ניר ברקת

**ניר ברקת** (נולד ב-19 באוקטובר 1959, י"ז בתשרי ה'תש"ך) הוא שר הכלכלה והתעשייה וחבר הכנסת מטעם מפלגת "הליכוד". כיהן כראש עיריית ירושלים בשנים 2008–2018 וקודם לכן פעל כיזם וכמשקיע היי-טק.

## ביוגרפיה
[שמאל|ממוזער|250px|ניר ברקת במהלך [מלחמת לבנון הראשונה]]
ניר ברקת הוא בנם הבכור של שולמית (שולה), מדריכת ריקודי עם, וזלמן ברקת (בנקוביץ), פרופסור לפיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. מצד אבי אביו שניאור זלמן, הוא נצר לחסידי חב"ד. ברקת נולד בתל אביב, ובהיותו בן שבועיים חזרה עמו אמו לביתה בירושלים. בהמשך, גדל בשכונת גבעת המבתר שבירושלים.

ב-1977 התגייס לצה"ל, התנדב לחטיבת הצנחנים, ושובץ בגדוד 890. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בזמן המסלול השתתף במבצע מנורה, תחת פיקודו של המ"פ אריה נייגר וסגנו אלעזר שטרן. ברקת הוביל את הכוח בדרכו לפינויו על ידי מסוק, זיהה מחבל שארב לכוח והרגו. עם סיום הקורס שב ברקת לצנחנים כמפקד מחלקה בפלוגה המסייעת של הגדוד, ונפצע במבצע מוביל בלבנון, בעת שהסתער על מחבל שהרג את מפקדו, המ"פ . בהמשך שימש ברקת כמפקד פלוגה בגדוד 890, בין היתר במלחמת לבנון הראשונה. ב-1983, לאחר שש שנות שירות, השתחרר מצה"ל. בשירות המילואים פיקד במשך שבע שנים על פלוגה בגדוד 7008 שבעוצבת חצי האש, בין היתר במהלך האינתיפאדה הראשונה, והגיע לדרגת רב-סרן.

ברקת הוא בעל תואר ראשון במדעי המחשב מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הוא למד באוניברסיטה זו לתואר שני במנהל עסקים, אך לא השלים את התואר.

## קריירה עסקית
ב-1988 הקים ברקת יחד עם אחיו אלי, יובל רכבי ועמרי מן את קבוצת ההיי-טק "BRM" (ראשי תיבות באנגלית של ברקת, רכבי, מן) שהייתה מהראשונות בעולם לפתח תוכנת אנטי וירוס, והתמודדה מול וירוס המחשב "ירושלים". עם השנים הפכה "BRM" לבית גידול עבור עסקים אחרים בתחום והשקיעה בחברות שונות. ב-1993 השקיעה כ-400 אלף דולר בחברת "צ'ק פוינט", תמורת 50% ממניות החברה. בשנת 1995 השקיעה החברה ב"בקווב" (BackWeb) שהונפקה ב-1999, טרם התפוצצות בועת הדוט-קום, לפי שווי של 420 מיליון דולר, אך לבסוף נסגרה. ברקת כיהן כיו"ר החברות בשנותיהן הראשונות. "צ'ק פוינט" הפכה לאחת מחברות אבטחת המידע המובילות בעולם, והשקעת "BRM" הניבה רווחים של מאות מיליוני דולרים, וממנה רוב ההון של ברקת. דרך חברת החזקות שבבעלותו לברקת השקעות בעסקים רבים, בהם מיטב דש השקעות. מאז בחירתו לכנסת השקעותיו אלה מנוהלות בנאמנות על ידי אחיו אלי ברקת (בניגוד להחלטת ממשלה משנת 2003 האוסרת על מינוי קרוב משפחה כנאמן לפעילות עסקית של שר).

על פי דירוג "פורבס ישראל", ב-2021 הוערך הונו הכולל ביותר מ-1.3 מיליארד שקל, מה שהפך את ברקת לחבר הכנסת המיליארדר הראשון והפוליטיקאי העשיר בישראל.

כניסתו של ברקת לחיים הציבוריים החלה בתהליך הדרגתי בו היה מעורב בקידום ופיתוח פרויקטים בתחום החינוך, הקהילה והחברה. ברקת ואשתו בברלי היו ממייסדי האתר החינוכי "סנונית", לעידוד שימוש במחשבים ולמידה מקוונת, וייסד את העמותה המפעילה את האתר, והוא מכהן כחבר מועצת המנהלים של העמותה. הוא קידם את הקמת "הפרויקט ההוליסטי", יצירת מנהיגות מקומית ופיתוח ארגונים קהילתיים בשכונות ירושלים.

ברקת היה ממייסדי "IVN", רשת הון סיכון אשר נוסדה ב-2001 על ידי קבוצת אנשי היי-טק ישראליים ואמריקאיים במטרה לייצר בישראל סביבה עסקית פלורליסטית המבוססת על סיוע ושיתוף פעולה, על ידי עידוד יוזמות מקוריות וחדשניות. ברקת השתתף כמשקיע בעונה השנייה של התוכנית "הכרישים" ששודרה בערוץ 10.

## קריירה פוליטית
### חבר מועצה
ממוזער|250px|ניר ברקת במבצע "משמר הבירה" ב-2007
בינואר 2003 פרש מכל תפקידיו ועיסוקיו העסקיים והחל במסע בחירות לראשות עיריית ירושלים בראש סיעת "ירושלים תצליח". בבחירות לראשות העירייה התמודד ברקת מול אורי לופוליאנסקי וזכה ב-43 אחוזי תמיכה, אך כשל במטרתו הראשית – לזכות בראשות העירייה. סיעתו הפכה לשנייה בגודלה במועצת העיר עם שישה מנדטים, אחרי "יהדות התורה", שזכתה בתשעה מנדטים. לאחר הבחירות שימש כחבר מועצה וכיו"ר האופוזיציה, כיהן כחבר בוועדת החינוך העירונית, בוועדת הכספים ובוועדה המחוזית לתכנון ובנייה. היה מעורה ומעורב במספר רב של פעילויות ויוזמות חדשות בעיר בתחומי הכלכלה, החינוך, סטודנטים וצעירים ותכנון עירוני. בנובמבר 2006 פרשו שלושה חברים, המהווים מחצית מסיעתו של ברקת, ויצרו סיעה חדשה בעירייה, תוך ביקורת על התנהלותו בה.

בעודו חבר מועצה, הקים את עמותת "סטארט אפ ירושלים", שפעלה לעידוד יצירת מקומות תעסוקה וצמיחה בעיר בתחומים בהם לירושלים יתרון תחרותי. כמו כן היה בין המקימים של עמותת "רוח חדשה", ארגון אשר רואה בסטודנטים וצעירים משאב מרכזי לצמיחה עתידית של ירושלים, ופועל לחברם לעיר. מאז, מכהן ברקת כנשיא-כבוד של העמותה. הוא כיהן גם כחבר הוועד המנהל של הרשות לפיתוח ירושלים, של מט"י (מרכז טיפוח יזמות) ירושלים ושל ארגון הגג של המגזר ההתנדבותי. כמו כן מונה לוועדה לבחינת סל שירותים ברשויות המקומיות של משרד הפנים ולחבר ומ"מ יו"ר הוועדה הלאומית לטכנולוגיית המידע.

בבחירות לכנסת ה-17 היה ברקת ראש מטה מפלגת "קדימה" במחוז ירושלים.

### ראש עיריית ירושלים
ממוזער|250px|ניר ברקת בפסטיבל הסרטים ירושלים, 2012
בבחירות המוניציפליות בנובמבר 2008 נבחר ברקת לראש עיריית ירושלים, לאחר שזכה ב-52 אחוזים מהקולות, מול 43 אחוזים של המתחרה העיקרי, מאיר פרוש. סיעתו של ברקת, "ירושלים תצליח", זכתה ב-6 מנדטים ונשארה הסיעה השנייה בגודלה במועצת העיר אחרי "יהדות התורה" עם 8 מנדטים. לבקשתו של ברקת, משכורתו כראש העירייה הייתה שקל אחד לשנה.

ערב הבחירות לכנסת ה-19 הודיע על תמיכתו בראש הממשלה בנימין נתניהו.

[שמאל|ממוזער|250px|ניר ברקת בטקס [יום ירושלים בישיבת מרכז הרב יחד עם הרב יעקב שפירא ראש ישיבת מרכז הרב וראש הממשלה בנימין נתניהו, תשע"ה]]
בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 2013 נבחר לתקופת כהונה שנייה בראשות עיריית ירושלים, לאחר שזכה ב־51.91% מהקולות, לעומת משה ליאון שזכה ב־44.58% מהקולות. סיעתו נחלשה ל-4 מנדטים והייתה לשלישית בגודלה. בספטמבר 2014 פרסם מבקר המדינה, יוסף שפירא, כי סיעתו של ברקת, "ירושלים תצליח", סיימה את מערכת הבחירות לראשות העירייה בגירעון של 10 מיליון ש"ח. בעקבות כך, ברקת נקנס בכ-407 אלף ש"ח.

ב-22 בפברואר 2015 דקר מחבל פלסטיני בן 18 צעיר חרדי בכיכר צה"ל בירושלים. ברקת ומאבטחו האישי השתלטו על המחבל.

בדצמבר 2015 התפקד ברקת ל"ליכוד" והודיע כי אין בכוונתו להתמודד נגד בנימין נתניהו על ראשות "הליכוד".

ברקת ביקר את נתניהו על מינויו של השר זאב אלקין לשר לענייני ירושלים וטען כי זהו בזבוז כספים וכן הפרת ההבטחה של נתניהו שהתיק יישאר אצלו.

ביולי 2017 הגיע ברקת להסכם עם "דגל התורה" בנוגע לאופי של שכונות מעורבות של חרדים וחילונים בירושלים.

במרץ 2018 הודיע כי לא יתמודד לקדנציה שלישית כראש העירייה, וכי יתמודד על מקום ברשימת "הליכוד" לכנסת ה-21. ב-4 בדצמבר 2018 סיים את תפקידו כראש העירייה.

### חבר כנסת
בפברואר 2019 התמודד בפריימריז של "הליכוד" ונבחר למקום התשיעי ברשימת המפלגה לכנסת ה-21, במסגרת תפקידו כח"כ ביקש לוותר על שכרו ולהשתכר שקל אחד בשנה בלבד, אך בקשתו נדחתה על ידי חשב הכנסת.

באוקטובר 2019 פרסם ברקת ספר אוטוביוגרפי בשם "רץ למרחקים ארוכים" בהוצאת "ידיעות ספרים".

ברקת נבחר גם לכנסת ה-22 ולכנסת ה-23. במהלך מערכת הבחירות הודיע ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שברקת יהיה שר האוצר בממשלה שתקום לאחר הבחירות, אולם בסופו של דבר התפקיד ניתן לישראל כ"ץ. ברקת העדיף שלא לקבל תפקיד שר שסבר כי הוא מיותר.

בנובמבר 2021 פייק ריפורטר חשפו כי רשת פרופילים מזויפת בפייסבוק קידמה את ברקת. לאחר הפרסום דווח כי הרשת הצטמקה דרמטית.

בבחירות המקדימות של הליכוד לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, התמודד ונבחר למקום השמיני ברשימה ונכנס לכנסת.

### שר הכלכלה
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע מונה ברקת לתפקיד שר הכלכלה.

באפריל 2023 הגיע להבנות עם מקבילו ההודי פיוש גויאל על שילוב עובדים הודים בענפי הבנייה והסיעוד בישראל. ב-4 במאי 2023 הודיע ברקת על הקמת נספחות כלכלית במרוקו.

בבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 תמך בעקביות בעמיחי בן שלוש שהתמודד על תפקיד ראש עיריית עכו ברשימה עצמאית, בעוד שמרבית חברי הליכוד תמכו במתחרהו. לאחר שבן שלוש זכה בבחירות ברוב קטן פורסם תחקיר בחדשות 12 בו נטען שניצחונו של בן שלוש הושג בעזרת שוחד בחירות בהיקף של מיליוני שקלים, ובמרץ 2025 הוא נעצר על ידי משטרת ישראל.

באוקטובר 2024 קרא ברקת לפירוק מינהל מקרקעי ישראל בכדי להקל על יוקר המחיה ולהוריד את מחירי הקרקעות בפריפריה למחיר השווה לכל נפש ואמר שהוא פועל כשר לבצע זאת.

בתקופת כהונת הביע ביקורת חריפה כלפי קטר והתבטא נגדה במספר ראיונות. הוא כינה את קטר "אויב גדול של מדינת ישראל" ו"ג'יהאדיסטים, זאב בעור של כבש". ברקת טען שהוא מקדם חקיקה שתגדיר את קטר כמדינה תומכת טרור ותמנע קשרים כלכליים עימה. במקביל, בדצמבר 2025 חידש משרדו צו המאפשר ייבוא סחורות לישראל ממדינות ללא יחסים דיפלומטיים רשמיים עם ישראל, לרבות קטר. ברקת טען כי בשל חברותה של קטר בארגון הסחר העולמי, מדינת ישראל מחויבת לתת לה אפשרות לייבא לישראל.

בינואר 2026, השיק ברקת את תוכנית "הסל של ישראל", שמטרתו הפחתת יוקר המחיה, הגברת התחרות בענף הקמעונאות והעצמת כוחו של הצרכן הישראלי. במסגרת המיזם, נאמר כי משרד הכלכלה יוביל הליך תחרותי פתוח בין רשתות קמעונאות ארציות, שבמסגרתו תיבחר רשת אחת שתתחייב למחיר הנמוך ביותר עבור סל של 100 מוצרים הנמכרים ביותר בישראל, תמורת קמפיין פרסומי בשווי 50 מיליון שקל מכספי תקציב המדינה. בפועל הרשתות הגדולות לא הצטרפו לתוכנית, ורשת קרפורזכתה במכרז לאחר שהייתה הרשת היחידה שניגשה אליו. התוכנית ספגה ביקורת רחבת היקף, בטענה שהיא צפויה לחזק את המונופולים בשוק ותזיק לבריאות הציבור כיוון שלמעלה ממחצית המוצרים שבסל הורכב ממוצרים מזיקים, עליהם מוטבעת מדבקה המתריעה מפני סוכר, נתרן או שומן רווי בכמות גבוהה. לאחר מכן התגלה כי התוכנית גובשה מלכתחילה על ידי אלי ברקת, אחיו של השר ואיש עסקים פרטי בעל אינטרסים בשוק הישראלי, שניהל פגישות עם בכירים בתעשייv בין מאי לאוגוסט 2025 - לעיתים בביתו - מבלי שהשר השתתף בהן. רק לאחר שהתוכנית גובשה הוצגה לראשונה לאנשי משרד הכלכלה. על פי הפרסום מדובר בהפרה לכאורה של הסכם ניגוד העניינים של ברקת, שלפיו אסור לו לשוחח עם אחיו על ענייני עסקים. בפגישות השתתף גם מוטי שרף, יועצו הפרטי של השר, שרכש יחד עם אלי ברקת את אתר החדשות "פוש" - צעד שתואר כמיועד לשרת את השר ברקת. 

באותו חודש הגיש ברקת תביעת דיבה בסך 12 מיליון ש"ח נגד חדשות 12 והכתב עמרי מניב בעקבות תחקיר שפורסמו אודותיו ובו נטען כי משרד הכלכלה בראשותו מסייע למקורביו העסקיים והאישיים, תוך רכישת כוח פוליטי ותקשורתי ומתן הקלות רגולטוריות לחברות המפרסמות באותם גופי מדיה של מקורביו. כן הודיע על הקמת קרן שתיאבק בחדשות 12, בראשות משה כהן־אליה, פרשן מערוץ 14.

## חיים אישיים
ברקת נשוי לבברלי, אמנית ילידת דרום אפריקה. השניים הורים לשלוש בנות ומתגוררים בשכונת בית הכרם בירושלים.

לברקת שני אחים: ערן ואלי. אלי וניר (יחד עם יובל רכבי) הם בעלי חברת "BRM" ומחזיקים כ-28% ממניות בית ההשקעות "מיטב דש". אחיו, אלי, נשוי לאלונה ברקת.

## עמדותיו המדיניות
עמדותיו הפומביות של ברקת, כפי שהציג אותן במסגרת מסע הבחירות לעיריית ירושלים, שייכות למרכז-ימין הפוליטי. ברקת מספר בספרו שניסה לדחות את ביצוע תוכנית ההתנתקות באמצעות גישור בין רבנים בכירים לראש הממשלה אריאל שרון.
בשנת 2007 ברקת הצטרף ל"קדימה", מתוך נאמנות לשרון. לדבריו, עשה זאת לאחר ששרון התחייב בפניו שמעתה יחזק את ההתיישבות ביהודה ושומרון אך בתחילת שנת 2008 הודלפה לברקת תוכנית של חיים רמון, מבכיריה של "קדימה", לחלוקתה של ירושלים. ברקת ראה בכך סטייה מהדרך שבה האמין והודיע על פרישתו מ"קדימה".

בשנת 2008, עת כיהן כיו"ר האופוזיציה בעיריית ירושלים, הצטרף לסיור עם פעילי ימין המזוהים עם ההתיישבות היהודית בירושלים, בהם דוד בארי, יו"ר עמותת אלע"ד, ואריה קינג, יו"ר הקרן לאדמות ישראל. הסיור היה בשטחי "שער המזרח", אזור שפעילי הימין דרשו שתבנה בו שכונה שתחבר את הגבעה הצרפתית לשטחי E-1 שממזרח לירושלים. בחלוף כשישה חודשים (תחילת 2009), כאשר היה ראש העירייה, החל לקדם תוכנית להקמת מטמנת עפר ופסולת בניין, באותו מקום שבו הצהיר חודשים ספורים לפני כן שבכוונתו להקים בשער המזרח שכונה לסטודנטים. הוא טען שחיים רמון מנהל מגעים לחלוקת העיר והתנגד לכך בתוקף.

בשנת 2012 פרסם ברקת את תוכניתו למסירת שכונות ירושלמיות לניהול של הרשות הפלסטינית. יוזמה זו של ברקת כראש עירייה, ספגה גינויים מהצד הימני הפוליטי.

בשנת 2012 החל לקדם בניית 300 יחידות דיור בשכונה היהודית קדמת ציון דרומית מזרחית לעיר העתיקה.

בשנת 2014 ברקת קידם את תוכנית ערב א-סוואחרה, שכללה בנייתן של כ-7,000 יחידות דיור לתושבי ג'בל מוכבר וערב א-סוואחרה. את התוכנית קידם האדריכל סינן עבד אל-קאדר, אדריכל ידוע, שבעברו (בין 2004–2007) השתתף בתכנון שכונת ערב א-סוואחרה יחד עם עמותת המתכננים "במקום". על רקע מהלכיו של ברקת לקידום תוכנית מתאר זו, עתרו לבית המשפט מספר גורמי ימין ובכללם עמותת עטרת כהנים ואריה קינג, חבר הקואליציה של ברקת.

במהלך היותו חבר כנסת, פרסם את "תוכנית העתיד ליהודה ושומרון" הכוללת הגדלת מספר התושבים היהודים (מתנחלים) ביהודה ושומרון ל-2 מיליון, הקמת 23 אזורי תעשייה ופיתוח התיירות דרך שביל סיפורי התנ"ך.

## ספרו
* "**רץ למרחקים ארוכים**", הוצאת ידיעות ספרים, 2019

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ניר ברקת, באתר ערוץ הכנסת
* 
* 
* 
* מיכל דניאלי, חיבוק דב, באתר צה"ל, 14 באפריל 2010 - במקור, מתוך "במחנה", כפי שהועלה באתר פרש
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* שרה ליבוביץ־דר, מכת ברקת | האם ניר ברקת יהיה מנהיג הליכוד הבא? מאת שרה ליבוביץ־דר, באתר ליברל, 12 ביולי 2021
* 
* 
* איתי זהוראי, ״מצטרף למועדון: הפוליטיקאי העשיר בישראל הופך למיליארדר (בשקלים)״, 17 במרץ 2021. פורבס ישראל

;מאמריו:
* 
* על צבא והיי-טק, מערכות 378-379, ספטמבר 2001, עמ' 25

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית ירושלים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:ירושלים: חברי הכנסת
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:מייסדי חברות תוכנה ישראלים
קטגוריה:יזמי היי-טק ישראלים
קטגוריה:משקיעי הון סיכון ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:משפחת ברקת
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בית הכרם: אישים
קטגוריה:חיילי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים ושבע
קטגוריה:מפקדי פלוגות במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:חברי הכנסת: מנכ"לים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959