open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
How Far I'll Go

"**How Far I'll Go**" (בעברית: "**כמה רחוק**") הוא שיר של אאולי'אי קרוואליו מתוך הסרט "מואנה", שנכתב והופק על ידי לין-מנואל מירנדה. השיר יצא על ידי וולט דיסני רקורדס ב-18 בנובמבר 2016. מאוחר יותר, יצאה גרסת כיסוי לשיר של הזמרת הקנדית אלסיה קארה.

נכון לאפריל 2024, השיר הושמע הושמע למעלה מ-596 מיליון פעמים בספוטיפיי.

בגרסה המודבבת לעברית של השיר, "כמה רחוק", שרה אותו משי קלינשטיין.

## דירוגים ברשימות

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא ותארים

## גרסת אלסיה קארה

הזמרת-יוצרת הקנדית, אלסיה קארה הוציאה את גרסת הכיסוי לשיר ב-3 בנובמבר 2016. השיר נמצא במהדורה היפנית של *[[Know-It-All]]*.

נכון לאוקטובר 2021, השיר הושמע למעלה מ-609 מיליון פעמים בספוטיפיי.

### ביקורת
בריטני סאפונס, מרולינג סטון, אמרה כי השיר הוא "בעל השראה ומתוק ... [ונותן] התאמה מושלמת ומרוממת של שירתה של קארה לתוך הקאנון של דיסני, [ובכך קארה] משיגה את חלומותיה על אף הפגמים שלה." המגזין האמריקאי *Rap-Up* אמר כי "ההמנון המעצים מאפשר לזמרת הקנדית להעביר שירה יוצאת דופן על התגברות ומצוקות להשיג מטרות" וסימן את השיר כ-"שיר עם מסר" ו-"רצועה טעונה רגשית". טיילור שוות'רבי, מבילבורד, אמרה כי השיר הוא "מנגינה קופצנית ומרוממת." מייק ווס, מ-*[[Idolator]]*, אמר כי "המנון ההשראה הוא התרופה המושלמת לכיעור הכללי של 2016", וכינה את השיר כ-"בלדה גואה".

### וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי לשיר, שצולם בחוף אל מטדור במאליבו, קליפורניה, ובוים על ידי איה טנימורה, יצא לראשונה בערוץ היוטיוב של אלסיה קארה ב-3 בנובמבר 2016. דרק לורנס, מ-*[[אנטרטיינמנט ויקלי|Entertainment Weekly]],* אמר כי "הסרטון מוצא את קארה מסתובבת על חוף ריק כשהיא מגבילה מילים המשקפות את עלילת הסרט על נערה פולינזית צעירה שהפליגה להרפתקה אפית". נכון לאוקטובר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-266 מיליון פעמים.

### מיקומי שיא

### נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אלסיה קארה
קטגוריה:שירי דיסני
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:בלדות סינת'-פופ
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לשיר הטוב ביותר שנכתב למדיה ויזואלית
קטגוריה:שירי פלטינה משולשת בארצות הברית
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת ומעלה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת דף ג'אם רקורדינגס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וולט דיסני רקורדס
קטגוריה:מואנה (זיכיון)
פרס המוזיקה של MTV אירופה למראה הטוב ביותר

להלן רשימת הזוכים והמועמדים לפרסי המוזיקה של MTV אירופה ל**מראה הטוב ביותר**.

## שנות ה-2010

מראה
קטגוריה:פרסי אופנה
דורותיאה אליזה סמית

**דורותיאה אליזה סמית**' (באנגלית:**Dorothea Eliza Smith**; 29 בינואר 1804 – 6 בנובמבר 1864) הייתה אומנית בוטנית שציירה פירות דרום אמריקאים. עבודותיה נחשבו לבעלות ערך עבור בוטנאים אירופים שלא הייתה להם גישה לצמחייה בדרום אמריקה.

## ביוגרפיה
סמית' נולדה בלנפוורוג ליד רות'ין שבצפון ויילס, השלישית מבין שבעה ילדים (לפחות) של הקולונל ג'וזף ודורותי פירס. בשנת 1828 נישאה לוויליאם קר, סוחר מקראקס שבוונצואלה.

לאחר פטירתו של בעלה בשנת 1840, היא נישאה שוב לארצ'יבלד סמית', רופא סקוטי שהועסק על ידי חברת כרייה בפרו.

בני הזוג סמית' חיו תחילה בארגייל שבסקוטלנד, ונולדו להם ארבעה ילדים. בשנת 1848 מתה בתה הבכורה, דורותי, כאשר הספינה בה הפליגה עם אביה נטרפה בחוף הפרואני והילדה טבעה. סמית' והילדים הנותרים הצטרפו במהרה לבעלה בפרו, והפליגו סביב כף הורן. ככל הנראה בשנת 1855 חזרה המשפחה כולה לבריטניה.

סמית' נפטרה באדינבורו ב-6 בנובמבר 1864.

## איורים בוטניים
סמית' ידועה בעיקר בספרה "הפירות של השוק בלימה". 30 האיורים בצבעי מים שנכללים בכרך נוצרו בשנים 1850–1853, בתקופה הקצרה שבה שהתה סמית' בפרו עם בעלה.

האיורים כללו פרטים בוטניים של הפירות המתוארים באמצעות חתכים וציורים של תרמילי זרעים בוגרים. לאיורים נלווה פירוט של שמות מקומיים ומדעיים ותקופת השנה שבה הפרי זמין. הכרך כולל איורים של מינים שהיו פחות ידועים למדענים באירופה באותה העת.

לאחר מותה עבר הספר בין מדענים שונים. בימינו הוא שמור בין הספרים וכתבי היד הנדירים ב־Oak Sprinf Garden Foundation בווירג'יניה, ארצות הברית.

## הערות שוליים

קטגוריה:מאיירות בריטיות
קטגוריה:בוטנאיות
קטגוריה:ילידות 1804
קטגוריה:נפטרות ב-1864
שורש 77

**שורש 77**, או **ג'י בּוּ** (בסינית: **止部**, פיניין: **Zhǐ bù**) הוא השורש השבעים-ושבעה של הכתב הסיני. פירושו "**עצור**" והוא אחד מתוך 34 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מארבעה קווים.

במילון קאנגשי יש 99 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.

## התפתחות

קובץ:止-oracle.svg|השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
קובץ:止-bronze.svg|השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
קובץ:止-bigseal.svg|הצורה בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
קובץ:止-seal.svg|הצורה בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)


## תווים נגזרים

## לקריאה נוספת
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* מאגר Unihan - U+6B62

קטגוריה:שורשים (כתב סיני)
בית שפרן

**בית שפרן** הוא בניין שנמצא בכיכר המלך אלברט בתל אביב, בפינת הרחובות מלצ'ט ונחמני.

## היסטוריה
בית שפרן נחנך ב-1925. שימש לראשונה כבית מגורים עבור משפחת פרידמן. הוכרז כמבנה לשימור ועבר שיפוץ מקיף, בתכנונו של האדריכל יואב מסר.

## אדריכלות
בית שפרן בנוי בסגנון האקלקטי, כינוי לסגנון אדריכלי המשלב קישוטים ממקורות שונים מסביב לעולם. הבניין מושפע גם מאדריכלות הרנסאנס. הבניין תוכנן על ידי האדריכל משה צ'רנר, שתכנן גם את בית העיר תל אביב-יפו.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: בתי מגורים
פירסון (סדרת טלוויזיה)

**פירסון** (באנגלית: **Pearson**) היא סדרת דרמה משפטית אמריקאית שיצרו אהרון קורש ודניאל ארקין שהופקה ושודרה ברשת הטלוויזיה האמריקאית USA Network כספין אוף של סדרת הטלוויזיה "Suits" ששודרה באותה הרשת. הסדרה עלתה לשידור ב-17 ביולי 2019 והסתיימה לאחר כעשרה פרקים ב-18 בספטמבר 2019. בנובמבר 2019 הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת.

## סקירת הסדרה

### רקע
בעונה השישית של Suits מחליטה עורכת הדין ג'סיקה פירסון לפרוש ממשרדה שבניו יורק.

ב-25 באפריל 2018 שודר הפרק האחרון בעונה 7 של Suits והוא הרקע לספין אוף זה.

### תקציר העלילה
הסדרה עוקבת אחר מעברה לשיקגו והתמודדותה עם העולם הפוליטי המלוכלך של העיר.

## שחקנים
* ג'ינה טורס – ג'סיקה פירסון
* בת'אני ג'וי לנז – קרי אלן
* סימון קסיאנידס – ניק ד'אמאטו
* אלי גורי – דריק מייס
* שאנטל ריילי – אנג'לה קוק
* מורגן ספקטור – ראש העיר בובי נובאק

### שחקני משנה
* גבריאל מאכט – הארווי ספקטר
* ריק הופמן – לואיס ליט
* די. בי. וודסייד – ג'ף מאלון
* בטסי ברנדט – סטפני נובאק
* ויין דובאל – פאט מקגן

## הפקה
ב-22 בפברואר 2017 הוכרז כי לסדרה "Suits" תכתב סדרת ספין אוף בכיכובה של ג'סיקה פירסון.

ב-17 בינואר 2019 נודע כי הסדרה קיבלה את השם "פירסון", והיא עלתה בבכורה ב-17 ביולי 2019. ב-1 בנובמבר 2019 הודיעה הרשת כי הסדרה לא תמשיך.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות משפטיות אמריקאיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בשיקגו
קטגוריה:USA Network
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2019
סביאטושין (רובע)

**רובע סביאטושין** (באוקראינית: **Святошинський район**) הוא רובע או ראיון עירוני של קייב, עיר הבירה של אוקראינה.
## גאוגרפיה
רובע סביאטושין ממוקם על הגדה השמאלית של נהר דנייפר. מכל הרבעים על הגדה השמאלית, מחירי הנדל"ן כאן הכי נמוכים.

רובע זה מורכב מפאתיה המערביים של העיר, כך שרבים מאלה המגיעים לקייב, מהיישובים הסמוכים נשארים כאן לעיתים קרובות.

הרובע סביאטושין כונה  "מולדת ציור קיר". על קירות בתים ישנים יש מספר עצום של ציורים יוצאי דופן ומגוונים מאוד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קייב: רבעים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2001
בית הכנסת נווה שלום (ירושלים)

**בית הכנסת נוה שלום** הוא בית כנסת בשכונת משכנות ישראל בירושלים, שהוקם על ידי הרב שלום יוסף עראקי בשנת ה'תרס"ה (1905).

## היסטוריה
בעליית אעלה בתמר בשנת ה'תרמ"ב (1882) עלו יהודים מהעיר צנעא שבתימן לירושלים. בירושלים לא קיבלו אותם קהילות הספרדים והאשכנזים והתייחסו אליהם בניכור, ורק לאחר שנוצרים תמכו בהם נחלצו לעזרתם יהודי המקום, מפני הפחד מהמיסיון. בתחילה ישבו יהודי תימן בכפר התימנים בשילוח, אך סולקו משם על ידי הבריטים שחששו לחייהם.

בשנת ה'תרמ"ה (1885) יצא הרב שלום יוסף עראקי כשד"ר לתימן ולהודו לאסוף תרומות ליהודי תימן בירושלים, ובשובו רכש חלקת אדמה בשכונת משכנות ישראל, עליה בנה את ביתו ואת בית הכנסת שקרא את שמו "נוה שלום". בתים אלו נחנכו בחודש אלול ה'תרמ"ה. נוסח בית הכנסת שייסד היה בנוסח תימני שאמי, ונקרא על שם אבי משפחתו מארי שלום עראקי.

לאחר פטירתו של הרב שלום יוסף עראקי בשנת ה'תרע"ג (1913) עברה הנהגת בית הכנסת בירושה לנכדו הרב שלום חיים צארום, שגדל בביתו לאחר פטירת אביו בצעירותו. הרב שלום חיים חיבר את בית הכנסת לתשתיות החשמל, ובכך היה הראשון מיהודי תימן תושבי השכונה שחיבר את ביתו ואת בית הכנסת לחשמל. בנוסף חיבר את בתי השכונה ובית הכנסת לתשתיות מים וביוב.

בתקופת פעילות תנועת המרי העברי פעלה בבית הכנסת תחנת קשר אלחוטית של ההגנה.

לאחר פטירת הרב שלום חיים צארום בשנת ה'תשל"ה (1974) עברה ההנהגה לבנו סעדיה.

בבית הכנסת חדלו להתקיים תפילות במניין בשנת ה'תש"ס (2000) בערך, מפני שרוב תושבי השכונה הוותיקים עזבו אותה. בשנת ה'תשס"ו (2006) בערך הקימה נכדתו של הרב סעדיה צארום את קהילת "ואני תפילה" שהתפללה בבית הכנסת כתשע שנים עד שנת ה'תשע"ה (2015), אז עברה הקהילה למבנה אחר.

כיום לא מתקיימות תפילות במניין בבית הכנסת, אך מתקיימים בו שיעורי תורה במשך השבוע.

## בית הכנסת
בתקופה מסוימת היו שלושה חזנים קבועים בבית הכנסת: הרב שלום חיים צארום, סעדיה משה שאול, וחיים מנזלי.

הרב שלום חיים לא ראה בעין יפה כניסה לבית הכנסת במכנסיים קצרים או שרוולים מופשלים.

בבית הכנסת בקיר הדרומי תלוי לוח זיכרון גדול עליו רשומים שמות הנפטרים מבית הכנסת.

## גלריה

קובץ:כניסת בית הכנסת.jpg|כניסת בית הכנסת
קובץ:מבפנים.jpg|בית הכנסת מבפנים
קובץ:יד זיכרון.jpg|יד זיכרון לשלום חיים צארום
קובץ:שלום יוסף עראקי ויוסף צארום.jpg|שלום יוסף עראקי ויוסף צארום


## ראו גם
*בית הכנסת אהל שלמה
*בית הכנסת שבזי
*בית הכנסת הגורל

## לקריאה נוספת
* פרופ' יהודה ניני, **תימן וציון – הרקע המדיני החברתי והרוחני לעליות הראשונות מתימן**, פרק תשיעי: עולי תימן בארץ ישראל בשנים תרמ"ב–תרע"ד (1882–1914), עמודים 259–260

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

נווה שלום (ירושלים)
נווה שלום (ירושלים)
2011 במלאווי

אירועים בשנת **[[2011]] ב[[מלאווי]]**.

## הנהגה
* נשיא: בינגו וה מותריקה
* סגן נשיא: ג'ויס באנדה

## אירועים
### יולי
* 20 ביולי – מהומות מתפרצות במדינה נגד הנשיא בינגו וה מותריקה.
* 21 ביולי – לפחות 18 בני אדם נהרגים בהפגנות כאשר הצבא נקרא למחוץ אותם בבירה לילונגווה.
* 22 ביולי – הרשויות חוסמות הלוויה המונית לשבעה מהאנשים שמתו בהפגנות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

מלאווי
2011
מלאווי
גלגיליות (מערכה)

**גלגיליות** (שם מדעי: Rotifera) היא מערכה הכוללת 2,200 מינים של חסרי חוליות מיקרוסקופיים, שגודלם 50 מיקרומטר עד 2 מילימטר הנפוצים בעיקר במים מתוקים שכמה מינים חיים במים מלוחים.

## טקסונומיה
המדען ג'ון האריס (John Harris) תיאר כמה מינים מהמערכה כבר ב-1696, מינים אחרים במערכה תוארו על ידי אנטוני ואן לוונהוק ב-1703 אך השם ניתן למערכה רק על ידי החוקר ז'ורז' קיווייה.

## אטימולוגיה
משמעות שם המערכה היא נושא גלגל בשל כתר בעל ריסים שנמצא מסביב לפה הנראה כמו גלגל שבעל החיים נע.

## מאפיינים
למינים במערכה יש סימטריה דו-צדדית ומגוון גדול של צורות החל מצורת קופסה עד לצורת תולעת. הריסים של הכתר יוצרים זרם שסוחף מזון לתוך הפה. המינים במערכה זו בעלי מוח קטן. מערכת העצבים מהווה כ-25 אחוזים מ-1,000 התאים שבגופו של בעל החיים.

## תזונה
המינים במערכה זו ניזונים מחליקיקים אורגניים, חיידקים מתים, אצות ופרוטיסטים. המינים במערכה זו משמשים לעיתים לניקוי אקווריומים.

## רבייה
המינים במערכה זו מתרבים ברבייה אל-זוויגית דרך הטלת ביצים. חלק מהמינים שומרים על הביצים בתוך הגוף שלהם עד שהביצים בוקעות. רוב המינים בוקעים מהביצים כגרסאות מיניאטוריות של הבוגר, לעומת זו מינים אחרים בוקעים בצורת פגית ששוחה חופשי ומגיעה לגודלה המרבי תוך כמה ימים בעוד הזכרים גדלים לאט יותר. תוחלת החיים היא מבין הקצרות ביותר בקרב עולם החי ונעה בין יומיים לשלושה שבועות אצל הנקבות בעוד שתוחלת החיים של הזכרים לא ידועה.

## טורפים
למינים במערכה זו יש הרבה טורפים כמו שטרגליים, דגים קטנים כמו סרדינאים וסלמוניים, חיטחבים, מסרקניות, מדוזות, כוכבי ים ודובוני מים.

## מיון
*על מחלקה *Eurotatoria*
**מחלקה גלגיליות עלוקתיות *Bdelloidea*
** מחלקה *Monogononta*
*מחלקה *Pararotatoria*

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:מערכות של בעלי חיים
קטגוריה:פלטיזואה
יוליה ניימיר

**יוליה ניימיר** (באנגלית: **Julia Namier**; 1893–1977) הייתה סופרת בריטית ילידת האימפריה הרוסית, אלמנתו של הדיפלומט הרוסי ניקולאי דה בוסובר ורעייתו השנייה של ההיסטוריון הבריטי לואיס ברנשטיין ניימיר.

## ביוגרפיה

ניימיר נולדה בסנקט פטרבורג בשם יוליה מיכאלובנה קאזארינה. היא נישאה לדיפלומט הרוסי ניקולאי דה בוסובר, שמת בשנות השלושים של המאה העשרים בעקבות הרדיפות של המשטר הסובייטי, יוליה עצמה נשלחה לגולג. האומנת הבריטית של יוליה פדתה אותה ואפשרה לה לעזוב את ברית המועצות - ב-1934 היא היגרה לבריטניה.

בבריטניה, ב-1938, פרסמה אוטוביוגרפיה בשם The Woman Who Could Not Die. כעבור שנתיים פרסמה ספר רוחני בשם Creative Suffering. פרסמה עוד שני ספרים, שכתבה על פי מקורות רוסיים-עממיים. ב-1942 פגשה את ההיסטוריון היהודי-בריטי ניימיר ולאחר שאשתו בנפרד נפטרה וניימיר הסכים להיטבל לנצרות (יוליה הייתה נוצרייה אדוקה) השניים נישאו ב-1945.

לאחר מותו של ניימיר כתבה יוליה ספר ביוגרפי עליו, Lewis Namier: A Biography, ספר שזכה בפרס ג'יימס טייט בלק לביוגרפיה לשנת 1971.

יוליה ניימיר זכתה שגם עליה תיכתב ביוגרפיה על ידי הסופרת קונסטנס בבינטון סמית, Iulia de Beausobre: A Russian Christian in the West.

## קישורים חיצוניים
* Julia Namier Biography 

קטגוריה:סופרות בריטיות
קטגוריה:סופרים כותבי אנגלית
קטגוריה:סופרות כותבות אנגלית
קטגוריה:ביוגרפים בריטים
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה בריטים
קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1893
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1893
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1977
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1977
I Like Boys

**I Like Boys** (בעברית: **אני אוהב בנים**) הוא שיר של הזמר האמריקאי טודריק הול. את השיר הפיק וכתב הול בשיתוף המפיק המוזיקלי ג'אן יווס דוקרנט. השיר יצא לאור בשנת 2019, במהלך חודש הגאווה, והוא השני מתוך המיני-אלבום השני שלו, *Haus Party, Pt. 1*.

לשיר פורסם וידאו קליפ, אשר נפתח בסצנה בה מופיע הול, יוצא מהארון בפני אמו, אותה גילמה הקומיקאית והשחקנית האמריקאית לונאל . הסרטון ממשיך במדבר, שם הול מופיע כשהוא מוקף ברקדנים ובגמל. השיר חוגג את מיניותו של הול, וכולל אזכורים תרבותיים צבעוניים ועירום גברי. הול תיאר את השיר כ"קאמפי".

נכון לאוקטובר 2021, השיר הושמע למעלה מ-23 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:בלדות פופ
ג'ק וולי

**ג'ק וולי** (באנגלית: **Jack Woolley**; נולד ב-23 בספטמבר 1998) הוא לוחם טאקוונדו אירי. ייצג את אירלנד באולימפיאדת טוקיו 2020.

## ביוגרפיה
וולי גדל בעיירה טולהט שבמחוז דרום דבלין שבאירלנד. בגיל שש הוא התחיל להתאמן בטאקוונדו.

ב-2012 הוא השתתף כצוער בטורניר הבינלאומי הראשון שלו באליקנטה, שם זכה במדליית ארד. בשנה שלאחר מכן הוא זכה במדליית הזהב הראשונה שלו בתחרות לצעירים בטרלבורג.

ב-2014 הוא התחרה באליפות העולם לצעירים בטאיפיי בקטגוריה של מתחת ל-48 ק"ג.

ב-2015, וולי התחרה לראשונה בטורניר הבוגרים בקטגוריית המשקל מתחת ל-54 ק"ג באליפות ארצות הברית הפתוחה באורלנדו. הוא סיים שלישי, בעוד שסיים שני בקטגוריית המשקל מתחת ל-55 ק"ג בתחרות הצעירים. הוא התחרה לראשונה גם באליפות העולם בטאקוונדו בצ'ליאבינסק (עד 54 ק"ג), שם הפסיד ברבע הגמר לוונילטון טשיירה  הברזילאי. בנוסף, הוא זכה במדליית כסף (עד 55 ק"ג) באליפות אירופה לנוער בדאוגבפילס.

בינואר 2016 התחרה וולי באיסטנבול בטורניר המוקדמות האירופי (עד 58 ק"ג) לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו מאוחר יותר באותה שנה. הוא סיים שלישי ולא העפיל לאולימפיאדה, כאשר רק שני המקומות הראשונים העפילו. עד לאליפות העולם 2017 במוג'ו, הוא התחרה בקטגוריית המשקל עד 54 ק"ג. במהלך אותה תקופה הוא השיג מספר זכיות על הפודיום בטורנירים הפתוחים, והשתתף באליפות אירופה במונטרה. באליפות העולם במוג'ו וולי הודח בשש-עשרית הגמר על ידי אדריאן ויסנטה הספרדי. לאחר גביע העולם הוא עבר לקטגוריית המשקל עד 58 ק"ג.

בשנת 2017 וולי השתתף גם בארבעת טורנירי הגרנד פרי  שהתקיימו במוסקבה, רבאט, לונדון ואביג'אן ובגראנד סלאם  בוושי.

בשנת 2018, וולי השיג מספר זכיות נוספות על הפודיום בטורנירים הפתוחים. באליפות אירופה בקאזאן הוא הודח ברבע הגמר על ידי חסוס טורטוסה הספרדי. בנוסף, הוא השתתף בחמשת טורנירי הגרנד פרי  ברומא, מוסקבה, טאיוואן, מנצ'סטר ופוג'יירה; ברומא הוא זכה במדליית ארד.

בשנת 2019 הגיע וולי לשמינית הגמר באליפות העולם במנצ'סטר, והפסיד להדי נפאטי  התוניסאי. באותה שנה הוא השתתף בארבעת טורנירי הגרנד פרי  (רומא, צ'יבה, סופיה ומוסקבה) והעפיל לאולימפיאדת טוקיו 2020, ובכך היה לספורטאי האירי הראשון שהעפיל לענף הטאקוונדו במשחקים האולימפיים. באולימפיאדה, הוא הודח על ידי לוקאס גוסמן  הארגנטינאי בשמינית הגמר, בתוצאה של 19–22, ובזאת סיים את השתתפותו.

## חיים אישיים
בגיל 17 וולי יצא מהארון כביסקסואל. באחד מראיונותיו הוא סיפר שהיו ספורטאים שסירבו ללחוץ את ידו בקרבות בשל כך.

בליל יום שישי, 13 באוגוסט 2020, חמישה ימים לאחר סיומה של אולימפיאדת טוקיו 2020, וולי אושפז בבית חולים לאחר שהותקף קשות בדבלין על ידי "חבורה של בין 8 ל-12 אנשים ונשים". לאחר שפרסם תמונות שלו אחרי התקיפה, עם כתמי דם עליו ועל בגדיו, הוא זכה לתמיכה ממעריציו באינטרנט. ב-17 בספטמבר הוא סיפר על התקיפה בריאיון לראיין טוברידי בתוכנית הלילה האירית "The Late Late Show", וזכה לשבחים כ"מקור להשראה ומודל לחיקוי".

## סטטיסטיקה
מתוך 136 קרבות רשומים בתחרויות ובאירועים שונים, וולי ניצח ב-83 מתוכם, שיעור הצלחה של 61%.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* ג'ק וולי, באתר TaekwondoData
* ג'ק וולי, באתר The-Sports.org

## הערות שוליים

קטגוריה:להט"בים אירים
קטגוריה:ספורטאים אירים
קטגוריה:ספורטאים להט"בים
קטגוריה:לוחמי טאקוונדו באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:אירים שנולדו ב-1998
סגסטס

**סגסטס** היה אציל מהשבט הגרמאני של הכרוסקים שהיה מעורב באירועים שהתחוללו סביב ניסיונותיהם של הרומאים לכבוש את צפון גרמניה בזמן שלטונו של הקיסר הרומאי אוגוסטוס.

ארמיניוס האציל הכרוסקי והמפקד הצבאי התחתן עם בתו של סגסטס תזונלדה בניגוד לרצון אביה. כתוצאה מכך סגסטס שתמך ברומאים נטר טינה מתמשכת כלפי ארמיניוס. בשנת 9 לספירה הזהיר סגסטס את המושל הרומאי פובליוס קווינקטיליוס וארוס מהתקוממות הממשמשת ובאה מצד השבטים הגרמאנים, אך וארוס סירב להאמין לו. בעקבות כך באירועים שהתחוללו במהלך קרב יער טויטובורג, תוך 3 ימים הושמדו 3 לגיונות רומאיים (וארוס עצמו נהרג), שנפלו למארב מתוכנן של קבוצת שבטים גרמאנים בפיקודו של ארמיניוס.

סגסטס יצא בגלוי נגד ארמיניוס כאשר המצביא הרומאי גרמניקוס פלש לצפון גרמניה בשנת 15 לספירה בניסיון מחודש לבסס את השלטון הרומאי באזור. כשהוא נתון במצור מצד בני שבטו פנה סגסטס בבקשת עזרה לגרמניקוס ולאחר שזה סייע לו לשבור את המצור מסר סגסטס לידיו את בתו ההרה תזונלדה, אשתו של ארמיניוס כאסירה.

תזונלדה נלקחה לרומא ושם יחד עם אחיה סיגימונדוס הוצגה לראווה במצעד הניצחון של גרמניקוס ב-17 לספירה כאשר סגסטס משמש כאורח של כבוד וצופה במצעד. תזונלדה מעולם לא חזרה למולדתה. בנו היחיד של ארמיניוס ת'ומיליקוס אותו ילדה במהלך שבייה, הוכשר כגלדיאטור ברוואנה וככל הנראה נהרג בקרב גלדיאטורים בטרם מלאו לו 20 שנה.

בשנת 21 לספירה סגסטס יחד עם חלק מבני משפחתו הרגו את ארמיניוס. בסופו של דבר עבר סגסטס להתגורר בנחלה אותה קיבל מגרמניקוס בפרובינציה הרומאית ממערב לריין.

קטגוריה:שבטים גרמאניים
חיים כהן (קצין)

**חיים כהן** (נולד בשנת 1983) הוא קצין בצה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה, שירת כמפקד החטיבה הצפונית באוגדת עזה בטבח שבעה באוקטובר. קודם לכן שירת כמפקד עוצבת השרון, קצין אג"ם של עוצבת הפלדה ומפקד גדוד שקד.

## ביוגרפיה
כהן נולד ב-1983. התגייס לצה"ל בשנת 2002, והתנדב ליחידת דובדבן. עבר מסלול של לוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב ליחידת דובדבן ומונה למפקד צוות. בהמשך שירת כמפקד פלגת לוחמים ביחידת דובדבן. עבר לחטיבת גבעתי ומונה למפקד פלוגה מבצעית בגדוד צבר. בהמשך שירת כסגן מפקד גדוד שקד, בין היתר במבצע צוק איתן. לאחר מכן מונה למפקד בית הספר להכשרות בגדס"ר גבעתי.

בשנת 2017 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד שקד, תפקיד שבו שירת עד שנת 2019. בשנים 2019–2021 שירת כקצין אג"ם של עוצבת הפלדה. ב-5 באוקטובר 2021 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת השרון (חטיבה 5), ושימש בתפקיד עד 23 במרץ 2023.

ב-16 באפריל 2023 מונה למפקד החטיבה הצפונית באוגדת עזה, תפקיד שבו שירת בטבח שבעה באוקטובר. הוא קפץ לזירה כמה שעות לפני יום הטבח, לאחר שקיבל מידע בהערכות מצב. ב-5 בבוקר הגיע למסיבת הנובה, אך החליט שלא לפזר את המסיבה, על אף ההתרעות, ולמרות שראה את מספר המשתתפים הגבוה והבחין כי רק שני רכבי שיטור מאבטחים את המסיבה. זירת המסיבה הייתה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות ישראל, בה נרצחו ביום שמחת תורה 378 בני אדם, ו-44 נחטפו.

בדצמבר 2024 החליט הרמטכ"ל הרצי הלוי להדיח את כהן מתפקידו, אך החלטה זו לא מומשה. על פי תחקיר "הארץ", כהן פנה בעניין זה באמצעות משפחת קדושים אל שר הביטחון ישראל כץ, והלה התערב לטובתו. כהן סיים את תפקידו כמפקד החטיבה הצפונית ב-10 באפריל 2025, בתום קדנציה של שנתיים, והודיע על פרישתו מצה"ל כשהוא מציין: "במבחן התוצאה נכשלתי". בנובמבר 2025 הורה הרמטכ"ל אייל זמיר להדיח את כהן משירות מילואים, במסגרת הצעדים הפיקודיים הראשונים שנקט נגד מפקדים בכירים על חלקם במחדל שהוביל לטבח שבעה באוקטובר.

## חיים אישיים
כהן נשוי ואב לשלושה. מתגורר בטבריה.

## הערות שוליים

קטגוריה:לוחמי יחידת דובדבן
קטגוריה:מפקדי גדוד שקד
קטגוריה:מפקדי חטיבה 5
קטגוריה:מפקדי החטיבה הצפונית באוגדת עזה
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
2018 בנמיביה

אירועים בשנת **2018 ב[[נמיביה]]**.

## הנהגה
* **נשיא**: האגה גיינגוב
* **סגן נשיא**: ניקי איימבו (עד 12 בפברואר); נגולו מבומבה (החל מ-12 בפברואר)
* **ראש ממשלה**: סאארה קוגונגלווה
* **שופט ראשי**: פיטר שיבוט

## אירועים
* 12 בפברואר – ננגולו מבומבה נכנס לתפקיד סגן הנשיא, וממלא את מקומו של ניקי איימבו.

## אנשים שנפטרו
* 15 בינואר – רוסליה נידינווה, פוליטיקאית (נולדה ב-1952).
* 13 במרץ – נורה שימינג-צ'ייס, פוליטיקאית ודיפלומטית (נולדה ב-1940).
* 14 ביולי – תיאו-בן גוריראב, פוליטיקאי (נולד ב-1938).
* 11 בדצמבר – פטרוס איילונגה, פוליטיקאי ואסיר פוליטי, סגן שר הביטחון (נולד ב-1947).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

נמיביה
2018
Bad Little Thing

"**Bad Little Thing**" (בעברית: "**דבר קטן ורע**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נועה קירל. השיר יצא כסינגל ב-15 באוקטובר 2021 תחת הוצאת חברת אטלנטיק רקורדס.

## הפצה וקידום
לאחר שהוציאה את הסינגל "Please Don't Suck", הראשון שלה תחת חוזה ההקלטות עם חברת אטלנטיק רקורדס, טסה קירל בחודש ספטמבר 2021 לארצות הברית על מנת לקדם את קריירת המוזיקה שלה.

ב-11 באוקטובר של אותה השנה חשפה קירל את שם ועטיפת הסינגל "Bad Little Thing" בחשבונות המדיה החברתית שלה. יומיים לאחר מכן, ב-3 באוקטובר 2021 פרסמה קירל בחשבונות המדיה החברתית שלה טיזר לווידאו קליפ של השיר.

עם צאת השיר קירל פרסמה פוסט בחשבונות המדיה החברתית שלה וכתבה כי .

הסינגל הוא שיר הנושא של הסרט האמריקאי "Honor Society"  שיצא לאור בחודש יולי 2022.

## הרכב
השיר נכתב על ידי קייסי סמית׳, ג'יימס אברהרט, נייט מרצ'נט, סאם מרטין וסמואל אחנה. הוא הופק על ידי מרצ'נט, מרטין ומפיק ההיפ הופ האמריקאי סוויש .

השיר הוא שיר פופ עם השפעות של מוזיקת היפ הופ ורוק.

## ביצועים מסחריים
בשבוע הראשון לצאתו, הגיע השיר למקום הראשון בסרטונים החמים ביוטיוב ישראל, אך בשבוע השני לצאתו צנח מספר ההאזנות לשיר ב-50% והוא ירד למקום החמישי במצעד. בשבוע לאחר מכן ירד השיר למקום ה-14 לאחר ירידה נוספת של שליש מכמות ההאזנות.

נכון לחודש פברואר 2022, צבר השיר כ-1.4 מיליון השמעות בספוטיפיי.

## הופעות חיות
קירל ביצעה את השיר במהלך טקס מיס תבל לשנת 2021 שהתקיים באילת. המעצבת הישראלית גליה להב עיצבה את התלבושת אותה לבשה קירל בהופעה.

## ביקורות
דודי פטימר סקר את השיר בישראל היום וציין כי השיר הוא , אך גם הטיל בספק את הצלחת השיר בזירה הבינלאומית בשל חוסר ייחודו.

אסף ראב סקר את השיר באתר של רשת 13 ונתן לו דירוג של שלושה וחצי כוכבים. הוא שיבח את הפקת השיר וכתב .

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ יצא בצמוד לצאת השיר, ב-15 באוקטובר 2021. הווידאו קליפ צולם בישראל בבימויו של הבמאי הישראלי רועי רז. הרקדנית הישראלית מור חממי יצרה את הכוריאוגרפיה לסרטון.

הקליפ כולל תוכן פרסומי של חברת שלטי הניאון הישראלית, וייבז ניאון, כמו כן גם של חברת האופנה פומה. חלק מהתלבושות של קירל בקליפ עוצבו על ידי מעצב האופנה הישראלי אלון ליבנה. בווידאו קליפ של השיר משתתף הדוגמן הישראלי תומר הכהן.

נכון לחודש יוני 2025 צבר הקליפ כ-39 מיליון צפיות ביוטיוב והוא הקליפ השני הנצפה ביותר של קירל בפלטפורמה, אחרי "פאוץ'".

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי נועה קירל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'יימס אברהרט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
ניקו שלוטרבק

**נִיקוֹ שְׁלוֹטֵרְבֶּק** (בגרמנית: **Nico Schlotterbeck**; נולד ב-1 בדצמבר 1999 בוויבלינגן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בורוסיה דורטמונד מהבונדסליגה ובנבחרת גרמניה.

## קריירת מועדונים
### פרייבורג
שלוטרבק הגיע אל מחלקת הנוער של פרייבורג בשנת 2017, לאחר ששיחק במחלקות הנוער של ו.פ.ר. אאלן ושל קרלסרוהה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. ב-9 במרץ 2019 ערך שלוטבק את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1–2 על הרטה ברלין במסגרת המחזור ה-25 בליגה לעונת 2018/19. בסך הכל ערך שלוטרבק ארבע הופעות ליגה בעונה זו, והוסיף 13 הופעות ליגה בעונת 2019/20.

### אוניון ברלין
ב-31 ביולי 2020 הושאל שלוטרבק למשך עונה אחת לאוניון ברלין מהבונדסליגה. ב-12 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על קרלסרוהה במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. ב-26 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במדי המועדון, בתיקו 1-1 נגד בורוסיה מנשנגלדבך במסגרת המחזור השני לעונת 2020/21. במשחק זה הבקיע את שערו היחיד בליגה במדי המועדון.

### בורוסיה דורטמונד
ב-2 במאי 2022, הודיעה בורוסיה דורטמונד על החתמתו של שלוטרבק, אליה הצטרף החל מעונת 2022/23.

## קריירה בינלאומית
שלוטרבק זכה עם נבחרת גרמניה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21, וערך שש הופעות בטורניר.

הוא זומן לראשונה לסגל נבחרת גרמניה הבוגרת לקראת משחקי מוקדמות מונדיאל 2022 בחודש ספטמבר 2021.

ב-26 במרץ 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–2 על נבחרת ישראל במשחק ידידות.

נכלל בסגל נבחרת גרמניה לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת גרמניה לטורניר יורו 2024.

## תארים
;נבחרת גרמניה עד גיל 21
* אליפות אירופה עד גיל 21: 2021

;אישיים
* נבחרת הטורניר באליפות אירופה עד גיל 21: 2021
* נבחרת העונה בבונדסליגה: 2021/22, 2022/23

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:בלמי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני פרייבורג
קטגוריה:כדורגלני אוניון ברלין
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1999
דויד ראום

**דויד ראום** (בגרמנית: **David Raum**; נולד ב-22 באפריל 1998 בנירנברג שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת ר.ב. לייפציג מהבונדסליגה, בה הוא גם משמש כקפטן, ובנבחרת גרמניה.

## קריירת מועדונים
### גרויטר פירט
ראום נולד בנירנברג שבגרמניה והחל לשחק בקבוצת טוספו נירנברג המקומית בגיל ארבע. בגיל שמונה עבר לאקדמיה של גרויטר פירט, וגדל במחלקת הנוער של המועדון. בסך הכל ערך ראום 94 הופעות ליגה במדי המועדון בבונדסליגה השנייה, בהן הבקיע ארבעה שערים.

### הופנהיים
לאחר עונת 2020/2021, בה העפילה גרויטר פירט לבונדסליגה, חתם ראום על חוזה לארבע עונות בהופנהיים, גם היא מהבונדסליגה. ב-9 באוגוסט 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–3 על ויקטוריה קלן במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני. ב-14 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, בניצחון 0–4 על אאוגסבורג במסגרת המחזור הראשון לעונת 2021/2022. ב-11 בצדמבר 2021 כבש שער בכורה בניצחון 1–2 על פרייבורג.

### ר.ב. לייפציג
ב-31 ביולי 2022 חתם לחמש שנים בר.ב. לייפציג. ב-14 באוגוסט 2025 מונה ראום לקפטן הקבוצה.

## קריירה בינלאומית
ראום זכה עם נבחרת גרמניה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21, וערך שש הופעות בטורניר. הוא היה חלק מהסגל האולימפי של גרמניה לטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו 2020 בשנת 2021.

ב-5 בספטמבר 2021 ערך ראום את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גרמניה הבוגרת, בניצחון 0–6 על נבחרת ארמניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת גרמניה לטורניר מונדיאל 2022.

## תארים
**ר.ב. לייפציג**

* הגביע הגרמני: 2021/2022, 2022/2023
* הסופר קאפ הגרמני: 2023
;נבחרת גרמניה עד גיל 21
* אליפות אירופה עד גיל 21 (1): 2021

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני גרויטר פירט
קטגוריה:כדורגלני הופנהיים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:נירנברג: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:כדורגלני ר.ב. לייפציג
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1998
הומאם אחמד

**הומאם אל-אמין אחמד** (בערבית: **همام الأمين أحمد**, בתעתיק: **המאם אלאמין אחמד**; נולד ב-25 באוגוסט 1999 בדוחה שבקטר) הוא כדורגלן קטרי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת א-דוחייל מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר.

## קריירת מועדונים
אחמד נולד בדוחה שבקטר, וגדל באקדמיית אספייר המקומית. ב-1 בינואר 2018 עבר לאויפן הבלגית.

ב-1 בספטמבר 2019 חתם באל-ע'ראפה מליגת העל הקטרית. ב-28 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-1 לא-סאיליה במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת . ב-14 באוגוסט 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1-0 על אום סלאל במסגרת המחזור ה-21 בליגה. בשתי עונותיו הראשונות במועדון ערך אחמד 36 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים.

## קריירה בינלאומית
ב-14 בנובמבר 2019 ערך אל-ביאתי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בניצחון 2-0 על נבחרת סינגפור במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע הזהב 2021, וערך חמש הופעות בטורניר. ב-21 ביולי 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-0 על נבחרת הונדורס במסגרת שלב הבתים של הטורניר.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;אל-ע'ראפה
* גביע הליגה הקטרית  (2): 2017/2018, 2018/2019

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:מגני כדורגל קטרים
קטגוריה:דוחה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אויפן
קטגוריה:כדורגלני אל-ע'ראפה
קטגוריה:כדורגלני א-דוחייל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:קטרים שנולדו ב-1999
יוסוף עבד א-רזאק

**יוסוף עבד א-רזאק יוסוף** (בערבית: **يوسف عبد الرزاق يوسف**, בתעתיק: **יוסף עבד אלרזאק יוסף**; נולד ב-6 באוגוסט 1999 בדוחה שבקטר) הוא כדורגלן קטרי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת א-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר.

## קריירת מועדונים
עבד אל-רזאק החל את הקריירה המקצוענית שלו בא-סד מליגת העל הקטרית. בין השנים 2019–2020 הושאל למשך עונה וחצי לאל-ערבי מליגת העל הקטרית, וערך 23 הופעות ליגה במועדון.

## קריירה בינלאומית
ב-5 בספטמבר 2019 ערך עבד א-רזאק את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בניצחון 6-0 על נבחרת אפגניסטן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. ב-10 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-0 על נבחרת בנגלדש, גם כן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע הזהב 2021, אך לא זכה לשחק בטורניר.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;א-סד
* אליפות קטר (1): 2020/2021
* גביע הליגה הקטרית (1): 2019/2020
* גביע אמיר קטר (1): 2020
* הגביע הקטרי (1): 2021

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:קשרי כדורגל קטרים
קטגוריה:דוחה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני א-סד
קטגוריה:כדורגלני אל-ערבי (קטר)
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:קטרים שנולדו ב-1999
משעל ברשם

**משעל עיסא ברשם** (בערבית: **مشعل عيسى برشم**, בתעתיק: **משעל עיסא ברשם**; נולד ב-14 בפברואר 1998 בח'רטום שבסודאן) הוא כדורגלן קטרי יליד סודאן המשחק בעמדת השוער בקבוצת א-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר.

## קריירת מועדונים
ברשם גדל במחלקת הנוער של א-סד מליגת העל הקטרית. ב-11 באוקטובר 2017 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 5-1 לא-ריאן במסגרת גביע הליגה הקטרית. ב-1 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בניצחון 3-2 על אל-ח'ור במסגרת המחזור העשירי לעונת . בארבע העונות הראשונות שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון הוא ערך 35 הופעות ליגה.

## קריירה בינלאומית
ב-13 בנובמבר 2020 ערך ברשם את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בתיקו 1-1 נגד נבחרת קוסטה ריקה במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע הזהב 2021, וערך חמש הופעות בטורניר.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;א-סד
* אליפות קטר (2): 2018/2019, 2020/2021
* גביע הליגה הקטרית (1): 2019/2020
* גביע אמיר קטר (1): 2020
* הגביע הקטרי (2): 2020, 2021
* גביע השייח' ג'אסם (1): 2019

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:שוערי כדורגל קטרים
קטגוריה:דוחה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני א-סד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:קטרים שנולדו ב-1998
יוסף חסן

**יוסף חסן מוחמד עלי** (בערבית: **يوسف حسن محمد علي**, בתעתיק: **יוסף חסן מחמד עלי**; נולד ב-24 במאי 1996 בדוחה שבקטר) הוא כדורגלן קטרי המשחק בעמדת השוער בקבוצת אל-ע'ראפה מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר.

## קריירת מועדונים
חסן נולד בדוחה שבקטר, וגדל באקדמיית אספייר המקומית. בין השנים 2014–2015 הושאל לוויאריאל. לאחר מכן עבר לאל-ע'ראפה מליגת העל הקטרית. ב-15 באפריל 2016, לאחר עונת השאלה באויפן בה לא ערך הופעות ליגה, ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1-0 לאל-ח'ור במסגרת המחזור ה-26 בליגה לעונת . בחמש העונות הראשונות שלו במועדון ערך חסן 68 הופעות ליגה.

## קריירה בינלאומית
ב-7 בספטמבר 2018 ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בניצחון 1-0 על נבחרת סין במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורנירי גביע אסיה 2019, קופה אמריקה 2019 וגביע הזהב 2021, אך לא זכה לדקות משחק בטורנירים אלו. נבחרת קטר זכתה בגביע אסיה 2019.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022.

## תארים
;אל-ע'ראפה
* גביע הליגה הקטרית (2): 2017/2018, 2018/2019

;נבחרת קטר
* גביע אסיה (1): 2019

;נבחרת קטר עד גיל 19
* גביע אסיה עד גיל 19 (1): 2014

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:שוערי כדורגל קטרים
קטגוריה:כדורגלני אל-ע'ראפה
קטגוריה:דוחה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אויפן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2023
קטגוריה:קטרים שנולדו ב-1996
קרחון ליטויה

**קרחון ליטויה** או **קרחון ליטוייה** (באנגלית: **Lituya Glacier**) הוא קרחון בשטח הפארק הלאומי גליישר ביי, במדינת אלסקה שבארצות הברית.

מוצאו של הקרחון ברכס פיירווד'ר שבהרי סנט אליאס. אורכו של הקרחון 18 קילומטרים, והוא נשפך אל מפרץ ליטויה שנפתח אל האוקיינוס השקט.

גובהו הממוצע של הקרחון 968 מטרים מעל פני הים.

## היסטוריה
### מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו בשנת 1917, על ידי ג'יי. בי. מרטי ג'וניור (J. B. Mertie, Jr.) מהסקר הגאולוגי של ארצות הברית.

השם אומץ רשמית בשנת 1945.

### רעידת האדמה והמגה-צונאמי של שנת 1958

מיקומו של הקרחון ונסיגתו, הם אחד הגורמים להיווצרותו של המגה-צונאמי במפרץ ליטויה בשנת 1958.

נסיגת הקרחון יצרה מפרץ צר וארוך (מפרץ ליטויה), שקירותיו הם מדרונות תלולים, וכניסה צרה מאוד נפתחת לאוקיינוס, ולכן עקב מפולת הסלעים, נוצר גל ההדף, שהפך למגה צונאמי (גל שגובהו 524 מטרים מעל פני הים).

## לקריאה נוספת

* STEVEN N. WARD, SIMON DAY, **[https://websites.pmc.ucsc.edu/~ward/papers/Lituya.pdf THE 1958 LITUYA BAY LANDSLIDE AND TSUNAMI — A TSUNAMI BALL APPROACH]**, Journal of Earthquake and Tsunami, Vol. 4, No. 4 (2010) 285–319 DOI: 10.1142/S1793431110000893
* Goodwin, Robert G, **[https://www.jstor.org/stable/1551698 THE 1958 Holocene Glaciolacustrine Sedimentation in Muir Inlet and Ice Advance in Glacier Bay, Alaska, U.S.A.]**, Arctic and Alpine Research, vol. 20, no. 1, INSTAAR, University of Colorado, 1988, pp. 55–69, https://doi.org/10.2307/1551698.
* José Manuel González-Vida, Jorge Macías, Manuel Jesús Castro, Carlos Sánchez-Linares, Marc de la Asunción, Sergio Ortega-Acosta, and Diego Arcas, **[https://nhess.copernicus.org/preprints/nhess-2018-224/nhess-2018-224-manuscript-version3.pdf The Lituya Bay landslide-generated mega-tsunami. Numerical simulation and sensitivity analysis]**


## קישורים חיצוניים

* קרחון ליטויה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* קרחון ליטויה באתר alaska.guide
* מפת אזור קרחון ליטויה
* מזג אוויר נוכחי עדכני בקרחון ליטויה (לרבות נתוני שקיעת/זריחת שמש/ירח עדכניים)
** תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור קרחון ליטויה
** נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור קרחון ליטויה
** סטטיסטיקות מזג אוויר עבור קרחון ליטויה
* 

## הערות שוליים

ליטויה
ליטויה
Best Part of Me

"**Best Part of Me**" (בעברית: "**החלק הטוב ביותר בי**") הוא שיר של הזמר-יוצר הבריטי אד שירן, בהשתתפות הזמרת האמריקאית יאבה. השיר יצא לאור ב-5 ביולי 2019, על ידי חברות התקליטים אסיילום רקורדס ואטלנטיק רקורדס, יחד עם רצועה נוספת מתוך האלבום, "Blow", בהשתתפות כריס סטייפלטון וברונו מארס, כסינגל החמישי מתוך אלבום האולפן הרביעי של שירן, *[[No.6 Collaborations Project]]*.

## רקע וכתיבה
על שיתוף הפעולה עם יאבה, הצהיר אד שירן כי "אהבתי לעשות את השיר. יאבה היא פנומנלית, היא עוסקת בדברים מאסיביים". בהמשך, הוכרז "Best Part of Me" כחלק מרשימת הרצועות של *[[No.6 Collaborations Project]]*, כאשר חשף שירן שהשיר עתיד לצאת לאור ב-4 ביולי 2019. השיר פורסם כסינגל לצד "Blow", רצועה אחרת מהאלבום.

"Best Part of Me" תואר כבלדת פופ רומנטית. לדברי מייק ניד מ-*Idolator*, השיר הוא בלדה רומנטית ש"נבנית לפזמון מקסים מאוד". רוב ארקנד מ-*Spin* כתב כי השיר "מאט את העניינים", והשווה אותו לביצוע הסולו האקוסטי של שירן לשיתוף הפעולה עם ג'סטין ביבר, "I Don't Care".

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-203 מיליון השמעות.

## קרדיטים
הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל.
*אד שירן - שירה, כתיבה, הפקה, בס, גיטרה
*יאבה - שירה, כתיבה
*בני בלנקו - כתיבה, הפקה, קלידים
*ג'ו רובל - הפקה, הנדסה, קלידים
*תומאס ברטלט - קלידים
*פינו פלדינו - בס
*כריס סקלאפני - הנדסה
*גושה אוסוב - הנדסה
*ארצ'י קרטר - עוזר הנדסה
*רוברט סלנס - עוזר הנדסה
*אנתוני אוונס - עריכה
*סטיוארט הוקס - מאסטרינג
*סמן סטנט "ספייק" - מיקסינג
*מאט וולך - מיקסינג
*מייקל פרימן - מיקסינג

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אד שירן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אד שירן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בני בלנקו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי בני בלנקו
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אסיילום רקורדס
מוחמד אל-ביאתי

**מוחמד ועד עבד אל-והאב ג'דוע אל-ביאתי** (בערבית: **محمد وعد عبد الوهاب جدوع البياتي**, בתעתיק: **מחמד ועד עבד אלוהאב ג'דוע אלביאתי**; נולד ב-18 בספטמבר 1999 בעיראק) הוא כדורגלן קטרי יליד עיראק המשחק בעמדת הקשר בקבוצת א-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר.

## חיים אישיים
אל-ביאתי נולד בעיראק. אחיו התאום הוא הכדורגלן פהד אל-ביאתי.

## קריירת מועדונים
אל-ביאתי גדל במחלקת הנוער של א-סד. ב-4 בינואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1-0 על אל-ח'ריטיאת במסגרת המחזור ה-14 בליגת העל הקטרית לעונת .

בין השנים 2018–2020 הושאל אל-ביאתי לקולטורל לאונסה מהליגה הספרדית השלישית ולאל-אהלי ואל-וכרה מליגת העל הקטרית.

## קריירה בינלאומית
ב-13 בנובמבר 2020 ערך אל-ביאתי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בתיקו 1-1 נגד נבחרת קוסטה ריקה במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע הזהב 2021, וערך הופעה אחת בטורניר.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;א-סד
* אליפות קטר (1): 2020/2021
* גביע הליגה הקטרית  (1): 2019/2020
* גביע אמיר קטר (2): 2017, 2020
* הגביע הקטרי (2): 2017, 2021

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:קשרי כדורגל קטרים
קטגוריה:כדורגלני א-סד
קטגוריה:כדורגלני קולטורל לאונסה
קטגוריה:כדורגלני אל-אהלי (דוחה)
קטגוריה:כדורגלני אל-וכרה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:קטרים שנולדו ב-1999
סעד א-שיב

**סעד עבדאללה א-שיב** (בערבית: **سعد عبدالله الشيب**, בתעתיק: **סעד עבדאללה אלשיב**; נולד ב-19 בפברואר 1990 בדוחה שבקטר) הוא כדורגלן קטרי המשחק בעמדת השוער בקבוצת א-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת קטר.

## קריירת מועדונים
א-שיב נולד בדוחה שבקטר, וגדל במחלקת הנוער של א-סד המקומית. החל מעונת  הוא משחק בקבוצה הבוגרת של המועדון, בה ערך 181 הופעות ליגה ב-14 העונות הראשונות שלו.

## קריירה בינלאומית
ב-30 בדצמבר 2009 ערך חסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קטר, בהפסד 1-0 לנבחרת קוריאה הצפונית במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורנירי גביע אסיה 2011, גביע אסיה 2015, גביע אסיה 2019, קופה אמריקה 2019 וגביע הזהב 2021, וזכה עם נבחרת קטר זכתה בגביע אסיה 2019.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת קטר לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;א-סד
* אליפות קטר (3): 2012/2013, 2018/2019, 2020/2021
* גביע אמיר קטר (4): 2014, 2015, 2017, 2020
* הגביע הקטרי (3): 2008, 2017, 2021
* גביע השייח' ג'אסם (3): 2014, 2017, 2019
* ליגת האלופות האסיאתית (1): 2011

;נבחרת קטר
* גביע אסיה (1): 2019
* גביע המפרץ לאומות (1): 2014
* אליפות מערב אסיה (1): 2014

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:שוערי כדורגל קטרים
קטגוריה:דוחה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני א-סד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2011
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2015
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:קטרים שנולדו ב-1990
Those Kinda Nights

**These Kinda Nights** הוא שיר של הראפר האמריקאי אמינם, מתוך מאלבום האולפן האחד עשר שלו, *[[Music to Be Murdered By]]*. הוא יצא לאור כרצועה החמישית של האלבום ב-17 בינואר 2020, על ידי חברת התקליטים שיידי רקורדס, יחד עם שאר האלבום. מפגשי הקלטת השיר התקיימו באולפני אפיגי שבדטרויט. את השיר הפיק d.a. Got That Dope, יחד עם אמינם ופרד אגיין. בשיר משתתף הזמר-יוצר האנגלי אד שירן, המבצע את ההוק, מה שהופך את השיר לשיתוף הפעולה השלישי בין שני האמנים, אחרי "River" משנת 2017 ו-"Remember The Name" משנת 2019.

## קרדיטים
* אמינם - שירה, כתיבה, הפקה
* אד שירן - שירה, כתיבה
* d.a Got That Dope - כתיבה, הפקה
* פרד אגיין - כתיבה, הפקה
* לואיס רסטו - כתיבה, קלידים
* אדריאן ביירן - כתיבה, כלים נוספים, תכנות
* מייק סטריינג' - הקלטה, מיקסינג
* ג'ו סטריינג' - הנדסה נוספת
* טוני קמפנה - הנדסה נוספת

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אמינם
קטגוריה:שירי אד שירן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אד שירן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אמינם
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אמינם
ארמיס סקיוריטי

**ארמיס סקיוריטי בע"מ**, המוכרת בשם המקוצר **Armis**, היא חברת אבטחת מידע פרטית ישראלית, העוסקת באבטחת האינטרנט של הדברים.

## היסטוריה
החברה נוסדה בנובמבר 2015 על ידי יבגני דיברוב (מנכ"ל) ונדיר יזרעאל (CTO), שניהם בוגרי הפקולטה למדעי המחשב של הטכניון, ותומר שוורץ שפרש מהחברה בשנת 2017.

התוכנה של החברה עוסקת בהגנת מכשירים המחוברים לרשת המחשבים הארגונית: מדפסות, מצלמות ומכשירים נוספים, הנכללים באינטרנט של הדברים (IoT).

התוכנה מזהה את הפעילות האופיינית של מכשירים אלה, מתריעה על פעילות חריגה, ובמידת הצורך מנתקת את המכשיר מהרשת הארגונית. החברה פעילה גם באבטחת טכנולוגיה תפעולית, בין השאר בתחום הרפואה, שבו נדרשת אבטחה של שלל מכשירים, כגון מוניטורים ומכשירי הדמיה רפואית, ובתחום התעשייה, שבו נדרשת אבטחה של מכשירי קו הייצור.

בפברואר 2023 הודיעה החברה שהגיעה להקף מכירות שנתי של 100 מיליון דולר. באוקטובר 2024 הודיעה החברה שהגיעה להקף מכירות שנתי של 200 מיליון דולר.

בפברואר 2024 רכשה החברה את חברת CTCI האמריקאית, העוסקת בזיהוי איומי סייבר באמצעות כלי בינה מלאכותית, תמורת 20 מיליון דולר.

באפריל 2024 רכשה החברה את חברת סילק סקיוריטי הישראלית, תמורת 150 מיליון דולר.

במרץ 2025 רכשה החברה את חברת אוטוריו הישראלית, תמורת כ-120 מיליון דולר.

בהמשך שנת 2025 הגיעה החברה להכנסה חוזרת שנתית של 300 מיליון דולר.

### גיוסי הון והחלפת בעלי השליטה
ביוני 2017 גייסה החברה 17 מיליון דולר. באפריל 2018 גייסה החברה עוד 30 מיליון דולר. בסך הכל גייסה החברה עד למכירתה כ-115 מיליון דולר.

בינואר 2020 רכשה קרן ההשקעות אינסייט פרטנרס  את השליטה בארמיס לפי שווי של 1.1 מיליארד דולר.

בפברואר 2021 גייסה החברה 125 מיליון דולר, לפי שווי של שני מיליארד דולר.

בנובמבר 2021 גייסה החברה 300 מיליון דולר לפי שווי של 3.4 מיליארד דולר.

באוקטובר 2024 גייסה החברה 200 מיליון דולר, לפי שווי של 4.3 מיליארד דולר.

ביולי 2025 מכרו מאות מעובדי החברה מניות בסך 100 מיליון דולר, לפי שווי חברה של 4.5 מיליארד דולר.

בנובמבר 2025 גייסה החברה 435 מיליון דולר לפי שווי של 6.1 מיליארד דולר. הגיוס נעשה בהובלת קרן הצמיחה של גולדמן זאקס, והשתתפה בו גם קרן CapitalG  (קרן הצמיחה של חברת אלפאבית).

בדצמבר 2025 הגיעה חברת ServiceNow להסכם לרכישת ארמיס תמורת 7.75 מיליארד דולר.

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:חברות אבטחת מחשבים ישראליות
קטגוריה:חברות ישראליות שעשו אקזיט
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2015
Reuf

**Reuf** הוא שיר של אמן ההיפ-הופ הצרפתי נקפיו, בהשתתפות הזמר-יוצר האנגלי אד שירן. השיר יצא לאור כרצועה השמינית מתוך אלבום האולפן הראשון של נקפיו, *Feu*.

אף על פי שלא יצא רשמית כסינגל, השיר נכנס למצעד הסינגלים הצרפתי, והגיע בשיאו, ב-20 ביוני 2015, למקום ה-72. הוכרז כי עתיד לצאת וידאו קליפ לשיר בדצמבר 2015, אם כי הוא בוטל בסופו של דבר, עקב "סיבות טכניות".

גרסה חדשה של השיר שהופקה על ידי הוגס הפנר, שאינה כוללת את חלקו של שירן בפזמון, הושמעה בקומדיה הצרפתית "Five". הגרסה החדשה יצאה עם קליפ המורכב מקטעים מהסדרה ומאחורי הקלעים.

## רקע ופרסום
השיר הופק על ידי נקפיו עצמו, יחד עם די ג'יי אליט.

ב-6 ביוני 2020, הדליף מהנדס אודיו שעבד על הסינגל השלישי של נקפאו, Les étoiles vagabondes,כי נקפיו ושירן שיתפו פעולה פעם נוספת, בשיר שטרם פורסם בשם "Elle pleut".

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-18 מיליון השמעות.

## רשימת רצועות
* **הורדה דיגיטלית**
# "Reuf (בהשתתפות אד שירן)" – 5:27

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אד שירן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אד שירן
פרידריך לודוויג שרדר

**פרידריך לודוויג שרדר** (3 בנובמבר 1744 – 3 בספטמבר 1816) היה שחקן גרמני, אמרגן שחקנים, מחזאי ואחד מהבונים החופשיים הבולטים בהיסטוריה של גרמניה.

## חייו ומותו
### שנותיו הראשונות
שרדר נולד בשוורין. זמן קצר לאחר לידתו, נפרדה אמו, סופי שרלוט בירייקל (1714–1792), מבעלה, והצטרפה לתיאטרון, שערך סיבוב הופעות מוצלח בפולין וברוסיה. לאחר מכן, נישאה אימו לקונראד ארנסט אקרמן והופיעה עם התיאטרון שלו בערים רבות בגרמניה, ולבסוף השתקעה בהמבורג. כבר בצעירותו, שרדר הראה כישרון במספר תחומים, אך ילדותו הייתה קשה מאוד בגלל יחסו של אביו החורג כלפיו, עד שבסופו של דבר הוא ברח מהבית ולמד את מקצוע הסנדלרות. עם זאת, הוא שב והצטרף להוריו בשנת 1759, והחל בקריירת משחק.

### קריירת תיאטרון
ב-1764 הופיע עם חברת אקרמן בהמבורג, ושיחק בקומדיות מובילות, אך את אלה הוא החליף עד מהרה בתפקידים הטרגיים שבהם התפרסם. אלה כללו בין היתר את המלט ואת המלך ליר. לאחר מותו של אקרמן ב-1771 השתלטו שרדר ואמו על ניהול תיאטרון המבורג, ושרדר החל לכתוב מחזות. ב-1780, עזב שרדר את המבורג, ולאחר טיול עם אשתו, אנה כריסטינה הארט, הם התארסו בתיאטרון בווינה. בשנת 1785 שרדר שוב לקח את הניהול על התיאטרון בהמבורג והוביל אותו בהצלחה עד לפרישתו בשנת 1798. לאחר עזיבתו של שרדר, תיאטרון המבורג קרס, ושרדר זומן פעם נוספת לסייע בשיקומו, ובשנת 1811 חזר אליו לשנה אחת.

### פטירה
שרדר נפטר בשנת 1816.

## נוסח שרדר
נוסח שרדר (בגרמנית: Schrödersche Lehrart) הוא נוסח בבנייה החופשית הנהוג בעיקר בלשכות בגרמניה ובברזיל, ובעוד מספר מדינות אחרות. הנוסח פותח על ידי שרדר, והוצג לבונים חופשיים בכירים בהמבורג ב-29 ביולי 1801. הנוסח התקבל פה אחד ומשך אליו כמה לשכות ברחבי גרמניה ומדינות אחרות, שם נהגו על פיו בעיקר בונים חופשיים ממוצא גרמני. עד מהרה, קיבל הנוסח את שמו של מייסדו, נוסח שרדר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1816
קטגוריה:גרמנים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1744
מוזיאון השעווה הישראלי

**מוזיאון השעווה הישראלי** היה מוזיאון שעווה שפעל במגדל שלום בתל אביב. המוזיאון, שהוקם ב-1973 על ידי שי מאיר, היה מוזיאון השעווה הראשון והיחיד בישראל באותן שנים, והוצגו בו כ-100 בובות שעווה. המוזיאון נסגר בשנת 1995 עקב בעיות כלכליות.

## היסטוריה
בתחילת שנות ה-70 ראה שי מאיר, המנהל של כלבו שלום, את ההצלחה הרבה לה זכה מוזיאון מאדאם טוסו בלונדון, והחליט להקים מוזיאון שעווה בישראל. לשם כך הוא גייס לעזרתו את ויויאן סאן, פסלת ומנהלת מוזיאון שעווה בהונג קונג. לאחר משא ומתן, היא הגיעה ב-1971 לישראל יחד עם ארבעה מעובדיה. מיד עם הגעתם ארצה, החלו העובדים בסבב תחקירים ופגישות עם האישים אותם פיסלו, וזאת על מנת להגיע לרמת הדיוק הגבוהה ביותר. חלק מהפריטים שהופיעו על פסלי השעווה היו מקוריים ורבי ערך, וביניהם המשקפיים של אדולף אייכמן וגלימה של האפיפיור פאולוס השישי.

אחרי שנה וחצי של עבודה, נפתח המוזיאון ב-6 ביוני 1973, בנוכחות אורח הכבוד ראש הממשלה לשעבר דוד בן-גוריון, חצי שנה טרם פטירתו. עלות הקמת המוזיאון הוערכה ב-3 וחצי מיליון לירות - הסכום הגבוה ביותר שהוצא עד אז בישראל על הפקת בידור. ארבע שנים לאחר הפתיחה מונה שמואל בן עמי לפסל הראשי של המוזיאון. 

חרף הצלחתו בשנים הראשונות, נקלע המוזיאון לקשיים כלכליים, וב-1995 נסגר לאחר שכלבו שלום נמכר למשקיעים אמריקאים. עם סגירת המוזיאון אוחסנו רוב בובות השעווה במחסן ממוזג של משפחת שלום, מלבד פסלו של הזמר צביקה פיק אותו הוא קיבל לידיו ב-2004.

לאחר הסגירה הוצבו בקומה הראשונה של המגדל, ליד הכניסה המערבית, בובות שעווה של חיים נחמן ביאליק, לאה גולדברג, נתן אלתרמן, אלכסנדר פן, אברהם שלונסקי וחנה רובינא, אותן עיצב מיכאל רפופורט.

## אישים ואירועים שהוצגו במוזיאון
ב-1983 יצא לאור קטלוג על 100 בובות השעווה שהוצגו במוזיאון וחולקו ל-35 מיצגים:

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיאוני שעווה
שעווה
שעווה
קטגוריה:רחוב אחד העם
קטגוריה:רחוב הרצל (תל אביב)
קטגוריה:מגדל שלום מאיר
דרניצקי (רובע)

**דרניצקי ראיון** (באוקראינית: **Дарницький район**) הוא רובע או "ראיון" של קייב, עיר הבירה של אוקראינה.

דרניצקי הוא אחד משלושה ראיונים של קייב, הנמצא על הגדה השמאלית של נהר דנייפר.

בראיון יש הרבה מפעלים שונים, ולכן הוא נחשב לראיון עם פוטנציאל כלכלי ותעשייתי גבוהה.  במקביל, דרניצה ממשיך להתפתח כראיון שינה.

בשל הקרבה לאזורי תעשייה ומפעלים שונים, רמת זיהום הסביבה גבוהה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קייב: רבעים