אמיר אוחנה

**אמיר אוחנה** (נולד ב-15 במרץ 1976, י"ג באדר ב' ה'תשל"ו) הוא יושב ראש הכנסת בכנסת העשרים וחמש, מטעם מפלגת הליכוד. הוא כיהן כשר לביטחון הפנים בזמן אסון מירון.

קודם לכן, כיהן אוחנה כשר המשפטים, כיושב ראש הוועדה המיוחדת של הכנסת לדיון בחוק-יסוד: הלאום, כיו"ר ועדת המשנה לכוח אדם בצה"ל של ועדת החוץ והביטחון וכיו"ר התא הגאה במפלגתו. אוחנה הוא ההומוסקסואל המוצהר הראשון בתולדות מדינת ישראל שכיהן בתפקידי שר ובתפקיד יו"ר הכנסת. עורך דין במקצועו.

## קורות חייו
אוחנה נולד וגדל בבאר שבע, בשכונה ה'. הוא בנם השלישי של אסתר ומאיר שמעון אוחנה, יוצאי מרוקו. אימו ילידת וזאן ואביו יליד מרקש שעבר בילדותו לרבאט. שניהם עלו לישראל בשנות ה-50. בנעוריו עברה משפחתו מהעיר באר שבע ליישוב הסמוך להבים, ובהמשך עברו להתגורר בראשון לציון.

את שירותו בצה"ל עשה בחיל המשטרה הצבאית. לאחר שירות ברצועת עזה, בכוח שנועד לאבטח את צירי התנועה ברצועה וכחוקר תאונות דרכים בפיקוד הדרום, נשלח לקורס קצינים. על רקע גל הטרור ב-1995 שובץ כמפקד מחסום קרני. בהמשך שובץ כקצין חקירות תאונות דרכים פיקודי של פיקוד הדרום, כמפקד קורס חוקרי תאונות דרכים, ומפקד בסיס המשטרה הצבאית אילת והערבה. לקראת סיום שירות הקבע שירת כקצין חקירות במצ"ח ב"ש ומצ"ח דן, והוא רב-סרן במילואים.

לאחר שחרורו משירות קבע בצה"ל, עבד ביחידה למניעת עבירות בנתב"ג ולאחר מכן כמוקדן בחמ"ל איכונים של השב"כ בין השנים 2000–2006. בד בבד למד בבית הספר למשפטים של המכללה למינהל ובו הוסמך לתואר ראשון. את התמחותו עשה במשרד המשפטים בפרקליטות מחוז מרכז, ולאחר מכן עבד במשך כעשור כעורך דין העוסק במשפט פלילי.

בטרם נבחר לרשימת הליכוד לכנסת ה-20, במשך כשנתיים, היה אוחנה פעיל ברכישת אג"ח בהנפקות בשוק ההון, בין השאר, בהנפקות של קבוצת דלק ובנק איגוד.

### פעילות ציבורית ופוליטית
אוחנה הוא ממייסדי קבוצת "גאווה בליכוד", תא הלהט"ב של תנועת הליכוד, שהוקם ב-2011, ומדצמבר 2014 מכהן כיו"ר הקבוצה, המהווה את התא הגאה הפוליטי הראשון במפלגות הימין בישראל, המוביל מאבק לשוויון להט"בי. מאז הוקם, תפס התא תאוצה במפלגה, ואוחנה סומן כפעיל מרכזי בתנועת הליכוד וצורף כחבר בהנהלת חוג "תדמור", פורום נאמני ארץ ישראל בליכוד, וכן כחבר בפורום "מנוף" – פורום צעירים ליברלי בליכוד. בשנת 2013 הוביל מהלך של שינוי חוקת הליכוד באופן שלמטרות התנועה התווסף גם המאבק באפליה על רקע נטייה מינית. במסגרת פעילותו הציבורית מבקש אוחנה לשבור את ההגמוניה בקהילת הלהט"ב, לפיה המודעות והדאגה לזכויות הקהילה היא נחלת הצד השמאלי שבמפה הפוליטית.

במהלך "מבצע צוק איתן" פעל לגיוס מתנדבים מאזור תל אביב, בשיתוף פעולה עם פעילים חברתיים משדרות, לחלוקת מזון לנכים ולנזקקים בשדרות.

לאחר ניסיון ההתנקשות ביהודה גליק באוקטובר 2014 התנדב אוחנה לאבטח אותו בעת שיצא מביתו.

לאחר רעידת אדמה שהתרחשה בנפאל באפריל 2015, סייע אוחנה לזרז את חזרתן לישראל של המשפחות שתינוקותיהן נולדו בהליך פונדקאות ולאלו שהמתינו ללידה, על ידי פנייה לשר לביטחון הפנים גלעד ארדן, שפתר את הבעיות הביורוקרטיות.

בדצמבר 2014 נבחר לנציג מחוז תל אביב בבחירות המקדימות בליכוד, והוצב במקום ה-32 (ששוריין עבור המחוז) ברשימת הליכוד בבחירות לכנסת העשרים, אך הליכוד זכה ב-30 מנדטים והוא לא נכנס לכנסת.

### הכנסת ה-20
ב-27 בדצמבר 2015 נכנס אוחנה לכנסת, לאחר התפטרותו של השר וחבר הכנסת סילבן שלום. בהשבעתו הציג עצמו: "אני יהודי, ישראלי, מזרחי, הומו, ליכודניק, ביטחוניסט, ליברל ואיש הכלכלה החופשית". ב-23 בפברואר 2016 צורף אוחנה לוועדת הכנסת ולוועדת החוץ והביטחון, לאחר שח"כ אורן חזן הודח מוועדות אלה. ב-20 ביוני 2016 מונה אוחנה ליו"ר ועדת המשנה לכוח אדם בצה"ל ולחבר ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

הוא קידם מתן הקלות בנשיאת כלי ירייה וייסד בכנסת את השדולה לעיצוב מדיניות נשיאת כלי ירייה בישראל. במקביל פעל אוחנה בנושאים הקשורים בביטחון אישי, כך למשל בפעילות למיגור פשיעה חקלאית.
[ממוזער|300px|אוחנה ב[גאווה (להט"ב)|אירוע גאווה בבאר שבע, 2015]]
אוחנה מחזיק בעמדות ליברליות בתחום הכלכלי-חברתי, הוא פועל לאפשר תחבורה שיתופית בישראל, באמצעות חקיקה שתתיר את פעילותן של חברות כגון אובר. הוא פעל למעבר מסימון מחירים על גבי מוצרים באמצעות מדבקות אל עבר סימון מחירים באמצעות צגים אלקטרוניים על המדפים, בנימוק שהביטול יביא לירידת מחירים לצרכן.

יזם חוק השולל תקני שירות לאומי מעמותות שעיקר מימונן ממקורות זרים.

פעל לחשיפת עלות החזקת המסתננים למשלם המיסים הישראלי.

בינואר 2017 הגיש הצעת חוק המבקשת לאפשר לשרים למנות יועצים משפטיים למשרדם במינוי אישי. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, הביע התנגדות חריפה ביותר למהלך. גם נציב שירות המדינה תקף את הצעת החוק.

ביולי 2017 מונה אוחנה ליו"ר הוועדה המיוחדת של הכנסת לדיון בחוק יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי. במסגרת תפקידו זה סיכל אוחנה את חקיקת "סעיף המשפט העברי" בחוק זה, שאמור היה להורות כי במקרי לאקונה יפנה בית המשפט אל עקרונות המשפט העברי. באותו חודש, לאחר שפורסמה חוות דעת של משרד הרווחה המקשה על אימוץ בידי זוגות להט"בים, פרסם אוחנה כי לא יצביע יחד עם הקואליציה עד שיתוקן החוק וישווה את תנאיהם של בני זוג מאותו המין לזוגות הטרוסקסואליים. בהצבעה על "חוק הפונדקאות" הצביע אוחנה נגד, בניגוד לעמדת הקואליציה, בשל העובדה שהחוק לא כלל גברים יחידניים בין הזכאים להליך זה. בעקבות הפרות של המשמעת הסיעתית והקואליציונית בהצבעות בנושא להט"ב, הורחק מ.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת (אפריל 2019) הוצב אוחנה במקום ה-19 ברשימת המפלגה ונבחר לקדנציה שנייה בכנסת. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים (ספטמבר 2019) ו-בחירות לכנסת העשרים ושלוש (מרץ 2020) הוצב במקום ה-21 ברשימת הליכוד.

### שר המשפטים
ב-5 ביוני 2019 מינה ראש הממשלה, בנימין נתניהו, את אוחנה לשר המשפטים בממשלת המעבר, לאחר פיטורי איילת שקד. בכך היה לשר ההומוסקסואל הראשון בתולדות המדינה. כפועל יוצא מהמשרה, היה חבר בקבינט המדיני-ביטחוני.

בריאיון למהדורת החדשות של חדשות 12 ב-12 ביוני 2019 אמר אוחנה כי הדבר החשוב ביותר שנעשה עבור להט"ב במדינת ישראל נעשה בכנסת, לא בבג"ץ. לדבריו, הוא מעדיף לחיות בדמוקרטיה, גם כשלא כל ההחלטות שהרשות המחוקקת מקבלת הן לרוחו.

ב-23 ביולי פיטר את מנכ"לית משרד המשפטים, אמי פלמור, בנימוק שהתנגדה לרפורמות שביקש להעביר במשרד. ב-11 בספטמבר מונתה סיגל יעקבי לממלאת מקום המנכ"לית.

באוגוסט 2019 פרסם את תזכיר החוק הראשון שלו כשר המשפטים – תזכיר חוק אימוץ ילדים. מדובר במהלך שהחל לקדם עוד בהיותו ח"כ, בשל עמדת משרד הרווחה שהתנגד לאימוץ על ידי זוגות להט"ב. במסגרת ההצעה יבוטל תנאי הסף הדורש זוגיות של "איש ואשתו", כך שלמעשה טובת הילד תקבע, ולא סוג הזוגיות של המאמצים.

ב-16 בספטמבר 2019 הורה על דחיית כניסתן לתוקף, עד לספטמבר 2020, של תקנות סדר הדין האזרחי החדשות שיזמה קודמתו בתפקיד, איילת שקד. הוא ציין כמה נימוקים: עקרון הוודאות המשפטית, שלטענת נציגי לשכת עורכי הדין ייפגע מאוד עקב הרפורמה; הפגיעה בציבור המתדיינים, שייאלצו להתאים את עצמם לסד זמנים לחוץ יותר; והטענות בדבר שיקול-הדעת השיפוטי הנרחב שיוענק לבתי המשפט במסגרת התקנות החדשות. לדבריו התקנות החדשות כוללת שורה של מטרות ועקרונות הנתונים לפרשנות נרחבת, שעשויים להוות כר פורה לפרשנות ולאקטיביזם שיפוטי. עוד אמר אוחנה כי בכוונתו לערוך בחינה כוללת ומקיפה של הרפורמה, שהשלכותיה משתרעות הרבה מעבר למה שמסגרת הזמן הקצר העומד לרשותו לצורך העניין מאפשרת.

בעקבות פרשת מותו של סלומון טקה, הודיע אוחנה ביולי 2019 על כוונתו להקים ועדת בדיקה ממשלתית לחקירת התנהלותה של מח"ש
בפברואר 2020 הביא אוחנה את ההצעה לאישור הממשלה, בניגוד לחוות דעתו של מנדלבליט שאין להקים ועדה בתקופת בחירות. הממשלה אישרה את הצעת אוחנה והוועדה הוקמה, אך בג"ץ ביטל את הקמתה.

באוקטובר 2019 כינס מסיבת עיתונאים שבה טען לקיומה של "הפרקליטות שבתוך הפרקליטות", קבוצה שלטענתו מובילה סדר יום מוטה פוליטית ומדליפה חומרי חקירה ודיונים פנימיים. לאחר כשבוע תקף במליאת הכנסת את התנהלות החוקרים במסגרת חקירתו של עד המדינה ניר חפץ במסגרת תיק 4000, טען כי החוקרים השתמשו נגדו באיומים ובמניפולציות כדי לסחוט ממנו "גרסה מלאה, תפורה אחד לאחד" לנתונים שבידיהם, והאשים את ראשי מערכת האכיפה בהגנה על עבריינים מחקירה אמיתית. חפץ עמד מאחורי עדותו ותבע את השר אוחנה. התביעה נדחתה על הסף, מאחר שדברי השר חוסים תחת חסינות חברי הכנסת, אך השופטת מתחה ביקורת על אוחנה על שהפר צו איסור פרסום.

לאחר סיום כהונת פרקליט המדינה שי ניצן מינה אוחנה את המשנה לפרקליטת מחוז המרכז, אורלי בן-ארי, לממלאת מקום פרקליט המדינה, בניגוד לעמדת היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, שיש למנות לתפקיד את שלמה למברגר. מנדלבליט מסר בתגובה כי "מינוי זה חורג באופן קיצוני ממתחם הסבירות ולפיכך קיימת מניעה משפטית באישורו". התנועה לאיכות השלטון עתרה לבג"ץ נגד המינוי. בג"ץ הקפיא אותו בצו ביניים, ובן ארי ויתרה עליו.

כחודש וחצי לאחר מכן, בראשית פברואר 2020, מינה אוחנה את דן אלדד לממלא מקום פרקליט המדינה בניגוד לדעתו של מנדלבליט. באפריל 2020, לקראת פקיעת מינויו של אלדד הוגשה עתירה לבג"ץ נגד הארכת המינוי, וזה אסר על אוחנה בצו ביניים למנות מחליף כלשהו. מנדלבליט הודיע כי עד למינוי הוא ימלא את מקום פרקליט המדינה. בתגובה העלה אוחנה טענות שלפיהן אנשי הפרקליטות והייעוץ המשפטי לממשלה נגועים בניגודי עניינים, קליקות ושיקולים זרים. הוא פנה למבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, בבקשה כי יבדוק את הדברים. אנגלמן הודיע כי אין מקום לסטות מתוכנית העבודה ביחס לפרקליטות וכי הנושאים שהועלו הועברו לידיעת החטיבה הרלוונטית.

ביוני 2021 בית משפט השלום נדחתה על הסף תביעת דיבה בסך חצי מיליון ש"ח של ניר חפץ כנגד אוחנה, כיוון שהייתה לו חסינות כחבר הכנסת. חפץ ערער על פסק הדין בבית המשפט המחוזי, ובנובמבר 2022, במסגרת פשרה בתביעה, התנצל אוחנה בפני חפץ, על שבזמן כהונתו כשר המשפטים חשף פרטים אישיים שהיו מוגנים בצו איסור פרסום

### השר לביטחון הפנים
[ממוזער|300px|ניצב [שמעון לביא (קצין משטרה)|שמעון לביא, רב-ניצב קובי שבתאי והשר אוחנה בביקור בהילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון בשנת 2021]]
ב-17 במאי 2020 מונה במסגרת ממשלת ישראל השלושים וחמש לשר לביטחון הפנים, ב-30 ביולי פרש מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי", ופינה את מקומו לעמית הלוי.

ביולי עיכב השר את תחילת אכיפתו של חוק איסור צריכת זנות בנימוק שלא ניתן מענה שיקומי לאוכלוסיות בזנות אך בדצמבר 2020 חתם על הצו.

בדצמבר 2020, מדינת ישראל הצטרפה באופן רשמי ל-ISA, ברית בין-לאומית של משרדי הפנים וביטחון הפנים, עוד באותו החודש החליט אוחנה כי מפקד מג"ב קובי שבתאי יהיה המפכ"ל ה-19 של משטרת ישראל, בנוסף החליט על מינויה של קטי פרי לנציבת שב"ס ה-18. במאי 2021 נדרשה משטרת ישראל להתמודד עם המהומות בישראל במהלך חודש הרמדאן.

בינואר 2021, בעת מבצע "לתת כתף" לחיסון מפני נגיף הקורונה, הורה לחסן את כלל סגל שירות בתי הסוהר לפני חיסון האסירים, בנימוק שסגל בתי הסוהר יוצא ונכנס מבית הסוהר, והוא מקור ההדבקה העיקרי. המהלך נעשה בניגוד לתעדוף משרד הבריאות וחרף פנייתם של המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, איתמר גרוטו, היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, ונשיא המדינה ראובן ריבלין. הם סברו שעליו לפעול לפי תיעדוף משרד הבריאות המנחה לחסן מבוגרים קודם צעירים. נגד הנחייתו של אוחנה הוגשו עתירות לבג"ץ. העתירות נדחו משום שבינתיים חוסנו האסירים, אך שלושת שופטי בג"ץ מתחו ביקורת על אוחנה וקבעו שחרג מסמכותו. בנותיו של אסיר שנפטר מקורונה פוצו במאות אלפים לאחר גישור, בעקבות טענתן של הבנות כי מות אביהן התרחש בשל הוראת השר.

#### אסון הר מירון

ב-10 באפריל 2021 הסכים לדרישתו של השר אריה דרעי שלא תוגבל הגעת מתפללים להר מירון בליל ל"ג בעומר. לאחר דיונים עם גורמי מקצוע ויתר השרים, הוסכם שלא להגביל את ההגעה להר אך להחיל את מגבלות ההתקהלות הקיימות של מגפת הקורונה. בליל ל"ג בעומר, י"ח באייר ה'תשפ"א, 30 באפריל 2021 אירע אסון בהר, ובתדחוקת קהל נספו 45 גברים וילדים, ונפצעו 102 בני אדם. זהו האסון האזרחי הגדול ביותר בתולדות מדינת ישראל.

כשבוע אחרי האסון כתב אוחנה: "אני אחראי לכל דבר הקשור בגופים שתחת אחריותי. אני אחראי – אך אחריות אין פירושה אשמה".

ב-30 באוגוסט 2022 שלחה ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון הר מירון הודעת אזהרה לאוחנה, שמשמעותה, שמקבל המכתב עלול להיפגע מן החקירה או מתוצאותיה. ב-6 במרץ 2024 פרסמה הוועדה את מסקנותיה, שבהן הטילה על אוחנה אחריות אישית, והמליצה כי לא ימונה בעתיד לשר לביטחון הפנים.

### יושב ראש הכנסת
[ממוזער|אמיר אוחנה מקבל את פניו של [ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי בכנסת, פברואר 2026]]

אוחנה נבחר לכנסת העשרים וחמש, וב-29 בדצמבר 2022, עם גיבוש הקואליציה החדשה, נבחר ליושב ראש הכנסת. במהלך טקס השבעתו כיושב ראש הכנסת הודה אוחנה לבן זוגו אלון והצהיר כי הכנסת בראשותו לא תפגע במשפחות להט"ב. במהלך דבריו חברי כנסת מסיעות יהדות התורה ונעם הסיטו את מבטם. במהלך טקסי ימי השואה והזיכרון לראשונה הופיע יושב ראש הכנסת יחד עם בן זוגו, כשאר ראשי השלטון. אוחנה יצא נגד התבטאויות של חבר הכנסת יצחק פינדרוס כנגד הקהילה הגאה. יושב ראש בית הנבחרים האמריקאי היה אורחו של אוחנה בכנסת במהלך מאי 2023. אוחנה היה יושב ראש הכנסת הראשון שנאם בפני פרלמנט בארצות ערב, בעת ביקורו במרוקו ביוני 2023.

אוחנה הוא בין התומכים הבולטים ברפורמה המשפטית, ובמשך שנת 2023 התקיימו בסמוך למעונו הפרטי מספר הפגנות מחאה נגד הרפורמה.

בפברואר 2025 הודיע שיעדר מטקס ההשבעה של השופט יצחק עמית לנשיא בית המשפט העליון, במחאה על שבג"ץ ביטל חוק יסוד ועל הליך הבחירה של עמית. בישיבת הפתיחה של מושב החורף (20 באוקטובר 2025) פנה אוחנה אל יצחק עמית בתואר "שופט" ולא "נשיא" - צעד שגרר מהומה במליאה והוביל להבהרות פומביות מצד נשיא המדינה וראש הממשלה; בנאומו עמד על עמדתו במחלוקת סביב הליך המינוי והסמכויות המוסדיות. אוחנה גם נמנע מלהזמין את עמית למושב הכנסת שבו נאם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, לישיבה לציון יום הולדתה של הכנסת. ולביקורו של ראש ממשלת הודו, נרנדרה מודי. במחאה על כך החרימה האופוזיציה את נאומו ונאום ראש הממשלה נתניהו בעת ביקורו של מודי בכנסת.

## עמדותיו
אוחנה הביע פעמים רבות עמדות התומכות בחיזוק ושימור ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון, ובהסדרת בנייה בהתנחלויות, כגון בעניין פינוי עמונה, ובכך שיזם דיונים בנושא הסדרת בנייה בביתו של פצוע צה"ל ממבצע צוק איתן.

אוחנה תומך בשוק חופשי ובהקלות בנשיאת כלי ירייה וזכויות להט"ב.

אוחנה מתנגד לאקטיביזם שיפוטי. הביע תמיכה בהפיכת תפקיד היועץ המשפטי למשרת אמון ובפסקת ההתגברות שאותה כינה "התגלמות הדמוקרטיה". במאי 2018, אמר בריאיון לאתר זווית אחרת שלא צריך להזדעזע מהרעיון של אי-ציות לפסיקה של בית המשפט העליון.

אחרי כניסתו לתפקיד שר המשפטים אמר כי "השופט הוא שופט, לא מורה דרך ולא מחנך הדור. הוא צריך לפסוק על פי החוק הקיים, לא לבטל חקיקה ולא לייצר חקיקה, למעט 'מקרים קיצונים שדגל שחור מתנוסס מעליהם', ולא נתקלתי בכאלה עד כה".

## חייו האישיים
אוחנה יצא מהארון בגיל 15 כהומוסקסואל. מתגורר בתל אביב עם בן זוגו, אלון חדד, וילדיהם התאומים, שנולדו באוגוסט 2015 בהליך פונדקאות באורגון שבארצות הברית. אוחנה הוא אביו הביולוגי של הבן וחדד הוא האב הביולוגי של הבת.

אוחנה היה טבעוני במשך תשעה חודשים, אך הפסיק זאת כשהרגיש, לדבריו, שזה גורם לו לסלוד מאנשים אחרים בשל יחסם לבעלי חיים.

## קישורים חיצוניים

* 
* אמיר אוחנה, באתר ערוץ הכנסת
* 
*  אבשלום קור, באופן מילולי: יושבי ראש הכנסת והסבתא - שפרינצק, ריבלין, אוחנה, גלי צה"ל, 25 באוגוסט 2025
**כתבות ותחקירים**
* 
* 
* Gil Hoffman, Gay Likudnik hopes to join next Knesset, The Jerusalem Post
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* נתונים חדשים: כך מנצל אוחנה את תפקידו כיו"ר הכנסת כדי לשרת את הממשלה
**נאומיו**:
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשון לציון: חברי הכנסת
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:עורכי דין פליליים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון מבואות הנגב
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל: משפטים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים וארבע
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים וחמש
קטגוריה:חברי הקבינט המדיני-ביטחוני
קטגוריה:להט"בים יהודים
קטגוריה:חברי כנסת להט"בים
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:עורכי דין להט"בים ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת: משפטנים
קטגוריה:אנשי השב"כ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976