open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פיודור דוס-חוטימירסקי

**פיודור דוּס-חוטימירסקי** או **דוּז-חטימירסקי** (ברוסית: **Фёдор Иванович Дуз-Хотимирский**; 26 בספטמבר 1879 – 6 בנובמבר 1965) היה שחמטאי סובייטי-אוקראיני.

## ביוגרפיה
דוס-חוטימירסקי זכה ארבע פעמים באליפות קייב (בשנים 1900, 1902, 1903 ו-1906). הוא השתתף חמש פעמים באליפות רוסיה לאמני שחמט. באליפות השנייה של רוסיה הוא סיים במקום ה-15 (המנצח: מיכאל צ'יגורין), באליפות השלישית של רוסיה הוא סיים במקום ה-15 (המנצח: מיכאל צ'יגורין), באליפות הרביעית של רוסיה הוא חלק את המקומות 8-10 (המנצח: גרז סלווה),
באליפות החמישית של רוסיה הוא חלק את המקומות 8-9 (המנצח: עקיבא רובינשטיין) ובאליפות השישית של רוסיה הוא הגיע למקום הרביעי (המנצח: רובינשטיין).

בתחרות סנקט פטרבורג בשנת 1901 הגיע דוס-חוטימירסקי למקום השביעי (מנצח: לבדב). בשנת 1907 חלק מקום 11-12 בתחרות קרלסבד המנצח: רובינשטיין); באותה שנה ניצח בתחרות מוסקבה לפני בנימין בלומנפלד וגאורג מרקו ומקום שלישי בתחרות נוספת במוסקבה בה ניצח צ'יגורין.

בשנת 1908 הגיע למקום הרביעי בתחרות מוסקבה (מנצח: ) ומקום 11 בתחרות פראג (מנצחים: אולדריך דוראס וקרל שלכטר. באותה שנה סיים בתיקו דו-קרב עם פרנק מרשל +2 -2 =2

בשנת 1909 הגיע למקום ה-13 בתחרות סנקט פטרבורג אך ניצח במפגשים עם אלוף העולם המכהן עמנואל לסקר ועם רובינשטיין. בשנת 1910 הגיע למקום הרביעי בתחרות סנקט פטרבורג (ניצחו סרגיי פון פריימן, לבדב וגריגורי לבנפיש.) באותה שנה חלק מקום 7-8 בתחרות המבורג (ניצח: שלכטר)

בשנת 1911 סיים במקום ה-22 בתחרות קרלסבד (ניצח: ריצ'רד טייכמן), ובאותה שנה חלק מקום 1-2 עם אויז'ן זנוסקו-בורובסקי בתחרות סנקט פטרבורג. ב-1913 הפסיד בדו-קרב קצר שהתקיים בסנקט פטרבורג לחוסה ראול קפבלנקה +0 -2 =0.

בשנת 1921 חלק מקום 7-8 בתחרות מוסקבה (מנצח: גריגורייב). בשנת 1923 חלק מקום 3-5 בפטרוגרד באליפות ברית המועצות השנייה (ניצח: פטר רומנובסקי). בשנת 1924 חלק מקום 10-11 במוסקבה באליפות ברית המועצות השלישית (ניצח: יפים בוגוליובוב), ב-1925 הגיע למקום החמישי בלנינגרד (ניצח: בוגוליובוב), באותה שנה חלק מקום 5-7 במוסקבה (ניצח: סרגייב). בשנת 1927 חלק מקום 3-4 במוסקבה באליפות ברית המועצות החמישית (ניצחו: פדור בוהטירצ'וק ורומנובסקי). באותה שנה הגיע למקום השני, לאחר סורוקין בתחרות טיפליס. בשנת 1930 חלק מקום 3-5 במוסקבה (ניצח: אברהם רבינוביץ).

בשנת 1931 ניצח דוס-חוטימירסקי באליפות אוזבקיסטן השנייה לשחמט. ב-1933 הגיע למקום ה-19 באליפות ברית המועצות השמינית (ניצח: מיכאל בוטביניק). ב-1938 הגיע מקום 13-17 בתחרות קייב (ניצח: ). ב-1942 הגיע למקום ה-15 בתחרות מוסקבה (ניצח: וסילי סמיסלוב). ב-1944 חלק מקום 15-16 בתחרות מוסקבה (ניצח: אלכסנדר קוטוב). ב-1947 חלק מקום 2-4 בתחרות ירוואן (ניצח: איגור בונדרבסקי).

בשנת 1950 הוענק לדוס-חוטימירסקי תואר אמן בינלאומי לשחמט. נפטר ב-1965 במוסקבה.

## משחקים מפורסמים
### לבן: פיודור דוס-חוטימירסקי שחור: עקיבא רובינשטיין [[לודז']] 1907

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחמטאים אוקראינים
קטגוריה:שחמטאים סובייטים
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:ילידי 1881
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1965
שער הבורסקאים

שמאל|ממוזער|250px|שער הבורסקאים וסביבתו
**שער הבורסקאים** (או פשפש הבורסקאים) הוא שמו של שער צלבני קדום בחומות ירושלים, ששכן בסמוך לשער האשפות של ימינו, בדרום-מזרח העיר העתיקה.

שער הבורסקאים שכן בנקודה הנמוכה ביותר בירושלים, במקום בו מתנקז הגיא המרכזי אל מחוץ לעיר, ומתחבר לנחל קדרון. לאורך השנים היה זה האזור המוזנח והעני ביותר בעיר, ששימש כנראה כבר בימי בית המקדש השני כמקום בעלי מלאכה ומגדלי צאן.

באזור זה שכן בתקופה הצלבנית שוק בשר, ולצדו פעלו הבורסקאים - מעבדי העורות. ייתכן שהסיבה למושבם דווקא כאן הוא בשל העובדה שמי הגשמים, שזרמו בטירופיאון, סייעו לקצבים ולבורסקאים לשטוף את הלכלוך הרב שנגרם כתוצאה מהעיסוק בבשר ובעורות. שער הבורסקאים עצמו שימש כמוצא מי הניקוי אל מחוץ לעיר.

## זיהוי הפשפש
בחפירות ארכאולוגיות שנערכו על ידי בנימין מזר ומאיר בן דב לאחר מלחמת ששת הימים, נחשף מגדל שמירה מן התקופה האיובית, המאוחרת בכמאה שנה לתקופה הצלבנית. למרות זאת, זיהה בן דב את השער למגדל כשער הבורסקאים הצלבני, והשם דבק בו, ואף מופיע במפות העיר העתיקה. המתנגדים לזיהוי זה (הארכאולוג דן בהט למשל), טוענים כי יש לחפש את שער הבורסקאים הצלבני במרחק של כ-50–100 מטרים צפונה למגדל האיובי הקיים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שערי ירושלים
טנא בריאות

**טנא בריאות** היא עמותה ישראלית לקידום בריאות יוצאי אתיופיה בישראל. העמותה מקדמת פעילויות הסברה למניעה, לאיתור ולטיפול במחלות כרוניות כגון איידס באמצעות מומחי בריאות יוצאי אתיופיה ובשיתוף הקהילה.

## מטרות העמותה
טנא בריאות פועלת לקידום בריאותם של יוצאי אתיופיה, שהם מיעוט לשוני ותרבותי בישראל. בנוסף פועלת העמותה להגברת המודעות של יוצאי אתיופיה לזכויות בריאות ולפיתוח תוכניות ומשאבים המבוססים על התאמה תרבותית, על מנת להתגבר על הפערים הקיימים בנגישות של יוצאי אתיופיה לשירותי בריאות.

### משמעות השם
"טנא" באמהרית פירושו בריאות. הוא מציין תיבת תכשיטים, חפץ יקר ומיוחד הניתן כשי ויש לנצור אותו. שם העמותה משלב את הבריאות והשמירה עליה כמתנה יקרה.

## פעילות העמותה

פעילות העמותה מתבססת על שיתוף פעולה בין מנהיגי קהילת יוצאי אתיופיה ונאמני בריאות מהקהילה, לבין עובדי ציבור מהממשל המקומי והלאומי, ארגוני בריאות וגורמים פרטיים.
הפעילות של טנא בריאות מתמקדת בחמישה תחומים עיקריים:
* קמפיין "מבושה לא מתים, מאיידס כן" - הקורא להיבדק האם לאדם יש איידס או שהוא נשא שלו.
* פיתוח מנהיגות בקרב יוצאי אתיופיה בתחום של קידום בריאות על ידי תוכניות הכשרה והשתלמות.
* פיתוח והפעלת תוכניות להדרכה ולהפצת מידע המיועדות לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה בנושאי בריאות.
* פיתוח והפעלת תוכניות לצוותים ממערכת הבריאות שנותנים שירותי בריאות ליוצאי אתיופיה.
* הנגשת שירותי בריאות ליוצאי אתיופיה על ידי פיתוח והפעלת שירותי מתורגמות רפואית באמצעות הטלפון.
* העלאת נושא קידום בריאות יוצאי אתיופיה על סדר היום על ידי מחקר ושיתופי פעולה.

## לקריאה נוספת
* Hodes R., '''Cross-cultural medicine and diverse health beliefs. Ethiopians abroad''', West J Med. 1997 Jan;166(1):29-36.  - על תפיסות רפואיות מצויות בקרב יוצאי אתיופיה
* תפיסות ועמדות בנושא מחלת הסוכרת בקרב יוצאי אתיופיה - באתר העמותה
* ניצול שירותי בריאות בטיפול בסוכרת על ידי יוצאי אתיופיה - באתר העמותה
* שכיחות סוכרת וגורמי סיכון טרשתיים בקרב יוצאי אתיופיה - באתר העמותה
* תזונת יוצאי אתיופיה בישראל - באתר העמותה
* תוכניות לקדום יוצאי אתיופיה בשיתוף ארגון ג'וינט

## קישורים חיצוניים
* אתר עמותת טנא בריאות
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגונים למען יהודי אתיופיה
קטגוריה:ישראל: ארגוני בריאות ורפואה
קטגוריה:ישראל: עמותות
קוק (דלק)

250px|ממוזער|שמאל|תנור קוק
**קוק** (אנגלית: **Coke**, ומכונה בעברית אף בשם **קוקס**) הוא חומר פחמני מוצק המופק בתהליך זיקוק הרסני של פחם בעל רמות נמוכות של אפר וגופרית. 

אחד השימושים הבולטים לקוק הוא בתחום יצור הפלדה, שם הוא משמש כדלק לתנור רם. תכונותיו של הקוק איפשרו בניית תנורי רם גדולים יותר, כך שהוא קשור קשר הדוק למהפכה התעשייתית.

## תכונות החומר
משקל סגולי אופייני לקוק הוא 0.77. הקוק נקבובי ביותר. כיוון שהחומרים יוצרי העשן הנמצאים באופן טבעי בפחם, מזוקקים בתהליך יצירת הקוק, הקוק יוצר בעירה נקיה יחסית, כמעט ללא עשן, והוא מועדף לשימוש בתנורים שאינם מתאימים לשריפת פחם טבעי.

רק סוגי פחם מסוימים מתאימים ליצירת קוק. על הפחם להיות בעל תכולת נמוכה של לחות, אפר, גופרית, זפת ועוד. הקוק הוא חומר מבודד מצוין לחום כאשר משלבים אותו עם חומרים אחרים. הקוק עצמו מופק לעיתים כתוצר לוואי בתהליך הפקת הגז מן הפחם.

בתהליך יצור הקוק מסולקים מן הפחם חומרים נדיפים כגון, מים, גז-פחם וזפת-פחם, על ידי אפיית הפחם בתנורים אטומים לאוויר ובטמפרטורות המגיעות ל-2,000 מעלות צלזיוס. בתהליך האפיה מותך הפחם יחד עם שיירי אפר. 

קוק היה אחד החומרים אשר שימש לבידוד חלליות תוכנית אפולו של נאס"א ואף ברכב הפאת'פיינדר אשר נחת על כוכב הלכת מאדים בשנת 1997. נאס"א אף התכוונה להמשיך ולהשתמש בקוק כחומר בידוד מפני חום בסדרת החלליות העתידית אוריון.

## היסטוריה
השימוש בקוק כדלק החל באנגליה במאה ה-17 כתגובה לכריתה נרחבת של יערות באירופה. עץ כחומר דלק הפך למשאב נדיר ויקר יותר. פליטת העשן הגדולה שבתנורי פחם מנעה את התאמתם לשימושים רבים כגון בישול והיתוך ברזל. 

בשנת 1603 הציע סר הנרי פלאט כי ניתן לאפות פחם באופן דומה לזה שבו מופק פחם עץ מעץ. קוק נכנס לשימוש רק בשנת 1642, כאשר שימש להזנת תנור לקליית לתת בדרבישייר. לא ניתן להשתמש בפחם בתהליך יצור הבירה כיוון שאדים גופריתיים הנפלטים בתהליך השריפה משנים את טעם המשקה. 

בשנת 1709 בנה אברהם דארבי תנור רם להפקת ברזל יצוק. תכונותיו של הקוק איפשרו בניית תנורי רם גבוהים וגדולים יותר. תנורים אלה הביאו לירידה במחירי המתכת והיו בין מבשריה של המהפכה התעשייתית.

## תהליכים אחרים
השיירים המוצקים הנותרים בתהליך זיקוק נפט אף הם צורה של קוק. קוק נפט הוא בעל שימושים רבים, נוסף להיותו מוצר דלק. הוא משמש ביצור מצברים, אלקטרודות, ועוד.

## קישורים חיצוניים

* Coke Manufacturing - מסמך המתאר את תהליך יצור הקוק
* 

קטגוריה:דלק
קטגוריה:פחם
קטגוריה:פחמן: אלוטרופים
שיקוף (מתמטיקה)

שמאל|ממוזער|250px|שיקוף מסביב לציר a (באדום): הנקודה P עוברת ל-P' כך שהמרחק שלהן מהישר, d, שווה. המשולש ABC עובר ל-'A'B'C כך שסדר הקודקודים משתנה.

בגאומטריה וענפים אחרים של המתמטיקה, **שיקוף** של מישור ביחס לישר הוא העתקה גאומטרית שמעבירה כל נקודה לנקודה הנמצאת במרחק שווה מהישר, כך שהקו המחבר ביניהן מאונך לישר (כלומר הישר הוא אנך אמצעי שלו). הנקודות שעל הישר עצמו נשארות במקומן (נקודות שבת). זוהי הפעולה המתקבלת כאשר מתבוננים במישור דרך מראה המוצבת על הישר הקבוע. לדוגמה, שיקוף ביחס למראה מאונכת יעביר את האות גימל לאות זין (בכתב יד), וישאיר ללא שינוי את האותיות שין או חית. שיקוף היא העתקה שומרת מרחקים.

אפשר להגדיר גם שיקוף של מרחבים מממד גדול יותר: שיקוף של מרחב אוקלידי n-ממדי הוא העתקה שומרת מרחקים, המחזיקה במקומן את הנקודות על על-מישור מממד n-1. על-מישור קבוע זה נקרא לעיתים "מראה". ניתן לראות בשיקוף פעולה ההופכת כיוון אחד במרחב, ושומרת על כל הכיוונים המאונכים לו. במרחב מכפלה פנימית, השיקוף בכיוון הווקטור \ v נעשה על-פי הנוסחה \ x\mapsto x-2\frac{(v,x)}{(v,v)}v. לדוגמה, השיקוף מעביר \ v \mapsto -v, ואינו מזיז ממקומם את הווקטורים המאונכים ל- \ v. 

השיקוף מתאפיין בכך שהוא העתקה שומרת מרחקים מסדר 2, כלומר, הפעלת השיקוף פעמיים, ביחס לאותו ישר, מחזירה את המרחב לקדמותו. בדומה לזה, הפעלה של שני שיקופים ביחס לישרים מקבילים מהווה הזזה בכיוון המאונך לישרים ובאורך הכפול מהמרחק ביניהם, ואילו הפעלה של שני שיקופים ביחס לישרים נחתכים היא סיבוב של המישור ביחס לנקודת החיתוך שלהם ובזווית כפולה מהזווית ביניהם. כל איזומטריה של המישור ניתנת להגדרה כהרכבה של עד שלושה שיקופים.

בניגוד לסיבוב והזזה, השיקוף היא פעולה הופכת אוריינטציה, כלומר את כיוון העצמים. לדוגמה, אם נתון משולש שסדר קודקודיו הם ABC בכיוון השעון, אז הוא יעבור למשולש 'A'B'C שסדר קודקודיו נגד כיוון השעון. ניתן להסתכל על השיקוף כמקרה קצה של אינוורסיה, המתקבל, כביכול, משיקוף ביחס למעגל ברדיוס אינסופי.

## ראו גם
* איזומטריה
* חבורת קוקסטר
* חבורת שיקופים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:סימטריה במתמטיקה
קטגוריה:העתקות (פונקציות)
צ'ארלס גלובר ברקלה

**צ'ארלס גלובר ברקלה** (באנגלית: **Charles Glover Barkla**; 7 ביוני 1877 – 23 באוקטובר 1944) היה פיזיקאי אנגלי, זוכה פרס נובל לפיזיקה בשנת 1917, על גילוי קרינת הרנטגן האופיינית ליסודות.

ברקלה נולד בעיר וידנס (Widnes) שבמערב אנגליה. ב-1894 החל ללמוד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת ליברפול וב-1899 סיים את התואר השני. לאחר סיום לימודיו קיבל מלגת מחקר לשנה באוניברסיטת קיימברידג', שם עבד תחת הפיזיקאי ג'יי ג'יי תומסון. לאחר מכן עבד באוניברסיטאות שונות ושב לליברפול ב-1902. ב-1913 מונה לפרופסור באוניברסיטת אדינבורו, משרה בה החזיק עד מותו.

מחקריו הראשונים של ברקלה עסקו במהירות של גלים אלקטרונים לאורך תיל, אך ב-1902 פנה לחקר קרני רנטגן, תחום בו התרכז מאותו רגע ולמשך רוב חייו. כבר ב-1903 הראה כי פיזור של קרני רנטגן בגז תלוי במסה המולקולרית של הגז. בעזרת קרינת רנטגן הראה כי ליסודות קווי ספקטרום אופייניים לכל אחד מהם וב-1906 הצליח למצוא באמצעות פיזור קרני הרנטגן את מספר האלקטרונים באטום של פחמן. כמו כן גילה את הקיטוב של קרני הרנטגן, גילוי חשוב שהראה כי ניתן להתייחס לקרינת הרנטגן בצורה דומה לאור נראה.

ב-1907 נישא למארי אסתר קוול ולזוג נולדו שני בנים ובת.

## קישורים חיצוניים

* צ'ארלס ברקלה, באתר NNDB
* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים אנגלים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל אנגלים
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אדינבורו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:זוכי מדליית יוז
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליברפול
קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי טריניטי קולג' (קיימברידג')
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1877
קטגוריה:אנגלים שנפטרו ב-1944
יקב רמת חברון

"**יקב רמת חברון**" או "**יקב רמות חברון**" הוא יקב הפועל בקריית ארבע. היקב נוסד בשנת 2001, ומייצר כ-800,000 בקבוקים בשנה.

היין משווק ללקוחות בארץ ובעולם, לקהל יהודי ולא יהודי. בעלי היקב הם קבוצת משקיעים שומרי מסורת מצרפת מחברת "אנטיפוד" ובהם פנחס מורצייאנו. יינני היקב הם ז'אק הומאו (Humeau) ופרנסואה ריינל (Francois Raynal) מצרפת.

היקב מייצר יינות גם תחת המותגים "**יקב נח**", "**יקב ירושלים**", "**יקבי ירושלים**", , , , ,  ושמות שונים אחרים שמקורם בתנ"ך.

ליינות היקב יש תעודות כשרות מהמוסדות הבאים: בד"ץ "יורה דעה" של הרב שלמה מחפוד מבני ברק, בד"ץ "מחזיקי דת", הרב בנימין הלוי גרובאער, בד"ץ מנצ'סטר – "מנשסתר – בד"ץ איגוד רבנים", "הרבנות הראשית פריז" והאיחוד האורתודוקסי יהודי אמריקאי OUP.

היינות מיוצרים ביקב מהזנים קברנה סוביניון, קברנה פרנק, מרלו, שיראז (סירה), פטיט סירה, פטיט ורדו ושרדונה.

## ראו גם
* המחלוקת על מיתוג היקב

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* דני רובין, שני שמות ליקב אחד: יקב נוח הוא יקב רמת חברון – ויש כאן סיפור מיוחד, באתר foodis.co.il, 9 ביוני 2006
* על יקב נח, בפורטל היין הישראלי. אורכב בארכיון האינטרנט ב-27 באוגוסט 2014
* 
* יקב רמת חברון, באתר "איש הענבים", 16 בינואר 2019
* , באתר WinesIsrael, 2 בספטמבר 2019
* Noah/Hevron Heights Winery, באתר allhlwines.com, אורכב בארכיון האינטרנט ב-5 בדצמבר 2023
* יקב רמת חברון, באתר AGAT&D, אוּחזר ב-9 בספטמבר 2024

## הערות שוליים

רמת חברון
קטגוריה:קריית ארבע
קן בניסטר

**קנת' בניסטר** (באנגלית: **Ken Bannister**; נולד ב-1 באפריל 1960) הוא כדורסלן אמריקאי, ידוע בכינוי "החיה" בשל התנהגותו האגרסיבית במגרש, שכללה שבירת לוחות הסלים בהטבעות. בישראל הוא שיחק בקבוצת הפועל חולון. בניסטר שיחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר, גובהו הוא 2.06 מטרים.

בניסטר נולד בבולטימור, מרילנד, שיחק בליגת המכללות בקולג' סיינט אוגוסטין. בשנת 1984 נבחר בדראפט ה-NBA בסיבוב השביעי (156 בסה"כ) על ידי קבוצת ניו יורק ניקס. בליגת ה-NBA שיחק חמש עונות, כאשר בעונת השיא (1986), הופיע ב-70 משחקי ליגה במדי הניקס וקלע 8.6 נקודות למשחק.

בשנת 1987 הגיע בניסטר לישראל ועורר סביבו סערה תקשורתית והד גדול, משום שהיה מראשוני השחקנים שהגיעו לישראל מה-NBA, אולם הפועל חולון בתקופתו לא זכתה באליפות. בשנת 1988 שב בניסטר ל-NBA ושיחק עד שנת 1991 בקבוצת לוס אנג'לס קליפרס.

## קישורים חיצוניים

*  - בעמוד השער של העיתון.
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מרילנד
קטגוריה:בולטימור: אישים
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:כדורסלני ניו יורק ניקס
קטגוריה:כדורסלני הפועל חולון
קטגוריה:בולטימור: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1960
מבחן הסקר

ממוזער|תעודה ובה תוצאת מבחן הסקר
**מבחן הסֶקֶר** הוא שמו של מבחן ידע כללי שנערך לכל תלמידי כיתות ח' בישראל החל משנת 1955 ועד 1972 תחת הנהגתו של שר החינוך דאז זלמן ארן. המבחן עצמו היה חלק מתוך "סקר רמה כללית", שהנהיג משרד החינוך, אשר כלל גם את ציוני התלמיד באותה השנה. מטרות מבחן הסקר הייתה למיין את התלמידים בין חינוך בבית ספר עיוני (גימנסיה) לחינוך בבית ספר מקצועי. חלוקה זו בין חינוך עיוני למקצועי של מאות אלפי תלמידים בישראל הסלילה את חלקם למקצועות שהם או הוריהם לא בהכרח רצו בהם. החלוקה בין בתי הספר השונים יצרה פער גדול בין התלמידים. בעוד תלמיד שסיים בהצלחה תיכון בבית ספר עיוני זכה לתעודת בגרות, תלמיד אשר סיים בהצלחה בית ספר תחת החינוך המקצועי לא זכה לתעודת בגרות ולא לתעודה מקצועית מוכרת. תלמיד שרצה לקבל תעודה מקצועית היה צריך לגשת למבחן של משרד העבודה ולא משרד החינוך. רק מיעוט קטן של תלמידים ניגש לבחינות אלו.

תוצאות הסקר נמסרו לתלמיד ללא ציון, אלא רק עם התשובה האם עבר או לא עבר.

בשנים בהן הונהג מבחן הסקר נבנו מאות כיתות ז', ח' "קדם מקצועיות" בעיקר בשכונות מצוקה ועיירות הפיתוח. החינוך הקדם מקצועי הכשיר במסגרת של 12 שעות שבועיות במקום למידה של מקצועות עיוניים. דבר זה השפיע על הישגי התלמידים בכיתות אלה במבחני הסקר.

מדיניות הרחבת המגמות המקצועיות שקידם משרד החינוך בהנהגתו של ארן הוליכו את הלומדים במקצועות אלו למבוי סתום מבחינה חברתית. מבחני הסקר ובניית עשרות בתי ספר מקיפים (בתי ספר מקצועיים) הולידה בעיקר תוצאה אחת, ניתוב רוב בני עדות המזרח (כמחצית הלומדים בערך) לחינוך מקצועי. הכוונה לחינוך מקצועי מנעה מרבים מהתלמידים להכשיר עצמם למקצועות מודרניים יותר ולחינוך גבוה יותר. במהלך זה הגביר משרד החינוך את הפערים החברתיים במדינת ישראל.

ב-1972 בוטל הסקר ונוסו מערכות הערכה ומדידה אחרות, כמו "המשוב". כיום משתמש משרד החינוך בבחינות המיצ"ב שמתפרסות לאורך כל תקופת הלימודים בבית הספר היסודי.

## בתרבות

* המבחן זכה להתייחסות ביקורתית באחד ממערכוני הסדרה "היהודים באים", שם הוצג התהליך ככזה הדומה לתהליך מיון התלמידים בסדרה הספרים והסרטים הארי פוטר.

## קישורים חיצוניים
*מאמר באתר משרד החינוך על שכר הלימוד ומלגות במערכת החינוך
*הסקר-מבחן של דור, באתר של שלומי רוזנפלד, "חיים שהולכים לעיבוד", 24 באוגוסט 2014

## הערות שוליים

קטגוריה:מבחנים סטנדרטיים
קטגוריה:ישראל: חינוך
טבלת גידוד

[שמאל|ממוזער|250px|טבלות גידוד ב[ראש הנקרה]]
[שמאל|ממוזער|250px|טבלת גידוד באזור ראש הנקרה לא הרחק מחוף [אכזיב]]
**טבלת גידוד** היא משטח סלעי, באזור הכרית שגלי הים כרסמו בו עד לגובה פני הים הממוצע. טבלאות שטוחות אלה נוצרו בתהליך גידוד, ובו נשחק הסלע על ידי תהליכים פיזיקליים שונים, הכוללים בליה פיזית, על ידי פירורי סלעים קשים המוסעים על ידי גלי ים, והמסה כימית בזמן השפל.

במקומות אחדים הגידוד נעצר בגובה פני הים בזכות הגנתם של חלזונות קבועי מקום הגרים בצברים. קונכייתם הדבוקה לסלע קשה ממנו ולכן עוצרת את הכרסום, כך שמהסלע נותרה טבלה שטוחה.

קו חוף שעוצב משמעותית על ידי גידוד קרוי "חוף מגודד". "חוף מגודד" הוא תופעה נדירה בעולם, אך בארץ, לאורך חופי הים התיכון של הכרמל והגליל יש טבלאות גידוד רבות.

טבלאות הגידוד עשירות במערכות צומח ימיות, אצות, רכיכות, סרטנים ודגים. בין מיני הדגים זוהה דקר הסלעים, מין טורף אופייני לחוף הסלעי. על פני טבלאות הגידוד ישנה פעילות רבה של עופות ים.

## טבלאות גידוד בישראל

בעבר הניחו שטבלאות הגידוד בחופי ישראל הן תוצאה של תהליך בלייה בו גלים שהתנפצו אל בסיס המצוק העשוי סלע כורכר הביאו לשחיקתו ובסופו תהליך להתמוטטותו ול"נסיגה" של קו המצוק. העובדה שטבלאות סלע מצויות בצד מזרח בו עוצמת מפץ הגלים נמוכה, והחוזק המכני הגבוה יחסית של סלעי הכורכר, מעידים שעיצוב החוף הסלעי מושפע ברובו מתהליכי בלייה מכניים פיזיקליים בהשפעת גידול גבישי מלח. הערכת קצב הבליה שנעשתה במתקנים שנחצבו בתקופות שונות נמצא שקצב היווצרות הצנירים עומד על כ־10 ס"מ לאלף שנים. קצב זה אינו מספק על מנת להסביר את התפתחות טבלאות הסלע המגיעות לעשרות מטרים. חתכים טופוגרפיים בטבלאות הסלע מראים שקיימים לרוחבן הבדלי גובה, מעין מדרגות שגובהן מגיע ל-10 ס"מ. במקומות אחרים נראים סימני חציבה ברורים. המסקנה היא, שהטבלאות עשויות להיות תוצר של חציבות סלעי הכורכר ששימשו לצורך בניה של אתרים לאורך מישור החוף. הקדמונים חצבו את הסלעים עד למפלס פני הים, העמיסו אותם קרוב לוודאי על סירות או רפסודות, והובילו אותם לאתרי בניה.

לאחר שהסתיימה החציבה, ונותרה טבלת סלע, מתפתחת במקום אוכלוסייה מגוונת של אצות ובעלי חיים. זמן קצר לאחר שנוצרת הטבלה מתפתחת מושבה של צינורן בונה (*Dendropoma petraeum*) ממשפחת הוורמטידים. הצינורנים יוצרים כרכוב בחזית הפונה לים. כתוצאה מכך, נוצרת על פני משטח הטבלה מעין בריכה המכוסה במים. כיסוי זה קיים גם בים שקט וגם בשעת שפל. ניתן לשער ששמירת הטבלה במצב של הצפה מדכאת אפשרות בלייה כתוצאה מהתייבשות וגידול גבישי מלח.

הכוונה בישראל היא להכריז על טבלאות הגידוד אל מול חופי הים התיכון כשמורות טבע ימיות.
## קישורים חיצוניים
* לאופיים של תהליכי העיצוב של טבלאות הסלע בחופי הכרמל והגליל  - הרשת הגאוגרפית
* הסבר על תהליך גידוד ונסיגת מצוק בחוף הים - הספרייה הווירטואלית של המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
* סרטון של מבקרים במחוז קורנוול שבדרום-מערב אנגליה, שתיעדו במצלמת הווידאו שלהם רגע נדיר ולא צפוי של התמוטטות צוק אל תוך הים בעקבות גידוד, אתר YouTube.
* האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה, "טבלאות הגידוד בישראל: תמונת מצב, חשיבות סביבתית ודרכי פעולה אפשריות לשיקום טרם היעלמותן", נערך על ידי ערן ברקוביץ', 2015

קטגוריה:סלעי משקע
קוקס

**קוקס** (באלבנית: **Kukës**) היא עיר בצפון-מזרח אלבניה, בירתם של מחוז קוקס ונפת קוקס. היא שוכנת בסמוך למפגש הנהרות הדרין הלבן והדרין השחור, המתמזגים לנהר דרין. בשנת 2023 התגוררו בה 15,643 אלף תושבים.

## היסטוריה
ממצאים מעידים על קיומו של יישוב בשם קוקופיץ (Kukufic) באזור בו שוכנת כיום קוקס בשנת 1571. באותה העת היו בו 12 בתים, וב-1610 עלה מספרם לכ-50. הוא ננטש לקראת סוף המאה ה-17, וב-1869 הוקמה העיר מחדש, בשם קוקוסה (Kukusa). במהלך מלחמת הבלקן הראשונה, השנייה ומלחמת העולם הראשונה החליף האזור ידיים, והיה לסירוגין בשליטתן של בולגריה, סרביה והאימפריה האוסטרו-הונגרית. לאחר הקמתה של אלבניה, נכללה בריבונותה.

במהלך שנות ה-20 וה-30 התפתחה העיר במהירות. ב-1923 התגוררו בה כ-180 תושבים, וב-1938 עמד מספרם על כ-1,800. במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה, כאלבניה כולה, בידי איטליה, והיא שוחררה בידי הפרטיזנים ב-18 בנובמבר 1944. מבחינה היסטורית, הייתה העיר לאורך השנים קשורה יותר לפריזרן שבקוסובו, המרוחקת ממנה כ-15 ק"מ, אך לאחר ניתוק היחסים בין אלבניה לבין יוגוסלביה בסוף שנות ה-40, ניתק הקשר בין הערים.

בשנת 1962 החליטה ממשלת אלבניה על הקמת סכר על נהר דרין, לשם הפקת אנרגיה הידרואלקטרית. הקמת הסכר הייתה כרוכה בהצפת האזור בו שכנה העיר, ולכן היא פונתה בהדרגה מיושביה, ובמקומה הוקמה עיר חדשה, קוקס. אכלוסה של העיר החדשה החל ב-1965, וב-1970 כבר התגוררו בה כ-6,000 תושבים. ב-1978 הושלמה הקמת הסכר, והעיר הישנה הוצפה במימי אגם פיירזה שנוצר כתוצאה מהקמת הסכר.

במהלך מלחמת קוסובו קלטה העיר כ-450 אלף פליטים מקוסובו הסמוכה. בשנת 2000 הוצעה מועמדותה של העיר לקבלת פרס נובל לשלום. הייתה זו הפעם היחידה בהיסטוריה בה הוצגה מועמדות של עיר לפרס.

## תחבורה
הכביש המחבר בין קוקס לבין הערים שממערב לה, שקודרה ולז'ה הוא כביש מיושן ומפותל, והנסיעה לאורכו נמשכת שעות. כתוצאה מכך, העיר מבודדת יחסית מיתר חלקי אלבניה. בשנת 2006 הוחל בסלילת כביש מהיר לדורס, שעתיד לצמצם את משך הנסיעה לעיר. בנוסף, בסמוך לעיר נחנך בשנת 2009 נמל התעופה שייח זיאד, שהוקם במימון איחוד האמירויות הערביות.

## ערים תאומות

* 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבניה: ערים
אבן גולל

[שמאל|ממוזער|250px|אבן גולל עגולה הנעה על מסילה ב[קברי המלכים]]
**אבן גוֹלֵל** היא שיטה לחסימת מערות-קבורה ופתחים צרים אחרים.

## אבני גולל במערות קבורה
מטרתה של האבן היא מניעת חדירתם של בעלי חיים ומבקרים לא רצויים אל תוך מערכת הקבורה.

בארץ ישראל, בקבורה מתקופת בית ראשון נפוצות אבני גולל רבועות המותאמות כ"פקק" לפתח מערכת הקבר החצובה בסלע. גם כאשר אבן הגולל אינה קיימת בשטח ניתן לזהות שהמערה נאטמה באבן לפי סיתות שפת פתח המערה. מערות מסוג זה ניתן לראות במורדות כפר השילוח, מול עיר דוד.

בקבורה מתקופת בית שני ניתן למצוא אבני גולל עגולות הנעות על-גבי מסילה ואוטמות את הפתח. האבן הייתה גדולה וכבדה, כך שעל מנת להזיזה ממקומה נדרש מאמץ משותף של כמה אנשים, דבר שיועד להקשות על שודדים ונוודים. קברים עם אבני גולל כאלה ניתן לראות בחורבת מדרס, במערת קבורה שמורה ב"כביש ג'וערה" (6954), ליד הצטלבותו עם כביש 66 ובקברי המלכים בירושלים. נפוצות אגדות אודות מנגנונים מיוחדים לגלילת אבני הגולל הכבדות, אולם לא נמצאו כל ממצאים המעידים על מנגנונים כאלה.פרט לחסימה פיזית מפני כניסת מזיקים, מטרה נוספת של אבן הגולל היא מניעת יציאת הטומאה. ה מלמדת שעצמים שונים יכולים לשמש כגולל לקבר על-מנת למנוע את יציאת הטומאה, אולם אבן אינה מקבלת טומאה ובכך יתרונה בנושא זה (ראו גם ).

## שימוש באבני גולל לצורכי ביטחון
עדות לשימוש באבני גולל לצורכי ביטחון ניתן למצוא בתקופה הרומית בארץ ישראל. בעת מרד בר כוכבא שימשו אבני גולל לסתימת מערכות המסתור של המורדים.[שמאל|ממוזער|250px|אבן גולל לצורכי ביטחון בבית הכנסת העתיק ב[סוסיא (יישוב עתיק)|סוסיא]]באתרי חפירה רבים בישראל, בעיקר באתרים באזור ההר מהתקופה הביזנטית בארץ ישראל, התגלו אבני גולל גדולות ומסילות לגלגולן בפתחי בנייני ציבור (כגון בתי כנסת). חצר המבנה הייתה מוקפת בחומה יציבה ובעלת פתח יחיד וצר יחסית, במפתן הפתח הותקנה מסילה ובצדי הפתח עוצבו מגרעות בחומה ובהן הייתה נתונה אבן גולל. הדבר אפשר את סגירת המקום באופן בטוח כאשר אינו בשימוש, דבר שאפשר אחסון דברי ערך בתוכו. פתיחת האבן יכולה הייתה להעשות רק במשותף, דבר שמנע חדירה למקום על ידי בודד. הדבר אפשר גם יצירת מקום כינוס בטוח לאוכלוסיית היישוב, כאשר האזרחים יכלו להימלט אל בית הציבור ולסגור עצמם בתוכו כדי להתבצר מפני אויבים.

## ביטויים בשפה
בהשאלה - חתימת דבר מה באופן סופי, קבורתו של הדבר: "בהתחלה עוד ניסה לחפש את שפרה, אך כמנהג אנשים צעירים נואש והניח **אבן גולל** כבדה על זכרונה וחזר לחייו." (מתוך הסיפור "שפרה" מאת הגולש יועזר, התפרסם באתר קולמוס-נט ).

**נסתם עליו הגוֹלֵל**, לאמור - מת ונקבר באופן סופי ואבן הגולל נסגרה על-פי המערה (לפי בבלי, שבת, דף קנ"ב ע"ב:"כל שאומרים בפני המת יודע עד שיסתם הגולל"). בהשאלה - כל דבר שמת ונקבר באופן סופי. למשל: "הדרישה היא שהמתווך יהיה הגורם היעיל. לפיכך, לא תמיד די ביצירת הקשר הראשוני בין הצדדים, בפרט כאשר ישנה מעורבות של גורמים נוספים אשר סייעו לחדש את הקשר העסקי שכביכול **נסתם עליו הגולל**". (פסק דין של בית משפט השלום ירושלים, א 008856/01)

## ראו גם
* מערת קבורה

## קישורים חיצוניים

* חפירות נחל חדרה, רשות העתיקות - אבן גולל שמורה היטב שהתגלתה בחפירות
* הביטוי "סתם את הגולל" באתר "השפה העברית"

## הערות שוליים

*
קטגוריה:קבורה ביהדות
קלרה אימרווהר

**קלרה אימרווהר** (גרמנית: **Clara Immerwahr**; 21 ביוני 1870 – 2 במאי 1915), הייתה כימאית גרמנייה ממוצא יהודי, אשתו הראשונה של הכימאי הגרמני-יהודי, פריץ הבר.
הייתה האישה הראשונה שקיבלה דוקטורט מאוניברסיטת ברסלאו, והראשונה שקיבלה דוקטורט בכימיה מאוניברסיטה גרמנית כלשהי.

המירה את דתה לנצרות כמה שנים לפני שהתארסה לבעלה, הכימאי הגרמני-יהודי, פריץ הבר.

במהלך מלחמת העולם הראשונה תרם בעלה, הכימאי פריץ הבר, בין היתר לפיתוח אמצעים ללוחמה בנשק כימי. בשנת 1915, לאחר שבעלה שב מהקרב אשר בו נעשה שימוש ראשון בנשק כימי, היא התאבדה בעזרת אקדחו, כנראה על רקע התנגדותה לפיתוח מדעי של אמצעי לחימה קטלניים. בהמשך התאבד גם בנם, הרמן, כנראה מאותה הסיבה.

## קישורים חיצוניים

הכל צריך היה להיות אחרת - קלרה אימרווהר ופרשת חוקת
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כימאים יהודים גרמנים
קטגוריה:מתאבדים: מדענים
קטגוריה:כימאיות גרמניות
קטגוריה:כימאיות יהודיות
קטגוריה:מתאבדות גרמניות
קטגוריה:פציפיסטים יהודים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברסלאו
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1870
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1870
קטגוריה:נפטרות ב-1915
פירוטכניקה

שמאל|ממוזער|250px|פירוטכניקה
**פירוטכניקה** (מיוונית: פיר = אש) הוא התחום העוסק בבעירה, בדרך כלל באמצעות פיצוץ ובהשפעות הפיצוץ. לעיתים מוגדרת הפירוטכניקה כ"אומנות האש". הפירוטכניקה עוסקת בחומרים אשר מסוגלים לגרום לתגובה אקסותרמית היוצרת חום, אור, השתחררות גז, עשן או רעש. ניתן לחלק את הגדרת תחום העיסוק של הפירוטכניקה לשלושה: 
* השימוש המוכר ביותר הוא בהקשר של הפקת אפקטים פירוטכניים לטובת בידור, כמו עידוד כדורגל או לצרכים טקסיים באמצעות חומרי נפץ, למשל זיקוקין די-נור או צבאיים (פצצות תאורה). 
* מעבר לכך, עוסקת תעשיית הפירוטכניקה גם בייצור של מוצרים שונים שקיים בהם אלמנט של השתחררות תגובה אקסותרמית: גפרורים (למשל פיתוחם של הגפרורים הבטיחותיים); פיתוח נרות חמצן, כריות אוויר וכו'. 
* הפירוטכניקה כתחום המוגבל בחוק במרבית המדינות - בהקשר זה מגדירות מרבית המדינות את החומרים הפירוטכניים ככאלה אשר מסוגלים לשחרר תגובה כימית אקסותרמית.

## לקריאה נוספת

* ** חומרי נפץ, הדף ופירוטכניקה **, מאת לוי שגיב, הוצאת קרוננברג ספרות מקצועית, תל אביב.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:אש
קטגוריה:אפקטים מיוחדים בקולנוע
קטגוריה:תחביבים
קטגוריה:בידור
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
NQC

**NQC** (ראשי תיבות של **N**ot **Q**uite **C**) היא שפת תכנות, API ומהדר לערכת הרובוטיקה Mindstorms של חברת לגו. שפה זאת מתבססת בעיקר על שפת C אבל כוללת הגבלות מסוימות, כגון המספר המקסימלי של שגרות ומשתנים שמותרים, על פי גרסת הקושחה שקיימת בערכה. השפה פותחה על ידי דייוויד באום.

סביבת פיתוח משולבת עבור NQC קיימות למגוון פלטפורמות שכוללות את Microsoft Windows ,Mac OS X ,לינוקס ,BeOS ו-DOS.

## תוכנית דוגמה פשוטה בשפת NQC
תוכנת בדיקה פשוטה הנכתבת ב-NQC לערכת RCX עם מנוע המחובר ליציאה A עשויה להיראות כך:


 task main () // main program
 {
 SetPower(OUT_A,OUT_FULL); // set power of motor A to 100% power
 OnFor(OUT_A, 200); // let the motor run for 2 seconds, then turn it off
 }


מנוע A ינוע במשך 2 שניות ואחר כך יפסיק.

## חוקיות בטורניר
NQC אינה חוקית בשום טורניר המאושר על ידי FIRST. מספר קבוצות התלוננו על כך, עד כה ללא הצלחה.

## קישורים חיצוניים
* 
* סביבות פיתוח משולבות עבור פלטפורמות שונות:
** סביבת פיתוח משולבת של NQC עבור DOS 
** סביבת פיתוח משולבת של NQC עבור BeOS
** סביבת פיתוח משולבת של NQC עבור OS X
** סביבת פיתוח משולבת של NQC עבור חלונות
** סביבת פיתוח משולבת של NQC עבור Linux
** סביבת פיתוח משולבת של NQC עבור Ubuntu
* שיעור NQC על ידי מארק אוברמרס
* שיעור NQC על ידי מאט מילר

קטגוריה:שפות תכנות
קטגוריה:לגו
נמל התעופה הבין-לאומי טאבה

**נמל התעופה הבין-לאומי טאבה** (בערבית: **مطار طابا الدولي**) הוא נמל תעופה מצרי בבקעת הירח, כ-15 קילומטרים צפונית מערבית לטאבה. ב-2006 עברו בשדה 210,029 נוסעים.

נמל התעופה הוקם על ידי ישראל בשנת 1972 ונקרא בסיס חיל האוויר עציון (כנף 10) עד למסירת סיני במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים. הבסיס היה אחד משדות התעופה שהוקמו בחצי האי סיני עבור חיל האוויר הישראלי.

החל משנת 1978 שימש הבסיס גם כשדה תעופה אזרחי, שאליו הוטסו תיירים ונופשים לאילת. לאחר יישום הסכם השלום הועברה פעילות שדה התעופה לנמל התעופה עובדה ושדה התעופה נמסר למצרים שמפעילה אותו כנמל תעופה אזרחי.

בשנת 2000 שונה שמו של השדה מ"אל נקב" לשמו הנוכחי, והוספו מערכות תאורה ומסוף נוסעים חדש. כמות הנוסעים מאז שנת 2014 בירידה מתמדת, ובשנת 2015 הנמל שירת כ-13 אלף נוסעים בלבד. בשנת 2018 נחתה טיסה ראשונה של אייר אלכסנדריה בשדה לאחר מספר שנות השבתה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טאבה
טאבה
קפיטול מדינת טנסי

שמאל|ממוזער|250px|קפיטול מדינת טנסי
**קפיטול מדינת טנסי** (באנגלית: **Tennessee State Capitol**) הוא מבנה המשמש את אספת המחוקקים, ואת משרד המושל של מדינת טנסי שבארצות הברית. כמו כן נמצאים במבנה ארכיב המדינה, משרדי מזכיר מדינת טנסי, משרדי גזבר המדינה, בית המשפט העליון של טנסי, בית המשפט המחוזי הפדרלי, ומשרד המידות והמשקלות המדינתי.

## היסטוריה

המבנה תוכנן על ידי האדריכל ויליאם סטריקלנד מפילדלפיה בסגנון הסדר היוני. המבנה נבנה בין השנים 1845–1859. סטריקלנד נפטר קודם להשלמת המבנה, ונקבר באגף הצפון מזרחי של המבנה. בנו פיקח על השלמת עבודות הבנייה. קירות המבנה ותקרתו הושלמו קודם לפרוץ מלחמת האזרחים האמריקנית, אולם בשל פרוץ מלחמת האזרחים לא הושלמו חלקים מהמבנה (גרמי מדרגות מתוכננים, ועיטורים של המבנה).

## תיאור המבנה
בקומת הקרקע של המבנה נמצאים אולמות בית הנבחרים (הבית התחתון) ואולם הסנאט, חדרי הוועדות של בית הנבחרים, ספריית המדינה - בה מדפי ברזל מעוטרים שנבנו על ידי חברת ווד פרוט. בספריית המדינה הוחזקו, עד ראשית המאה ה-20, אוספי האגודה ההיסטורית של טנסי.


Tennessee state capitol house chamber.jpg|אולם בית המחוקקים (מבט מהגלריה)
Image:Tennessee state capitol house floor.jpg|אולם בית המחוקקים (מבט מהקומה התחתונה)
Image:Andrew Jackson Statue Nashville.jpg|פסלו של אנדרו ג'קסון, בגן המבנה


## קישורים חיצוניים

* מוזיאון מדינת טנסי
* תיאור המבנה באתר "האנציקלופדיה של טנסי"

קטגוריה:טנסי: מבנים
טנסי
קטגוריה:ארצות הברית: אתרים היסטוריים לאומיים
קטגוריה:נאשוויל
איטלו מונטמצי

שמאל|ממוזער|250px|איטלו מונטמצי
**איטלו מונטמצי** (באיטלקית: **Italo Montemezzi**, 4 באוגוסט 1875 - 15 במאי 1952) היה מלחין איטלקי. הוא נודע בעיקר בזכות האופרה שלו, "L’amore dei tre re" ("אהבת שלושת המלכים").

## ביוגרפיה
מונטמצי נולד בוויגזיו, סמוך לורונה. הוא למד מוזיקה בקונסרבטוריון של מילאנו ואחר כך לימד שם הרמוניה במשך שנה.

האופרה שלו, "אהבת שלושת המלכים", שנכתבה בשנת 1913, הייתה עבורו נקודת המוצא לקריירה מוזיקלית ואפשרה לו להקדיש את זמנו להלחנה. ב-1919 ביקר בארצות הברית, שם ניצח על הבכורה האמריקאית של האופרה שלו "La Nave" (אגודת האופרה של שיקגו, 18 בנובמבר), שהופעת הבכורה העולמית שלה הייתה במילאנו ב-1918. הוא חי בקליפורניה משנת 1939, אבל חזר לעיתים קרובות לביקורים באיטליה ובשנת 1949 שב לחיות שם בקביעות.

כמלחין, זכה מונטמצי להערכה על השילוב של ליריות איטלקית מסורתית עם גישה וגנרית לשימוש בתזמורת באופרה, עם גוונים כליים בהשפעת יצירות דביסי.

## אופרות
* "ביאנקה" 1901 (מעולם לא בוצעה)
* "ג'ובאני גאלורזה" (טורינו, 1905)
* Hellera (טורינו, 1909)
* "אהבת שלושת המלכים" (מילאנו, 1913; ניו יורק, 1914)
* La nave (מילאנו, 1918)
* La notte di Zoraima משנת 1931
* L'incantesimo 1943 
* "הנסיכה לונטאנה" (לא הושלמה)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחיני אופרה איטלקים
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-19
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1875
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1952
קפיטול מדינת דקוטה הדרומית

**קפיטול מדינת דקוטה הדרמית** (באנגלית: **South Dakota State Capitol**) הוא מבנה המשמש כמקום משכנו של בית המחוקקים של מדינת דקוטה הדרומית שבארצות הברית. המבנה ממוקם בשדרת איסט קפיטול מס' 500, בבירת המדינה - פיר.

במבנה ממוקם גם משרד מושל המדינה.

המבנה בנוי אבן גיר מאינדיאנה, וכן שיש מורמונט ואיטליה. גובהו של המבנה כ-50 מטרים, רחבו כ-58 מטרים ואורכו כ-90 מטרים. המבנה נבנה בעלות של כמיליון דולרים על פי תוכניות של האדריכלים ממיניאפוליס ס. אי. בל ומ. ס. דטווילר, בסגנון הדומה לקפיטול מדינת מונטנה שבהלנה.

המבנה הוקם בין השנים 1905–1910 ושופץ החל משנת 1977 ועד שנת 1989 לקראת חגיגות יובל המאה להקמת המדינה.

## קישורים חיצוניים

* סיור וירטואלי של המבנה

קטגוריה:דקוטה הדרומית: מבנים
דקוטה הדרומית
בנוונטו

**בֶּנוֶונטוֹ** (באיטלקית: **Benevento**) היא עיר ורשות מקומית במחוז קמפניה באיטליה, כ-50 ק"מ צפונית-מזרחית לנאפולי. בעיר מתגוררים כ-63,000 תושבים. בנוונטו ממוקמת בגובה של 130 מ' מעל גובה פני הים, במפגש הנחלים קלורה אירפינו וסבטו. היא גם בירת פרובינציית בנוונטו ומושב הארכיבישוף האזורי מטעם הכנסייה הקתולית.

הרומאים הקימו עיירה בשם בנוונטום בשנת 268 לפנה"ס, על בסיס יישוב סאמניטי. תושבי העיר עמדו מספר פעמים בראש מרידות אזוריות נגד האימפריה הרומית. בשנת 114 הוקמה בה קשת טראיאנוס לציון השלמתה של ויה טראיאנה שיצאה מבנוונטום והוליכה לנמל ברונדיסיום שלחוף הים האדריאטי. הקשת עומדת על תלה ומהווה מוקד עניין לתיירות בצד תיאטרון רומי שמור.

ב-26 בפברואר 1266 התרחש בעיר קרב בנוונטו בין שארל הראשון, מלך נאפולי וסיציליה המכונה גם שארל ד'אנז'ו, לבין כוחותיו של מנפרד, מלך סיציליה, שנהרג בקרב.

## ראו גם

* מונטסרקיו
* ארמון קזרטה
* רוולו
* קונקה דיי מריני

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:קמפניה: ערים
רטטוי

[שמאל|ממוזער|קערת רטטוי ולצידה [לחם]]
**רטטוי** (בצרפתית: **Ratatouille**; שם מלא: **Ratatouille niçoise**) הוא מאכל מהמטבח הצרפתי האופייני לאזור פרובאנס, המורכב מירקות מבושלים. השם "רטטוי" מקורו בפועל הצרפתי touiller, שפירושו "להקפיץ אוכל".

מוצא המנה באזור שסביב העיר ניס של ימינו, שם שימשה כתבשיל לאיכרים עניים, שהיו מכינים אותה בחודשי הקיץ מירקות העונה: קישואים, עגבניות, פלפלים ירוקים ואדומים, בצל ושום. במקור היו אלה המרכיבים הבלעדיים שנכללו במנה, אולם כיום נהוג להוסיף גם חציל לתערובת. הירקות מתובלים בעשבי תיבול שונים, ומוקפצים קלות בשמן זית.

ישנן שתי דרכים מקובלות להכנת רטטוי. באחת – הירקות השונים מבושלים בנפרד ומעורבבים יחד לקראת סיום הבישול. בשנייה – השום, הבצל, הקישוא, החציל והפלפלים מבושלים יחד למשך פרק זמן ארוך על אש נמוכה, ומעורבבים עם העגבניות כשהם רכים ומתחילים להזהיב. העיקר בשתי שיטות ההכנה הוא לוודא כי הירקות, ובמיוחד החציל, מבושלים במידה מספקת.

את המנה מגישים בדרך כלל כתוספת, אך לעיתים גם כמנה העיקרית בתוספת אורז או לחם.

במטבחים שונים ישנן גרסאות שונות לרטטוי הצרפתי, ולהן שמות אחרים, כגון הקפונאטה מהמטבח האיטלקי, הגיבץ' מהמטבח הבלקני והפיסטו מהמטבח הספרדי.

## ראו גם
*רטטוי (סרט)
* קפונאטה

## קישורים חיצוניים

*The "right" way to make Ratatouille - מאתר ה-BBC

קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:מילים וביטויים בצרפתית
קטגוריה:מאכלי חצילים
סטיבנטון

**סטיבנטון** (אנגלית: **Steventon**) הוא כפר בצפון מחוז המפשייר. אוכלוסייתו מנתה בשנת 2001 1,502 תושבים. הכפר ממוקם דרום-מערבית לעיר בייסינגסטוק ובקרבת הכפרים אוברטון, אוקלי, נורת' ולתם ולמחלף 7 של הכביש המהיר M3.

סטיבנטון ידוע בעיקר ככפר הולדתה של הסופרת ג'יין אוסטן, שהתגוררה לאחר מכן בכפר הסמוך, צ'וטון. היא כתבה מספר מספריה המפורסמים ביותר בבית הכומר בכפר, כולל "תבונה ורגישות", "גאווה ודעה קדומה" ו"מנזר נורת'אנגר". הבית נהרס ב-1823 וכל שנותר ממנו הוא משאבה ליד עץ אשר שתל כנראה ג'יימס, אחיה של ג'יין. 

בכפר כנסייה מן המאה ה-12, שבה נהגה אוסטין להתפלל. בכנסייה ניתן למצוא לוחות זיכרון לג'יימס אוסטן (שהיה הכומר המקומי לאחר מותו של אביה של אוסטן, שמילא אותו תפקיד), נשותיו וקרובי משפחה אחרים. 

## ראו גם
* ג'יין אוסטן

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:המפשייר 
קטגוריה:ג'יין אוסטן
איחוי קליעה

**איחוי קליעה** (Splicing) היא שיטה לחיבור של גדילים או חבלים מפותלים לכבלים או חבלים שזורים, ללא שימוש בקשירה. הרעיון הכללי הוא לשזור את קצה החבל אל תוך החבל עצמו (ובכך ליצור לולאה בקצה החבל - eye splice ) או אל קצה חבל אחר (וכך לחבר שני חבלים - short splice). יש שיטות קליעה שונות, לחבלים מפותלים ולחבלים שזורים מסוגים שונים.

מקור המונח בפועל ההולנדי הנושן splissen.

איחוי קליעה משמש אמני סיבים שיוצרים בקליעה, בקשירה ובליפוף ביצירותיהם בעזרת חבלים. למשל, הוא משמש את אמני הסיבים האמריקאים אד רוסבך  וברברה שאוקרופט .

בספר **The Ashley Book of Knots**  מוקדשים שלושה פרקים לאיחוי קליעה: "איחויים ארוכים וקצרים" (עיקולים של חבלים מרובי-גדילים), "איחויי לולאות" ו"איחויי קליעות בודדות".

## ראו גם
* אמנות סיבים
* סל (תיק)

## קישורים חיצוניים

* איך לבצע איחוי קליעה, באתר Machovec 
* איחוי קליעה, באתר ROPE inc. 
*הערך "ספלייסינג" באנציקלופדיית הטיפוס

## הערות שוליים

קטגוריה:קשרים
קטגוריה:טיפוס
ניסן כהן (כדורגלן)

**ניסן כהן** (נולד ב-8 במאי 1963) הוא כדורגלן עבר ישראלי אשר שיחק בעבר במספר קבוצות בליגה הבכירה בישראל, שנקראה אז "הליגה הלאומית", בהן: בית"ר תל אביב, בני יהודה תל אביב ומכבי הרצליה, שיחק בתפקיד קשר אחורי ונשא את הספרה 6.

במרבית הקריירה שיחק בבית"ר תל אביב ושיחק בתקופה הגדולה ביותר שלה, בין השנים 1988-1992, בהן הגיעה הקבוצה בכל עונה לפלייאוף העליון, שיחק יחד עם הכהנים ניסים כהן וירון כהן, שלושת אילו הוליכו את בית"ר תל אביב בעונת 1990/1991 למקום השלישי, המקום הגבוה ביותר בתולדותיה.

בשנת 1992 עזב ניסן כהן את בית"ר תל אביב ועבר יחד עם ניסים כהן למכבי הרצליה ששיחקה בליגה השנייה. כהן עזר להרצליה להעפיל לליגה הראשונה בפעם הראשונה בתולדותיה. שנה לאחר מכן המשיך ניסן כהן לעונה נוספת בהרצליה ובשנת 1995 חזר לבית"ר תל אביב לעונה אחרונה בקבוצת נעוריו.

לאחר שעזב את בית"ר תל אביב שיחק כהן במספר קבוצות בליגות הנמוכות. בשנת 2002 עזר ניסן כהן למכבי השיקמה/רמת חן לעלות מליגה ב' לליגה א'. בסיום אותה עונה פרש סופית מכדורגל.

לניסן כהן הופעה אחת בנבחרת ישראל, אותה רשם בשנת 1988, במשחק ידידות מול נבחרת רומניה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלני מכבי השקמה רמת חן
קטגוריה:כדורגלני הפועל קריית אונו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
יהודה דוד בלייך

הרב **יהודה דוד בלייך** (נולד ב-1936) הוא רב קהילה, פוסק הלכה, ומחבר ספרי הלכה, במיוחד בענייני רפואה ודינים. הוא אחד מראשי הישיבה בישיבת רבינו יצחק אלחנן בניו יורק, וראש הכולל לדיינות. הוא גם רב קהילת בני יהודה, הידועה בשם "בית כנסת יורקוויל", בצד המזרחי של מנהטן בניו יורק.

בלייך נולד בטריטאון (אנ'), ניו יורק, ואביו היה רב. הוא למד בבית ספר ממלכתי ולאחר מכן בישיבת תורה ודעת בברוקלין ובבית מדרש עליון במונסי.

אשתו, יהודית , היא פרופסורית להיסטוריה יהודית בטורו קולג' . למשפחה שתי בנות ובן אחד. אחיו של הרב בלייך, אהרן, גם הוא רב.

## חינוך
הרב בלייך קבל תואר ראשון בברוקלין קולג', תואר שני בפילוסופיה באוניברסיטת קולומביה, ותואר שלישי בפילוסופיה באוניברסיטת ניו יורק.

הוא נסמך לרבנות מישיבת תורה ודעת, וסמיכת ידין ידין מהרב משה פיינשטיין והרב מנחם מנדל זקס. הוא גם למד אצל הרב יעקב קמנצקי.

## עיסוקו בביואתיקה
הרב בלייך עסק רבות בביואתיקה, מנקודת מבט מוסרית-יהודית והלכתית, ורבים מפרסומיו נוגעים לתחום זה. הוא אף הציג את עמדת היהדות האורתודוקסית בפני רשויות בארצות הברית בעניין לבטים מהתחום. בשמת תשמ"ה (1984) מונה על ידי מושל ניו יורק, מריו קואומו, לכהן כחבר ב'צוות המשימה לעניין חיים וחוק של מדינת ניו יורק' (אנ'). בשנת ה'תשמ"ח (1988), היה חבר באספה מטעם המכונים הלאומיים לבריאות בנושא השתלת רקמות של נפלים. בשנת תש"ס (2000) העיד בפני ועדה של הסנאט על אודות חקיקה בעניין המתת חסד.

## פרסומיו
הרב בלייך הוא סופר פורה אשר כתב רבות בתחומים הנוגעים לפילוסופיה, אתיקה (ובפרט ביואתיקה), והלכה. בחיבוריו דן רבות בשאלות הלכתיות ומוסריות שהתעוררו בדורות האחרונים, כגון אלה הנוגעות לאתיקה רפואית, ופוריות. הוא מתייחד בין היתר בכך שהוא יורד ברבים מכתביו לעיסוק מעמיק, מקורי, ונרחב בסוגיות הלכתיות סבוכות בשפה האנגלית, דבר יוצא דופן בספרות ההלכתית של הדורות האחרונים, הכתובה ברובה בעברית.

### מספריו
* **Contemporary Halakhic Problems** (בעיות הלכתיות עכשוויות), 8 כרכים. ל-6 הכרכים הראשונים קיימת מהדורה דיגיטלית באתר ספריא
* **Jewish Bioethics** (אתיקה רפואית יהודית), אוסף מאמרים שערך הרב יחד עם פרד רוזנר 
* **With Perfect Faith: Foundations of Jewish Belief** (באמונה שלימה: יסודות האמונה היהודית)
* **Time of Death in Jewish Law** (עת המוות בהלכה היהודית)
* **Judaism and Healing** (יהדות ורפואה)
* **Birkas Hachammah** (ברכת החמה)
* **בנתיבות ההלכה, **4 כרכים

הרב בלייך כתב מספר מאמרים שפורסמו בכתב העת "Tradition"  ובכתבים אחרים.

## קישורים חיצוניים
* הקלטות שיעורי תורה מאת הרב באתר yutorah.org
* בית כנסת יורקוויל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבה בישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:בוגרי ישיבת תורה ודעת
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית מדרש עליון
קטגוריה:חוקרי רפואה והלכה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1936
חיים שפיר

**חיים שפיר** (נולד ב-5 במרץ 1950) הוא סופר ומפתח משחקים ישראלי.
## ביוגרפיה
נולד בחיפה. למד לתואר ראשון בפקולטה להנדסת חקלאית בטכניון. לאחר שנתיים של עבודה כמהנדס שכיר, עזב את עבודתו ופיתח צעצועי עץ עם ידידו אבי ינאי. בשנת 1977 החל לפתח ולייצר משחקים תחת שם המותג "משחקי שפיר" שהוחלף בשנת 2013 ל"המשחקים של חיים שפיר". שפיר מתמחה בעיקר במשחקי חברה, למנעד גיל רחב ופיתח למעלה מ-100 משחקים הנמכרים בכ-25 ארצות. המשחקים שפיתח הם טאקי, פיקולו, לוגי, קוקוטאקי, שמונה וחצי, אוצרות או צרות, תפוס ת'כוס, קלאק קלאק, גרסת משחק קופסה למשחק "ארץ עיר" ועוד.

שפיר כתב גם ספרים לילדים, בהם "ארץ האין", "ארץ עכשיו" ו"פנסים".

בשנת 2018 שיחק שפיר בתפקיד עצמו בעונה השנייה של סדרת הילדים והנוער "צפוף".

שפיר נשוי ואב לשני בנים, השותפים עימו בניהול החברה.

## קישורים חיצוניים

*

*
*
* 
* 

* 

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:ממציאים ישראלים
קטגוריה:מעצבי משחקים
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
בת הים הקטנה 2: השיבה לים

**בת הים הקטנה 2: השיבה לים** (באנגלית: **The Little Mermaid II: Return to the Sea**) הוא סרט הנפשה שהופק על ידי אולפני דיסני ויצא ישירות לווידאו בשנת 2000. זהו סרט המשך לסרט "בת הים הקטנה" משנת 1989. סרט זה בוים על ידי ג'ים קמרוד  ובראיין סמית'.

עלילת הסרט מתרחשת למעלה מעשור לאחר הסרט המקורי והסדרה ומתמקדת במלודי, בתם של אריאל ואֶריק- נסיכה בת-אדם שמשתוקקת לשחות באוקיינוס למרות שהוריה אוסרים על כך.
זה הסרט האחרון כרונולוגית בגרסת וולט דיסני לבת הים הקטנה, והשני שהופק (אחריו יצא בת הים הקטנה 3: סיפורה של אריאל).

הסרט עלה בדיסני+ עם השקתו בישראל ב-16 ביוני 2022.

## עלילה
אריאל ואֶריק חוגגים את הולדת בתם, מלודי, על ספינה בים. לרגל הולדתה, אביה של אריאל, המלך טריטון, מעניק למלודי תליון קסום שחרוט עליו שמה. החגיגה נקטעת לפתע כשמורגנה, אחותה של אורסולה (הנבלית בסרט המקורי), מופיעה ומאיימת לפגוע במלודי אם לא תקבל לידיה את הקלשון של טריטון. אריאל ואֶריק מצליחים להביס את מורגנה והיא בורחת לים. כדי להגן על מלודי מפני מורגנה, אריאל מחליטה למנוע ממנה כל מידע על הים: התליון מושלך לאוקיינוס, ונבנית חומה שמקיפה את הארמון ומפרידה בינו ובין הים.
שתים-עשרה שנים לאחר מכן, מלודי עדיין לא יודעת על עברה של אמה כבת ים. ההורים שלה אוסרים עליה לצאת מחוץ לגבולות הארמון, אף על פי כן מלודי חומקת מהארמון באופן קבוע כדי לשחות בים. באחת הפעמים היא מגלה על קרקעית הים את התליון ששמה חרוט עליו. היא מתעמתת עם אריאל אודות התליון, וכשהיא לא מוכנה לענות לשאלות שלה, מלודי בורחת לים. כשאֶריק ואריאל מבינים שמלודי נעלמה, טריטון הופך את אריאל לבת ים כדי שתוכל לחפש אותה.
בינתיים מלודי מובלת למחבוא של מורגנה. מורגנה משתמשת במה שנותר מהקסם של אורסולה על מנת להפוך את מלודי באופן זמני לבת ים. היא אומרת שהשינוי יהיה קבוע אם מלודי תוכל להחזיר לה את הקלשון שלה, שלטענתה נגנב ממנה על ידי טריטון. בעזרתם של טיפ הפינגווין ודאש הניבתן (אריה ים) מלודי מצליחה להביא את הקלשון למורגנה. אריאל מנסה לעצור את מלודי מלתת למורגנה את הקלשון אבל מאחרת את המועד. מורגנה, כעת עם הקלשון, תופסת את אריאל ומחזיקה אותה בשבי. סקאטל, טריטון, סבסטיאן ואֶריק מגיעים, ונלחמים מול מורגנה. במהלך הקרב, מלודי מצליחה לקחת את הקלשון ולהחזיר אותו לטריטון, שכולא את מורגנה בגוש קרח.
מלודי מתאחדת עם משפחתה, וטריטון מציע למלודי להפוך לבת ים לתמיד. במקום, מלודי משתמשת בטריטון כדי להעלים את החומה שהפרידה את ביתה מהים, ומאחדת את בני האדם ובני הים.

## ביקורת
הסרט קיבל ביקורות מעורבות עד שליליות ומחזיק בציון של 33% ("רקוב") באתר Rotten Tomatoes.

## דמויות ומדבבים

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:בת הים הקטנה של דיסני
קטגוריה:בנות ים בקולנוע
קטגוריה:סרטי 2000
קטגוריה:דיסני: סרטי הנפשה
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אנימציה שיצאו ישירות בפורמט לצפייה ביתית
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטי אנימציה של סטודיו דיסני-טונס
קטגוריה:סרטי אנימציה על ילדים
גינוגנזה

**גינוגנזה** (Gynogenesis – השראת נקבות) היא רביית בתולים המחייבת נוכחות תא זרע, המעורר את תהליך ההפריה אך אינו משתתף ואינו מעביר את המידע הגנטי שהוא נושא. הצאצאים נושאים מידע גנטי שמקורו באם בלבד (בדרך כלל).

המושג הוא גם שם כולל לסדרת מניפולציות גנטיות כרומוזומליות. המבוצעות בתאי רבייה של בעלי חיים במטרה לעודד יצירת זיגוטות נקביות בלבד והומוזיגוטיות לחלוטין או ברמה גבוהה מאוד. הטכניקה מבוצעת בעיקר בדגים, לצורכי מסחר ומחקר.

קיימות שתי טכניקות גינוגנזה – מיוטית (2PB) ומיטוטית (EM), הנבדלות זו מזו בשלב הטיפול בביצית. שתי הטכניקות מתחילות בהקרנת תאי זרע ב-UV, בקרני גמא או בקרני X, להריסת המטען הגנטי שנושא תא הזרע. בשלב הבא מבוצעת הפריה מלאכותית בין תא הזרע המטופל לביצית הנמצאת לפני פליטת הגופיף הקוטבי השני בשלב מיוזה2, ונושאת מטען גנטי של 2n.

## גינוגנזה מיוטית (2PB)
חשיפת הביצית לאחר ההפריה לשוק מוקדם (Early Shocking) באמצעות חום, קור או לחץ תוביל לעיכוב ואי פליטת הגופיף הקוטבי השני תוביל ליצירת ביצית מופרית הנושאת 2n כרומוזומים ממקור אימהי בלבד. משלב זה החלוקה המיטוטית הרגילה של הזיגוטה אינה מופרעת. 

דור הצאצאים יהיה מורכב כולו מנקבות בלבד, הומוזיגוטיות ברובן, אך קיימת דרגה מסוימת של הטרוזיגוטיות כתוצאה משחלוף הכרומוזומים בביצית בשלב מיוזה1.

## גינוגנזה מיטוטית (EM)
פליטת הגופיף הקוטבי השני מהביצית לאחר ההפריה תוביל ליצירת ביצית מופרית עם n כרומוזומים. לאחר הכפלת הכרומוזומים, בשלב המטאפאזה של החלוקה המיטוטית הראשונה של הזיגוטה, חשיפת הביצית לשוֹק מאוחר (Late Shocking) באמצעות חום או לחץ תביא להשהיה בחלוקת הביצית המופרית. הזיגוטה המתקבלת היא בעלת 2n כרומוזומים ממקור אימהי בלבד. משלב זה החלוקה המיטוטית הרגילה של הזיגוטה אינה מופרעת.
דור הצאצאים יהיה מורכב כולו מנקבות בלבד, הומוזיגוטיות לחלוטין וזהות זו לזו.

## מטרות הגינוגנזה
יצירת דור בנות המורכב אך ורק מנקבות, בעלות קרבה גנטית גבוהה במיוחד, יצירת סחף גנטי חיובי באוכלוסיות גדולות (למשל דגי נוי ומאכל) להגברת הופעת תכונות מבוקשות, אחוזי השחלוף בגינוגנזה מיוטית משמשים כלי למיפוי גנטי.
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רבייה
יעקב יוסף מאוסטראה

**יעקב יוסף מאוסטראה** (ה'תצ"ח, 1738, אוסטראה - כ' בתשרי ה'תקנ"א, 1790, סלאוויטא), שנודע בכינויו **רב ייב"י** (ראשי תיבות: יעקב יוסף בן יהודה), היה מורה צדק ודיין באוסטרהא. היה חתנו של רבי שמחה מהורדנקה, השתייך לתנועת החסידות בדור השלישי. היה תלמידו של המגיד ממזריטש ומקורב גם לתלמידים נוספים של הבעל שם טוב. ייסד את שושלת חסידות אוסטראה שנמשכה עד מלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
יעקב יוסף נולד לרב יהודה לייב שהיה דרשן ומורה צדק באוסטרהא שבאוקראינה. לאחר פטירת אביו בתשרי תקכ"ו (1765) החל למלא את מקומו. 
הרב יעקב יוסף היה בעל כישרון רטורי ודרשותיו משכו המונים ובהן הוא פעל רבות למען תנועת החסידות.
בספריו הוא מגלה גישה מוסרית היוצאת נגד עיוותים חברתיים, מלשינות ולקיחת שוחד, וכן מתבטאת בהם אהבתו לכל יהודי. על פי דרך הבעש"ט הוא קורא ללמוד את התורה על מנת לקיימה ולא לעסוק בפלפולים ובחריפות.

עדות לחשיבותו הציבורית ניתן למצוא בהסכמותיו שנדפסו לספרים "עץ חיים ופרי עץ חיים", "כנפי יונה", "זהר הרקיע" ו"צמח צדיק". רבי לוי יצחק מברדיצ'ב כינה אותו: "איש אלוהים קדוש יאמר לו". ואילו חברו, רבי אשר צבי מאוסטראה - צדיק חסידי מוכר, קרא לו: "איש קדוש מבטן". 

בשנת תקמ"ב (1782) הוציא יעקב יוסף ספרון קצר בשם "מורא מקדש" המתריע נגד דיבור בבתי כנסת ותלה אותו על קירות בתי כנסת שונים, אך פרסומו העיקרי בא לו מספרו "רב ייב"י" - חידושים על התורה ועל נ"ג פרקי תהילים ופירושים על הש"ס ועל האגדות שבו. ספרים נוספים שלו הם: "עין משפט" ו"מורא מקדש".

לפי הוראתו אין שבחים על מצבתו, וחרותים עליה רק שמו ותפקידיו בקהילה. לאחר מותו ערך בנו, הרב אליקים גץ את ספרו של אביו, "רב ייב"י", והוסיף לו דברי תורה של הרב יהודה - סבו.

בניו הם: רבי אליקים גץ ממלא מקומו, רבי פנחס - אדמו"ר באוסטרהא, רבי יהודה לייב ייבין, וחתנו, רבי אברהם בן רבי צבי מפאווליטש.

## ספריו
*"רב ייבי", אתר Hebrewbooks ובהוצאה מחודשת
*"מורא מקדש", אתר Hebrewbooks

## לקריאה נוספת
*ש"א הורדוצקי, **החסידות והחסידים**, ח"ב
*א"ג רבינוביץ, **שבחי ר' ייבי**
*הרב אהרן פצ'ניק, **השושילתא של בעל רב ייב"י**
*"תולדות רב ייבי וצאצאיו הקדושים" (88 עמודים), בסוף: **רב ייבי**, חלק א, נתניה תשע"ב

## קישורים חיצוניים
*יקותיאל אריה קאמעלהאר, הרה"ק מוה"ר יעקב יוסף בן יהודא "רב ייב"י" זצ"ל, באתר 'דעת'
* 
* רבי יעקב יוסף מאוסטראה באתר אהלי צדיקים לשימור העבר היהודי ברחבי העולם

## הערות שוליים

קטגוריה:תלמידי המגיד ממזריטש
קטגוריה:מחברי ספרי חידושים על התורה
קטגוריה:אוסטרוה: רבנים