open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
המערכת הסומטוסנסורית

**המערכת הסוֹמָטוֹסֶנְסוֹרִית** (סוֹמָטוֹ=בהתייחס לגוף, סֶנְסוֹרִי=חִישָׁתִי) או **מערכת תחושות הגוף** היא אחת ממערכות החישה של מערכת העצבים. היא מאגדת מידע חושי ותפיסתי מהעור ומרקמות שונות כמו שרירים, גידים ומפרקים. תפקידיה העיקריים הם חישת גירויים חיצוניים ופנימיים, שליטה במנח הגוף וייצובו.

מערכות החישה המאוגדות תחתיה הן חוש המגע, תחושת מצב הגוף (פרופריוספציה), חישת הטמפרטורה וחישת כאב פיזי.

חלק מן החוקרים סבורים כי גם תחושת הגרד היא חוש נפרד במערכת זו.

אלה מנגנוני חישה שונים שמנגנון ההתמרה בהם שונה, אבל הם מאוגדים אנטומית יחד במסלולים העוברים מהעור והרקמות עד לקליפת המוח ולהיפותלמוס. 

כל אחת ממערכות החישה המאוגדות במערכת הסומטוסנסורית, מוגדרת על ידי קולטנים ספציפיים המתמירים את הגירוי בעוצמה המינימלית שלו, ומהם עובר הגירוי למוח במסלול ייחודי. בעוצמות גבוהות יכולה הספציפיות להיעלם.

נכון לשנים 2020–2024, עדיין קיימים חילוקי דעות לגבי חלק מהמנגנונים, נכונות מודל המערכת והאם היא משפיעה על רגשות.

## חוש המגע
ממוזער|איור חתך של העור המציג גופיפים שונים המשמשים כקולטנים מכניים של מגע|200px

חוש המגע, המכונה גם "חוש המישוש" (אם כי המישוש הוא למעשה פעולה העושה שימוש בחוש המגע), הוא החוש האחראי על המידע המועבר באמצעות המישוש והמגע הסטטי של עצמים בעור. המידע מתקבל מהסביבה באמצעות קולטנים הנמצאים בעור וברקמות ומתרגמים גירויים מכניים אל מידע המגיע בסופו של דבר לקליפת המוח.

הרגישות למגע שונה באזורים שונים של הגוף, והיא מרבית בקצות האצבעות ובאזורי השפתיים והפה.

## חוש המצב (פרופריוספציה)
200px|ממוזער|רכיבי חישת מצב הגוף

תחושת הגוף לגבי המנח שלו, תנועתו העצמית ומיקומו במרחב (ללא שימוש בראייה).

קולטני הפרופריוספציה ביונקים קשורים למערכת שרירי השלד, ונמצאים בשרירים, בגידים ובמפרקים. הם רגישים, בהתאמה, למתיחת השרירים ולמצב המפרקים. מרביתם מעבירים מידע בזמן תנועה אך לא במנוחה.

## חוש הטמפרטורה
ממוזער|מגע במי בריכה מספק מידע מידי על טמפרטורת המים

חוש הטמפרטורה מאפשר להבחין בשינויים קלים בטמפרטורת הסביבה. ביונקים, הקולטנים לתחושת הטמפרטורה נמצאים בעיקר בעור, בפיזור לא אחיד. קיימות נקודות על העור הרגישות לקור או לחום (וביניהן כאלה שאינן רגישות לשינויי טמפרטורה).
המסלול של תחושת הטמפרטורה זהה לזה של תחושת הכאב, ועובר דרך אקסונים הנכנסים לחוט השדרה. המידע מתקבל בקליפת המוח הסומטו-סנסורית הראשונית.

## כאב
250px|ממוזער|תחושת כאב בעת קבלת זריקה

תחושת אי-נוחות המחווה על פגיעה אפשרית ברקמות הגוף. התחושה נובעת מהפרשת פרוסטגלנדינים, הורמונים שאחד מתפקידיהם הוא הפעלת תאי עצב המעבירים למוח את תחושת הכאב. הללו גם גורמים לתהליך דלקתי באזור שבו הופרשו ומביאים לעלייה בחום הגוף בעקבות השפעתם על ההיפותלמוס (במוח). הכאב גם מסמן נזק אפשרי לגוף וגם מונע את החמרתו, באמצעות הפרעה להמשך הפעולה שגרמה לו (במקרה של פעולה או טראומה גופנית עקב תנועה), ואילוץ לנוח המסייע בהחלמה.

## ראו גם
* גירוד

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חושים
המועצה הלאומית להגנה וביטחון של צרפת

**המועצה הלאומית להגנה וביטחון של צרפת** (בצרפתית: **le Conseil de défense et de sécurité nationale**) היא הגוף המייעץ לנשיא צרפת בנושאי מדיניות חוץ וביטחון לאומי.

המועצה להגנה ולביטחון לאומי מסתייעת במזכירות הכללית להגנה וביטחון לאומי (SGDSN), המכינה עבורה עבודת מטה לדיוני המועצה. יתרה מכך, המזכירות רשאית לזמן כל אדם מוסמך לקחת חלק בישיבת מועצת ההגנה והביטחון הלאומי. המשתתפים מחויבים בשמירת סודיות.

## היסטוריה
המועצה הלאומית להגנה הוקמה ב-1906, ועם חלוף השנים שונה ייעודה, הרכבה ותפקידה פעמים רבות במאה ה-20. עם כינונה של החוקה הצרפתית ב-1954 עוגן בסעיף 15 הקמתה של המועצה הלאומית להגנה וביטחון, הקובע כי נשיא הרפובליקה, המפקד העליון של הכוחות המזוינים, עומד בראש ישיבות מועצות ההגנה הלאומיות והוועדות השונות לנושאי חוץ וביטחון. צו נשיאותי מדצמבר 2019 הרחיב את תפקידה: עד אז מועצות ההגנה והביטחון הלאומי עסקו בהתוויית קווים מנחים לאסטרטגיה צבאית, ניהול וניטור כוחות ומבצעים בחו"ל, הרתעה ומודיעין, וכעת גם יטפלו בנושאי ביטחון פנים, כלכלה ואנרגיה ויגיבו למשברים גדולים.

תחילה הייתה המועצה מתכנסת רק פעמים ספורות בשנה, אך לאחר מתקפת הטרור בניס ב-14 ביולי 2016 מתכנסת המועצה מדי שבוע בארמון האליזה, מעונו של נשיא צרפת.

## חברי המועצה
מועצת ההגנה והביטחון הלאומי כוללת:

## מועצת המודיעין הלאומית
ישנם גם שני ועדות משנה בתוך המועצה להגנה ולביטחון לאומי:
* **מועצת המודיעין הלאומית** – מתווה כיוונים וסדרי עדיפויות אסטרטגיים בענייני מודיעין. המועצה קובעת את תכנון המשאבים האנושיים והטכניים של קהיליית המודיעין הצרפתית. המועצה זו מחליטה על אסטרטגיית המודיעין הלאומית. הרכב המועצה כולל: את נשיא הרפובליקה, ראש הממשלה, שרים ומנהלי שירותי מודיעין ומתאם המודיעין הלאומי והלוחמה בטרור.
* **מועצת החימוש הגרעיני** – הכוללת את נשיא הרפובליקה, ראש הממשלה, השר לכוחות המזוינים, הרמטכ"ל של הכוחות המזוינים, הנציג הכללי לענייני חימוש וראש מנהלת היישומים הצבאיים באנרגיות חלופיות. הוועדה לאנרגיה אטומית (CEA).

## המתאם הלאומי למודיעין ולמלחמה בטרור
הוא ראש קהיליית המודיעין הצרפתית ומייעץ לנשיא הרפובליקה בתחום המודיעין והמאבק בטרור.

המתאם הלאומי אמון על תיאום ושיתוף הפעולה בין ארגוני קהיליית המודיעין הצרפתית השונים. בנוסף, מעביר את הוראותיו של נשיא הרפובליקה לשרים האחראים על שירותי המודיעין השונים ומוודא מעקב אחר ביצוע הוראות הנשיא.

## ראו גם
* המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צרפת: ממשל
אוגוסט פון הרינגן

**אוגוסט פון הרינגן** (בגרמנית: **August von Heeringen**; 26 בנובמבר 1855 – 29 בספטמבר 1927) היה אדמירל פרוסי של הקיסרות הגרמנית. הוא עמד בראש משרד המודיעין של הצי הקיסרי (Nachrichtenbureau des Reichsmarineamts) ושימש כראש המטה הכללי של הצי הקיסרי הגרמני (Admiralstab).

## ביוגרפיה
הרינגן נולד ב-26 בנובמבר 1855 בקאסל, נסיכות הבוחר מהסן. הוא היה בנם של יוזיאס פון הרינגן (1809–1885) ושל אשתו קרולינה פון שטארקלוף (1817–1871). אחיו הבכור יוזיאס פון הרינגן היה גנרל-אוברסט בצבא הקיסרות הגרמנית.

בשנת 1872 הוא התגייס לצי הקיסרי הגרמני. הוא פעל לצד מנהיגי הקיסרות הגרמנית כמו הקייזר וילהלם השני, והאדמירלים אלפרד פון טירפיץ, גאורג אלכסנדר פון מילר, גוסטב פון זנדן-ביברן ופרידריך פון הולמן כדי לבנות צי גרמני חזק. הוא ראה בכך אמצעי להבטיח את מעמדה של גרמניה על הבמה העולמית. כמו כן, הוא ראה בצי לאומי גדול ככוח מאחד לאימפריה שעדיין הייתה מחולקת לממלכות שונות.

במשרד המודיעין של הצי הוא פעל וניסה לכוון קבוצות לחץ כמו הליגה הפאן-גרמנית והחברה הקולוניאלית (Deutsche Kolonialgesellschaft), וליגת הצי (גרמניה) (Flottenverein).

במרץ 1896, לבקשת אדמירל אוטו פון דידריכס, ראש המטה של הפיקוד העליון הימי, הוא הכין את התוכניות הימיות הראשונות למלחמה נגד בריטניה, שהדגישו גיוס מהיר ומתקפות מנע. הוא הפך לאחד מתומכי טירפיץ, וכאשר הלה מונה לשר הממונה על משרד הצי הקיסרי הגרמני (Reichsmarineamtin) ב-1897, הוא הלך אחריו לעמוד בראש המחלקה המרכזית (Zentralabteilung).

הוא שימש כראש המטה הכללי של הצי הקיסרי הגרמני (Admiralstab) מ-12 במרץ 1911 עד 31 במרץ 1913, ונכח במועצת המלחמה המפורסמת ב-8 בדצמבר 1912. לבקשת הקייזר בינואר 1913, הוא היה מעורב במאמצים לתכנן שימוש מתואם בזמן המלחמה של הצי המלכותי האיטלקי והצי האוסטרו-הונגרי בים התיכון כדי למנוע תנועות חיילים צרפתיים מצפון אפריקה.

הרינגן פרש מהצי בשנת 1914, וב-29 בספטמבר 1927 מת בביתו בברלין-גרונוולד.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמירלים בצי הקיסרי הגרמני
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1855
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1927
שחמי מפרשן

**שחמי מפרשן** (שם מדעי: *Calloplesiops altivelis*) הוא מין של דג גרם ממשפחת השחמיים שבסדרת הדקראים, החי במימי האזור האינדו-פסיפי. לצד המין *Calloplesiops argus*, החי במימי דרום-מזרח אסיה הם היחידים מסוגם.

## תיאור
דג זה יכול להגיע לאורך של עד 20 ס"מ והוא בעל סנפירים רחבים ומפוארים וגוף חום-שחור מנומר בכתמים לבנים לאורכו. הראש קטן ומעוגל ובבסיס סנפירי הזנב ישנו "כתם עין" שחור המוקף בטבעת צהובה, שמטרתה לבלבל טורפים אפשריים. תוחלת חייו בשביה היא עד 8.5 שנים.

זהו דג השוחה לאיטו ולרוב פעיל בלילות בעומק של 3 עד 45 מטרים מפני הים, סביב שוניות אלמוגים טרופיים. תפוצתו היא לאורך האזורי האינדו-פסיפי שבין ים סוף וחופי מזרח אפריקה במערב עד לאיי טונגה, הוואי ואיי ליין וצפונה עד לדרום יפן.

בימים הדג נחבא בין שוניות, מערות תת-מימיות ונקיקים ובלילה הוא יוצא לשחר לטרף של סרטנים ודגים קטנים. שיטת הציד שלו מבוססת על סיכוי הרגלי הבריחה של הדגים, כאשר הוא מתקרב מהצד וברגע שהטרף ינסה להימלט הוא מקרב את פיו למרווח שנוצר, אליו הטרף ינסה להימלט והוא ניזון רק מטרף חי.

השחמי עצמו עלול להיטרף בידי דגים גדולים יותר ולשם כך הוא משתמש הן בפס העין שלו, המבלבל בין ראשו לאחוריו ובנוסף הוא יימלט אל בין אלמוגים ויבליט את זנבו, מה שגורם לו להיראות כמו מורנה מאיימת, בעיקר המין ניבן פניני ('Gymnothorax meleagris'').

דג זה נפוץ בטבע ולא מצוי בסכנה, אם כי הוא עלול להיפגע עקב הלבנת אלמוגים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרנץ סטיינדכנר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1903
קטגוריה:דמויי-דקר
קטגוריה:דגים במפרץ אילת
דין וייד

**דין ג'קסון וייד** (באנגלית: **Dean Jackson Wade**; נולד ב-20 בנובמבר 1996) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA.

## קריירת מכללות
וייד נולד בעיר ויצ'יטה שבקנזס, ובין השנים 2015–2019 למד באוניברסיטת המדינה של קנזס. בשתי עונותיו האחרונות בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העמיד ממוצעים של 14.8 נקודות, 6.2 ריבאונדים ו-2.7 אסיסטים למשחק.

## קריירה ב-NBA
### קליבלנד קאבלירס
הוא לא נבחר כלל בדראפט ה-NBA 2019, אך ביולי 2019 חתם על חוזה כפול עם קליבלנד קאבלירס. בעונת  מיעט לשחק עם הקאבלירס, אך הפגין יכולת גבוהה בקבוצת ליגת הפיתוח שלה, קאנטון צ'ארג', עם ממוצעים של 14.2 נקודות ו-7.5 ריבאונדים למשחק. ביולי 2020 חתם על חוזה NBA סטנדרטי בקליבלנד, ושנתיים לאחר מכן חתם על הארכת חוזה ל-3 עונות נוספות עבור כ-18.5 מיליון דולר. ב-30 באוקטובר 2022 קלע שיא קריירה של 22 נקודות במשחק מול ניו יורק ניקס, וב-5 במרץ 2024 קלע 23 נקודות, 20 מהן ברבע האחרון בו קלע 7 מ-7 מהשדה כולל 5 שלשות ללא החטאה בניצחון 105–104 על בוסטון סלטיקס.

## סטטיסטיקות הקריירה
### בעונה הסדירה של ה-NBA

### בפלייאוף ה-NBA

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי קנזס
קטגוריה:ויצ'יטה: אישים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:קנזס: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של קנזס
קטגוריה:כדורסלני קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:כדורסלני קאנטון צ'ארג'
קטגוריה:שחקני NBA שלא נבחרו בדראפט
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1996
אונומריס

**אונומריס** הייתה מנהיגה גלטית (גאלית - קלטית), והאישה הקלטית הראשונה שמוזכרת במקורות קלאסיים.

היא מתוארת ביצירה היוונית העתיקה "חיבור על נשים דגולות במלחמה". לפי מקור זה, אנשיה, שסבלו ממחסור והיו צריכים לברוח מארצם, הציעו לציית לכל מי שהיה מוכן להנהיג אותם. כאשר אף גבר לא קיבל את ההצעה, אונומריס, המתוארת כאישה גלטית מכובדת, איחדה את כל רכושם לטובת כל השבט והובילה את ההגירה. אונומאריס חצתה את נהר האיסטר (הדנובה) ושלטה על הארץ לאחר שהביסה את התושבים המקומיים בקרב.

לפי ההערכות אונומריס חיה בסביבות המאה ה-3 או ה-4 לפני הספירה, בתקופה שהתאפיינה בהגירות רבות של שבטים קלטים. השם גלטים מיוחס לשבטים קלטים שהיגרו מזרחה לאזור יוון ואסיה הקטנה במהלך המאה ה-3 לפני הספירה, אך ככל הנראה היה בשימוש עוד במאה ה-4 לפני הספירה עבור קלטים שהיגרו לאיטליה והבלקנים. הנסיבות ההיסטוריות של חייה אינן ידועות, ולא ברור אם היא הייתה דמות היסטורית אמיתית או אגדה. המקור היחידי שבו אונומריס מוזכרת הוא "חיבור על נשים דגולות במלחמה" ושם לא מוזכר מאין הגיע המידע עליה (בניגוד לרוב שאר הנשים המוזכרות בחיבור).

## שם
השם אונומריס נשמע יווני אך נראה שהוא חיבור של שתי מילים, כאשר החלק השני "מריס" נובע משורש קלטי שפירושו "גדול". פירוש נוסף הוא עץ מסוג Mountain-Ash . עוד שתי פרשנויות אפשריות אך פחות סבירות הן שה-"אונ" או "אונו" בשמה פירושו "נהר", עובדה שמסתדרת עם הסיפור על חציית הנהר, או לחלופין ש"ריס" מגיע מ-rix, שמשמעו "מלך".

## לקריאה נוספת

*
## הערות שוליים

קטגוריה:נשים בעת העתיקה
קטגוריה:לוחמות
קטגוריה:נשים במאה ה-3 לפנה"ס
קטגוריה:נשים במאה ה-4 לפנה"ס
קטגוריה:מלכות בעת העתיקה
קטגוריה:קלטים
קטגוריה:מיתולוגיה קלטית
קטגוריה:גאלים
מירון ענבר

**מירון ענבר** הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר שימש בעבר כמפקד חטיבת עודד מפקד בא"פ אליקים ומפקד גדוד 931.

## ביוגרפיה
התגייס לצה"ל ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר.

בינואר 1986 מונה למפקד גדוד 931 וכיהן בתפקיד עד יולי 1987. באוגוסט 1987 מונה למפקד בא"פ אליקים ובמקביל כיהן כמפקד חטיבת עודד.
לאחר שחרורו היה מנהל משאבי האנוש בחברת דניה סיבוס.
## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי גדוד 931
קטגוריה:מפקדי חטיבת עודד
קטגוריה:מפקדי בא"פ אליקים
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
ברקודזאורוס

**ברקודזאורוס** (שם מדעי: *Barracudasaurus*; מילולית: "לטאת ברקודה") הוא סוג של זוחל ימי נכחד מסדרת האיכתיוזאורים, אשר התגלה בסין של תור הטריאס ותואר בידי החוקר D. Y. Jiang וצוותו (W. C. Hao, M. W. Maisch, A. T. Matzke ו-Y. L. Sun) בשנת 2005. לדעת חוקרים מסוימים סוג זה הוא מוטל בספק מדעי.

היה זה מהפרימיטיביים שבאיכתיוזאורים, קרוב מעט למיקסוזאורוס וכמה חוקרים גם משייכים אותו לאותו הסוג וכן קרוב לסוג *Barracudasauroides*. המאובנים שלו התגלו בתצורות גואלינג  שבדרום-מערב סין והם הכילו בעיקר עצמות לסת עליונה ובתוכה שורות של שיניים עליונות חרוטיות בעלות עם קצה מעוגל וביניהם מרווח קצר. מבנה הלסת היה קצר יותר מלפנים ודמה מאוד ללסת של ברקודה, מה שנתן לסוג את שמו. לא נמצאה גולגולת מושלמת שלו. אורכו משוער לפי ממצאי הלסת באורך של מטר עד 2 מטרים.

זוחל זה היה כנראה מותאם לחיים באוקיינוס והוא נע במהירות במים. ככל הנראה היה טורף של דגים, סרטנים ורכיכות ימיות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2005
קטגוריה:איכתיוזאוריה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בטריאס תיכון באסיה
קטגוריה:טקסונים שנויים במחלוקת
אמר רבי עקיבא

"**אָמַר רַבִּי עֲקִיבָא**" הוא קטע ממשניות המופיע בסיום מסכת היא מסכת יומא שנאמרה על ידי רבי עקיבא, והוא מבטא את הקשר החזק של אב הקדוש ברוך הוא לעם ישראל שנתן מתנה לעם ישראל יום כפרה של יום הכיפורים.

מקובל לשיר את השיר בל"ג בעומר, בהילולת רבי שמעון בר יוחאי. אחד הטעמים לציונו של ל"ג בעומר כיום שמחה הוא משום שבו פסקו תלמידי רבי עקיבא מלמות, ולכן מזוהה יום זה עם תורתו של רבי עקיבא..
טעם נוסף הוא שביום זה סמך רבי עקיבא את חמשת תלמידיו הנקראים "רבותינו שבדרום", ובתוכם רבי שמעון בר יוחאי, וזה טעם השמחה בל"ג בעומר, ולכן ראוי לשיר מתורתו.

## קישורים חיצוניים
*ביצועים שונים לשיר באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
*אמר רבי עקיבא באתר הזמנה לפיוט

## הערות שוליים

קטגוריה:תנאים
קטגוריה:משניות
קטגוריה:שירי ל"ג בעומר
קטגוריה:יום הכיפורים
קטגוריה:רבי עקיבא
קטגוריה:ניגוני מירון
משה גמישידה

**משה גמישידה** היה שחקן טניס שולחן פאראלימפי ישראלי.

בשנת 1961 היה אחד משלושת נציגי ישראל במשחקי סטוק מנדוויל.

בשנת 1966 זכה באליפות הארץ שקיימה איל"ן בטניס שולחן נכים. הוא התחרה בדרגת נכות קשה ושמר על התואר מספר פעמים.

ב התחרה בטניס שולחן בדרגת נכות B. בטורניר היחידים לא העפיל מעבר לשלב המוקדמות ובטורניר הזוגות התחרה יחד עם מיקי אבלס והם זכו במדליית ארד.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים, באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
זביבה

**זביבה** (באכדית: **𒍝𒁉𒁉𒂊**) הייתה מלכת קדר ששלטה במשך חמש שנים בין 738 ל-733 לפני הספירה. היא הייתה מלכה וסאלית של תגלת-פלאסר השלישי, מלך אשור, ונזכרת באנלים שלו כ"מלכת הערבים", יחד עם מלכים אחרים שהעלו לו מס בשנת 738 לפנה"ס, ובהם רצין מלך ארם-דמשק, "מנחם משומרון" (מלך ישראל), וחירם השני  מלך צור.

ישראל אפעל טוען שעד לתקופת אשורבניפל, התואר "מלך הערבים" או "מלכת הערבים" בתעודות האשוריות היה תואר כללי שניתן למנהיגי השבטים הבדואים הנוודים של המדבר הסורי. לכן, הוא מסיק שתוארה הנכון של זביבה היה "מלכת הקדרים". "זביבה" הוא שם ערבי עתיק, שככל הנראה מקורו במילה הערבית "זביב", שמשמעותו צימוק. אחרי זביבה הייתה מלכה נוספת, סמסי מלכת הערבים, שגם היא מלכה במשך חמש שנים.

## לקריאה נוספת

* 


## הערות שוליים

קטגוריה:ערבים
קטגוריה:מלכות בעת העתיקה
עמרן כהן

**עמרן כהן** הוא ספורטאי פאראלימפי לשעבר. 

כהן הוא גידם.

ב התחרה באתלטיקה ובשחייה בדרגת נכות F:
* במשחה 50 מטר בסגנון חופשי דורג במקום השני וזכה במדליית כסף עם תוצאה של 37.23 שניות.
* במשחה 50 מטר בסגנון גב דורג במקום השישי עם תוצאה של 55.43 שניות.
* בתחרות פנטאתלון דורג במקום השלישי וזכה במדליית ארד.
* בתחרות קפיצה לרוחק דורג במקום החמישי עם תוצאה של 5.18 מטר.
* בתחרות ריצה ל-100 מטר דורג במקום השלישי וזכה במדליית ארד עם תוצאה של 12.40 שניות.
* בתחרות ריצה ל-1500 מטר דורג במקום החמישי עם תוצאה של 5:10.90 דקות.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי מדליית כסף פאראלימפית מישראל
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:אתלטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:אתלטים נכים ישראלים
קטגוריה:קופצים לרוחק ישראלים
קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחיינים נכים ישראלים
קטגוריה:שחייני חופשי ישראלים
קטגוריה:שחייני גב ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
טלסקופ החלל פרמי

**טלסקופ החלל פרמי** (באנגלית: **Fermi Gamma-ray Space Telescope**, **FGST**) הוא טלסקופ חלל ששוגר על ידי ארצות הברית. הותקנו על החללית טלסקופ בתחום קרני גמא ומד התפרצויות גמא. השם הקודם היה Gamma-ray Large Area Space Telescope (GLAST) והחל משנת 2008 (זמן קצר לאחר השיגור) השם שונה לשם הנוכחי.

החללית נקראה על שם אנריקו פרמי. היא שוגרה ב-11 ביוני 2008 בעזרת משגר מדגם דלתא 2. הטלסקופ פועל במסלול לווייני נמוך. הפרויקט הוא מיזם משותף של נאס"א, משרד האנרגיה של ארצות הברית וסוכנויות חלל של צרפת, גרמניה, איטליה, יפן ושוודיה.

המכשיר העיקרי הוא Large Area Telescope (LAT) טלסקופ קרני גמא שרגיש לאנרגיות בתחום MeV 20 - GeV  300. בנוסף הותקן Gamma-ray Burst Monitor (GBM; formerly GLAST Burst Monitor) שקולט התפרצויות גמא בתחום KeV 8 - MeV  30. כל המערכת נבנתה בג'נרל דיינמיקס.

הטלסקופ פרמי מוכר כאתר ניסויים של CERN (RE7)

במקור הטלסקופ תוכנן ל-5 שנות עבודה. משימה הורחבה מספר פעמים ונכון לספטמבר 2023 הוא פעיל.

בשנת 2013 החללית עברה בקרבה מסוכנת ללוויין רוסי מדגם "קוסמוס 1805". במטרה למנוע התנגשות קופלה אנטנה והופעלו מדחפים לשינוי מסלול.

בשנת 2015 בוצע עדכון תוכנה המותקנת על מחשבי החללית.

בשנת 2018 התרחשה תקלה בחלק של פאנל סולארי. כתוצאה מכך לא ניתן לשנות את מיקומם לצורך מקסום אנרגיה חשמלית המיוצרת.

## תוצאות
* גילוי פולסר חדש.
* גילוי התפרצות גמא בקבוצת כוכבים שדרית.
* רישום קרני גמא ממרכז הגלקסיה.
* גילוי שארית סופרנובה
* חקר מקורות קרני גמא לרבות ממקורות על כדור הארץ.
* רישום התפרצות גמא GRB 130427A בהספק GeV 94.

תוצאות שמתקבלות ממכשירי החללית ניתנות לגישה חופשית.

מספר קבוצות מדענים קיבלו פרסים על פיתוח החללית וניתוח תוצאות שהתקבלו.
## קישורים חיצוניים
* 

* אתר נאס"א
* אתר מרכז החלל גודרד
* אתר אוניברסיטת סטנפורד
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טלסקופי חלל בחלקים הבלתי נראים של הספקטרום
הבננה השחורה

**הבננה השחורה** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1976 בכתיבה, הפקה ובימוי של בנימין חיים, עם אריק מנקין ודני כנרות בתפקידים הראשיים.

בנימין חיים (1933–2004) נולד בהודו, עבר לארצות הברית, למד שם קולנוע ובגיל 37 עלה לישראל כדי ללמד בחוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב. המועצה לביקורת סרטים ומחזות פסלה את הסרט אלא אם יוצאו ממנו קטעים החושפים איברים אינטימיים וקטעים הפוגעים בדת. הוא ניהל מאבק שהגיע עד לבית המשפט העליון אך נאלץ לקצר את הסרט. המאבק הזה פרסם את הסרט. הוא קבל מענק מהמועצה לעידוד הסרט הישראלי וכדי להשלים את התקציב הוא מכר מניות בסך 200 ל"י כל אחת להפקת הסרט (מימון המונים).

המאפיין של הסרט הוא הסגנון הקולנועי ולא תוכן העלילה. סגנונו הוא קומדיה שחורה שזורה במרדפי סלפסטיק, לעג על האמונה הדתית היהודית ועל רעיון גאולת העולם בנוסח ההיפי.

חלק מהמבקרים מעריכים את הסרט כקומדיה אוונגרדית שהקדימה את זמנה ולאחת היצירות המיוחדות ביותר של הקולנוע הישראלי. הבמאי מריץ את הסרט קדימה ואחורה, מחליף מהירויות הסרטה, מבצע חיתוכים נועזים, מסחרר מצלמה ומשחזר סצנות קולנועיות ברוח קומדיה אילמת.

## תקציר העלילה
מטוס אל על נוחת בישראל. מדלת אחת יוצא בחור מטקסס בשם טקס (אריק מנקין) מוקף בבחורות ומדלת שנייה יוצאים יהודים חסידים. הם טסו לארצות הברית כדי לחטוף את אברם (דני כנרות) שיצא לתרבות רעה והפך להיפי. לאחר שהצליחו להבריח אותו במכס בתוך ארגז הם מגיעים לבית הרבי שם מתכוננים להשיא אותו לטובה (אורנה אורשן). הנשים והגברים עוברים טבילה בעירום במקווה אך אברם בורח באמצע החתונה ומגיע לכפר ערבי שם הוא פוגש בחסן, רועה צאן שרוצה לשאת את מליקה אבל אין לו כסף למוהר. טובה בינתיים מתנחמת ביחסים עם החסיד יוסל'ה (יוסל'ה יוסלביץ – שם בדוי).

לבסוף מגיע אברם לקיבוץ ופוגש שם את טקס. הם מתכוננים להעלות שם את הדיבוק אך לבמאי (בנימין צמח, אחיו של נחום צמח) אין שחקנית לתפקיד לאה. אברם חודר לשכונת החסידים בפנים צבועים בשחור כדי שלא יכירוהו, מתגלה לאמו (גניה מימון) שמתנשקת אותו ומחביאה אותו מהשוטרים המחפשים אחריו. לשואלים מדוע הצבע השחור על פניה היא משיבה "שאכלה בננה שחורה" (מכאן שם הסרט).

אברם מצליח לפגוש באהובתו שולה (פנינה מנקין) שמסכימה להופיע בתפקיד לאה. ההצגה מופרעת על ידי חסידים שבאים לחפש את לאה. טקס בורח משם אך נלכד על ידי בנות הקיבוץ ועובר אונס קבוצתי.

הוריו של טקס באים כדי לחפש אחריו ומציעים פרס של 10,000 ל"י למוצא. אברם זוכה בכסף ונותן אותו לחסן כמוהר אך זה לא מספיק. לבסוף מבקרים הוריו של טקס בכפר הערבי. האבא רואה את המתקן שהמציא חסן לחליבת עיזים שנראה כפסל אוונגרדי וקונה אותו בסכום גדול כדי להציגו במוזיאון לאמנות בדאלאס.

כעת יש חתונה אליה מוזמנים כל המשתתפים, יהודים חילונים, דתיים וערבים שמתכסים כולם בקצף לכיבוי אש, שלום אוטופי בין כולם.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* דיוני המועצה לצנזורה על סרטים ומחזות, באתר ארכיון המדינה
* כתבה על הסרט, בהעולם הזה
* הבננה השחורה, באתר "הבמה"

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1976
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים בערבית
קטגוריה:סרטים ביידיש
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
שגרירות הודו בישראל

**שגרירות הודו בישראל** היא נציגות דיפלומטית של הודו. השגריר המכהן כיום הוא סאנג'יב סינגלה.

## היסטוריה
בעוד ישראל פתחה קונסוליה במומאי ב-1954, הרי שלא הוקמו יחסים דיפלומטיים בין ישראל להודו עד ל-1992. במהלך שנים אלו התקיים בין שתי המדינות קשר חשאי הדוק באמצעות המוסד, בשל האינטרס המשותף: המלחמה בטרור האסלאמי.

לעיתים קהילות יהדות הודו וביניהם שליחי ציונות מקהילת בני ישראל (הודו), שישמו להעברת מידע, קשרים ושיח בין שתי הממשלות, בזמן שרשמית לא היו קשרים דיפלומטיים, בזמן ביקורו של מי שעתיד להיות ראש ממשלת ישראל בהודו, משה שרת בשנת 1953, הוא לווה על ידי אייזיק (אק איי) דיווקר.

ב-29 בינואר 1992 הודיע מנכ"ל משרד החוץ ההודי במסיבת עיתונאים מיוחדת על כינון יחסים דיפלומטים מלאים עם ישראל.

## שגרירי הודו בישראל
# פרדיפ קומאר סינג  (1992–1995)
# שיוושאנקר מנון  (1995–1998)
# ראנג'אן מטהאי  (1998–2002)
# ראמינדר סינג ג'אסאל  (2002–2005)
# ארון קומאר סינג  (2005–2008)
# נאבטאג' סארנה  (2008–2012)
# ג'אידיפ סארקר (2012–2016)
# פאוואן קפור  (2016–2019)
# סנג'יב סינגלה (2019–2025)
# ג'יי. פי. סינג (2025-הווה)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יחסי הודו–ישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: שגרירויות
קטגוריה:רחוב הירקון
התחרות השווייצרית הגדולה של פיד"ה 2023

**התחרות השווייצרית הגדולה של פיד"ה 2023** (באנגלית: **FIDE Grand Swiss Tournament 2023**) היא המהדורה השלישת של התחרות השווייצרית הגדולה של פיד"ה שהתקיימה בין 25 באוקטובר ל־8 בנובמבר 2023 בדאגלס, האי מאן. התחרות היא חלק מסבב תחרויות העפלה לתחרות המועמדים 2024 ושני מועמדים הגיעו ממנה.

## פורמט
התחרות תשוחק בשיטה השווייצרית ב־11 סיבובים: בכל משחק יש לכל מועמד 100 דקות, 50 דקות נוספות לאחר המהלך ה־40, 15 דקות נוספות לאחר המהלך ה־60, ותוספת של 30 שניות לכל מהלך החל מהמהלך הראשון.

במקרה של שוויון בין מספר שחמטאים הדירוג נקבע לפי שוברי השוויון הבאים (בסדר יורד):
# מד הכושר הממוצע של היריבים, לא כולל היריב עם התוצאה הנמוכה ביותר
# בוכהולץ 1-: ממוצע התוצאות של היריבים, לא כולל היריב עם התוצאה הנמוכה ביותר.
# בוכהולץ: ממוצע התוצאות כל היריבים.
# תוצאות המשחקים בין השחקנים בשוויון
# הגרלה

## משתתפים
בתחרות תוכנן שישתתפו 114 שחמטאים, לפי הפירוט הבא:
# 100 שחמטאים העפילו על בסיס דירוג במהלך שנה מיולי 2020 ועד יוני 2021
# אלופת העולם לנשים – ג'ו ונג'ון
# 4 מועמדים יבשתיים, אחד מכל יבשת (אירופה, אסיה, אמריקה ואפריקה)
# 4 מתמודדים לפי החלטת נשיא פיד"ה
# 5 מתמודדים לפי החלטת המארגנים

בתחילת ספטמבר 2023 פורסמה רשימה של 106 שחמטאים שצפויים להשתתף בתחרות. עשרת השחמטאים עם דירוג מד הכושר הגבוה ביותר הם: פביאנו קרואנה, היקארו נקמורה, אניש גירי, גוקש דומרזו, ריכרד רפורט, לבון ארוניאן, אלכסנדר גרישצ'וק, פראגנאננדה ראמשבאבו ומקסים ושייה-לגראב.

## פרסים
בתחרות חולקו פרסים בסך 460 אלף דולר לפי הפירוט הבא:

כאשר את הפרסים יקבלו רק מי שצברו לפחות 6 נקודות. במקרה שלא יהיו 40 שחמטאים שיקבלו 6 נקודות, הפרסים יחולקו בין אלו שקיבלו לפחות 6 נקודות.

## תוצאות
בתחרות זכה וידיט גוג'ראתי לאחר שצבר 8.5 נקודות מתוך 11. היקארו נקמורה סיים במקום השני עם 8 נקודות מתוך 11. אחריהם סיימו 5 שחמטאים עם 7.5 נקודות.

בעקבות התוצאה וידיט ונקמורה עלו לתחרות המועמדים 2024.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות שחמט ב-2023
קטגוריה:התחרות השווייצרית הגדולה של פיד"ה
קטגוריה:האי מאן
איוונה אנדרס

**איוונה אנדרס סאנז** (בספרדית: **Ivana Andrés Sanz**; נולדה ב-13 ביולי 1994) היא כדורגלנית ספרדייה המשחקת בעמדת הבלמית באינטר מילאנו. אנדרס הייתה קפטנית הנבחרת כשזו זכתה בגביע העולמי שנערך ב-2023.

## קריירה
### מועדונים
אנדרס החלה את הקריירה שלה במועדון המקומי של עיר הולדתה, איילו דה מלפריט. בגיל 12 היא עברה לקבוצת הנוער של קולגיו אלמאן, ששיחקה בבירת המחוז - ולנסיה. בשנת 2008 היא עלתה לסגל הקבוצה הבוגרת, שבאותם ימים שיחקה בליגה הראשונה. אחרי שנתיים, קבוצת הנשים קיבלה את החסות של מועדון הכדורגל ולנסיה, והחלה לשחק תחת שמו. אנדרס שיחקה עוד תשע שנים בקבוצה, במהלכן הגיעה ולנסיה פעם אחת לגמר הגביע הספרדי ופעם אחת למקום השלישי בליגה (הישג השיא שלה בכל הזמנים). 

ב-2018, לאחר ששימשה כקפטנית הקבוצה בעונות האחרונות, עברה אנדרס במפתיע ליריבה העירונית - לבאנטה. היא שיחקה בקבוצה במשך שתי עונות, ובשתיהן סיימה איתה במקום השלישי בליגה, אחרי ברצלונה ואתלטיקו מדריד. עם זאת, המעבר שלה לריאל מדריד ב-2020 סימן נקודת מפנה משמעותית בקריירה שלה. בהיותה אחת מהחברות המייסדות של קבוצת הנשים החדשה שהוקמה, אנדרס נבחרה לקפטנית הראשונה של המועדון. המנהיגות שלה הייתה מכרעת במהלך העונות הראשונות של הקבוצה, ותחת הדרכתה, ריאל מדריד הפכה במהירות לכוח משמעותי בליגה הספרדית.

### נבחרת
בגילאי הנוער, אנדרס הייתה חלק מסגל נבחרת ספרד שזכתה באליפות אירופה עד גיל 17 שנערכה ב-2010 בשווייץ. בעקבות הזכייה, ספרד העפילה לגביע העולם עד גיל 17 שנערך מספר חודשים לאחר מכן, ובו סיימו הספרדיות במקום השלישי. אנדרס פתחה בהרכב הראשון בכל ששת משחקי הטורניר. שנה אחר כך, היא שיחקה שוב באליפות אירופה עד גיל 17, וגם בה זכו הספרדיות (ניצחו 0-1 בגמר את צרפת). עם הנבחרת עד גיל 19 היא הגיעה לגמר אליפות אירופה ב-2012, שם הפסידה בגמר לאחר הארכה לשוודיה.

את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת ערכה אנדרס ב-11 בפברואר 2015, במשחק ידידות נגד בלגיה. באותה שנה היא אף נכללה בסגל לגביע העולם, אך לא שיחקה אף דקה במהלכו. היא זכתה בתואר הראשון שלה עם הנבחרת הבוגרת ב-2017, כשספרד גברה 0-1 על קנדה בגמר גביע אלגארבה. את אליפות אירופה, שהתקיימה זמן קצר לאחר מכן, היא נאלצה להחמיץ בגלל שבר בעצם הבריח. 

ב-2019 היא הייתה חלק מסגל נבחרת ספרד לגביע העולם שנערך בצרפת, אך כמו בגביע העולם הקודם - גם פה היא לא שותפה באף משחק. שנתיים אחר כך, ב-21 באוקטובר 2021, אנדרס מונתה לקפטנית הנבחרת בפעם הראשונה, במשחק ידידות נגד מרוקו. למרות זאת, היא המשיכה לשבת על הספסל גם בטורניר הגדול הבא - אליפות אירופה 2022 באנגליה, ובה הודחה ספרד ברבע הגמר.

הטורניר הראשון בו פתחה אנדרס בהרכב הראשון היה גביע העולם 2023 שהתקיים באוסטרליה וניו זילנד. היא שיחקה בשני המשחקים הראשונים של ספרד בשלב הבתים (נגד קוסטה ריקה וזמביה), ולאחר מכן איבדה את מקומה בהרכב. היא נכנסה כמחליפה בדקה ה-73 בגמר הטורניר נגד אנגליה, בו ניצחו הספרדיות 0-1 וזכו בגביע העולמי לראשונה בתולדותיהן.

## קישורים חיצוניים

 

קטגוריה:כדורגלניות ספרדיות
קטגוריה:מגנות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:כדורגלניות ריאל מדריד
קטגוריה:כדורגלניות להט"ביות
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1994
אבי ויינברג

**אברהם (אבי) ויינברג** (נולד ב-1968) הוא ספורטאי פאראלימפי ישראלי, שחקן טניס נכים וכדורסל כיסאות גלגלים.

ויינברג ואחיו שרגא ויינברג נולדו עם מחלה גנטית נדירה בשם פרכת שפוגעת בצפיפות העצם וגורמת לריבוי שברים.

בצעירותו החל להתאמן במרכז הספורט לנכים ברמת גן והיה מראשוני השחקנים בטניס כיסאות גלגלים עם כניסת הענף לארץ. נוסף לטניס הוא שחקן כדורסל בכיסאות גלגלים והתחרה בקבוצת איל"ן יפו.

בשנת 1991 העפיל לדרג א' של טניס כיסאות גלגלים ברמה העולמית.

בטניס שולחן זכה באליפות הארץ לנכים לשנת 1987. באליפות לשנת 1989 זכה לאחר שגבר על אחיו במשחק הגמר.

ב התחרה בטניס ובכדורסל. בטניס יחידים הפסיד בשלב שמינית הגמר ולא העפיל לרבע הגמר, בטניס זוגות התחרה עם שבתאי בן-יורם והם סיימו בשמינית הגמר. נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים דורגה במקום ה-11 בין הנבחרות.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:טניסאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:טניסאים נכים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
גיל נאור

**גיל נאור** הוא שחקן טניס כיסאות גלגלים ישראלי.

נאור הוא חבר בית הלוחם בתל אביב.

ב התחרה בטניס יחידים וזוגות. בטורניר יחידים סיים בשלבים מוקדמים ולא העפיל לשמינית הגמר ובטורניר זוגות (עם אייל שרטוב) הפסידו בשמינית הגמר.

ב התחרה בטניס יחידים וזוגות (עם אייל שרטוב). בשני הטורנירים לא העפיל לשמינית הגמר.

בשנת 2001 זכה באליפות ישראל בטניס בכיסאות גלגלים. בשנת 2002 גבר על ברוך חגאי ושמר על התואר.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים, באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:טניסאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:טניסאים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
יחידת מעצר של האומות המאוחדות

ממוזער|הכניסה הראשית למוסד הכליאה בהאג
ממוזער|תא טיפוסי בגודל 10 מטרים רבועיים 
**יחידת מעצר של האומות המאוחדות** (בראשי תיבות באנגלית: **UNDU**) היא בית מעצר בניהול האו"ם. הוא נמצא ברובע סכוונינגן של מוסד הכליאה בהאג, הידוע יותר בשם כלא סכוונינגן, בהאג, הולנד.

ה-UNDU הוקם בשנת 1993 כחלק מבית הדין הפלילי הבין-לאומי ליוגוסלביה לשעבר (ICTY) וכיום שוכנים בו עצורים שתיקיהם הועברו על למנגנון השיורי הבין־לאומי לבתי דין פליליים (IRMCT); ועצורים חשודים, נאשמים, מורשעים שתיקם בשלב הערעור או אלו שהרשעותיהם וגזרי דינם חלוטים וממתינים להעברתם לארץ שבה ירצו את עונשם בסמכות בית הדין הפלילי הבין-לאומי.

## קישורים חיצוניים

סרטון של בית הדין הפלילי הבין־לאומי ליוגוסלביה לשעבר על יחידת המעצר באנגלית
סרטון של בית הדין הפלילי הבין־לאומי ליוגוסלביה לשעבר על יחידת המעצר בצרפתית

## הערות שוליים

קטגוריה:בית הדין הפלילי הבין-לאומי
קטגוריה:אירופה: בתי סוהר
קטגוריה:האומות המאוחדות: מבנים
קטגוריה:האג: מבנים
בלה דוידוביץ'

**בלה דוידוביץ**' (באנגלית: **Bella Mikhaylovna Davidovich**, ברוסית: **Бэлла Миха́йловна Давидо́вич**; נולדה ב-16 ביולי 1928) היא פסנתרנית סובייטית-אמריקאית-יהודיה.
## קורות חיים
דוידוביץ' נולדה בבאקו להורים מוזיקאים יהודים והחלה ללמוד נגינה בפסנתר בגיל שש. בגיל תשע הופיעה כסולנית בביצוע הקונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של בטהובן ובגיל 11 נגנה את הקונצ'רטו לפסנתר של רוברט שומן. בשנת 1939 עברה למוסקבה והמשיכה בלימודים בקונסרבטוריון של מוסקבה.

בשנת 1949 היא זכתה ביחד עם הפסנתרנית הלינה צ'רני-סטפנסקה  במקום ראשון בתחרות הבין-לאומית הרביעית ע"ש שופן לפסנתר שהייתה הראשונה שהתקיימה לאחר מלחמת העולם השנייה.

זכייה זו פתחה בפנייה קריירה מצליחה בברית המועצות ובמזרח אירופה, היא הופיעה 28 עונות רצופות עם התזמורת הפילהרמונית של לנינגרד.

דוידוביץ' נישאה לכנר יוליאן סיטקבצקי  ב-1950 ובשנת 1954 נולד בנם דימיטרי  שגם הוא כנר מפורסם. יוליאן מת מסרטן ב-1956.

בשנת 1978 בעקבות בנה שהיגר לארצות הברית ללימודים בג'וליארד היא קבלה רשות להגר ביחד עם אמה ואחותה. במהרה קבלה אזרחות אמריקאית, החלה ללמד בג'וליארד והופיעה בקרנגי הול.

ברוח הפרסטרויקה היא קבלה רשות להופיע בברית המועצות והייתה המהגר/ת הראשונ/ה שהורשה/תה לנגן בארצה. היא התקבלה בהתלהבות וניגנה ביחד עם בנה, עם רביעיית בורודין ועם התזמורת הפילהרמונית של מוסקבה.

## קישורים חיצוניים

*
*ראיון עם בלה דוידוביץ', באתר יוטיוב
*בלה דוידוביץ' הצעירה מנגנת גרנד ואלס בריליאנט של שופן, באתר יוטיוב
*בלה דוידוביץ' מנגנת קונצ'רטו מס' 1 של שופן, באתר יוטיוב
*בלה דוידוביץ' מקבלת פרס ראשון בתחרות שופן 1949, באתר יוטיוב

קטגוריה:פסנתרניות רוסיות
קטגוריה:פסנתרניות יהודיות
קטגוריה:פסנתרניות אמריקאיות
קטגוריה:מוזיקאיות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:סגל בית הספר ג'וליארד
קטגוריה:מורים למוזיקה באמריקה
קטגוריה:מהגרות מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:יהודים שהיגרו מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1928
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1928
בדיקת הרחבת אישונים

250px|ממוזער|שמאל
**בדיקת הרחבת אישונים** (באנגלית: **Dilated fundus examination**) היא הליך אבחוני שבו משתמשים בטיפות עיניים מיוחדות (כגון: טרופיקאמיד) כדי להרחיב או להגדיל את האישון של הנבדק על מנת לקבל תצוגה טובה יותר של קרקעית העין.

הבדיקה מבוצעת לעיתים קרובות על ידי רופאי עיניים ואופטומטריסטים כחלק מבדיקת עיניים.

## מהלך הבדיקה
בדיקת הראייה כוללת בדיקת חדות ראייה, בדיקת שדה ראייה, בדיקת תפקוד שרירי העין, בדיקת תגובת אישון, בדיקת טונומטריה (לחץ תוך עיני), והרחבה באמצעות טיפות עיניים מיוחדות.

הרחבת האישונים גורמת לשיתוק זמני של השריר המשנה את צורת העדשה הפנימית. במצב זה נכנס יותר אור לעין והדבר מאפשר לראות את הרשתית ואת עצב הראייה בצורה מדויקת.

האישונים יתרחבו במידה מספקת לבדיקה כעשרים עד ארבעים דקות לאחר הזלפת הטיפות. תחת השפעת טיפות העיניים, המטופל יחווה טשטוש ראייה ורגישות יתר לאור (סנוור). בדרך כלל הראייה תחזור לעצמה תוך שלוש עד שש שעות, אם כי בילדים ייתכן שהאישון יישאר רחב עד שלושה ימים לאחר הבדיקה.

לאחר הרחבת האישון, יישתמש הבודק באופטלמוסקופ או מצלמה מיוחדת כדי לראות את פנים העין, אשר יאפשר הערכה של הרשתית, עצב הראייה, כלי הדם, ומאפיינים אחרים.

## מטרות הבדיקה
בבדיקת הרחבת אישונים ניתן לאבחן תופעות עיניים הקשורות בגיל ובמחלות כרוניות (כגון רטינופתיה סוכרתית, גלאוקומה, ניוון רשתית גילי), קרעים ברשתית, היפרדות רשתית. ניתן לקבוע בעזרתה את הצורך במשקפיים ואת מספרם המדויק.

## קישורים חיצוניים

* בדיקת הרחבת אישונים, באתר Miok

## הערות שוליים

קטגוריה:רפואת עיניים
אישונים
קטגוריה:אופטומטריה
מור סטמארי

**מור סטמארי** (עד 1891 **גוטליב**, בהונגרית: **Szatmári Mór**; **יוז'פהאזה**, 3 במאי 1858 – בודפשט, 29 בדצמבר 1931) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, חבר האספה הלאומית ההונגרית (חבר פרלמנט) במשך כעשר שנים. בשל יהדותו וכתיבתו הבקורתית על המשטר הוא נכלל במלחמת העולם השנייה בצו הממשלתי של סופרים אסורים שיצירותיהם נאסרו להדפסה, להפצה ולקריאה, ולאיסור החזקתם אפילו בספריות ציבוריות, ודינן היה גריסתם (בדומה לשריפת הספרים בגרמניה הנאצית).

## קורות חייו
מור גוטליב נולד במשפחה יהודית כבנם של פרנץ גוטליב ושל פרל הינדי. הוא השלים את לימודיו התיכוניים במחוז סטמאר ובנאג'ווארד. במקום האחרון זה הוא המשיך בלימודיו במשפטים ובמדע המדינה. סטמארי החל את דרכו כעיתונאי בעיתון "חירות" (Szabadság) בנאג'ווארד תחת השם הבדוי פלוטו. ב-1881 עבר לבודפשט והצטרף למערכת של העיתון "הסכמה" (Egyetértés) כראש המדור הפרלמנטרי. מ-1887 עד 1890, היה עוזר העורך של "הסכמה", לאחר מכן הפך לעובד בכיר של העיתון וכתב מאמרים רבים, במיוחד כאלה שהיו קשורים לפוליטיקה הפנימית בהונגריה (במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית). הוא היה חבר פעיל בלשכת הבונים החופשיים תא "דמוקרטיה", כמה מספריו יצאו לאור בסדרת ספרי הלשכה. גוטליב שינה את שם משפחתו לסטמארי ב-1891. מאוחר יותר (בין 1904 לבין 1913) הפך לעורך האחראי של העיתון היומי בשם "בודפשט", שהיה העיתון הרשמי של מפלגת העצמאות ההונגרית. הוא פרסם כמה מאמרים במגזין וילאג (Világ), כתב עת שנוצר ונתמך על ידי הבונים החופשיים. הוא לקח חלק גדול במאמצי העיתונאים להתארגן ונבחר למזכיר הכללי של אגודת הסופרים של בודפשט, ולאחר מכן הפך לסגן נשיא האגודה. הוא נבחר כחבר פרלמנט בפעם הראשונה לאחר הבחירות הכלליות של 1901 עם תוכנית עצמאות, לאחר שבוטל המנדט של הנציג לשעבר קלמן אורלי. בשנת 1905 נבחר מחדש כנציג מרגיטה (מחוז ביהר) וכך גם במהלך הבחירות הכלליות של 1906. הוא היה חבר בוועדת החסינות והעבודה בבית המחוקקים עד 2010. בנוסף לעיתונים הנ"ל, כתב גם עבור "מדיאר סלון".

אשתו הייתה לנקה הירש. בנם ינה סטמארי היה עיתונאי ותסריטאי.

## כתביו
* מינוי פקידי מינהל ציבורי (1881);
* נישואים אזרחיים (1894);
* החברה השוקעת (1896);
* נאומי הפרלמנט של פרנץ קושוט (1908);
* עשרים שנה של סערות פרלמנטריות (1928).

## ראו גם
* אולם הדיוקנאות של מפלגת השמאל המאוחדת. בודפשט: דפוס Révai és Salamon .1905
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. בודפשט: מועדון הספר ההונגרי. 2007

## לקריאה נוספת
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי II. עורכת ראשית אגנש קניירש. בודפשט: אקדמית. 716 משנת 1969.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
* האלמנך הפרלמנטרי של שטורם 1906–1911 . עורך הנריק פאברו, יוזף אוילאקי. עמ' 1906. 223.
* יוז'ף סיניאי : חיים ויצירות של סופרים הונגרים. בודפשט: 1891-1914 . 451–452.
* יוז'ף פלטינוס: פשעי הבנייה החופשית. מהדורה רביעית. בודפשט, 1939-1938.

## קישורים חיצוניים

* רשימת סופרים אסורים על פי הצו הממשלתי הראשי 10.800/1944. .M. E (בהונגרית)
* מור סטמארי באתר Arcanum
* מור סטמארי, ביוגרפיה באתר האוסטרי OBL (בגרמנית)

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:משפטנים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:חברי האספה הלאומית ההונגרית
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה, 1944)
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1858
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1931
לילה בגומחה

**לילה בגומחה** הוא סרט דרמה מסוגת קולנוע חרדי משנת 1999 בהפקת מוטי גל ושוקי בן פורת, המבוסס על סיפור בעל אותו השם מתוך "ילדים מספרים על עצמם". הסרט זכה להצלחה ונחשב כסרט קאלט חרדי.

## תקציר עלילה
שני אחים יוצאים למסע בעקבות אביהם, שנמלט מישראל אל ארצות הברית עקב חובות כבדים.

## שחקנים
* אהוד אטון (עמנואל)
* דוד אטון (אליהו)
* שוקי בן פורת (אבא)
* יוסי ברק (שלמה בר שלום)
* מיכאל וייגל (קבצן)
* גידי זר (חנווני)
* נתן אודנהיימר (שלמה)
* חן מגן (צבי)
* אור פינטו (יוסי)
* שי בן חמו (חיים)
* יקי חסון (שוטר)
* מנחם טוקר (שדרן רדיו)
* נועם עינברי (עיתונאי)
* משה פרי (עיתונאי)
* רונן שם טוב (עיתונאי)
[ימין|ממוזער|165 פיקסלים|כרזת הסרט <small>(מהדורת ה-[DVD בעיצוב שונה)]]
## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* לילה בגומחה, באתר גרינטק

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי קולנוע חרדי
קטגוריה:סרטי 1999
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
קטגוריה:סרטי פרי עץ הדעת
קטגוריה:סרטי מוטי גל
אוסטלוטיטאן

**אוסטלוטיטאן** (שם מדעי: *Australotitan*; מילולית: "טיטאן דרומי") הוא סוג של זאורופוד מקבוצת הטיטאנוזאורים, אשר התקיים בקווינסלנד שבאוסטרליה במשך הקרטיקון העליון שלפני 100 עד 90 מיליון שנה, בין הקנומן לטורון. הסוג תואר ב-2021 ונכלל בו מין בודד: **Australotitan cooperensis**, על שם התצורות "קופר קריק" בהם התגלה.

## מאפיינים
דינוזאור זה היה אחד מהגדולים ביותר בין הדינוזאורים של אוסטרליה, כאשר עצם הירך שלו מגיעה לפי ההערכות לאורך של 2.146 מטרים, דומה בגודלה לגודל עצמות הירך של הדרדנוטוס והפוטאלונגקוזאורוס הענקיים וקצת קטן יותר מהפטגוטיטאן, שוכני אמריקה הדרומית. הדבר יכול להיות עדות להיותם של טיטאנוזאורים שורעים לאורכה של גונדוונה של הקרטיקון. אף שהחוקרים נמנעו מלחוות את משקלו, כנראה לפי עצמות הירך שהגיע לאורך של 30 מטרים לפחות.

כיום מעריכים שהטיטאנוזאור הגדול שייך לקבוצה דיאמנטינזאוריה, והוא חי לצידם של קרוביו הדיאמנטינזאורוס, הסוואנזאורוס והסרמיאנטוזאורוס (*Sarmientosaurus*).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טיטאנוזאוריה
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באוסטרליה
ירדנה סמואלס

**ירדנה רחל סמואלס** היא ביולוגית מולקולרית ישראלית ופרופסור מן המניין בפקולטה לביולוגיה במכון ויצמן למדע, המנהלת את מכון אקארד לחקר אבחון סרטן. מחקרה מתמקד במוטציות הגנטיות של מלנומה.

## ביוגרפיה
סמואלס נולדה בתל אביב, אמה היא דיפלומטית ואביה הוא מנהל ליחסים בינלאומיים. היא למדה בתיכון בויאר בירושלים. סמואלס ביקרה לראשונה במכון ויצמן למדע בגיל שבע עשרה, כאשר שהתה במחנה הקיץ הבינלאומי. במסגרת שרותה הצבאי היא שימשה כלבורנטית במעבדה.

היא הייתה סטודנטית לתואר ראשון באוניברסיטת קיימברידג', בבריטניה, שם קיבלה תואר ראשון ב-1993. סמואלס עברה לאוניברסיטה העברית בירושלים, שם למדה לקראת תואר שני באימונולוגיה.

בהמשך היא חזרה לבריטניה ללימודי תואר שלישי בביולוגיה של סרטן מולקולרי, במהלכם התבססה במכון לודוויג לחקר הסרטן. בהמשך היא עברה לאוניברסיטת ג'ונס הופקינס בארצות הברית שם חקרה במסגרת פוסט-דוקטורט במעבדתו של פרופסור ברט ווגלשטיין ב-2003. במחקרה היא זיהתה שהגן המקודד ל-PI3-Kalpha עובר מוטציה בשליש מחולי סרטן המעי הגס. במהלך המחקר החלה להתעניין ברפואה מותאמת אישית לטיפול בסרטן.

## מחקר וקריירה
בשנת 2006, סמואלס מונתה לפרופסור בענף הגנטיקה של הסרטן של המכון הלאומי לחקר הגנום האנושי במכונים הלאומיים לבריאות בארצות הברית. היא הקימה בנק גידולים של כמעט 120 דגימות רקמות נורמליות וגידוליות. הבנק אפשר לה לנתח מוטציות במלנומות, כמו גם להציע תקווה לזיהוי תרופות מטרה חדשות. היא חזרה לישראל כחוקרת ב-2012, שם הקימה מעבדה משלה במכון ויצמן למדע. היא מונתה למנהלת בנק הגידולים של ויצמן ברזיל. הבנק מסייע למדענים לזהות גנים הקשורים לצמיחת גידול.

המחקר של סמואלס כולל שימוש ברצף DNA כדי לזהות מוטציות גנטיות במלנומה. היא זיהתה מוטציה שקיימת באחד מכל חמישה ממקרי המלנומה.

## חיים אישיים
סמואלס נשואה לד"ר אורי לב, ראש המחלקה למנהל ומדיניות ציבורית במכללה האקדמית ספיר, והם הורים לשני בנים.

## פרסים והצטיינות
* נבחרה למועצת הארגון האירופי לביולוגיה מולקולרית
* פרס מועצת המחקר האירופית
* אלפרד בללוק, פרס החוקרים הצעירים
* 25 החוקרים הצעירים המובילים של Genome Technolog
* 2019 - נבחרה כעמיתה באקדמיה האירופית לחקר הסרטן
* 2020 - פרס אסטלה מדראנו
*2021 - פרס ברונו מטעם המכון ללימודים מתקדמים של האוניברסיטה העברית בירושלים

## קישורים חיצוניים

* דף הבית של ירדנה סמואלס באתר מכון ויצמן למדע

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביולוגיות ישראליות
קטגוריה:ביולוגים ישראלים
קטגוריה:ביולוגיות מולקולריות ישראליות
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: ביולוגיה
קטגוריה:זוכות פרס ברונו
קטגוריה:זוכי פרס ברונו
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות תיכון בויאר
קטגוריה:בוגרי תיכון בויאר
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
דניאל (סופה)

**דניאל** הייתה **[[סופה]]** טרופית ים תיכונית שהתחוללה בספטמבר 2023 וגרמה לנזקים כבדים וקורבנות רבים. הסופה פקדה את יוון, טורקיה ובולגריה שבדרום-מזרח אירופה, בהמשך הגיעה ללוב ולמצרים שבצפון אפריקה, ולאחר מכן הגיעו שרידיה לישראל. הסופה חוללה הצפות קשות ונזקים כבדים ברוב הארצות שעברה בהן, ובלוב אף הביאה למותם של מעל 11,000 איש, ועוד אלפי נעדרים. בשל מספר ההרוגים, והנזק הכלכלי נחשבת דניאל לסופה הטרופית הים תיכונית הקטלנית ביותר שתועדה אי פעם.

## אופן היווצרות הסופה

היווצרות הסופה הטרופית הים תיכונית, שנחשבת חריגה לאזור, התאפשרה כתוצאה מהתפתחות שקע רום בשלב מוקדם של העונה, יחד עם טמפרטורת ים חמה מאוד עקב קיץ חם מאוד במרכז הים התיכון, ובשילוב תאריך מוקדם שקרוב לשיא העונתי. שילוב זה הביא להיווצרות שקע עמוק רווי אנרגיה, מה שבתורו הביא להמטרת מאות מילימטרים באזור חופי הים האגאי.

בהמשך המערכת נעה דרום-מערבה בעודה מקבלת עוצמה מחדש מעל מי הים התיכון, כך שבהגיעה למזרח לוב, על אף שהסופה נכנסה לתוך היבשת, היא לא איבדה מכוחה ומתנופתה, משום שקיבלה הזנה מתמשכת שהגיעה דרך בריזה ימית ממפרץ סידרה, מה שגרם להמשך "תדלוק" העננות הממטירה שגרמה לשיטפונות הקטלניים.

## נזקי הסופה
ב-4 בספטמבר החלה ביוון סופה שניתן לה השם 'דניאל', שהמטירה מאות מילימטרים תוך 24 שעות, בעיקר בחבל מגנסיה. הסוכנות המטאורולוגית ביוון דיווחה כי בפיליון ירדו 650 מ"מ של גשם בתוך שעות, וגם באתונה ירדו מאות מ"מ תוך זמן קצר, כאשר הממוצע הרב שנתי שם עומד על כ-400 מ"מ. באזורים רבים ירדו במשך כשלוש יממות מעל 800 מ"מ. לטענת מטאורולוגים ביוון מדובר בתופעה חסרת תקדים במדינה. בעוזבה את אירופה גבתה הסופה את חייהם של 11 בני אדם.

[ממוזער|רחוב מוצף ב[לאריסה (עיר)|לאריסה, יוון]]

בהמשך נדדה הסופה דרומה לעבר מזרח לוב, שם נמדדו בתוך 24 שעות 414.1 מ"מ בבידא שבמזרח לוב, בעוד 240 מ"מ ירדו במיסראתה שבמערבה. כתוצאה מהגשמים העזים נוצרו שיטפונות כבדים במדינה, בין היתר עקב התמוטטותם של שני סכרים, שהובילו למותם של מעל 11,000 איש, ולהיעדרם של אלפים רבים נוספים. רבות מגופות הנספים נסחפו בשיטפונות אל הים התיכון, חלקן נפלטו בחזרה אל החוף. בעיר דרנה נהרסו שכונות שלמות על יושביהן. ראש עיריית דרנה, עבד אלמונעם אלרית'י, אמר כי הוא צופה שמספר הנספים באסון השיטפונות במזרח לוב יעלה ל-20,000. ב-25 בספטמבר, התובע הראשי של לוב עצר 8 פקידים בחשד לרשלנות שהובילה להתמוטטות הסכרים.

לאחר מכן עשתה הסופה דרכה למצרים, תוך היחלשות משמעותית. שרידי הסופה הגיעו לישראל ב-13 בספטמבר, וגרמו לגשמים מקומיים, בחלקם עזים. דווח על נזק קל לרכוש ומספר בולענים, ללא נפגעים. ב-14 בספטמבר היא נעלמה.

### התייחסות לבחירת שם הסופה
נשיא תוניסיה קייס סעיד אמר בערוץ טלוויזיה תוניסאי: "בחרו את השם 'דניאל'. מיהו? הוא נביא עברי. הבחירה נעשתה כמובן על ידי הגורמים שבוחרים את השמות. האם אחד מהם לא שאל מדוע נבחר השם 'דניאל'? מפני שהתנועה הציונית חדרה, והמוח והמחשבה הותקפו".

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופות
קטגוריה:אירופה: שיטפונות
קטגוריה:אפריקה: אסונות טבע
קטגוריה:לוב: היסטוריה
קטגוריה:בולגריה: היסטוריה
קטגוריה:יוון: היסטוריה
קטגוריה:טורקיה: היסטוריה
קטגוריה:אסונות טבע ב-2023
קטגוריה:2023 באירופה
קטגוריה:2023 באפריקה
קטגוריה:2023 ביוון
עמיד מחאג'נה

**עמיד מחאג'נה** (בערבית: **عميد محاجنة**; נולד ב-11 באוקטובר 1996) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי בעל דרכון פלסטיני המשחק בעמדת הבלם בא-ריאן.

## קריירה
מחאג'נה התחיל את הקריירה שלו בקבוצות כדורגל מקומיות בעיר הולדתו אום אל-פחם ובגיל 17 הצטרף לבית"ר טוברוק. בקיץ  הצטרף להפועל רעננה. ב-15 באוגוסט רשם את הופעתו היחידה בקבוצה בתיקו 1-1 נגד בני יהודה במסגרת גביע הטוטו.

ב-3 בספטמבר 2017 הושאל להפועל ירושלים מליגה א' צפון. ב-4 בינואר 2018 הצטרף להפועל עכו מליגת העל. ב-27 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 להפועל חיפה. ב-5 בנובמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד הפועל פתח תקווה.

בקיץ  חתם במ.ס. כפר קאסם. בסיום העונה, חתם בהפועל תל אביב אך שוחרר ממנה כעבור זמן קצר.

בקיץ  חתם בהפועל אום אל-פחם.

ב-11 בספטמבר 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פלסטין בהפסד 0–2 ל.

ב-2 בדצמבר 2023 קיבל זימון נוסף להופיע בנבחרת פלסטין אך לא קיבל אישור מיושב ראש הפועל אום אל פחם, אחמד אבו אלעם, בשל החשש לביקורת ציבורית בעקבות מלחמת חרבות ברזל.

נכלל בסגל נבחרת פלסטין לטורניר גביע אסיה 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:כדורגלנים פלסטינים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל פלסטינים
קטגוריה:כדורגלנים ערבים ישראלים
קטגוריה:אום אל-פחם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר טוברוק
קטגוריה:כדורגלני הפועל רעננה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט כפר קאסם
קטגוריה:כדורגלני הפועל אום אל-פחם
קטגוריה:כדורגלני א-ריאן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פלסטין
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים בקטר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1996
קונגפנגופטרוס

ממוזער|קונגפנגופטרוס משוחזר עם טרף.
**קונגפנגופטרוס** (שם מדעי: ***Kunpengopterus***) הוא סוג של פטרוזאור פרימיטיבי, אשר התקיים במשך היורה שלפני 154 מיליון שנה מזמננו בסין. 

הסוג ידוע מממצאי מאובנים במרבצי סלעים דחוסים בליאונינג כמעט שלמים עם גולגולת מלאה והוא תואר למדע ב-2010 (כממצא בודד) והוא נקרא בידי החוקר Wang Xiaolin, אלכסנדר קלנר וצוותו כשמשמעות שמו היא: "Kun" - דג גדול / לווייתן, "Peng"- המפלצת הסינית המעופפת פנג  ו-"pteron" - כנף. במין זה ידועים 2 מינים: *Kunpengopterus sinensis* - אשר תואר ב-2010 הקרוי עקב הימצאו בסין, ו-*Kunpengopterus antipollicatus* - אשר תואר ב-2021 ופירוש שמו: "בעל אצבע מנוגדת". המין הראשון כולל 2 פרטים משומרים בעוד האחרון כולל אחד.

פטרוזאור זה היה קרובו של הדרווינופטרוס והיה קטן יחסית, באורך של לא יותר מ-106 מ"מ. הוא היה בעל מקור קל יחסית ובתוכו שורות של שיניים חדות. המקור היה קל יחסית והיו לו מעין ציצות בבסיסם, קרוב לעיניים. מעל המקור הייתה כנראה כרבולת כשל קלאו והגוף היה קל עם גפיים ארוכות. בשונה מרוב הפטרוזאורים ורוב הזוחלים הוא הכיל אגודלים נגדיים, אשר כיום ידועים בעיקר אצל הפרימטים.

מספר חוקרים טוענים על ראיות לדו-צורתיות זוויגית בפטרוזאור, אך הטעיה שנויה במחלוקת מדעית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלכסנדר קלנר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2010
קטגוריה:פטרוזאוריה
קטגוריה:פטרוזאורים שחיו ביורה תיכון