גיורא יוספטל

**גיורא יוספטל** (9 באוגוסט 1912 – 22 באוגוסט 1962) היה פעיל ציוני בגרמניה, מבכירי הסוכנות היהודית, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.

## תחילת דרכו
נולד בשם **גאורג יוזפטל** (Georg Josephthal), בן הזקונים הרביעי לפאול ואֵמה לבית שנבל בנירנברג שבגרמניה. משפחתו הייתה אמידה וליברלית באופיה, אביו פאול יוזפטל היה מנהל מפעל למוצרי מתכת, לחם כקצין במלחמת העולם הראשונה, נפצע וזכה לעיטור גבורה. סבו גוסטב יוזפטל היה עורך דין, ראש לשכת עורכי הדין ויושב ראש הקהילה היהודית בנירנברג.
בגיל 14, בהיותו תלמיד בגימנסיה בנירנברג, הצטרף לאגודת הנוער היהודית "יידישער יוגנדבונד" (Jüdischer Jugendbund). הוא סיים את לימודיו התיכוניים במגמה ההומניסטית של הגימנסיה בשנת 1930.

## [[פעיל ציוני]]
יוספטל החל בלימודי משפטים בהיידלברג, מתוך כוונה להצטרף למשרד עורכי הדין המשפחתי.
בשנת 1932 הצטרף לתנועת הנוער הציונית-סוציאליסטית "הבונים".
הוא המשיך את לימודיו בברלין ובמינכן ובמהלכם עבד בהתנדבות עבור הקהילה היהודית שם. במסגרת פעילותו הקים סדנאות הכשרה מקצועית וחוות להכשרה חקלאית לצעירים שהכינו אותם לקראת עלייתם לארץ ישראל. בשנת 1933 התמנה לתפקיד ראש מחלקת הנוער של הקהילה היהודית בבוואריה.
בגלל עליית הנאצים לשלטון בתחילת אותה שנה נאלץ יוספטל להמשיך את לימודיו בבזל שבשווייץ, וסיים שם את הדוקטורט במשפטים.

בשנת 1934 עבר לברלין והתמנה למנהל עליית הנוער. בתחילת שנת 1936 התמנה למזכיר הכללי של "החלוץ" בגרמניה, ובאותה שנה נישא לסֵנֵטָה לבית פונדוב, לימים חברת הכנסת.
יוספטל פעל להקמת חוות הכשרה גם מחוץ לגבולות גרמניה, ובשנות ה-30 סייע ל"הגנה" ברכישות נשק חשאיות.
בשנת 1937 תפסו הנאצים את אחד מרוכשי הנשק וברשותו תמונה משותפת עם יוספטל. בעקבות כך נעצר גם יוספטל, אולם שוחרר מחוסר ראיות. יוספטל היה בקשרי ידידות טובים עם מנהל מחוז, והלה סידר לו ולאשתו דרכונים עמם יצאו השניים את גרמניה.

הזוג עלה לארץ ישראל בספטמבר 1938, ונקלט בקיבוץ גבעת חיים. בעקבות אירועי ליל הבדולח ב-9 בנובמבר אותה שנה יצא גיורא זמן קצר לאחר מכן בשליחות ללונדון למען הצלת יהודי גרמניה. במסגרת תפקידו ניסה לפעול בקרב מדינות אירופה לקליטת יהודי גרמניה באופן זמני, כאשר היעד הסופי היה ארץ ישראל. לשם כך אורגן נתיב בריחה דרך רוטרדם ואנטוורפן והוכנו ספינות מעפילים.
באביב 1939 נתפס יוספטל בפריז כשברשותו מאה דרכונים מזויפים. בזכות קשרים עם בעלי השפעה הוא שוחרר לבסוף. תחילת מלחמת העולם השנייה סתמה את הגולל על נתיב בריחה זה, ולכן שב בסוף אותה שנה לארץ.

מינואר 1943 ועד ספטמבר 1945 התנדב לשרת בצבא הבריטי, והוצב בארץ ישראל ובמצרים. הוא הגיע לדרגת סמל, אולם הורד בדרגה בגלל סירוב פקודה. רעייתו סנטה הצטרפה לגרעין של יוצאי גרמניה שהקים במרץ 1945 את קיבוץ גלעד. עם שחרורו של יוספטל מן הצבא הבריטי הגיע אף הוא לקיבוץ ועבד שם תקופה קצרה.

## פעילותו בסוכנות היהודית
בסתיו 1945 החל את פעילותו בסוכנות היהודית ושימש כאחראי על מדור הקליטה במחלקת העלייה.
שנתיים לאחר מכן, בשנת 1947, התמנה לחבר הנהלת הסוכנות וקודם לתפקיד ראש מחלקת הקליטה תפקיד אותו מילא בתקופת העלייה ההמונית ועד שנת 1956. יוספטל ראה בתרבותם של המזרחים מכשול לחזון מיזוג הגלויות וראה את שינוי תפיסות העולם ואורחות החיים של אותם עולים כך שיתאימו לנורמות של הוותיקים כחלק חשוב בתפקיד הקולטים. כך ביטא את עמדתו בקונגרס הציוני הכ"ג בשנת 1951: 

כדי לחולל שינוי תרבותי זה הציע יוספטל בעיקר פעולות המכוונות לחינוך ילדים ונוער וכן הכשרה והשכלה לנשים. יוספטל תמך בשינוי המדיניות מעליה המונית לעלייה סלקטיבית עקב תפיסתו את תרבותם של העולים מצפון אפריקה: . כשפרצו מחאות במעברות בעקבות הצפות בחורף 1951 האשים יוספטל את העולים המזרחים בפסיביות ובחוסר נכונות לסייע לעצמם  באותה התקופה, היו עולים, רובם בני עדות המזרח, שהתנגדו לשיכונם במקומות נידחים (כמו ירוחם). יוספטל הציע לנצל "חור בחוק" המאפשר להאשים הורים בהפקרת ילדיהם, ולאיים בפנייה למשטרה שייקחו את ילדיהם בכוח. הוא אף הציע להחתים עולים מרוקאים טרם עלייתם על התחייבותם להתיישב במקום שיוחלט עבורם. על כך אמר: .
בשנת 1952 התמנה גם לתפקיד גזבר הסוכנות וכן יצא להאג כאחד מראשי המשלחת הישראלית לניהול המשא ומתן עם גרמניה המערבית על הסכם השילומים.
בשנת 1950 יצא לראשונה למסע התרמות בקרב יהודי ארצות הברית עבור מדינת ישראל הצעירה.

## פעילות פוליטית
באוגוסט 1956 נבחר בתמיכתו של בן-גוריון כמזכיר הכללי של מפא"י, והתבקש, בעקבות הפסד קולות רבים בבחירות, לערוך רפורמה במפלגה. תפקיד זה לא התאים לאופיו, ושחק אותו מאוד. במאי 1959 סבל יוספטל מהתקף לב קשה, שבעקבותיו נאלץ להפסיק את עבודתו למשך חצי שנה.

יוספטל כיהן כחבר הכנסת מטעם מפא"י בכנסות ה-4 וה-5, בין השנים 1959–1962. בדצמבר 1959 (בכנסת ה-4) נכנס לכנסת, וב-1960 החל לשמש כשר העבודה.
במהלך כהונתו הקצרה התמקד בהכשרה מקצועית לצעירים ולעולים, בפיתוח הביטוח הלאומי, ויזם חקיקת חוק להגנה על עובדים מוגבלים ונכים.
בעקבות התפטרותו של בן-גוריון והבחירות לכנסת ה-5 זכה בנובמבר 1961 בתפקיד שר השיכון והפיתוח.

במקביל לתפקידו בכנסת שימש יוספטל בין השנים 1953–1955 ו-1960–1962 כיו"ר מועצת המנהלים של עמידר. בנוסף היה חבר וסגן יושב ראש המועצה המייעצת של בנק ישראל.

בעקבות מצבו הבריאותי המעורער הזמינו אחיו הבכור לשהייה בווילה שלו בלוצרן לצורך החלמה. הוא נפטר שם כשאשתו לצידו, באמצע כהונתו כשר הבינוי והשיכון. גופתו הועברה לירושלים ונטמנה בבית העלמין בקיבוץ גלעד.

## הנצחתו
על שמו של גיורא יוספטל נקראו מוסדות, שכונות ורחובות ברחבי ישראל:
* "מכון יוספטל" – הוקם כמלכ"ר בשנת 1973 על ידי ממשלת ישראל, הסוכנות היהודית, ארגון ג'וינט ישראל ואנשי ציבור מתחום הרווחה, החינוך והעבודה הקהילתית.
* "פרס יוספטל" ("פרס מגן בטיחות") מטעם התאחדות התעשיינים בישראל.
* המרכז הרפואי יוספטל באילת.
* שכונות יוספטל בפתח תקווה, נהריה, קריית ים, כפר סבא, חדרה, גבעת עדה לוד ורמלה.
* שכונת גיורא באור יהודה, גבעת שמואל, טירת כרמל ועוד.
* רחוב יוספטל בבת ים, בו גם ממוקמת תחנת הרכבת בת-ים יוספטל.
* חטיבת הביניים "יד-גיורא" בהרצליה.
* בית הספר על-שם גיורא יוספטל באזור.
* בית הספר על שם גיורא יוספטל מגדל העמק.
* "גן גיורא" – גן ציבורי על-שם יוספטל בחולון.
* "בית גיורא" – בית התרבות בקיבוץ גלעד.
* רחובות בערים רבות בארץ.

בתחילת 2018, בעקבות השיח שיצר הסרט "סאלח, פה זה ארץ ישראל", שבו יוחסו ליוספטל התבטאויות גזעניות ביחס לעדות המזרח, ובעקבות דרישת הקשת הדמוקרטית המזרחית, הודיעה מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה על החלטתה לפעול לשינוי שם הרחוב הנושא את שמו של יוספטל, ולקרוא אותו על שמה של ברכה צפירה. ראש עיריית מגדל העמק, אלי ברדה, החליט לפעול להחלפת שם בית הספר הקרוי על שם יוספטל בעיר, בשמם של אילן ואסף רמון.

## לקריאה נוספת
* **גיורא יוספטל, חייו ופעלו**: מבחר כתבים: דברים שפעל פה, יומנים, מכתבים / בעריכת שלום וורם, תל אביב: מפלגת פועלי ארץ ישראל בשיתוף איחוד הקבוצות והקיבוצים, תשכ"ג-1963.
* חזי לופבן, **איש יוצא אל אחיו**, תל אביב: עם עובד, תשכ"ח-1967.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* אתר הבית של מכון יוספטל
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בזל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מינכן
קטגוריה:פעילים ציונים בגרמניה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפא"י
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:חברי הנהלת הסוכנות היהודית
קטגוריה:גלעד (קיבוץ): אישים
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם בתי חולים בישראל
קטגוריה:חברי הכנסת הרביעית
קטגוריה:חברי הכנסת החמישית
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:חברי המועצה המייעצת של בנק ישראל
קטגוריה:בני זוג של חברי הכנסת
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל ה-10
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:שרי העבודה בממשלות ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962