המשרד לשיתוף פעולה אזורי

**המשרד לשיתוף פעולה אזורי** (או **המשרד לפיתוח אזורי**) הוא משרד ממשלתי אשר אחראי על תכנון וקידום מיזמים שונים של שיתוף פעולה אזורי בין ישראל לרשות הפלסטינית, ירדן, מדינות ערביות אחרות, מדינות אגן הים התיכון, מדינות הבלקן, מדינות המפרץ וכן טורקיה, בתחומים של תעשייה והיי-טק, חקלאות יבשתית וימית, חינוך, תרבות וספורט, תיירות, איכות הסביבה ועוד. במסגרת "פרוטוקול פריז", נקבעה הקמתה של הוועדה הכלכלית המשותפת בין ישראל לרש"פ (The Joint Economic Committee), המצויה באחריות המשרד. הוועדה אחראית על קידום נושאים כלכליים והתרת חסמים לצורך חיזוק כלכלת הרש"פ ברובד האזרחי. בנוסף המשרד אחראי על פעילותן של כלל החברות הממשלתיות ועל חברות הספנות ופיקוח על נמלי הים. השר הנוכחי לשיתוף פעולה אזורי הוא דודי אמסלם.

## הרקע להקמת המשרד
המשרד נוצר לאחר בחירתו של אהוד ברק לראש ממשלת ישראל ב-1999, והשר הראשון במשרד היה ראש הממשלה לשעבר שמעון פרס (ראה תיאור פעילות המשרד בתקופה זו בקישורים). לצד המשרד פעלה ועדת שרים לשיתוף פעולה אזורי שהוקמה באמצע אוקטובר 1999. עם הקמתו הופקד המשרד על עבודת המטה לגיבוש עמדת ישראל בנושא שיתוף הפעולה האזורי, ייזום פרויקטים אזוריים ובעקבות אישורם על ידי ראש הממשלה, תיאום ביצועם על פי העניין.

## פעולות המשרד
המשרד עסק ברשימה ארוכה של פעולות בתחום המדיניות והפרויקטים. מבין הפרויקטים יש לציין את: תעלת הימים – 'מובל השלום' מים סוף לים המלח שלווה על ידי הבנק העולמי וכן ועדה משותפת לישראל, ירדן והרשות הפלסטינית; פרויקט דרך הבשמים (ישראל) שהסתיים בהכרת הערים העתיקות בנגב כמורשת עולמית בשנת 2005; פרויקט המעבר הקבוע שעדיין נמצא ברשימת הנושאים להסכם עם הפלסטינים; הסכמי QIZ (Qualified Industrial Zones - בראשי תיבות QIZ) עם ירדן ומצרים. לפי הסכמים אלה יזמים המקימים מפעלים ליצוא לארצות הברית באזורי תעשייה מסוימים פטורים ממכס בארצות הברית, אם עומדים בתנאים של רכישה של תשומות בהיקף מסוים מישראל (מעיין שדרוג לרעיון אזורי הסחר המיוחדים). בראש אזורים אלו עומד מיזם "אזור התעשייה שער הירדן", שצפוי לשמש כאזור תעסוקה ותעשייה משותף בין ישראל לירדן על הגבול צפונית לטירת צבי. לפי הסכמים אלה מעסיקים המפעלים המורשים עשרות אלפי עובדים בירדן ובמצרים ומייצאים סחורות בהיקף של מיליארדי דולרים בשנה. בנוסף לפרויקטים הגדולים בוצעו עשרות פרויקטים קטני היקף המתקיימים עד היום כמו: הסדרי עבודה של מאות עובדים יומיים ירדניים באילת; שיתוף פעולה בין חקלאי הערבה ועמק הירדן בירדן ובישראל בנושאי גידולים חקלאיים, בארות מים והגנת הצומח כולל על ידי הדברה ביולוגית באמצעות הזבוב הים תיכוני ותנשמות; שיתוף פעולה עם חקלאי עזה בנושאי וטרינריה, הגנת הצומח, איכות התוצרת, שיווק ויצוא תוצרת חקלאית וכולי; 'הצל ליבו של ילד' - מפעל של ניתוחי לב של ילדים פלסטינים עם מומים מולדים מעזה; שיתוף פעולה עם ירדן בנושא ניקוי הירדן הדרומי.

בשנים הראשונות לפעילות המשרד נתקל שיתוף הפעולה האזורי בקשיים שהאטו את היקף וקצב שיתוף הפעולה. תהליך השלום לא חלחל מלמעלה למטה והרעיונות לפרויקטים היו של מתכננים לא מהעולם העסקי הפרטי והציבורי. לא בכל המקרים היו אינטרסים ברורים שהיו זקוקים לפרויקטים בטווח הבינוני והקצר. היו גורמים בולמים נוספים ביניהם: גורמים פוליטיים שהיו חסרי אמון בתהליך השלום ונחיצותו; גורמים ביטחוניים שחששו מפני החשיפה לסיכונים המתלווה לפעילות כלכלית משותפת או פתיחה חופשית יותר של הגבולות; אינטרסים משוריינים של עובדים או גורמים בענפים שהיו נחשפים לתחרות עם גורמים כלכליים מעבר לגבול; פעילות סיכול מוגברת של משרדי הממשלה שבטריטוריה שלהם היו הפרויקטים והיעדר יכולת פוליטית להתגבר על הקשיים ולגיס את המשאבים המתאימים; ופעילות סיכול מוגברת של משרד האוצר שחשש מהפריצה התקציבית האפשרית מפרויקטים חדשים. הבלימה של התפתחות הפרויקטים הייתה משני צידי הגבול. הגורמים השותפים מעבר לגבול נבלמו: על ידי הדעה שהפרויקטים מקדמים נורמליזציה עם ישראל לפני שהבעיה הפלסטינית נפתרת; על ידי גורמים כמו האחים המוסלמים שהתנגדו לתהליך השלום ונלחמו עם מבצעי הפרויקטים; ועל ידי הבירוקרטיה.

בעשור האחרון חל שינוי משמעותי בהיקף פעילותו של המשרד, הפרויקטים שהוביל וכן היקף המדינות עימן בוצע שיתוף פעולה. פעילות המשרד הורחבה גם למדינות אגן הים התיכון, מדינות המפרץ, מדינות צפון אפריקה, מדינות הבלקן וחלקן של מדינות מזרח אירופה. עם חתימת "הסכמי אברהם" ב-2020 לכינון היחסים בין ישראל לבין איחוד האמירויות ובחריין, וכן הסכם הנורמליזציה עם מרוקו, החל המשרד בקידום פעילויות מול מדינות אלו באופן נרחב. בין הפעילויות השונות, יזם וכונן המשרד את הפורום האזורי למלחמה בסוכרת והשמנת יתר בישראל ומדינות האזור שהושק בוועידת ה-'אקספו' בדובאי, בשנת 2022. תוכנית זו הורחבה ב-2023, וכיום מקצה המשרד 5 מיליון ש"ח לטיפול בינלאומי-אזורי בנושא; קידום הקשרים התרבותיים בין ישראל למרוקו באמצעות משלחות ופעילויות גומלין לחיזוק היחסים; יזם וייסד את פורום נשים מובילות, המפגיש נשות תקשורת מישראל, איחוד האמירויות, בחריין ומרוקו, לצורך העלאת נושאים רוחביים על סדר היום האזורי וחיזוק קולן של נשים במרחב כמובילות שינויים ותהליכי עומק בישראל והמרחב; כינון הסכם שיתוף הפעולה בין לשכות עורכי הדין בישראל ובמרוקו, ועוד.

בשנים האחרונות הגביר המשרד באופן משמעותי את תמיכתו ברשויות, מוסדות אקדמיים וכן מוסדות ציבור, המקיימים פעילויות שמקדמות שיתופי פעולה אזוריים, באמצעות קולות קוראים ומבחני תמיכה. תמיכה זו זכתה להצלחה גדולה ולהגברת הפעילות של הגופים הנתמכים, שהביאו לחיזוק הקשרים והעמקת היחסים בתחומי מחקר, בריאות, חינוך, תיירות, אנרגיה, חדשנות, חקלאות, אקלים וסביבה, תרבות וספורט, ועוד.

בנובמבר 2024 כתב מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, בדו"ח ביקורת על המשרד: "מומלץ כי ראש הממשלה והשר לשיתוף פעולה אזורי יבחנו את נחיצותו של המשרד לשיתוף פעולה אזורי כמשרד עצמאי", ונימק: "מחד, מרבית תקני המשרד מיועדים לעובדים במשרות אמון בלשכות השר והמנכ"ל – ומאידך, מרבית ההשקעות של המשרד בפרויקטים ירדו לטמיון."

## מבנה המשרד
עם הקמתו מחדש בשנת 2009 בעקבות הקמת הממשלה ה-32 וכן בממשלה ה-33, מנכ"ל המשרד לפיתוח הנגב והגליל, היה אחראי גם כמנכ"ל רשמי של המשרד לשיתוף פעולה אזורי, זאת מכיוון שהשר סילבן שלום עמד בראש שני המשרדים. בממשלה ה-34 המשרדים הופרדו מבחינת האחריות המיניסטריאלית, ומונה מנכ"ל נפרד למשרד. החל מחודש ינואר לשנת 2023, משמש גלעד שדמון מנכ"ל המשרד. למשרד הוקצב תקציב של כ-100 מיליון ש"ח. כיום מונה המשרד שני אגפים מרכזיים, ובהם תחום פרויקטים וכלכלה (בכולל בתוכו מחקר ופיתוח) ואגף קשרי חוץ ומיזמים בינלאומיים. במשרד כ-45 עובדים. בנוסף, החל מאפריל 2023 המשרד אחראי על רשות החברות הממשלתיות.

## שרי המשרד לשיתוף פעולה אזורי
לאחר הקמת הממשלה ה-29 מונתה לתפקיד ציפי לבני. עם הצטרפות מפלגת המרכז לקואליציה, מונה רוני מילוא לתפקיד, ולבני נאלצה לכהן כשרה ללא תיק, עד מינויה לשרת החקלאות ופיתוח הכפר. עם הקמת הממשלה ה-30 בוטל המשרד וסמכויותיו הועברו למשרד לפיתוח הנגב והגליל, שבראשו עמד המשנה לראש הממשלה שמעון פרס. עם הקמת הממשלה ה-31 נשמעו קולות להחזרת התפקיד, ואף בחודשים הספורים בהם כיהן ראלב מג'אדלה כשר בלי תיק הוא הופקד על שיתוף הפעולה האזורי כשר בלי תיק. עם הקמת הממשלה ה-32 המשרד הוקם שנית, ובראשו עמד המשנה לראש הממשלה והשר לפיתוח הנגב והגליל סילבן שלום, שכיהן בו גם בממשלה ה-33. בממשלה ה-34 השר הממונה על המשרד היה ראש הממשלה בנימין נתניהו תחתיו כיהן ח"כ איוב קרא כסגן שר במעמד שר. בינואר 2017 החליפו השר צחי הנגבי. ביולי 2020 מונה השר אופיר אקוניס. ביוני 2021 מונה לתפקיד השר עיסאווי פריג'. למשרד הוקצו כ-40 עובדים. בדצמבר 2022 מונה השר יואב קיש. באפריל 2023 מונה השר דוד אמסלם.

### סגני שרים במשרד

### מנכ"לי המשרד

## מיזמים של המשרד
* **קידום פעילויות ספורט חוצות גבולות לנוער מישראל ומדינות האזור** – המשרד מקדם פעילויות ומיזמים בתחום הספורט כגשר לשיתופי פעולה וחיזוק היחסים. בשנים האחרונות פועל המשרד בשיתוף מועדון הכדורגל ריאל מדריד, להפעלת מחנה אימונים בחודשי הקיץ, המפגיש בין נוער מישראל למדינות האזור.
* הקמת מרכזי חדשנות – המשרד משקיע יחד עם משרד הכלכלה והתעשייה, משרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומי, המשרד להגנת הסביבה, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, ורשות החדשנות, סך כולל של 75 מיליון ש״ח בהקמה ותפעול חמישה מרכזי חדשות בפריפריה, במטרה לעודד יזמות ותעסוקת היי-טק, שתחזק את הכלכלה המקומית והלאומית, תסייע לגיוון התעסוקתי בהיי-טק, ותגביר את שיתופי הפעולה בין ישראל למדינות האזור.
* **שיתוף פעולה בין ישראל לירדן לקידום חקלאות ידידותית לסביבה** – המשרד מוביל פרויקט צפרות משותף לישראל, ירדן והרשות הפלסטינית, שמטרתו לסייע לחקלאים בצד הישראלי והירדני, לעודד חקלאות ידידותית לסביבה ולהגביר את התיירות בצפון.
* **פורום אזורי למלחמה בהשמנת יתר ומחלת הסוכרת** – המשרד יזם והקים את הפורום האזורי לטיפול בהשמנת יתר ומלחמה בסוכרת. במסגרת הפעילות, הקצה המשרד חמישה מיליון ש"ח לקידום תוכנית רב שנתית לטיפול בנושא. התוכנית כוללת מפגשים ומחקרים משותפים של מומחים מישראל ומדינות האזור, קידום פעילויות למודעות ותזונה נכונה בבתי הספר והגנים, פיתוח אמצעים טכנולוגיים להתמודדות עם המחלה עבור חולי הסוכרת ועוד.
* **הוועדה הכלכלית המשותפת ישראל רש"פ** – במסגרת "פרוטוקול פריז", נקבעה הקמתה של הוועדה הכלכלית המשותפת בין ישראל לרש"פ (**The Joint Economic Committee**), המצויה באחריות המשרד. הוועדה אחראית על קידום נושאים כלכליים והתרת חסמים לצורך חיזוק כלכלת הרש"פ ברובד האזרחי.
* **פרויקט שיקום נהר הירדן הדרומי** – המשרד, בשיתוף המשרד להגנת הסביבה וממלכת ירדן, מקדם פרויקט לשיקום נהר הירדן, כאשר בשלב ראשון ישוקם הקטע המשותף לשתי המדינות, ובהמשך כל מדינה תגבש תוכנית ממוקדת יותר לצד שלה.
* **פרויקט תעלת הימים** – המשרד אחראי על הפרויקט המכונה "תעלת הימים", שמטרתו להוביל מים מהים התיכון (ומים סוף) לים המלח וזאת במטרה לייצב את מפלס ים המלח, לייצר חשמל ולהתפיל מי ים.
* **מימון כבאיות להתנחלויות** – בשנת 2011 העביר השר שלום תקציבים לרכישת 12 רכבי כיבוי אש והצלה למעלה אדומים, אריאל, גבעת זאב, בית אל, אפרת, גוש עציון, מועצה אזורית בנימין ובקעת הירדן.
* **פרויקט שער הירדן** – פרויקט תשתיתי-קרקעי בין ישראל וממלכת ירדן, המוקם מכוח החלטת ממשלה 4705 (נג/36) מיום 31 במאי 2012, ובהמשך להסכם הבילטרלי בדבר אזורי תעשייה מוכרים מיום 16 בנובמבר 1997 ובהתאם להסכם השלום שנחתם בין ישראל לירדן בשנת 1994 והחלטת ממשלה מס' 1036 מיום 11.12.13. מטרתו – הידוק הקשרים הכלכליים בין המדינות, באמצעות הקמת אזור תעשייה, מסחר ותעסוקה, הממוקם משני צדי הירדן ומחובר באמצעות גשר, אשר יקדם פעילויות מסחר וכלכלה בין ישראל וירדן, בין ישראל ומדינות ערב ובין ירדן ואירופה, והכול באמצעות הסקטור הפרטי.
* **שיפוץ והרחבת מעבר אלנבי** – בשנת 2018 הורחב מעבר הגבול בגשר אלנבי, במסגרת השיפוץ הוקם משקף מכולות למעבר, הכפלת יכולת הבידוק של המכולות העוברות במחסום מ-100 ל-200 ביום, תכנון טרמינל נכנסים חדש והרחבת חדר האוכל לעובדי המסוף, שיפוץ והרחבת שני אולמות היוצאים במעבר.
* **הקמת טרקליני עסקים בגבולות** – הקמת 3 טרקליני עסקים במעבר שער אפרים, במעבר תרקומיא ובמעבר גלבוע. בכל אחד מהמעברים צפויים לקום אודיטוריום וחדרי ישיבות.
* **קולות קוראים ומבחני תמיכה** – המשרד מפעיל קולות קוראים ומבחני תמיכה בהיקף מיליוני שקלים מידיי שנה לתמיכה ברשויות, מוסדות אקדמיים ומוסדות ציבור, בתחומי ספורט, חינוך וספורט.

## ראו גם
* דיני פניות ציבור במשרדי מדינת ישראל בנושאי שכניה הקרובים של ישראל

## קישורים חיצוניים

* המשרד לשיתוף פעולה אזורי 1999-2001

## הערות שוליים

שיתוף פעולה אזורי