כ"ט בנובמבר

ממוזער|405x405 פיקסלים|
**כ"ט בנובמבר** (בגימטריה: כ"ט = 29) הוא כינוי לתאריך 29 בנובמבר 1947 (י"ז בכסלו ה'תש"ח), שבו התקבלה ב החלטה 181 על סיום המנדט הבריטי בארץ ישראל והחלפתו ביישום תוכנית החלוקה, שהתוותה דרך להקמת שתי מדינות עצמאיות, האחת יהודית והשנייה ערבית. עוד נקבע כי ירושלים וסביבתה יוכרזו כשטח "קורפוס ספרטום", תחת פיקוח בין-לאומי.

## רקע
[ממוזער|250px|מפת [תוכנית החלוקה]]

ההחלטה התבססה על מסקנות הרוב של חברי "הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל" (ועדת אונסקו"פ). הוועדה הגישה את מסקנותיה לאו"ם, לפיהן יש לסיים את המנדט הבריטי ולחלק את הארץ לאזור יהודי וערבי ב-31 באוגוסט 1947.
בעצרת האו"ם, שנפתחה בספטמבר 1947, התקיים דיון ארוך ומפורט בתוכנית החלוקה, במסגרת ועדת משנה מיוחדת שהוקמה לצורך העניין. ועדה זו גם דנה באופן היישום של תוכנית החלוקה והחליטה להקים ועדה ביצועית מיוחדת שתגיע לארץ ישראל ותוציא אל הפועל את תוכנית החלוקה. ועדה זו, ששמה היה "ועדת ארץ-ישראל", אכן הוקמה ואיש האו"ם ראלף באנץ' מונה לעמוד בראש צוות המזכירות שלה.

ההיסטוריון יהודה ואלך תיאר כיצד "נציגי הסוכנות היהודית הצהירו כי הם רואים בצער את התוכנית לחלוקת הארץ, אך נענים לה למען השכנת שלום". חרף האופי המקוטע והמוגבל של השטח שהוקצה ליישוב היהודי בתוכנית החלוקה, קיבלו ההסתדרות הציונית העולמית והנהגת היישוב את התוכנית. דוד בן-גוריון הצהיר לפני ההצבעה: "איננו שוגים באשליות, אבל אל יאוש. עלינו היהודים, ובייחוד עלינו הציונים, אסורים שני דברים – אופטימיות קלה ופסימיות עקרה".

"נציגי הערבים הצהירו על התנגדותם להחלטה ואף הזהירו כי התנגדות זו עלולה להיות אלימה". ב-28 בנובמבר 1947 הזהיר שגריר מצרים באו"ם, יוסף היכל פאשה: "מיליון יהודים חיים בשלום במצרים (וביתר ארצות האסלאם) ונהנים מכל זכויות האזרח. בהחלט אין הם רוצים להגר לפלשתינה. אולם אם מדינה יהודית תיווצר אף אחד לא יוכל למנוע צרות. פרעות תפרוצנה בפלשתינה, תתפשטנה על כל ארצות ערב ותובלנה אולי למלחמה בין הגזעים. ...אם יחליטו האומות המאוחדות על חלוקת פלשתינה הן תשאנה באחריות לצרות חמורות ביותר ולטבח של מספר רב של יהודים". ממשלת בריטניה הודיעה לאו"ם כי "לא תתנגד לביצוע התוכנית אך היא עצמה לא תנקוט צעדים מעשיים כלשהם להגשמתה". לאחר זמן קצר, הודיעה ממשלת בריטניה כי שלטונה בארץ ישראל, יסתיים ב-15 במאי 1948.

## אירוע ההחלטה
נשיא העצרת, אוסוולדו ארניה מברזיל, אשר דחה את הדיון עד השגת הרוב, קרא את שמות המדינות בזו אחר זו לפי הא"ב האנגלי. ההצעה נתקבלה ברוב של יותר משני שלישים (הרוב הדרוש להחלטה מסוג זה): 33 קולות בעד, 13 נגד, 10 נמנעו, ומדינה אחת שנעדרה.

## התגובות להחלטה

### תגובת היהודים
[250px|ממוזער|אזרחים צופים ב[עוגה מפוארת, מעוטרת במגיני דוד ובמוטו "אם תרצו אין זו אגדה" בחלון הראווה של קפולסקי בתל אביב בכ"ט בנובמבר 1947]]
ממוזער|250px|ילדים ברחוב המלך ג'ורג' בירושלים חוגגים את ההחלטה
ממוזער|250px|ריקודים עם היוודע ההחלטה בחצר בנייני המוסדות הלאומיים

רבים מאנשי היישוב האזינו לדיונים בדריכות. בכיכר דיזנגוף וליד קולנוע מוגרבי הותקנו רמקולים שהשמיעו את הדיונים לרבבות מאזינים, בעוד בכותל התקיימו תפילות, כולל תפילה מיוחדת שחיבר לכבוד האירוע הרב הרצוג. ההחלטה התקבלה בשמחה רבה, בשל התמיכה המדינית והמשפטית שנתנה להקמת מדינה יהודית. יהודים רקדו משמחה בחוצות הערים והיישובים בכל רחבי ארץ ישראל.

אחד התיאורים המרשימים להמתנה הדרוכה מצוי בספרו האוטוביוגרפי של עמוס עוז, "סיפור על אהבה וחושך":

על השמחה אחר היוודע תוצאות ההצבעה כתב:

גם בקהילות יהודיות בתפוצות ישראל חגגו רבים. ברומא התאספו לתפילת הודיה מול שער טיטוס, המקום המסמל את החורבן בארץ ישראל לאחר המרד הגדול, שאירע כאלפיים שנה קודם.

### תגובת הערבים
250px|ממוזער|אנדרטה ליד מושב נחלים, המציינת את היריות הראשונות במלחמת העצמאות, אשר נורו אל שני אוטובוסים, והרגו 7 נוסעים בבוקר שלמחרת כ"ט בנובמבר

לעומת שמחת היהודים דחו הערבים את התוכנית לחלוטין, ולאחר ההצבעה באו"ם פתחו במעשי איבה נגד קהילות יהודיות. בארץ ישראל נרצחו כבר ביום ההכרזה שבעה יהודים, חלקם בדרך לירושלים וחלקם ביפו, וכך פרצה מלחמת העצמאות.

במדינות ערב פרצו פרעות נגד האזרחים היהודים, ביניהן פרעות עדן ופרעות חלב.

## הנצחה
ממוזער|האנדרטה לציון 75 שנים להחלטת כ"ט בנובמבר, נתניה, בעיצובו של הפסל סם פיליפ

#### אירועים
הרב יונה שטנצל פנה אל ראש הממשלה דוד בן-גוריון, ביוזמה שיום זה ייחגג בתאריך העברי ולא בתאריך הלועזי שנקבע על ידי הנוצרים. אולם, ראש הממשלה דחה את היוזמה באמצעות מזכיר הממשלה דוד מושין.
בפועל בדרך כלל אין מציינים באופן מיוחד את יום כ"ט בנובמבר. 

ועדת העורכים של העיתונים היומיים בישראל נוהגת לקיים ביום זה מפגש עדכון עם ראש הממשלה, שהפך ברבות השנים לכעין מסיבת עיתונאים פומבית.

בשנת 2014 אישרה ממשלת ישראל כי יתקיים יום ההוקרה לפצועי מערכות ישראל מדי שנה בי"ז בכסלו, התאריך העברי של 29 בנובמבר 1947. כמו כן, יצוין יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן בכל שנה, ב-30 בנובמבר, למחרת ה-29 בנובמבר.

#### במרחב הציבורי
קיימים מספר רחובות בערי ישראל בשם "כ"ט בנובמבר".

בשנת 2008 הוקם גן המנהיגים בראשון לציון. בכניסה לגן מונפים 33 דגליהן של המדינות אשר נציגיהן הצביעו בעד תוכנית החלוקה.

ב-29 בנובמבר 2022 נחנכה אנדרטה לציון 75 שנה לתוכנית החלוקה של האו"ם בעיצובו של הפסל סם פיליפ. האנדרטה הוצבה על גבעה מרכזית בעיר נתניה וניתן לראותה למרחק.

#### באומנות

* הקריקטוריסט יוסף רוס תעד בקריטורות בזמן אמת את ההתרחשויות ב 1947.

* ציור השמן של יעקב איזנשר "ליל כ"ט בנובמבר" נמצא בכנסת ישראל.  

* יצירתה של האמנית-חוקרת רחלי רוגל "ברוש כ"ט בנובמבר" ביד בן-צבי ובמרכזה ענף מהברוש שניטע בבית חינוך רחובות (בית הספר יד בן-צבי) למחרת הכ"ט בנובמבר 1947, מזכרונות מרדכי נאור. 
ממוזער|ברוש הכ"ט בנובמבר - רחלי רוגל, 2019

## ראו גם
* ועדת פיל
* הסכם סייקס–פיקו
* סם זמוריי

## לקריאה נוספת
* אלעד בן-דרור, **[[הדרך לכ"ט בנובמבר: פרשת אונסקו"פ וראשית מעורבותו של האו"ם בסכסוך הערבי-ישראלי]]**, יד יצחק בן-צבי, 2019
* רות גביזון (עורכת), **שישים שנה להחלטת כ"ט בנובמבר 1947 : החלטת החלוקה והמחלוקת**, מרכז מציל"ה, ירושלים 2009.

## קישורים חיצוניים

*על כ"ט בנובמבר והקלטת ההצבעה באו"ם באתר הכנסת
*(קישור ישיר להקלטה)
*
*
*  תוכנית החלוקה - ההצבעה באו"ם והתגובות בארץ, בארכיון הסרטונים של AP, נובמבר 1947
*[תפילה להצלחת ההצבעה באו"ם](http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/pages/viewer.aspx?docid=NNL03_EDU700353659&presentorid=NLI_EDU&searchurl=http%3A%2F%2Fweb.nli.org.il%2Fsites%2Fnlis%2Fhe%2Feducation%2Fpages%2Fresults.aspx%23%3Fquery%3Dlsr16%2Cexact%2Cפריט+מקור%26query%3Dlsr16%2Cexact%2Cפריט%2Bמקור%26query%3Dany%2Ccontains%2Cתוכנית%2Bהחלוקה%26indx%3D11%26institution%3DNNL%26vid%3DNLI_EDU%26loc%3Dlocal%2Cscope%3A(NNL_EDU1)%26sortField%3Dpopularity%26bulkSize%3D10), כתבה באתר חינוך של הספרייה הלאומית
*נוסח החלטת האומות המאוחדות על הקמת המדינה העברית (תוכנית חלוקה) באתר הכנסת
*
*
*
*
*אסתר אשכנזי, הדרך לכ"ט בנובמבר – שאלת ארץ ישראל 1945–1947, הרצאה מצולמת באתר תולדוט
*
*על החלטת כ"ט בנובמבר ויישומה, פעילות אינטראקטיבית, **[http://www.amalnet.k12.il עמלנט]**
* 
*  דנה מסד, ייצוגים של כ"ט בנובמבר בקולנוע ישראלי עלילתי, באתר האוניברסיטה הפתוחה, נובמבר 2017
* 
* 
*ארכיון החלטת האו"ם על חלוקת ארץ ישראל - כ"ט בנובמבר 1947 באתר ארכיון המדינה.
*כ"ט בנובמבר, באתר הבנק אוצר התיישבות היהודים
* אלון קדיש, '''מתי החלה מלחמת העצמאות?''', המחלקה להיסטוריה בצה"ל, 2022.
* זיוה שמיר, '''רוח גדולה חלפה...'''על שירו של אלתרמן '''''"ויהי ערב"''''' לציון הכ"ט בנובמבר, באתר מב"ע, נובמבר 2023
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:המנדט הבריטי: היסטוריה
קטגוריה:1947 בארץ ישראל
קטגוריה:מונחים וכינויים ביישוב
*