הבה נגילה

ממוזער|ריקודי עם בקיבוץ
**הבה נגילה** הוא פזמון עברי, והוא השיר המוכר ביותר בעולם שמילותיו בעברית, בקרב אלו שאינם דוברים את השפה. השיר הפך להיות מזוהה עם ארץ ישראל והעם היהודי.

## מקור הלחן
מקור הלחן בניגון חסידי עתיק שמקורו בחצר וורקא. הניגון הושר בהרבה חצרות חסידיות, בהן חסידות אלכסנדר, חב"ד, חצרות בית רוז'ין, קרלין ובעלז. בחסידות בעלז ובחסידות סקווירא שימש לחן זה לניגון ההקפה השביעית בשמחת תורה.

לאחר תחילת השימוש החילוני בשיר, הורה האדמו"ר רבי ישכר דב מבעלז להפסיק לזמר את הלחן, וכך גם ברוב החצרות הפסיקו לשיר את הניגון. למרות זאת בחסידות סקווירא המשיכו כל השנים לנגן את הלחן בשמחת תורה לפנות בוקר.

בחנוכה ה'תש"ע, קרא הרב יצחק גינזבורג "להחזיר עטרה ליושנה" ולחזור ולנגן ניגון זה. במוצאי שמחת תורה תשע"ד אמר האדמו"ר מבעלזא לחסידיו כי ניתן לחזור לשיר ניגון זה. בחג הסוכות תשע"ו 2015 ביקש האדמו"ר מויזניץ לשיר את הלחן - ללא המילים - בשמחת בית השואבה, כשהוא מקדים שמדובר בשיר חסידי עתיק שנלקח על ידי הציונים, ועל החסידים מוטל להשיבו למקורו.

הלחן הוא בסולם פריגיש הנחשב לחריג במוזיקת פופ מערבית, אך פופולרי במוזיקה חסידית.

## מקור המילים
שלא כפי שנטען בעטיפת אחד התקליטים בו מופיע השיר, מקור המילים אינו מתהילים, למרות שהצירוף "נגילה ונשמחה" מופיע ב.

לפי גרסה אחת כותב הפזמון הוא אברהם צבי אידלסון, הנחשב לאבי המוזיקולוגיה העברית. כאשר נכנסו צבאות הגנרל הבריטי אדמונד אלנבי לירושלים, ביום ראשון של חנוכה בשנת תרע"ח (1917), התעוררה שמחה רבה ביישוב היהודי ורבים אף ראו במאורע סימן לביאת המשיח. אידלסון החליט לחבר פזמון לציון המאורע הגדול. הוא בחר מנגינה של ניגון חסידי ששמע אצל חסידי סדיגורה בירושלים ונרשמה על-ידו שנתיים קודם לכן, שינה אותה במקצת, כתב מילים למנגינה וכך נוצר הפזמון. הפזמון הושמע לראשונה בנשף שהתקיים בירושלים באותה שנה וזכה להצלחה רבה. מילות הפזמון הן:  עם זאת, בנוסח של אידלסון נכתב "עורו **נא** אחים בלב שמח".

לפי הגרסה השנייה הכותב הוא מי שהיה אז תלמידו של אידלסון, החזן משה נתנזון, שהלחין כמה מנגינות יהודיות מוכרות. לפי גרסה זו, נתנזון הלחין את השיר בהיותו בגיל 11 בעת תחרות כיתתית. לדברי בתו, אביה קיבל תחילה את הקרדיט על הלחנת השיר, אך לאחר שנים הפכה הדעה הרווחת להיות כי אידלסון הלחין את השיר, בשל מעמדו הבולט במוזיקולוגיה העברית וצניעותו של אביה.

המוזיקאית רוברטה גרוסמן, מפיקת הסרט "הבה נגילה", אומרת כי לדעתה אידלסון ונתנזון היו אנשים הגונים, וכי היא לא חושבת שהמשפחות שלהם משקרות בהקשר הזה; אלא שהיה שם שיתוף פעולה בין המורה לתלמיד בתהליך חיבור הפזמון, שנתפס באופן שונה אצל כל אחד מהם.

היו ששיבשו את מילות הפזמון והבינו אותן כ"מוכרחים להיות שמח" (ומכאן הביטוי). ניתן להניח כי השיבוש נבע בעיקר מהשמעת הפזמון לעולים ולתושבים יהודים בחו"ל, שלא הכירו את המילים הספרותיות "עורו אחים בלב שמח".

## בתרבות הפופ העולמית

השיר בוצע לראשונה ב-1918 וב-1922 הוקלט ויצא לאור על תקליט של חברת Polydor. ההקלטה הופצה בקהילות יהודיות באירופה ובארצות הברית. השיר הגיע לניו יורק שהייתה גם מרכז יהודי גדול, וגם מרכז גדול של תעשיית המוזיקה, ותוך זמן קצר זכה לפופולריות רבה. הלחן הקליט והקצבי והמילים העבריות הפשוטות הפכו אותו ללהיט באוכלוסייה היהודית, והוא הפך לסימן הכר של חגיגות יהודיות ומושר בחתונות, ברי מצווה ובנות מצווה.

גם זמרים לא יהודים אימצו את השיר וביצעו אותו בהופעות ובכך הרחיבו את הפופולריות שלו בארצות הברית, ובהמשך בכל העולם, והקנו לו מעמד של סטנדרט מוזיקלי. אף שנכתבו לו מילים גם בשפות אחרות, ברוב הביצועים של השיר מושמעות המילים העבריות במלואן (לפעמים בשינויים שמקורם באי הבנת השפה), ולכן הוא כנראה השיר העברי הידוע ביותר בעולם.

בין האמנים הלא יהודים שביצעו את השיר ניתן למנות את: שארל אזנבור דלידה והארי בלפונטה. בלופנטה הגדיר את "הבה נגילה" כאחד משני עמודי התווך של הקריירה שלו (יחד עם "שיר סירת הבננה" (Day-O (The Banana Boat Song))), והעריך כי רבים מיהודי ארצות הברית התוודעו אל השיר לראשונה בביצועו.

זמר הפופ הפרסי ויגן דרדריאן ביצע גרסת כיסוי לשיר "הבה נגילה". נוסף לכך ויגן הוציא לאור את השיר "شاید بیایی" (בתעתיק לאנגלית: "Shayad Beeyaie"; בתרגום לעברית: "אולי תבוא"), אשר משתמש במקצב השיר "הבה נגילה".

קיימים גם ביצועים אינסטרומנטליים של השיר וקטעים ממנו משמשים כמוטיב בשירים ויצירות אחרות. מתעמלות בהתעמלות אומנותית, בהחלקה על סקטים ועוד, השתמשו בשיר כמנגינת ליווי בתחרויות בינלאומיות ובאולימפיאדה. בנוסף, ריקוד הבה נגילה הוא ריקוד מפורסם בקרב להקות מחול. לעיתים הוא מושמע במסיבות במקומות שונים במערב. בעיקר בגרסה אלקטרונית-אינסטרומנטלית.

## בספורט
אוהדי קבוצות הכדורגל מכבי תל אביב, אייאקס אמסטרדם וטוטנהאם הוטספר, נוהגים לעיתים לשיר את "הבה נגילה" כשיר עידוד. באולימפיאדת לונדון בשנת 2012, ביצעה המתעמלת אלי רייזמן את תרגיל הקרקע שלה כשברקע מתנגן השיר. על ביצוע זה זכתה במדליית זהב בתחרות. לדבריה של רייזמן, היא בחרה בשיר כמחאה על הימנעות הוועד האולימפי מציון 40 שנה לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן. רייזמן הדליקה את הלפיד בטקס הפתיחה של המכביה ה-19.
באולימפיאדת טוקיו המתעמלת הישראלית לינוי אשרם ביצעה את תרגיל הסרט שלה בהתעמלות אומנותית עם השיר ברקע וזכתה במדליית זהב.

## קישורים חיצוניים

* 
* תווים של "הבה נגילה"
* יעקב מזור, מן הניגון החסידי אל הזמר הישראלי, מאמר מקתדרה, ניסן תשס"ה (עמ' 100 ו-101)
*  (קליפ השיר באתר יו-טיוב)
* 
* יוסף ספיבק, ראשי פרקים בתולדות הזמר העברי, באתר "דעת"
*  Hava Nagila (The Movie) - Sample Reel - קטע מסרט תיעודי על הפזמון 
* "הבה נגילה" – ביצועים מרחבי העולם, באתר בית התפוצות, מאי 2017
* ביצוע של הודיה בן שימול
* "היינו כחולמים" - שרתי לך ארצי ח', עם דן אלמגור, עם סיפורו של "הבה נגילה" ואברהם צבי אידלסון.
*טלי קופר מתל אביב שרה "הבה נגילה" בתוכנית The Voice באוקראינה (יוטיוב)
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שירי 1918
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:ניגונים חסידיים
קטגוריה:שירים עממיים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים