חורבת שמריה

**חורבת שמריה** היא האתר הארכאולוגי המרכזי באזור נחל שמריה, הנמצא בין משמר הנגב וכביש 25. שמו הערבי של המקום הוא **ח'רבת אבו סמארה**, על שם נבי סמארה, קדוש בדואי שקבור באתר. באתר מצויים שרידים של בנייה תת-קרקעית, אולי מהתקופה הכלקוליתית, ושרידי יישוב ביזנטי. בתקופת המנדט הבריטי היה במקום יישוב בדואי קטן שפונה בשנות ה-50. האתר נפגע רבות משוד עתיקות, וב-2025 נערכה בו לראשונה חפירה קהילתית על ידי רשות העתיקות ומועצה אזורית בני שמעון.

## גאוגרפיה
האתר נמצא על הגדה הצפונית של נחל שמריה (בערבית: ואדי אבו סמארה), הנשפך לנחל פטיש. מיקומו של האתר הוא בסמוך למפגש בין הנחל לאחד מערוציו העיקריים, ובמקום יש נביעות מים טבעיות. במיקום זה יש מחשוף של סלע קירטון מתצורת בית גוברין, בו נחפרו בורות המים, כמו גם כתם של קונגלומרט מחבורת סקיה. זהו גם אחד האתרים הבודדים, אם לא היחיד, אשר יש בו מפגש בין סלע כורכר לקירטון. הצמחייה באתר היא עשבונית ויש בו שפע של זוחלים. כיום האתר הוא שטח פתוח, המוקף בשדות חקלאיים.

## ארכאולוגיה
באתר תועדה בנייה תת-קרקעית המזכירה בניות דומות שהתגלו בבאר שבע ובאתר גבעת האורנים (על יד שוהם) שמתוארכות לתקופה הכלקוליתית. כ-5 ק"מ מדרום-מערב, התקיים האתר הכלקוליתי בגילת שהיה יישוב מרכזי באזור. בנוסף, יש באתר יש שרידים של יישוב מרכזי מהתקופה הביזנטית והתקופה המוסלמית המוקדמת, הכוללים עמודי שיש ופריטים אדריכליים של מבנה ציבורי גדול, אולי כנסייה, כמו גם מערות עתיקות, בורות מים, מטבעות וחרסים. באתר היה בית קברות מוסלמי בו קבור לפי המסורת הקדוש הבדואי נבי סמארה.

ביולי 2025 קיימה רשות העתיקות חפירה קהילתית בשיתוף פעולה עם מועצה אזורית בני שמעון. בחפירה השתתפו 400 מתנדבים ממשפחות מהקיבוצים שובל ומשמר הנגב.

## התיישבות בדואית מודרנית
במפה של הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל (Palestine Exploration Fund) מ-1875, מופיע האתר בשם Kh. Abu Samarah, באזור כללי המיושב על ידי השבט הבדואי ערב אל-תיאהא. באזור זה עברה מסילת הרכבת רפיח – באר שבע, שנסללה על ידי הצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה לקראת קרב באר שבע (אוקטובר 1917). המסילה המשיכה להתקיים עד 1927, עת שפורקה בגלל חוסר כדאיות כלכלית. בתקופת המנדט הבריטי התקיים באתר יישוב בדואי. ב-1951, לאחר קום המדינה, התושבים פונו בהוראות הרשויות לאזור הסייג. כיום בשכונה 8 בעיירה הבדואית חורה נקרא אחד הרחובות אבו סמארה, ומוצאם של תושבי השכונה הוא ביישוב שהתקיים באתר.

## שוד עתיקות
באתר נערכות פעולות רבות של שוד עתיקות. ב-2013 נתפסו על ידי משטרת ישראל והיחידה למניעת שוד עתיקות שלושה שודדים, וב-2017 חמישה, כולם תושבי רהט. בשני המקרים אמרו השודדים למשטרה כי המניע הוא שמועות ואגדות על הימצאות מטמון זהב באתר, אולם השודדים רק גרמו לנזק בלתי הפיך לשרידים במקום. ב-2022 תועדו 12 בורות שוד ואילו וב-2025 תועדו מעל ל-90, מה שמעיד על עלייה במעשי השוד. השרידים הארכאולוגים באתר חולשים על שטח של כ-225 דונם על פי סקר של מכון דש"א. עם זאת, ההכרזה של רשות העתיקות הייתה תחילה על 1400 דונם, ונכון ל-2025 היא מכסה שטח של כ-5,000 דונם.

## הערות שוליים

## ביבליוגרפיה
* מנדלסון, ע', אוחיון, ש', בן-נתן, ד', בן-צבי, ג', ולצר, נ', וינטר-לבנה, ר', שחם, ב', שרפברג, ש', פרלברג, א' ורמון א'. 2024. *[https://deshe.org.il/survey/נחל-שמריה/ נחל שמריה: סקר, ניתוח והערכה של טבע, נוף ומורשת האדם. דו"ח סופי]*. יחידת סקרי טבע ונוף, מכון דש"א.

## קישורים חיצוניים
* ביקור באדמת אבו סמארה (נפת באר שבע) יחד עם יוסף פרהוד אלעסייבי. 11 ביוני 2015. זוכרות **(בערבית)**
* עדותו של יוסף פרהוד אלעסייבי. 11 ביוני 2015. זוכרות **(בערבית)**

קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בארץ ישראל