open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
טקסיים

200px|ממוזער|שמאל|''Cephalotaxus harringtonia''
**טקסיים**ׁ (שם מדעי: Taxaceae; וכן משפחת הטקסוס) היא משפחה של עצים מחטנים הכוללת 9 סוגים וכ-30 מינים של צמחים. לפי סיווגים ישנים - 3 סוגים ו7–12 מינים.

## מאפיינים
הטקסיים הם עצים קטנים רב-ענפיים ושיחים. העלים ירוקי עד, מסודרים בספירלות.
אלו צמחים דו-ביתיים, נדיר חד-ביתיים. האצטרובלים הזכריים הם 2–5 מ"מ באורכם ומפזרים את אבקתם מוקדם באביב. האצטרובלים הנקביים קטנים בהרבה עם קשקש אובול ופרי אחד וזרע אחד. כשהזרע מבשיל, הקשקש האובולופרי הופך לאריל בשרני המכסה חלקית את הזרע. האריל הבשל הוא רך, עסיסי ומתוק ויש לו צבע בהיר. צפורים האוכלות אותו מפזרים את זרעו הנוקשה שאינו ניזוק בנפילה מקוריהן. עם זאת זרעים אלה רעילים מאוד לבני אדם, כשמכילים את הרעלים "אקסין" ו"טקסול".

משפחת הטקסיים היא עתיקה מאוד, כשהמין Palaeotaxus rediviva הופיע בתור הטריאס.
הסוג טקסוס התחיל לצמוח ביורה. הטקסוס השכיח של ימינו הופיע בשלהי תור הרביעון

## סיווג
הטקסיים כלולים בדרך כלל יחד עם כל המחטנים האחרים בסדרת המחטיים (Pinales). ניתוח DNA הראה שעצי הטקסוס הם מונופילטיים עם שאר משפחות המחטיים, מסקנה שנתמכה על ידי מחקרים מיקרומורפולוגיים. בעבר נחשבו נפרדים משאר המחטנים, בסדרה משלהם שנקראה Taxales. ארנסט הנרי וילסון קרא לטקסיים בשם taxad  (1916).

על סמך מחקרים משנות ה-2000 המוקדמות הועלתה ההצעה כי הסוגים Torreya ו Amentotaxus יועברו ל"צפאלוטקסיים" - (Cephalotaxaceae), זאת מפני שמבחנים גנטיים הצביעו על קרבתם יותר לצפאלוטקסוס (Cephalotaxus), מאשר לטקסוס.
מחקרים יותר חדשים כללו בכל זאת גם את צפאלוטקסוס בתוך פירוש מורחב של משפחת הטקסיים כמשפחה יחידה גדולה יותר. (Price 2003 )- לפי תובנה זו, הטקסיים כוללים 6 סוגים וכ-30 מינים.

ההבדלים המדוברים בין טקסיים ובין צפאלוטקסיים נוגעים למורפולוגיה של הזרעים, כשהזרעים הבשלים של הטקסיים קטנים יותר, גדולים תוך 6–8 חדשים עד ל 5–8 מ"מ ואינם מכוסים במלואם על ידי האריל. לזרעי הצפאלוטקסיים הבשלה ארוכה יותר בין 18–20 חדשים, הזרעים הבשלים מכוסים לחלוטין באריל, וגודלם מגיע לידי 12–40 מ"מ.

### סוגים
**Torreya*
**Amentotaxus*
**Cephalotaxus*
* *Diploporus* - נכחד
* *Sommerxylon* - נכחד
**Taxus* - בו המין טקסוס מעונב
**Pseudotaxus*
**Austrotaxus*

הסוגים Torreya ,Amentotaxus ו-Cephalotaxus היו בעבר במשפחת הצפאלוטקסיים (Cephalotaxaceae).

## לקריאה נוספת

* Anderson, E. & Owens, J. N. (2003). Analysing the reproductive biology of Taxus: should it be included in Coniferales? *Acta Hort.* 615: 233-234. (conclusion is 'yes')
* Chase, M. W. *et al.* (1993). Phylogenetics of seed plants, an analysis of nucleotide sequences from the plastid gene *rbc*L. *Ann. Missouri Bot. Gard.* 80: 528-580.
* Price, R. A. (2003). Generic and familial relationships of the Taxaceae from *rbc*L and *mat*K sequence comparisons. *Acta Hort.* 615: 235-237.


## קישורים חיצוניים

* 

* טקסיים באתר באנגלית "Plant List"
* אתר הפילוגניה של Missouri Botanical Garden PF Stevens
אתר הפילוגניה של מכוסי הזרע
* הטקסיים באתר הבוטאני הרוסי Plantarium
* הטקסיים באנציקלופדיה "ברוקהאוס-אפרון" הרוסית 1890–1907

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1822
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי סמואל פרידריך גריי
*
קטגוריה:משפחות צמחים
פורדנונה

**פורדנונה** (באיטלקית: **Pordenone**; בונטית ופורלן: **Pordenon**) () היא קומונה בנפת פורדנונה שבמחוז פריולי-ונציה ג'וליה בצפון-מזרח איטליה. 

## היסטוריה
פורדנונה נוסדה בשיא ימי הביניים כעיר נמל על נהר הנונצ'לו בשם הלטיני "פורטוס נאוניס" (*Portus Naonis*; "הנמל על הנונצ'לו" [נונצ'לו=נאון בלטינית]). באזור זה היו וילות והתיישבויות חקלאיות בתקופה הרומית. בשנת 1378, לאחר שנוהלה בידי אריסים, הועברה העיר לידיהם של משפחת הבסבורג, דבר שיצר מובלעת אוסטרית באזור של המדינה הפטריארכלית של פריולי. במהלך המאה ה-14 גדלה פורדנונה באופן ניכר הודות לנונצ'לו ולמסחר המשגשג בו, ובשנת 1314 קיבלה פורדנונה מעמד של עיר.

בשנת 1514 נכבשה פורדנונה על ידי הרפובליקה של ונציה, ובתקופתם נבנה נמל חדש וכן שופרו בתי המלאכה והתעשייה בעיר.

אחרי התקופה הנפוליאונית, פורדנונה נכללה ברשימת הנכסים של אוסטריה באיטליה. בנייתה של מסילת רכבת בשנת 1855 וסלילתו של כביש פונטבנה (Pontebbana) הביאו לדעיכתו של הנמל, אך לעומת זאת זירזו התפתחות תעשייתית ניכרת (בייחוד את תעשיית הכותנה). פורדנונה סופחה לאיטליה בשנת 1866.

סקטור הכותנה בעיר ספג נזקים גדולים בזמן מלחמת העולם הראשונה, ונפל לגמרי לאחר המשבר הכלכלי של 1921. לעומת זאת, פירמת זנוסי המקומית הפכה ליצרנית כלי בית בינלאומית ענקית. 

לאחר מלחמת העולם השנייה הייתה פורדנונה, כמו שאר מחוז פריולי-ונציה ג'וליה, למקום מעבר של יחידות צבאיות רבות שחששו מפלישה סובייטית ממזרח; הנוכחות הצבאית המריצה את כלכלת פורדנונה. בשנת 1968 הפכה פורדנונה לבירת הנפה בעלת אותו השם, כולל שטח מסוים מנפת אודינה.

כיום יושבת בפורדנונה חטיבת השריון אריאטה ה-132.

## אתרים מרכזיים
* קתדרלת סט. מארק - נבנתה בשנת 1363 בסגנון גותי-רומנסקי ושופצה במאות ה-16 וה-18. בקתדרלה נמצא פרסקו מפורסם, "San Rocco" (סאן רוקו), וכן קישוט מזבח של האמן ג'ובאני אנטוניו דה סקצ'יז. מגדל הפעמונים של הקתדרלה הוא בגובה 79 מטרים.
* הפלאצו ריקיירי (Palazzo Ricchieri) - כיום מקום מושבו של מוזיאון האומנות המקומי. במקור היה הפלאצו ריקיירי בית מגדל מהמאה ה-13 שהוסב לאחר מכן לארמון.
* ארמון העירייה הגותי (Palazzo Comunale) - הן האכסדרה, הן הצריחים והן מגדל השעון עוצבו בידי האמן האיטלקי פומפוניו אמלטאו במאה ה-16.
* כנסיית השילוש הקדוש (Santissima Trinità), הנמצאת סמוך לנהר הנונצ'לו. בנויה בצורת אוקטגון (8 צלעות) וציורי הקיר שלה צוירו בידי ג'ובאני מריה צופני, תלמידו של דה סקצ'יז הנזכר.
* מצודת המגדל (Castello di Torre), מסוף המאה ה-12, אחוזתה של משפחת רגוניה (Ragogna) וכיום מקום מושבו של המוזיאון לארכאולוגיה של מערב פריולי. המקום הותקף בשנת 1402 על ידי כוחות של צבא האימפריה הרומית הקדושה, והללו הותירו בו רק את המגדל (ומכאן שמו).
* הווילה הרומית של טורה (Torre) - שרידיה של וילה פטריקית שנתגלו בשנות ה-50.

## אקלים

ממוזער|שמאל|250px|כנסיית סנטה מריה דג'לי אנג'לי
## ערים תאומות
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר מוזיאון האומנות המקומי
* אתר המוזיאון לארכיאלוגיה של מערב פריולי
* אתר המוזיאון למדעים המקומי
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:פריולי-ונציה ג'וליה: ערים
יחסי זימבבואה–ישראל

[250px|ממוזער|השגריר הלא-תושב של זימבבואה שבה שומבאיאוונדה (מימין) מגיש את [כתב האמנה|כתב האמנתו לנשיא ישראל יצחק הרצוג, 2022]]
בין **[[מדינת ישראל]] ו[[זימבבואה|הרפובליקה של זימבבואה]]** קיימים יחסים דיפלומטיים נכון לשנת 2026, כאשר לצד הכרה הדדית של כל מדינה ברעותה, וכן שיתוף פעולה מצומצם בנושאים כלכליים, אף אחת מהמדינות לא מחזיקה בשגרירות רשמית במדינה השנייה. נכון ל-2013, תיירים מישראל המבקשים לנסוע לזימבבואה, נדרשים להוציא ויזה למדינה דרך שגרירות זימבבואה בקהיר.

## היסטוריה
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בשנת 1993, כ-13 שנים לאחר קבלת עצמאותה הרשמית של זימבבואה. עם זאת, גם בתקופה שטרם עצמאותה של זימבבואה, ישראל מכרה נשק וציוד צבאי לממשלת המיעוט הלבנה של רודזיה, וזאת במהלכה של מלחמת העצמאות של זימבבואה.

בשנת 1980, לאחר קבלת העצמאות, ממשלת זימבבואה בראשות רוברט מוגאבה תמכה בארגון לשחרור פלסטין, בראשות יאסר ערפאת, וזאת בתור תנועה לאומית מקבילה אשר אף היא נאבקת להשגת עצמאות. בהמשך, זימבבואה הכירה באופן רשמי באש"ף כגוף המייצג של בני העם הפלסטיני, וזאת בחודש מרץ 1983. אחת מהסיבות העיקריות ליחסים הטובים בין זימבבואה לאש"ף באותה התקופה, הייתה היחסים החמים ששררו בשלהי שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 בין ישראל ודרום אפריקה תחת משטר האפרטהייד, אשר הייתה מתנגדת מושבעת של זימבבואה, והטילה ספק בזכותה לעצמאות מדינית. קשרים אלו, אשר מבחינת ממשלת זימבבואה הציבו את ישראל כתומכת עקבית באויבתה הגדולה, הובילה לשורה של התבטאויות רשמיות מטעם ממשלת זימבבואה לטובת אש"ף ובגנות ישראל, וכן להשוואה בין הציונות למשטר האפרטהייד.

במהלך אוקטובר 1983, אַבֶּל מוּזוֹרֶוָוה, ראש ממשלתה לשעבר של פדרציית רודזיה-זימבבואה, אשר התקיימה טרם עצמאות זימבבואה, קיים ביקור ראשון בישראל. בעקבות הביקור, ועם חזרתו לזימבבואה, הוא דחק בנשיא רוברט מוגאבה לכונן יחסים דיפלומטיים עם ישראל, והבהיר כי המדיניות הפוליטית הנוכחית של זימבבואה עלולה להוביל לפגיעה בתחומי החקלאות, התעשייה והטכנולוגיה ברודזיה, בשל אי קיום קשרים עם ישראל. עם זאת, במהלך סופה של אותה שנה מוזורואה נאסר על ידי השלטון הזימבבואי, וזאת בשל האשמה בדבר חתירה תחת המשטר בזימבבואה וניהול קשרים חשאיים עם ישראל ודרום אפריקה.

במהלך שנת 2001, ביחס לסכסוך הישראלי-פלסטיני, ממשלת זימבבואה הביעה תמיכה רשמית בהקמתה של מדינת פלסטינית, לצד מדינת ישראל.

תמיכתה של זימבבואה בהקמת מדינה פלסטינית מתבטא בתמיכה עקבית בהחלטות אנטי-ישראליות בנושאי ירושלים, רמת הגולן, הפליטים הפלסטינים ועימותים מול רצועת עזה.

## יחסי מסחר
זימבבואה אינה לוקחת חלק בחרם על ישראל.

במהלך מרץ 2002, ישראל מכרה מספר כלי רכב אשר נועדו לפיזור הפגנות לממשלת זימבבואה. בשנת 2008, משלחת סחר רשמית מזימבבואה קיימה ביקור רשמי בישראל אשר נמשך כשבוע, וזאת במטרה לבחון אפיקים חדשים לשיתוף פעולה כלכלי בין שתי המדינות בתחומי חקלאות, תקשורת, מוצרי קוסמטיקה ואנרגיה סולארית. המשלחת אורגנה על ידי ארגון "נוצרים ידידי ישראל" בזימבבואה.

בפגישה שהתקיימה בתל אביב ביוני 2010, הכריזה ישראל על תמיכתה בצירופה של זימבבואה להסדר תהליך קימברלי, וציינה כי זימבבואה מסוגלת לספק כמעט רבע מסך הביקוש העולמי ליהלומים.

שגריר זיזמבבואה במצרים שבא שומביאוונדה מכהן כשגריר לא-תושב בישראל (נכון ל-2022).

## ראו גם
* יהדות זימבבואה

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי של קונסוליית הכבוד של זימבבואה בישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
קטגוריה:יחסי אפריקה–ישראל לפי מדינה
אייפד מיני 2

**iPad Mini 2** (תעתיק לעברית: אייפד מיני 2) הוא הדור השני בסדרת הטאבלטים אייפד מיני של אפל. הוכרז לצד אייפד אייר ב-22 באוקטובר 2013. המכשיר מהווה גרסת מיני לאייפד אייר של אפל. באוקטובר 2014 הוכרז יורשו, אייפד מיני 3.

## iOS 7

מכשיר iPad Mini 2 כולל בתוכו את iOS 7, מערכת ההפעלה הניידת החדשה של אפל שהוצגה לראשונה ב-10 ביוני 2013. ממשק המשתמש של iOS 7 מבוסס על הרעיון של מניפולציה ישירה, תוך שימוש במחוות מולטי-טאץ'. אלמנטי השליטה בממשק החדש מורכבים ממחוונים, מתגים וכפתורים. האינטראקציה עם מערכת ההפעלה החדשה כוללת מחוות כמו החלקת האצבע על המסך (גרירה), מגע, צביטה וצביטה כלפי חוץ, אשר לכל אחד מאלה יש הגדרות ספציפיות בהקשר למערכת ההפעלה ולממשק רב-המגע. חלק גדול מן האפליקציות במכשיר מגיבות לניעור וסיבוב המכשיר (לדוגמה - הודעות - תוצאה מטלטול המכשיר היא פקודת הביטול המאפשרת לבטל את מה שנכתב), או סיבוב המכשיר לצורה אנכית או אופקית (לדוגמה - תמונות - תוצאה מסיבוב המכשיר היא סיבוב התמונה לאורך או לרוחב).

מערכת ההפעלה של המכשיר - iOS 7 הוצגה כאמור ביוני 2013, ויצאה לכל המכשירים התומכים ב-18 בספטמבר 2013. המכשירים הנתמכים במערכת ההפעלה החדשה הם:
* מכשירי אייפון: אייפון 4, אייפון 4S, אייפון 5, אייפון 5c וכן אייפון 5s.
* מכשירי אייפד: אייפד 2, iPad 3, iPad 4, אייפד מיני, iPad mini 2,  וכן אייפד אייר.
* מכשירי אייפוד: אייפוד טאץ' דור חמישי.

ל-iOS 7 נוסף פיצ'ר בשם AirDrop, שהוא פלטפורמת פרסום על רשת ה-Wi-Fi. משתמשים יכולים לשתף קבצים בין המכשירים: מחשבי מק ניידים ונייחים הכוללים את מערכת ההפעלה Mac OS Lion, אייפון 5 ואילך, אייפוד טאץ' דור חמישי, iPad 4 או אייפד מיני והלאה. מערכת ההפעלה מוסיפה גם מרכז בקרה (Control Center), אשר נותן למשתמש במכשיר גישה מהירה להגדרות שוטפות ויישומים נפוצים, כגון מחשבון, מצפן ופנס, וכמו כן כיבוי והדלקה של אינטרנט אלחוטי, מצב טיסה, בלוטות', פיצ'ר ה"נא לא להפריע", נעילת סיבוב המסך; הפעלה ומעבר שירים, ווליום המוזיקה, AirDrop ו-AirPlay. כדי להגיע למרכז הבקרה יש להחליק את האצבע מהחלק התחתון של המסך כלפי מעלה, בדומה למרכז העדכונים, שנפתח בהחלקה מלמעלה למטה.

## חומרה
אייפד מיני 2 כולל מסך 7.9 אינץ' ברזולוציית הרטינה של אפל, עם צפיפות פיקסלים של 326ppi; מסך האייפד מיני 2 הוא ביחס של 4:3, ובדומה לאייפד מיני, גם אצלו הוצרה המסגרת לעומת האייפדים הגדולים (פרט לאייפד אייר). המכשיר מריץ את מערכת ההפעלה iOS 8 של אפל. למכשיר מעבד בשם Apple A7, שמשתמש בארכיטקטורת 64 ביט, כולל השבב המשני M7. המצלמה נשארה ברזולוציית 5 מגה פיקסל. סוללת האייפד מיני 2 מספיקה לעד עשר שעות עבודה, בדומה לשאר דורות האייפדים. בניגוד לשאר האייפדים (למעט אייפד אייר) בהם היה רמקול מונופוני אחד, אפל החליטה להשתמש באייפד מיני 2 בשני רמקולים סטראופוניים. עוביו של המכשיר דקיק ועומד על 7.5 מ"מ. משקלו 331 גרם בגרסת ה-WiFi, ובגרסת ה-3G משקלו 341 גרם. הוא מגיע בצבעים שחור ולבן.

## ראו גם
* אייפד מיני
* אייפד מיני 3

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אייפד
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2013
מגי מקנמרה

ממוזער|מגי מקנמרה
**מרגריט "מגי" מקנמרה** (באנגלית: **Marguerite "Maggie" McNamara**; 18 ביוני 1928 – 18 בפברואר 1978) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון, אמריקאית מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר לשנת 1953 על תפקידה בסרט הירח כחול.

## ביוגרפיה
מקנמרה נולדה בניו יורק להורים ממוצא אירי, הוריה התגרשו כאשר הייתה בת תשע. בתור נערה דגמנה מקנמרה עבור סוכנות הדוגמנות של ג'ון רוברט פאוורס, היא הופיעה על שער המגזין לייף בשנת 1950.

מקנמרה החלה לשחק לראשונה על בימות ברודוויי בשנת 1951 במחזה "הירח הוא כחול" בתפקיד פאטי אוניל ולאחר מכן בהצגה "בל גדס". בשנת 1953 זכתה מקנמרה לתפקיד קולנועי ראשון בקריירה מבמאי העל אוטו פרמינגר שהחליט לעשות ל"הירח הכחול" עיבוד קולנועי, גם בסרט שיחקה בתפקיד פאטי אוניל והועמדה על הופעתה לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר ולפרס באפט"א.

מקנמרה מיעטה לשחק בתפקידים קולנועיים והתפרסמה רק בסרטים "הקרדינל" של פרמינגר בתפקיד פלורי פרמוייל, "שלוש מטבעות במזרקה" של ג'ין ניגולסקו בתפקיד המזכירה הצעירה מריה ויליאמס ו"נסיך הבמה" של פיליפ דיון בתפקיד השחקנית מרי דוולין. היא פרשה ממשחק באמצע שנות ה-60.

לאחר שפרשה ממשחק נעלמה מהתודעה הציבורית ועבדה לפרנסתה בעיקר כמזכירה. מקנמרה הייתה נשואה לבמאי דייוויד סוויפט, לא היו לה ילדים.

מקנמרה נמצאה מתה ב-18 בפברואר 1978 בביתה שבניו יורק סיטי, היא נטלה כדורי שינה ומספר תרופות נוגדות דיכאון והשאירה אחריה פתק התאבדות. היא נקברה ב"בית הקברות סיינט צ'ארלס" שבעיירה פרימנג'דייל, ניו יורק.

## פילמוגרפיה
* הירח הוא כחול (1953)
* שלוש מטבעות במזרקה (1954)
* נסיך הבמה (1955)
* הקרדינל (1963)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1928
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1928
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1978
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1978
הר ערפאת

**הר ערפאת** (جبل عرفات), הקרוי כיום גם **הר ערפה** (ערבית: جبل عرفة), הוא גבעת גרניט בגובה כ-70 מטר הממוקמת דרום-מזרחית לעיר מכה שבערב הסעודית. ידוע באסלאם גם בשם **הר הרחמים** (جبل الرحمة).

על פי המסורת המוסלמית, זהו המקום שבו נשא מוחמד את נאום הפרידה מן המאמינים שליוו אותו בחג' לקראת סוף חייו. מקום זה מזוהה גם כמקום ההתרחשות של סיפור עקדת ישמעאל (או יצחק, לפי השיעה) וכמקום שאליו הגיעו אדם וחוה לאחר גירושם מגן עדן, הכרתם זה בזו מחדש, והאתר שבו נסלח להם על חטאיהם. סיפור זה מסביר את שמות ההר, ערפאת (ביחיד ערפה) מהשורש ע.ר.פ. שפירושו ידע, הכיר, ו"הר הרחמים", שכן שם נסלח להם על חטאיהם. בראש ההר מצוי עמוד המציין את האירועים שקרו בו על פי המסורת האסלאמית.

במעמד העלייה לרגל בחג' המוסלמים מתפללים בעמידה על ההר, ומבקשים מחילה על חטאיהם ומתפללים לחוסן נפשי. עם סיום התפילות הם יורדים מן ההר ואוספים אבנים לסקילת השטן ולביצוע הווקוף. התחנה הבאה בחג' היא מוזדליפה.

השהייה במישור ערפה ביום התשיעי של חודש ד'ו אל-חיג'ה, הידוע בשם יום ערפה, נחשבת לתנאי הכרחי לקיום מצוות החג', על אף שמקור מנהג העלייה על ההר הוא עוד בתקופה הקדם-אסלאמית.

בעבר רוב עולי הרגל הגיעו מן הכעבה להר ערפה בהליכה של 21 קילומטרים. ב-2010 נחנכה רכבת מכה , אשר מקשרת בעת החג' בין המוקדים השונים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ערב הסעודית: אתרי עלייה לרגל (אסלאם)
קטגוריה:מכה
ערפה
עמותת עמדא

**עֶמְדָא – עמותה לחולי דמנציה, אלצהיימר ומחלות דומות בישראל** היא עמותה שהוקמה בשנת 1988, כדי להעניק תמיכה וסיוע למשפחות המתמודדות עם דמנציה, אלצהיימר ומחלות דומות. בישראל חיים כ־180 אלף חולי אלצהיימר, והטיפול בהם מטיל על בני המשפחה נטל פיזי, כלכלי ונפשי כבד.

נכון לשנת 2025, מנכ"לית העמותה היא ד"ר נתי בלום, יו"ר הוועד המנהל הוא מירי פרידמן. יו"ר המועצה המדעית של העמותה היא פרופ' יהודית אהרון פרץ.

בנובמבר 2002 הוענק לעמותה "מגן שר הבריאות" על הצטיינות בפעילות התנדבותית לשיפור איכות חיי החולים ובני משפחותיהם, על התמיכה והסיוע שהעמותה מעניקה להם, ועל המאמץ שמשקיעה העמותה בהגברת המודעות למחלה בקרב הציבור הרחב.

ביולי 2009 התקיים בכנסת "יום אלצהיימר" ובו התקיימה ישיבה מיוחדת בנושא מחלת אלצהיימר בהשתתפות חברי הכנסת וראשי העמותה. לסיכום הישיבה נחתמה אמנה מיוחדת שבה מצהירים חברי הכנסת והנהלת העמותה על מחויבותם לפיתוח מערך השירותים לחולי אלצהיימר ובני משפחותיהם.

בכנס הגרונטולוגיה הדו-שנתי בינואר 2014 הוענקה לעמותת עמדא תעודת הוקרה מהאגודה הישראלית לגרונטולוגיה.

עמותת "עמדא" חברה בארגון אלצהיימר הבין-לאומי "ADI" ובארגון אלצהיימר אירופה.

## הקמה ופריסה
עמותת אלצהיימר, בשמה המקורי, הוקמה בשנת 1988 על ידי קבוצת בני משפחות של חולי אלצהיימר שטופלו בבית החולים תל השומר בעזרת צוות המחלקה הגריאטרית בראשותו של ד"ר מריאן רבינוביץ. עד שנת 2006 עמדו בראש העמותה המנכ"ל יעל גושן והיו"ר רות גולדברג. משרדי העמותה נדדו במהלך השנים בין אתרים שונים, ונכון לשנת 2019 הם ממוקמים ב"משען", רמת אפעל.

לעמותה כ-50 סניפים ברחבי הארץ, שבהם מתנהלות קבוצות תמיכה וייעוץ לחולים ולבני המשפחות.

## פעילות העמותה
העמותה מקיימת פעילויות מגוונות, חלקם בתשלום כמו לווי מול רשויות וספקים, קורסים שונים לעובדים זרים ולאנשי מקצוע, סדנאות,, הדרכות ועוד. חלק מהפעילויות הם ללא תשלום כמו תמיכה טלפונית ראשונית, קבוצות תמיכה למשפחות פרונטלית או בזום. מבין  הפעילויות: 

* קבוצות תמיכה לבני המשפחה ברחבי הארץ ודרך תוכנת זום, בהנחיית אנשי מקצוע מתוך הרשות המקומית ומתנדבי העמותה בתמיכה מקצועית של עמותת עמדא.

* "קו חם ואוזן קשבת", 8889*, שמאויש על ידי מידענית מקצועית, זאת בנוסף לרשימת טלפונים של עשרות מתנדבים ברחבי הארץ. ה"קו החם" מאפשר לבני משפחות של חולים להתקשר, לאורך היממה, ולקבל מידע ראשוני ותמיכה.

* תוכנית תל"ם – תמיכה לבני משפחה, הפעלות באמצעות ערכת קשרים וכישורים, ערכת בכורסא עם פיקאסו וערכה לגירוי חושים (מיועדת לחולים בשלב השלישי של המחלה)

* סיורים מודרכים במוזיאונים לחולה ובן/ת המשפחה, פרויקט אלצהיימר ויצירתיות (גינון טיפולי, פוטותרפיה ומוזיקה).

* קורסים דיגיטליים למשפחות של אנשים עם דמנציה.

* מערך  של פעילות הדרכתית המכוונת לאנשי מקצוע בבתי אבות, מרכזי יום לקשיש ורשויות מקומיות.

* העלאת מודעות: עמותת עמדא מקיימת כנסים והרצאות המיועדים להעלאת מודעות, מפיקה סרטונים ופליירים לאנשי מקצוע ולמטפלים עיקריים על מנת לתת עבורם כלים לטיפול נכון באדם הדמנטי.

* אחת לכ-3 חודשים העמותה מוציאה לאור עלון, "עמדא", המפרט את פעילות העמותה, מביא חידושים בתחום אלצהיימר בעולם, ומחקרים חדשים ברפואה.
* מקיימת כל שנה כנס שנתי למטפלים ורופאים

## תקציב העמותה
נכון לנתונים של שנת 2024 עומד התקציב השנתי של העמותה על כ-4 מיליון שקל. הכנסות העמותה הם מתרומות, מתן שירותים ודמי חבר ותמיכה חלקית ממשרד הבריאות.

## קישורים חיצוניים
* 
* עמוד הפייסבוק של עמותת "עמדא"
* אלצהיימר דמנציה עמותת עמדא- סרטונים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: ארגוני בריאות ורפואה
קטגוריה:ישראל: עמותות
הקרבה (שחמט)

**הקרבה** בשחמט היא מסע/סדרת מסעים במהלכם השחקן מוותר על יתרון חומרי, במטרה להשיג תוך מסע אחד או יותר:

* מתן מט 
* זכייה בכלי או כלים בעלי ערך גבוה יותר
* השגת יתרון עמדתי שיבוא לידי ביטוי מאוחר יותר
* השגת תוצאת תיקו במשחק על ידי מתן שח נצחי או כפיית פט.

שחקן שמבצע את ההקרבה מנסה להסוות את מועד ההקרבה והיא תבוצע בדרך כלל במצבים מסובכים.
הקרבה עשויה להיות שגויה ולא להשיג אף אחת מהמטרות המוצגות לעיל.

יתרון נוסף של הקרבה הוא האלמנט הפסיכולוגי שלה, משום שהיא משדרת ומצביעה על מסע מפתיע הדורש בדרך כלל חישובים מסובכים יותר ומוציא את היריב ממסלול המשחק הרגיל.

ביצוע ההקרבה אופייני לשחקנים אגרסיביים ויצירתיים המנסים להפוך את המשחק למסובך ומעניין יותר ומוכנים לשם כך לבצע מסעים מורכבים.
ההקרבה דורשת מהמבצע יכולות של ראיה קדימה של מספר מסעים או הבנה רחבה בעמדה שתתקבל על מנת שהיעדים יושגו.

קטגוריה:מונחים בשחמט
פידאיזם

**פידאיזם** (אנגלית: Fideism, מקור: Fides, "אמונה" בלטינית) היא תאוריה דתית, לפיה האמונה היא יסוד הדת ואינה צריכה להיות קשורה להוכחות או להנמקה רציונלית. על פי הפידאיזם, האמונה סותרת מטבעה את ההגיון ורק הדבקות באמונה הפשוטה יכולה להביא את האדם לאמת האלוהית.

העמדה הפידאיסטית עלתה בדתות המרכזיות השונות. מי שנחשב לנושא דגלה הקדום בנצרות הוא אב הכנסייה טרטוליאנוס, שלו מייחסים את האמרה 'אני מאמין מפני שזה אבסורדי'. באסלאם הימי ביניימי הוצגה עמדה פידאיסטית על ידי אבן תימייה, ויש המייחסים עמדה כזאת גם לאל-ע'זאלי. בעת החדשה עלו עמדות פידאיסטיות הן בכנסייה הקתולית והן, במידה רבה אף יותר, אצל הוגים פרוטסטנטיים. במחנה זה בלטו בכך בעיקר מרטין לותר וסרן קירקגור. ביהדות הימי-ביניימית מיוצגת עמדה זו על ידי ר' משה תקו ועל ידי ר' יוסף יעבץ.

ביהדות של הזמן המודרני התפתחו עמדות פידאיסטיות הן במחנה החסידי הן במחנה הליטאי-מתנגדי. בחסידות נעשתה העמדה הפידאיסטית להשקפה השלטת כמעט בכל מחנות החסידים, למעט חב"ד, פשיסחה וזידיטשוב. הפידאיזם בולט במיוחד אצל ר' נחמן מברסלב ואצל תלמידו ר' נתן שטרנהרץ. במחנה הליטאי-מתנגדי בולטת העמדה הפידאיסטית אצל ר' ישראל מאיר הכהן (החפץ חיים), אצל החזון איש ואצל כמה מהוגי תנועת המוסר, כגון ר' משה רוזנשטיין. 

בדתות המונותיאיסטיות המרכזיות נוצרו תפיסות המבקשות לבסס את האמונה על מערכת שיטתית, פילוסופית-רציונלית או מיסטית. שתיהן מהוות דוגמאות ל'אמונת דעת', ולכן מנוגדות לפידאיזם, אם כי ברור שהרציונליזם הדתי מנוגד לו הרבה יותר מאשר המיסטיקה. ביהדות מיוצג הרציונליזם הדתי על ידי רב סעדיה גאון ועל ידי הרמב"ם, באסלאם הוא מיוצג על ידי אבן סינא ואלפאראבי ובנצרות הקתולית על ידי תומאס אקווינס. כל ההוגים הללו סברו, מנימוקים שונים, שהאמונה הדתית ניתנת ליישוב עם אמיתות השכל האנושי, גם אם סברו כי לשם כך יש לפרש את מושגי האמונה מחדש. גם ספר הכוזרי, הקרוב ברוחו לפידאיזם, מבטא את העמדה לפיה האמונה נעלה על השכל האנושי, ועם כל זאת הריהו מנסה להסביר את האמונה הדתית היהודית בצורה הגיונית וסדורה. ישנן דוגמאות רבות אחרות של חיבורים בעלי אוריינטציה דתית, שחוברו על ידי הוגים דתיים, לשם הצגת ביסוס והוכחות לאמונה הדתית. הפידיאיזם מתפלמס עם גישות אלה, ולעיתים אף רואה בהן כפירה. 

יש הטוענים כי עמדותיהם הפילוסופיות של ויליאם ג'יימס ולודוויג ויטגנשטיין עשויות לתת ביסוס פילוסופי לפידאיזם מודרני.

## לקריאה נוספת

* אלעזר וינריב, חשיבה היסטורית, כרך 1, **פידאיזם: דת לעומת מאגיה**, האוניברסיטה הפתוחה, 1987

## קישורים חיצוניים
* בנימין בראון,  'שובה של האמונה התמימה: תפיסת האמונה החרדית וצמיחתה במאה ה-19'
* 

קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:קצרמר פילוסופיה
קטגוריה:תאולוגיה
משה ויא

הרב **משה ויא** (נולד בשנת תש"ד, 1944) הוא רב ישראלי, מחבר ספרי הלכה בדיני כשרות המזון, יו"ר המכון להנחלת ההלכה, ומחלוצי תחום בדיקת המזון מחרקים ומחבר סדרת הספרים "בדיקת המזון כהלכה".

## ביוגרפיה
נולד בברזיל, בשנות ה-50 עלה לישראל. למד בישיבת הנגב בנתיבות. בשנת תשכ"ו (1966) זכה בפרס משרד הדתות לחיבורים תורניים. לאחר נישואיו התגורר מספר שנים בנתיבות ולמד בכולל אברכים. בשנות ה-70 עבר להתגורר בירושלים ולמד כאברך בישיבת מיר. כעבור זמן עבר ללמוד בכולל של בית מדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית.

כיום מתגורר בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים.

### פועלו
בתקופת לימודיו בישיבה החל לעסוק בנושא כשרות המזון, בעיקר בתחום החרקים והתולעים בפירות וירקות. לאחר שעבר להתגורר בירושלים הציע לו הרב ישראל גנס להגביר את המודעות לנושא בקרב הציבור הרחב. הוא החל במתן סדרות הרצאות ושיעורים, בליווי שקופיות, לאברכים ולנשים. סיכומי שיעוריו הועלו על הכתב והופצו ברבים, ולימים שימשו הבסיס לסדרת ספריו "בדיקת המזון כהלכה". בתקופה שבה טרם גודלו ושווקו ירקות ללא חרקים, הוא פרסם חוברת הדרכה לבדיקת חסה מתולעים.

במשך מספר שנים הוא עסק בבירור פרטי ההלכות אצל פוסקים חרדים בולטים ובראשם הרב שלמה זלמן אוירבך והרב יוסף שלום אלישיב. כתיבת ספרו נעשתה במסגרת לימודיו בכולל של בית מדרש גבוה להלכה בהתיישבות החקלאית, והמאמרים הראשונים בספר התפרסמו בחוברות "הליכות שדה" שבהוצאת המכון לחקר החקלאות על פי התורה.

הסדרה "כשרות המזון בהלכה" כוללת שלושה כרכים: הראשון – הלכות תולעים ובדיקת ירקות, השני – בדיקת פירות וכשרות הדגים והשלישי – בדיקת מזון יבש. בספר משולבות תמונות רבות והוא תורגם לאנגלית. כמו כן הוציא הרב ויא את החוברת "קיצור בדיקת המזון כהלכה" והיא תורגמה לכמה שפות ובהן צרפתית, ספרדית ופורטוגזית.

הרב ויא עומד בראש המכון להנחלת ההלכה. הוא מייעץ לחברות ולגופים שונים בתחום כשרות המזון ועוסק במתן כשרות על מוצרי ירקות ללא חרקים.

## חיבוריו
***בדיקת החסה לליל הסדר ולכל ימות השנה**, תל אביב תשמ"ט
***בדיקת מזון מתולעים: הדרכה מעשית**, ירושלים תשנ"ב (שתי מהדורות) וירושלים תש"ס
***בדיקת המזון כהלכה**, מהדורה ראשונה (כרך א, ירושלים תשנ"ח, מבוא, הלכות, ירקות; כרך ב, תשס"ד, פירות, מזון מן החי; כרך ג, תשס"ז, מזון יבש, מפתחות [בשפות שונות]); מהדורה שנייה עם תמונות צבע (כרך א, ירושלים תשס"ה, מבוא, הלכות, ירקות; כרך ב, תשע"ד, פירות, מזון מן החי)
***קיצור ספר בדיקת המזון כהלכה: הדרכה מעשית מקוצרת**, ירושלים תשס"ד, תשס"ח, תשע"ג, תשע"ז
***פסח כשר ושמח: הלכה למעשה**, תשע"ד
***כשרות המזון: תרומות ומעשרות
***כשרות המזון: בשר בחלב''', תשפ"ד

## קישורים חיצוניים

* ט"ו בשבט ללא תולעים על פי ספרי משה ויא
* 
* 
* 
* כתבות על הרב משה ויא, באתר ערוץ 7

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת הנגב
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:סנהדריה המורחבת: אישים
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
מנחם קליין (רב)

הרב **ישראל מנחם קליין** (נולד בי' בתשרי תש"ט, 13 באוקטובר 1948) הוא מלחין וזמר חסידי שכיהן כרבה של הקהילה היהודית בפרנקפורט בגרמניה. בסוף שנת 2014 התפטר מתפקידו.

## ביוגרפיה
נולד וגדל בשכונת מאה שערים בירושלים למשפחה מחסידות בלז, בנם של אליעזר ולאה קליין. סבו, שלמה קליין, היה סופר סת"ם ומקורב לאדמו"ר מבלז רבי אהרן רוקח. למד בתלמוד תורה של חסידות בלז, ולאחר גיל 13 עבר ללמוד בישיבה של חסידות נדבורנה בבני ברק. בהיותו בן 19 קיבל סמיכה מרבה של בני ברק הרב יעקב לנדא. היה תלמידו ומקורב לאדמו"ר מנדבורנה רבי חיים מרדכי רוזנבוים ובמשך תקופה למד עמו בחברותא. לאחר פטירתו של האדמו"ר היה מקורב לבנו האדמו"ר רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים.

בשנות ה-80 שימש כרבו של מלון הילטון בתל אביב. במסגרת עבודתו במלון הכיר את איש העסקים היהודי מאיר רוזנטל מפרנקפורט ובהשתדלותו של קליין תרם רוזנטל להקמת בית המדרש המרכזי של חסידות נדבורנה בבני ברק, הקרויה על שמו "היכלי רוזנטל". בשנת 1994, בסיועו של רוזנטל, התמנה קליין לרב הקהילה היהודית של פרנקפורט. 

בנובמבר 2014, בעקבות חשיפת פרשיית זיוף כשרות בפרנקפורט באיטליז שעמד תחת השגחת הרב קליין, פרסם ארגון ORD של רבני גרמניה האורתודוקסים הודעה לפיה אין לסמוך על השגחתו של הרב קליין. ב-26 בנובמבר התפטר מתפקידו. בעקבות זאת התכנס הרכב מיוחד של ארבעה רבנים, בראשות אב"ד פריז, לשם בירור הנושא. בדצמבר 2014 פרסם את מסקנותיו ובהן דחה את טענות ארגון ORD כנגד מערכת הכשרות של הרב קליין.

## קריירה מוזיקלית
הרב קליין הוא מלחין וזמר חסידי ומשמש "בעל-מנגן" בחצר חסידות נדבורנה. הוא הלחין ושר את הלהיט "זרעא חיא וקיימא" ושר את "ותן בנו" שהלחין הרב מנחם אלבוים. כמו כן שימש כסולן בכמה מאלבומיה של מקהלת רננו חסידים ושר את לחניו של חיים בנט, בהם הלהיטים "נר לרגלי" ו"ויעשו כולם אגודה אחת".

## חיים אישיים
נשוי לחדוה לבית וסרשטיין. אמה היא אחותו של הרב ישראל אריה זלמנוביץ. בתו הבכורה נשואה לבנו של הרב נתן לנדמן מחולון, אף הוא חסיד נדבורנה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:מאה שערים: אישים
קטגוריה:מלחינים חסידיים
קטגוריה:פרנקפורט: רבנים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים גרמנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
אריה גליק

[250px|ממוזער|שמאל|אריה גליק במרכז התמונה, לימינה של [תמר מטל-שומכר|תמר מטל בהלסינקי ,1952]]
**אריה גליק** (13 באפריל 1930 - 23 ביוני 2016) היה אתלט ישראלי. אלוף ישראל בריצת 200 מטר (1949), בריצת 400 מטר (1952) ובריצת 800 מטר (1952) ושיאן ישראל בריצות ל-400 ול-800 מטר. ייצג את ישראל באולימפיאדה (הלסינקי 1952).

גליק, היה לאתלט הישראלי הראשון, שרץ 400 מטר, מתחת ל-50 שניות ו-800 מטר, מתחת ל-2 דקות.

## ביוגרפיה
עלה כילד עם הוריו, בשנת 1933, לארץ ישראל. הצטרף בגיל 15 לארגון "ההגנה" ובגיל 17 לארגון ה"פלמ"ח".
גליק התאמן בקבוצת הפועל חיפה.

### 1949
באליפות ישראל שנערכעה ביולי 1949 זכה גליק במדליית זהב בריצת 200 מטר בתוצאה של 24.5 שניות.

### 1950
בתחרות שנערכה בירושלים במאי 1950 זכה גליק בשלושה ניצחונות, בריצת 400 מטר בשיא ישראלי חדש של 52.2 שניות, שיפור לשיאו הישראלי הטרי (52.7 שניות), בריצת 200 מטר בתוצאה של 23.5 שניות לפני דוד טבק (24.0 שניות) ובריצת 100 מטר בתוצאה של 11.1 שניות, לפני דוד טבק (11.3 שניות).

### 1952
בתחרות מבחן שנערכה במאי 1952 קבע גליק בריצת 800 מטר שיא ישראלי חדש של 2:00.7 דקות, שיפור לשיא בן 16 שנים. חודש לאחר מכן בתחרות שנערכה באנקרה שבטורקיה ביוני אותה שנה הוא סיים במקום שלישי בריצת 400 מטר בשיא ישראלי חדש של 50.2 שניות ובמקום רביעי בריצת 800 מטר 1:59.7 דקות ובכך היה לאתלט הישראלי הראשון שרץ ריצה זו מתחת ל-2 דקות. שיא זה החזיק מעמד 7 שנים ונשבר על ידי יאיר פנטילט (1:57.6 דקות).

#### אולימפיאדת הלסינקי
באולימפיאדת הלסינקי (1952) התמודד תחת השם "אריה גיל". הוא סיים במקום 53 בריצת 400 מטר בתוצאה של 50.2 שניות (50.27 שניות אלקטרוני) ובמקום 47 בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:00.9 דקות. שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה בטורקו שבפינלנד ב-31 ביולי, הוא סיים במקום רביעי בריצת 400 מטר בשיא ישראלי חדש של 49.6 שניות ובכך היה לאתלט הישראלי הראשון שרץ ריצה זו מתחת ל-50 שניות.

### 1953
בשנת 1953 נסע גליק לארצות הברית ללימודים באוניברסיטה.
השתקע בניו ג'רזי. היה נשוי לאיליין ולשניים נולדו בן ושתי בנות.
שימש משנת 1966 במשך שנים רבות כמנהל מחנה לנוער של התנועה הרפורמית בהרי הפוקונוס בפנסילבניה.

אריה גליק נפטר ביוני 2016.

## שיאים אישיים
* ריצת 400 מטר: 49.6 שניות (1952) **שיא ישראלי בעבר**
* ריצת 800 מטר: 1:59.7 דקות (1952) **שיא ישראלי בעבר**

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אצנים ישראלים
קטגוריה:רצים ישראלים למרחקים בינוניים
קטגוריה:אתלטים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:אלופי ישראל בריצה
קטגוריה:שיאני ישראל בריצה
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:ישראלים ילידי צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
איציק דנינו

**יצחק (איציק) דנינו** (נולד ב-26 במאי 1965) הוא ראש עיריית אופקים מטעם מפלגת הליכוד מאז 2013.

## תחילת דרכו
איציק דנינו נולד וגדל באופקים כבן זקונים למשפחת דנינו מבין שמונה ילדים. הוריו נמנו על גרעין המייסדים של העיר אופקים עם הקמתה בשנת 1955. אביו, מאיר דנינו, היה בעל עסק מקומי בעיר והיה ממייסדי בית כנסת על שם רבי עמרם בן דיוואן. אחיו הגדול הוא חבר הכנסת שלום דנינו.

את חינוכו והשכלתו היסודית והתיכונית רכש דנינו בעיר אופקים בבית הספר היסודי 'מורשה' (כיום 'מורשת ישורון') ובמקיף הדתי העירוני. בצה"ל החל את שירותו כלוחם בחיל השריון וסיים בחיל הרפואה לאחר פציעה שמנעה ממנו מלהמשיך בשירות קרבי. בעל תואר ראשון במשפטים ותואר שני במינהל עסקים.

לאחר שחרורו מצה"ל השתלב דנינו בעולם העסקי והחל בהקמת מספר יוזמות עסקיות ובהן הקמת בית האבות הגריאטרי בבאר שבע, 'דורות בנגב'.

בשנת 2003 החל את דרכו הציבורית ונבחר כחבר מועצת העיר אופקים. הוצב במקום ה-29 ברשימת הליכוד לבחירות לכנסת השמונה עשרה (2009) כנציג מחוז נגב, ובמקום ה-44 ברשימת הליכוד ישראל ביתנו בבחירות לכנסת התשע עשרה (2013) אך לא נכנס לכנסת.

## ראש עיריית אופקים
לאחר כחמש שנים בהן ניהלה את עיריית אופקים ועדה קרואה התמודד דנינו על ראשות העיר אופקים בשנת 2013 וזכה ב-61.8% מקולות הבוחרים. הוא נבחר מחדש ב-2018 ברוב של 81.95% וב-2024 ברוב של 73%.

### במלחמת חרבות ברזל
כ-50 תושבי אופקים נרצחו על ידי החמאס בטבח שאירע בעיר ועשרות נפצעו. עיריית אופקים פינתה חלק מהתושבים למלונות בים המלח, אך נמתחה ביקורת על טיפולה בהם - על כך שלא קיבלו סיוע נוסף לימי ההתרעננות במלונות, ועל כך שהפינוי למלונות לא נעשה על פי קריטריונים מסודרים.

## חיים אישיים
נשוי לעליזה ואב לשניים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית אופקים
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
ביצות ליובליאנה

שמאל|250px|ממוזער
**ביצות ליובליאנה** (בסלובנית: **Ljubljansko barje**) הן אזור ביצתי הממוקם מדרום לליובליאנה, סלובניה. שטח הביצה הוא 163 קילומטר רבוע. 

האזור נוצר לפני 2 מיליון שנים עם שקיעת אזור נרחב באגן ליובליאנה. אל תוך האזור השקוע זרמו מספר יובלים תת-קרקעיים (בין היתר, הסאווה), וייצרו אגם. לפני 6000 שנים האגם התייבש, והשאיר את האזור הביצתי. באזורים העמוקים במיוחד, נוצרו שכבות כבול.

[ימין|ממוזער|180px|ה[גלגל העתיק ביותר בעולם. ארכאולוגים מצאו אותו בביצה ב-2002. הגלגל מתוארך כבן 5,100-5,300 שנים.]]

החל משנת 6,600 לפני הספירה, באזור התקיימו התיישבויות בצורת בתי כלונסאות. ממצא מפורסם מהתיישבות זו הוא הגלגל העתיק בעולם (בתמונה מימין), ההתיישבות חדלה להתקיים בתחילת תקופת הברזל.

בגלל ההצפות הדחופות של אגן לובליאנה, לאורך השנים יושבי האזור שאפו לייבשו. ראשונים היו הרומאים, שבנו באזור את העיר אמונה (Emona), שלימים הפכה לליובליאנה. תחת שלטון בית הבסבורג, עם יצירת
התעלות הראשונות, הניסיונות היו אינטנסיביים יותר, ולבסוף במאה ה-19 המאמצים הנחילו הצלחה חלקית. למעשה, תעשיית הכבול הייתה רווחית יותר מחקלאות בעתודות הקרקע החדשות, ולכן, בעקבות קצב החפירה המוגבר שלו, הקרקע הוצפה בחזרה.
עד היום, האזור מושפע מההצפות הדחופות (פעמיים עד שלוש פעמים בשנה) בצורה משמעותית, והאזורים הנמוכים באגן, לא מיושבים בכלל.

## קישורים חיצוניים

* אתר ביצות ליובליאנה 

## הערות שוליים

קטגוריה:סלובניה: גאוגרפיה
קטגוריה:ביצות באירופה
מר ישראל (IFBB)

**מר ישראל** היא תחרות פיתוח גוף לגברים של איגוד החובבים הישראלי לפיתוח הגוף הפועל תחת הפדרציה הבינלאומית של פיתוח הגוף.

## היסטוריה
[ממוזער|תחרות מר ישראל משנת 1950 (באמצע הזוכה [רפאל הלפרין)]]
תחרות מר ישראל הראשונה נערכה בשנת 1950. אותה יזם רפאל הלפרין, שאף זכה בה בעצמו כ"מר ישראל המקצועי".

איגוד החובבים הישראלי לפיתוח הגוף הוכר רשמית בשנת 1987 על ידי הוועד האולימפי הישראלי, והוכר בשנת 2010 על ידי משרד התרבות והספורט כמיצג ענף הספורט לפיתוח הגוף בישראל.

בשנת 2011 אושרה על ידי ענף הספורט, תחת משרד התרבות והספורט, תוכנית האיגוד להכשרה מקצועית של מדריכים בתחום.

## קטגוריות סוגי משקל גוף
ישנם שבעה סוגי משקל גוף בתחרות:
#עד 65 קילוגרם
#עד 70 קילוגרם
#עד 75 קילוגרם
#עד 80 קילוגרם
#עד 85 קילוגרם
#עד 90 קילוגרם
#מעל 90 קילוגרם

קיימת גם קטגוריה אחת לפיתוח גוף לנשים.

משקל הגוף של כל מתחרה נבדק בערב שלפני התחרות. בעת השקילה נדרש מהספורטאי ללבוש מכנסי ספורט בלבד. מתמודד שמשקלו הוא מעל הקטגוריה בה הוא מבקש להתחרות, ברשותו כ-30 דקות להגיע למשקל הדרוש.

## כללי השיפוט בתחרויות
חבר השופטים של התחרות מורכב מחמישה שופטים לפחות, במידת האפשר מספר אי-זוגי של שופטים, שופט ראשי שהוא נשיא האיגוד ושופט מחליף. השיפוט פתוח לקהל.

### סבב ראשוני
בסבב המוקדם, המתמודדים עומדים בפני השופטים בטור ומציגים את גופם מכל צדדיו בקומה זקופה רפויה. לאחר מכן כל מתמודד מציג שבע עמדות חובה בפני השופטים כאשר הוא עומד לבדו. בסוף הסבב, המתמודדים כולם עומדים בפני השופטים ואלו בוחנים מקרוב את מי שלפי דעתם צריכים לעלות לחצי הגמר. כמות המתמודדים שיעלו לחצי הגמר ייקבע על ידי חבר השופטים בהתאם לכמות המתמודדים, אך לא פחות מחמישה ולא יותר מעשרה מתמודדים.

### חצי הגמר
בחצי הגמר, ישנם שלושה סיבובים של שיפוט, בכל סיבוב, השופטים יציבו את המתמודדים מהראשון עד לאחרון.
*סיבוב 1 – מציגים כל המתמודדים עמידה זקופה רפויה מכל הכיוונים. לאחר מכן מצוותים את המתמודדים לזוגות או לשלשות, בהתאם להחלטת חבר השופטים לשם השוואה ביניהם.
*סיבוב 2 – מציגים המתמודדים שבע עמדות חובה אחד אחרי השני. לאחר מכן מצוותים את המתמודדים לזוגות או לשלשות לשם השוואה ביניהם.
*סיבוב 3 – בסיבוב זה מציגים המתמודדים עמדה חופשית עם מגבלת זמן של דקה אחת.

### הגמר
השופטים יסכמו את הניקוד של כל מתחרה בחצי הגמר, ללא הניקוד הגבוה ביותר והנמוך ביותר שלו. המתמודדים על ציון הגבוה ביותר יעלו לסבב הגמר. מספר המתמודדים שיעלו אל סבב הגמר יהיה לא פחות משלושה ולא יותר משישה.
* בשלב הראשוני מציגים המתמודדים עמדה חופשית.
* בשלב השני, מתמודדי הגמר יבצעו את שיגרת העמדה החופשית שלהם.
* בשלב השלישי, יופיעו המתמודדים יחדיו להצגת עצמם. ההצגה תורכב משבע עמדות חובה.
* לבסוף, מציגים המתמודדים כל מתמודדי הגמר עמדה חופשית בעת ובעונה אחת.

## תוצאות חלקיות של תחרויות

שגיא קלב ניצח פעמיים בתחרות במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20.

## ראו גם
*לילה של אלופים

## קישורים חיצוניים
* אתר ארגון IFBB
*  תחרות מר ישראל, יומני כרמל 1951 (התחלה 8:18)
*  אימונים לתחרות מר ישראל, '''1952''', באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות פיתוח גוף
קטגוריה:רפאל הלפרין
הזרקת מנות

הזרקת חבילות מידע, או "הזרקת מנות" (Packet injection) היא מונח מתחום התקשוב (תקשורת מחשבים), המתייחס לתהליך של הפרעה לחיבור רשת קיימת, על ידי יצירת חבילות מידע הנראות כחלק מזרם התקשורת התקין. תהליך הזרקת המנות מאפשר לצד ג' בלתי מוכר לשבש או ליירט חבילות מידע הנשלחות בין משתמשי הרשת, דבר אשר עלול להוביל להידרדרות או חסימת יכולת המשתמשים להשתמש בשירותי הרשת.
הזרקת חבילות מידע נפוצה בשימוש התקפת אדם באמצע (Man in the middle) ובהתקפות מניעת שירות למיניהן.

## שימושים
*שיבוש שירותים מסוימים (שיתוף קבצים או http) על ידי ספקי אינטרנט ונקודות גישה אלחוטיות.
*עקיפת אבטחה ופגיעה בנקודות גישה אלחוטיות.
*מאפשר בדיקת מנות מותאמות אישית על ידי הצבתם ישירות על רשת המחשב.
*הדמיית תנועה ותרחישים ברשת מסוימת.
*בדיקת חומות אש ומערכות איתור חדירה.
*ביקורת ואיתור תקלות בסוגיות רשתות מחשבים.

## איתור הזרקת מנות
ניתן להשוות תוצאות של "מנתח מנות" או "רחרחן מנות" (Packet sniffer) בשתי נקודות הגישה המתקשרות ביניהן. לדוגמה, במקרה שנקודה א' אינה מחזיקה בתיעוד שליחת מנות כלשהן, אשר נראו כמתקבלות בתיעוד בנקודה ב', או להפך, ניתן להסיק מהסתירה בתיעוד כי המנות זויפו, והוזרקו על ידי צד שלישי.

קטגוריה:פרוטוקולי תקשורת
AM (אלבום)

***AM*** הוא אלבום האולפן החמישי של להקת האינדי רוק הבריטית ארקטיק מאנקיז. הפקת האלבום ארכה כשנה כאשר ההקלטות מבוצעות בלוס אנג'לס, עיר מגוריהם של חברי הלהקה באותה העת. בהקלטות השתתפו מספר מוזיקאים ידועים כמו ג'וש הומי, סולן להקת קווינס אוף דה סטון אייג'. האלבום זכה להצלחה מסחרית רחבה בעולם כולו וגם בביקורות אוהדות מצד אנשי התעשייה. עדות לכך היא מועמדותו לפרס מרקיורי לשנת 2013. בריאיון למגזין המוזיקה NME, אמר סולן הלהקה, אלכס טרנר, ששם האלבום הוא ראשי התיבות של שם הלהקה, בדומה לאלבום VU של להקת הוולווט אנדרגראונד.

האלבום נכלל במספר רשימות שפרסמו גופי תקשורת שונים לסיכום האלבומים הטובים ביותר לשנת 2013, וסיכום האלבומים של העשור השני. כתב העת *[[בילבורד]]* דירג את האלבום במקום ה-77 ברשימתם "100 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני". מגזין פיצ'פורק דירג את האלבום ברשימת "200 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני" במקום ה-152.

בשנת 2019, מגזין הרולינג סטון ערך את רשימת "100 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני" ודירג את האלבום במקום ה-88. מגזין הרולינג סטון דירגו את האלבום במקום ה-346 ברשימת "500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים" אשר הרכיבו בשנת 2020, לאחר שתי גרסאות שנוצרו בעבר.

## רשימת שירים

כל השירים נכתבו על ידי סולן הלהקה, אלכס טרנר, מלבד "Mad Sounds" שלכתיבתו הצטרף אלאן סמית' ו-"I Wanna Be Yours" שהוא פואמה שכתב משורר הפאנק ג'ון קופר קלארק, ממנו טרנר הושפע רבות. כל השירים הולחנו על ידי הלהקה.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

* AM, האתר הרשמי של הלהקה
*  
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי ארקטיק מאנקיז
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים האוסטרלי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הדני
קטגוריה:אלבומי פלטינה באוסטרליה
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בממלכה המאוחדת
ג'קו ויהודה פוליקר

**ג'קו ויהודה פוליקר** הוא אלבומו העשירי של יהודה פוליקר. האלבום מורכב בבסיסו מהקלטות שערך פוליקר בשנת 2000 בהן השתתפו הוריו - ג'קו ושרה פוליקר.
## הפקה
לקולות הוריו שהוקלטו כשהם בני שמונים, הוסיף פוליקר כלי נגינה שהוקלטו בנפרד ובהם ניגנו לבד מפוליקר עצמו גם רונן הלל, ניר צדקיהו, עדי מאירי ושי צברי. "מאז שאני זוכר את עצמי הוריי שרו כל הזמן", כתב פוליקר בחוברת שליוותה את האלבום, "הקלטתי אותם שרים ללא ליווי, פשוט שירה נטו. שירים בלדינו ששרו לי בילדותי".

כל שירי האלבום הם שירים עממיים, למעט השיר הסוגר את האלבום "הסיפור של ג'קו" בו הלחין יהודה פוליקר לחן למילים של אביו ג'קו. בשיר מתאר ג'קו את חוויותיו מימי מלחמת העולם השנייה.

## רשימת השירים באלבום
# אמרי לי, נערה
# האפודונת
# מוכר הלימונים
# חצות הליל
# אהבי אותי
# אין בך כלום, אך יש בך משהו
# היתומה והאסיר
# נאני נאני
# נוסע מסלוניקי
# הסיפור של ג'קו

## השתתפו בהקלטות
* יהודה פוליקר - גיטרות, בוזוקי, קלידים, בס, תיכנותים, קולות
* רונן הלל - תיכנותים וקלידים נוספים
* ג'קו פוליקר - שירה
* שרה פוליקר - שירה
* ניר צדקיהו - תופים
* עדי מאירי - חצוצרה בשיר "חצות הליל"
* שי צברי - נגינה על פח בשיר "נאני נאני"
* יועד נבו - הקלטת שירת ההורים: ג'קו ושרה פוליקר
* הוקלט באולפני "בולטימור"
* הקלטת תופים באולפני "צוללת"
* מיקס - רונן הלל אולפני "בוליטימור" ו-Fat Studio
* הפקה בפועל - מיקי ורדון
* תרגום לעברית מלדינו ומיוונית - רבקה הבסי
* עיצוב עטיפה - עליזה אשכנזי חיון
* צילום - גבריאל אלטמן

## קישורים חיצוניים

* דף האלבום  באתר הרשמי של יהודה פוליקר
* יוסי חרסונסקי: ביקורת על האלבום, חרסונסקי מיוזיק, 14 בספטמבר 2012
* 

קטגוריה:אלבומי יהודה פוליקר
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת התו השמיני
ליזי דלריצ'ה

**ליזי דלריצ'ה** (נולדה ב-3 בנובמבר 1965) היא ראש עיריית גני תקווה וסגנית יו"ר מרכז השלטון המקומי בישראל.

## ביוגרפיה
ליזי דלריצ'ה גדלה בגבעתיים. שירתה כפקידת מבצעים בחיל האוויר. למדה כלכלה וחשבונאות במסלול האקדמי המכללה למינהל והשלימה לתואר ראשון באוניברסיטה הפתוחה. בעלת M.B.A. במנהל עסקים ב. בשנת 1989 עברה לגני תקוה, בעקבות נישואיה לקובי דלריצ'ה, בן המקום.

עבדה כסמנכ"לית כספים בחברות הזנק אחדות: רדלן, שנמכרה לחברת מארוול טכנולוגיות, קידארו, שנמכרה למיקרוסופט, וורקלייט, שנמכרה ל-IBM.

חברה במועצת המועצה המקומית גני תקווה משנת 1998. בשנים 2008–2013 כיהנה כסגנית וממלאת מקום של ראש המועצה, אבישי לוין. בבחירות לרשויות המקומיות, שנערכו באוקטובר 2013, נבחרה לראשות המועצה המקומית גני תקוה. בבחירות 2018 זכתה דלריצ'ה בתמיכת מפלגת יש עתיד ומפלגת העבודה ונבחרה לתקופת כהונה נוספת. בבחירות לרשויות המקומיות, שנערכו ב-27 בפברואר 2024, זכתה בכהונה נוספת כראשת העיר גני תקווה.

במהלך כהונתה, במאי 2023, שונה מעמדה של גני תקווה ממועצה מקומית לעיר.

## חיים אישיים
נשואה לקובי דלריצ'ה ולהם שלוש בנות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי מועצת גני תקוה
קטגוריה:בוגרות תיכון קלעי (גבעתיים)
קטגוריה:בוגרי תיכון קלעי (גבעתיים)
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרות הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: מנהל עסקים
קטגוריה:נשים בראשות רשויות מקומיות בישראל מטעם העבודה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1966
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
קטגוריה:נשים בראשות עירייה
טניה הדר

**רבקה-טניה הדר-קליין** (ז' באייר ה'תש"ז אפריל 1947 - ט' באייר ה'תשע"ד 9 במאי 2014) הייתה משוררת ישראלית.

## ביוגרפיה
הדר נולדה בשם רבקה-טניה שטרנפלד, במחנה עקורים ציילסהיים (Zeilsheim) בפרנקפורט על המיין שבגרמניה, לד"ר שבתאי שטרנפלד (רופא פרטיזן ביערות) ופייגל, ניצולי שואה מגטו ברנוביץ'. בשנת 1948 עלתה המשפחה לישראל והתגוררה במעברה בבנימינה, לאחר מכן עברה לעיר לוד ולאחר מכן לתל אביב. הדר למדה באוניברסיטה העברית בירושלים ספרות עברית, היסטוריה וחינוך.

הייתה נשואה ליוסי הדר ולהם נולדו 2 בנות - רקפת לינק-סקופ ומיכל פרץ. בעקבות חזרתה בתשובה של טניה, הם התגרשו בשנת 1983.

התגוררה ברובע היהודי בעיר העתיקה שבירושלים ועסקה בתחומי ההוראה ובעריכה. השואה ותהליך החזרה בתשובה שעברה, מופיעים ברבים משיריה.

חודשים ספורים לפני מותה, שינתה טניה את שמה ל**תניא**.

הדר-קליין ליוותה את כתב העת משיב הרוח מיום הקמתו, ורבים משיריה התפרסמו בגיליונותיו.

לאחר שחלתה במחלה קשה, הלכה לעולמה ב-9 במאי 2014, ונקברה בהר המנוחות.

בדצמבר 2015 יצא לאור האלבום "קערות של אהבה" ובו שיריה של טניה בלחנים מקוריים ובביצוע הזמרת ליאת יצחקי.

באותה שנה עלה על הבמות מופע התיאטרון "**קערות של אהבה**" אודות חייה ושירתה של טניה, בכיכובה של השחקנית מיכל הדר-פרץ, ביתה של הדר.

## ספריה
* **אין רחמים אחרים** (הקיבוץ המאוחד, 1976)
* **בארצות החיים** (הקיבוץ המאוחד, 1991)
* **חלק** (הקיבוץ המאוחד, 2007)
* **בשיר מעלות חרוך** (הקיבוץ המאוחד, 2014)

## קישורים חיצוניים

* טניה הדר בפרויקט בן יהודה

* 
* אסתר ויתקון, שירת תפילה גבישית לטניה הדר קליין, באתר "דעת"
* שושנה צינגל, "מסע אל תוך עצמנו; בני ניצולי השואה מדברים", ריאיון עם טניה הדר, עמ' 37–49, הוצאת אלישר, 1985
* 
* 
* קערות של אהבה, ביקורת אלבום, רעש מגזין מוזיקה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:אמניות ישראליות שחזרו בתשובה
קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2014
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
המרכז לאתיקה ואחריות מקצועית

**המרכז לאתיקה ואחריות מקצועית של עורכי דין ע"ש דייוויד וינר** הוקם בחודש אוקטובר 2009 במטרה להוביל את החשיבה, המחקר, ההוראה והתוויית מדיניות בתחום האתיקה והאחריות המקצועית של עורכי דין. 
בראש המרכז עומדת ד"ר לימור זר-גוטמן מבית הספר למשפטים במסלול האקדמי המכללה למינהל.

## הרקע להקמת המרכז
המספר הגבוה של עורכי הדין בישראל (השיעור הגבוה בעולם ביחס לאוכלוסייה הכללית), בשילוב עם תפקידם המרכזי של עורכי הדין בשמירה על שלטון החוק וערכי הדמוקרטיה הפך בעיני מקימי המרכז את העיסוק בשאלות האתיקה והאחריות המקצועית של עורכי הדין, לדיון חברתי חשוב הרלוונטי לא רק לעוסקים בתחום אלא גם לכלל הציבור. מתוך ראיה רחבה זו, המרכז שם לעצמו כמטרה ראשית להגביר את השיח הציבורי והמחקרי בנושאים של אתיקה ואחריות מקצועית של עורכי דין ותפקידם של עורכי הדין בדמוקרטיה. 

המרכז נקרא על שם דר' דייוויד וינר, אשר כיהן כסגן הסנגורית הציבורית הארצית ושם קץ לחייו בנסיבות טרגיות שבהן הוכתם המוניטין האתי שלו. במסגרת עבודתו בסנגוריה הציבורית הרבה וינר לעסוק בשאלות של אתיקה. הוא המשיך והעמיק בתחום האתיקה בשנים בהם שימש מרצה של הקורס באוניברסיטת בר-אילן וכחבר מוביל ומשפיע בפורום המרצים לאתיקה מקצועית.

ייחודו של המרכז נעוץ בעובדה שחברי המרכז הם המרצים לאתיקה מקצועית בכל בתי הספר והפקולטות למשפטים בישראל (המשתייכים כולם לפורום המרצים לאתיקה מקצועית). המרכז משותף לכל בתי הספר והפקולטות למשפטים בישראל והוא מבקש לחולל שינוי בהוראה של התחום.

## חזון המרכז
*לקדם את הידע והמחקר האקדמי בתחום האתיקה והאחריות המקצועית של עורכי הדין בישראל.
*לפעול לפיתוח וחיזוק הוראת תחום האתיקה בבתי הספר למשפטים בישראל. 
*לקדם את החשיבה והמדיניות בתחומים שונים הנוגעים לפרופסיה של עורכי הדין בישראל.
*לשמש כנקודת מפגש בין האקדמיה לפרקטיקה בתחום.
*להנציח את המורשת האתית של עו"ד ד"ר דייוויד וינר.

## פעילויות המרכז
ארגון כנסים וימי עיון בשילוב מרצים מהאקדמיה ועוסקים מהפרקטיקה וזאת במטרה לשמש כגשר בין השניים ולהביא לפיתוח התחום. 
*פיתוח דרכי הוראה ועזרי הוראה לקורס "אתיקה מקצועית" בבתי הספר למשפטים.
*פיתוח קורסים נוספים בתחום האתיקה לבתי הספר למשפטים.
*הפעלת מאגר מידע מעודכן המיועד לסטודנטים, עורכי דין וחוקרים מהתחום. המאגר המתעדכן תדיר ומכיל לפסיקה ומאמרים לפי מפתח נושאים מפורט שלכל פריט יש תקציר וקישור אליו. המאגר אינו כולל פסיקה משמעתית והחלטות של ועדות האתיקה הואיל ואלו כבר מתפרסמים במאגרים ממופתחים הפתוחים לכלל הציבור. 
*כתיבה ופרסום של ניירות עמדה בתחום.
*קיום השתלמויות קבועות לכל המרצים לאתיקה מקצועית בבתי הספר למשפטים אשר נוטלים בהם חלק כל המרצים בישראל ולעיתים גם מרצים אורחים מהארץ ומארצות הברית.
*תמיכה במחקר ופרסומים בתחום. מענקי מחקר למחקרים בתחומי העניין של המרכז וזאת במטרה להרחיב את הכתיבה האקדמית בעברית בתחומי העניין של המרכז.
*הבאת מרצים אורחים מחו"ל לדיון בנושאי אתיקה מקצועית, ההרצאה פתוחה לציבור.
*פיתוח והטמעה של קודים אתיים.

## לקריאה נוספת
* דרור ארד איילון "החקירה האחרונה של דייוויד וינר" ספר וינר הפרקליט עמ' 17 (2009)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסדות משפטיים בישראל
קטגוריה:ישראל: ארגונים
קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס
חנקיים

**חַנָּקִיִּים** (שם מדעי: *Boidae*) הם משפחת נחשים לא-ארסיים, הקרובים לפיתוניים והורגים את טרפם באמצעות חניקה. הגדול במשפחה זו הוא הנחש הכבד בעולם - אנקונדה כהה (*Eunectes murinus*) שאורכו עשוי להגיע ל-6.6 מטר ומשקלו ל-200 ק"ג.

בישראל מצוי מין אחד מהמשפחה, חנק משריץ.

## מיון
משפחה זו כוללת, נכון למאי 2025, 67 מינים.
* על-משפחה Booidea
** משפחה **חנקיים** (Boidae)
*** תת-משפחה חנקים (Boinae)
**** סוג רב חנק (*Boa*) - בו 5 מינים.
**** סוג *Chilabothrus* - בו 14 מינים.
**** סוג בואה עצים (*Corallus*) - בו 9 מינים.
**** סוג בואה קשת (*Epicrates*) - בו 5 מינים.
**** סוג אנקונדה (*Eunectes*) - בו 4 מינים.
**** סוג ומין יחיד - טיטאנובואה (*Titanoboa cerrejonensis*) - מין נכחד
*** תת-משפחה Ungaliophiinae
**** סוג ומין יחיד - *Exiliboa placata*
**** סוג *Ungaliophis* - בו 2 מינים.
*** תת-משפחה חנקוניים (Erycinae)
**** סוג חנק (*Eryx*) - בו 13 מינים ביניהם חנק משריץ (*Eryx jaculus*).
*** תת-משפחה חנקים קלברים (Calabariinae)
**** סוג ומין יחיד - חנק קלברי (*Calabaria reinhardtii*)
*** תת-משפחה חנקים שפועי חוטם (Candoiinae)
**** סוג חנק שפוע חוטם (*Candoia*) - בו 5 מינים.
*** תת-משפחה חנקי מדגסקר (Sanziniinae)
**** סוג חנק מלגשי (*Acrantophis*) - בו 2 מינים.
**** סוג *Sanzinia* - בו 2 מינים ביניהם חנק עצים מלגשי (*Sanzinia madagascariensis*).
*** תת-משפחה Charininae
**** סוג *Charina* - בו 2 מינים.
**** סוג *Lichanura* - בו 2 מינים.

## גלריה

Madagascar Tree Boa (Sanzinia madagascariensis) 1.jpg|חנק עצים מלגשי
Puerto Rican Boa.JPG|בואה פורטו-ריקני
Nina 053006-08.JPG|רב חנק האמזונאס
Anaconda Loreto Peru.jpg|אנקונדה כהה
Emerald Tree Boa Facing Forward 2646px.jpg|רב חנק איזמרגדי
Mona Boa coiled with tongue extended.jpg|*Epicrates monensis*
Pazifikboa.jpg|*Candoia carinata*


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825