open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
You Can't Read this Book

***You Can't Read This Book: Censorship in an Age of Freedom*** הוא ספר עיון מ-2012 שנכתב על ידי העיתונאי הבריטי, ניק כהן. הספר עוסק בצנזורה המודרנית, חוקי הכוח הפלוטוקרטים ופרטיות, וחופש הביטוי.

בספר נטען כי הגישה הבלתי-מוגבלת למידע מקוון ולמדיות החברתית עשויה לזרז את נפילתם של הדיקטטורים. עם זאת, נטען גם שהאנושות אינה נמצאת בעידן חופשי חסר תקדים. בספר גם נקבע כי האנושות נתונה בידי מבנים מהדקים שמסתכלים תמיד על מה שאנו אומרים, חושבים או עושים. לדברי כהן, חוקי הפרטיות  מאפשרים לעשירים לצנזר את העיתונות החופשית, והמחאה נגד הצנזורה גורמת לדיכוי הקולות של המתנגדים בשל "ההמולה שמברכת את האינטרנט כגואל הדמוקרטיה". עוד נטען כי אף על פי שהאנושות נראית יותר מושכלת מאי פעם, אם האנושות כל כך רוצה לשמור על חופש הביטוי, היא לא צריכה להתעלם מההיסטוריה שלה.

## ביקורות
אפיגרף  הספר מוקדש לכריסטופר היצ'נס:

הסופר הבריטי, חניף קוריישי, נתן ביקורת על הספר, וכתב כי האימה בידיעת האמת והרצון לבורות, היא תשוקה אנושית מרכזית: "אנשים לא רוצים לשמוע את עצמם, שלא לדבר על אף אחד אחר. האמת יכולה להיות כל כך מטרידה שכל שקר [אחר] עדיף. לכן, האפשרות של הסתכלות אחרת על הדברים נשללת על ידי מערכות פוליטיות, תאגידים, רשויות, בנקים, הורים ושוחרי כוח מכל הסוגים."

העיתונאי האמריקאי, רוברט בראדלי, כתב באתר החדשות האמריקאי, "הפינגטון פוסט", כי הנקודה המעניינת ביותר היא ש-"ברגע שאתה נכנס למקום עבודתך, אתה כבר לא מתגורר בתוך דמוקרטיה נשלטת, אלא משועבד לדיקטטורה שיטתית שאומרת לך מתי לאכול, איפה להשתין ואיזה בגדים ללבוש. אוי ואם אתה מעז לשרוק על 'הנוהגים העסקיים' שלך! סיעת המשטרה החשאית, המכונה באהבה 'משאבי אנוש', תביא אותך לארוז חפצים, לפיטורים ולהישבר מהר יותר מאשר שהמאבטח הסובל מעודף משקל יוכל לזרוק את 'התחת הלא-שגרתי' שלך מחוץ לבניין!". החל מהמקרה של האקטביסטית ההולנדית, אייאן חירסי עלי, כהן הציג סקירה של סוגיות הצנזורה, והגיב על תקריות חשובות רבות, ביניהן גם, פרשת קריקטורות מוחמד, סיימון סינג, ג'וליאן אסאנג', חוקי לשון הרע, וכמו כן צורות חדשות של כושר ההמצאה, בכל הנוגע לאמירת אמת, כגון טוויטר. הסופר הבריטי, חניף קוריישי, כתב כי "[ה]טיעונים שכהן מתאר בצורה כה חיה הם הכרחיים וחשובים לשמוע, וכך גם העובדה שהמתח בין דיכוי לחופש לעולם לא יסתיים. זה לא כאילו יום אחד הכל יסתדר. מה שמכריע הוא שהריב אינו סגור; ולראות כי סיום מריבות הוא הגורם לאידאולוגיות חסרות חיים: הן מתנהגות כאילו רק תפיסה אחת של העולם אפשרית, כאילו ניתן להרוג את הדמיון, ושגרסאות אחרות של המציאות לא יתקבלו על הדעת."

## ראו גם
* חופש אקדמי
* חופש העיתונות
* חופש הביטוי
* חירות המחשבה

## קישורים חיצוניים
* האתר הרשמי של ניק כהן
* 

* Book Review by Hanif Kureishi, on *[[אינדפנדנט|The Independent]]* 27 בינואר 2012.
* Review of ''You Can't Read This Book'', by Robert Bradley, on *[[הפינגטון פוסט|Huffington Post]]* 25 באוגוסט 2013.
* Abstract of ''You Can't Read This Book''
* Euston Manifest


## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי 2012
קטגוריה:ספרים על צנזורה
קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
עלעליות

**עַלְעַלִּיּוֹת** (שם מדעי: Sacoglossa) הן ענף קטן של 284 מיני חשופיות ימיות, החיות על ידי בליעת תוכן התאים של אצות.
## מאפיינים
עלעליות נוהגות לנקב אצות ולצרוך את נוזל התאים כמזון. חלקן פשוט מעכלות את הנוזל, אך מינים מסוימים מסוגלים לסנן את הכלורופלסטים מתוך הנוזל שהן מוצצות ולשלב אותו ברקמותיהם. מאחר שעורן של העלעליות שקוף הכלורופלסטים שהן מצצו מהאצות ממשיך להחשף לאור השמש וכתוצאה לייצר סוכר בדומה לתהליך הפוטוסינתזה בצמחים ולספק אנרגיה לעלעלית. למעשה העלעלית נעה בזכות אנרגיה סולרית. תופעה יוצאת דופן זו מכונה kleptoplasty (גנבת פלסטידה).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באאוקן
קטגוריה:חשופיות ים
משה שמר

**משה (מוסא) (כהן) שֶׁמֶר** (1935–2019) היה איש חינוך, פעיל ציבור ועיתונאי שפעל לשימור מורשת יהודי סוריה בכלל ודמשק בפרט. שימש כשופט (נציג ציבור) בבית הדין לעבודה, עורך ומפיק המגזין "מכאן ומשאם" (כתב העת למורשת יהדות דמשק), מחזיק תיק החינוך והספורט במועצת העיר חולון ומנהל בתי חולים ומחוזות של קופת החולים כללית. היה חבר פעיל בעמותת ידידי המרכז הרפואי וולפסון בחולון וחבר בארגון "בני-ברית", בו אף כיהן כנשיא לשכת 'אל-על'. בשנת 2004 קיבל את תואר יקיר העיר חולון.

## ביוגרפיה
שמר נולד בדמשק בשם מואיז מכללתי. המשפחה התגוררה ב"חארת אל-יהוד" (שכונת היהודים). אב המשפחה, יצחק, עסק כחרת נחושת, ומואיז הועסק כשוליה בבית המלאכה של אביו. במקביל ללימודיו בבית הספר היהודי "אליאנס".

במאי 1945 עלה לישראל, יחד עם אחותו לינדה בת השמונה. הקבוצה הלכה ונסעה במשאית במשך שלושה לילות עד שלבסוף הגיעה לקיבוץ כפר גלעדי. העלייה הייתה במסגרת מאמצי הפלמ"ח והסוכנות היהודית להבריח ולהעלות את יהודי סוריה לארץ. חצי שנה לאחר מכן עלתה גם שאר המשפחה והשתקעה בשכונת עם בחולון.

בחולון למד משה בבית-החינוך "ביאליק" ובמקביל עבד כנער בחלוקת דואר בסניף המרכזי בעיר. בנוסף, סייע לאביו במכירה וחלוקה של לחם לתושבי העיר. כחבר בתנועת "הנוער העובד" היה פעיל בהדרכת נוער במעברת חולון וריכז בית-הבראה לנערים עובדים בקיבוץ נען. מ-1954 עד 1968 היה מזכיר החטיבה המקצועית של הנוער העובד במועצת פועלי חולון, והיה ממייסדי בית-ספר ערב לנערים עובדים בחולון.

ב-1963 זכה במלגת-לימודים מטעם המועצה הבריטית (British Council) ויצא לאנגליה לשנת לימודי כלכלה וסוציולוגיה תעשייתית, מינהל ושלטון. עם שובו, התקבל לאוניברסיטת תל אביב וסיים תואר ראשון בכלכלת ארצות מתפתחות, מדעי המדינה ומינהל. ב-1988 חזר לאוניברסיטה והיה לבוגר הקורס הדו-לשוני למנהלים בכירים במינהל שירותי בריאות ורפואה.

## קריירה הציבורית
### הוועד הפועל של ההסתדרות
בשנים 1968–1975 שימש כמנהל המחלקה לשיתוף עובדים בניהול וברווחים בוועד הפועל של ההסתדרות הכללית.

ב-1975 עבר למרכז קופת-חולים ושימש כעוזר בכיר לראש אגף ארגון ומינהל, וכמנהל מחלקת ההדרכה ופיתוח משאבי אנוש. ב-1979 התמנה למנהל קופת-חולים במרחב הנגב והמנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים סורוקה. ב-1986 נתמנה כמנהל המרכז הרפואי שיקומי גריאטרי הרצפלד בגדרה. ב-1991 התמנה למנהל מחוז השומרון של הקופה עד לפרישתו ב-1993.

לאחר פרישתו מקופת החולים הכללית, שימש כשופט (כנציג ציבור) בבית-הדין האזורי לעבודה וכן כמגשר ומפשר. במסגרת פעילותו לשימור תרבות יוצאי דמשק, הצטרף לארגון יוצאי דמשק, שם יזם ערך והפיק את המגזין "מכאן ומשאם".

### מפלגת העבודה
שמר היה מפעילי צעירי מפא"י ועם הקמת "המשמרת הצעירה של מפלגת העבודה" הצטרף לשורותיה. לאורך השנים היה פעיל במפלגה ובמוסדותיה המקומיים והארציים ואף התמודד על מקום בכנסת ישראל.

ב-1974 נבחר למועצת עיריית חולון והופקד על תיק הנוער והספורט.

## חיים אישיים
מאז שעלה ארצה, התגורר שמר בחולון. הוא היה נשוי לרות (אשת חינוך), ולהם נולדו שלושה בנים. אחיו הצעיר הוא פרופסור יהושע שמר, יו"ר אסותא ומנכ"ל משרד הבריאות לשעבר.

שמר נטמן בבית העלמין בקיבוץ עינת.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ישראלים ילידי סוריה
קטגוריה:בוגרי בית הספר ביאליק (חולון)
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:חולון: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בעינת
קטגוריה:נציגי ציבור (עובדים) בבתי הדין לעבודה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
Movieline

**Movieline** (בתרגום לעברית: **קו הסרטים**) היה אתר אינטרנט ולשעבר מגזין קולנוע ובידור מודפס. המגזין רכש הצלחה גדולה, תחילה כהוצאה מקומית בלוס אנג'לס, שהושק בשנת 1985, ומאוחר יותר, בשנת 1989, הופץ בקנה מידה לאומי. 

המגזין נודע מאוד גם בקרב מבקרים רבים שאינם עובדים בו, כאשר זכה להתייחסות כמעט פולחנית מצדם. עם זאת, ככל שחלפו השנים, התחלפה ההנהלה של המגזין והמכירות שלו החלו להתדרדר, עד כדי כך שבשנת 2009 ההוצאה המודפסת נסגרה. המגזין שרד רק משום שחברת PMC האמריקאית רכשה חלק מהזכויות על המגזין מעט קודם לכן, בספטמבר 2008. החברה מימנה הוצאה אינטרנטית של המגזין, ועם עידן האינטרנט שהחל לתפוס תאוצה העיתון צבר פופולריות גבוהה מאוד באינטרנט. אף על פי כן, גם הגרסה האינטרנטית של העיתון נסגרה לבסוף בשנת 2014 מפאת בעיות תקציב.

בין כותבי העבר של המגזין במרוצת השנים נמנים ג'ו קווין, סטיבן פרבר, מרתה פרנקל וסטיבן רבלו.

## קישורים חיצוניים
* 

* 100 הסרטים הטובים ביותר אי-פעם, רשימה של אתר Movieline

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי אינטרנט אמריקאיים
צ'ארלס הנרי רוס

**צ'ארלס הנרי רוס** (באנגלית: **Charles Henry Ross**) היה עורך, סופר וקומיקסאי בריטי, שנודע בזכות יצירת הקומיקס אלי סלופר שהיה מהחלוצים בתחום.

## ביוגרפיה
רוס נולד בשנת 1835 בעיר לונדון, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד.

עם השנים נמשך רוס לכיוון העיתונות עד שבשנת 1867 התקבל לעבודה במגזין הקומי הבריטי "ג'ודי", שהיווה את המתחרה המשמעותי ביותר למגזין פאנץ'. במסגרת העיתון פרסם את אחת מדמויות הקומיקס הראשונות אי פעם - אלי סלופר. תחילה אייר בעצמו את רצועות הקומיקס שכתב, אולם מהר מאוד שותפתו ובת זוגו לעתיד אמיליה דה טסלר (בשם הבדוי מרי דוואל) קיבלה עליה את מלאכת הציור, בעוד שרוס המשיך לחבר את התוכן שברצועות. ייתכן שטסלר ורוס נישאו בשלב מסוים, ולשניים נולד בן בשם צ'ארלס.

לאחר מספר שנים בעיתון התקדם רוס לתפקידים בכירים, עד שלבסוף היה לעורך הראשי של המגזין. במסגרת תפקידו כעורך גם פרסם מספר טורים ורצועות קומיקס שזכו להצלחה. עד לסוף חייו איגד רוס את רצועות הקומיקס שפרסם בעצמו ויחד עם אשתו בשישה ספרים.

רוס נפטר ב-12 באוקטובר 1897, כשבע שנים אחרי אשתו, בלונדון.

## קישורים חיצוניים

* עבודותיו של רוס באתר פרויקט גוטנברג
* [עבודות על או של רוס](https://archive.org/search.php?query=((subject%3A%22Ross%2C%20Charles%20Henry%22%20OR%20subject%3A%22Ross%2C%20Charles%20H.%22%20OR%20subject%3A%22Ross%2C%20C.%20H.%22%20OR%20subject%3A%22Charles%20Henry%20Ross%22%20OR%20subject%3A%22Charles%20H.%20Ross%22%20OR%20subject%3A%22C.%20H.%20Ross%22%20OR%20creator%3A%22Charles%20Henry%20Ross%22%20OR%20creator%3A%22Charles%20H.%20Ross%22%20OR%20creator%3A%22C.%20H.%20Ross%22%20OR%20creator%3A%22C.%20Henry%20Ross%22%20OR%20creator%3A%22Ross%2C%20Charles%20Henry%22%20OR%20creator%3A%22Ross%2C%20Charles%20H.%22%20OR%20creator%3A%22Ross%2C%20C.%20H.%22%20OR%20creator%3A%22Ross%2C%20C.%20Henry%22%20OR%20title%3A%22Charles%20Henry%20Ross%22%20OR%20title%3A%22Charles%20H.%20Ross%22%20OR%20title%3A%22C.%20H.%20Ross%22%20OR%20description%3A%22Charles%20Henry%20Ross%22%20OR%20description%3A%22Charles%20H.%20Ross%22%20OR%20description%3A%22C.%20H.%20Ross%22%20OR%20description%3A%22Ross%2C%20Charles%20Henry%22%20OR%20description%3A%22Ross%2C%20Charles%20H.%22)%20OR%20(%221835-1897%22%20AND%20Ross))%20AND%20(-mediatype:software%29) באתר ארכיון האינטרנט
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קומיקסאים בריטים
קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1835
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1897
טיקול

**טיקול** (בספרדית: **Ticul**) היא עיר במדינת יוקטן שבמקסיקו. היא ממוקמת במרחק של כ-100 קילומטר דרומית למרידה, הבירה של יוקטן. נכון ל-2020, מתגוררים בעיר 40,495 תושבים והיא ממוקמת במקום ה-8 ביוקטן מבחינת מספר תושבים. 

גובהה של העיר הוא 20 מטרים.

העיר מכונה פנינת הדרום, מפני שהיא נמצאת בחלקה הדרומי של יוקטן.

למעלה ממחצית מתושבי העיר דוברים את שפות המאיה, בנוסף לשפה הספרדית.

## היסטוריה
טיקול הייתה חלק מתרבות המאיה בתקופה הפרה-קולומביאנית. לאחר הכיבוש הספרדי של יוקטן, טיקול הוקמה מחדש כיישוב קולוניאלי ספרדי בשנת 1549. טיקול הוכרזה כעיר בשנת 1847.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יוקטן (מדינה)
קטגוריה:מקסיקו: ערים
משה כהן (אמן)

**משה יוסף כהן** (1897 בקירוב – 12 במרץ 1965) היה אמן הדפס ישראלי.

## ביוגרפיה
משה כהן, בן אברהם הכהן, נולד בשנת 1897 בקירוב באימפריה הרוסית. בשנות ה-20 של המאה ה-20 עלה לארץ-ישראל והתיישב בירושלים, שם שימש כעובד ב"דפוס גרפיקה" של מאיר גור אריה וזאב רבן, שהוקם בחסות בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות ופעל עד לשנת 1930 וכן כדפס-אמן אצל אבל פן. בשנת 1939 יצר איורים עבור הספר "מאה פלא ופלא: מבחר פלאי מדע, להטים ושעשועים לילד ולנער" שנערך בידי אברהם אבן שושן. ב-16 בינואר 1948 נפל בנו היחיד אלכסנדר-יהודה, שצורף לפלוגת הל"ה, בקרב ליד הכפר צוריף. רעייתו, נחמה כהן, נפטרה ב-16 ביולי 1948 לאחר מחלה ארוכה ונקברה בהר המנוחות בירושלים. בשנת 1949 הוציא כהן לאור הגדה של פסח לזכר בנו. הגדה זו לוותה באיורים שיצר ויצאה במספר מהדורות.

על פי גדעון עפרת, כהן שימש, החל משנת 1940, כאחראי על סדנת הדפס-האבן של "בצלאל החדש" וכמורה בתחום זה. הוא לימד בבית הספר עד לשנת 1960. במקביל הועסק גם ב"מפעל השכפול" של האוניברסיטה העברית. בשנת 1955 בקירוב הקים את הסדנה לדפוס-אבן בכפר האמנים עין הוד. הוא אף עבר להתגורר שם באופן חלקי. ב-1955 גם הדפיס הדפסי-אבן של אביגדור אריכא, ששובצו במהדורה של הסיפור "ספיח" מאת חיים נחמן ביאליק בהוצאת מוסד ביאליק. ב-1963-1962 פרש גם מעבודתו באוניברסיטה. במרץ 1965 נפטר ונקבר בהר המנוחות בירושלים. בשנת 1968 ראה אור "מדריך טכני לליטוגרפיה" שכתב בהוצאת אגף הנוער של מוזיאון ישראל.

## קישורים חיצוניים

* 
* רב"ט כהן אלכסנדר-יהודה ז"ל, באתר מוזיאון הפלמ"ח

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל בצלאל
קטגוריה:מורים לאמנות בישראל
קטגוריה:אמני הדפס ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1897
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1964
מנצ'סטר סיטי (כדורגל נשים)

**מועדון הכדורגל מנצ'סטר סיטי נשים** (באנגלית: **Manchester City Women's Football Club**), ובקיצור **מנצ'סטר סיטי נשים**, הוא מועדון כדורגל נשים אנגלי מהעיר מנצ'סטר, המשחק בסופר ליג - ליגת העל האנגלית. המועדון נוסד בשנת 1988 בשם **מנצ'סטר סיטי ליידיס** (באנגלית: **Manchester City Ladies Football Club**) כפעילות צדדית במועדון מנצ'סטר סיטי, והחל משנת 2012, במסגרת הסכם חדש, הפך למחלקת כדורגל הנשים הרשמית של המועדון.

## היסטוריה
**מנצ'סטר סיטי ליידיס**, נוסד בשנת 1988 כמועדון נשים המסונף למועדון הגברים. למרות זאת, המועדון לא קיבל תמיכה ממועדון הגברים, נאבק במשך שנים על קיומו וסבל מקשיי תקציב ותנאים לאימון ומשחק. מאז הקמתה שיחקה הקבוצה  בליגת המחוזות במסגרת המחוז הצפון מערבי. בשנת 2000 עלתה למחוז הצפוני בליגת המישנה.

כשבוצעה המהפכה בליגת הנשים האנגלית והוקמה הסופר ליג בשנת 2010, הקבוצה לא זכתה להצטרף לליגה והמשיכה לשחק שלוש עונות בליגת המישנה. במסגרת הרחבת הליגה המקצוענית באנגליה ל-18 קבוצות בשתי ליגות קיבלה גם הקבוצה הזדמנות ואף קודמה ישר לליגה הבכירה. כנראה גם כיוון שבתקופה זו החלה לקבל את תמיכת מועדון הגברים מבחינה תקציבית וכן זכתה לשיתוף מלא במתקני המועדון ובשדרוג תנאי האימון. במסגרת הכניסה לליגה הבכירה שינתה הקבוצה את שמה למנצ'סטר סיטי נשים והחתימה מספר שחקניות מפתח מהטובות באנגליה בתקופה זו.

ח'דיג'ה שאו היא מלכת הכיבושים עם 68 שערים (נכון למרץ 2024).

## בזירה המקומית
מאז הצטרפה לסופר ליג הפכה הקבוצה לאחת החזקות והדומיננטיות שבה. היא זכתה באליפות בשנת 2016 ו-6 פעמים סיימה כסגנית האלופה. כמו כן זכתה שלוש פעמים בגביע וארבע פעמים בגביע הליגה.

## בליגת האלופות
בעונת 2016/2017 העפילה לראשונה לליגת האלופות והצליחה להגיע חצי הגמר בו הפסידה לליון. זה היה הישג השיא של הקבוצה אותו שחזרה גם בעונה הבאה שגם בה הפסידה בחצי הגמר לליון.

מאז העפילה לראשונה לליגת האלופות הקבוצה משחקת בה ברציפות.

## תארים והישגים
* **[[הסופר ליג האנגלית לנשים]]** - (1): 2015/2016
* **[[גביע ה-FA לנשים]]** - (3): 2016/2017, 2018/2019, 2019/2020
* **גביע הליגה** - (3): 2014, 2016, 2018/2019, 2021/2022

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל נשים אנגליות
מאזדה CX-4

**מאזדה CX-4** (באנגלית: **Mazda CX-4**) היא קרוסאובר קופה בעלת חמישה מקומות שמיועדת לסין, היא מיוצרת על ידי מאזדה משנת 2016 והוצגה בשנת 2016 בתערוכת הרכב הבינלאומית של בייג'ינג.

## מפרט טכני
ה-CX-4 כוללת מנוע בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים או 2.5 ליטרים בהספקים של 158 או 192 כוחות סוס. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים.

## מתיחת פנים 2020
בשנת 2020 עברה ה-CX-4 מתיחת פנים הכוללת פגוש קדמי ואחורי בעיצוב שונה אך מערכת ההנעה נשארה כמו לפני מתיחת הפנים.

## גלריה

קובץ:Mazda CX-4 001 China 2017-04-03.jpg|לפני מתיחת הפנים
קובץ:Mazda CX-4 facelift 001.jpg|אחרי מתיחת הפנים


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
CX-4
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2016
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
אדגר פ. ז'אקובס

**אדגר פליקס פייר ז'אקובס** (בצרפתית: **Edgard Félix Pierre Jacobs**; 30 במרץ 1904 – 20 בפברואר 1987), הנודע בשם העט **אדגר פ. ז'אקובס** (**Edgar P. Jacobs**), היה קומיקסאי וצייר בלגי, שנחשב לאחד מהאבות המייסדים של הקומיקס הבלגי, בעיקר בזכות סדרת הקומיקס שלו בלייק ומורטימר ושיתוף הפעולה הפורה שלו עם הרז'ה.

## ביוגרפיה
ז'אקובס נולד בבריסל, בלגיה ב-30 במרץ 1904. בצעירותו התעניין באמנות ובמוזיקה ועבד בעבודות מזדמנות באופרה.

בשנת 1919 סיים את לימודיו, ופנה לקריירה מוזיקלית כזמר בריטון באופרה. בשנת 1929 זכה במדליה השנתית של ממשלת בלגיה על שירה קלאסית. הוא המשיך לעסוק בשירה באופרות בבריסל ובליל בשילוב עבודות איור קטנות, עד שבשנת 1940 נטש לחלוטין את תחום המוזיקה ופנה לעסוק בציור. הוא החל בציור איורים מסחריים, ואף אייר במגזין הקומיקס לילדים *Bravo.*

במהלך מלחמת העולם השנייה, כאשר הקומיקס פלאש גורדון נאסר לפרסום בבלגיה על ידי שלטונות הכיבוש הגרמניים, התבקש ז'אקובס לצייר לקומיקס סוף חלופי.

במקביל, הוא הפך לעוזרו וידידו הקרוב של הקומיקסאי הבלגי הרז'ה, ועזר לו באיור הקומיקס הסיגרים של פרעה. לאחר מכן סייע לו בצביעת הכוכב המסתורי, ובסידור וצביעה מחדש של הספרים טינטין בקונגו, טינטין באמריקה, שרביטו של אוטוקר והלוטוס הכחול. בהמשך גם השתתף בציור הספרים שבעת כדורי הבדולח ואסירי השמש. הרז'ה אזכר אותו בקריצות שונות לאורך הסדרה; כך למשל, בספר הסיגרים של פרעה מצויר ז'אקובס כאגיפטולוג חנוט בקבר פרעה, בשם "E.P. Jacobini". בנוסף מופיע ז'אקובס יחד עם הרז'ה בסצנת הסיום של הספר כרישי הים האדום.

הרז'ה סיפר ש

בשנת 1946 החל ז'אקובס לפרסם את סדרת הקומיקס שלו, בלייק ומורטימר, במגזין טינטין. הסיפור הראשון שהתפרסם היה "סודו של דג החרב".

בשנת 1947 ביקש ז'אקובס מהרז'ה לקבל קרדיט על חלקו ביצירת טינטין, אך הרז'ה סירב. מאז היחסים ביניהם התקררו, אך הסדרה של ז'אקובס המשיכה להתפרסם במגזין. בשנים הבאות המשיך לפרסם את פרקי הסדרה, שזכתה להצלחה רבה.

בשנת 1973 זכה ז'אקובס בפרס פרי סן־מישל  ליצירת המדע הבדיוני הטובה ביותר, עבור החלק הראשון של ספרו "שלושת הנוסחאות של פרופסור סאטו".

ב-20 בפברואר 1987 מת ז'אקובס, בגיל 83. לפני מותו כתב תרחיש לחלק השני של "שלושת הנוסחאות של פרופסור סאטו", אך לא הספיק לסיים אותו. בוב דה מור השלים את האלבום, שהתפרסם שלוש שנים לאחר מכן, בשנת 1990.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קומיקסאים בלגים
קטגוריה:ציירים בלגים
קטגוריה:מאיירים
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1904
קטגוריה:בלגים שנפטרו ב-1987
פער מגדרי

**פער מגדרי** (באנגלית: **Gender gap**) הוא פער יחסי בין אנשים ממגדר שונה, והוא בא לידי ביטוי במגוון מגזרים בחברות רבות. קיימים הבדלים בין גברים ונשים כפי שהם באים לידי ביטוי בהישגים או עמדות חברתיות, פוליטיות, אינטלקטואליות, תרבותיות, מדעיות או כלכליות.

דוגמאות ל**פער מגדרי** כוללות, בין השאר:
* פערי שכר מגדריים – ההפרש הממוצע בין התגמול לגברים עובדים לבין התגמול לנשים עובדות, כאשר לגברים משלמים יותר מאשר נשים.
* פער מגדרי בחינוך  – אפליה מינית במערכת החינוך המשפיעה על גברים ונשים כאחד במהלך ואחרי חוויותיהם החינוכיות.
* פער מגדרי בהתאבדויות  – שיעורים שונים של התאבדויות שהושלמו והתנהגות אובדנית; נשים סובלות, לעיתים קרובות, ממחשבות אובדניות, ואילו גברים מתאבדים בתדירות גבוהה יותר.
* פער מגדרי בוויקיפדיה – העובדה שתורמים בוויקיפדיה הם בעיקר גברים, ישנם מעט יחסית ביוגרפיות שעוסקות בנשים, וקיים שיעור נמוך של נושאים שקהל היעד שלהם הוא נשים.

## ראו גם
* בינאריה מגדרית

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מגדר
קטגוריה:נשים בשוק העבודה
Scandal

"**Scandal**" הוא שיר של להקת הרוק הבריטית קווין. הוא יצא כסינגל הרביעי באלבום *[[The Miracle]]* בשנת 1989 והגיע לשיא במקום ה-12 בהולנד, ולמקום ה-25 במצעד הבריטי.

## הרקע לשיר
השיר, שנכתב על ידי גיטריסט הלהקה בריאן מיי, עוסק בתשומת הלב הלא רצויה שקיבלו מיי וסולן הלהקה פרדי מרקיורי מהעיתונות בסוף שנות השמונים, שכללה את גירושיו של מיי מאשתו הראשונה כריסי מולן ויחסיו עם השחקנית אניטה דובסון, וספקולציות גוברות בתקשורת בנוגע לבריאותו של פרדי מרקיורי. מרקיורי אובחן כחולה איידס באפריל 1987, אך הוא לא סיפר לתקשורת על מצבו עד יום לפני מותו ב-24 בנובמבר 1991.

## הקליפ
בקליפ של השיר מופיעה הלהקה על במה שתוכננה להיראות כמו עיתון. הוא צולם באולפני פיינווד בספטמבר 1989.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בריאן מיי
קטגוריה:שירים על המדיה
קטגוריה:שירי מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
מאזדה MX-30

**מאזדה MX-30** (באנגלית: **Mazda MX-30**) היא קרוסאובר חשמלית בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי מאזדה משנת 2020. היא הוצגה בשנת 2019, והגיע לישראל ב-19 באוגוסט 2021.

## מפרט טכני
ה-MX-30 כוללת מנוע חשמלי המספק כ-141 כוחות סוס עם סוללת ליתיום-יון בעלת קיבולת של 35.5 קילוואט שעה המספקת טווח חשמלי של 200 קילומטרים.

## גרסה היברידית
בשנת 2020 חשפה מאזדה גרסה היברידית, הכוללת מנוע בנזין בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-156 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה, המנוע נעזר במערכת מיקרו היברידית המספקת כ-6.9 כוחות סוס עם סוללת לתיום יון במתח 24 וואט.

## גלריה

קובץ:Mazda MX-30 IMG 3756.jpg|מאזדה MX-30
קובץ:Mazda MX-30 Highest Set -Industrial Classic- 2WD (5AA-DREJ3P) front.jpg|הגרסה ההיברידית


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

MX-30
קטגוריה:מכוניות חשמליות
קטגוריה:כלי רכב יפניים
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:מכוניות היברידיות
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2020
ג'וני קנאק

ממוזער|קריקטורה המייצגת את ג'וני קנאק משנת 1910 לערך.
**ג'וני קנאק** (באנגלית: **Johnny Canuck**) הוא גיבור סרטי קריקטורה וגיבור-על קנדי, שנוצר כקריקטורה פוליטית בשנת 1869 ומאוחר יותר הומצא מחדש, בעיקר כגיבור פעולה ממלחמת העולם השנייה בשנת 1942. הוונקובר קנאקס, קבוצת הוקי קרח מקצועית בליגת הוקי הבינלאומית (NHL), משתמשת כיום במוטיב חוטב העצים של ג'וני קנאק כאחד מסמלי הלוגו שלהם.

## כקריקטורה פוליטית
ג'וני קנאק הוא חוטב עצים בדיוני וההאנשה המדינית והלאומית של קנדה. הוא הופיע לראשונה בסרטים מצוירים פוליטיים מוקדמים משנת 1869, שם הוצג כבן דוד צעיר יותר של הדוד סם האמריקאי וג'ון בול הבריטי לבוש כחוטב עצים, חקלאי, צייד, חוואי או חייל הוא אופיין כבריא ופשוט נפש ולעיתים קרובות תואר כמתנגד לבריונות של ג'ון בול או הדוד סם. הוא הופיע באופן קבוע בקריקטורות במשך 30 שנה לפני שירד בשימוש בתחילת המאה ה-20.

## כגיבור על
הדמות צצה מחדש במהלך מלחמת העולם השנייה בגיליון פברואר 1942 של חוברת קומיקס מספר 1 של "מאפייני בל". הקריקטוריסט ליאו באקל יצר את הדמות כנער. בתחילה, לג'וני קנאק לא היו כוחות על. מעלליו המצוירים של ג'וני קאנוק סייעו לקנדה במאבק נגד הנאציזם. כמו קפטן אמריקה, הוא נפגש עם אדולף היטלר וכמעט סיים את המלחמה.

השימוש בדמויות קריקטורה כאלה פחת בפופולריותן לאחר מלחמת העולם השנייה. עם זאת, בשנת 1975 צצה דמות קומיקס חדשה, בדמות קפטן קנאק. קפטן קנאק, שנוצר על ידי ריצ'רד קומלי (שהיה אז לא מודע לדמותו הקודמת של ג'וני קנאק), היה גיבור-על ולא רק גיבור, הוא לבש גרביונים אדומים-לבנים ונשא מסכת עלה מייפל אדום שהוטבע על מצחו.

בשנת 1995 הוציא דואר קנדה סדרה של בולי דואר קנדיים שחגגו את גיבורי העל הקומיקסאיים של קנדה. ג'וני קנאק מתואר כשהופיע בספרי הקומיקס, לבוש במעיל טיסה, משקפי מגן, כיסויי ראש מעור ומגפיים. ג'וני קנאק קשור למסורת של גיבורים קנדים עמידים, כנים, בעלי מעמד.

ספריו של טי. טימפטון בהוצאת מונסטון הקימו לתחייה את הדמות בקומיקס שנקרא במקור "ג'וני קנאק ושומרי הזוהר הצפוני" ואז חידש את כותרתו מחדש "המשמר הצפוני". הסופר פרסם שני גליונות בדצמבר 2010 ובמרץ 2011.

## הוונקובר קנאקס
באמצע המאה ה-20, הוונקובר קנאקס, קבוצת הוקי קרח מקצועית גדולה של ליגת ההוקי של חוף האוקיינוס השקט ואחר כך ליגת ההוקי המערבית, השתמשה בדמות חוטב העצים, ג'וני קנאק כלוגו שלהם. כאשר הקנאקס עברו לליגת ההוקי הלאומית בשנת 1970, הם הפסיקו השימוש בלוגו של ג'וני קנאק לטובת הלוגו "**Stick-in-Rink**".

## הערות שוליים

קטגוריה:קנדה: סמלים לאומיים
קטגוריה:האנשת מדינות
לידיה וסט

**לידיה דורותי וסט** (באנגלית: **Lydia Dorothy West**; נולדה ב-24 ביוני 1993) היא שחקנית בריטית. היא ידועה מהופעותיה בסדרות הטלוויזיה "השנים" של BBC One, ו"החטא" של ערוץ 4.

## ביוגרפיה
וסט נולדה ברובע איזלינגטון שבלונדון. אמה היא אחות, ואביה עובד בארגוני צדקה. יש לה אחות גדולה ממנה.

בנעוריה למדה וסט בלט, סטפס, מחול ג'אז ומחול מודרני. היא הפסיקה לרקוד בשל פגיעה ברגל. אחרי שסיימה את התואר הראשון באוניברסיטה, עבדה וסט כעוזרת אישית ולמדה בחלק מזמנה בבית הספר למשחק Identity School of Acting.

ב-2019, עם סיום הלימודים ב-IDSA, לוהקה וסט לסדרה "השנים" של ראסל טי דייוויס שהופקה על ידי BBC One ו-HBO. ב-2021 כיכבה בסדרה "החטא" של ערוץ 4, סדרה שנכתבה אף היא על ידי דייוויס. היא גילמה בסדרה את ג'יל בקסטר, המבוססת באופן חלקי על אחת מחברותיו של דייוויס. הוא כינה את הדמות "הלב של הסיפור". הופעתה בסדרה זכתה לשבחים בעיתון "i".

עוד הופיעה וסט בתפקיד אורח בסדרה "דרקולה" של ערוץ BBC One. וסט הקליטה את הספר "הקוסם מארץ עוץ" לצדו של ג'ים ברודבנט עבור חברת Audible.

## פילמוגרפיה

## אודיו

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:פורבס 30Under30: אירופה
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1993
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1993
אברהם יורוביץ

הרב **אברהם יורוביץ** (ביידיש: יאָראָוויטש; כ"ח בניסן ה'תש"ח - א' בניסן ה'תשס"ג) הוא רב ומקובל ומייסד קהילת אהל מנחם ויטעבסק.

## ביוגרפיה
נולד ברומניה לאהרן, סופר סת"ם שבוע לפני הקמת מדינת ישראל. אביו, פליט השואה, היגר ללונדון עם שלושת בניו.

בבחרותו התקרב לרבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן (בביתו גדל מגיל 14, כאשר עלה לארץ בגפו), לרבי אשר פריינד ולרב עקיבא רבינוביץ (האדמו"ר מפוריסוב).

התחתן בירושלים עם בתו של משה שטרן, חסיד תולדות אהרן. מונה על ידי האדמו"ר לראש כולל לאברכים. זמן קצר לאחר מכן, קיבל מינוי של מו"צ בבד"ץ העדה החרדית בירושלים, בגיל 27 (הצעיר ביותר שנתמנה למשרה זו, נכון לשנת תשפ"ג).

גיסו היה הרב אברהם משה קרויס, מו"ל ספרי רבי אהרן מסטרשלה.

בשנת ה'תשנ"ז, בזמן הפיצול בחסידות תולדות אהרן, עזב את החסידות והקים בהשראת רבי אשר פריינד את בית מדרש "אהל מנחם ויטבסק" ברחוב עבודת ישראל, על שם רבי מנחם מנדל מוויטבסק. כמה משפחות שעזבו את חסידות תולדות אהרן בגלל הסכסוך הצטרפו לקהילתו החדשה.

## תורתו ודרכי חסידות
למד ולימד קבלה וחסידות בשיעורים בבית מדרשו. בדומה לרבו רבי אשר פריינד, הגה גם הוא רבות בספר פרי הארץ לרבי מנחם מנדל מוויטבסק ופעל להפצת הלימוד בו.

סמוך לפטירתו התחיל לכתוב את הספר "דרכי השגה" אבל נפטר זמן קצר אחרי שהתחיל לכותבו ונותרו בידינו עמודים בודדים שהם בקושי הקדמה.

תורותיו ומאמריו שדרש לפני תלמידיו הודפסו אחר פטירתו על ידי צאצאיו בספרים "עבודת אברהם" ו"ערבות נחל".

בין שומעי לקחו היו הרב יצחק מאיר מורגנשטרן, הרב איתמר שוורץ (מחבר ספרי בלבבי משכן אבנה) והרב מתתיהו ספרין.

יורוביץ עסק הרבה ברפואה מסורתית, ונהג להכין תמציות צמחי מרפא המכונות "טיפות הרב מירושלים". עסק בכתבי הרפואה של הרמב"ם ובכתבי קבלה רפואיים.

## פטירתו
נפטר בא' ניסן ה'תשס"ג. האדמו"ר מתולדות אהרן הספיד אותו אחרי מותו במילים "אחד היה אברהם". נטמן בחלקת חסידות תולדות אהרן בהר הזיתים.

## משפחתו
חמשה עשר ילדים נולדו לו מאשתו. בין בניו: הרב מאיר יהודה יורוביץ, משפיע רוחני, רב ביהמ"ד וויטעבסק בירושלים; הרב שאול, משפיע רוחני ומגיד שיעור בקבלה וחסידות.

אחיו הקטן רבי יעקב מנדל יורוביץ הוא חבר בבד"ץ העדה החרדית ירושלים ומרבני חסידות תולדות אהרן.

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:רבנים ישראלים
ג'רום מיינסה

**ג'רום דיו דון מיינסי** (באנגלית: **Jerome Dieu Donne Meyinsse**; נולד ב-18 בדצמבר 1988) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הסנטר בעירוני נס ציונה.

## קריירה
מיינסי נולד וגדל בבאטון רוז' שבלואיזיאנה. הוא למד ושיחק כדורסל בבית הספר התיכון מקינלי, כשבעונתו האחרונה הוא העמיד ממוצעים של 18.5 נקודות, 11 ריבאונדים, 5 חסימות ו-3 אסיסטים למשחק. מיינסה שימש כקפטן נבחרת התיכון ונבחר לחמישייה השנייה של המחוז. מיינסה שיחק בנבחרת המזרח במהלך משחק האולסטאר של כוכבי התיכון.

לאחר התיכון, מיינסי החל לשחק באוניברסיטת וירג'יניה, כשב-89 משחקים בהם שיחק במכללה, הוא העמיד ממוצעים של 3.4 נקודות ו-2.5 ריבאונדים ב-12.7 דקות.

מיינסי החל את הקריירה המקצוענית שלו בשנת 2010, ושיחק עם כמה מועדונים בארגנטינה וברזיל. בינואר 2013, שוחרר מיינסה מסנטרו חובנטוד סיוניסטה וחתם ברגטאס קוריינטס. הוא התחבר במהירות לקבוצה, ובמאי זכה עימה באליפות.

ב-2013, חתם מיינסה בפלמנגו. בעקבות שליטתו בשפה הפורטוגזית וההסתגלות המהירה שלו לתרבות הברזילאית, מיינסה היה חביב האוהדים בפלמנגו. הוא זכה לכינוי "הגדול" על ידי האוהדים, והיה אחד משחקני הכדורסל הפופולריים ביותר בברזיל באותה תקופה. מיינסה חווה הצלחה בפלמנגו וזכה במספר תארים איתם.

בשנת 2016, הצטרף מיינסה לסן לורנסו וזכה איתה בליגה הארגנטינאית. ב-2017, הוא חתם באתנאס דה קורדובה.

ב-22 בנובמבר 2020, חתם בעירוני נס ציונה מהליגה הישראלית.

בעונת 2020/21 זכה עם קבוצת נס ציונה בגביע היורופקאפ, לאחר שניצחו את סטאל אוסטרוב מפולין 74:82. הוא העמיד במדי הכתומים ממוצעים של 14.2 נקודות, 7.5 ריבאונדים ו-1.2 חסימות למשחק. משחק השיא שלו באותה עונה היה במשחק מס׳ 2 ברבע גמר הפלייאוף נגד הפועל חולון, כרשם 28 נקודות, 14 ריבאונדים ו-48 נקודות מדד - שיא מועדון בליגת העל - בניצחון נס ציונה על חולון בתוצאה 75:86.

בעונת 2021/22 חתם במועדון סנדאי מהליגה היפנית השנייה.

בעונת 2022/23 חזר לעירוני נס ציונה וחתם לעונה אחת במועדון. בעונה זו העמיד ממוצעים 14.0 נקודות, 6.3 ריבאונדים ו-1.4 חסימות למשחק - כשבקטגוריית החסימות היה מדורג במקום השני בליגת העל.

לאחר סיום עונת 2022/23 האריך מיינסי את חוזהו לעונה אחת בעירוני נס ציונה.

נכון לתאריך 29 בינואר 2024, מיינסי מדורג השישי בכל הזמנים במדי נס ציונה במשחקים, רביעי בנקודות, שלישי בריבאונדים ושני בחסימות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת וירג'יניה
קטגוריה:כדורסלני עירוני נס ציונה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
מולדובה באירוויזיון 2021

**[[מולדובה באירוויזיון|מולדובה]] השתתפה ב[[אירוויזיון 2021]]** עם השיר "Sugar", שבוצע על ידי הזמרת המולדובית נטליה גורדיינקו.

## לפני האירוויזיון
ב-29 בפברואר 2020, גורדיינקו זכתה בקדם המולדובי לאירוויזיון 2020, ונבחרה לייצג את ארצה בתחרות, עם השיר "Prison". ב-18 במרץ 2020, תחרות האירוויזיון לשנת 2020 בוטלה עקב מגפת הקורונה. זמן קצר לאחר ההודעה, רשות השידור המולדובית הכריזה כי גורדיינקו תייצג את מולדובה גם באירוויזיון 2021. ב-14 בפברואר 2021, נחשפה כותרת השיר, "Sugar".

## באירוויזיון
ב-17 בנובמבר 2020, הוכרז כי מולדובה תופיע במחצית הראשונה של חצי הגמר השני של התחרות. היא הוגרלה במקום ה-7 בסדר ההופעות, לפני איסלנד ואחרי פולין. ב-20 במאי 2021, גורדיינקו ביצעה את השיר בחצי הגמר השני של התחרות, והגיעה למקום השביעי עם 179 נקודות. ב-22 במאי, בגמר התחרות, הגיעה גורדיינקו למקום ה-13 עם 115 נקודות.

## הערות שוליים

קטגוריה:מולדובה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 2021
קטגוריה:2021 במולדובה
סטפן יגודז'ינסקי

**סטפן יגודז'ינסקי** היה פעיל במחתרת הפולנית וחסיד אומות העולם שהציל משפחה יהודית בשואה. יגודז'ינסקי התגורר בסטארי קורצ'ין ליד קרקוב בפלישת גרמניה הנאצית לפולין. הוא היה פעיל במחתרת הפולנית והיה מבוקש על ידי הגסטפו. יגודז'ינסקי הוכר כחסיד אומות העולם על ידי יד ושם בירושלים בשנת 1986, על שהציל משפחה יהודית.

## מעשה ההצלה
בסוף שנת 1942, באמצעות קשרים עם המחתרת, יגודז'ינסקי בא לעזרת משפחתו של ד"ר ברוניסלב טננוורצל, שגורשו לגטו מייחוב ליד קרקוב. מוקדם יותר שלח טננוורצל את בנם בן ה-14 למנזר נזירים ציסטרציאנים בכפר הסמוך מוגילה. הילד לא אהב את השהות במנזר וברח. חבר פולני שלח אותו להתארח במקום עם סטפן יגודז'ינסקי, שניהם בשמות בדויים. יחד הם הפכו לפעילים במחתרת. עד מהרה זהותו היהודית של הנער נודעה ולכן, תחת איום חדש הם עברו לקרקוב, משם הודות לקשריו של יגודז'ינסקי עמנואל הוברח להונגריה. הוא חי שם עד לשחרור בתחילת 1945. בינתיים, סטפן יגודז'ינסקי סייע לאמו ולאחותו של טננוורצל וסיפק להם ניירות מזויפים עם בריחתם מגטו מייחוב. אבי המשפחה נרצח במחנה פלאשוב.

בעשורים שלאחר מכן עמנואל טננוורצל נותר בקשר עם מושיעו בזמן המלחמה בעודו חי בארצות הברית. הודות למאמציו, ב-24 ביולי 1986 הכיר יד ושם בסטפן יגודז'ינסקי כחסיד אומות העולם.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: פולין
יוליה פמפיאק

**יוליה פמפיאק** (בפולנית: **Julia Pępiak**; 21 בספטמבר 1890 – 17 במרץ 1971) הייתה אישה פולנייה שהצילה שתי נשים יהודיות והוכרה כחסידת אומות העולם.
ממוזער|יוליה פמפיאק לוח בבית הספר שהותקן לכבודה

## מעשה ההצלה
במהלך מלחמת העולם השנייה והכיבוש הגרמני בפולין, במשך שלוש שנים (משנת 1941) עד לשחרורה, הסתירה בבלז'ץ' שתי נשים יהודיות: סלומיה הלמן ובתה ברוניה. לאחר מלחמת העולם השנייה שתי הנשים עלו לארץ.

ב-27 בדצמבר 1999 קיבלה יוליה פמפיאק את התואר חסידת אומות העולם שהוענק ביד ושם בירושלים. היא נקברה בבית העלמין ברודנו בוורשה.

בנה זיגמונט פמפיאק הפך לכומר פרנציסקני ונקרא האב סבסטיאן.

הספר "Righteous from Bełżec", מאת אנטוני מדז'סקי, מתאר את מעשה ההצלה בזמן השואה.

## בספרות יפה
***לרגל הנסיבות** מאת רוית ראופמן. כנרת זמורה דביר, 2019. מסת"ב: 978-965-566-891-9  

## קישורים חיצוניים

* 
* על סיפור ההצלה באתר מידע בינלאומי

## הערות שוליים

קטגוריה:פולניות חסידות אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: פולין
קטגוריה:ילידות 1890
קטגוריה:נפטרות ב-1971
פיטר ווגה

[ממוזער|421x421 פיקסלים|ווגה ולצידו [קאטו גולדברג|גולדברג, 1891]]
**פיטר ווגה** (בנורווגית: **Peter Waage**; 29 ביוני 1833 – 13 בינואר 1900) היה כימאי ופרופסור נורווגי. הוא היה פרופסור לכימיה באוניברסיטת קריסטיאניה. יחד עם גיסו קאטו מקסימיליאן גולדברג, הוא גילה ופיתח את חוק פעולת המסות בין השנים 1864–1879.

## ביוגרפיה
ווגה גדל באי הידרה שבמערב אגדר, נורווגיה. הוא היה בנם של פדר פדרסן ווגה (1796–1872) ורגין לוביז ווטה (1802–1872). הוא למד כימיה ומינרולוגיה באוניברסיטת כריסטיאניה (כיום אוניברסיטת אוסלו) בהנהלת אדולף סטרקר. הוא זכה לתואר האקדמאי "Candidatus realium" (מעין תואר דוקטור בנורווגיה) בשנת 1859. לאחר מכן נסע לצרפת וגרמניה, שם למד במשך שנתיים כולל זמן בילוי עם רוברט בונזן בהיידלברג.

בשנת 1861 הוסמך ווגה כפרופסור חבר ובשנת 1866 הוא מונה לפרופסור לכימיה באוניברסיטת כריסטיאניה. הוא נשאר פרופסור באוניברסיטה במשך 30 שנה. הוא היה גם יו"ר האגודה הפוליטכנית הנורווגית בין השנים 1868–1869, והיו"ר הראשון בסניף הנורווגי של ימק"א כשהוקם בשנת 1880.

## חיים אישיים
ווגה התחתן פעמיים. בשנת 1862 הוא התחתן עם ג'והנה כריסטיאן טנדברג רידרוולד (1838–1869), בתם של הנס רידרוולד (1795–1876) ואן מארי בול (1804–1870). לאחר מות אשתו הראשונה הוא התחתן בשנת 1870 עם מתילדה סופי גולדברג (1845–1907), אחותו של קאטו גולדברג.

## פרסומים
* 
* - English translation of Waage and Guldberg's 1864 paper (above)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנשי חינוך נורווגים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:כימאים
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1833
קטגוריה:נורווגים שנפטרו ב-1900
מאור כהן (איש הלגו)

**מאור כהן** (נולד ב-8 בספטמבר 1980), המכונה "איש הלגו", הוא פעיל ישראלי המתנדב בחלוקת ערכות לגו במחלקות אונקולוגיות לילדים ונוער. כהן השיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-73 למדינת ישראל.

## ביוגרפיה
מאור נולד ביבנה ליעקב ופאני, יוצאי מרוקו. הוא הבן הצעיר מבין ארבעת האחים במשפחה.

למד בבית ספר ממלכתי דתי "עציון" ובהמשך, בתיכון אמי"ת. בנעוריו היה מדריך בתנועת "בני עקיבא" ובין מקימי סניף בני עקיבא לעולים חדשים. כנער התנדב במשמר אזרחי.

מאור כהן החל את שירותו בצבא הגנה לישראל בחיל השריון, לאחר מכן עבר לכוח תומך לחימה. בגיל 25 יצא לקורס קצינים, ושירת בחיל משאבי האנוש.

בשנת 2016 זכה כהן בתעודת מצטיין שר הביטחון. ב־2018 פורסם ספרו, "מלים מחברות - חלק א'" בהוצאה פרטית. "חלק ב'" פורסם ב-2019.

בשנת 2021 נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות.

בתפקידו האחרון בצה"ל, אותו סיים בשנת 2022, שימש ראש מדור שרות ייחודי ביחידת מיטב, בדרגת רס"ן. במסגרת תפקידו, היה אחראי על גיוס אוכלוסיות ייחודיות לצה"ל, ביניהן מתנדבים. הוא מלווה באופן אישי מלש"בים (מיועד לשירות ביטחון) מתנדב.

לאחר פרישתו מצה"ל, החל כהן ללמוד סיעוד והוא עובד כאח בבית החולים איכילוב בו הוא גם מתנדב.

כהן הוא בוגר אוניברסיטת אריאל במדעי המדינה ומזרח תיכון ומוסמך ביחסים בינלאומיים מטעם אוניברסיטת בר-אילן.

### ערכות לגו
ממוזער|שמאל|רס"ן מאור כהן (מימין)
כהן החל לתרום ערכות לגו ולעזור לילדים בהרכבתן ב"בית אורנית" (מוסד לטיפול בילדים ובנערים חולי סרטן של עמותת עזר מציון) בפתח תקווה. הוא אף פתח בהתנדבות חוג לגו, בתחילה פעם בשבוע וכיום ארבע או חמש פעמים בשבוע.

משנת 2012, מתנדב מאור כהן גם במחלקות אונקולוגיות לילדים בבתי חולים.

בשנת 2016 העניק לו המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי את פרס המתנדב המצטיין.

מאור ערכות לגו גם במרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל ואף במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. בנוסף לכך הוא שולח שליחים מצוידים בערכות לגו לבתי החולים מרכז רפואי הדסה בירושלים, מרכז רפואי העמק בעפולה ורמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם בחיפה.

את ערכות הלגו רכש כהן בעיקר מתרומות של אנשים באמצעות המשפחה, מכרים, חברים ורשתות חברתיות. חלק מהמחלימים הופכים בעצמם למגייסי כספים.

כהן נשוי לענת, סגן אלוף במילואים במחלקת נפגעים, נכדתו של חיים בסוק. הם מתגוררים בתל אביב והורים לשלוש בנות ובן.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:משיאי משואה ביום העצמאות: 2021
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אריאל בשומרון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:מצטיין שר הביטחון
קטגוריה:יבנה: אישים
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:לגו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
קורי סביאר

**קורי דניאל סביאר** (באנגלית: **Corey Daniel Sevier**; נולד ב-3 ביולי 1984) הוא שחקן קנדי. התפרסם בצעירותו כאשר גילם את הדמות הראשית של טימי קאבוט בסדרה הילדים הקנדית "לאסי" (1997–1999). בהמשך גילם את הדמות של דן מדיסון בסדרת הדרמה "גברים קטנים" (1998–1999), את גבריאל מקי בסדרת הדרמה האמריקאית "החוף הצפוני" (2004–2005) ובשל הופעתו בתור סת' גונדרסון בסדרת הדרמה של הולמרק "סידר קוב" (2013–2014).

## ביוגרפיה
סביאר נולד בעיירה אייאקס (אנ'), שנמצא במטרופולין טורונטו רבתי באונטריו, קנדה, בנם של לינדה וברוס סביאר. סביאר החל לדגמן בגיל שישה חודשים, לאחר שזכה בתחרות יופי לתינוקות. 

## קריירה
כשחקן ילד, הוא קיבל את תפקידו הראשון ב-1993, בגיל 8, כאשר נבחר לגלם את דמותו הצעירה של ג'וזף קנדי ג'וניור במיני סדרה "JFK: Reckless Youth" מבית רשת ABC כאשר את דמותו הבוגרת גילם השחקן האמריקאי פטריק דמפסי; מיד לאחר מכן שיחק את דמותו הצעירה של דרמוט מלרוני בסרט הטלוויזיה "Family Pictures" לצדם של אנג'ליקה יוסטון וסם ניל; גם הוא שודר ברשת ABC. 

ב-1995 התארח בשני פרקים של סדרת האימה האנתולוגית "צמרמורת" המבוססת על סדרת הספרים באותו השם מאת הסופר היהודי-אמריקאי רוברט לורנס סטיין. 

בשנים 1997 – 1999 שיחק את התפקיד של טימי קאבוט בגרסה המחודשת של סדרת הטלוויזיה "לאסי". ב-1998 סביאר כיכב בסרט ההרפתקאות "*Summer of the Monkeys",* עיבוד קולנועי לספרו באותו שם של הסופר וילסון רולס (אנ'). 

ב-2003 גילם את מיק אשטון בסרט "טרור בבית הספר" לצד דולף לונדגרן, ב-2006 שיחק בסרט "Surf School" בו גילם נער העובר לקליפורניה מהחוף המזרחי של ארצות הברית ומוצא את עצמו מנודה חברתית מכיוון שאינו יודע לגלוש. 

ב-2008 ביצע הופעת אורח בסדרה "סמולוויל" שפותחה על ידי הכותבים והמפיקים אלפרד גוף ומיילס מילר ומבוססת על דמותו של גיבור-העל סופרמן של חברת DC קומיקס. 

ב-2011 גילם את אפולו בסרט "בני אלמוות" לצד הנרי קאביל, בשנה זו גם שיחק בסרט "Age of the Dragons" המהווה גרסת פנטזיה לסרט "מובי דיק".

בשנים 2013–2014 גילם את דמותו של סת' גונדרסון בסדרה "סידר קוב" מבית ערוץ הולמרק. 

ב-2015 שיחק בעונה השלישית של סדרת הדרמה האמריקאית "מאהבות" , שם גילם את דמותו של דייוויד הדסון. 

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:שחקנים ילדים קנדים
קטגוריה:במאי טלוויזיה קנדים
קטגוריה:דוגמנים ילדים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1984
אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות

ממוזער|בריוש
**אם אין להם לחם, שיאכלו עוגות** (במקור בצרפתית: **Qu'ils mangent de la brioche** – "שיאכלו בריוש") היא אמרת כנף המבטאת ניתוק בין ההנהגה או האליטה הכלכלית לבין העם. האמרה מיוחסת בטעות למלכת צרפת מארי אנטואנט, אך לאמיתו של דבר היא הופיעה בספר זיכרונותיו של לואי ה-18 בו הוא מייחס את האמרה למריה תרסה, נסיכת ספרד.

## מקור ומשמעות
מקור האמרה הוא בספר "הווידויים" של ז'אן-ז'אק רוסו, שנכתב ב-1765 ופורסם ב-1782. בספר מספר רוסו על זמן שבו חיפש לחם כדי לאכול עם יין שגנב, הוא התבייש להיכנס למאפייה כאדם פשוט ולקנות לחם, ואז נזכר במילותיה של "נסיכה גדולה", שבמענה לתלונה על כך שלאיכרים אין לחם לאכול ענתה "שיאכלו בריוש!" בעקבות כך החליט לקנות בריוש:

האמרה מציגה את הניתוק בין השלטון ומעמד האצולה לבין 'האזרח הקטן', כך שהמלכה לא העלתה בדעתה שהמחסור בלחם נובע מעוני והציעה לאכול במקומו דבר יקר יותר.

## בעלת האמרה
ממוזער|מארי אנטואנט
בספר של אלפונס קאר שיצא לאור ב-1843, יוחסה האמרה למרי אנטואנט אשתו של לואי ה-16, שאמרה זאת בעקבות המשבר הכלכלי שהיה בזמן המהפכה הצרפתית. חוסר הפופולריות של המלכה בשנים שלפני פרוץ המהפכה השפיע ככל הנראה גם על רבים לייחס לה את הביטוי. עם זאת, בשנות האלפיים אין עוד ספק כי המשפט לא נאמר על ידי מארי אנטואנט. בספר זיכרונותיו של לואי ה-18 מיוחסת האמרה למריה תרסה, נסיכת ספרד.

לדברי ההיסטוריון פול ג'ונסון מסתבר שמדובר באנקדוטה שהמציא רוסו, והיא לא נאמרה מעולם על יד מלכת צרפת. אמרה דומה אך במשמעות שונה מיוחסת לויקטואר , אחת מבנותיו של לואי ה-15, שבזמן רעב קוננה על סבלם של אנשים חסרי לחם ואמרה: "אבל אלוהים, אם הם היו יכולים להפטר מאכילת קרום הפאי!". קרום הפאי זול יותר מלחם ודבריה נאמרו מתוך רחמים ולא מתוך זלזול וניתוק.

בתרבות הסינית מיוחסת אמרה דומה לקיסר משושלת ג'ין במאה הרביעית, שכששמע שלאנשים אין אורז, תמה למה אינם אוכלים בשר.

## קישורים חיצוניים

* דניאל זילברברג, מארי אנוטואנט לא אמרה שיאכלו עוגות באתר אלכסון

## הערות שוליים

קטגוריה:אמרות כנף
קטגוריה:ז'אן-ז'אק רוסו
קטגוריה:המהפכה הצרפתית
קטגוריה:מארי אנטואנט
קטגוריה:לחם בתרבות
בלעא

**בלעא** (בערבית: **بلعا**) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם, על הר רשין, הממוקמת בגובה כ-430 מטר מעל פני הים, כתשעה ק"מ צפונית-מזרחית לטולכרם, וכשלושה ק"מ מכביש טולכרם–שכם. 

## מקור השם
המחקר המדעי אינו יודע מה מקור השם. 
אגדות מקומיות מספרות על שני מקורות אפשריים לשֵם:

# המקום נקרא על שם בלעם בן קייס שחי במקום, בתקופה הכנענית (אין פרטים).
# המקום נקרא כך כי בשל מיקומו הגבוה, הוא בולע את כל מי שמנסה לתפוס אותו.

## אוכלוסייה

## היסטוריה
הכפר נוסד ככל הנראה בתקופה העות'מאנית. אדם זרטל ביקר בכפר במסגרת סקר הר מנשה ומצא חרסים בעיקר מהתקופה העות'מאנית (80%) והתקופה המודרנית (20%), ועל בסיס ממצא זה הסיק כי הכפר נוסד מתישהו במשך המאה ה-16 או ה-17. על פי דוד גרוסמן, תושבי הכפר הגיעו ממספר מקומות, בהם ברברה, דיר אל-ע'וסון וג'ת.

בתקופת המרד הערבי, הכפר היה בסיס של כנופיות ערביות והבריטים ערכו שם מספר קרבות נגדן. 

## קרקעות, חקלאות ומים
הכפר יושב על שטח של 21,151 דונם, מתוכם 21,109 דונם בבעלות פרטית ו-42 דונם מושע. 

רוב האדמות משמשות לחקלאות וזה מקור ההכנסה העיקרי של התושבים. חקלאי העיירה מייצרים מדי שנה כ-10,000 טונות של שמן זית בממוצע. בנוסף על כך, החקלאים בכפר מגדלים גם תאנים, משמשים ושקדים. חיטה ושעורה גדלות בחורף ואילו עגבניות ופלפלים ירוקים גדלים במהלך הקיץ. משפחות רבות מחזיקות אלפי תרנגולות וכן כבשים, עיזים ובקר. 

מקור תעסוקה משמעותי נוסף הוא הרשות הפלסטינית. רבים מתושבי הכפר עובדים כמורים, רופאים, מנהלי עסקים ובשירות הביטחון המסכל. בבלעא שישה בתי ספר: שני תיכונים וארבעה יסודיים. בנים ובנות לומדים בבתי ספר שונים. ישנם גם שלושה גני ילדים.

## אתרים
בבלעא יש 8 מסגדים, העתיק שבהם הוא מסגד **אל-ח'דר**, שזה כינויו של אליהו הנביא. ההקשר והסיבה אינם ידועים. 

## קישורים חיצוניים

* פרק בסדרה "איזה עולם יפה", העוסק בעיירה:  

## הערות שוליים

קטגוריה:נפת טולכרם
Princes of the Universe

"**Princes of the Universe**" (בעברית: "**נסיכי היקום**") הוא שיר של להקת הרוק הבריטית קווין, שנכתב על ידי סולן הלהקה פרדי מרקיורי. השיר נכתב עבור פסקול הסרט איש הנצח, ונכלל באלבום *[[A Kind of Magic]]* בשנת 1986. הוא נכלל גם באלבום האוסף ''Greatest Hits III'' משנת 1999.

השיר, שנכתב עבור פסקול הסרט ''איש הנצח'', הוא היחיד באלבום A Kind of Magic שמרקיורי כתב לבדו. השיר גם שימש כשיר הנושא בסדרת הטלוויזיה ''איש הנצח''.

## קליפ
את הקליפ לשיר ביים הבמאי האוסטרלי ראסל מולקאי , שביים את שני הסרטים הראשונים של *[[איש הנצח]]*, והוא צולם ב-14 בפברואר 1986 באולפני אלסטרי  שבלונדון. לצד הופעתה של קווין בקליפ, מוצגות סצנות מהסרט *איש הנצח*. כריסטופר למברט, שמגלם את קונור מקלאוד בסרט, מופיע אף הוא בקליפ, ונלחם בחרב עם פרדי מרקיורי שמשתמש במעמד למיקרופון שלו כחרב.

## משתתפים
* פרדי מרקיורי - זמרה, סינתיסייזר
* בריאן מיי - גיטרה חשמלית, קולות רקע
* רוג'ר טיילור - תופים, קולות רקע
* ג'ון דיקון - בס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פרדי מרקיורי
קטגוריה:שירי נושא מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על נסיכים
קטגוריה:שירי הארד רוק
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
פרעון

**פרעון** (בערבית: **فرعون**) היא עיירה פלסטינית בנפת טולכרם במערב השומרון, השוכנת כארבעה קילומטרים דרומית לטולכרם, בגובה של כ- 150 מטר מעל פני הים, בסמוך לגדר ההפרדה. 

## מקור השם
מקור השם אינו ידוע  אם כי יש תושבים הסבורים שהשם הוא שיבוש של שם קודם: "כפר עון", כפר עון" או שיבוש של שם בארמית: בר עון, (כלומר בן עון).

## היסטוריה
בשנת 1265 היה פרעון בין המקומות שהסולטן ביברס הקצה לאמיריו לאחר שגירש את הצלבנים. מחצית משטחי מפרעון הועברו לאמיר סייף אל-דין דאכאק אל-בגדאדי, והחצי השני לעלאם אל-דין סנג'אר אל-אזקאשי.

בשנת 1596 הוזכר הכפר ברישומי המס של האימפריה העות'מאנית והיו בו 23 משקי בית, כולם מוסלמים. ככל נתיני האימפריה, התושבים שילמו מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים, בנוסף ל"הכנסות מזדמנות"; סך של 3,837 אקצ'ה. 

**אתרים עתיקים בכפר****:**

1- בִּיר אל-סִיח (بئر السيح), שרידי כנסייה ביזנטית, במרכז הכפר, ליד בית הספר התיכון לבנות.

2- ח'רבת רָשיד (خربة رشيد) חורבה עם שרידים ארכאולוגיים, ליד בתי הספר היסודיים לבנים.

3- פרסות הגמל של יעקב (لخف ناقة سيدنا يعقوب) חורים בסלע שעל פי האמונה העממית שייכים לגמל של הנביא יעקוב. האתר נמצא מול ומשקיף על"קבר בנות יעקב" שבארתאח. .

4. שרידי ציון קבר של השיח' תָּיֵם (الشيخ تيم) במרכז הכפר.

5- מספר מערות קבורה שנחצבו בסלע, באזור ברכת המים.

6- גתות חצובות בסלע, במספר מקומות בכפר ובסביבתו הקרובה.

## אוכלוסייה

בשנת 1882, המקום תואר בתור "כפר קטן על מדרון בקצה המישור, עם כמה עצים ובארות במזרחו. התושבים הם נוצרים יוונים." 

## אדמה, חקלאות ומים
השטח הכולל של העיירה הוא 8,851 דונם, מתוכם 7,765 דונם רשומים בבעלות פרטית ועוד 1,086 דונם מושע. 

הכפר עצמו בנוי על 24 דונם. 6,869 דונם הם לחקלאות ועוד 1,958 - אדמות בור. 

מי השתייה של הכפר מגיעים מבאר ארטזית שבבעלות בעלי מניות מהכפר. בכפר מוצב מכל מים בנפח 200 קוב  וממנו המים מגיעים לבתים באמצעות רשת צינורות שהוקמה בשנת 1965 ומתוקנת לעיתים קרובות. בנוסף יש עוד שתי בארות ארטזיות להשקיה חקלאית. 


קובץ:Farun 1942.jpg|פארון 1942 1: 20,000, כולל אירטה
קובץ:Taiyiba 1945.jpg|פארון 1945 1: 250,000


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נפת טולכרם
תל (נפת שכם)

**תל** (בערבית: **تلّ**) היא עיירה פלסטינית בנפת שכם בצפון יהודה ושומרון, הממוקמת כחמישה ק"מ דרומית-מערבית לשכם. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה (PCBS), אוכלוסיית העיר מנתה 5,162 תושבים בשנת 2017. רוב עובדי העיירה עובדים בחקלאות, כאשר התאנים והזיתים הם מקור ההכנסה העיקרי.

## היסטוריה
### במסגרת השלטון העות'מאני
הכפר הופיע ברשומות המס העות'מאניות של שנת 1596. צוין כי הוא ממוקם כמספר שילוט רבים בסמוך לשכם. האוכלוסייה כללה 46 משקי בית – כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים ובהם חיטה, שעורה, יבולי קיץ, עצי זית, עזים וכוורות, בסך הכל המס שנגבה מתל היה 5,100 אקצ'ות.

בשנת 1882 הכפר תואר במפת הקרן לחקר ארץ ישראל כ"כפר בגודל בינוני על קרקע נמוכה, עם תלולית גבוהה בדרומו. יש בו כמספר בארות ועצים. הגבעות מצפון חשופות ולבנות, אך מדורגות עד לפסגתן."

### במסגרת המנדט הבריטי
במפקד האוכלוסין של 1945 האוכלוסייה כללה 1,060 מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל היה 13,766 דונם. מתוכם 1,056 דונם נועדו למטעים וקרקע להשקיה, 7,023 לדגנים ואילו 55 דונם סווגו כשטחים בנויים.

### במסגרת השלטון הירדני
מפקד האוכלוסין הירדני בשנת 1961 מנה בכפר כ-1,539 תושבים.

### ממצאים ארכאולוגיים
קרמיקות מהאימפריה הביזנטית נמצאו בכפר.

### אישים הקשורים לכפר
מוחמד אשתייה, כלכלן ופוליטיקאי פלסטיני, נולד בכפר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נפת שכם
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
נייטרליות (פילוסופיה)

**נייטרליות** (באנגלית: **Neutrality**) היא הנטייה שלא לבחור בצד כלשהו בסכסוך (פיזי או אידאולוגי). עם זאת, הטיה לצד מסוים תהיה העדפה עבור אותו צד, אם כי נבדל מהנטייה של לפעול על פי אותה העדפה.

במתינות ותיווך, לעיתים קרובות, הנייטרליות צפויה להכריע בשיקולים או להקל על דיאלוג ללא כל הטיה, תוך השמת דגש על התהליך ולא על התוצאה. לדוגמה, מפלגה נייטרלית נתפסת כמפלגה ללא ניגוד אינטרסים באותו סכסוך, והיא צפויה לפעול כאילו אין לה הטיה. צדדים נייטרליים נתפסים לרוב כאמינים ובטוחים יותר.

## בתרבות
* הצו העליון
* החסד של סירו מאנימורפס

## ראו גם
* מדינה נייטרלית
* אזור נייטרלי
* אובייקטיביות
* שיטות אלטרנטיביות ליישוב סכסוכים
* גישור
* צדק (מוסר)
* סובלנות
* דאיזם

## הערות שוליים

קטגוריה:צנזורה
קטגוריה:הטיות
קטגוריה:מחשבה מדינית
קטגוריה:פילוסופיה של המדע
קטגוריה:תורת ההוויה
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:פילוסופיה של ההיסטוריה
קטגוריה:תורת ההכרה
קטגוריה:מושגים פוליטיים
Harmful to Minors

***Harmful to Minors: The Perils of Protecting Children From Sex*** הוא ספר עיון מ-2002 שנכתב על ידי ג'ודית לוין . ההקדמה של הספר נכתבה על ידי המנתחת הכללית של ארצות הברית, ג'וסלין אלדרס, שהתפטרה לאחר שהציעה כי אוננות הוא אמצעי למנוע מצעירים לעסוק בפעילות מינית מסוכנת יותר.

בהערות המחברת נכתב כי: 

הספר דן על חוקים הנוגעים לפורנוגרפיית ילדים, אונס סטטוטורי והפלות לקטינים בארצות הברית, תוך כדי שימוש במגוון מחקרים וראיונות עם בני נוער ומבוגרים כאחד. לוין ניתחה גם חינוך מיני להימנעות בלבד , אשר לוין רואה כסוג של חינוך מיני פרודוקטיבי ומסוכן.

הספר בחן גם את המונחים ש-"מזיקים לקטינים" וקשורים ל-"החצפה", שלוין רואה בהם כמילים נרדפות לצנזורה, וכן את מקרה דילן נ' הת'ר (Dylan v. Heather), ותוכנית התמיכה לילדים ריאקטיביים פוגעניים (SPARK) והתכנית לשירותי החינוך המיני (STEP).

בגלל אופיו השנוי במחלוקת ותוכנו, היה כמעט בלתי אפשרי עבור לוין למצוא מו"ל, כאשר אחד מהמו"לים הפוטנציאלים אפילו כינה את הספר כ-"רדיואקטיבי". בסופו של דבר, הספר יצא על ידי הוצאת אוניברסיטת מינסוטה , אף על פי שהייתה אי-הסכמה לכך בהנהלת אוניברסיטת מינסוטה.

ב-2002, הספר זכה בפרס הספר שזכה לעניין של העיתון האמריקאי, לוס אנג'לס טיימס.

ב-2003, יצאה מהדורה בכריכה רכה של הספר על ידי Perseus Books Group , שכלל גם את פירוטי התגובות הציבוריות שנאמרו על הספר.

## ביקורת
כתב העת *The Library Quarterly* פרסם מאמר של אליזה טי. דרזנג, שסיווג את הספר "Not in Front of the Children", כמסה יעילה בנושא הצנזורה לילדים, כמו ספר זה. במאמר שפורסם בכתב העת Journal of Sex & Marital Therapy , הפרופסורית ללימודי נשים במידלברי קולג', דבורה גרנט, השוותה את הספר *Not in Front of the Children* עם ספר זה. גרנט אפיינה את שני הספרים כעבודות משמעותיות המדגישות את החשיבות של מתן אפשרות לבני הנוער לגשת למשאבים חינוכיים אינפורמטיביים.

## קישורים חיצוניים
* 

* Official webpage (from University of Minnesota Press).
* Radio interview about ''Harmful to Minors'' (with Doug Henwood – links to MP3 and streaming audio).
* "The Taboos of Touch" by Debbie Nathan, *AlterNet*, April 18, 2002. - A review of *Harmful to Minors*.
* "What Judith Levine is Really Saying" by Liz Highleyman, *AlterNet*, April 26, 2002.
* "Reject Academic Cover for Child Molesters, CFI says", *Concerned Women for America*, March 28, 2002.
* "Response to Judith Levine's ''Harmful to Minors''" by S. Michael Craven, *National Coalition for the Protection of Children and Families*.
* Harmful To Minors (book review) by Deborah Roffman, Psychology Today, August 1, 2002
* Parents: Hello boys by Marina Cantacuzino, *[[הגרדיאן|The Guardian]]*, April 17, 2002.


## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
קטגוריה:ספרים על צנזורה
קטגוריה:ספרי 2002
קטגוריה:ספרי 2003
קטגוריה:מיניות