open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הורים עובדים לשינוי

**הורים עובדים לשינוי** הייתה עמותה ישראלית שפעלה לצמצום הפער שבין חופשות ההורים העובדים וחופשות הילדים במערכת החינוך.

## היסטוריה
### הקמת הארגון
בשנת 2008, במהלך חופשת הפסח, פרסמה **יערה ישורון** עצומת אינטרנט במטרה "לאחד בין ימי החופשות של הילדים, לימי החופשות של ההורים, ולסדר מחדש את לוח החופשות בישראל".

הפרסום שלה זכתה העצומה ואלפי החותמים עליה, הביא לקיום דיון בנושא בוועדת החינוך של הכנסת. לאור התמיכה שלה זכתה, הקימה ישורון את הארגון שמאז 2010 הוא גם עמותה רשומה.

באוגוסט 2008, נערך כנס הייסוד של הארגון, במעמד יו"ר ועדת החינוך דאז, ח"כ מיכאל מלכיאור, ובהשתתפות פרופ' עמוס רולידר וד"ר אורי ארבל-גנץ.

הארגון שם לעצמו למטרה לפעול באמצעות שלוש רגליים עיקריות:
# קיצור הלימודים.
# הוספת ימי חופשה לעובדים
# יצירת מסגרות משלימות עבור הזמן שבו הילדים בחופש וההורים בעבודה.

### ועדת סלבין
ועדת סלבין, שבראשה עמד שמואל סלבין, מונתה בשנת 2010 בידי שר החינוך דאז גדעון סער בעקבות לחץ ציבורי ופרלמנטרי שנוצר בין היתר כתוצאה מפעילותה הציבורית והתקשורתית של "הורים עובדים לשינוי".

נציגי הארגון הופיעו בפני הוועדה. הוועדה אמנם לא קיבלה את הצעות הארגון, אך הכירה בצורך לביצוע שינוי במבנה שנת הלימודים והמליצה על הזזת חמישה ימי חופשה מהחופש הגדול לימים אחרים במהלך השנה. השר גדעון סער אימץ החלטות אלו בשנת 2011. החלטה זו יושמה במשך שלוש שנים ובוטלה בשנת 2014, בלחץ ארגוני המורים.

### תוכנית החופשות
בעקבות האכזבה בארגון מהחלטות ועדת סלבין החליטו בארגון "הורים עובדים לשינוי" לבנות בעצמם תוכנית אלטרנטיבית המבוססת על קיצור שבוע הלימודים לחמישה ימים והעברת ימי הלימוד שיתפנו לקיצור החופשות.
התוכנית כללה קיצור החופשות ב-27 ימים: שלושה שבועות מהחופש הגדול, שבוע מחופשת הפסח, חצי מחופשת החנוכה וימי אסרו חג.
שני עקרונות חשובים שעמדו בבסיס גיבוש התוכנית היו שימוש במשאבים הקיימים ואי פגיעה בציבור המורים. פרסום התוכנית הביא לקיום דיון ציבורי נרחב בנושא.

### פעילות במוסדות החינוך בחודש יולי
במקביל לתוכנית לקיצור החופשות, פעלו בארגון להפעלת מוסדות החינוך בחודש יולי במתכונת "בית ספר קיץ" בצורה מאוד דומה לתוכנית "בית הספר של החופש הגדול" שמופעלת משנת 2014 על ידי משרד החינוך.

נציגת הארגון הייתה מהדוברים במסיבת העיתונאים שבה הכריז שר החינוך שי פירון על "בתי הספר של הקיץ".

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* יו"ר 'הורים עובדים לשינוי': "הארכת חופשת ל"ג בעומר נופלת על כתפי ההורים", ראיון ברדיו ללא הפסקה
* ערוץ היוטיוב של "הורים עובדים לשינוי"
* דף הפייסבוק של "הורים עובדים לשינוי"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משרד החינוך
קטגוריה:ישראל: ארגוני חינוך
קטגוריה:ישראל: עמותות
פצ'וקה

**פצ'וקה דה סוטו** (בספרדית: **Pachuca de Soto**), או בקיצור **פצ'וקה** (), היא בירת מדינת אידלגו במקסיקו. העיר נמצאת במרחק של 90 קילומטרים ממקסיקו סיטי, בירת מקסיקו.

## היסטוריה
האזור בו נמצאת פצ'וקה היום היה מיושב על ידי שבטי ילידים שונים עוד לפני בואם של הספרדים לאזור ב-1528. לאחר בואם הם קראו לאזור בשם פצ'וקה והתחיל להתפתח בו יישוב מסודר.

ב-1552 נמצאו באזור מחצבים שונים אשר פיתוחם החל ב-1555. עקב כך הכלכלה המקומית עברה מהסתמכות על חקלאות לכרייה וכן ההתיישבות צמחה בצורה משמעותית.

פצ'וקה נכבשה על ידי הכוחות המורדים במלחמת העצמאות של מקסיקו ב-1812. ב-1813 פצ'וקה קיבלה מעמד של עיר. לאחר המלחמה מקסיקו העצמאית חולקה למדינות ופצ'וקה הייתה חלק ממדינת מקסיקו.

ב-1824 המכרות שהיו עד אז בשליטתם של הספרדים הקולוניאליסטים עברו לידי כורים מקורנוול שבאנגליה. הם המשיכו לשלוט במכרות עד שמלחמת ארצות הברית–מקסיקו, אשר במהלכה נכבשה העיר על ידי ארצות הברית, אילצה אותם למכור את המכרות למקסיקנים המקומיים. עם זאת, הם חזרו לשלוט במכרות ב-1850 ונותרו מרכיב חשוב באוכלוסייה ובתרבות בעיר במשך זמן רב.

ב-1869 נוצרה מדינת אידלגו ופצ'וקה נבחרה להיות בירתה. העיר נכבשה פעמיים על ידי הפלגים השונים במהלך המהפכה המקסיקנית, שהתרחשה במהלך העשור השני של המאה ה-20. בשלב מסוים שמה של העיר הפך ל"פצ'וקה דה סוטו" כהוקרה למנואל פרננדו סוטו, שהיה גורם מרכזי בהפיכתה של אידלגו למדינה נפרדת.

באמצע המאה ה-20 התחיל צמצום גדול בכרייה, דבר שגרם לירידה משמעותית במצבה הכלכלי של העיר. עקב כך הכלכלה המקומית נאלצה לעבור לתעשייה והצליחה להתאושש במידת מה.

## כלכלה
למרות הצטמצמות ענף הכרייה במהלך המאה ה-20, הוא עדיין מרכיב חשוב בכלכלה המקומית. במכרות באזור פצ'וקה נכרים בעיקר זהב וכסף. בנוסף לכרייה הכלכלה המקומית מסתמכת על חקלאות, תעשייה ותיירות.

## חינוך
בעיר פועלים מספר אוניברסיטאות ומוסדות להשכלה גבוהה, בהם האוניברסיטה האוטונומית של מדינת אידלגו.

## תחבורה
את פצ'וקה משרת נמל התעופה הלאומי אינחניירו חואן גיירמו וייאסנה שנפתח ב-1975.

יש מערכת אוטובוסים מהירה בבנייה בעיר תחת השם "טוסובוס" שצפויה להיפתח באוגוסט 2014.

## ספורט
בעיר פועל מועדון הכדורגל פצ'וקה, שהוקם ב-1901 על ידי הכורים האנגלים בעיר. הקבוצה, המשחקת בליגת העל המקסיקנית, זכתה בגביע סודאמריקנה ב-2006 והשתתפה מספר פעמים באליפות העולם לקבוצות.

## ערים תאומות
*  
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מקסיקו: ערים
קטגוריה:מדינות מקסיקו: ערי בירה
זייתון

**זייתון** (בערבית: **الزيتون**) היא שכונה בדרום העיר עזה.

## שם השכונה
שם השכונה נובע מעצי הזית שצמחו בה לרוב בשנותיה הראשונות, בניגוד לצמחיית השכונה הצפונית לה, סברה – שבה שגשגו הסברס. עם ריבוי האוכלוסין בשתי השכונות נעקרה הצמחייה.

## היסטוריה
השכונה התפתחה בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20, בעיקר הודות למוסדות מארצות חוץ, כמו בית חולים מיסיונרי, סביב אתר של כנסייה נוצרית אורתודוקסית, כנסיית פורפיריוס הקדוש, שהוקמה ב־שנת 425, ורוב בני העדה הנוצרית הקטנה ברצועת עזה חיים בה (בעבר חיו בשכונה גם יהודים). השכונה מתאפיינת במבוך של סמטאות קטנות. בימי המרד הערבי הגדול אירעו בשכונה מספר אירועים ביטחוניים.

שכונת זייתון מאוכלסת בעיקר בידי משפחות של תושבי עזה המקוריים מלפני 1948. השכונה נמצאת משני צידי דרך צלאח א-דין, ליד רחוב עומאר אל-מוכתאר. לאחר מלחמת ששת הימים תלמידי בתי הספר בשכונה השתתפו בזריקת אבנים על מכוניות ישראליות שעברו על הציר.

בשכונה מרכז של תעשייה קלה כולל מחרטות רבות ששימשו גם לייצור רקטות ארטילריות.

בתקופת האינתיפאדה השנייה הייתה השכונה אחד ממוקדי הלחימה בין צה"ל למחבלים. משרדו של אחמד יאסין היה ממוקם בשכונה, ובה הוא נהרג בסיכול ממוקד על ידי צה"ל.

במאי 2004 אירע בשכונה אסון הנגמ"ש הראשון, שישה חיילים נהרגו בפיצוץ מטען גחון שהשמיד את הנגמ"ש בו נעו, מחבלי החמאס התעללו בשרידי הגופות. בתגובה, נכנסו לשכונה כוחות חילוץ גדולים של צה"ל, בפיקוד מפקד אוגדת עזה, תא"ל שמואל זכאי במטרה להביא את שרידי הגופות לקבורה נאותה. במבצע זה נהרגו עשרות מחבלים ונגרם נזק רב לשכונה.

זייתון המשיכה להיות מוקד טרור גם לאחר נסיגת ישראל מרצועת עזה בקיץ 2005. במהלך מבצע עופרת יצוקה פעלו כוחות צה"ל בשכונה. בתקרית שאירעה ב-4 בינואר 2009 נהרגו לדברי עדי ראייה פלסטינים 48 אזרחים בני משפחת סמוני.

ב-20 ביולי 2018 השמיד חיל האוויר הישראלי את מפקדת גדוד זייתון של החמאס, שמוקמה בלב השכונה.

במלחמת חרבות ברזל תקפה אוגדה 36 של צה"ל, בהשתתפות יחידות מחטיבת גולני, חטיבה 188, חטיבת ביסלמ"ח ויחידות הנדסה, את גדוד זייתון של החמאס שבסיסיו נמצאים בשכונה.

## קישורים חיצוניים

* גיליון מפת שדה בקנ"מ 1:2500 משנת 1934 של רובע זייתון (גוש 766), באתר המרכז למיפוי ישראל

## הערות שוליים

*
קטגוריה:עזה: שכונות
טיסה 222 של טרנס-אסיה איירווייז

**טיסה 222 של טרנס-אסיה איירווייז** (GE222/TNA222), הייתה טיסה פנימית בטאיוואן, שיצאה ב-23 ביולי 2014 משדה התעופה של גאושיונג בדרכה לשדה התעופה של מאגונג . המטוס התרסק בעת הנחיתה, בשל צירוף של תנאי מזג אוויר קשים, העמסת שעות טיסה רבות על הטייסים ואי־הקפדה על טיסה על פי הנהלים.

בהתרסקות נהרגו 58 אנשים.

### נוסעים ואנשי צוות במטוס לפי מדינות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

טרנס-אסיה איירווייז, 0222
טרנס-אסיה איירווייז, 0222
טרנס-אסיה איירווייז, 0222
טרנס-אסיה איירווייז, 0222
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה בטאיוואן
קטגוריה:2014 באסיה
סטניסלב מנולב

**סטניסלב מנולב** (בבולגרית: **Станислав Манолев**; ) הוא כדורגלן עבר בולגרי ששיחק  בעמדת המגן.

## קריירה
מנולב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פירין 1912 ובשנת  עלה לקבוצה הבוגרת. בינואר  הוא עבר לליטקס לובץ'. ב-21 במאי 2008 הבקיע מנולב את שער הניצחון בגמר הגביע הבולגרי נגד צ'רנו מורה וארנה. ב-25 ביולי 2009 חתם בפ.ס.ו. איינדהובן ל-3 שנים, והעסקה יצאה לפועל בתחילת עונת . ב-6 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו במוקדמות הליגה האירופית נגד צ'רנו מורה וארנה, בדקה ה-44 של אותו משחק הורחק. ב-9 באוגוסט 2009 מנולב ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה. אחרי שרשם מאזן של 4 בישולים ב-3 משחקים, הבקי ב-12 בספטמבר 2009, את השער הראשון שלו בניצחון 0–3 בבית נגד רודה. בעונת  האריך את חוזהו במועדון עד . בקיץ  הביעו שטוטגרט ובנפיקה ליסבון. ב-31 בינואר 2013 הושאל לפולהאם האנגלית עד לסיום העונה. ב-9 בפברואר 2013, מנולב ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 0-0 נגד נוריץ' סיטי. ב-20 באפריל 2013 הורחק בדקה ה-85 בהפסד 0–1 נגד ארסנל לאחר עבירה חמורה על אוליבייה ז'ירו. לאחר שחזר לפ.ס.ו. הוא איבד את מקומו בהרכב לסנטיאגו אריאס וג'ושוע בארנט. בקיץ  חתם מנולב בקובאן קרסנודאר. מנולב ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 1-1 נגד דינמו מוסקבה. הוא הבקיע את השער הראשון שלו במועדון בניצחון 0–4 נגד קריליה סובייטוב סמרה. ב-18 ביוני 2014 עבר לדינמו מוסקבה בהעברה חופשית ובפברואר 2015 שב לקדנציה נוספת בקובאן קרסנודאר.

באוגוסט  זומן מנולב לראשונה בקריירה לנבחרת בולגריה לקראת המשחק נגד . הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בתיקו 2-2 נגד  במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014.

## תארים
;ליטקס לובץ'
*הגביע הבולגרי: , 
;פ.ס.ו. איינדהובן
*הגביע ההולנדי: 

;לודוגורץ
* אליפות בולגריה: 2018/2019

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כדורגלנים בולגרים
קטגוריה:מגני כדורגל בולגרים
קטגוריה:בלגואבגרד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בולגריה
קטגוריה:כדורגלני ליטקס לובץ'
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני קובאן קרסנודאר
קטגוריה:כדורגלני דינמו מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני צסק"א סופיה
קטגוריה:כדורגלני לודוגורץ ראזגרד
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1985
אהרן מטיטיוב

רבי **אהרן מ[[טטייב|טיטיוב]]** (מכונה בשם: **רבי ארל'י מטיטיוב**, נפטר: ט"ו בטבת ה'תק"ס, או ה' בטבת תקפ"ט) היה נכדו של הבעל שם טוב.

## ביוגרפיה
בנו של רבי צבי בן הבעל שם טוב. הוא היה נכדו המבוגר ביותר של הבעל שם טוב.

ישב בקונסטנטין-ישן וסבל מקשיי פרנסה. לפי המסורת החסידית, נבעה עניותו מאידאולוגיה ששללה קניינים שׂשגשמיים. הוא התפרסם בין החסידים כ"בעל מופת". לאחר מכן עבר להתגורר בטטייב. האגדה החסידית, קושרת את הגירתו לטטייב בבקשות חוזרות ונשנות של יהודי העיר, משום שהאמינו שזכותו תעמוד להם לעצירת מגפה שפרצה בעיר. בסוף ימיו עבר לפאבלוץ'.

לרבי ישראל מרוז'ין מיוחסת האמרה כי ראש חבורת ההולכים בדרכי הבעל שם טוב הוא המגיד ממזריטש; יד ימין של החבורה הוא רבי אהרן מטיטיוב, יד שמאל הוא רבי ברוך ממז'יבוז', והלב הוא רבי לוי יצחק מברדיצ'ב. בספר בית אהרן (חלק הליקוטים) מובא בשמו שבפיוט "נחשב כצג באיתון" בתפילת מוסף של יום כיפור כלולות כל עבודות יום כיפור.

## משפחתו
* בתו סימה חושא. אשת רבי ברוך ממז'יבוז', בן דודתו אדל בת הבעל שם טוב. לפי גרסה אחת הייתה אשתו השנייה של רבי אהרן מצ'רנוביל.
* בנו רבי נפתלי צבי מסקווירא. כיהן באדמו"רות בסקווירא.
** בנו רבי אברהם ממלא מקומו באדמו"רות בסקווירא.
**בתו שרה שיינא. זהות בעלה מוטלת בספק. לפי מסורת אחת הייתה נשואה לרבי משולם זושא מצ'רנוביל אך לפי מסורת סקווירא רבי זושא היה חתנו של גיסה רבי מרדכי זאב רבינוביץ.
**בתו חנה סימא. הייתה נשואה לרבי מרדכי זאב רבינוביץ (בן הרב יעקב מלוברטוב) ובזיווג שני לרבי יצחק מסקווירא.
* רבי אברהם, התגורר בסקווירא. היה חותנו של רבי שלמה מסאווראן.

## לקריאה נוספת
* הרב יוסף ירוחם פישל הגר, **אבן ישראל: תולדותיהם של צדיקים ראשונים כמלאכים הקדוש רבי צבי ממעזיבוז-פינסק זי"ע... ובנו הקדוש רבי אהרן מטיטיוב זי"ע**, ירושלים, תש"ס.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צדיקי החסידות
קטגוריה:משפחת הבעל שם טוב
מושון אלבוחר

**מושון (משה) אלבוחר** (נולד ב-27 בנובמבר 1951) הוא שחקן ובדרן ישראלי. מזוהה בעיקר עם סרטי המתיחות של יהודה ברקן בשנות ה-80 של המאה ה-20.
## ביוגרפיה
אלבוחר הוא בוגר בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה בית צבי. במהלך השנים הוא השתתף במספר סרטי קולנוע ישראלים, מזוהה בעיקר מסוגת המתיחות. בשנת 1984 הייתה זו הופעתו הקולנועית הראשונה כאשר השתתף בסרט המתיחות "המתיחה הגדולה", פרי עטם של יהודה ברקן ויגאל שילון. באותה שנה שיחק בסרט "גרין" של גדעון קולירין. בשנת 1985 שיחק בסרט הקולנוע "קומפוט נעליים", בבימוים של יהודה ברקן ועזרא שם טוב.

בשנת 1986 השתתף  בסרט המתיחות "ניפגש בסיבוב" בבימוים של יהודה ברקן ויגאל שילון. בשנת 1987 השתתף בסרט המתיחות "ניפגש בחוף", בבימוים של יהודה ברקן ויגאל שילון, ולצדם של דנוטה לאטו, משה טימור, ועוד. כשנה מאוחר יותר השתתף כנמתח בסרט מתיחות נוסף של יגאל שילון, "עבודה בעיניים". בשנת 1989 השתתף בסדרה "הצצקנים" בפרק על עין גדי וים המלח בתור אחד מעוזריו הלא חכמים של מטאורוס (גבי עמרני). 

בשנת 1990 שיחק בסרט הקולנוע "נשיקה במצ"ח". בשנת 1992 שיחק בסרט מתיחות נוסף, פרי עטו של יהודה ברקן, "גברת תפתחי זה אני". בשנת 2004  הופיע גם בסדרה "שמש" בתפקיד אורח בשני הפרקים האחרונים של העונה השישית, בתפקיד רב. באותה השנה הופיע גם בסדרת הטלוויזיה "המשאית" בתפקיד ציון הירקן. בשנת 2007 שיחק בסדרת הדרמה של הוט 3 "הבורר" בתפקיד  הרב משה איפרגן. בשנת 2011 שיחק בסרט הקצר "מקום אחר", בבימויה של דלית ארנולד.

בשנת 2012 שיחק בסרטו של שלומי מיצ'ניק "בין הכוונות", אשר הוצג בפסטיבל קולנוע דרום. כמו כן הוא שיחק בתיאטרון אורנה פורת לילדים ונוער במחזות: "אישה אחת גרה בתוך אבטיח" ו"אהבת איתמר", שכתבה דבורה עומר, על פי ספרה הנושא שם זה.

לאלבוחר רישיון של עו"ד בישראל.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מתיחות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית צבי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
טרנס-אסיה איירווייז

**טרנס-אסיה איירווייז** (בסינית מסורתית: **复兴航空**; בסינית מפושטת: **复兴航空**; בפין-יין: *Fuxing Hangkong*) הייתה חברת תעופה שבסיסה בטאיפיי שבטאיוואן.

## היסטוריה

החברה הוקמה בשנת 1951 כחברת התעופה הפרטית הראשונה בטאיוואן. מסלולה הראשון היה מטאיפיי, גאושיונג, טייטונג והאוליין. טיסות אלו היו בתוך טאיוואן, והיא שימשה גם כסוכן מקומי של חברות תעופה זרות.

שרותיה חדלו בשנת 1958, והיא חזרה לפעול בשנת 1988, לאחר 30 שנות היעדרות.

בחודש ינואר 2014 חברת התעופה הודיעה על כוונתה להשיק חברת תעופה בעלות נמוכה בשם V אייר. החברה ביצעה את טיסת הבכורה שלה ב-17 בדצמבר באותה שנה מטאיפיי לבנגקוק.

בעקבות שתי תאונות קטלניות של מטוסי החברה ב-2014 (טיסה 222) וב-2015 (טיסה 235) היא נקלעה לקשיים כלכליים. בעקבות כך V אייר נסגרה ב-1 באוקטובר 2016 וב-22 בנובמבר טרנס-אסיה עצמה נסגרה.

## צי המטוסים

## תאונות ותקריות
*ב-21 בדצמבר 2002 התרסקה טיסת מטען של החברה בשל הצטברות של קרח על הכנפיים, שני אנשי הצוות נהרגו.
*טיסה 543 של החברה התנגשה במשאית בעת נחיתה בנמל התעופה טאינאן בסוף טיסה מנמל התעופה סונגשאן שבטאיפיי ביום 21 במרץ 2003.
*ב-23 ביולי 2014 התרסקה טיסה 222 של החברה במהלך נחיתה בטיסתה מגאושיונג למאגונג, בשל צירוף של מזג אוויר קשה וטעות אנוש. העמסת שעות טיסה רבות על צוות הטיסה ואי הקפדה על טיסה על פי הנהלים היו הגורמים להתרסקות.
*ב-4 בפברואר 2015 התרסקה טיסה 235 של החברה במהלך טיסה מטאיפיי לג'ינמן.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טאיוואן: תעופה
קטגוריה:חברות טאיוואניות
קטגוריה:חברות תעופה שנסגרו
סלים אל-חוסייני

**סלים אל-חוסייני** (בערבית: **سليم الحسيني**; המאה ה-19 – 1908) היה ראש עיריית ירושלים בין השנים 1882 ל-1897.
סלים היה בן למשפחת אל-חוסייני רבת ההשפעה, וגם שניים מבניו חוסיין אל-חוסייני ומוסא כאזם אל-חוסייני כיהנו כראש העירייה אחריו. סלים כיהן כשופט בסכסוכי שבטים בדואים והיה איש עסקים מצליח שפעילותו ביססה את מעמדה הכלכלי של המשפחה. פעילותו הציבורית של סלים חוסייני מסמנת תקופה חדשה בתולדות משפחת אל-חוסייני, שהחלה להיתפש כמייצגת של כלל האוכלוסייה הערבית בירושלים ויוזמת פעולות עבורה.

## פעילותו כראש העירייה
*הקמת בית חולים בשייח' באדר במקום שבו פועל כיום שוק מחנה יהודה.
*קביעת פנסי הרחוב הראשונים בירושלים.
*נטיעת עצים בצידי רחוב יפו.
*הפעלת שירותי ניקיון בירושלים. עיקר המעמסה נבעה מריבוי בעלי החיים בעיר. סלים חסם רחובות לכניסת רוכבים וגמלים ושכלל את מערכת הניקוז להתמודדות עם הרעת תנאי התברואה בעקבות הגדלת צפיפות האוכלוסייה.

## מקורות
* אילן פפה, **אצולת הארץ: משפחת אל-חוסייני**, ירושלים: מוסד ביאליק, 2002

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית ירושלים בתקופת השלטון הע'ותמאני
קטגוריה:משפחת חוסייני
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1846
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1908
א גרוייסע מציאה

**אָ גְרוֹייסֵע מְצִיאֶה** (מיידיש, לרוב בסרקזם: מציאה גדולה) היא להקת פאנק וגרוב ישראלית שפעלה בין השנים 2006–2012.

בלהקה היו חברים שישה מוזיקאים - מתוכם ארבעה חוזרים בתשובה ושני חילונים.

בין השאר, הופיעה הלהקה לצד אהרן רזאל, דוד ד'אור, עמיר בניון ועוד.

ב-2013, לאחר פירוק הלהקה, התאחדו לצורך ביצוע השיר "ואהבת לרעך כמוך" באלבום "שמחת עולם" המאגד שירים שהלחין הרב יצחק גינזבורג. את האלבום הפיקו מוזיקלית נדב בכר ואורן צור.

## דיסקוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* 
*  
* נדב לשם, מוזיקה מתחזקת - א גרוייסע מציאה באתר "קול הקמפוס", 8 ביוני 2010

קטגוריה:להקות פאנק (Funk) ישראליות
קטגוריה:מילים וביטויים ביידיש
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2006
קטגוריה:להקות שהתפרקו בשנת 2012
קלאודמיר פריירה

**קלאודמיר פריירה דה סילבה** (בפורטוגזית: **Claudemir Ferreira da Silva**; נולד ב-17 באוגוסט 1984), הידוע כ**קלאודמיר**, הוא כדורגלן עבר ברזילאי אשר שיחק בעמדת הקשר.

## קריירה
קלאודמיר נולד בריו דה ז'ניירו והחל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת ואסקו דה גאמה בה שיחק במשך ארבע עונות במהלכן רשם 68 הופעות ליגה וכבש שלושה שערים. בשנת 2007 חתם קלאודמיר על חוזה לעונה אחת במדוריירה, אך לא שיחק במדי הקבוצה, ובאותה עונה הושאל למאריליה במדיה ערך 32 הופעות וכבש חמישה שערים. בשנת 2008 חתם קלאודמיר באיטומביארה ואחרי חצי עונה בקבוצה עבר לפרנה. בשנת 2010 חתם קלאודמיר בקבוצה נסיונל מדיירה מליגת העל הפורטוגזית, ושיחק בקבוצה במשך ארבע עונות במהלכן ערך 102 הופעות ליגה וכבש 23 שערים.

ב-14 ביולי 2014 הגיע קלאודמיר לישראל וחתם לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת בבית"ר ירושלים. ב-13 באוגוסט 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, בהפסד 1–2 להפועל פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. במחזור הראשון של עונת 2014/2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1–1 מול הפועל באר שבע. ב-4 בדצמבר 2014 כבש קלאודמיר את שער הבכורה שלו במדי בית"ר ירושלים, בבעיטה חופשית בניצחון 3–1 על הפועל פתח תקווה. ב-14 במרץ 2015 כבש בבעיטה חופשית את שער היתרון של הקבוצה בניצחון 2–0 על הפועל רעננה, אשר הבטיח את העפלתה לפלייאוף העליון בליגת העל.

לקראת עונת 2015/2016 האריכה בית"ר ירושלים את חוזהו של קלאודמיר, וב-2 ביולי 2015 ערך הופעת בכורה אירופית עם הקבוצה, בתיקו 0–0 מול אורדבסי שימקנט הקזחית במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. בתחילת עונת 2016/2017 חל פיחות במעמדו של קלאודמיר, והוא החל לקבל דקות בעיקר כמחליף, אך לאחר מינויו של שרון מימר למאמן הקבוצה, חזר להיות לשחקן הרכב קבוע. ביוני 2017 חתם לעונה נוספת בבית"ר ירושלים, ובעונת 2017/2018 היה מלך שערי הקבוצה עם תשעה שערי ליגה, אך בסופה שוחרר מהמועדון.

ב-18 ביולי 2018, חתם קלאודמיר לשנתיים בבני סכנין, במדיה ערך 11 הופעות ליגה בתחילת עונת 2018/2019, אך ב-8 בינואר 2019 חתם לעונה וחצי בהפועל תל אביב. ב-14 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בדרבי מול מכבי תל אביב שהסתיים בתיקו 1–1. ב-26 בינואר כבש את שער הבכורה שלו במועדון, כאשר הבקיע את השער הראשון ובנוסף בישל לרמזי ספורי את השער השני בניצחון 3–2 על בני יהודה, ובסך הכל כבש ארבעה שערים ב-16 הופעות ליגה במדי הפועל תל אביב עד תום העונה.

את עונת 2019/2020 פתח קלאודמיר בהפועל תל אביב, כבש שער בגביע הטוטו ושיחק בשני המחזורים הראשונים, אך ב-9 בספטמבר 2019 חתם בקבוצת הפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית.

ב-15 באוגוסט 2020 הודיע על פרישה ממשחק פעיל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ואסקו דה גאמה
קטגוריה:כדורגלני נסיונל מדיירה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ברזילאים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים ברזילאים בישראל
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1984
ליפקאני

250px|ממוזער|שמאל|גלעד ליהודי העיירה שנספו בשואה בבית עלמין הדרום בחולון
**ליפקאני** (ברומנית: **Lipcani**; ברוסית: **Липканы**; ביידיש: **ליפקאַן**) היא עיירה במחוז בריצ'ני, מולדובה. העיירה שוכנת על מעבר גבול בין מולדובה לרומניה ומרוחקת כ-30 קילומטרים מבריצ'ני, בירת המחוז.
לקראת פרוץ מלחמת העולם השנייה היו רוב תושביה יהודים.

## היסטוריה
היישוב תועד לראשונה בכתב ב-1429. מאוחר יותר הורשו טטרים של ליפקה, שהגיעו מאזור קמניץ פודולסק להתיישב במקום בתקופה העות'מאנית, כפרס על נאמנותם לסולטן. היישוב נקרא על שמם.
בשנת 1812 הפכה העיירה, כמו שאר בסרביה לחלק מן האימפריה הרוסית.
במהלך המאה ה-19 הפכה העיירה למרכז סחר אזורי בצפון בסרביה. בשווקים השבועיים, אליהם הגיעו סוחרים גם מן האימפריה האוסטרו-הונגרית, נמכרו בקר, עורות, צמר, חבלים, דגים, דגנים וחמאה.
בשנת 1893 חוברה העיירה למסילת הברזל בקו צ'רנוביץ-אוקניצה (Ocnița).

לפי מרשם האוכלוסין שנערך בשנת 1897 באימפריה הרוסית התגוררו בליפקאני 6,685 תושבים, 4,410 מהים יהודים.     העיירה כונתה על ידי ביאליק "אולימפוס הבסרבי".
כמה דמויות חשובות בספרות היידיש כמו יהודה שטינברג, יעקב שטרנברג ומשה אלטמן יצאו ממנה. הסופר היידי אליעזר שטיינברג אף ניהל בית ספר פרטי חילוני בליפקאני, שבו שפת הלימוד הייתה עברית.
בקיץ 1918 הפכה העיירה לחלק מממלכת רומניה, לאחר שבאפריל אותה שנה החליטה בסרביה להסתפח לרומניה.
לקראת פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו בעיירה 4,698 יהודים והיו בה כעשרה בתי כנסת.

ביוני 1940 נכנס הצבא האדום לבסרביה וזו צורפה לברית המועצות באוגוסט אותה השנה. רומנים רבים ברחו לרומניה והסובייטים אסרו על פעילות בתי הכנסת וה"חדרים".
ב-22 ביוני 1941 נכנס הוורמאכט לעיירה והקים בה מפקדה עורפית.
ביולי גורשו היהודים מליפקאני בשני גלים - חלקם לבריצ'ני והשאר (כ-1200 איש) ישירות ברגל בצעדת מוות למחנות בטרנסניסטריה.

לאחר מלחמת העולם השנייה התפתחה העיירה כמרכז תעשייתי - הוקמו מפעל להכנת לחם, חמאה, מבשלת בירה, ומפעל שימורים. שטח העיירה אינו כולל שטחים חקלאיים כלל.

הגשר מעל נהר הפרוט שבין ליפקאני לרדאוץ (רדאוץ על הפרוט), השוכנת ברומניה מעבר לגבול, נבנה בשנת 1937 ונהרס על ידי הצבא האדום בעת נסיגתו מבסרביה בשנת 1941, במהלך הפלישה הגרמנית. הוא נבנה מחדש אך נהרס שוב בשנת 1944 במהלך הפצצה במלחמת העולם השנייה. בשנת 2000 הקציבה הנציבות האירופית 11 מיליון אירו למולדובה ולרומניה לשיחזור הגשר. הבנייה הושלמה בשנת 2005. הגשר הוא בעל אורך של 246 מטרים ורוחב של 10.5 מטרים. בפברואר 2010 נחנך הגשר ומעבר הגבול בו לתנועה.

בשנת 1998 חתמה העירייה על הסכם לשיתוף פעולה עם העיר סירט ברומניה.

ארגון יוצאי ליפקאני בישראל ישב ברחוב ליפקני בשכונת רמת השקמה ברמת גן. מאוחר יותר שונה שם הרחוב לבניהו.

## אוכלוסייה

החלוקה האתנית בעיר על פי מפקד האוכלוסין של 2004 הייתה:
* מולדובנים 49.3 אחוזים
* אוקראינים 37.3 אחוזים
* רוסים 10.9 אחוזים
* יהודים (27) 0.5 אחוזים
* אחרים 2.0 אחוזים

## קישורים חיצוניים

* משה זילברמן-סילון ויעקב ברגר-תמיר (עורכים), קהילת ליפקאני ספר זיכרון, 1963
* אהרן שוסטר, ליפקאן פון אמאל
* תמונות מרחובות ליפקאני לפני השואה באתר JewishGen
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מולדובה: ערים
קטגוריה:מולדובה: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1699
ויקיפדיה הפרסית

**ויקיפדיה הפרסית** (בפרסית: **ویکی‌پدیا، دانشنامهٔ آزاد**) היא הגרסה בשפה הפרסית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. גרסה זו נפתחה בדצמבר 2003 וב-16 בדצמבר 2004 עברה את רף 1,000 הערכים. ב-10 ביולי 2012 עברה ויקיפדיה זו את רף 200,000 הערכים וביולי 2014 את רף 400,000 הערכים. נכון ליולי 2019 הייתה זו הוויקיפדיה ה-18 בגודלה בעולם.

נכון ל-ב  ישנם בו  ערכים ו- משתמשים פעילים.

הצנזורה המופעלת באיראן על גישה לאינטרנט מופעלת גם על ויקיפדיה הפרסית. מחקר שנעשה בשנת 2013 העלה ש-963 ערכים בוויקיפדיה הפרסית חסומים לגישה באיראן. 871 מערכים אלה נחסמו ישירות, והיתר נחסמו על פי מילות מפתח המופיעות בהם. בערכים החסומים נמצאו כאלה העוסקים בפוליטיקה (ובכלל זה ערך על יחסי איראן–ישראל), בדת, בזכויות אדם ועוד. המחקר מתייחס לחסימת גישה לדפים, ולא צוינה בו התערבות בתכני הערכים בוויקיפדיה הפרסית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

פרסית
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2003
קטגוריה:תקשורת המונים בפרסית
רון קליינמן

הרב **רון שלמה קליינמן** (נולד בכ"ג בתשרי ה'תשכ"ו, 19 באוקטובר 1965) הוא פרופסור חבר למשפט עברי, דיני נזיקין ודיני לשון הרע בקריה האקדמית אונו משנת 2002.

מכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של האיגוד הבינלאומי למשפט עברי (The Jewish Law Association).

## ביוגרפיה
נולד וגדל בקיבוץ טירת צבי. למד בישיבת הר עציון באלון שבות בין השנים 1990-1983. קיבל תעודת הוראה בתורה שבעל פה ממכללת "יעקב הרצוג" להכשרת מורים. הוסמך לרבנות וקיבל כושר לרבנות עיר על ידי הרבנות הראשית לישראל. ב-1994 סיים תואר ראשון במשפטים בהצטיינות באוניברסיטת בר-אילן וב-1995 הוסמך כעורך דין על ידי לשכת עורכי הדין. ב-2001 הוענק לו תואר שלישי במשפטים באוניברסיטת בר-אילן, במסלול ישיר לדוקטורט לתלמידים מצטיינים. במשך כל שנות לימודיו למד במקביל במכון הגבוה לתורה באוניברסיטה.

שימש כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת "שערי משפט" בהוד השרון. ב-2002 מונה למרצה בפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו. ב-2008 נבחר לכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של האיגוד הבינלאומי למשפט עברי (The Jewish Law Association) במקום פרופ' נחום רקובר. ב-2012 קיבל דרגת פרופסור חבר.

פרופסור קליינמן מרצה בכנסים בינלאומיים בנושאים שונים בתחום המשפט העברי וההלכה וכן מעביר שיעורים בתחומים אלו במקומות שונים ברחבי הארץ. הוכתר כמרצה מצטיין מטעם רקטור אוניברסיטת בר-אילן בשנות הלימודים תשנ"ט ותשס"ב. פרסם ספר ועשרות מאמרים בנושאי משפט עברי, הלכה, חקר המנהגים ודיני נזיקין.

פרופסור קליינמן מתגורר בגבעת שמואל, נשוי לחני לבית גולן ואב לחמישה.

## פרסים
*פרס קרן איהל לדוקטורט מצטיין, אוניברסיטת בר-אילן (תשס"א)
*פרס ריקליס לחוקר מצטיין במשפט עברי, אוניברסיטת בר-אילן (תשס"ב)
*פרס הרב שאול ישראלי ליצירה תורנית (תשע"ה)

## ספרו
*דרכי קניין ומנהגי מסחר במשפט העברי: משפט, ריאליה והיסטוריה, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן (תשע"ג) – תוקפם של מנהגים בתחום הקניין והחיוב (דין "סיטומתא") למן תקופת המשנה, ויישומים מודרניים של דין זה, כגון תוקפם של חוזים, רישום בטאבו, כרטיס אשראי ומסחר אלקטרוני.

## קישורים חיצוניים

*פרופסור רון ש' קליינמן - באתר "הקריה האקדמית אונו"
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:סגל הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית הרצוג
קטגוריה:טירת צבי: אישים
קטגוריה:גבעת שמואל: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
מאוריצהאוס

**מאוריצהאוס** (בהולנדית: **Mauritshuis**) הוא מוזיאון לאמנות בהאג שבהולנד.

המוזיאון מכיל אוספים של בית המלוכה ההולנדי, ויצירות אמנות מאת יוהאנס ורמיר, רמברנדט ואן ריין, יאן סטיין, פאולוס פוטר, פרנס הלס, הנס הולביין הצעיר, ואחרים. 

מבנה המוזיאון נבנה במאה ה-17, עבור אציל בשם מאוריץ, ותוכנן על ידי הצייר יאקוב ואן קמפן. המבנה והאוסף הועבר לבעלותה של ממשלת הולנד בראשית המאה ה-19. האתר הוא אחד ממאה אתרי מורשת בהולנד.

## עבודות נבחרות המוצגות במאוריצהאוס

Clara Peeters - Still Life with Cheeses, Almonds and Pretzels.jpg|קלרה פיטרס, טבע דומם עם גבינות, שקדים ובייגלה, (1615)
Johannes Vermeer (1632-1675) - The Girl With The Pearl Earring (1665).jpg|יאן ורמיר"נערה עם עגיל פנינה" (1665)
Judith Leyster - Man Offering Money to a Young Woman - 564 - Mauritshuis.jpg|ההצעה (1631)
Rembrandt - The Anatomy Lesson of Dr. Nicolaes Tulp.jpg|רמברנדט"שיעור האנטומיה של ד"ר טולפ" (1632)
Vermeer-view-of-delft.jpg|יאן ורמיר"נוף העיר דלפט" (1660)
Rembrandt Harmensz. van Rijn 134.jpg|רמברנדט דיוקן עצמי (1669)
Rembrandt Saul and David.jpg|רמברנדט,  שאול ודוד, (מתוארך בין 1651 ל-1658)
Peter Paul Rubens - Night Scene - WGA20423.jpg|פטר פאול רובנסשתי נשים עם נר   (1616/17 בערך)


## קישורים חיצוניים

* 

* 

*
קטגוריה:האג: מבנים
קטגוריה:האג: מוזיאונים
פואד מעסום

**מוחמד פואד מעסום** (בערבית: **محمد فؤاد معصوم**, בכורדית: **فوئاد مەعسووم**; נולד ב-1 בינואר 1938) הוא פוליטיקאי עיראקי-כורדי, שכיהן כראש ממשלה הראשון של כורדיסטן העיראקית בשנים 1992–1993, וכנשיא עיראק ה-7 בין השנים 2014–2018, ובשנת 2010 כיושב ראש מועצת הנבחרים של עיראק.

## קורות חיים
מעסום נולד בשנת 1938 בעיר כוי סנג'ק, שבמחוז ארביל, בצפון מזרח עיראק. מוצא משפחתו בכפר חבאנן באזור הווראמאן . הוא גדל במשפחה מוסלמית אדוקה. אביו נקרא שייח מולא מעסום. עד גיל 18 למד מעסום בבתי הספר דתיים בכורדיסטן. אחרי לימודי משפטים ושריעה באוניברסיטת בגדד , בשנת 1958 נשלח מעסום לקהיר כדי ללמוד באוניברסיטת אל-אזהר, שם סיים לימודי דוקטורט בפילוסופיה אסלאמית, כשעבודת הדוקטורט שלו מוקדשת להגות האחים הטהורים (דוקטורט בשנת 1975). בשובו לעיראק למד מעסום משפטים באוניברסיטת בצרה .

## פעילות פוליטית
בשנים 1962–1964 פעל מעסום כחבר במפלגה הקומוניסטית העיראקית ובשנים 1964–1968 עבר לסוריה בה פעל במסגרת המפלגה הקומוניסטית הסורית . מאוכזב מגישת הקומוניסטים לגבי ההגדרה העצמית של הכורדים, עזב מעסום ב-1968 את המפלגה הקומוניסטית הסורית והצטרף למפלגה הדמוקרטית הכורדית, הפך לנציג המפלגה הדמוקרטית הכורדית בבצרה ולשליח שלה בקהיר עד שנת 1975. עם הקמת האיחוד הפטריוטי של כורדיסטן ב-1975, נמנה עם מקימיו.

אחרי תבוסת סדאם חוסיין במלחמת המפרץ והמרידות הכורדיות שבעקבותיה, השיגה כורדיסטן העיראקית עצמאות דה-פקטו, ובבחירות לפרלמנט של כורדיסטן העיראקית, שהסתיימו בתיקו בין הגושים של המפלגה הדמוקרטית הכורדית והאיחוד הפטריוטי של כורדיסטן, מונה מעסום לראש ממשלת כורדיסטן העיראקית הראשון ב-4 ביולי 1992, וכיהן בתפקיד זה עד 26 באפריל 1993. בעקבות מלחמת עיראק ונפילת משטרו של סדאם חוסיין בשנת 2003, שב מעסום לבגדד כחבר במשלחת הכורדית והתמנה לחבר בוועדה שחיברה את החוקה החדשה של עיראק.

ב-2005 נבחר מעסום לפרלמנט העיראקי; ובין 14 ביוני 2010 ל-11 בנובמבר 2010, שימש כיושב ראש מועצת הנבחרים של עיראק.

ב-2014 נבחר מועסם לנשיא עיראק, בבחירות שהתקיימו בפרלמנט העיראקי, כשהוא מקבל 211 קולות, לעומת 17 קולות ליריבו, ברהם צאלח, גם הוא חבר האיחוד הפטריוטי של כורדיסטן.

## חיים אישיים
מעסום נשוי לרונאק מוסטפא עבדול וואחיד, ולהם חמש בנות. בן אחד נפטר ממחלה בגיל 15.

## קישורים חיצוניים

*מי הוא ד"ר פואד מעצום?באתר "Iraqi Dinar News Today"
*מי הוא נשיא עיראק החדש, פואד מעצום? באתר העיתון אל-חיאת 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשיאי עיראק
קטגוריה:כורדיסטן העיראקית: פוליטיקאים
קטגוריה:בוגרי אל-אזהר
קטגוריה:עיראקים שנולדו ב-1938
הרהורים רעים

בהלכה, **הרהורים רעים** (גם **הרהורי עבירה**), הם מחשבות על תאווה מינית אסורה. ישנו איסור להביא את עצמו לידי מחשבות אלו. חז"ל אף אסרו לעשות מעשים או לראות דברים שונים שיכולים להביא לידי הרהור.

## מקור ההלכה
האיסור מבוסס על שתי דרשות מפסוקי המקרא:

#  (ספרי על במדבר טו לט) - על דרשה זו, המשמשת גם כמקור לאיסור הסתכלות בערווה, מבוסס איסור הרהור עבירה.
#  () - דרשה זו אוסרת הרהורים שעלולים לגרום הוצאת זרע לבטלה, אף ללא מחשבה על עבירה.

ישנה מחלוקת האם דרשה זו היא דרשה גמורה והאיסור דאורייתא או שהדרשה היא אסמכתא בלבד והאיסור דרבנן.

## איסורים נלווים
מחשש זה של הרהור אסור, נובעים מגוון רחב של איסורים והנהגות בדיני צניעות, וכפי המופיע, לדוגמה, ברמב"ם:

 ().

מחמת חשש זה של הרהורים, אף מחויב אדם לישא אישה אם יצרו מתגבר עליו, אף אם חשקה נפשו בתורה ביותר, ותורתו אומנתו, וכפי שכתב הרמב"ם:

 ()

בתלמוד מובא שלאחר מלחמת מדין על אף שלא חטאו בבנות מדין, אמרו בני ישראל למשה שעליהם להקריב קורבן, בטענה ש"אם מידי עבירה יצאנו מידי הרהור לא יצאנו".

### קריאת ושמיעת דבר המביא לידי הרהור
בנוגע לקריאת טקסטים שגורמים להרהורים רעים כתב השו"ע "מליצות ומשלי של שיחת חולין ודברי חשק כגון ספר עימנואל וכן ספרי מלחמות אסור לקורא בהם בשבת, ואף בחול אסור משום מושב ליצים. ועובר משום לא תפנו אל האלילים – לא תפנו אל מדעתכם. ובדברי חשק איכא תו משום מגרה יצר הרע, ומי שחיברן ומי שהעתיקן ואין צריך לומר המדפיסן מחטיאים את הרבים". " וכתב שם במשנה הברורה "ובדברי חשק שהוא מגרה יצר הרע לכולי עלמא אסור אפילו בלשון הקודש, וכל שאסור לקרותו אסור אפילו לטלטלו". ולפיכך יש איסור לקרוא דברי חשק משום שעלולים להביא את האדם לידי הרהור.

### איסור שמיעת שירת נשים
ישנו דיון בפוסקים בנוגע לאיסור שמיעת שירת נשים ומובא שאף הפוסקים שהקלו בשמיעת שירת אישה דרך הרדיו, במידה והשירה מביאה את הגבר לאיסור הרהור אז יהיה אסור לו לשמוע את שירת האישה.

## הרהור עבירה
הרהור עבירה הוא מונח של חז"ל, שמשמעותו מחשבת זנות וניאוף. המונח מופיע בין היתר בדרשת הפסוק: "ולא תתורו אחרי לבבכם ואחרי עיניכם", ודרשו חכמים: "אחרי עיניכם" - זה הרהור עבירה.

### הרהורי עבירה קשים מעבירה
המונח הרהורי עבירה, מוזכר במימרה תלמודית מפורסמת: ".

בטעם הדבר נחלקו הראשונים. רש"י מפרש: "תאוות נשים קשה להכחיש את בשרו יותר מגופו של מעשה", כלומר מפרש קושי כנזק רפואי. ואילו הרמב"ם מפרש: "מפני שהחוטא בהרהור חוטא בשכל, במבחר מדותיו, ואינו דומה מרי של עבד פחות למרי של שר גדול".

רבי חסדאי קרשקש מפרש בספרו אור ה' במאמר על הבחירה שב"הרהור עבירה" הכוונה להחלטה לעשות עבירה.

## ראו גם

* איסור הסתכלות בערווה
* דרכא אחרינא

## קישורים חיצוניים
*הרהורי עבירה באתר בית אבי חי
*הרהור עבירה באתר "שומרי ברית קודש".
*הרהור עבירה באתר ויקישיבה
*"האם מותר לאדם להרהר באשתו", שו"ת באתר "דין".
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיניות ביהדות
קטגוריה:הלכות אישות
לאבוצ'קין La-5

**לאבוצ'קין La-5** (ברוסית: **Лавочкин Ла-5**) היה מטוס קרב סובייטי ששימש את חיל האוויר הסובייטי במלחמת העולם השנייה. המטוס פותח על ידי המשרד לתכנון ניסויי של סמיון לאבוצ'קין.
## שירות פעיל
המטוס נכנס לשירות פעיל ב-1942 ושירת עד לסוף מלחמת העולם השנייה. ה-La-5 פותח כתחליף למטוס הקרב LAGG-3, אשר ביצועיו וחימושו לא היו מספקים בהתמודדות מול המטוסים הגרמניים מדגם Bf.109F. המטוס תוכנן בפרק זמן קצר מאוד - כחודשיים, וכבר בסוף מרץ 1942 בוצעה טיסת הבכורה של אב-הטיפוס הראשון שלו, כאשר הייצור הסדרתי החל ביולי 1942.

ה-La-5 היה מטוס חד מנועי, הבנוי כולו מעץ והונע באמצעות מנוע מקורר אוויר בעל הספק של 1330 כ"ס. מנוע זה אפשר ל-La-5 להגיע למהירות טיסה הגבוהה בכ-40 קמ"ש לעומת קודמו, ה-LAGG-3, ובנוסף הושג שיפור גם בקצב הנסיקה שלו שהיה גדול משמעותית מקודמו. החימוש העיקרי של המטוס כלל 2 תותחים בקוטר של 20 מ"מ, אשר הותקנו בגוף המטוס והיו מסוגלים לירות דרך המדחף, וזאת לעומת ה-LAGG-3 אשר היה חמוש בזוג מקלעים בקוטר 12.7 מ"מ ובתותח אחד בלבד.

המטוס נכנס לשירות בחיל האוויר הסובייטי באוגוסט 1942. המטוסים הראשונים השתתפו בקרב סטלינגרד והיוו "הפתעה לא נעימה" לטייסי הלופטוואפה. רבים מאלופי ההפלות בחיל האוויר הסובייטי טסו במטוסי La-5: איוואן קוז'דוב, אלוף ההפלות המוצלח ביותר של חיל האוויר הסובייטי, השיג את מרבית ניצחונותיו (46 מתוך 62) כאשר הטיס מטוסי La-5.

ייצור ה-La-5 הופסק בשנת 1944 והוחלף במטוס מתקדם יותר – ה-La-7. בסך הכל נבנו 9,920 מטוסי La-5 בשנים 1942 – 1944.

## דגמים סדרתיים
*La-5 - הדגם המבצעי הראשון. כ-1,440 מטוסים מדגם זה יוצרו בשנת 1942.
*La-5F – בדגם זה הותקן מנוע בעל הספק של 1700 כ"ס (לעומת 1330 כ"ס בדגם הראשון).
*La-5FN – בדגם זה הותקן מנוע בעל הספק של 1850 כ"ס.
*La-5UTI - מטוס אימון דו מושבי. ייצור של הדגם הזה נמשך עד לסוף המלחמה, גם כאשר ייצור הדגמים הקרביים הופסק. דגם זה היה בשירת עד לסוף 1946.

## שירות במדינות נוספות
פרט לחיל האוויר הסובייטי סופק המטוס לטייסות צ'כוסלובקיות שלחמו במסגרת הצבא האדום. המטוסים ששרדו את המלחמה המשיכו לשרת בצבא צ'כוסלובקיה עד לסוף 1947.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מטוסי קרב מתוצרת ברית המועצות
קטגוריה:מטוסים סובייטיים במלחמת העולם השנייה
טיסה 5017 של אייר אלג'יר

**טיסה 5017 של אייר אלג'יר** (AH5017/DAH5017), המריאה ב-24 ביולי 2014, ב-01:55 שעון מקומי; משדה התעופה של ואגאדוגו, בורקינה פאסו בדרכה אל שדה התעופה של אלג'יר בירת אלג'יריה, אך לא הגיעה ליעדה. כ-50 דקות לאחר המראתה, ניתק הקשר עם המטוס, לאחר שהתרסק כשעל סיפונו 116 נוסעים ואנשי צוות. למחרת נמצאו שרידי המטוס במאלי, כ-50 קילומטרים מגבול בורקינה פאסו, ללא ניצולים.

הטיסה בוצעה במטוס מדגם MD-83 שהוחכר לאייר אלג'יר מחברת התעופה הספרדית סוויפט אייר.

אסון תעופה אווירי זה, היה האסון השלישי בתוך שמונה ימים, בהם התרסקו גם טיסה 17 של מלזיה איירליינס וטיסה 222 של טרנס-אסיה איירווייז.

## נוסעי המטוס
להלן רשימה (זמנית) של התפלגות נוסעי המטוס לפי אזרחותם:

## קישורים חיצוניים

* 
* טיסת אייר אלג'יר AH5017 התרסקה עם 110 נוסעים ו-6 אנשי צוות, לפי הדיווחים, בניז'ר, בערוץ Russia Today

## הערות שוליים

קטגוריה:אפריקה: תקריות ואסונות תעופה
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה ב-2014
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה במעורבות מטוסי מקדונל דאגלס
קטגוריה:אלג'יריה: תעופה
קטגוריה:2014 באפריקה
החומה (עלון קיר)

[250px|ממוזער|"יזכור" ב"החומה" ללוחמת ההגנה [ברכה פולד,  24 במרץ 1946]]
[250px|ממוזער|גליונות החומה ו[המעש, נובמבר 1947]]
[250px|ממוזער|גיליון של החומה, על [לוח מודעות בתל אביב, נובמבר 1947]]
**החומה** היה עלון קיר שיצא באופן בלתי סדיר על ידי ארגון ההגנה מקיץ 1945 ועד קום המדינה. העיתון כלל הודעות בנושאים בלתי-לגאליים כגון העפלה, "יזכור" ללוחמים שנהרגו, הוראות לפעולה אזרחית, דברי הסברה ותעמולה. כן לחם העיתון נגד מחתרות "הפורשים" (אצ"ל ולח"י). העלונים הודבקו על הקירות בלילות, תוך סיכון, על ידי נערי גדנ"ע בכל היישובים העבריים בארץ ישראל.

## לקריאה נוספת
* הערך "החומה" בתוך: מרדכי נאור, **לכסיקון כוח המגן ה"הגנה"**, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1994 עמ' 120
## קישורים חיצוניים

* 
*מאוסף הספרייה הלאומית
**כרוז נגד הממשלה הבריטית ובעד ההעפלה, "החומה", 1947
**הכרוז "כלפי פנים", "החומה", 1947
**יוסר סיוט השילוח מן הארץ, "החומה", 1947
**קול המעפילים, החומה, 1948

קטגוריה:ישראל: עיתונים
קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ההגנה
קטגוריה:תנועת העבודה
קטגוריה:שנות ה-1940 בישראל
חיל הפקחים האדומים

**חיל הפקחים האדומים** (באנגלית: **Red Lantern Corps**) הוא ארגון בדיוני המופיע בחוברות הקומיקס גרין לנטרן ביקום DC קומיקס. הארגון הופיע לראשונה בחוברת *Green Lantern Vol.4 #25* מדצמבר 2007 ונוצר על ידי הכותב ג'ף ג'ונס והמאייר אית'ן ואן סקייבר.

חיל הפקחים האדומים הוא אחד מתוך שבעה חילות פקחים השואבים את כוחם מאור ספציפי מתוך הספקטרום הרגשי. החיל שיחק תפקיד מפתח כמשתתף קבוע באירועי "הלילה האפל ביותר", ולאחר אירועי פלאשפוינט החל בהרצת חוברות משלו. חברי החיל מתיישבים בכוכב הלכת איסמאולט, וכוחם מונע בידי רגש הזעם. כמה מהאפיונים הרבים של החיל שאבו השראה מסרטו הפוסט-אפוקליפטי של דני בויל "28 יום אחרי".

הכותב ג'ף ג'ונס תיאר את חיל הפקחים האדומים בתור החיל האלים ביותר בקרב שבעת חילות הפקחים, שמתבסס על תגובה אלימה הנובעת מהתפרצות רגשית של רגש הזעם, מאשר על תוכנית מלחמה מתוכננת היטב. הוא מוסיף ומתאר את אטרוסיטוס בתור הפקח האדום העקבי ביותר, שרגשות הזעם נמצאים אצלו תחת שליטה, ומציין שתהיה לו בעיה לשלוט בחברי החיל הפראיים.

## היסטוריית החיל
החיל מוזכר לראשונה בעלילות "מלחמת חיל סינסטרו", כאשר שומר היקום-לשעבר גאנטת' חושף בפני האל ג'ורדן, גאי גרדנר, ג'ון סטוארט וקייל ריינר את דבר הנבואה אודות "הלילה האפל ביותר". נבואה זו מתארת מלחמת אור אשר תתנהל בין שבעה חילות פקחים המונעים בידי הספקטרום הרגשי. חלק מהנבואה מציין ש"כוח שנאה יעלה כאשר הפקח האדום יימשח בדם, וזעמו של המשתמש לא יהא מזוכך או מוגבל".

שורשיו של חיל הפקחים האדומים נעוצים לפני זמנו של חיל הפקחים הירוקים, כאשר בהתאם להמשכיות יקום DC, שומרי היקום הקימו צבא רובוטים בשם "ציידי האדם" כדי לשמור על סדר ברחבי היקום. לאחר עידנים בהם היו בשימוש, שומר היקום העריק קרונה שינה את התיכנות המרכזי של ציידי האדם וגרם להם להאמין שהדרך היחידה לשמור על הסדר היא להכחיד את כל החיים התבונתיים מהיקום. סקטור 666 נופל טרף לפילוסופיה חדשה ומעוותת זו, כאשר ציידי האדם טובחים בכל התושבים מלבד לחמישה. חמשת השורדים נודעים בהמשך כחמש האינוורסיות - תא טרוריסטי שמקדיש את חייו להשמדתם של שומרי היקום. הם נכלאים בכוכב הלכת איסמאולט, ואחד מחבריהם - אטרוסיטוס - נמלא חמת זעם באופן שגורם ליצירתה של סוללת הכוח האדומה הראשונה. עם הזמן, הוא נמלט מספר פעמים מכלאו, אך הוא מובס וחוזר למקום כלאו. באחד מאותם מקרים, הוא מתקיף את הגרין לנטרן אבין סור, אך נלקח חזרה למאסר בידי הגרין לנטרן-לשעבר סינסטרו.

כאשר רגש הזעם משתלט על האינטליגנציה של המשתמש ומבטל אותה, הפקח האדום הטיפוסי נותר עם מחשבה חייתית בסיסית ויכולות דיבור מועטות ביותר. משתמש זה סובל ממחסור מוחלט בהפשטה, רצון או הבנה מלבד זעם בלתי נגמר, שמונע בידי שנאה יוקדת וזיכרון מעומעם של חייו הקודמים. הוא ממוקד בנסיבות אשר הביאו אותו לשנוא מלכתחילה. אולם, אטרוסיטוס מצליח לשחזר את בינתה של חברת החיל בליז בעזרת קסמי השמאניזם שלו, וכמותו, היא מונעת בידי רגש הזעם אך גם מתעבת את הסבל האינסופי שהיא שרויה בו.

לאחר מאורעות "פלאשפוינט", בליז הופכת לנציגת החיל בקבוצת "השומרים החדשים". כמו כן, הגרין לנטרן גאי גרדנר נמלא חמת זעם בעקבות מותו הרגעי של קייל ריינר - מה שמושך אליו את טבעת הכוח האדומה של וייס. הוא בוחר להישאר עם חיל הפקחים האדומים. גרדנר מביס בקרב את אטרוסיטוס ונעשה למנהיג החיל.

## שבועת חיל הפקחים האדומים
כאשר הם טוענים את טבעות הכוח שלהם, חברי חיל הפקחים האדומים מדקלמים את השבועה הבאה:





## קישורים חיצוניים
* [דף הקבוצה](http://dc.wikia.com/wiki/Red_Lantern_Corps_(New_Earth)) בפרויקט פאנדום של DC קומיקס

## הערות שוליים

קטגוריה:גרין לנטרן
קטגוריה:דמויות מתוך קומיקס
מארק ברטרה

**מארק בָּרְטְרָה אי ארגל** (בקטלאנית: **Marc Bartra i Aregall**; נולד ב־15 בינואר 1991) הוא כדורגלן ספרדי־קטלוני המשחק בעמדת הבלם בריאל בטיס.

## קריירת מועדונים
### ברצלונה
ברטרה נולד בסנט ז'אומה, טרגונה, קטלוניה. בגיל 11 הצטרף ל"לה מאסיה", מחלקת הנוער של מועדון הכדורגל ברצלונה. קודם לכן שיחק במחלקת הנוער של היריבה העירונית אספניול. בשנת 2009 ברטרה קודם לקבוצת המילואים ברצלונה אתלטיק.

ב-14 בפברואר 2010, כחודש לאחר יום הולדתו ה-19, ברטרה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ברצלונה, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-30 במקום ז'פרן סוארס, בהפסד 2:1 לאתלטיקו מדריד בויסנטה קלדרון. הוא פתח בהרכב לראשונה במשחק לה ליגה כשנה לאחר מכן, במשחק התיקו 0:0 עם דפורטיבו לה קורוניה.

ב-21 במאי 2011 ברטרה כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ברצלונה, בניצחון 1:3 על מאלגה, במחזור הסיום של הליגה הספרדית לעונת . בעונת  ברטרה קודם לסגל הקבוצה הבוגרת. למרות זאת, הוא לא קיבל הזדמנויות רבות לשחק ממאמן הקבוצה טיטו וילאנובה, שהעדיף את הקשרים הגנתיים חאבייר מסצ'ראנו ואלכס סונג, ואף את המגן אדריאנו בעמדת הבלם על פני ברטרה. באותה עונה הופיע בסך הכל ב-16 משחקים בכל המסגרות.

ב-18 במרץ 2014 ברטרה חתם על חוזה חדש בברצלונה, ל-3 שנים. ב-16 באפריל הוא פתח בהרכב ברצלונה בגמר גביע המלך, במשחק הקלאסיקו נגד ריאל מדריד. במשחק הוא כבש את שער השוויון בנגיחה מבעיטת קרן, אך מנגד איפשר לגארת' בייל לכבוש את שער הניצחון, לאחר שהאחרון רץ עם הכדור לאורך חצי מגרש.

### בורוסיה דורטמונד
ב-3 ביוני 2016 נמכר ברטרה לבורוסיה דורטמונד, לאחר שזו הפעילה את סעיף השחרור שלו בסך 8 מיליון אירו.

ב-11 באפריל 2017, כשעה לפני משחק במסגרת ליגת האלופות נגד מונקו, אירע פיצוץ בסמוך לאוטובוס של הקבוצה. ברטרה נפצע בכף ידו, והמשחק נדחה למחרת והסתיים בתוצאה 2–3 למונקו, במשחק בו ברטרה לא נטל חלק.

### ריאל בטיס
ב-30 בינואר 2018 חתם ברטרה בריאל בטיס.

### טרבזונספור
ב-14 באוגוסט 2022 חתם ברטרה בטרבזונספור מליגת העל הטורקית.

## נבחרת לאומית
ברטרה שיחק בנבחרות ספרד הצעירות, ועם נבחרת ספרד עד גיל 21 זכה באליפות אירופה עד גיל 21 ב-2011 וב-2013. בטורניר בשנת 2013, שנערך בישראל, נכלל בנבחרת הטורניר.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ספרד הבוגרת ב-16 בנובמבר 2013, במשחק ידידות מול , שהסתיים בניצחון ספרד 1–2.

## תארים
### קבוצתיים
;ברצלונה
*אליפות ספרד (5): , , , , 
*גביע המלך (3): , , 
*הסופר קאפ הספרדי: 
*ליגת האלופות (2): , 
*הסופר קאפ האירופי: 
*אליפות העולם לקבוצות: 2015

;בורוסיה דורטמונד
*הגביע הגרמני: 

**ריאל בטיס**
* גביע המלך: 2021/2022
;
;נבחרת ספרד עד גיל 21
*אליפות אירופה עד גיל 21: 2011, 2013

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:בלמי כדורגל קטלאנים
קטגוריה:כדורגלנים קטלאנים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:כדורגלני ריאל בטיס
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:ספורטאים ספרדים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים ספרדים בטורקיה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1991
טוסיין ריקטס

**טוסיין אנטוני ריקטס** (באנגלית: **Tosaint Antony Ricketts**; נולד ב-6 באוגוסט 1987) הוא כדורגלן עבר קנדי ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירה
ריקטס התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של אוניברסיטת ויסקונסין גרין ביי, ובשנת  הצטרף למייפה מפינלנד. ב-4 במרץ 2009 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה וב-13 ביוני הוא הבקיע את שער הבכורה שלו. הוא הבקיע צמד נגד פוליטכניקה טימישוארה הרומנית במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. בעקבות זאת טימישוארה הביעה בו עניין, וב-19 בנובמבר 2010 הוא חתם במועדון לשלוש שנים. ב-26 בפברואר 2011 ריקטס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–3 נגד גז מטאן מדיאס. ב-5 במרץ 2011 הוא הבקיע את שער הבכורה שלו נגד קלוז'. בקיץ  המועדון פשט את הרגל וריקטס שוחרר מהמועדון.

ב-31 באוגוסט 2012 חתם בוולרנגה הנורווגית בהעברה חופשית. ב-5 בנובמבר 2012 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 1-0 נגד סוגנדל. בתחילת ינואר 2013 חתם ריקטס בסאנס אולף. ב-17 במרץ 2013 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 0–2 לסטרומסגודסט. ב-6 בספטמבר 2013 חתם ריקטס בבוג'הספור הטורקית לשנה עם אופציה לשנה נוספת. ב-22 בספטמבר 2013 הבקיע את צמד הבכורה שלו בהפסד 4–5 לאדנה דמירספור.

ב-10 ביולי 2014 הגיע ריקטס לישראל וחתם בקבוצת הפועל חיפה. ב-27 באוגוסט כבש את השער הראשון בתולדות אצטדיון סמי עופר, בניצחון קבוצתו 0–2 על הפועל עכו במסגרת גביע הטוטו, במשחק הפתיחה של האצטדיון. בליגת העל כבש ריקטס שער אחד בלבד בעונה זו, ובמשחקים רבים הוסט על ידי המאמן טל בנין לעמדת המגן הימני.

ב-3 באוגוסט 2015 חזר לטורקיה כאשר חתם בבולוספור. ב-20 ביולי 2016 הצטרף לראשונה למועדון קנדי כשחתם בטורונטו. ב-26 בינואר 2019 חתם בסודובה מריאמפולה הליטאית. ב-9 באוגוסט 2019 חזר לקנדה והצטרף לונקובר וייטקאפס עד לסוף העונה.

### נבחרת קנדה
בשנת  השתתף עם נבחרת הנוער של קנדה בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 שנערך בארצו. ב-9 בפברואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, בהפסד 0–1 נגד . ב-1 ביוני 2011 הבקיע ריקטס את שערו הראשון בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד . ריקטס השתתף עם הנבחרת בגביע הזהב 2011 ובגביע הזהב 2013.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קנדים
קטגוריה:חלוצי כדורגל קנדים
קטגוריה:אדמונטון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מייפה
קטגוריה:כדורגלני פוליטכניקה טימישוארה
קטגוריה:כדורגלני וולרנגה
קטגוריה:כדורגלני סאנס אולף
קטגוריה:כדורגלני בוקספור
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני בולוספור
קטגוריה:כדורגלני טורונטו
קטגוריה:כדורגלני סודובה מריאמפולה
קטגוריה:כדורגלני ונקובר וייטקאפס
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קנדה
קטגוריה:קנדים ממוצא ג'מייקני
קטגוריה:ספורטאים קנדים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפינלנד
קטגוריה:ספורטאים זרים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים קנדים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בליטא
קטגוריה:ספורטאים קנדים בארצות הברית
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2017
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1987
חבילת שי

ממוזער|250px|חבילת שי
**חבילת שי** היא מארז של מוצרים - בדרך כלל מזון או תמרוקים - המוענק במתנה בנסיבות שונות.

חבילת שי המכילה מזון כוללת בדרך כלל דברי מתיקה שונים, חטיפים מתוקים ומלוחים ולעיתים יין, אך לא מוצרי מזון טריים העשויים להתקלקל במהרה. לעיתים ולפי הנסיבות מצורפים אליה חפצים נוספים, כגון צעצועים פשוטים לילדים. חבילת שי של תמרוקים כוללת סוגים שונים של סבונים, שמפו ומוצרי טיפוח נוספים. המוצרים נארזים לרוב בקופסאות קרטון או בסלים עטופי צלופן בגדלים שונים בהתאם לגודל החבילה.

חבילות שי נמכרות על ידי סופרמרקטים ועסקים המתמחים בהן או נארזות על ידי אנשים באופן עצמאי.

## שי לעובד
חבילות שי במסגרתן מוענק לעובד במקומות עבודה לרגל החגים, ימי הולדת או אירועים משמחים. התפתחו עסקים רבים, המציעים למקומות עבודה ולוועדי עובדים רכישה מרוכזת של חבילות שי.

## שי לחיילים
בישראל נפוץ מתן חבילות שי לחיילי צה"ל על ידי תלמידי בית ספר. החבילות מובאות אל החיילים או נשלחות אליהם בדואר. חבילות אלו מכילות דברי מזון שונים ולעיתים גם פריטי נוחות כגון בגדים תחתונים, בגדים קלים וסבונים. ההווי הצה"לי מעודד חלוקה של תוכן חבילות שי שקיבלו החיילים בין חבריהם ליחידה.

בעתות מלחמה ומבצעים צבאיים נפוצה התופעה של התגייסות של עסקים והציבור הרחב לתרומת חבילות שי בהרכבים שונים לחיילים המשרתים בחזיתות.

## ראו גם
* שלחי לי תחתונים וגופיות
* משלוח מנות

## קישורים חיצוניים

*"שלטי דרום" מכינים לוחיות רישוי צבאיות בעיצוב אישי עם הקדשות אישיות
*

קטגוריה:יחסי עבודה
קטגוריה:מתנה
קטגוריה:רווחת חיילי צה"ל
בה"ד 13

**בית הספר למשטרה צבאית** (מוכר גם כ**בה"ד 13**) הוא בסיס הדרכה של כלל הכשרות חיל המשטרה הצבאית. הבה"ד ממוקם בקריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון, סמוך לצומת הנגב. הבה"ד היה הראשון שאכלס את קריית ההדרכה.

מפקד הבה"ד הוא קצין בדרגת סא"ל. מפקד הבה"ד הנוכחי הוא סא"ל זיו אייזלר.

## היסטוריה
ב-1947 לקראת ההכרזה על הקמת המדינה, בוצעו ההכשרות בבסיס ארעי בקריית מאיר. ב-1948 עברו הכשרות החיל לשייח מוניס. לאחר מכן עבר למחנה ידין (צריפין) ובשנת 1969 עבר בה"ד 13 למחנה קדום בשומרון.

ב-1995 עבר בה"ד 13 למחנה גור (מחנה 'בית ליד' (מחנה 21)) ושם היה ממוקם עד מאי 2015. במחנה גור נמצא אתר ההנצחה לחללי המשטרה הצבאית.

במאי 2015 היה הראשון שאכלס את קריית ההדרכה על שם אריאל שרון (עיר הבהד"ים).

## תגי היחידה
תג הבה"ד התחלף במהלך השנים. בשנת 1996 זכתה היחידה לתג עצמאי.


קובץ:IDF Mishtara-Zvait-1948.svg|התג הראשון של חיל המשטרה הצבאית, בין השנים 1948–1951
קובץ:Instruction command.png|תג פיקוד ההדרכה, בין השנים 1951–1979
קובץ:Military Police Corps tag.svg|תג מפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי, בין השנים 1979–1996
קובץ:Mz_bhd_13.png|תג בה"ד 13, החל מ-1996


## מדורי הכשרה
### הכשרה ראשונית
במדור זה נמצאים הפש"צ (פלוגות שוטרים צבאיים), החיילים עוברים טירונות רובאי 02 מורחב ולו"ם (לוחמי המעברים) העוברים טירונות 03 של המשטרה הצבאית ובסופה מקבלים תעודת שוטר צבאי. בסיום ההכשרה הראשונית משובצים חיילי הפש"צ לתפקדים מקצועיים ועוברים הכשרה במדור הכשרות מקצועיות וחיילי לו"ם עוברים לסדיר לתפקידים במעברים.

### הכשרות מקצועיות
במדור זה מתקיימים קורסי יסוד בתחומים הבאים: שיטור ותעבורה, כליאה, כליאת אויב, בילוש, חוקרים פליליים (כחלק מההכשרה הכוללת של חוקר פלילי), ליווים, וגחל"ת. בבה"ד קיימים סימולטרים מיוחדים לתפקידי השיטור ומתקן כליאה מדומה. בסיום ההכשרה משובצים החיילים בבסיסי החיל השונים.

### מפקדים
במדור מפקדים מתקיימים קורסים מתקדמים בתחומים הבאים: קורס מ"כים רומח, קורס מגן (סמלים), קורס רגב (הכנה לקצונה), השלמה חיילית וקורס מ"פים.

## הערות שוליים

*
13