גיור (עיר)

ממוזער|290px|בניין העירייה
ממוזער|290px|כיכר סצ'ני
**גיוֹר** (בהונגרית: , בגרמנית: **Raab**, בסלובקית: **Ráb**, ביידיש: **ראאב**) היא עיר בצפון-מערב הונגריה, סמוך לגבול עם סלובקיה בחצי הדרך בין בודפשט לווינה. היא העיר השישית בגודלה בהונגריה והעיר הראשית במערב חבל טרנסדנוביה. היא משמשת גם כבירת מחוז גיור-מושון-שופרון ונמצאת על גדות נהר דנובה.

## היסטוריה
סביבת העיר הייתה מיושבת כבר מימים קדומים. ההתיישבות הגדולה הראשונה, שהייתה קלטית, מתוארכת למאה ה-5 לפנה"ס. העיר נקראה ארבונה (Arrabona) ושם זה נשמר במשך כ-800 שנה. עקבות מהשם הזה ניכרים עד היום בשם הגרמני (Raab) ובשם הסלובקי (Ráb) של העיר.
סוחרים רומאים הגיעו לארבונה במאה הראשונה לפני הספירה. בשנת 10 לספירה כבש הצבא הרומי את חלקו המערבי של הונגריה שנקראה פאנוניה. אף על פי שהקיסרות הרומית נטשה את האזור במאה ה-4, עקב התקפות בלתי פוסקות של שבטים גרמנים והונים, העיר נותרה מיושבת.
במאות שלאחר מכן הייתה התיישבות של סלאבים, לומברדים, ואווארים בעיר ובסביבתה.

המדיארים כבשו את העיר בסביבת 900 וחיזקו את המצודה הרומאית הנטושה. אישטוון הראשון, מלך הונגריה, ייסד דיוקסיה בעיר, ובאותה תקופה קיבלה העיר גם את שמה ההונגרי – גיור (Győr). ב-1044 התקיים ליד העיר קרב מנפו בו איבדה הונגריה את עצמאותה לזמן קצר לטובת האימפריה הרומית הקדושה. העיר נכבשה על ידי המונגולים בפלישה המונגולית להונגריה (1241–1242) ולאחר מכן, בשנת 1271, היא נהרסה על ידי הצבא הצ'כי.

בתקופת הכיבוש העות'מאני כאשר הצבא העות'מאני התקרב לעיר, המפקד של העיר החליט לשרוף את העיר במקום להגן עליה. כאשר הצבא העות'מאני הגיע לעיר הוא מצא רק חורבות שרופות. עד היום שמה של העיר בטורקית הוא "העיר השרופה" (Yanik kale).
העיר והמצודה נבנו מחדש כמו כן היא הוקפה בחומה חדשה. העיר השתנתה לגמרי בעקבות הבנייה מחדש שתוכננה על ידי ארכיטקטים ומהנדסי צבא איטלקיים בסגנון מודרני לאותה תקופה. במקום הרחובות והסימטאות המעוקלות מימי הביניים נבנו רחובות ישרים ומבנים מפוארים בסגנון הרנסאנס שחלקם קיימים עד היום. המצודה החדשה לא מילאה את התקוות שתלו בה, וב-1594 הצבא העות'מאני הצליח לכבוש את העיר. היא נכבשה בחזרה על ידי גייסות הונגרים ואוסטרים ב-1598.

במאות שלאחר מכן העיר התפתחה ושגשגה. ב-1743 המלכה מריה תרזה העניקה לעיר מעמד של עיר מלכותית חופשית. מסדרים נוצריים רבים התמקמו בעיר ובנו בה בתי ספר, כנסיות בית חולים ומנזר. נפוליאון כבש את העיר והרס חלק מהחומות. ראשי העיר ראו שאין תועלת רבה בחומות והרסו ביוזמתם חלקים נוספים מהן, כדי לאפשר את הרחבת העיר.

באמצע המאה ה-19, עם תחילת תנועת ספינות הקיטור על נהר הדנובה, הפכה גיור לאחד מצמתי המסחר החשובים בהונגריה. עדויות מהתקופה מספרות על 400 ספינות קיטור שעברו דרכה בשנה. הספינות, בדרכן לווינה, הובילו תבואה, טבק, צמר, עורות, בקר ומוצרי חקלאות אחרים, ובשובן הביאו עצים לבניה, ברזל ומוצרי מותרות שונים. רבים מתושבי העיר עסקו בתיווך ובמסחר, בעיקר במוצרי תבואה ובקר. השגשוג בתחום המסחר הסתיים עם סלילת קו הרכבת שעקף את העיר והחליף את ההובלה בספינות הקיטור. בעקבות כך, ראשי העיר החליטו לפתח את התעשייה בעיר, ובסיוע של משקיעים הוקמו בתי חרושת רבים. בין שתי מלחמות העולם, הפכה גיור לעיר התעשייה השנייה בגודלה בהונגריה.

במלחמת העולם השנייה, העיר ניזוקה קשות מהפצצות. לאחר המלחמה, בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20, הוקמו בעיקר שיכוני בטון גדולים ומרכז העיר העתיק הוזנח והפך לשכונת מגורים אפורה ומתפוררת. ב-1970 הוחל בשיקום ובשימור מרכז העיר, ובעקבות כך בשנת 1989 זכתה העיר בפרס האירופי לשימור מונומנטים.

## הקהילה היהודית
המידע הקדום ביותר על התיישבות של יהודים במקום היא מסוף המאה ה-14, אם כי ייתכן שקהילה מאורגנת הייתה קיימת כבר אף לפני כן. "רחוב היהודים" מופיע ברישום מקרקעין עירוני משנת 1567. הכנסייה אפשרה רק לקתולים להתיישב בתחומי העיר גיור, והיהודים נאלצו להתיישב ביישוב גיורסיגט על אי סמוך על נהר הדנובה. ב-1791 התארגנה הקהילה וב-1795 הוקם בית כנסת. רק ב-1840, לאחר שיצא החוק המתיר התיישבות יהודים בערים המלכותיות החופשיות, החלה התיישבות של יהודים בתוך העיר עצמה. ב-1851 הוקמה קהילה מאוחדת שכללה גם את היהודים על האי. ב-1870 נבנה בית כנסת חדש ומפואר.
ב-1871 הוקמה קהילה אורתודוקסית נפרדת. ב-1910 היוו היהודים – ברובם סוחרים תעשיינים ובעלי מלאכה – כ-12.6% מסך האוכלוסייה, ב-1920 הגיע מספרם ל-5,904 ובשנת 1941 ירד מספרם ל-4,688.

### שנות השואה
ביו 1942 ל-1944 גויסו רוב הגברים היהודים לשירות העבודה במסגרת הצבא ההונגרי. הגרמנים השתלטו על הונגריה במרץ 1944. ב-13 במאי 1944 רוכזו כל היהודים הנותרים בעיר בגטו. ב-11 וב-14 ביוני נשלחו 5,635 יהודים מהעיר ומהסביבה בשתי רכבות למחנה ההשמדה אושוויץ.
ממוזער|בניין בית הכנסת בגיור

### לאחר השואה
לאחר המלחמה חזרו כ-700 ניצולים ממחנות העבודה וההשמדה לעיר. ב-1946 היו בה כ-950 יהודים אך ב-1970 נותרו רק כ-200. בית הכנסת הגדול, שלא היה בשימוש מאז השואה, נמכר לרשות המקומית. הוא שופץ ושוחזר ומשמש כיום כמרכז תרבות עירוני.

## נתונים דמוגרפיים
### קבוצות אתניות
* הונגרים – 95.2%
* גרמנים – 0.8%
* צוענים – 0.6%
* קרואטים – 0.2%
* אחרים, לא השיבו – 4.5%

### דתות
* קתולים – 67.0%
* קלויניסטים – 5.1%
* לותרנים – 6.1%
* אחרים – 0.8%
* אתאיסטים – 10.4%
* לא השיבו – 10.6.

### השינויים באוכלוסייה בשנים 1870 – 2012

Colors=
 id:lightgrey value:gray(0.9)
 id:darkgrey value:gray(0.8)
 id:sfondo value:rgb(1,1,1)
 id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize = width:650 height:400
PlotArea = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:135000
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:darkgrey increment:5000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
 bar:1870 text:1870
 bar:1880 text:1880
 bar:1890 text:1890
 bar:1900 text:1900
 bar:1910 text:1910
 bar:1920 text:1920
 bar:1930 text:1930
 bar:1941 text:1941
 bar:1949 text:1949
 bar:1960 text:1960
 bar:1970 text:1970
 bar:1980 text:1980
 bar:1990 text:1990
 bar:2001 text:2001
 bar:2012 text:2012

PlotData=
 color:barra width:22 align:left
 bar:1870 from: 0 till:32456
 bar:1880 from: 0 till:34178
 bar:1890 from: 0 till:37151
 bar:1900 from: 0 till:45328
 bar:1910 from: 0 till:53356
 bar:1920 from: 0 till:60098
 bar:1930 from: 0 till:63028
 bar:1941 from: 0 till:70715
 bar:1949 from: 0 till:69583
 bar:1960 from: 0 till:84290
 bar:1970 from: 0 till:102600
 bar:1980 from: 0 till:124130
 bar:1990 from: 0 till:129331
 bar:2001 from: 0 till:129879
 bar:2012 from: 0 till:131564
PlotData=
 bar:1870 at:32456 fontsize:XS text: 32,456 shift:(-11,5)
 bar:1880 at:34178 fontsize:XS text: 34,178 shift:(-13,5)
 bar:1890 at:37151 fontsize:XS text: 37,151 shift:(-13,5)
 bar:1900 at:45328 fontsize:XS text: 45,328 shift:(-13,5)
 bar:1910 at:53356 fontsize:XS text: 53,356 shift:(-13,5)
 bar:1920 at:60098 fontsize:XS text: 60,098 shift:(-13,5)
 bar:1930 at:63028 fontsize:XS text: 63,028 shift:(-13,5)
 bar:1941 at:70715 fontsize:XS text: 70,715 shift:(-13,5)
 bar:1949 at:69583 fontsize:XS text: 69,583 shift:(-13,5)
 bar:1960 at:84290 fontsize:XS text: 84,290 shift:(-13,5)
 bar:1970 at:102600 fontsize:XS text: 102,600 shift:(-14,5)
 bar:1980 at:124130 fontsize:XS text: 124,130 shift:(-14,5)
 bar:1990 at:129331 fontsize:XS text: 129,331 shift:(-14,5)
 bar:2001 at:129879 fontsize:XS text: 129,879 shift:(-14,5)
 bar:2012 at:131564 fontsize:XS text: 131,564 shift:(-14,5)

TextData=
 fontsize:M pos:(250,20)
 text:(2012 - 1870) רויג תייסולכוא


## ערים תאומות
הערים התאומות של גיור הן:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
## ילידי המקום
* **[[דז'ה אורבן]]** במקור **אוסטררייכר**, (1884 – 1986) היה צייר אוונגרד, גרפיקאי, מורה לאמנות יהודי-הונגרי.
***[[פרידיש ריס]]** (1880–1956) היה מתמטיקאי יהודי-הונגרי.
***[[מרסל ריס]]** (1886 – 1969) היה מתמטיקאי הונגרי-יהודי, פרופסור באוניברסיטה, אחיו הצעיר של המתמטיקאי פרידיש ריס.
* יוסף בן דוד
***[[ארפאד אורבאן|אַרְפַּאד אוֹרְבַּאן]]** (1938 – 2008) שחקן נבחרת הונגריה בכדורגל יהודי-הונגרי, זוכה מדליית זהב אולימפית באולימפיאדת טוקיו (1964) בכדורגל ומאמן כדורגל.
* **[[נתן גשטטנר]]** – רב, דיין ופוסק הלכה, ראש ישיבת פנים מאירות בבני ברק ומחבר פורה של ספרים בהלכה, בתלמוד ובאגדה.
* **[[אמיל צוקרקנדל (אנטומיסט)|אמיל צוקרקנדל]]** – רופא ואנטומיסט יהודי-אוסטרי.
* **[[דוד ויטמן]]** – אדריכל וצייר ישראלי שפעל בעיקר בחיפה. ממקימי כפר האמנים עין הוד.
* אליזבת מלוקסמבורג נפטרה כאן
* פרנץ סומבטהיי
* **[[מיקשה ברמן]]** (1861 – 1925) היה מהנדס מכונות, מפקח רכבות ממלכתי, כותב ספרות טכנית טכנית, ממציא יהודי-הונגרי.
***[[ינה סקיי (שחמטאי)|ינה סקיי]]**, במקור **שטרן** אמן שחמט יהודי-הונגרי, מחבר חידות השחמט, אלוף העולם בפאזלים בשחמט (1936).
***[[אנדראש וארקוני]]** (1926 – 1977) היה עיתונאי, עורך עיתון, מנחה טלוויזיה יהודי-הונגרי.
***[[פאל רנשבורג]]** (1870 – 1945) פסיכולוג יהודי-הונגרי בעל שם בינלאומי, נוירולוג, פרופסור, מייסד הפסיכולוגיה הניסיונית. מת ימים לפני שחרור גטו בודפשט.
***[[ויקטור רנשבורג]]** (1862 – 1930), היה יהודי-הונגרי, מנכ"ל חברת ההוצאה לאור אתנאום, מומחה לכתיבה מקצועית, בנו של הרב שלמה רנשבורג.
***[[אירן ורשאני]]** במקור **מלווין וולנר** (1877 – ב-1932) הייתה שחקנית יהודייה-הונגרייה.
***[[דיולה קניג]]** (1849 – 1913) היה מתמטיקאי הונגרי-יהודי, שהתנצר בגיל 40, פרופסור באוניברסיטה, שעסק באנליזה מתמטית, באלגברה, בתורת הקבוצות.
***[[יאנוש אנטל (רופא)|יאנוש אנטל]]**, עד 1890: **זינגר** (1869 – 1945) היה רופא שיניים יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה.
***[[מיהאי פוגאן]]** (1875 – 1924) היה עיתונאי וסופר יהודי-הונגרי.
***[[לסלו פוגאן|לאסלו פוגאן]]** (1901 – 1956) היה עיתונאי, מוציא לאור, פוליטיקאי וסופר יהודי-הונגרי.
***[[דז'ה רדוש]]** (במקור **גולד** 1891 – 1974) היה פרופסור לכינור באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, יהודי-הונגרי.
***[[ארנה סיץ']]** (במקור **סיס** 1908 – 1950) היה קומוניסט יהודי-הונגרי חבר ה-נ.ק.ו.ד. הסובייטי, קולונל וסגן המנהל של המשטרה החשאית ההונגרית (ÁVO).
***[[מרגיט קובאץ']]** (1902 – 1977) אמנית קרמיקה יהודייה-הונגרייה זוכת פרס קושוט (המקביל בהונגריה לפרס ישראל) זוכת פרס האמן המצטיין ופרס האמן הדגול
***[[זולטאן ארנסט]]** (1892 – 1945) היה דוקטור לרפואה מומחה ברפואה פנימית, מרצה בכיר, אחד החלוצים והמומחים בייצור וטיפול באינסולין בממלכת הונגריה.
***[[לאסלו פראדי]]** (במקור **רייכנפלד**, 1909 – 1993) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, אלוף בצבא הונגריה.
***[[לאיוש רונה]]**, (עד 1893 **רוט**, 1869 – 1942) היה עיתונאי, מוציא לאור, עורך ראשי.
***[[אימרה הירשלר]]** (1906 – 1989) היה רופא נשים-מיילד יהודי-הונגרי, רופא ראשי בבית חולים, מנהך מחלקת יולדות וגינקולוגיה.
***[[טיבור שיין]]** (בהונגרית: **Schön Tibor**) היה אדריכל ישראלי ממוצא הונגרי. בנה בנייני מגורים ומסחר רבים באזור חיפה ונשר.

## לקריאה נוספת
*פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 240-243
*ג'ו'ר (ראב), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 100-102. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* לקסיקון יהודי הונגרי (Magyar Zidó Lexikon) בעריכת פטר אוּיוארי 1929, עמ' 332 
* (In Memory of the Martyrs of Gyõr) Le-zekher kedoshei Gyõr, באתר JewishGen 
* 
* תערוכת אינטרנט על גיור, באתר יד ושם
* 
* 
* בית הקברות היהודי בגיור
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:שואת יהודי הונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה