איוואן מסלניקוב

**איוואן איוואנוביץ' מסלניקוב** (; 16 בספטמבר 1900 - 16 באפריל 1954) היה מפקד בכיר בצבא האדום אשר פיקד על כוחות במהלך מלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
### תחילת דרכו
מסלניקוב נולד ב-16 בספטמבר 1900 במחוז אוז'ינסקי שבאימפריה הרוסית. ב-1918 הוא התגייס לצבא האדום ולחם בשורותיו במלחמת האזרחים ברוסיה. ב-1921 הוא קיבל פיקוד על בריגדת פרשים, וב-1928 הועבר למרכז אסיה, והשתתף בדיכוי המרד הבסמאצ'י - מרד מוסלמי כנגד הרוסים שהחל עוד ב-1916. ב-1935 הוא סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית פרונזה, והוצב בשמר הגבול באזרבייג'ן, ולאחר מכן הועבר לפקד על כוחות גבול בבלארוס. ב-13 בדצמבר 1937 הוא הועלה לדרגת פודפולקובניק, ובפברואר 1939 הצטרף לנ.ק.ו.ד.. הדעות חלוקות באשר לתפקיד שאותו מילא בארגון זה. יש הסוברים שהיה חייל פשוט, אם כי יש עדויות שהוא היה חלק מהמעגל הפנימי של לברנטי בריה. כך או כך, מרבית מקורביו תיארו אותו כאדם קשה ואכזרי. ב-9 במרץ של אותה שנה הועלה לדרגת פולקובניק בספטמבר 1939 השתתפו כוחות גבול שתחת פיקודו בפלישת ברית המועצות לפולין ומאוחר יותר בכיבוש המדינות הבלטיות. הוא היה חבר בוועדה סובייטית-גרמנית שמטרתה הייתה לדון על יישוב פליטים מפולין ומהמדינות הבלטיות. ב-14 במרץ 1940 הועלה לדרגת גנרל מיור, ב-4 ביוני של אותה שנה לדרגת גנרל לייטננט.

### מלחמת העולם השנייה

ב-12 ביולי 1941, זמן קצר לאחר המתקפה הגרמנית, מונה מסלניקוב למפקד הארמייה ה-29. הארמייה הייתה בהתחלה חלק מכוחות המילואים, ובאוקטובר נשלחה לחזית כחלק מחזית קלינין. בפועל, מרבית אנשי המטה של הארמייה היו חיילי נ.ק.ו.ד., וקונייב לא יכל לשלוט בהם. בזיכרונותיו, טוען קונייב שההתעלמות של מסלניקוב מהצווים שלו הביאה לנפילת טבר. ב-5 בדצמבר פתחה החזית במתקפת נגד לכיבוש מחדש של טבר. הארמייה ה-29 וה-31 סגרו את הכיס סביב העיר, אולם ב-11 בדצמבר נקרא מסלניקוב לפקד על הארמייה ה-39. בינואר 1942 פתחו הסובייטים במתקפת נגד גדולה באזור רז'ב. הארמייה ה-39 הייתה חוד החנית של המתקפה, והצליחה לפרוץ את קווי הארמייה התשיעית הגרמנית. עם זאת, הארמיות ה-29 וה-31 לא הצליחו להמשיך את התנופה ההתחלתית כדי לכתר את קבוצת ארמיות מרכז, והגנרל הגרמני ולטר מודל הצליח מהר מאוד לשחזר את קו החזית. בפברואר הצליחו הגרמנים להשמיד את הארמייה ה-29, ובסוף יוני השיקו את מבצע זיידליץ שבודד לחלוטין את הארמייה ה-39 אשר חייליה עברו לפעולות גרילה. ביולי כללה הארמייה המכותרת רק 8,000 איש. בהוראת הסטאבקה, ב-18 ביולי נמלטו מסלניקוב ואנשי מטהו דרך האוויר, מותירים את אנשיהם לגורלם. בשבוע שלאחר מכן הצליחו 3,500 מבין חיילי הארמייה לפרוץ את הכיתור ולהגיע אל הקווים הסובייטיים. השאר נהרגו או נלקחו בשבי.

ב-8 בספטמבר 1942 מונה מסלניקוב למפקד קבוצת הכוחות הצפונית, ולחם עמה כנגד הגרמנים במהלך הקרב על קווקז. בהדרגה נבלמה התנופה הגרמנית בקווקז, והסובייטים עברו למתקפת נגד. הפיקוד הגרמני זיהה את הסכנה והחליט לפנות מהאזור את ארמיית הפאנצר הראשונה ולהתחיל בנסיגה מאורגת של יתר הכוחות. הצבא האדום החל במרדף בחזית שרוחבו היה 320 ק"מ. בעיות ניהול הכוחות הביאו לכך שהמרדף היה לא מוצלח ואיטי מהדרוש. כתוצאה מכך, הגרמנים הצליחו להתארגן ולהתבצר לאורך נהר קורה. ב-24 בינואר 1943 שונה שם הקבוצה לחזית צפון הקווקז. הגרמנים הצליחו בסופו של דבר לסגת בצורה מסודרת. ב-30 בינואר 1943 הועלה מסלניקוב לדרגת גנרל-פולקובניק, ובמאי של אותה שנה מונה לסגן מפקד חזית וולחוב. באוגוסט הועבר למלא את אותו תפקיד בחזית הדרום מערבית ובאוקטובר בחזית האוקראינית השלישית. במקביל מונה באוקטובר למפקד ארמיית המשמר השמינית עד 15 בנובמבר. ב-23 בדצמבר מונה למפקד הארמייה ה-42 אשר הייתה חלק מחזית לנינגרד. במרץ 1944 הוא מונה לסגן מפקד החזית למשך חודש אחד. ב-18 באפריל של אותה שנה פוצלו חלק מיחידות החזית להקמת חזית חדשה בשם החזית הבלטית השלישית, ומסלניקוב מונה כמפקדה. תחת פיקודו החזית השתתפה בקיץ 1944 במתקפה הבלטית ובמבצע ריגה לשחרור אסטוניה ולטביה, ולאחר מכן מילאו כוחות החזית חלק חשוב במצור על קבוצת ארמיות קורלנד הגרמנית. ב-16 באוקטובר 1944 פורקה החזית, ויחידותיה פוזרו. ב-28 באוגוסט של אותה שנה הוא הועלה לדרגת גנרל ארמייה. ביולי 1945 מונה מסלניקוב למפקד המחוז הצבאי באקו, ובמקביל מונה באוגוסט לסגן המפקד העליון במזרח הרחוק. במסגרת תפקידו זה הוא השתתף במבצע סערת אוגוסט כנגד האימפריה היפנית ועוטר בעיטור גיבור ברית המועצות.

### אחריתו
מסלניקוב המשיך להיות מפקד המחוז הצבאי באקו עד 6 במאי 1946 עת מונה למפקד המחוז הצבאי של עבר הקווקז. בשנת 1947 הועבר מן הצבא למשרד לביטחון הפנים. הוא מונה לסגן השר לברנטי בריה. ביוני 1953 נעצר לברנטי בריה, ובעקבותיו רבים מתומכים ומהחוג הפנימי שלו. נגד מסלניקוב מעולם לא הוגש כתב אישום, אך ב-16 באפריל 1954 הוא התאבד, ככל הנראה מחשש לחקירה.

## קישורים חיצוניים

* איוואן מסלניקוב באתר הגנרלים של מלחמת העולם השנייה 
* 

קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור סובורוב
קטגוריה:מעוטרי עיטור קוטוזוב
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מעוטרי הכוכב האדום
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:מתאבדים: אנשי צבא סובייטים
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1900
קטגוריה:נפטרים ב-1954