open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נורמן ברנסדייל

**קלרנס נורמן ברנסדייל** (באנגלית: **Clarence Norman Brunsdale**; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מדקוטה הצפונית, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כחבר הסנאט של מדינתו בשנים 1927–1935 ובשנים 1940–1951, כמושל דקוטה הצפונית ה-24 בשנים 1951 - 1957, וכסנאטור מטעמה מנובמבר 1959 ועד אוגוסט 1960.
## ראשית חייו
קלרנס נורמן ברנסדייל נולד בעיירה שירברוק שבדקוטה הצפונית (כיום עיירת רפאים), כבנם של קנוט ה. ברנסדייל ואנה מרגרט (לבית נורדגארד) ברנסדייל, שניהם מהגרים מנורווגיה. הוא התחנך בבתי ספר ציבוריים ובאקדמיית ברפלט שבפורטלנד, דקוטה הצפונית. ב-1913 הוא סיים את לימודיו בלותר קולג' שבדקורה, איווה. הוא שב לפורטלנד, שם הוא לימד באקדמיית ברפלט ועבד באדמות החווה המשפחתית במחוזות טרייל וסטיל.
## קריירה
בשנים 1927–1934, ושוב בשנים 1941–1951, כיהן ברנסדייל כחבר הסנאט של דקוטה הצפונית. הוא היה נציג חלופי לוועידה הארצית של המפלגה הרפובליקנית מטעם מדינתו ב-1940, וחבר הוועדה הרפובליקנית הלאומית בשנים 1948–1952. בשנים 1951–1957 הוא כיהן כמושל דקוטה הצפונית, ומנובמבר 1959 ועד אוגוסט 1960 כסנאטור מטעמה. כמושל, היה ברנסדייל תומך נלהב במיזמי פיתוח למים. במהלך תקופת ממשלו הושלמה בנייתו של סכר גריסון  ובית המחוקקים המדינתי הקים את גוף שימור ההטיה של גריסון. שנות ה-50 הראשונות עמדו גם בסימן של הקמת מחלקת הכבישים המדינתית והעברת חקיקה בנוגע לכבישים ראשיים. נושאי החינוך, החקלאות ובריאות הנפש היו גם הם סוגיות שהיו חשובות לברנסדייל. ב-1959 מונה ברנסדייל לאייש מושב בסנאט של ארצות הברית שהתפנה בעקבות מותו של הסנאטור והמושל לשעבר ויליאם לנגר. בתקופת כהונתו הקצרה בסנאט הצביע ברנסדייל בעד חוק זכויות האזרח של 1960. בבחירות המיוחדות שהתקיימו באותה שנה לבחירת סנאטור קבוע לאיוש מושב זה, לא היה ברנסדייל מועמד, ובמקומו נבחר קוונטין ברדיק.
## חיים אישיים
ב-1925 נשא ברנסדייל לאישה את קארי לג'ורד, ולשניים נולדו שתי בנות. נורמן ברנסדייל נפטר בעיר מייוויל שבדקוטה הצפונית ב-27 בינואר 1978. הוא נטמן בבית הקברות של העיר.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 3, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 1185.


## קישורים חיצוניים
* נורמן ברנסדייל באתר אגודת המושלים הלאומית 
* 
* נורמן ברנסדייל באתר The Political Graveyard 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי דקוטה הצפונית
קטגוריה:מושלי דקוטה הצפונית
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מדקוטה הצפונית
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי האספה המחוקקת של דקוטה הצפונית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא נורווגי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1891
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1978
שם ונר

200px|ממוזער|שמאל|נרות עמותת שם ונר
**שם ונר** היא עמותה ישראלית הפועלת להנצחת תודעת השואה באמצעות פעילות ציבורית, חינוך וחקר השואה. העמותה מעניקה מלגות ותומכים בעוסקים במחקר והנצחת השואה.

## היסטוריה
העמותה נוסדה בשנת 2013 בידי אלישה יעקובי שסביה עזבו את גרמניה לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה אך הורי בעלה הם ניצולי מחנה הריכוז אושוויץ. יעקובי רצתה לקשר את סיפורי נספי השואה, שלא זכו להנצחה מכבדת וסיפורם נשכח לעומת קורות הניצולים ששרדו ובכך העלתה את המודעות לפרטי הנספים.

תחומי הפעילות בעמותה הם מיזם שם ונר, הדרכת בני נוער בבתי הספר וקידום ערכי התנועה בתפוצות. כמו כן, פועלת העמותה לגיוס תרומות להרחבת חינוך והגברת המודעות לשואה.

מאגר השמות של העמותה שהוזן בהתנדבות בידי הציבור נפרד מהמאגר הקיים ביד ושם אך פועל בשיתוף עמם משנת 2023. במאגר נכללים למעלה מ-300 אלף שמות שהזינו בני המשפחה של הניצולים, מכרי הקורבנות ומקורות מידע אחרים.

## מיזם שם ונר
העמותה הקימה את מסורת הדלקת נר זיכרון ייחודי, המחולק לציבור ללא עלות, ועליו מופיעים פרטים אישיים של אחד מנספי השואה המופיע במאגר השמות בעמותה. על גבי הנר מודבקת תווית עם שמו של אדם שנסה בשואה ופרטים ביוגרפיים עליו, ככל שנודע, בהם שמו, מקום הולדתו, מקצועו ו-קוד QR המפנה לאתר אינטרנט שבו אפשר לקרוא מידע על אותו אדם. בעקבות התמעטות ניצולי השואה עם השנים עקב פטירתם, בשל גילם המבוגר וגם בשל טיפול לוקה, מטרת חלוקת הנרות היא יצירת מסורת לאומית שבה יודלקו נרות נשמה אישיים בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה לציון כל אחד מהנספים שלחלקם אף לא נותרו בני משפחה שינציחו את זכרם.

המיזם פועל ללא כוונת רווח.
הפרויקט נתמך בסיוע משרד החוץ ונכון לשנת 2021, הודלקו למעלה מ-4 וחצי מיליון נרות זיכרון אישיים בהם במוסדות ציבור כבתי ספר, עיריות, בסיסי צה"ל, משכן הכנסת, ובית הנשיא.

הנרות מחולקים לדיפלומטים ישראלים ולשגרירים זרים בישראל. ביום השואה הבין-לאומי, שגריר ישראל באו"ם מוביל הדלקת נר משותפת עם השגרירים הזרים המשודרת בתקשורת.

העמותה משתפת פעולה עם גופים מסחריים גדולים ורשתות שיווק להפצת הנרות בהם שופרסל, רמי לוי, מרכזי קניות ועמותות אחרות.

צורת זיכרון ייחודית זו באה לידי ביטוי במיוחד בתקופת מגפת הקורונה בישראל בה לא הייתה אפשרות לטקסי הנצחה והנרות האישיים שדלקו בבתי אב אפשרו חיבור והנצחה בכל בית.
בשנת 2024, לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ציירו תלמידי שדרות ותלמידי בי"ס תל"י אלמוג ממעלה אדומים תווית מיוחדת המציינת גם את נופלי מלחמת חרבות ברזל.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
*עמותת "שם ונר" באתר לשכת העיתונות הממשלתית
*
*
*
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ישראל: ארגונים חברתיים
קטגוריה:זיכרון השואה בישראל
אסטבאו ויליאן

**אסטבאו ויליאן אלמיידה דה אוליביירה גונסלבס** (בפורטוגזית: **Estêvão Willian Almeida de Oliveira Gonçalves**; נולד ב-24 באפריל 2007 בפרנקה שבברזיל), הידוע בכינוי **אסטבאו**, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הקיצוני בצ׳לסי מהפרמייר ליג ובנבחרת ברזיל.

## קריירת מועדונים
אסטבאו גדל במחלקות הנוער של קרוזיירו ופלמיירס. בשנת 2023 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של פלמיירס במסגרת ליגת העל הברזילאית. ב-12 באפריל 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בגביע ליברטדורס, בניצחון 3-1 על ליברפול מונטווידאו במסגרת שלב הבתים לעונת 2024. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במפעל.

ב-22 ביוני 2025 עבר אסטבאו לצ'לסי מהפרמייר ליג תמורת כ-34 מיליון יורו. כבש את שערו הראשון בליגת האלופות בניצחון 5-1 על אייאקס

## קריירה בינלאומית
ב-23 באוגוסט 2024 זומן אסטבאו לראשונה לסגל הבוגר של נבחרת ברזיל לקראת צמד המשחקים נגד אקוודור ופרגוואי במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ב-6 בספטמבר 2025 בניצחון 1–0 על אקוודור. ב-4 בספטמבר 2025 כבש אסטבאו שער בכורה במדי הנבחרת כשכבש את השער הראשון בניצחון 3–0 על צ'ילה גם כן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.

## תארים
;פלמיירס
* אליפות ברזיל (1): 2023

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני פלמיירס
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-2007
מגנס אקליוש

**מגנס אקליוש** (בצרפתית: **Maghnes Akliouche**; נולד ב-25 בפברואר 2002 בטרנבלה-אן-פראנס שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת מונקו מליגת העל הצרפתית.

## קריירת מועדונים
אקליוש נולד בצרפת, והוא ממוצא צרפתי-אלג'יראי. הוא גדל במחלקות הנוער של וילמומבל, טורסי ומונקו. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצת המילואים של מונקו, וב-16 באוקטובר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 0–2 לאולימפיק ליון במסגרת המחזור העשירי בליגת העל הצרפתית לעונת 2021/2022.

## קריירה בינלאומית
נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של צרפת לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2002
עמיקם כהן

**עמיקם כהן** (נולד ב-1948 בנחלת יהודה) הוא איש עסקים ישראלי, שהקים ושימש כמנכ״ל חברת "פרטנר תקשורת" בשנים 1998–2006 ויושב ראש מועצת המנהלים של חברת "אל על" ויו"ר "האצ'יסון ווטר" בשנים 2009–2017.

## ביוגרפיה
עמיקם כהן נולד בנחלת יהודה. למד בגימנסיה של ראשון לציון במגמה הריאלית, ושירת כקצין בחיל שריון. נלחם כמפקד פלוגה במילואים ביום הכיפורים ונפצע. לאחר שירותו הסדיר בצה"ל סיים תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת באר שבע. מקום עבודתו הראשון כמהנדס היה המפעל המייצר את טנק המרכבה. לאחר מכן ניהל את אגף הנדסת הייצור בחברת "אורלייט" שעסקה בייצור מוצרים מפלסטיק משוריין, שם פיתח את קסדת החי״ר מחומרים מורכבים. לאחר מכן עבד כמנהל אגף הנדסת ייצור בתחום המרכזיות הציבוריות בחברת "תדיראן טלקום" וגם ניהל את חטיבת המיתוג הציבורי. בתקופתו הוכנסו למערך התקשורת הארצי המרכזיות הדיגיטליות שהחליפו את הדור האנלוגי. בהמשך עבר לתפקיד מנכ״ל חטיבת המקררים והמזגנים של תאגיד "תדיראן".

בינואר 1991 נבחר על-ידי הבעלים מכאל שטראוס למנכ״ל את קבוצת שטראוס והיה המנכ״ל הראשון של החברה שלא היה בן משפחה. ב-1996 עבר לנהל את חברת עלית והיה מהראשונים שהתחילו את המיזוג בין חברת שטראוס לעלית. במרץ 1998 הקים את חברת "פרטנר תקשורת" ומונה למנכ״ל. הוא ניהל אותה תשע שנים. בתקופתו הפכה להיות חברת הסלולר הגדולה ביותר בארץ. הוא סיים את התפקיד בשנת 2006.

ב-2008 החל לשמש יו"ר קרן "האצ'יסון ווטר", פעילות המים של קונצרן "האצ'יסון ומפואה" מהונג קונג, שהשקעתה הראשונה הייתה הקמת מתקן התפלה שורק.

בפברואר 2009 החל לשמש כו״ר מועצת המנהלים של "אל על", וכיהן בתפקיד עד שנת 2017. הוא המשיך לכהן כדירקטור בחברה. באותן השנים המשיך במקביל לתפקידו ב"אל על" לשמש כיו"ר "האצ'יסון ווטר".

## חיים אישיים
גרוש פלוס 3, מתגורר בכפר שמריהו.

## לקריאה נוספת
* עמיקם כהן, **בגלל שההר שם: הסיפור שמאחורי ההצלחה של orange**, הוצאת משכל, 2007

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:פרטנר תקשורת
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:יושבי ראש אל על
קטגוריה:מנהלי שטראוס גרופ
דימיטריוס וראנופולוס

**דימיטריוס וראנופולוס** (ביוונית: Δημήτριος Βρανόπουλος; נולד ב־1900 ונפטר ב־19 בפברואר 1980) היה עורך דין יווני, מפקד המשטרה העירונית בפטרס, חבר פרלמנט, שר התחבורה וחסיד אומות העולם יווני.

## ביוגרפיה
וראנופולוס נולד באתונה בשנת 1900. לאחר שסיים את לימודי המשפטים באוניברסיטת אתונה, החל לעבוד כעורך דין באתונה ולאחר מכן התגייס ל"משטרת הערים החדשה". בין השנים 1943–1945 כיהן כמפקח משטרת העיר פטראס. ובין השנים 1945–1950 שימש כמפקח משטרת העיר פיראוס, ולאחר מכן, משנת 1950 עד 1956היה מפקד משטרת העיר אתונה.

לאחר פרישתו מהמשטרה, נבחר לחבר מועצת העיר אתונה ולנשיא המועצה, נבחר חמש פעמים לפרלמנט היווני מטעם המפלגה הלאומית רדיקלית בשנים: 1956, 1958, 1961, 1963 ו-1964. בממשלתו של קונסטנדינוס קרמנליס, בשנת 1961 מונה לסגן שר התחבורה ולאחר מכן לשר העבודות הציבוריות, תפקיד שבו כיהן עד 1963.

### חסיד אומות העולם
בזמן מלחמת העולם השנייה רבים מיהודי אתונה גרו בתחומי השיפוט של המחוז השישי, ושם גם נמצאו משרדי הקהילה היהודית.

יחד עם אנגלוס אוורט ראש משטרת אתונה ומיחאיל גליקאס, מפקד המשטרה במחוז השישי של אתונה דאגו להצלת יהודים יוונים בזמן מלחמת העולם השנייה. השלושה חילקו תעודות זהות אמיתיות עם שמות יוונים ליהודים שביקשו זאת. על פי הערכות, הם הנפיקו אלפי מסמכים, ובכך איפשרו ליהודים רבים לנוע ממקום למקום וזכו למנות מזון כמו האוכלוסייה היוונית.

ב-8 ביולי 1969 הוענק לשלושה על ידי יד ושם התואר "חסיד אומות העולם" על תרומתם להצלת יהודים במהלך הכיבוש הנאצי ביוון.

## חיים אישיים
הוא היה נשוי ללית'סה להם שני ילדים (מיכאלה ונאנה), נפטר בגיל 80 ב-19 בפברואר 1980.

## הערות שוליים

קטגוריה:יוונים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: יוון
קטגוריה:פוליטיקאים יוונים
קטגוריה:שוטרים
קטגוריה:ילידי 1900
קטגוריה:נפטרים ב-1980
סמיון חייקין

**סמיון חייקין** (ברוסית: **Семён Эммануилович Хайкин**; 21 באוגוסט 1901, מינסק - 30 ביולי 1968, לנינגרד) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. מנצח בוריס חייקין הוא אחיו. ויקטור ארדוב הוא אחיו למחצה (מאשתו השנייה של אביו). פיזיקאי מויסיי חייקין היה בנו.

## קורות חיים
חייקין נולד בשנת 1901 במינסק למשפחה יהודית. אביו היה אגרונום יליד זרסאי ואמו מורה לצרפתית ילידת וילנה. הם התחתנו בוילנה ובשנת 1901 עברו למינסק. סמיון חייקין למד בבית ספר יהודי-פרטי מיסודו של אביו. במהלך מלחמת העולם הראשונה המשפחה עברה לפנזה ובשנת 1919 התיישבה במוסקבה. בשנים 1919-1924 חייקין שירת בשורות הצבא האדום.

בשנת 1928 חייקין סיים לימודים באוניברסיטת מוסקבה והמשיך ללימודי תואר שלישי. הוא החל ללמד באוניברסיטה ובשנת 1935 מונה לפרופסור. הוא היה דיקאן הפקולטה לפיזיקה וראש קתדרה לפיזיקה כללית.

רוב מחקריו התרכזו בתחום חקר רדיו ושיטות לגילוי מיקום בעזרת גלי רדיו.

בשנת 1942 חייקין הציע שימוש בגלי רדיו באסטרונומיה.

בשנת 1945 חייקין החל לעבוד במכון לבדב לפיזיקה. החל משנת 1948 הוא ניהל הקמת רדיו טלסקופ ראשון של ברית המועצות. בשנת 1953 הוא עבר ללנינגרד והיה מנהל תחום רדיו-אסטרונומיה במצפה הכוכבים פולקובו.

בנו מויסיי חייקין היה פיזיקאי, פרופסור באוניברסיטה.

חייקין היה תלמיד של לאוניד מנדלשטם. הוא היה בין התורמים העיקריים של כרך מס' 3 בספר ללימוד פיזיקה של גריגורי לנדסברג.

על פעילותו בתחום המדע הוענק לו עיטור הדגל האדום של העמל בשנת 1953 ומדליית זהב על שם פופוב בשנת 1965.

בשנת 1944 הוא חתם על "מכתב 14 חברי אקדמיה" שנוסח ביוזמת פיוטר קאפיצה ובהמשך "מכתב 4 חברי אקדמיה" על המצב הבעייתי של מצב קידום חקר פיזיקה בברית המועצות.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה

קטגוריה:פיזיקאים יהודים
קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1901
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1968
ישיבת אור שמואל

ממוזער|בניין הישיבה הישן
**ישיבת אור שמואל** היא ישיבה קטנה חרדית-ליטאית השוכנת במבנה של בית היתומים דיסקין שבשכונת גבעת שאול בירושלים. בישיבה לומדים כ-180 בחורים.

## תולדות הישיבה
הישיבה נוסדה בשנת תשנ"ד (1994) על ידי הרב נטע שילר ראש ישיבת אור שמח, יחד עם חברו לספסל הלימודים בישיבת פוניבז' הרב אברהם דיסקין, ונשיאה היה הרב מיכל יהודה ליפקוביץ. עם הקמתה מונה הרב נחשון שילר בנו של הרב נטע לעמוד בראשות הישיבה, והרב חיים אקרמן שימש בה כר"מ עד שפרש כדי להקים את הישיבה הגדולה בביתר עילית. הישיבה נקראה על שם הרב שמואל רוזובסקי, שראש הישיבה, הרב נחשון שילר, נשוי לנכדתו.

בשנתה הראשונה עמדה הישיבה תחת חסות מוסדות ישיבת אור שמח, אולם כבר בשנה השנייה בעקבות קשיים כספיים של המוסדות, נאלצה הישיבה החדשה להתקיים בכוחות עצמה ואחריות אחזקתה הוטלה על ראש הישיבה הצעיר. 

תחילה שכנה הישיבה במבנה ברחוב אוהלי יוסף בירושלים. במחזור הראשון למדו בה 21 בחורים, ובשנה שלאחר מכן הצטרפו לשיעור א' 24 בחורים. בשנת תשנ"ט, בעקבות גידול משמעותי במספר הבחורים בישיבה, נאלצה הישיבה לעבור למבנה מרווח יותר ברחוב מלכי ישראל בעיר. בשנת תש"ע עברה הישיבה לבניין בית היתומים דיסקין בגבעת שאול, שבו היא שוכנת מאז.

לאחר עשרות שנים של שהייה במבנים שכורים, הוקצה לישיבה מבנה קבע ברחוב קצנלבוגן שבשכונת הר נוף. 

לאחר שנים שבהן כל שיעור מנה 58 בחורים, בשנת התשפ"ה (2024) התקבלו 64 בחורים שיתחלקו לשני שיעורים, וכן שיעור ג' יתחלק לשני שיעורים.

לשנת התשפ"ו (2025) התקבלו 70 בחורים ורישום של למעלה מ-250 תלמידים.

## צוות הישיבה
**ראש הישיבה**: הרב נחשון שילר (בנו של הרב נטע שילר וחתנו של הרב יצחק הקר).

**משגיח**: הרב  שמואל יצחק פינסקי.

#### רמי"ם
* **שיעור א**'
** **עיון**: הרב חזקיהו יוסף ברלין
** **עיון**: הרב זאב פרלמן
* **שיעור ב**'
** **עיון**: הרב אברהם דיסקין
** **בקיאות**: הרב יוסף רקובסקי
* **שיעור ג**'
** **בקיאות**: הרב אליהו וייס
** **בקיאות**: הרב זאב פרלמן

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ירושלים: ישיבות
קטגוריה:ישיבות קטנות ליטאיות
הולפוס

**הולפוס ** (בגרמנית: **Hohlfuß**; באנגלית: **Pes cavus**; בעברית נקרא גם **קשת גבוהה**) הוא מצב שבו קשת כף הרגל גבוהה במיוחד. בכף רגל בעלת מנח רגיל, קשת כף הרגל אמורה להפוך מעט יותר שטוחה בעת דריכה על הקרקע.

כאשר אדם סובל מהולפוס, הקשת אינה משתטחת ולו במקצת בשל קשיחות של האזור. אותה קשיחות וחוסר יכולת של כף הרגל להתאים עצמה למשטח שעליו מתבצעת ההליכה, גורמות לא פעם להופעה של כאבים באזור, היווצרות של דלקות ואף יבלת עור.

## גורמים
הולפוס יכול להיות מולד או להתפתח בכל גיל בעקבות מחלה.
הסיבה הבסיסית ל־Pes Cavus אינה בטוחה אך עשויה להיות נוירולוגית, אורתופדית או נוירו-מוסקולרית. מעל למחצית מן המקרים של Pes Cavus יוחסו למחלת CMT, שהיא הסוג הנפוץ ביותר של נוירופתיה פריפרית תורשתית ויכולה לגרום לעיוותים בכף הרגל כמו קשת גבוהה במיוחד.

## סוגים
קיימים שלושה סוגים עיקריים להולפוס:

●**פס קבוורוס** - המצב הנפוץ ביותר. במצב זה, גובה הקשת עשוי לגרום לעיוות של אצבעות כף הרגל הרגל. סוג זה של הולפוס נגרם לרוב בעקבות פגיעה נוירו־מסקולורית, אך פעמים רבות הסיבה אינה ידועה כלל ונראה שמקורה גנטי. תופעה זו מוכרת מאוד בקרב חולים במחלה הנוירולוגית שארקו־מארי־טות הפוגעת במערכת העצבים ההיקפית. בשל הפגיעה בעצבים, ישנה התנוונות ביכולת השליטה בשרירים, דבר שגורם לעיוותות וכאבים בכפות הרגליים.

●**פס קלקנאוקווס** - הנגרם לרוב בשל היחלשות של שריר מרכזי בשוק. ההיחלשות עשויה להתרחש בעקבות פציעה, מחלות שרירים או מחלות הקשורות בעצבי השרירים. מי שלוקה בתופעה זו יהיה בעל קשת גבוהה ועמוקה במיוחד.

● **פס קאבוס** - הסוג השלישי הוא הפס קאבוס הנייטרלי והוא נגרם ממנח לקוי של חלקה הקדמי ביותר של כף הרגל וחלקה האחורי, כאשר בשילוב של השניים נוצרת קשת גבוהה.

## טיפול בהולפוס
ישנן כמה וכמה דרכים לטפל בהולפוס, כדי להקל על הכאבים והפגיעה בטווח התנועה של אלה הלוקים בכך. אחת הדרכים להקל על הבעיה היא רכישה של מדרסים שיעניקו תמיכה לקשת כף הרגל וכך יפחיתו עומסים מאזורים אחרים ברגליים. המדרסים למעשה מסייעים בתיקון מנח הרגל הלקוי שנוצר מהפיצוי שעושה הגוף כדי לשמור על איזון.

עבור אנשים שנהנים להתאמן, במיוחד כשמדובר באימונים כמו ריצה או כאלה היוצרים פגיעה של כף הרגל ברצפה, הולפוס עשוי להוביל לכאבים חזקים. זאת משום שכף הרגל אינה מספקת מספיק אחיזה בקרקע. במקרים כאלה מומלץ לערוך שינוי בשגרת האימונים ולהתאים את התרגול למנח כף הרגל, כדי למנוע הופעה של כאבים. יחד עם זאת, גם כאן מדרסים יכולים לספק הקלה משמעותית, משום שניתן להתאים גם מדרסים נושמים המותאמים במיוחד לפעילות גופנית. פעילות גופנית נכונה בהחלט יכולה דווקא לסייע בהקלה על הכאבים.

מומלץ לגשת לטיפול פיזיותרפיסטי גם כן, שבו ניתן יהיה ללמוד כיצד לדרוך על כף הרגל בצורה נכונה, כדי למנוע הפעלת משקל על אזורים אחרים בכף הרגל ומסביב לה.

משקל עודף עשוי גם הוא להחמיר את הכאבים במקרה של הולפוס, משום שמופעל על כף הרגל משקל גדול עוד יותר. במקרה שכזה מומלץ לשקול שינוי של התזונה לשם ירידה במשקל.

במקרים שבהם ההולפוס נגרם בעקבות בעיה או מחלה עצבית, יינתן גם טיפול למקור עצמו באמצעות תרופות. לעיתים תידרש התערבות כירורגית כדי לפתור את הבעיה, אך דרך זו לרוב תהיה מוצא אחרון בלבד, לאחר שכל אפשרויות הטיפול המסורתיות לא צלחו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעיות רפואיות בכף הרגל
המלך בבר - ההרפתקה של באדו

**המלך בבר - ההרפתקה של באדו** (באנגלית: **Babar and the Adventures of Badou**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת קנדית-צרפתית לילדים, המבוססת על הדמות "בבר" שנוצרה על ידי ז'אן וססיל דה ברונוף.

הסדרה שודרה במקור ב-6 בספטמבר 2010 בערוץ YTV בקנדה ובערוץ TF1 בצרפת. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בשנת 2010 בערוץ הופ!. לסדרה הופקו 3 עונות הכוללות 65 פרקים באורך 12 דקות.

## עלילה
הסדרה עוקבת אחר באדו, נכדו של המלך בבר וחבריו, אשר בכל פרק לומדים על חברות, סובלנות וחשיבותה של משפחה בארמון ובעיר סלסטיל.

## דמויות ומדבבים
הדיבוב העברי בוים על ידי גדי לוי, והופק על ידי עוזי פוקס, סאלי אמיגה ומשה קרבלניק.

## שידור הסדרה

## קישורים חיצוניים
* 

* 

קטגוריה:ערוץ הופ!: תוכניות רכש
קטגוריה:ערוץ פלא: סדרות
הלמה של אוסגוד

**הלמה של אוסגוד**, שהוצגה על ידי   ב-1899 היא למה באנליזה מרוכבת. על פי הלמה, פונקציה רציפה של מספר משתנים מרוכבים שהיא הולומורפית בכל משתנה בנפרד, היא הולומורפית. ניתן להשמיט את ההנחה שהפונקציה רציפה, אבל את הצורה הזו של הלמה קשה הרבה יותר להוכיח והיא ידועה כמשפט הרטוגס.

לתוצאה זו אין אנלוגיה במשתנים ממשיים. אם נניח שהפונקציה f:\mathbb{R}^n\to\mathbb{R} היא רציפה וגזירה בכל נקודה בכל משתנה (כלומר, כל הנגזרות החלקיות קיימות בכל מקום),f אז היא לא בהכרח גזירה. למשל, דוגמה נגדית בשני ממדים ניתנת על ידי:

f(x,y)=\dfrac{2x^2y+y^3}{x^2+y^2}.

הפונקציה הזו רציפה, והגבול שלה בנקודה (0,0) הוא 0. אם  נגדיר את הפונקציה בראשית הצירים f(0,0)=0, נקבל פונקציה רציפה בכל מקום ובעלת נגזרות חלקיות מוגדרות היטב ב x ו y בכל נקודה, כולל בראשית הצירים, אבל אינה גזירה בראשית הצירים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:משפטים באנליזה מרוכבת
רואנג

**רואנג** הוא הר הגעש השכבתי הדרומי ביותר בקשת איי סנגיהה שבצפון סולאווסי באינדונזיה. מידותיו של הר הגעש הן 4 על 5 ק"מ, והוא מתפרס על פני האי כולו. הפסגה מכילה כיפת לבה חלקית המגיעה לגובה של כ-725 מטר. מפסגתו ניתן לראות את פסגת קלאבאט בדרום, פסגת סיאו מצפון וטרנטה ממזרח.

## גאולוגיה
ראש ההר מכוסה באופן חלקי בכיפת לבה שנוצרה כתוצאה מפעילות געשית בשנת 1904. מאז נצפתה פעילות וולקנית עם היווצרות כיפות לבה וזרימות פירוקלסטיות. רוחבו של הר הגעש באי הוא 4 על 5 ק"מ.

## התפרצויות
### לפני המאה ה-21
לפחות 16 התפרצויות געשיות תועדו מהר הגעש רואנג, כשהראשונה התרחשה בשנת 1808. ד"ר אדולף מאייר היה עד להתפרצות גדולה בשנת 1871. האי רואנג לא היה מיושב באותה תקופה, אך תושבי טגולנדנג הסמוכה היו עדים להתפרצות גדולה. ההתפרצות הרסה את המטעים הרבים שניטעו על מדרונות ההר תוך דקות ספורות, וגרמה לצונאמי שהשמיד את רוב הכפר בטאגולנדנג שמול רואנג. רוב תושבי הכפר טבעו, ולאחר מכן גופותיהם נפלטו אל החוף. מספר ההרוגים הוערך בסביבות 300 עד 400.

### אפריל 2024
ב-16 באפריל 2024 בשעה 21:45 (שעון אינדונזיה) החלו התפרצויות געשיות בהר הגעש, שאילצו למעלה מ-800 בני אדם להתפנות מהאי אל האי הסמוך טאגולנדנג. ב-17 באפריל, העלו הרשויות המקומיות את רמת הכוננות סביב חשש ההתפרצות של הר הגעש לארבע, הגבוהה ביותר באינדונזיה, ופרסמו התראת צונאמי שהובילה לפקודות להעביר 11,000 תושבים ומפונים מטאגולנדנג למנאדו שביבשת סולאווסי, תוך ציון החשש שהר געש קורס לים.

ההתפרצות הביאה גם את השבתת נמל התעופה הבינלאומי סם רטולנגי במנאדו. לפחות 501 בתים ומבנים ניזוקו מההתפרצות. לאחר הפחתה של שבועיים בפעילות, הר הגעש התפרץ שוב ב-30 באפריל, ואילץ את סגירתו של נמל התעופה סם רטולנגי ושדות תעופה אחרים עד למחוז גורונטלו. כל 843 תושבי האי רואנג פונו למנאדו, בעוד ש-12,000 תושבי טאגולנדנג הועברו לאי סיאו באונייה.

ב-18 באפריל חברות תעופה ממערב מלזיה וסינגפור ביטלו טיסות לסבאח וסארוואק עקב מגבלות ראות. עננת דו-תחמוצת הגופרית שפרצה מהר הגעש השתרעה על פני 1,000 קילומטרים, וכיסתה את כל בורנאו החל מ-19 באפריל. עם זאת, איכות האוויר העילי של סבאח וגם סארוואק לא הושפעו מההתפרצות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אינדונזיה: הרי געש
קטגוריה:הרי געש שכבתיים
מקפא קרחוני

[ממוזער| מקפא קרחוני בעמק של [סבואה עילית|Haute-Savoie, צרפת]]
**מקפא קרחוני** (מכונה גם **נווה** - מאנגלית: **Névé**) הוא סוג צעיר וגרגירי של שלג שהומס חלקית, הוקפא מחדש ונדחס, אך עוד לא התגבש לשלג. סוג זה של שלג קשור להיווצרות קרחונים באמצעות תהליך של תהליכי בליה קרחוניים (באנגלית: nivation ). מקפא קרחוני ששורד עונה שלמה של אבלציה  הופך למקפא, שהוא גם מבוגר וגם מעט יותר צפוף. מקפא הופך בסופו של דבר לשלג קרחוני - הקרח הדחוס וארוך החיים שממנו מורכבים הקרחונים. היווצרות קרחונים יכולה להימשך שנים עד מאות שנים בהתאם לגורמי הקפאה-הפשרה ושיעורי הידוק השלג. מקפא נצפה מדי שנה במדרונות סקי, ובדרך כלל לא אוהבים אותו כאזור נפילה קפוא.

למקפא קרחוני יש צפיפות מינימלית של 500 ק"ג/מ"ר, שזה בערך מחצית מצפיפות המים הנוזליים ב-1 אטמוספירה.

מקפא קרחוני יכול להתייחס גם לאזור האלפיני בו מצטבר שלג, שמצטבר לכדי מפולת ומזין קרחון יבשתי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
עמי פרידמן

**עמי פרידמן** הוא עיתונאי ישראלי, כתב ומבקר המוזיקה והתרבות של ישראל היום.

## ביוגרפיה
פרידמן החל את דרכו העיתונאית בשנת 2006, ככתב צעיר בעיתוני נוער בהם ראש 1, העיר ועכבר אונליין ועבד בהם עד לסגירתם. הוא כתב גם לעיתונות הכתובה בהם לעיתון ידיעות אחרונות בו עבד במשך 3 שנים כמבקר מוזיקה בתוך הקבוצה ככתב לאתר ynet, ושבועוני פנאי פלוס ובלייזר השייכים לידיעות. בתקופה זו עבד גם ככתב רשת ידיעות תל אביב.

בשנת 2011 אחרי סיום העבודה בידיעות, עבד כשנה וחצי ככתב ב־nrg עד שמונה לעורך מדור התרבות בתחילת 2013. במקביל סיקר ותרם כתבות בנושא המוזיקה לעיתון מעריב ולמוסף התרבות "ז'ורנל" מיום הקמתו, תוך כדי השתלבות התכנים עם מוספי מקור ראשון ועד לסגירתו.

בסוף 2013 חזר ל-ynet והחליף את אור ברנע ככתב התרבות והמוזיקה של האתר. הוא החזיק בתפקיד במשך 5 שנים.

פרידמן מסקר את תחום התרבות ועולם המוזיקה, ועוסק בהופעות בימתיות, ראיונות עומק עם כוכבי סדרות טלוויזיה, פזמונאים ומוזיקאים מישראל ובעולם. הוא עוסק גם בפרשיות והטיות פוליטיות בהם גילוי אנטישמיות, הסברה ופרשות פלילים לאישים בתחומים אלו.

כותב ב"ישראל היום" משנת 2019, במגזין סוף השבוע "שישבת", באתר ובמדור התרבות היומי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* עמי פרידמן באתר ישראל היום

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:מבקרי מוזיקה ישראלים
קטגוריה:סגל ישראל היום
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל nrg
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
יו.אי. סנטה קולומה

**אוניו אספורטיבה סנטה קולומה** (בקטלאנית: **Unió Esportiva Santa Coloma**), הידוע גם בשם **יו.אי. סנטה קולומה** (בקטלאנית: **UE Santa Coloma**), הוא מועדון כדורגל אנדורי הממוקם בכפר סנטה קולומה, אנדורה לה ולה, המשחק בליגת העל האנדורית. המועדון נוסד ב-1986 ולו זכייה אחת באליפות ו-3 זכיות בגביע האנדורי.

## היסטוריה
המועדון יו.אי סנטה קולומה הוקם ב-23 בספטמבר 1986 בכפר סנטה קולומה. בשנת 1996 הקים המועדון אקדמיה לכדורגל כדי לסייע בשיפור תחום הספורט באנדורה, ובמשך מספר שנים שימש כחממה עבור מועדוני הכדורגל הבכירים באנדורה כולל היריבה העירונית סנטה קולומה. בשנת 2006 הוקמה מחדש הקבוצה הבוגרת של המועדון לאחר שלא הייתה פעילה מספר שנים, ושנה לאחר מכן הצטרפה לליגה האנדורית השנייה. כבר בעונתה הראשונה, עונת 2007/2008, זכתה סנטה קולומה באליפות הליגה השנייה והעפילה לליגת העל האנדורית. בעונתה הראשונה בליגה הבכירה סיימה סנטה קולומה במקום החמישי, אך כבר בעונתה השנייה בליגה, עונת 2009/2010, סיימה הקבוצה במקום השני והעפילה לראשונה בתולדותיה למוקדמות הליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות הראשון בליגה האירופית פגשה סנטה קולומה את מוגרן בודווה ממונטנגרו, אך הפסידה לה פעמיים והודחה.

ב-2013 זכה המועדון בתואר הראשון שלו, הגביע האנדורי לאחר שהקבוצה ניצחה 3–2 את סנט ז'וליה. שלוש שנים לאחר מכן ב-2016 הוכתרה שוב יו.אי. כמחזיקת הגביע לאחר שניצחה בגמר 3–2 את אנגורדני. שנה לאחר מכן הצליחה יו.אי. להגן על תוארה כשניצחה את יריבתה העירונית סנטה קולומה 1–0.

בין השנים 2010 ל-2017 העפילה סנטה קולומה למוקדמות הליגה האירופית 7 פעמים ב-8 עונות, אך כל משחקיה באירופה בשנים הללו הסתיימו בהפסדים. לאחר היעדרות של 4 עונות, שבה סנטה קולומה להתחרות במסגרת האירופית כשסיימה במקום השני בליגה בסיום עונת 2021/2022 והעפילה לסיבוב המוקדמות הראשון בקונפרנס ליג אך גם שם הפסידה פעמיים והודחה. בעונת 2023/2024 זכתה יו.אי. סנטה קולומה באליפות היסטורית וזכתה בכרטיס למוקדמות ליגת האלופות. בהופעת הבכורה שלה במוקדמות ליג האלופות פגשה סנטה קולמה את אלופות קוסובו בלקני, לאחר הפסד 1–2 בבית במשחק הראשון, הצליחה סנטה קולמה במשחק הגומלין להשיג ניצחון היסטורי במסגרת האירופית כשכבשה את השער היחיד במשחק בדקה ה-90, ושלחה את המשחק להארכה, בהארכה הכפילה סנטה קולומה את התוצאה אך בלקני כבשה שער גם כן והקבוצות ניגשו לדו-קרב פנדלים, בו ניצחה סנטה קולומה, ועברה לראשונה שלב במסגרת האירופית.

## אוהדים
הכינוי של המועדון, המשתקף בסמל המועדון, הוא *Esquirols* (הסנאים), בשל מספר הסנאים שחיים סביב העיירה סנטה קולומה. יש מסורת ארוכת שנים למספר אוהדים ללבוש תחפושות של סנאים במשחק הבית האחרון של המועדון בכל עונה.

## הדרבי של סנטה קולומה
הדרבי של סנטה קולומה מול השכנה סנטה קולומה. הולך ומתפתח למשחק בעל אמוציות, במיוחד החל מעונת 2009/2010 כאשר שני המועדונים התחרו על אליפות כשיו.אי. סיימה לבסוף רק במקום השני והפסידה את האליפות.

## תארים
* **[[ליגת העל האנדורית]]** **(1):** 2023/2024
* **[[הגביע האנדורי]]** **(4):** 2013, 2016, 2017, 2024
* **הסופרקאפ האנדורי (1):** 2016
* **ליגה אנדורית שנייה** **(1):** 2007/2008

## תוצאות במסגרת האירופית
בכל התוצאות (בית וחוץ) מספר השערים של סנטה קולומה מוצג ראשון.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1986
קטגוריה:קבוצות כדורגל אנדוריות
נונאטאק עגלון

**נונאטקי עגלון** (באנגלית:**Auriga Nunataks**) הם קבוצה קטנה של נונאטאקים בארץ פאלמר, אנטארקטיקה. הם נמצאים 21 מייל מזרחית לנקודת וייד בראש קרחון ברטרם. הגבוה בהם מתנשא אל פסגה חדה ונראה ממרחק רב. הם כונו בשמם על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה על שם קבוצת הכוכבים עגלון.

## קישורים חיצוניים

* מידע כללי

קטגוריה:ארץ פאלמר: נונאטאקים
מור ליבמן

**מור ליבמן** (בהונגרית: **Liebmann Mór**; ג'רקה, 1843 – בודפשט, 24 במרץ 1908) היה דוקטור לרפואה (MD), רופא מיילד-גינקולוג, כירורג, פרופסור באוניברסיטה.

## קורות חייו
מור ליבמן נולד במשפחה יהודית כבנם של מאייר (מאיר) ליבמן ושל יוהנה גולדברגר. הוא קיבל את התואר ברפואה באוניברסיטה המלכותית ההונגרית (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד) בשנת 1869, ומשנת 1870 עבד לצד יוז'ף פליישר כמתמחה במחלקת המיילדות של בית החולים סנט רוקוש. ב-1872 עבר את בחינת המיילדות, ובשנת 1873 קיבל הסמכה ככירורג באוניברסיטת וינה - במרפאת בילרוט. לאחר שחזר הביתה, עבד כמתמחה בתשלום במרפאת המיילדות של אוניברסיטת בודפשט ומאוקטובר 1874 כרופא ומרצה. בשנת 1878 הוסמך כמרצה בכיר בכירורגיה מיילדותית ולאחר מכן כפרופסור (חיצוני,לא חלק מהצוות). משנת 1883 עמד בראש המחלקה כמנהל לגינקולוגיה ומיילדות בפוליקליניקה הכללית בבודפשט. הוא פרסם את מחקריו ב:
* שבועון רפואי
* רפואה (Gyógyázat)
* Pester Medizinische Chirurgische Pressé

ליבמן הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.

## משפחתו
אשתו הייתה הרמינה הולנדר (שומוש, 1859–1932), בתם של לאיוש הולנדר ושל רוז'ה בהם, לה נישא בסביבות 1873.

ילדיהם:
* ארנה ליבמן (1879–1945) עורך דין, יועץ משפטי בנקאי.
* גיזלה ליבמן (1881–?). בעלה מור קלאר (1863–1926) הוא רופא.
* ארז'בט ליבמן (1887–?). בעלה אלמר מאנדי (מנדל) (1878–?) היהעורך דין.

## מחקריו ופרסומיו העיקריים
* על מניעת זיהום בלידה (בודפשט, 1905)
* מקרה של הפלת עובר, שבועון רפואי 1872.
* דו"ח על פעולת מחלקת המיילדות של בית החולים רוקוש בפשט בשנת 1871, 1873.
* היפוך רגל עקב מידה גדולה יותר של היצרות אגן
* על גיל הלידה של בראון, מורה וינאי
* נתונים על זירוז לידה מוקדמת מלאכותית עם 8 ממצאים
* מקרה של ניתוח פיסטולה בפי הטבעת
* התקדמות לגבי הוצאת הרחם בניתוח קיסרי, 1874
* כמה נתונים לאמצעי מניעה נגד קדחת לידה, 1876
* האיכות של קרום הבתולים לפני ואחרי הלידה 1877
* שלושה מקרים של חסימת לידה עקב חריגות בלידות רכות, בגרמנית
* בשאלת האינדיקציות והתנאים של ניתוח המלקחיים, 1879
* הוצאת גוף זר (נוצה) מהרחם, 1881
* חסימת הרחם לאחר לידה קשה, 1883
* בשאלת מניעת קדחת הלידה, 1891.
* שיטה נדירה לחיסול עובר מת ברחם, 1894
* סיבת צוואר הרחם לידע של מכשולים ללידה); בלוח הכיס הרפואי (1880)
* על שטיפת הרחם, 1883
* טיפול בפצעים באברי המין בלידה. רפואה (1894)
* על צניחת רחם ונרתיק ב-mulliparaks, בגרמנית ב-Centrallblatt für Gynaelkologie); Pester med. צייר. In Presse (1895. Zur Kenntniss der Dystocie durch Cervix-Anomalien.)

## לקריאה נוספת
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
* Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái VII. (Köberich–Loysch). Budapest: Hornyánszky. 1900. (יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:גינקולוגים יהודים הונגרים
קטגוריה:כירורגים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1843
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1908
רבה (עיר מקראית)

ממוזער|"וַיֹּרוּ הַמּוֹרִים אֶל עֲבָדֶךָ מֵעַל הַחוֹמָה וַיָּמוּתוּ מֵעַבְדֵי הַמֶּלֶךְ וְגַם עַבְדְּךָ אוּרִיָּה הַחִתִּי מֵת". ().

נפילת אוריה במהלך המצור על רבה, מתוך כתב יד של הכרוניקה העולמית מאת רודולף פון אמס, המאה ה-14
**רבה** היא עיר מקראית, עיר הבירה של ממלכת בני עמון, ששכנה ממזרח לנהר הירדן. העיר נזכרת בהקשר לכיבושה על ידי ממלכת ישראל המאוחדת או ממלכת יהודה.

כיום העיר מזוהה עם העיר רבת עמון בירדן.

## היסטוריה
עמון שהיה אחד מהעמים הקדומים ששכנו בארץ ישראל, התרכז בעיר רבה, ובינו לבין עם ישראל היו במשך השנים, בייחוד בימי השופטים ושאול המלך, מלחמות רבות. המלחמה הראשונה של עם ישראל בעמון הייתה תחת הנהגתו של שאול המלך.

העיר 'רבה' נכבשה על ידי עם ישראל, לראשונה בימי דוד, אך לא ידוע כמה זמן נשלטה על ידם.

באחת ממלחמות אלו שהיו סביב העיר 'רבה', נהרג אוריה החתי בניסיון לכבוש את העיר, כשהוא מוצב בחזית הלחימה על ידי יואב בן צרויה בציוויו של דוד בכדי שיהרג.

במאה השלישית לפני הספירה - התקופה ההלניסטית - שינה תלמי השני (שנקרא גם פילדלפוס) ששלט באותה העת במצרים, את שמה של רבת-עמון לפילדלפיה על שמו, .ומאות שנים נקראה בשם זה. על שמה זה של רבת-עמון נקראת העיר פילדלפיה שבארצות הברית.

בימי הצלבנים שונה שוב שמה של העיר ל'אהמנט' (AHAMANT), בעקבות שם זה נקראת העיר עד היום 'עמאן'.

## במקרא
העיר רבה כאמור הייתה ממלכתם של בני עמון. כיום המקום מזוהה בירדן עם העיר רבת עמון. העיר נזכרת כמה פעמים בתנ"ך לעיתים בשם 'רבת בני עמון', ולעיתים 'רבה'. כך למשל בספר דברים נזכרת העיר, בכך שמיטתו של עוג מלך הבשן נמצאת בה: .

### המלחמה בתקופת דוד
בספר שמואל במלחמת ישראל בעמון, בימי דוד נזכרת העיר.לאחר מעשה דוד ובת שבע, דוד מצווה את יואב בן צרויה, להציב את אוריה החיתי בחזית המלחמה על מנת שיהרג, יואב אכן מצווה על יואב שיתקרב עם קבוצת חיילים לנסות להבקיע את חומת העיר רבה, כשהוא יודע שבאותו המקום מוצבים חייליו החזקים של בני עמון, ואכן באותה ניסיון להבקעת העיר, נהרג אוריה, וגיבורים נוספים.

בהצלחת הריגתו של אוריה, משתמש יואב על מנת להצדיק את הריגתם של אותם גיבורים, כשהוא שולח יואב להודיע לדוד כי על אף שידע את הסכנה האורבת בהתקרבות לחומת העיר, וכפי שאירע במעשה האישה מתבץ, שהרגה את אבימלך כשהשליכה על ראשו אבן ריחיים:בהמשך הפרק, לאחר תוכחת נתן הנביא עם משל כבשת הרש, יוצא יואב להילחם ב'רבה', וכובש אותה. בפסוק נזכרת העיר כ'עיר מלוכה': .

העיר נזכרת גם בתחילת ספר עמוס, שעונשם של בני עמון יהיה על ידי שריפת העיר 'רבה': .

## בתרבות
בפיוטו של רבי שלמה אבן גבירול, שלום לך דודי, הזכיר את הצלחתו של דוד בן ישי בכך שכבש את העיר 'רבת בני עמון': .

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
לאיוש פלדש

**לאיוש פלדש** (במקור עד 1904 **פליישל**, בהונגרית: **Földes Lajos**; פשט, 3 במאי 1869 – בודפשט, 20 בפברואר 1958) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא מיילד-גינקולוג. רופא ראשי ומנהל בית חולים "בית" של אמהות-נערות. פלדש פעל רבות, גם ברמה לאומית להגנת אמהות-נערות. הוא כתב לפחות חמישה ספרים שיצאו לאור.

## קורות חייו
לאיוש פליישל נולד במשפחה יהודית כבנם של איגנץ פליישל חוכר אדמות וסוחר ושל נינה שטראסר (1844–1912). הוא השלים את השכלתו הגבוהה בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד) ושל אוניברסיטת וינה. בשנת 1892 קיבל את התואר ברפואה בבודפשט. לאחר מכן עבד כמתמחה בסנטוריום מקנרודט (Mackenrodt) בברלין. הוא חזר לבירת הונגריה בסתיו 1893, שם עבד בבית החולים סנט רוקוש ובבית החולים סנט אישטוואן. ב-1905 הקים את "בית האמהות-נערות" והיה מנהלו. בית החולים נסגר ב-1918. בשנת 1911 בחרה בו האגודה הלאומית להגנה על אמהות ותינוקות כרופא הנשים שלה.

## חברויות
פלדש היה חבר ב:
* אגודת הספרות היהודית-ההונגרית
* מזכיר איגוד הרופאים
* מזכיר שני של אגודת Teleia, אגודה שנלחמה במחלות מין
* חבר לשכת הבונים החופשיים של אטווש

פלדש הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.

## משפחתו
אשתו הייתה ינקה בכרך (1873–1958), בתם של יעקב בכרך ושל לואיזה טאפלר, איתה התחתן ב-2 בדצמבר 1894 בבודפשט.

ילדיהם:
* מרגיט פלדש (1895–1964), בעלה ארנה אלינגר (1885–1948) הוא פקיד בנק.
* רוז'ה פלדש (1903–1974), בעלה קורנל פאפ (1893–?), היה עוזר רוקח (התגרשו).

## ספריו ופרסומיו העיקריים
* בעקבות כריתת רחם מוחלטת. (רפואה, 1893, 39)
* על דימום בגיל ההתבגרות וההיבטים האנדוקרינולוגיים שלהם. (רפואה, 1927, 33–34.)
* המצב הנוכחי של דיסמנוריאה והטיפול בה. (רפואה, 1929, 42)
* הנחיות חדשות באנדוקרינולוגיה גינקולוגית. (בודפשט, 1930) - ספר
* הליכים כירורגיים דחופים בגינקולוגיה. (רפואה, 1930, 24–25)
* על מחלות נשים: מניעה – הגנה – טיפול. (בודפשט, 1932) - ספר
* תפקיד האלכוהול במאבק במחלות מין ובזנות. (בודפשט, 1933)
* האישה בעידן השינוי. תצפיות ועצות מעשיות מרופא נשים מנוסה. (בודפשט, 1934) - ספר
* האם הצעירה. ספר ייעוץ רפואי לנשים צעירות. (מהדורה רביעית, בודפשט, 1934; מהדורה 6 מתוקנת ומורחבת, בודפשט, 1942) - ספר
* מה צריך לדעת על סרטן הרחם? (בודפשט, 1935) - ספר
* אני רוצה ילד! (בודפשט, 1936) - ספר
* דיאטטיקה של מיטת ילדים. (רפואה, 1940, 13)
## לקריאה נוספת
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במוזיאון הספרותי פטפי)
* Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002,)
## קישורים חיצוניים
* חמשת ספריו באתר bookline

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:גינקולוגים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:הונגרים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1869
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1958
התא הקדמי של גלגל העין

**התא הקדמי של גלגל העין** (באנגלית: **Anterior chamber of eyebal**) הוא החלל המלא בחומר מימי  בתוך העין בין הקשתית לבין המשטח הפנימי ביותר של הקרנית, ה.

## פיזיולוגיה
עומק החדר הקדמי של העין משתנה בין 1.5 ל-4.0 מ"מ, הוא נוטה להיות רדוד יותר בגיל מבוגר יותר ובעיניים עם רוחק ראייה (היפרמטרופיה). כאשר העומק יורד מתחת ל-2.5 מ"מ, הסיכון לגלאוקומה עולה.

## פתולוגיה
ב, הדם ממלא את החדר הקדמי כתוצאה מדימום, לרוב לאחר טראומה. דלקת הענבייה (אובאיטיס) היא תהליך דלקתי המשפיע על הקשתית והגוף הריסי, וכתוצאה מכך התפתחות דלקת בתא הקדמי. בגלאוקומה, חסימה של  מונעת יציאה נורמלית של החומר המימי, וכתוצאה מכך נגרם לחץ תוך-עיני מוגבר, נזק מתקדם לראש עצב הראייה, ובסופו של דבר עיוורון.

## טכניקות אבחון
קביעת עומק החדר הקדמי (anterior chamber depth: **ACD**) חשובה בהערכת הסיכון לגלאוקומה. ישנן שיטות שונות למדידת ACD, כולל בדיקה באמצעות מנורת סדק, אולטרסאונד וצילום Scheimpflug. שיטות אלו דורשות ציוד בדיקה ייעודי והכשרת מקיפה של המאבחנים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים
+

קטגוריה:ראייה
קטגוריה:עין
קטגוריה:רפואת עיניים
בית הקברות הצבאי קריית גת

**בית הקברות הצבאי קריית גת** הוא אתר הקבורה הצבאי בבית העלמין קריית גת.
## בית הקברות
ב-3 באפריל 1964 נקבר חלל צה"ל אברהם זאנה מאבן שמואל בחלקה חדשה בבית העלמין קריית גת, לאחר שהתרבו החללים הוכרזה החלקה כבית קברות צבאי.

בבית הקברות נקברים חללי צה"ל ושאר כוחות הביטחון תושבי קריית גת ומועצה אזורית שפיר.

ברבות השנים נקברו בבית העלמין חללי צה"ל ממלחמות ישראל: מלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה, מלחמת לבנון השנייה, מלחמת חרבות ברזל וחללי צה"ל נוספים.

בין היתר, נקברו בבית הקברות: סמל שני **דוד אלמליח** שנפל באירוע בו נורו שני עובדי משרד הרישוי באשקלון ועוטר בעיטור האומץ. מישר **חגי ז'ורנו**, ומישר **רועי ביטון** שנספו באסון הכרמל ועוטר בעיטור המופת של שירות בתי הסוהר.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קריית גת
קריית גת
הדברים שהלכו לאיבוד

**הדברים שהלכו לאיבוד** היא מיני-סדרה לכבוד יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, המשודרת בערוץ כאן חינוכית.

## תקציר העלילה
רונה, שאחותה הגדולה דניאלה נרצחה ב, מלאה בכאב וזעם. לקראת יום הזיכרון הראשון אחרי טבח שבעה באוקטובר היא חוברת במפתיע לאורן, ילד שכול שונה ממנה לחלוטין, בתוכנית סודית שתסכן את טקס יום הזיכרון בבית הספר.

## רקע
הסדרה יצאה לכבוד יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה. במקור נכתבה הסדרה במהלך 2023, אולם לאחר אירועי ה-7 באוקטובר שינו אותה יוצרי הסדרה יאיר פרי ועדן גוריון והתאימו אותה למציאות החדשה שנוצרה בעקבות אירועים אלו. הסדרה נכתבה, הופקה וצולמה תוך זמן קצר, ועלתה ב-7 במאי 2024, שבעה חודשים בדיוק אחרי טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל. אף על פי שהמיני-סדרה נחשבת קצרה ביותר (3 פרקים של כחצי שעה כל אחד), היא קיבלה ביקורות חיוביות. טייםאאוט: "במובנים מסוימים, כולנו רונה". ישראל היום מסכם: "'הדברים שהלכו לאיבוד' עונה על הדילמה כיצד מייצרים סדרות רלוונטיות למציאות הכאוטית של פוסט 7 באוקטובר, כשהחוקים הטלוויזיוניים - אפילו בסדרות נוער - נכתבים מחדש ומותאמים לרוח הלאומית המעורערת". פרי: "היא מציתה זעם שהושתק. יצא לכעס שם רע, וכעס הוא צעד חשוב בשביל שינוי. זה שהיא מעוררת כעס באנשים סביבה זה חשוב".

## סקירת סדרה

### פרקים

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

*עמוד הסדרה, באתר כאן חינוכית
*
*
*
*
* 
* 
* 
*דור שכניק "הדברים שהלכו לאיבוד: "זאת לא סדרה על המלחמה, אלא על איך מרגישים כשמאבדים מישהו"" באתר פרוגי 7.5.2024
* 
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות דרמת נעורים ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2024
קטגוריה:כאן חינוכית: תוכניות וסדרות
צי האוויר השלישי (לופטוואפה)

**צי האוויר השלישי** (בגרמנית: **Luftflotte 3**) היה אחד היחידות שלחמו במסגרת הלופטוואפה במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
צי האוויר הוקם ב-1 בפברואר 1939 מ-*Luftwaffengruppenkommando* 3 במינכן והפך ל-**Luftwaffenkommando West** (פיקוד אווירי מערב) ב-26 בספטמבר 1944. יחידת לופטוואפה זו התבססה באזורים הכבושים על ידי הגרמנים בצפון צרפת, הולנד, בלגיה וצרפת של וישי, כדי לתמוך בכוחות מדינות הציר באזור. משרדי הפיקוד שלה היו בפריז, צרפת (ב-26 ביוני 1944).

## מפקדים

* גנרל-פלדמרשל הוגו שפרלה (1 בפברואר 1939 – 23 באוגוסט 1944)
* גנרל-אוברסט אוטו דסלוך (23 באוגוסט 1944 – 22 בספטמבר 1944)
* גנרל-לויטננט אלכסנדר הולה (22 בספטמבר 1944 – 26 בספטמבר 1944)

### מפקדי Luftwaffenkommando West

* גנרל-לויטננט אלכסנדר הולה (28 בספטמבר 1944 – 15 בנובמבר 1944)
* גנרל-לויטננט יוזף שמיד (16 בנובמבר 1944 – 27 באפריל 1945)
* גנרל-לויטננט מרטין הרלינגהאוזן (28 באפריל 1945 – 8 במאי 1945)

## סדר הכוחות
### המערכה בפולין
במהלך המערכה בפולין כלל צי האוויר את היחידות הבאות:
* דיוויזיית האוויר ה-3
* דיוויזיית האוויר ה-4
* פיקוד הלופטגאו VII
* פיקוד הלופטגאו XII
* פיקוד הלופטגאו XIII
* פיקוד ההגנה האווירית ה-5

### המערכה על צרפת
מהלך המערכה על צרפת כלל צי האוויר את היחידות הבאות:
* קורפוס האוויר ה-1
* קורפוס האוויר ה-2
* קורפוס האוויר ה-5
* פיקוד מטוסי הקרב ה-3
* פיקוד הלופטגאו VII
* פיקוד הלופטגאו XII
* פיקוד הלופטגאו XIII
* קורפוס הנ"מ ה-1

## קישורים חיצוניים
* צי האוויר השלישי באתר lexikon-der-wehrmacht 
* צי האוויר השלישי באתר Luftwaffe, 1933-45 

קטגוריה:יחידות הלופטוואפה
רמי דוידיאן

[ממוזער|שמאל|260px|רמי דוידיאן (מימין) ו[עוז דוידיאן (במרכז), עם אנשי מושב פטיש במפגש עם נשיא המדינה יצחק הרצוג, דצמבר 2023]]
**רמי דוידיאן** (נולד ב-1965) הוא אזרח ישראלי שבמהלך אירועי טבח שבעה באוקטובר יצא מביתו שבמושב פטיש, חילץ והציל אנשים רבים מאזור הטבח בפסטיבל נובה. בשל מעשיו אלה נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-76.

## ביוגרפיה
דוידיאן נולד בשנת 1965 במושב פטיש, לעזריה ושרה דוידיאן, שעלו לישראל מכורדיסטן עם קום המדינה. לדוידיאן אחד עשר אחים ואחיות. אביו נפטר כשהיה בן 13, ורמי נדרש לעבוד כדי לעזור בפרנסת המשפחה. הוא למד בבית הספר האזורי ושירת שלוש שנים בצה"ל. בגיל 21 התחתן והשתקע בפטיש, המושב בו נולד. בהתחלה עבד כחקלאי ואחר כך כאיש שיווק.

### בטבח 7 באוקטובר

בבוקר 7 באוקטובר קיבל שיחה מחבר שביקש ממנו לחלץ בן של מכר שלו ממסיבת הטבע בנובה. דוידיאן, שהכיר את השטח היטב, יצא עם רכבו הפרטי, וכשראה נפגעים רבים התקשר לחתנו אורן, ולבני דודים מהיישוב, וניהל מבצע חילוץ. הוא עצמו יצא לשטח על מנת לחלץ ניצולים מהטבח, לפי מיקומים שנשלחו אליו. לפי עדותו, באחד המקרים נתקל בישראלית כשהיא נחטפת בידי שישה מחבלים, והצליח לשכנע אותם בערבית לשחרר אותה. לפי הערכתו הוא הציל מאות אזרחים, לפי רישומים של ניצולי נובה שנקלטו במושב פטיש הוא הציל כ-750 אנשים. בדומה לאחיינו עוז דוידיאן. על פעולותיו אלו הוזמן להדליק משואה ביום העצמאות ה-76, יחד עם עוד ארבעה אנשים שעסקו בחילוץ באותו יום.

אדוה דדון כתבת חדשות 12 שהצטרפה עם הצוות שלה לחילוצים של דוידיאן תמכה בגרסתו וכתבה:
:"ראיתי במו עיניי איך רמי פועל בנחישות, באומץ ובלב ענק, בלי לחשוב פעמיים - רק להציל חיים. הוא לא רצה לקחת אותי איתו. לא היה לו זמן לעצור או להתראיין...האמת נמצאת בשטח, בדם, בזיעה ובדמעות של אלה שפעלו בזמן שאחרים חיכו או ישבו בבית. ומה שלא יהיה, אני אתמוך ברמי ואמשיך להיות לצידו. כי הייתי שם, וראיתי בעיניים. רמי לא חיפש תהילה, הוא פשוט נכנס לשם, ובזכותו ובזכות אנשים כמוהו, רבים חזרו הביתה."

## ביקורת
בדצמבר 2024 טען דוידיאן בתקשורת נגד האלופים במיל' ישראל זיו, נעם תיבון, ויאיר גולן, כי ברחו ב-7 באוקטובר ולא סייעו בהצלת אנשים. לאחר שדבריו התבררו כשקריים - דוידיאן התנצל על אמירותיו.

באפריל 2025 עמד להתפרסם תחקיר של תוכנית "המקור" בהגשת רביב דרוקר ולפיו דוידיאן העביר הרצאות רבות בתשלום, בהן חזר פעמים רבות על סיפורים מומצאים, ולעיתים תוך השמטת חלקם של אנשים שבאמת היו מעורבים במעשה דומה. בעקבות ראיון שנתן דוידיאן בתוכנית "אופירה ולוינסון" החל לחץ ציבורי ותמיכה רחבה, בעקבות כך רשת 13 גנזה את שידור התחקיר. לדבריו, בערוץ 13 ניצלו אותו וביקשו לעשות כתבה על גבורתו ולאחר מכן בחרו להכפישו. דוידיאן סיפר כי בעקבות ההשתלחות בשידור עלו בו מחשבות אובדניות. אופירה ולוינסון החלו לקבל ביקורת קשה ובעקבות כך התנצלו על הראיון.

## חיים אישיים
דוידיאן נשוי לאיריס, המשמשת כמזכירת המשק, ואב לארבעה ילדים.

אחיינו הוא עוז דוידיאן, בן המושב פטיש, שיצא גם הוא ברכבו בשבעה באוקטובר וחילץ עשרות ניצולים מהמסיבה. אחייניתו, רב"ט , נרצחה באותו יום בקרב בבסיס אורים.

## לקריאה נוספת
* נחום אבניאל, **אנחנו בדרך**: סיפורי גבורה של אזרחים שהצילו חיים ב-7 באוקטובר, ירושלים: סלע מאיר, 2024

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* טקס הדלקת המשואות 2024: משואת המחלצים, באתר מערך הדיגיטל הלאומי
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מצילים בטבח שבעה באוקטובר
קטגוריה:הטבח בפסטיבל נובה
קטגוריה:חקלאים ישראלים
קטגוריה:פטיש (מושב)
קטגוריה:משיאי משואה ביום העצמאות: 2024
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
מירוטבורייץ

**מירוטבורייץ** (באוקראינית: **Миротворець**; מילולית: "עושה שלום") הוא אתר אוקראיני שבסיסו בקייב המפרסם רשימה, ולפעמים מידע אישי, של אנשים אשר נחשבים על ידי מחברי האתר ל"אויבי אוקראינה", או, כפי שכתוב באתר עצמו, "שלמעשיהם יש סימנים של פשעים נגד הביטחון הלאומי של אוקראינה, השלום, הביטחון האנושי, והחוק הבינלאומי". האתר הושק בדצמבר 2014 על ידי הפוליטיקאי והאקטיביסט האוקראיני ג'ורג' טוקה . פרסום המידע האישי באתר זכה לביקורת מצד ארגוני זכויות אדם.

## סקירה כללית
האתר משקף את עבודתו של הארגון הלא ממשלתי "מרכז מירוטבורייץ", אשר בראשותו אדם המוכר רק בכינוי "רומן זייצב", עובד לשעבר במשרד שירות הביטחון האוקראיני בלוהנסק. בשנת 2016, ה־Daily Beast  דיווח כי האתר אורגן על־ידי סוכנות אכיפת החוק והמודיעין הממשלתית של שירות הביטחון האוקראיני בשנת 2022, מייסדו, ג'ורג' טוקה, הכחיש כי הפרויקט מנוהל על ידי שירות הביטחון האוקראיני או שהוא מקבל מימון מהמדינה.

## פעילות
ממוזער|300x300 פיקסלים| שני אנשי צוות של מירוטבורסט
ממוזער|240x240 פיקסלים| סמל מירוטבורסט החל משנת 2014 ועד שנת 2022
מנהיג מירוטבורייץ קובע כי מטרת המרכז היא לספק מידע וייעוץ לרשויות המבצעות, כדי להביא סוף־סוף שלום והרמוניה באוקראינה. בעבודתו המרכז מקדיש תשומת לב מיוחדת לביטויים של "פעילות בדלנית וטרור" בשטח אוקראינה.

ב-2 ביוני 2016, שגרירי G7 בקייב פרסמו הצהרה משותפת המביעה דאגה עמוקה לגבי חשיפת נתונים אישיים של עיתונאים באתר וקראו לצוות מירוטבורייץ למשוך נתונים אישיים מגישה ציבורית. בשנת 2017 נפתח תיק־פלילי כנגד מירוטבורייץ על־ידי המשטרה הלאומית של אוקראינה, והנציב העליון של האו״ם לזכויות אדם הפציר באוקראינה לחקור את פעילותו של האתר.

לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה ב־2022, האתר התחיל את יוזמת "SeaKrime" למעקב אחר תבואה שנגנבה מאוקראינה ונמכרה מחדש, בעיקר דרך נמל סבסטופול. יוזמה זו הצליחה לעקוב אחר 200,000 טונות של חיטה גנובה משטחי הכיבוש הרוסי במרץ ואפריל 2022.

## אנשים שנכללו ברשימה
לדברי ראש המרכז, מספר האנשים ברשימה גדל עם הזמן:
* אוקטובר 2014: 4,500
* 16 בדצמבר 2015: 7,500
* ינואר 2015: 9,000
* 13 באפריל 2015: 30,000
* אוקטובר 2015: 45,000
* 21 במרץ 2016: 57,775
* 27 בינואר 2017: מעל 102,000
* 23 באוגוסט 2019: 187,000

מסד הנתונים השלם ביותר מכיל את תושבי קרים.

האתר פרסם רשימה של עובדים רוסים המעורבים בבניית גשר קרץ'. הגשר הוא פרויקט רוסי לחיבור חצי האי קרים לרוסיה.

לאחר תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה ב־2022, הוסיף מירוטבורייץ את שמותיהם של ראש־ממשלת הונגריה ויקטור אורבן ונשיא קרואטיה זוראן מילנוביץ' לרשימת "אויבי אוקראינה". שניהם הביעו דעות פרו־רוסיות לאחר תחילת הפלישה.

בשנת 2024 נוספה לרשימה הזמרת הישראלית עדן גולן, שייצגה את ישראל באירוויזיון 2024, משום שב־2016, כאשר הייתה בת 13, הופיעה במהדורת הילדים של תחרות הזמר "הגל החדש", אשר התקיימה במחנה ארטק שבחצי האי קרים תחת שלטון רוסי.

## ראו גם
* אויב הציבור
* דוקסינג

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משבר קרים
קטגוריה:המלחמה בדונבאס
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2014
קטגוריה:אוקראינה: תקשורת
Du bist Musik

"**Du bist Musik**" (בעברית: "**את/ה המוזיקה**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה האוסטרית בלו דנובה. את השיר הוציאה בשנת 1980 לאור חברת התקליטים דקה רקורדס, והוא נבחר על ידי תאגיד השידור האוסטרי לייצג את המדינה באירוויזיון 1980, שהתקיים בהאג שבהולנד.

## רקע
"Du bist Musik" נכתב, הולחן והופק על ידי קלאוס פטר סאטלר. במהלך השיר מזכירה הלהקה המבצעת עשרות מושגים, ז'אנרים ואמנים מהמוזיקה הפופולרית, דוגמת באך, שלאגר והרמוניה.

## באירוויזיון
המהדורה ה-25 של האירוויזיון התקיימה בהאג שבהולנד, והורכבה מעשרים מדינות משתתפות, שהופיעו בערב אחד ב-19 באפריל 1980. אוסטריה כמדינה הראשונה בסדר ההופעות של האירוע, לפני אז'דה פקאן הטורקית. עם תום ספירת הקולות דורגה אוסטריה במקום השמיני עם 64 נקודות.

## רשימת השמעה

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1980
קטגוריה:שירי אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים על מוזיקה
סקיבידי טוילט

**סקיבידי טוילט** (באנגלית: **Skibidi Toilet**) היא סדרת רשת מאשינימה (Machinima) של סרטוני יוטיוב ושורטס שנוצרו על ידי אלכסיי גרסימוב והועלתה בערוץ היוטיוב שלו **. הסדרה, שהופקה באמצעות Source Filmmaker, עוקבת אחר מלחמה בדיונית בין אסלה עם ראש דמוי אדם ודמויות אדם עם מכשירים אלקטרוניים לראשים. מאז פרסום הסרטון הקצר הראשון בפברואר 2023, הסדרה הפכה לויראלית כמם אינטרנטי בפלטפורמות שונות של מדיה חברתית.

ב-2024, נודע כי הסדרה "סקיבידי טוילט" תעובד לסדרת טלוויזיה או סרט על ידי הבמאי והמפיק מייקל ביי. העיבוד יכלול אנימציה משולבת בלייב אקשן ויופק בשיתוף עם המפיק ונשיא סרטי פרמאונט לשעבר, אדם גודמן.

## עלילה ודמויות
הסדרה מתארת קונפליקט בין שירותים מזמרים עם ראש אדם - הנקראים "סקיבידי טוילטס" - לבין יצורים דמויי אדם עם מצלמות אבטחה, רמקולים וטלוויזיות במקום ראשיהם. בסביבה שמזכירה את ניו יורק, אסלות הסקיבידי ומנהיגם "ג'י מן" (גם "ג'י-טוילט"), מאיימים על האנושות. שני סוגים של דמויי אדם, צלמים ודוברים, כורתים ברית נגד השירותים. לכל אחד מהצדדים יש לוחם גדול מהשאר, המכונה "טיטאן". "טפיל שירותים" מדביק את טיטאן הרמקול, מה שמוביל לנפגעים. בהמשך הסדרה מוצגים דמויי אדם בעלי ראשי טלוויזיה והטיטאן שלהם, ובעזרתם משתחרר טיטאן הרמקול משליטה מחשבתית. הקרב מתפשט לערים אחרות, שם הטיטאנים הורסים את מה שנראה כ-"ג'י מן", אך מאוחר יותר מתגלה כמתחזה. הטיטאנים מתכנסים ונראה שהם מביסים את המוח, אסלת המדען, אך שוב מתועתעים על ידי פתיון, כאשר אסלת המדען האמיתית נמצאת במבוא. לאחר תקיפה ממוקדת, אסלת המדען מובסת, אך כל חברי הצוות מלבד אחד נהרגים. חבר הצוות האחד שנותר מועבר לפגוש את הסוכן החשאי, אדם מסתורי המעורב לכאורה ביצירת השירותים. *[[Business Insider]]* תיאר את הסדרה כ"מרוץ חימוש אינסופי, כאשר גם השירותים וגם אויביהם מייצרים לוחמים חזקים יותר".

במרבית הפרקים מתנגן מאשאפ, שנוצר על ידי משתמש הטיקטוק doombreaker03, של השירים "Give It to Me" מאת Timbaland ו-"Dom Dom Yes Yes" מאת האמן הבולגרי Biser King. חברת התקליטים שהפיצה את שירי המקור היא UMG, דיווחה של השימוש בשירים אלה, וכתוצאה מכך הוסרו מספר סרטונים מהאינטרנט המציגים את המאשאפ. השיר "Everybody Wants to Rule the World" מאת טירז פור פירז מופיע בחלק מהסרטונים כהמנון של כוחות ההתנגדות.

התוכנית מכילה התייחסויות למשחקי וידאו, כמו הדמות ג'י מן, ששמה ודמותה מגיעים מסדרת משחקי הווידאו Half-Life. הריקודים המבוצעים לעיתים קרובות הם מהמשחק פורטנייט.

## ראו גם
* YouTube Poop, ז'אנר של מאשאפ הומוריסטי

## קישורים חיצוניים

* פלייליסט של ''סקיבידי טוילט'' ביוטיוב
** DaFuq!?Boom! – ערוץ היוטיוב של אלכסיי גרסימוב
* ראיון ''של דקסרטו'' עם אלכסיי גראסימוב
* "מתקפת שירותי הסקיבידי" - קריקטורה עריכה מאת סייג סטוסל עבור *[[הבוסטון גלוב]]*
* "איך סדרת יוטיוב בנושא שירותים הפכה לדבר הכי גדול באינטרנט" - כתבה של הוושינגטון פוסט על התופעה.

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות רשת