open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
צ'יוודה

**צ'יוודה** (בהינדי: **चिवड़ा**; ידוע גם באנגלית כ-**Bombay mix**) הוא חטיף הודי מסורתי. הצ'יוודה הוא לקט של דגנים או קטניות מיובשים ומתובלים, אשר עשוי לכלול עדשים מטוגנות, בוטנים, גרגרי חומוס או אטריות יבשות מקמח חומוס, תירס, אורז מותפח, או שבבי תפוחי אדמה, המתובלים במלח, כוסברה, כורכום, צ'ילי, שוש קירח, זרעי חרדל ועוד.

## ראו גם
* פקורה - חטיף הודי שגם מבוסס על גרגרי חומוס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:המטבח ההודי
קטגוריה:מאכלי אטריות
שלום פוסטולסקי

**שלום פוסטולסקי** (24 בפברואר 1894 – 2 באוקטובר 1949) היה ממלחיני התנועה הקיבוצית, חלוץ וכותב עברי.

## ביוגרפיה
פוסטולסקי נולד בשנת 1894 בשדליץ שבפולין הרוסית, בנם של גליקה ואייזיק פוסטולסקי, מחסידי גור. כילד עברה המשפחה להתגורר באחוזתו הכפרית של סבו מצד אביו בסביבות ורשה, ולאחר מכן עברה לראדזמין. הוא קיבל חינוך תורני קפדני, ולצד זאת פיתח חיבה לחקלאות ולמוזיקה. כשבגר נסע לוורשה, בניגוד לדעת אביו, כדי ללמוד מוזיקה ופיתוח קול בקונסרבטוריון. במקביל התפרנס מכתיבת טורים ונובלות בעיתונות היומית היידית. הצטרף לתנועת החלוץ ושימש כעוזר למדריך החקלאי בחוות ההכשרה בגרוכוב, וב-1920, עוד בטרם סיים את לימודיו, עלה לארץ ישראל.

בארץ עסק בחקלאות והתיישבות ביישובים רבים, בהם עטרות, מנחמיה, מגדל (עם גדוד העבודה), ולבסוף נמנה עם מייסדי עין חרוד והתיישב בו. במקביל הלחין מנגינות שונות, תחילה לשירי ילדים ובהמשך למבוגרים. זכה להכרה לאחר שהלחין את השיר "שיבולים פנימה" של לוי בן אמיתי. פרופ' שלמה רוזובסקי, מחשובי המוזיקאים בארץ, החל להתעניין בו ועודד אותו להמשיך בכתיבת לחניו, ועם השנים זכה פוסטולסקי לפופולריות גוברת. ב-1933 השתלם במוזיקה אצל אריך ולטר שטרנברג בתל אביב במשך שנתיים. זמן קצר לאחר שחזר לקיבוץ עין חרוד, עבר להתגורר במושב בית יצחק.

בין השאר הלחין את השיר "עבדים היינו", בלחן שמושר בהגדה של פסח, ואת "עומר עומר תבואה חדשה", לחג העומר. שירים ומנגינות שלו הודפסו על גלויות קרן קיימת לישראל, בחוברות המרכז לתרבות של הסתדרות העובדים ועוד, אך פוסטולסקי לא איגד אותם במהלך חייו לקובץ אחד. חלק משיריו עובדו עבור מקהלות ותזמורות בארץ. משיריו הידועים: "קומה אחא", "אלף לילה ועוד לילה", "בחשאי ספינה גוששת" ו"שאי תודה אדמת מולדת", כולם למילותיו של יצחק שנהר. כן הלחין את השיר "אם גרעין זרעת - בטח!", המוכר יותר בלחן מאוחר יותר.

ב-1934 נישא לאלישבע בת אלברט לוי, ונולדה להם בת אחת, גילה צאלים. לאחר שנים רבות של עבודת השדה, חלה במחלה ממארת, ונפטר בבית יצחק ב-1949, בגיל 56, ונקבר במושב זה.

אלמנתו נפטרה ב-2003.

ארכיונו, ובו יצירות, טיוטות ומכתבים, שמור במרכז המוזיקה של הספרייה הלאומיתhttps://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=creator,contains,פוסטולסקי,%20שלום,%201893-1949&vid=NLI&lang=iw_IL.

## ספר שיריו
* ש. פוסטולסקי, **קובץ שירים**: ליחיד – לציבור – למקהלה; בעריכת ארנסט הורביץ, תל אביב: מרכז לתרבות ולהסברה ('ספריה מוזיקלית ע"ש נסימוב'), תשי"ג. (הספר סרוק באתר עמותת "שיר-עד")

## לקריאה נוספת
* עופר טוריאל, **תבניות מלודיות בלחניו של שלום פוסטולסקי**, עבודת גמר לתואר מוסמך, בהדרכת הרצל שמואלי, אוניברסיטת תל אביב – הפקולטה למדעי הרוח – החוג למוזיקולוגיה, 1973.
* נתן שחר, "בחרמש ובאנך: המלחין שלום פוסטולסקי (1893–1949): האיש ויצירתו", **[[בקורת ופרשנות]]** 44 (תשע"ב), 71–106.

## קישורים חיצוניים

* 
* שלום פוסטולסקי באתר "שיר-עד" – מבחר תמונות
* שלום פוסטולסקי באתר "שירה עובדת"
* שלום פוסטולסקי בקטלוג פרידמן, ספריית אוניברסיטת פנסילבניה
* 
* 
* יוסף ספיבק, שלום פוסטולסקי / קומה אחא, באתר זמרשת

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:עין חרוד: אישים
קטגוריה:בית יצחק: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1949
מליסוס

**מליסוס בן איתגנס** (ביוונית: **Μέλισσος**) היה איש סאמוס, היה פילוסוף יווני בן המאה החמישית לפנה"ס, היה ממפתחי האסכולה האלאטית. הוא היה המפקד הימי של הצי של סאמוס לפני המלחמה הפלופונסית שהביס את פריקלס ואת הצי האתונאי בשנת 441 לפנה"ס.

לפי דיוגנס לארטיוס, מליסוס היה תלמידו של פרמנידס ומורו של לוקיפוס. לפי סימפליקיוס הפילוסוף היווני הוא כתב ספר אחד בשם "על אודות הטבע, או על אודות מה שקיים". הספר לא שרד. שרדו כמניין פרגמנטים אצל סימפליקיוס. דומה שהיה הפילוסוף האחרון של האסכולה של אלאה.

בדומה למורו פרמנידס הוא ראה את המציאות כיחידה, קבועה, בלתי משתנה, כלומר חסרת תנועה. הוא הוסיף על קודמו שהמציאות חסרת ריק וחסרת גבולות.

## לקריאה נוספת

*J.S.Kirk, J.E.Raven and M.Schofield, The Presocratic Philosophers, Second Edition, Cambridge University Press, pp. 390–401.


## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
השביתה הכללית בוונצואלה (2002–2003)

**השביתה הכללית בוונצואלה** הייתה שביתה פוליטית שארגנה האופוזיציה לנשיא הוגו צ'אווס, בדרישה לקיים בחירות חדשות לנשיאות. השביתה נמשכה מדצמבר 2002 עד פברואר 2003. מרכיב עיקרי בשביתה היה צמצום ניכר של הפקת הנפט במדינה. הדבר המיוחד בשביתה הזו היא העובדה, שהיא נתמכה על ידי הבורגנות כנגד ממשלה הנתמכת על ידי הפועלים ולא להפך.

## הסיבות לשביתה
הבורגנות בוונצואלה, יחד עם שותפיה בארצות הברית, נמצאת במגננה מאז היבחרו של הנשיא הוגו צ'אווס בשנת 1998. ונצואלה היא אחת מיצאניות הנפט הגדולות בעולם, וחלק עיקרי מכלכלתה מתבסס עליו. לכן גם הלאים צ'אווס את הנפט כשעלה לשלטון. באפריל 2002 נעשה ניסיון הפיכה כושל נגד הנשיא, והמצב הכלכלי הלך והידרדר. האינפלציה טיפסה במהלך השנה לרמה של 35 אחוזים ומעמד הביניים הלך והתרושש.
בשנת 2001 נבחר קרלוס אורטגה להוביל את הקונפדרציה של האיגודים המקצועיים של וונצואלה. אומנם בית המשפט פסל את תוצאות הבחירות, אך הוא נשאר בתפקידו. אורטגה היה שותף בניסיון ההפיכה באפריל, וכשצ'אווס החליט על הלאמה מוחלטת של חברת הנפט הגדולה PDVSA, הוא קרא לשביתה כללית, שהחלה בדצמבר.
## מהלך השביתה
מטרת השביתה הייתה לזעזע את המשק של וונצואלה במידה כזאת, שתתאפשר הדחתו של צ'אווס, בדומה אולי למהלך שהובילו כוחות הימין בצ'ילה בזמן שלטונו של סלבדור איינדה. אך רוב העובדים לא נטשו את מקומות העבודה שלהם, וצ'אווס אף היה בטוח מספיק בשביל להשתתף בחגיגות ההשבעה של הנשיא החדש של ברזיל ב-2 בינואר 2003.
הייצור לא נפסק לגמרי, אך במקום מיליוני חביות נפט ביום יצרו רק 400 אלף חביות ביום, עדיין יותר מהצריכה הלאומית. ממשל ארצות הברית תמך בגלוי בהפלת משטרו של צ'אווס, אך לא תכננה הפיכה צבאית כמו במקרה של צ'ילה.
## תוצאות השביתה
אלפי עובדים של ה-PDVSA פוטרו. כנגד אורטגה התנהל משפט ארוך, ובסופו נכלא ל-16 שנים בכלא, אך ברח משם כבר בשנת 2006. האופוזיציה כנגד צ'אווס נחלשה בעקבות השביתה. חולשה הביאה אותם לכיוון של התקפות טרוריסטיות אחרי השביתה.
אך גם צ'אווס לא מרגיש יותר בטוח. לארצות הברית הוא לא נסע ב-2003 לפתיחת הדיונים באו"ם, כי חשש שיתנקשו בחייו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ונצואלה: היסטוריה
קטגוריה:שביתות פוליטיות
שדרות בן-גוריון (חיפה)

**שדרות בן-גוריון** הוא רחוב ראשי במושבה הגרמנית שבחיפה, אשר בו נמצאים מגוון רחב של מסעדות, בתי קפה וחנויות. בשדרה נמצאת הכניסה הצפונית של הגנים הבהאיים. הרחוב מרכז את דרך אלנבי, שדרות המגינים, כביש 4 ושדרות הציונות.

בחג של החגים, הרחוב הופך למדרחוב ומתקיימים בו פסטיבלים, תהלוכות ומופעים.

## אתרי עניין
***בית משפחת קלר** - שד' בן-גוריון 1, שימש בעבר את משפחתו של פרידריך קלר שהיה סגן הקונסול של גרמניה, לאחר מכן שימש כבית משרדים של חברת מע"צ
***בית משפחת שטרובה** - שד' בן-גוריון 2–4. המשפחה עסקה בייצור שמן זית וסבון. בית החרושת שכן בדרך יפו 102
***מלון קרפט** - שד' בן-גוריון 5. היה המלון המודרני הראשון בחיפה. שימש למגורי המושל הצבאי הבריטי ומגורי מושל מחוז חיפה.
***[[בית דיק]]** - שד' בן-גוריון 8. המשפחה עסקה במכירת ציוד חקלאי. בחזית הבית חלונות גדולים ששימשו לתצוגת הציוד.
***[[בית שומאכר]]** - שד' בן-גוריון 12.
***בית ד"ר שמידט** - שד' בן-גוריון 15, ביתו של רופא המושבה, היה גם סגן הקונסול של בריטניה. במבנה קומת מרתף גדולה, המבנה שופץ ובכניסה הונחה רצפת זכוכית המאפשרת לראות חלק מקומת המרתף. במבנה שכנה בעבר המסעדה "השמורה 1872".
***[[בית אוליפנט]]** - שד' בן-גוריון 16. הבית שוכן ממול לבית בשד' בן-גוריון 15.
***[[הגנים הבהאיים]]** - הכניסה הצפונית לגנים הבהאים, נמצאת בשדרות בן-גוריון. הגנים הם מרכזם של המרכז הבהאי העולמי, מרכז מנהלי ודתי של הדת הבהאית.
***מלון קולוני** - בעבר מלון אפינגר - שד' בן-גוריון 28

## מפת המושבה הגרמנית
### מפה סכמטית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
בן-גוריון, שדרות (חיפה)
קטגוריה:המושבה הגרמנית (חיפה)
קטגוריה:חיפה: אטרקציות
אוקראינה במשחקים הפאראלימפיים

**[[אוקראינה]]** השתתפה לראשונה ב באטלנטה (1996). עד משחקים אלו, התחרו הספורטאים האוקראינים במסגרת המשלחת הסובייטית, ובמשחקים שנערכו ב-1992 השתתפו, לצד ספורטאים ממדינות נוספות שהרכיבו בעבר את ברית המועצות, במשלחת מאוחדת (Unified Team). גם במשחקי החורף הפאראלימפיים לוקחת אוקראינה חלק מאז המשחקים הפאראלימפיים נאגנו (1998) ושולחת משלחות גם למשחקים אלו דרך קבע.

## היסטוריה
הופעת הבכורה של אוקראינה כמדינה עצמאית במשחקים הפאראלימפיים נערכה במשחקים שנערכו באטלנטה 1996, כששלחה משלחת של 25 גברים וחמש נשים. במשחקים זכתה אוקראינה במדליית הזהב הראשונה שלה כשהאתלט וסיל לישצ'ינקי זכה בתחרות הדיפת כדור הברזל (קטגוריה T11) עם שיא פאראלימפי של 13.66 מטרים.

אוקראינה החלה להיות מתחרה משמעותית יותר ב כשהגדילה את סך המדליות שלה משבע מדליות מאטלנטה ל-37 מדליות פאראלימפיות בסידני, מהן רק שלוש מדליות זהב, ובמשחקים העוקבים כבר הפכה לאחת המדינות המצליחות ביותר במשחקים כשדורגה שישית בטבלת המדליות ב, רביעית בטבלה ב וב ושלישית בטבלת המדליות של המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016).

הספורטאים הבולטים בתולדות המשלחת האוקראינית הם השחיין ויקטור סמירנוב, שזכה בעשר מדליות פאראלימפיות, מהן חמש מדליות זהב והאתלטית אולנה אקופיאן שזכתה ב-13 מדליות פאראלימפיות.

## מדליות לפי אולימפיאדה
### משחקי הקיץ

### משחקי החורף

## ראו גם
* אוקראינה במשחקים האולימפיים
* אוקראינה במשחקים האולימפיים לנוער

## קישורים חיצוניים

* אוקראינה באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אוקראינה: ספורט
הרקלידס

**הרקלידס איש [[פונטוס]]** (ביוונית עתיקה: **Ἡρακλείδης ὁ Ποντικός**) היה פילוסוף יווני בן המאה הרביעית לפנה"ס. היה איש האקדמיה האפלטונית באתונה ותלמידו של אפלטון.

כתביו היו בעיקר בצורת דיאלוגים, ופרגמנטים אחדים מהם שרדו. את רשימת כתביו המלאה מביא דיוגנס לארטיוס.

הרקלידס עסק בנושאים הבאים:
***[[אסטרונומיה]]** - כאן החזיק בדעה שהיקום אינסופי; הארץ סובבת על צירה פעם ביום ממערב למזרח (כמו אקפנטוס שפעל באותה תקופה); הארץ במרכז היקום; השמש סובבת סביב הארץ במחזור שנתי ובמסלול אליפטי; כוכבי הלכת ונוס וכוכב חמה סובבים סביב השמש; כל כוכב הוא יקום נפרד.
***[[פיזיקה]]** - רעיון מקורי היה האפשרות שיש מאסות שאין ביניהן "תפר", שיכולים להיפרד ולהתאחד מחדש לחומרים אחרים.
***[[אסכטולוגיה]]** - הוא טען שהנשמה קלת משקל ומקורה בשביל החלב.

לפי רשימת ספריו עסק גם באתיקה, שירה ומוזיקה.

## לקריאה נוספת
* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p. 686, s.v. Herclides Ponticus

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פילוסופים יוונים
ריינהרד זלטן

**ריינהרד יוסטוס רגינלד זלטן** (בגרמנית: **Reinhard Justus Reginald Selten**; 5 באוקטובר 1930 – 23 באוגוסט 2016) היה כלכלן יהודי-גרמני זוכה פרס נובל לכלכלה.

## קורות חיים
זלטן נולד בוורוצלב שבפולין (אז: ברסלאו שבשליטת גרמניה) לאב יהודי, אדולף זלטן, ולאם פרוטסטנטית, קתה לותר. בגיל 14 עזב ריינהרד יחד עם אימו ואחיו את ברסלאו והגיע להסן, שם עבד כנער חווה עד שנת 1946. הוא התחנך כפרוטסטנט.

הוא למד מתמטיקה באוניברסיטת פרנקפורט בשנים 1951–1957. הוא כתב תזה בנושא תורת המשחקים השיתופית בהנחיית אוולד בורגר. בשנת 1961 הוא השלים דוקטורט במתמטיקה. 

זלטן הוזמן על ידי אוסקר מורגנשטרן להגיע לאוניברסיטת פרינסטון, ובה פגש את קבוצת המחקר בה היה חבר ישראל אומן. ב-1965 הוזמן להשתתף בסמינר מחקר בירושלים בן שלושה שבועות בו השתתפו חשובי חוקרי תורת המשחקים בעולם באותה עת (17 איש). בעקבות הסמינר נוצר שיתוף פעולה בינו לג'ון הרסני. בהמשך שיתף פעולה עם עמוס פרלמוטר ואבי שמידע בתחומים המשיקים לתורת המשחקים.

זלטן זכה בפרס נובל בכלכלה בשנת 1994 יחד עם ג'ון הרסני וג'ון נאש על עבודתו בפיתוח שיווי משקל תת-משחקי משוכלל.

הוא ידוע גם בזכות עבודתו ברציונליות חסומה וכאחד מהאבות המייסדים של הכלכלה הניסויית. 

זלטן היה פרופסור באוניברסיטת בון. בהיותו אספרנטיסט פעיל מאז 1959, היה חבר ומייסד-שותף (1983) של האקדמיה הבין-לאומית למדעים של סן-מרינו. 

נישא לאליזבת, שאותה הכיר במסגרת פעילותו בתנועת האספרנטו.

## ראו גם
* שיווי משקל משוכלל

## לקריאה נוספת
*

## קישורים חיצוניים

* עבודות של ריינהרד זלטן באתר IDEAS.
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גתה בפרנקפורט
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכלכלה
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:כלכלנים יהודים גרמנים
קטגוריה:חוקרי תורת המשחקים יהודים
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים גרמנים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים פולנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1930
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2016
קטגוריה:חברי האקדמיה אירופיאה
Outlook.com

**Outlook.com** הוא שירות דואר מבוסס רשת של מיקרוסופט שהחליף את קודמו Hotmail. Outlook.com בנוי בממשק ה-Metro של מיקרוסופט.

## היסטוריה
מיקרוסופט החלה להעביר משתמשים ל-Outlook.com ביולי 2012. בפברואר 2013 הודיעה החברה כי השלימה את שלב הבטא, ובמסגרתו עברו כבר 60 מיליון משתמשים לשירות החדש.

במאי 2013 הודיעה מיקרוסופט כי סיימה להעביר את חשבונות הדואר הישנים של הוטמייל לשירות החדש. מבצע ההעברה החל באותה תקופה של שנת 2012, עת חשפה מיקרוסופט את Outlook.com. ההעברה הצריכה פעולות תחזוקה ושדרוג למערכות ושרתים, מה שגרם לתקלות בשירותים אחרים כשהבולטת בהן אירעה במרץ 2013, עת הושבתו שירותי המייל והאחסון של מיקרוסופט למשך יותר מיממה.

## מאפיינים
שירות הדואר מתאפיין באינטגרציה חזקה עם תוכנת Microsoft Office של החברה, והוא מעוצב בסגנון הדומה לתוכנת Microsoft Outlook. מאפיין נוסף של שרת הדואר הוא האפשרות לבצע באמצעותו שיחות בסקייפ גם בלי להשתמש בתוכנה עצמה.

## ראו גם
* Microsoft Outlook
* Windows Live Mail
* חשבון מיקרוסופט
* אופיס 365
* Office Online

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דואר אלקטרוני
קטגוריה:שירותי אינטרנט מבית מיקרוסופט
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2012
הבוקר שאחרי (פסל)

**הבוקר שאחרי** הוא פסל סוריאליסטי מעשה ידי הפסלת הישראלית אילנה גור משנת 2004. הפסל מוצג כיום בחדר הנזירים שבמוזיאון אילנה גור ביפו.

היצירה הוצגה בשנת 2006 

הפסל עשוי שולחן עץ בן כ-300 שנים, ועליו צלחות עשויות ברונזה כאשר בצלחות חלקי גוף של אדם ובעלי חיים, גולגולת של פרה, עכביש ענק, ועליהם זוחלים נמלים וחרקים ענקיים. גודלם של החרקים יוצר פסל סוריאליסטי, והבחירה בחלקי אדם, ובשולחן ארוך מהווה קונוטציה לשולחן הסעודה האחרונה של ישו. לדברי אילנה גור היצירה עוסקת במחזור החיים והמוות, ומנסה לעשות זאת בצורה הומוריסטית, כאשר לצידה, באותו חדר, מוצגת היצירה ראשים העוסקת אף היא באותו נושא.

סביב השולחן מסודרים כיסאות עץ ריקים. אילנה גור עיצבה את מושבי העור של כיסאות אלה.


תמונה:Ilana_Goor_-_The_Morning_After_P1050012.JPG|
תמונה:Ilana_Goor_-_The_Morning_After_P1050013.JPG|
תמונה:Ilana_Goor_-_The_Morning_After_P1050015.JPG|
תמונה:Ilana_Goor_-_The_Morning_After_P1050016.JPG|


## קישורים חיצוניים

* 
* גלית חתן, '''יפת והעיר שלא מתעייפת'''
קטגוריה:אילנה גור
פרס פריצת הדרך בפיזיקה יסודית

**פרס פריצת הדרך בפיזיקה יסודית** (באנגלית: The **Breakthrough Prize in Fundamental Physics**) הוא פרס שנתי בין-לאומי בפיזיקה שהוענק לראשונה ביולי 2012 לתשעה פיזיקאים, שכל אחד מהם קיבל פרס בסך 3 מיליון דולר. את הפרס מעניקה קרן הפרס לפיזיקה יסודית, שנוסדה על ידי יורי מילנר. הפרס מוענק על מחקר בפיזיקה יסודית, וגובהו הופך אותו לפרס האקדמי הגבוה ביותר (בערך פי שלושה מגובהו של פרס נובל). הפרס הוא אחד מפרסי פורצי הדרך.

בניגוד לפרס נובל לפיזיקה, שניתן רק לתגליות שזכו לאישוש ניסיוני, הפרס לפיזיקה יסודית ניתן גם לתאוריות שטרם זכו לאישוש ניסיוני, אך תרמו להתקדמות המדע.

בשנת 2012 בחר יורי מילנר את הזוכים בפרס, בשנה שלאחר מכן הישתתפו בוועדת הפרס תשעת הזוכים של שנת 2012 וחתן פרס נובל לפיזיקה, סטיבן ויינברג. החל משנת 2013 ניתן רק פרס אחד בן 3 מיליון דולר, וכן שלושה פרסי "פרס אופקים חדשים בפיזיקה" לחוקרים צעירים. בנוסף ל"פרס פריצת הדרך בפיזיקה יסודית", הקרן מעניקה גם את "פרס פריצת הדרך המיוחד".

### פרס פריצת הדרך המיוחד
בניגוד לפרס פריצת הדרך השנתי בפיזיקה בסיסית, הפרס המיוחד אינו מוגבל לתגליות אחרונות. נכון לשנת 2025 הפרס המיוחד, ש"ניתן להעניק בכל עת כהוקרה על הישג מדעי יוצא דופן", הוענקו שבעה פרסים ב-6 הזדמנויות (פעמיים בשנת 2013 ופעם אחת ב-2016, 2018, 2019, 2021 ו-2025). השווי הכספי של הפרס הוא גם 3 מיליון דולר. ניתן לחלק את הפרס בין שני מדענים או יותר.

## הזוכים בפרס
להלן רשימת זוכי הפרסים, לפי סדר כרונולוגי (כולל זוכי הפרס המיוחד):

## פרס אופקים חדשים בפיזיקה
פרס האופקים החדשים בפיזיקה, המוענק לחוקרים צעירים מבטיחים, מעניק פרס של 100,000 דולר. בדצמבר 2012 הוכרזו ניקלאס בייסרט, דויד גאיטו וזוהר קומרגודסקי כזוכים הראשונים בפרס "אופקים חדשים בפיזיקה", בסך 100 אלף דולר לכל אחד.

## הפיסלון
פיסלון הפרס המהווה יצירת אמנות שנוצרה על ידי האמן הדני-איסלנדי אולאפור אליאסון, הוא כדור כסוף המעוצב בצורת "מערבולת מפותלת". הצורה היא צורת טורואיד, או סופגנייה, הנובעת משתי קבוצות של ספירלות תלת מימד המשתלבות זו בזו. ספירלות אלה נמצאות בטבע ונראות בקרנות בעלי חיים, בקונכיות נאוטילוס, במערבולות ואפילו בגלקסיות וחורים שחורים.

## ראו גם
* פרס פריצת דרך במדעי החיים (2013)
* פרס פריצת הדרך במתמטיקה (2015)

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרסים מדעיים
קטגוריה:פרסים לפיזיקה
*
Apache Ant

**אפאצ'י אנט** (באנגלית: **Apache Ant**, ראשי תיבות של "Another Neat Tool"; ה"נמלה" של אפאצ'י) הוא כלי תוכנה לאוטומציה של תהליכי בניית תוכנה. הכלי דומה ל-Make, אבל ממומש באמצעות שפת התכנות Java, דורש את הפלטפורמה של ג'אווה, ומותאם בצורה הטובה ביותר לבניית פרויקטים בג'אווה.

ההבדל הבולט ביותר בין Ant ל-Make הוא ש-Ant משתמשת ב-XML כדי לתאר את תהליך הבנייה ואת התלויות (dependencies) בפרויקט, בעוד ש-Make משתמשת בפורמט הנקרא Makefile. כברירת מחדל, קובץ ה-XML נקרא `build.xml`.

כיום Ant הוא הכלי הנפוץ ביותר לבניית פרויקטים של ג'אווה. לדוגמה, מרבית המפתחים בג'אווה בקוד פתוח, כוללים את הקובץ `build.xml` ביחד עם ההפצה שלהם.

מכיוון ש-Ant מאפשרת לשלב בקלות טסטים של JUnit ביחד עם תהליך הבנייה, היא מאפשרת למפתחים המעוניינים בכך לאמץ בקלות שיטות עבודה כמו פיתוח מונחה-בדיקות ואפילו Extreme programming.

Ant הוא פרויקט של מוסד התוכנה אפאצ'י. זוהי תוכנה בקוד פתוח והיא מופצת תחת רישיון אפאצ'י.

## קובץ <code>build.xml</code> לדוגמה
למטה מופיעה דוגמה לקובץ `build.xml` עבור תוכנית Hello world פשוטה בג'אווה. בדוגמה ניתן לראות כי מוגדרות ארבע מטרות (targets). שמות המטרות: *compile* ,*clobber* ,*clean* ו-*jar*, ולכל אחת מהן יש את התיאור שלה (description). ה"מטרה" *jar* מציינת שהיא תלויה (depends) במטרה *compile*. זה אומר ל-Ant שלפני שהיא יכולה להתחיל את ה"מטרה" *jar*, עליה קודם להשלים את ה"מטרה" *compile*.

בתוך כל target מפורטות הפעולות ש-Ant צריכה לבצע על מנת לבנות את אותה "מטרה"; פעולות אלה מבוצעות באמצעות "משימות" (tasks) מוּבְנוֹת. לדוגמה, על מנת לבנות את ה"מטרה" *compile*, אנט צריכה קודם ליצור תיקייה בשם classes (אנט תיצור את התיקייה רק אם היא עדיין לא קיימת), ואז תיקרא למהדר של ג'אווה. לכן ה"משימות" שבהן משתמשים הן *mkdir* ו-*javac*. משימות אלה מבצעות את אותה העבודה שמבצעים יישומי שורת הפקודה בעלי אותם שמות.

עוד task שמשתמשים בו בדוגמה הזאת נקרא *jar*:

```xml
<jar destfile="hello.jar">
```


ל"משימה" זו של Ant יש את אותו השם כמו לכלי שורת הפקודה הנפוץ של ג'אווה, JAR, אבל למעשה זוהי קריאה לפונקציה מובנית של אנט המטפלת בקובצי jar/zip. פרט זה אינו רלוונטי עבור מרבית המשתמשים שבסך הכל מקבלים את ה-JAR שרצו, אשר מכיל את הקבצים שהם ביקשו.

משימות רבות של Ant מאצילות את העבודה שלהן על תוכניות חיצוניות שבאות עם מערכת ההפעלה (native) או לתוכניות ג'אווה. משימות אלה משתמשות במשימות אחרות שבאות מובנות באנט: `<exec>` ו-`<java>`, על מנת ליצור את שורות הפקודה ולטפל בכל הפרטים של מיפוי המידע בין הקובץ build.xml לארגומנטים של התוכניות והפירוש של הערכים המוחזרים.

## ראו גם
* Apache Maven
* אוטומציה של בניית תוכנה
* Apache Subversion

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קרן התוכנה אפאצ'י
קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:Java
קטגוריה:אוטומציה של בניית תוכנה
טרנטולה לבנת ברכיים ענקית

**טרנטולה לבנת ברכיים ענקית** (שם מדעי: *Acanthoscurria geniculata*), ידועה גם בשם **טרנטולה לבנת ברכיים ברזילאית**, היא מין של טרנטולה יבשתית מתחפרת שמוצאה ביערות ברזיל. בעבר נחשבה לטרנטולה המבוקשת ביותר בקרב מגדלים, בשל יופייה, גודלה ונטייתה שלא להסתתר.

## תיאור
לבנת הברכיים מתאפיינת בגוף שחור קטיפתי שעליו שערות אדומות ארוכות המעניקות לה ברק אדמדם. פרקי רגליה הלבנים על הרקע השחור הבוהק של רגליה הם שהעניקו לה את שמה. טרנטולה זו נחשבת לאחת הטרנטולות הגדולות ביותר, והיקף רגליה מגיע עד ל-23 סנטימטרים.

## מחזור חיים
טרנטולה זו גדלה מהר. הנקבה מגיעה לבגרות מינית ולשיא גודלה לאחר 4-3 שנים, ותוחלת חייה היא כ-15 שנה. הנקבה תטיל 1,000-800 ביצים אותן היא תאחסן בשק ביצים שתטווה מקורים. כמו במינים רבים של עכבישים, גם לבנת הברכיים עלולה לטרוף את הזכר לאחר ההזדווגות.

## סביבת מחיה ואקולוגיה
מקורה של לבנת הברכיים ביערות ברזיל. היא נוטה להתחפר באדמה וניתן למצוא אותה במחילות בבסיס גזעי עצים, מתחת לסלעים ועצמים גדולים אחרים.

## תזונה
כרוב הטרנטולות, לבנת הברכיים היא ציידת אופורטוניסטית האורבת לטרפה הכולל את כל בעלי החיים הקטנים ממנה, חרקים, עכבישים אחרים, בעלי חוליות שונים כגון לטאות ויונקים קטנים ודו-חיים. טרנטולה זו נחשבת רעבתנית במיוחד ונוטה לאכול בלי הפסקה כל עוד יש לה מזון זמין.

## כחיית מחמד
לבנת הברכיים אינה נחשבת קשה לגידול, ומוגדרת לרוב כטרנטולה שגם מגדל מתחיל יכול להתמודד עימה. יחד עם זאת, היא אינה רגועה כמו מינים אחרים (למשל הברכיפלמה השונות), והיא נחשבת תוקפנית יחסית בעיקר בצעירותה. ארסה של הטרנטולה אינה נחשב מסוכן לאדם (למעט במקרים של אלרגיה), אך גודל ניביה הופך את נשיכתה לכואבת. הטרנטולה אינה נוטה לנשוך, ותעדיף לבעוט מבטנה שערות צורבות. שערות אלו גורמות לפריחה ברוב בני האדם ויש לתת על כך את הדעת. טרנטולה זו נחשבת לרעבתנית במיוחד ויש לדאוג שלא להאכיל אותה מעבר לסף הקיבולת שלה שכן בניגוד למרבית המינים האחרים עלולה טרנטולה זו לאכול מעבר ליכולתה ולפגוע בעצמה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1841
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קרל לודביג קוך
קטגוריה:פרווניתיים
קטגוריה:ברזיל: מינים אנדמיים
קטגוריה:פרוקי-רגליים ביער האמזונאס
זולנדר

**זולנדר** (באנגלית: **Zoolander**) הוא סרט קומדיה אמריקני משנת 2001 בכיכובו ובימויו של בן סטילר, העוסק בעולם הדוגמנות הגברי.

בתפקידי אורח השתתפו בסרט דונלד טראמפ והזמר דייוויד בואי.

## עלילה
דרק זולנדר (בן סטילר) הוא דוגמן הנמצא בפסגת עולם הדוגמנות. לאחר מספר שנים בהן קטף את פרס דוגמן השנה, הוא מפסיד את התואר ליריבו הנזל (אוון וילסון) ואורו מועם עוד יותר בעקבות כתבה של מתילדה ג'פריז (כריסטין טיילור) שחשפה את טיפשותו. לאחר ששלושת שותפיו לדירה - דוגמנים כמותו, נהרגים בשריפה ב"תאונת תחנת דלק חריגה", חוזר זולנדר לבית אביו (ג'ון וויט), שם הוא ואחיו (וינס ווהן) עוסקים בכריית פחם. משפחתו אינה שמחה לקראתו ולמרות שהוא עושה מאמצים להשתלב בנוף המקומי הם דוחים אותו ואביו אף אומר לו: "מזל שאמך אינה בחיים כדי לראות את בנה מחופש לבת ים".

בינתיים, מעצב העל ג'אקובים מוגאטו (ויל פרל) שעלה לגדולה כשהמציא את עניבת הקלידים, מתכנן להתנקש בראש ממשלת מלזיה מכיוון שאסר על העסקת ילדים במפעלי טקסטיל. לשם כך, הוא מבקש מסוכן הדוגמנים מורי בולסטין (ג'רי סטילר) למצוא לו דוגמן טיפש שיהיה קל לערוך לו שטיפת מוח כדי לגרום לו לבצע את המשימה. מורי יוצר קשר עם דרק, שחוזר כדי להשתתף בקמפיין *"זרוקים"* של מוגאטו. זולנדר נשלח לספא, שם עובר שטיפת מוח על ידי קטינקה (מילה יובוביץ) ומתוכנת להפוך למכונה רצחנית כאשר הוא שומע את השיר **רילקס** (**[[Relax]]**) של להקת פרנקי הולך להוליווד.
זולנדר חוזר לביתו ומתילדה מגלה לו כי הוא נעלם לשבוע, בעוד שהוא בטוח כי נעדר שעות ספורות בלבד.

זולנדר הולך למסיבה, שם הוא פוגש בהנזל ומזמין אותו ל"דו-קרב הליכות" - תחרות דוגמנות בה כל מתחרה צריך לחקות את המתחרה הקודם ולהוסיף מהלך. השופט בתחרות הוא דייוויד בואי המופיע בתור עצמו. דרק מפסיד בתחרות לאחר שלא הצליח לשלוף את תחתוניו מעל חלציו ללא להסיר את מכנסיו ובורח משם מוכה ומושפל.

דמות מסתורית יוצרת קשר עם זולנדר ומתברר כי הוא ג'יי. פי. פרואיט (דייוויד דוכובני) שהיה דוגמן שעוני יד שניסו לשטוף את מוחו כדי לרצוח גם כן, אך התכנות לא תפס מפני שדוגמני יד שונים מהותית מדוגמני פנים וגוף.

מתילדה מבינה כי דרק בסכנה ומחליטה להחביא אותו בביתו של הנזל, שם לא יחפשו אחריו. לאחר שהנזל וזולנדר התפייסו ואף השתתפו באורגיה שכללה את מתילדה, גברים, נשים, מספר גמדים פינים ועז הם הופכים לחברים טובים ומתכננים לחשוף את מוגאטו.

דרק מופיע לתערוכת האופנה של מוגאטו ובעזרתו של מורי חושפים את מוגאטו וראש ממשלת מאלזיה ניצל מן ההתנקשות.

בסוף הסרט, דרק ומתילדה הנשואים, פותחים את "המכון של דרק זולנדר לילדים שלא לא יכולים לקרוא טוב ורוצים לדעת לעשות עוד דברים טוב" ביחד עם הנזל.
ממוזער|354x354 פיקסלים|עטיפת ה־DVD של הסרט בעברית

## ביקורת
הסרט קיבל ביקורות חיוביות. האתר Rotten Tomatoes נתן לסרט תוצאה של 64%, המבוססת על ידי 130 מבקרים.

## הפקת המשך
סרט ההמשך "זולנדר 2" יצא לאקרנים בפברואר 2016.

## קישורים חיצוניים

* 

* ליאור אלפנט, מסתבר שזאת הקומדיה הטובה בעולם, באתר רוזבאד, 28 בספטמבר 2011

קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:ניו יורק בקולנוע
קטגוריה:סרטים על דוגמנות
קטגוריה:סרטי פולחן
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2001
קטגוריה:סרטי 2001
קטגוריה:סרטים על נרקיסיזם
קטגוריה:סרטים עם מוזיקה מאת דייוויד ארנולד
זליקוביץ'

**זליקוביץ**' או **זליקוביץ** (גרמנית: Zelikovitch או Zelikovich, יידיש: זעליקאָוויטש, אנגלית: Zelikowitz, פולנית: Zelikowicz), הוא שם משפחה גרמני-אירופאי וכן שם יהודי-אשכנזי נפוץ. זליקוביץ' הוא נגזרת של השם האישי זליג, שהוא התרגום הגרמני לשם העברי-מקראי של הגבר "אשר" (שמח, מאושר, עליז או מבורך בעברית תנכ"ית). הסיומת הרוסית אוביץ'\ וביץ'\ ביץ' מעידה על בן ומשמעה "הבן של", זאת אומרת שזליקוביץ' משמעו הבן של אשר.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:משפחות יהודיות
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
סיפורי סבתא

**סיפורי סבתא** (ביידיש: **באָבע מעשה'ס**, נהגה: "בּוֹבֶּה מַייסֶס") הוא ביטוי עברי, ממקור יידישאי, שבא לתאר דברים מופרכים, לא אמינים.

לפי חוקר ספרות יידיש סול ליפצין, מקור הביטוי בספר מהמאה ה-16 שכתב אליהו בחור, ביידיש, בשם בבא-בוך, שהיה מבוסס על עלילת גיבורים איטלקית אופנתית בשם **Bovo d’Antona**. בבא-בוך (מבוטא בובֶה בוך), הספר הלא-דתי הראשון שנדפס ביידיש, תיאר עלילות מופלאות ולא כל כך אמינות ומכאן ההקשר לדברים מופרכים. המילה בּוֹבֵּי ביידיש משמעותה "סבתא" (בכיתוב יידיש: בּאָבּעֶ) ועם התגלגלות המושג נשכח הספר ונותר רק ההקשר של הדברים המופרכים הקשורים ל"סיפור סבתא". 

הביטוי קיבל גם וריאציות דוגמת: "ספר לסבתא" והן הונצחו בתרבות הישראלית. נורית יובל כתבה את "סַפֵּר לַסַבְתָא" (1991) ובין שירי להקת כוורת היה גם "לך ספר לסבתא".

## קישורים חיצוניים

* רוביק רוזנטל, "הסבתא חוטפת זפטה" בבלוג השפה העברית של מילון רב-מילים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים בעברית
ספינות התופת של אנטוורפן

ממוזער|שמאל|250px|הרס גשר האוניות באנטוורפן, 1584. תחריט מ-1623 לערך, מאוסף המוזיאון הימי הלאומי בגריניץ'.
"**ספינות התופת של אנטוורפן**" (בהולנדית: **hellebranders**, באנגלית: hellburners) הוא הכינוי שניתן לספינות נפץ ראשונות מסוגן, בהן השתמשו ההולנדים ב-1584 במהלך המצור שהטיל אלסנדרו פארנסה, דוכס פארמה, על אנטוורפן. "פצצות מושטות" אלה, פרי המצאתו של המהנדס הצבאי האיטלקי פדריגו ג'אמבלי, שוגרו אל עבר מחסום האוניות שבנו הספרדים לרוחב הסכלדה, וזרעו חורבן ומוות שלא נודעו כמותם עד אז. התפוצצות אחת הספינות פערה במחסום פרצה ברוחב 200 רגל והרגה למעלה משמונה מאות ספרדים. חרף ההצלחה, ההולנדים לא הצליחו לפרוץ את המצור והמרד נכשל בסופו של דבר, אך המאורע הותיר רושם עז עוד שנים רבות אחר כך.


קטגוריה:כלי שיט מלחמתיים
קטגוריה:הצי המלכותי ההולנדי
קטגוריה:אנטוורפן: היסטוריה
נאזים חכמת

**נאזים חכמת** (; 20 בינואר 1902 - 3 ביוני 1963) היה משורר ומחזאי טורקי. הוא נחשב למייסד השירה הטורקית החדשה ואחד המשוררים הטורקים החשובים ביותר.

## ביוגרפיה
חכמת נולד בסלוניקי, שם שימש אביו כפקיד ממשל עות'מאני. מצד אימו הוא היה ממוצא צ'רקסי, גרמני ופולני. סבה של אימו היה מהמט עלי פאשה. הוא למד בבית הספר היסודי ברובע גוזטפה באיסטנבול ובגיל 11 החל לכתוב את שיריו הראשונים. כנער למד בבית הספר התיכון היוקרתי גלאטסראיי ברובע ביוגלו, שם החל ללמוד צרפתית. בשנת 1918 סיים את לימודיו בבית הספר הימי העות'מאני בהייבליאדה, באחד מאיי הנסיכים הממוקם בים מרמרה. במשך תקופה קצרה שירת כקצין חיל הים העות'מאני; אולם בשנת 1919 הוא חלה במחלה קשה ולא החלים לחלוטין, ולכן קיבל פטור משירות בשנת 1920.

חכמת הושפע ממהפכת אוקטובר, והצטרף לתנועת השחרור. ב-1921 הוא נסע עם חבר לאורכה ולרוחבה של אנטוליה במטרה לחיות "עם העם הפשוט". הם נשלחו לאינבולו על חוף הים השחור, ובסוף השנה נכנסו באופן לא-חוקי לברית המועצות הצעירה, שם חוו את זוועות הרעב בערבות דרום אוקראינה. חכמת הגיע למוסקבה ולמד באוניברסיטה הקומוניסטית של המזרח ויצר קשר עם פוטוריסטים רוסיים. שירתו הושפעה במיוחג מסרגיי יסנין וולדימיר מאיאקובסקי. מאז 1924 היה חבר במפלגה הקומוניסטית הטורקית, וב-1925 שוב ברח מטורקיה למוסקבה. ב-1928 ניסה לחזור לטורקיה, נאסר וישב בכלא במשך שמונה חודשים. כתביו החלו להתפרסם.

בשנים 1933 עד 1935 ישב בכלא בבורסה. שם יצר את האפוס "שיח בדרדין". בשנת 1938 הוא נשפט למאסר של 28 שנים, אך הוא לא הפסיק ליצור. בין היתר תרגם את "מלחמה ושלום" של לב טולסטוי לטורקית. בשנות הארבעים מצב בריאותו החל להידרדר. בשנת 1950 החל שביתת רעב, שהצליחה והוא שוחרר.

לצורך פרנסה החל לכתוב תסריטים. אולם, שוב ברח למוסקבה, כאשר נשלח אליו בגיל 49 צו גיוס לצבא. במוסקבה הוא חי כאינטלקטואל מפורסם, נסע לארצות שונות במזרח אירופה, עד שנפטר בגיל 61. הוא קבור בבית העלמין נובודוויצ'יה.
עד שנת 1965 נאסר בטורקיה לפרסם את כתביו. ורק בשנת 2009 הוחזרה לו בדיעבד אזרחותו שנלקחה ממנו.

## תרגום יצירתו לעברית
* **מבחר שירים**, מרחביה: ספרית פועלים, תרגם מצרפתית ומאנגלית: ט. כרמי, 1955.
* **ענק כחול עיניים**, מבחר השירים, תרגום: עפרה בנג'ו, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010.
* **החיים יפים, אחי**, תרגום: רמי סערי, הוצאת כרמל, 2017.
בתרבות:
* בשנת 2004 ביים ניקו ניתאי בתיאטרון קרוב את המחזה של חכמת "מדוע התאבד בנרג'י?"
* בשנת 2005 הוציא אנסמבל אבידין תקליט עם שיריו.

## ראו גם
*סבהאטין אלי

## קישורים חיצוניים

* 

* 
*
* 
* 
* 
* על תרגום שיריו החדש
* דב חנין על "ענק כחול עיניים" תרגום שיריו
* 
*https://www.youtube.com/watch?v=ijQ0eeGDmIc&list=OLAK5uy_l32BedOr4OVDrVK3Ng1kQTeUvg48OjJdQ&index=12 מריה דל מאר בונט וזולפו ליבנלי בשיר על נאזים חיכמת ומראות מלווייתו, בערוץ יוטיוב

**משיריו בתרגום לעברית של [[רמי סערי]]**:
* "שהעננים לא יהרגו את האדם"
* "הרשת"
* "במסע"
* "מלמול בדבר תמונתו של אבידין דינו 'הליכה'"
* "מעל לים"

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררים טורקים
קטגוריה:טורקים ממוצא צ'רקסי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
קטגוריה:סלוניקי: אישים
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1902
קטגוריה:טורקים שנפטרו ב-1963
סוס מלחמה (מחזה)

250px|ממוזער|שמאל|כרזת ההצגה הבריטית, 2008
**סוס מלחמה** הוא מחזה משנת 2007 מאת ניק סטאפורד על פי ספרו של מייקל מורפורגו, אודות מלחמת העולם הראשונה כפי שהיא משתקפת מעיניו של סוס, העובר מסע אודיסאי בשירות צבאות שונים עד שהוא מתאחד עם הנער שגידל אותו בסיום המלחמה. הפקת המחזה מוצגת בהצלחה בווסט אנד בלונדון ובברודוויי בניו יורק, וייחודה הוא שאת הסוס מגלמת מריונטה ענקית המופעלת על ידי 3 בובנאים. הטיימס הלונדוני כינה את ההצגה "האירוע התיאטרוני של העשור".

## תמצית העלילה
לפני המלחמה רוכש בדחף רגעי חוואי מדבון סייח של סוס אצילי (במקום סוס עבודה), בנו מאלף את הסייח ונפשותים נקשרות. עם פרוץ המלחמה מוכר האב, הנתון על סף גירוש מאדמתו עקב אי תשלום דמי החכירה, את הסוס לקצין חיל פרשים. הנער צעיר מכדי להתגייס ודרכי השניים נפרדות כאשר הסוס יוצא לחזית בצרפת. הסוס נקשר ביחסי חברות לסוס אחר, וחלק מהעלילה חולקים שני הסוסים יחדיו.

בהמשך, כאשר קצין הפרשים נהרג, עוברים שני הסוסים לידי הגרמנים ומשם, עקב עריקת מטפליהם, לרשות חוואי צרפתי ונכדתו. לקראת סיום המלחמה מועסק הסוס בעבודה מפרכת של סחיבת תותח כבד בשירות הצבא הגרמני. שיא המחזה הוא בהסתבכותו של הסוס בגדר תיל בשטח הפקר בין הצבאות בחזית הסום וחילוצו בפעולה משותפת של חייל אנגלי וחייל גרמני, שאהבת בעלי החיים שלהם גוברת על איבת המלחמה.

בסיום מתאחד הסוס עם הנער שגדל אותו, שבגר והתגייס.

## הפקות
הצגת הבכורה של המחזה התקיימה בתיאטרון המלכותי הלאומי בסאות' בנק בלונדון ב-14 בפברואר 2008, כשנה לאחר מכן עברה ההצגה לניו תיטאר בווסט אנד. כן הופיעה ההפקה בטורונטו, קנדה ובמלבורן, אוסטרליה.

בכורת ההצגה בניו יורק התקיימה ב-15 במרץ 2011 והיא מתוכננת לצאת למסע הופעות ברחבי ארצות הברית ב-2013. ההפקה זכתה בחמישה פרסי טוני לשנת 2011, כולל הפרסים למחזה הטוב ביותר, לבימוי ולעיצוב.

אתר שקלול הביקורות Curtain Critic העניק למחזה ולהפקה ציון 88.

## ראו גם
* סוס מלחמה (סרט)

## קישורים חיצוניים

* הדף הראשי של ההצגה בלונדון
* הדף הראשי של ההצגה בברודוויי
* הבובנאות הגאונית של "סוס מלחמה", TED
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחזות אנגליים
קטגוריה:מחזות משנות ה-2000
קטגוריה:מחזות זוכי פרס טוני
קטגוריה:מלחמת העולם הראשונה בתרבות
קטגוריה:סוסים בתרבות
קטגוריה:זוכי פרס טוני למחזה הטוב ביותר
פוגרום פשיטיק

[שמאל|ממוזער|250px|האנדרטה לזכרם של יהודי פשיטיק שנספו בפרעות ובשואה, ב[בית העלמין הדרום (בת ים)|בית העלמין הדרום]]
**[[פוגרום]] פּשיטיק** התרחש ב־9 במרץ 1936 נגד הקהילה היהודית בעיירה פשיטיק (Przytyk) בפולין. אירוע זה של אלימות אנטישמית היה אחד מסדרה של פוגרומים שהתרחשו בה החל ממותו של המרשל יוזף פילסודסקי (שהיה שליט פולין וריסן את האנטישמיות) במאי 1935 והלכו וגברו במהלך השנים שלפני פרוץ מלחמת העולם השנייה. הפוגרום עורר תשומת לב רבה ברחבי העולם, בפרט עקב הניסיון היהודי להתגוננות עצמית ודיכויו על ידי השלטונות הרשמיים.

## יום הפוגרום
בבוקר 9 במרץ פרצו איכרים מוסתים לכיכר השוק, הרסו דוכנים של יהודים ופגעו בסחורותיהם. היהודים, שהיו כ־87% מכ־2,500 תושבי העיירה, הגנו על עצמם בנשק והצליחו להניס את הפורעים. במהלך ניסיון היהודים להגן על עצמם נפצעו כמה איכרים פולנים ואחד נהרג מירי אקדח. בתגובה פרצו הפולנים לבתי היהודים.

בדיווח הראשון שהגיע דווח על 11 יהודים הפצועים אנושות. למוחרת דווח על 2 הרוגים ו־50 פצועים. דיווח נוסף מסר על 65 יהודים פצועים, מתוכם 25 שנפצעו אנושות, וכן על 100 בתים וחנויות שניזוקו או נשדדו.

המשטרה, שהגיעה לאחר מעשה, ערכה חיפוש נשק בבתי היהודים. בעיתונות דווח שהשלטונות בוורשה הדיחו את מושל מחוז קיילצה בעקבות הפוגרום.

## בעקבות הפוגרום
למוחרת האירוע הובאו לבית המשפט 44 פולנים ו־14 יהודים. השופטים דנו את היהודים לתקופות מאסר בין חצי שנה עד 14 שנים וחצי (ליהודי שירה באקדח), הפורעים יצאו בעונשים קלים בלבד.

ב־17 במרץ ארגן הוועד המרכזי של הבונד שביתה כללית של יהודים בקריאה להגן על זכות ההתגוננות העצמית של היהודים, אליה הצטרפו רבים. שליח ההסתדרות בפולין, א״ש יוריס, קבע: "פשיטיק – לא רק פרעות, אלא גם התקוממות והגנה עצמית. במובן זה אין מצב יהודי פולין דומה לזה שבגרמניה. בפולין אפשר לארגן התנגדות של 4 מיליון יהודים".

הפוגרום גרם לעלייה משמעותית של יהודים מפולין לארץ ישראל.

השיר העיירה בוערת של מרדכי גבירטיג נכתב בשנת 1938 על רקע פוגרום זה.

## קישורים חיצוניים
* אוריאל פיינרמן, העיירה פשיטיק בוערת, באתר מנהל חברה ונוער
* יהודה ריינהרץ ויעקב שביט, **[http://alaxon.co.il/reading/מיליון-יהודים-מיותרים-ויותר/ הדרך לספטמבר 1939]**, עם עובד 2014, עמ׳ 58

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות פולין
פשיטיק
פשיטיק
קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:פשע בפולין
קטגוריה:1936
קטגוריה:פשיטיק
קטגוריה:שנות ה-1930 בפולין
פשיטיק

[שמאל|ממוזער|250px|האנדרטה לזכרם של יהודי פשיטיק שנספו בפרעות ובשואה, ב[בית העלמין הדרום (בת ים)|בית העלמין הדרום]]
**פְּשִׁיטִיק** (בפולנית: **Przytyk**) הוא כפר במחוז ראדום בפרובינציית מזוביה, במזרח מרכז פולין, שנוסד בשנת 1333. הכפר שוכן כ-20 ק"מ ממערב לעיר ראדום ו-84 ק"מ דרומית לוורשה. בשנת 2006 חיו בכפר 990 תושבים.
## היסטוריה
בלילה שבין 12-13 באוגוסט 1895 נהרס הכפר לחלוטין בשרפה. אחרי השרפה נשארו 4,000 תושבים ללא קורת גג. בניין יחיד לא נשרף - בית הכנסת

בדצמבר 1935 תקפו אנדקים פולנים את היהודים בפשיטיק. נמסר שהמשטרה הגנה על היהודים והרגה ארבעה מהפורעים אך שארבעה יהודים נפצעו וגם שוטרים נפצעו. האנדקים הכריזו חרם על היהודים בכפר ונמנעו מלקנות מהם, דבר שפגע קשות בכלכלת היהודים. הפורעים הכו ופצעו נוצרים שקנו מהיהודים. ב-9 במרץ 1936 נערך בכפר פוגרום פשיטיק שבו נפצעו יהודים רבים וכמה מהם נהרגו. לאחר הפוגרום נאסרו מספר יהודים והואשמו ברצח אחד מהפורעים. על הפוגרום כתב המשורר מרדכי גבירטיג את השיר "העיירה בוערת".

עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, הוטלו על יהודיו עבודות כפייה וסכומי כופר, תוך שריפת בית הכנסת ובית המדרש שביישוב. עם הגעת פליטים יהודים ליישוב, הגיע מספר היהודים בו בתחילת 1941 לכ-3,500 איש.

באפריל 1941 גורשו כל יהודי הכפר ליישובי הסביבה, ומהם שולחו בהמשך למחנות ההשמדה השונים, בעיקר לטרבלינקה.

## לקריאה נוספת
***ספר פשיטיק** - ספר זיכרון לקהילת פשיטיק, בעריכת דוד שטוקפיש, תל אביב תשל"ג (1973)

## קישורים חיצוניים

* 
* אוריאל פיינרמן, העיירה פשיטיק בוערת, באתר מינהל חברה ונוער
* פשיטיק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-14
Your Body

**Your Body** (בעברית: **הגוף שלך**) הוא הסינגל הראשון מתוך אלבום הסטודיו השביעי של זמרת הפופ כריסטינה אגילרה, Lotus. השיר נכתב על ידי טיפאני אמבר, סוואן קוטצ׳ה, מקס מרטין ושלבאק, והופק על ידי מרטין ושלבאק. השיר יצא לאור לתחנות הרדיו ב-14 בספטמבר 2012 ולהורדה דיגיטלית ב-17 בספטמבר 2012.

השיר זכה לביקורות חיוביות ממבקרי מוזיקה שכינו את השיר "מרענן, מדבק, סקסי". השיר התברג למקום ה-34 במצעד הבילבורד עם מכירות של 103,000 עותקים בשבוע הראשון. כמו כן הגיע השיר למקום הראשון במצעד שירי הדאנס של בילבורד. בקנדה זכה השיר להצלחה כשהגיע למקום ה-10 ולמעמד פלטינה. מסביב לעולם השיר נחשב להצלחה - הוא הגיע למקום הראשון בברזיל, והיה בין ה-20 הראשונים באוקראינה, בריטניה, שוודיה, סקוטלנד, לבנון, יפן, בלגיה ואוסטרליה.

## רקע
השיר יצא לאור לאחר שאלבומה הקודם של אגילרה, "Bionic" לא זכה להצלחה רבה ולאחר שהוציאה את שיתוף הפעולה עם מארון 5 "Moves Like Jagger", שהיה אחד מהשירים המצליחים ביותר בשנת 2011 כשהגיע לראש המצעדים כמעט בכל העולם. לאחר מכן חשפה אגילרה שהיא עובדת על אלבום חדש, שבו ישולבו שירים קלילים עם שירים אישיים יותר שישקפו את החוויות שחוותה בשנתיים שעברו מאז אלבומה הקודם. היא הודיעה שתדון באלבום בנושאים כמו גירושים, אימהות, מציאת אהבה חדשה, ותיארה את האלבום כ"לידה מחדש".

תחילה פורסם באתר בילבורד שאגילרה מתכננת לשחרר את השיר בתחילת אוגוסט. ב-23 באוגוסט דלפה לרשת גרסת הדמו של השיר. ב-12 בספטמבר אגילרה חשפה דרך חשבונה בטוויטר שהשיר יושמע בהשמעת בכורה ברדיו ב-14 בספטמבר בתוכניתו של ראיין סיקרסט ויהיה זמין להורדה דיגיטלית ב-17 בספטמבר. כמו כן, חשפת את תמונת הקאבר של הסינגל. בתמונה נראית אגילרה ללא בגדים עטופה בבד ורוד במה שנראה כמחווה לאלבומה השני Stripped, התמונה זכתה לביקורות חיוביות ממבקרים.

## הווידאו קליפ
הקליפ לשיר בוים על ידי מלינה מטוסקס, וצולם בין התאריכים 20–21 באוגוסט בלוס אנג'לס. הצצה לקליפ שודרה בתוכנית The Voice בה אגילרה משמשת כמנטורית ב-17 בספטמבר. אגילרה תיארה את הקליפ כ"כיפי ובלתי צפוי". הקליפ שוחרר ב-28 בספטמבר. בקליפ רואים את אגילרה כרוצחת סדרתית שמפתה גברים ורוצחת אותם. על אף ה"רציחות" הקליפ השמיט את האלימות על ידי שימוש בדם כחול ובקונפטי במקום דם. הקליפ זכה לביקורות טובות ושבחים מצד הצופים. המבקרים שיבחו את ההומור של הקליפ ואת הקסם של אגילרה וקראו לקליפ אחד הטובים ביותר שלה עד כה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סוואן קוטצ'ה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלבאק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי שלבאק
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי מלינה מצוקס
קטגוריה:שירים על מין מזדמן
קטגוריה:שירי אלקטרופופ
קטגוריה:שירי אלקטרו האוס
קטגוריה:שירי R&B
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
גונבד-י קאבוס (מגדל)

שמאל|ממוזער|250px
**גונבד-י קאבוס** (פרסית **برج گنبد قابوس**) הוא מגדל בגובה של 53 מטרים השוכן בצפונה של העיר גונבד-י קאבוס שבצפון איראן. המגדל נחשב למגדל הלבנים הגבוה בעולם, ובשנת 2012 הוא הוכרז כאתר מורשת עולמית.

## היסטוריה
המגדל נבנה בשנת 1006 בהוראת האמיר הזיארי הרביעי, קאבוס בן וושמגיר (قابوس بن وشمگير). לפי מסורת מקומית האמיר נקבר מתחת לבסיסו, אך חפירות שנערכו באתר בשנים 1899 ו-1936 לא מצאו לכך אישור. האמיר בנה את המגדל כשלושה ק"מ דרומית-מערבית לבירתו ג'ורג'אן, אשר חרבה בפלישות המונגולים במאות ה-14 וה-15, והוא השריד היחיד שנותר ממנה. לפי הממצא הארכאולוגי, נבנה המגדל מעל שרידי מבנים מתקופת הברזל. הוא ניזוק במלחמת העולם הראשונה ושופץ בשנת 1928, ושוב בין השנים 1939-1937, לאחר שהוכר כמונומנט לאומי. ב-1994 החלה יוצאת לפועל תוכנית לעיצוב סביבתו של המגדל, שכללה גם הקמת רמפה אל בסיסו, ומאז העשור הראשון של המאה ה-21 נמשך שיפוצו.

## המגדל
גובהו של המגדל הוא 53 מטרים, והוא ניצב על גבי תל בגובה של 9.8 מטרים. צורתו כשל חרוט בקוטר של 17 מטרים בבסיסו ו-15.5 מטרים בקצהו העליון, והוא נושא גג עגול מחודד. גובהו של הגג הוא 18 מטרים, השקולים לשליש מגובהו הכולל של המגדל. תוכנית המגדל מבוססת על צורתו של כוכב בעל עשר צלעות, והוא מוקף בעשר בליטות משולשות הנמתחות לכל גובהו, מבסיסו ועד לקרניז הנושא את הגג. עובי קירות המגדל מגיע לשלושה מטרים והוא עשוי מלבנים אפויות בלתי מעוטרות, למעט שתי כתובות בערבית בכתב כופי, האחת סמוך לבסיסו והשנייה סמוך לגג. הכתובת התחתונה קוראת לאמור:

הכניסה למגדל קבועה בנישה צרה ועטורת קשת בגובה של 5.6 מטרים, המובילה אל פתח נוסף בצורת קשת, בגובה של 4.3 מטרים. בשני צדדיו של הפתח קבוע מוקרנס. פנים המבנה עוטר בשכבת טיח שהשתמרה רק מגובה של שבעה עד שמונה מטרים מבסיסו, ועד קצהו העליון. בצידו המזרחי של הגג קבוע פתח שנועד לאפשר את חדירת אור השמש, כפי שהיה מקובל באוהלי הנוודים. לפי המסורת מאירה שמש הבוקר את קברו של האמיר.

## לקריאה נוספת
* Sheila S. Blair, **The Monumental Inscriptions from Early Islamic Iran and Transoxiana**, Leiden, 1992, pp. 63-65.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:איראן: מבנים
קטגוריה:אסיה: מגדלים
קטגוריה:גולסתאן
שיער באף

שמאל|ממוזער|200px|שיער באף
**שיער באף** הוא שיער קשיח באורך של מספר מילימטרים בסמוך לפתחי הנחיריים, שמטרתם סינון האוויר מחלקיקים של אבק, חול ולכלוך טרם כניסתו לחלל האף.

לאחר האזור השעיר בפתחי הנחיריים, ממוקמת רירית האף שמדפנת את חלל האף. הרירית מהווה מערכת הגנה נוספת אשר נועדה למנוע חדירת חלקיקים מיקרוסקופיים אל דרכי הנשימה.

## הסרת שיער בולט
קיימים מכשירים חשמליים לקציצת שיער קשיח שבולט מפתחי הנחיר או מכונות גילוח שבהן התקן לקציצת שיער זה. טיפול אפשרי נוסף הוא מריטת השיער באמצעות מלקטת אולם פעולה זו כואבת ועלולה לגרום לדלקת בזקיק השיער.

## סוגיות הלכתיות
הרב עובדיה יוסף קבע פסק הלכה שלפיו אין לחטט באף בשבת מחשש שמא במהלך הפעולה ייתלשו שערות האף מדופן הנחיר, וכתוצאה מכך יתקיים חילול שבת. פסק הלכה זה היה מושא ללעג והוצג כקוריוז אצל חלקים בציבור החילוני לנוכח התערבותו בפעולה מוצנעת ואזוטרית בחיי היום יום.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מערכת הנשימה
קטגוריה:שער פנים
קטגוריה:אף
אפימנידס

**אפימנידס** (ביוונית: **Ἐπιμενίδης**) איש קנוסוס שבכרתים היה פילוסוף ומספר אגדות יווני בן המאה השישית לפנה"ס.

מסופר עליו שנרדם במערה והקיץ כעבור 57 שנה לראות כי הכול סביבו השתנה; שהאריך לחיות שנים רבות (לפי גרסה אחת 299 שנה); שחווה חוויות מחוץ לגופו; שטיהר את אתונה ממגפה שפרצה בה, ועוד.

בשמו נקשרת האמירה, המובאת באיגרת אל טיטוס (א, 13-12) שבברית החדשה "כל בני כרתים שקרנים", ובהיותו איש כרתים, יצר בכך את פרדוקס השקרן.

דיוגנס לארטיוס מספר עליו בפרק הראשון שבספרו.

## לקריאה נוספת

* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p. 546, s.v. Epimenides


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים

הרב **חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים** (ו' בסיוון ה'תקצ"ו - כ"ט בשבט ה'תרס"ד מאי 1836 – פברואר 1904). היה האדמו"ר השני לשושלת חסידות סיגט בהונגריה (כיום רומניה). מחבר ספר "קדושת יום טוב".

## ביוגרפיה

נולד לרב יקותיאל יהודה טייטלבוים ולרחל, בתו של הרב משה דוד אשכנזי מהעיר טאלטשווא.

בשנת ה'תרכ"ד (1864) התמנה לרבה של העיר טעטש שם כיהן תשע עשרה שנים. בשנת ה'תרמ"ג (1883) התמנה לרבה של העיר סיגט. היה מוכר באידאולוגיה החריפה שלו נגד הציונות, עליה אמר . נפטר בתרס"ד ונקבר בבית הקברות היהודי בסיגט.

## משפחה
הרב טייטלבוים היה נשוי בנישואים ראשונים לרייצא, בתו של הרב מנשה רובין מחסידות רופשיץ. מאחר שלא הולידה לו ילדים, קיבל היתר מאה רבנים למסור לה גט באמצעות שליח ולהתחתן שוב. ב-1878 נשא את דודניתו חנה, בת הרב יואל אשכנזי מזלוטשוב.

ילדיו:
*הרב חיים צבי טייטלבוים (י"ג בטבת ה'תר"ם - ו' בשבט ה'תרפ"ו) ממלא מקום אביו בסיגט.
*הרב יואל טייטלבוים (י"ז בטבת ה'תרמ"ז - כ"ו באב ה'תשל"ט) (סאטמאר).
*אסתר (ג' באלול ה'תרמ"ד - ז' בחשוון ה'תש"ג), אשת רבי חנוך העניך מסאסוב.
*העסיא (ה'תרל"ט - ד' באלול ה'תש"ב). אשת רבי ניסן טייטלבוים. ובזיווג שני אשת רבי חיים מאיר יחיאל הורוביץ
*שרה, בנישואים שניים אשתו של הרב דוד שפירא (ה' בשבט ה'תרל"ז - כ"ט בשבט ה'תרפ"ד (בוקובסקי).
*הרב שמואל שמעלקע טייכטל (טייטלבוים) מצאציו הרב יששכר שלמה טייכטל

## תלמידיו
* הרב מרדכי הופמן
* הרב יהושע יונתן רובינשטיין

## לקריאה נוספת
*דער הייליגער קדושת יום טוב, די... לעבן’ס געשיכטע פון... רבינו חנני’ יום טוב ליפא, אב"ד... סיגעט..., שלמה יעקב גלבמן, קריית יואל, תשס"א (תולדות חייו ביידיש)

## קישורים חיצוניים

* 
* The Rabbis Speak Out, NKUSA
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי סיגט
קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים הונגרים
חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים
קטגוריה:סיגט: אדמו"רים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בסיגט
קטגוריה:אנטי-ציונים יהודים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1836
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1904
שמחה ישכר בער הלברשטאם

הרב **שמחה ישכר בער הלברשטאם** (1869 - 18 בינואר 1914) היה רב בעיירה צ'שאנוב שבפולין ולאחר מכן אדמו"ר חסידות צ'שאנוב, ממתנגדיה החריפים של התנועה הציונית.

## חייו האישיים
הרב שמחה ישכר בער הלברשטאם נולד בשנת 1869 לאביו הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם הרב משיניאווה ולאמו חנה רחל, בתו של הרב צבי הירש רמר"ז הרב מלעשנוב. סבו היה הרב חיים הלברשטאם הרב מצאנז.

נישא לפרידה, בת הרב יהושע רוקח האדמו"ר מבעלז והיה סמוך על שולחן חותנו בבעלז עד שנת 1893. לזוג נולדו שלושה ילדים: שתי בנות, חנה רחל ורבקה מרים, והבן יחזקאל שרגא הלברשטאם ששימש כרב הקהילה לאחר פטירת אביו.

הרב שמחה ישכר בער הלברשטאם נפטר בשנת 1914 לאחר מחלה קשה וממושכת.

## ההתנגדות לתנועה הציונית
שמחה ישכר בער הלברשטאם שימש כרב קהילת צ'שאנוב בין השנים 1893 - 1913.

דברי תורתו, שהשתמרו בעל פה ובכתב, נאספו ונערכו על ידי תלמידיו וחסידיו והודפסו בספר בשם "דברי שמחה" בשנת 1931 בקראקוב. מהדורה שנייה, שכללה הקדמה מאת רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, אב בית דין קהילת צ'שאנוב, הודפסה בשנת 1960 בניו יורק. מהדורה מורחבת בעריכת הרב יצחק טוביה רבין יצאה בניו יורק ב-2021.

הספר כולל שני חלקים. בחלק הראשון חידושי תורה על פרשיות השבוע ובחלק השני מכתבי תשובה לשואליו בענייני קודש וחול. בחלק ממכתביו אלה הוא מביע את התנגדותו הנחרצת לתנועת הציונות.

הרב שמחה ישכר התנגד חריפות לתנועה הציונית, לאחר שהחלה התנועה לפרסם את האידאולוגיה שלה בעיתונות היהודית. באחד ממכתביו נגד הציונות הוא כותב:

"כי רעת הציונים איננה מפני שאנשים חטאים הם המחזיקים בה, כי האמת הוא בהיפך, הציונות מחלה ממארת היא בעצמותה, כפירה והכחשה לדתנו, ואשר על כן החטאים האלו מחזיקים בה".

## הערות שוליים

קטגוריה:נפטרים ב-1919
קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:יהדות גליציה
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:התנגדות לציונות
קטגוריה:משפחת הלברשטאם
אדריכלות איראנית

**אדריכלות איראנית** או **אדריכלות פרסית** היא האדריכלות שנוצרה באיראן (פרס). ביטוייה של האדריכלות האיראנית הטיפוסית ממוקמים באזור הרחב, המשתרע מטורקיה לצפון הודו ולגבולות סין ומהקווקז לזנזיבר. בניינים בעלי מאפיינים פרסיים מאופיינים בדרכים רבות, החל מסוכות איכרים, לבתי תה, לגנים פרסיים, לפביליונים ועד ל"חלק מהמבנים הכי מלכותיים שראה העולם". ההיסטוריה של סוג אדריכלות זה מתחילה בסביבות שנת 5000 לפנה"ס.

האדריכלות האסלאמית אף היא העתיקה הרבה ממאפייניה הייחודיים של האדריכלות הפרסית שהייתה אחת מהתרבויות הראשונות שהאסלאם פגשה בזמן ולאחר לידתה. הבירה הפרסית הייתה על הגדות המזרחיות של הפרת והחידקל במאה ה-7. קרבה זו הביאה אדריכלים של האסלאם הקדום לשאול, ולמעשה לרשת את המסורות והדרכים של האימפריה הפרסית-סאסאנית שנפלה. בגדאד, לדוגמה, התבססה על תקדימים פרסיים כמו העיר ע'ור (פירוזבאד של ימינו) בפרס. למעשה, כיום ידוע ששני המעצבים שאל-מנסור שכר על מנת לתכנן את העיר היו נאובח'ת, זוראסטרי לשעבר פרסי, ומשאללה אבן את'רי, יהודי לשעבר מח'וראסאן שבאיראן. 

המסגד הגדול של סאמרא הוא דוגמה נוספת, שם המגדל הספירלי התבסס על אדריכלות פרסית, כמו המגדל הספירלי באמצע פירוזאבאד, בירה סאסאנית לשעבר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:איראן: תרבות
איראנית
איראנית
מיכאל מילברגר

**מיכאל** (**מישל**) **מילבֶּרגר** (בצרפתית: **Michel Milberger**; בפולנית: **Michał Milberger**; ברוסית: **Михаил Мильбергер**; 31 בדצמבר 1922, ורשה, פולין – 18 בדצמבר 1997, איברי-סיר-סן, צרפת) היה פסל יהודי צרפתי ילידי פולין, שהתמחה בפיסול ריאליסטי של דמויות אנושיות, ובעיקר דיוקנאות ופרוטומות.

## קורות חיים
מיכאל בן יוסף מילברגר נולד בסוף שנת 1922 בוורשה בירת פולין במשפחה יהודית מתבוללת. קיבל חינוך פולני. ב-1939 סיים את לימודיו בתיכון בעירו, ולמד ציור שמן ואקוורל בבית הספר לאמנויות היפות בוורשה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט לביאליסטוק ומשם למוהילב; משפחתו כולה הושמדה בשואה. ב-1940 נסע לסמינר לאמנים צעירים של רוסיה הלבנה במינסק, ומשהצטיין בלימודיו, נשלח ללמוד באקדמיה לאמנויות היפות במוסקבה אצל ולדימיר פבורסקי. משנת 1948, אז זכה בפרס האקדמיה של מוסקבה, עבד כפסל בברית המועצות עד 1961. פיסל אנדרטאות ופסלים רבים שהוצבו ברחבי המדינה, בהם פסלו של אלכסנדר הֶרצֶן בחזית מכון גורקי לספרות בשדרות טבֶרסקוי 25 במוסקבה (1959) ותבליט המנציח את מפגשם של המשוררים אלכסנדר פושקין ואדם מיצקביץ' במוסקבה ב-1827 (1955).
משנת 1955 כיהן כפרופסור לפיסול באקדמיה לאמנויות היפות במוסקבה. ב-1961 שב לוורשה, וב-1963 נטש את הגוש המזרחי ועבר לפריז, שם חי עד מותו. פיסל דיוקנאות של סופרים, אמנים, אנשי תרבות, מדענים ומדינאים

מילברגר נפטר בסוף שנת 1997, בגיל 75.
נקבר בבית הקברות באנייה (Bagneux) בפריז.

## ספר עבודותיו

* *Michel Milberger, sculptures*, Paris: Editions polyglottes, 1991.



PikiWiki Israel 7976 president shazar.jpg|פרוטומה של זלמן שזר בבית יד לבנים בפתח תקווה
PikiWiki Israel 7964 chaim herzog.jpg|פרוטומה של חיים הרצוג בבית יד לבנים בפתח תקווה


## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* תמונת פסלו "אם וילד", שנמסר לבית לוחמי הגטאות, באתר בית לוחמי הגטאות

## הערות שוליים

קטגוריה:פסלים יהודים רוסים
קטגוריה:פסלים יהודים פולנים
קטגוריה:אמנים סובייטים
קטגוריה:פסלים יהודים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1922
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1997
קטגוריה:פסלים צרפתים במאה ה-20
שמואל רוזנברג

**הרב שמואל רוזנברג** (נכתב גם ראזנבערג, ה'תר"ב - י"א בסיוון ה'תרע"ט) היה רבה של העיירה אונסדורף  שבהרי טאטרה שבסלובקיה. יסד ישיבה מפורסמת עם כמה מאות בחורים שבאו מכל רחבי המדינה והיה נודע במשנתו החריפה נגד התנועה הציונית.

## קורות חיים
שמואל רוזנברג נולד בשנת ה'תר"ב בן לאביו הרב ישראל יונה צבי רוזנברג אב-בית-דין טיסא-פירעד. למד והתחנך בבחרותו בביתו של הרב אפרים מטשאבא, אצל הרב טשאבא התחנך על משנתו של הכתב סופר. בשנת ה'תרכ"ט התמנה לכהן כאב-בית-דין של העיר טשאבא ובשנת ה'תרמ"ד נתמנה לכהן כרבה הראשי של העיירה אונסדורף. שם כיהן במשך 35 שנה עד לפטירתו בשנת ה'תרע"ט. במהלך חייו העמיד מאות תלמידים.

לרב שמואל רוזנברג היו שני ילדים, בן ובת. בשל פטירת בנו בעודו בחיים התמנה לאחר פטירתו של הרב שמואל רוזנברג נכדו, הרב יוסף צבי יונה הורביץ להיות לממשיך דרכו ומשנתו.

תמך ביישוב ארץ ישראל באופן מעשי, וכתב שיש לקנות אתרוגים שגדלו בארץ ישראל כדי לחזק את ידי מיישביה, על פני אתרוגים שגדלו ביוון.

## משפחתו ותלמידיו
ילדיו:
*הרב אפרים יהודה (נפטר עוד בחיי אביו).
*הרבנית, אשת הרב יהודה הלוי הורוביץ.
**נכדו, הרב יוסף צבי יונה הורביץ ממשיך דרכו באירופה ואחר כך בניו יורק.
**נינו הרב משה הורוביץ ממשיך דרכו בניו יורק וירושלים בקריית אונסדורף.
מתלמידיו:
*הרב יהושע בוקסבוים, אב"ד גלנטה
*הרב שמואל דוד אונגר, אב"ד ניטרה
*הרב שמואל חיים דייטש ממונקאטש
*הרב מנחם פולק, אב"ד סרנץ'.
*הרב ישראל טויסיג ממטרסדורף
*הרב משה טעננענבוים, אב"ד מילדוי

## קישורים חיצוניים
* 
* The Rabbis Speak Out, NKUSA
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:רבנים סלובקים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים סלובקים
קטגוריה:ילידי 1842
קטגוריה:נפטרים ב-1919