ראש העין

שמאל|ממוזער|250px|אנדרטה משותפת להגנה ואצ"ל לנופלים בקרבות ראש העין במלחמת העצמאות
[שמאל|ממוזער|250px|אחד הביתנים הבודדים שנשארו מהמחנה הצבאי הבריטי בראש העין משמש כיום [מרכז מורשת תימן|בית מורשת יהדות תימן]]
טקסט=אגם הצלילים בראש העין|ממוזער|250x250 פיקסלים|אגם הצלילים בראש העין
טקסט=כיכר התווים בראש העין|ממוזער|250x250 פיקסלים|כיכר התווים בראש העין
טקסט=גבעת טל וסביבותיה|ממוזער|250x250 פיקסלים|גבעת טל וסביבותיה
טקסט=שכונת גבעת הסלעים|ממוזער|250x250 פיקסלים|שכונת גבעת הסלעים
ממוזער|250px|מבט מהאוויר של ראש העין מזרח, 2017
[שמאל|ממוזער|250px|מראה העיר מכיוון [מגדל אפק]]
שמאל|ממוזער|250px|שכונותיה המזרחיות של העיר מתל אפק
שמאל|ממוזער|250px|אנדרטה לנופלים במערכות ישראל בראש העין
שמאל|ממוזער|250px|תצפית ביער ראש העין לכיוון מזרחשמאל|ממוזער|250px|עיריית ראש העין
**רֹאשׁ הָעַיִן** היא עיר במחוז המרכז בישראל. העיר שוכנת במרזבה המזרחית של השרון, למול הרי השומרון. ראש העין נקראת על שם מיקומה במוצא נחל הירקון (ראס = ראש, [מקור], עין = מזרקה, מעיין). ראש העין הוכרזה כעיר בשנת 1994. היא משתרעת על פני כ-16,000 דונם. שכונותיה המזרחיות של ראש העין גובלות בקו הירוק והעיר היא הגבול בין מחוז המרכז למחוז יהודה ושומרון. בראשות העיר עומד רז שגיא.

ראש העין היא אחת הערים שצומחות בקצב המהיר ביותר בישראל. נכון לאוגוסט 2024 עומדת אוכלוסייתה על 79,316 תושבים, וקצב הגידול השנתי הוא 6%.

## תולדות ראש העין
### פרהיסטוריה
שפע המים, החי והצומח באזור מעיינות הירקון משכו את האדם לאזור מאז ומתמיד. בקרבת העיר נמצאת מערת קסם, אתר ארכאולוגי חשוב משלהי התקופה הפלאוליתית התחתונה. במערה נתגלו שרידי אדם, כליו ומזונו. באמצעות צנפות שנתגלו במקום מנסים החוקרים לשחזר את אורחות החיים בתקופות קדומות.

על גדות נחל רבה, מתחת למה שהיום הוא רחוב הגר"א, נתגלה כפר המתוארך לתקופה הכלקוליתית, ושמו הוא הבסיס לשמה של התרבות שהקימה אותו, תרבות ואדי רבה, ששרידים ממנה מצויים ברחבי הארץ.

בתולדות ארץ ישראל שימשה ראש העין צומת דרכים, ולמעבר אפק נודעה חשיבות אסטרטגית וכלכלית. ממערב לעיר ניצב תל אפק, שריד לשכבות היישוב והמבצרים שחלשו על האזור ועל מעיינות הירקון. אפק (מקור השם במילה אפיק, קרי מקום שיש בו מים) הייתה עיר כנענית, והיא נזכרה בכתבי המארות המצריים מן המאה ה-18 לפנה"ס. באזור התרחשו מאורעות היסטוריים, ועברו בו מסעות צבאיים. במאה ה-15 לפנה"ס כבשו את העיר מלכי מצרים, תחותימס השלישי ולאחריו אמנחותפ השני. אפק הפכה למצודה מצרית ושלט בה מושל מצרי. היא מוזכרת במכתבי אל-עמארנה שבמצרים. בארמון המושל מן המאה ה-13 לפנה"ס נמצא מכתב בכתב יתדות, שנשלח למושל מאוגרית שבסוריה.

אפק נזכרת ברשימות ערי כנען שכבשו בני ישראל בהנהגת יהושע בן נון, ככתוב "וְאֵלֶּה מַלְכֵי הָאָרֶץ אֲשֶׁר הִכָּה יְהוֹשֻׁעַ וּבְנֵי יִשְׂרָאֵל"..."מֶלֶךְ אֲפֵק אֶחָד, מֶלֶךְ לַשָּׁרוֹן אֶחָד" (, ). מאוחר יותר, במאבק עם הפלשתים בתקופת השופטים בימי עלי הכהן, נערכו הפלשתים באפק למלחמה נגד בני ישראל (1050 לפנה"ס). בני ישראל, שחנו באבן העזר (עזבת צרטה), ניגפו לפני הפלשתים כמסופר בספר שמואל: "וַיֵּצֵא יִשְׂרָאֵל לִקְרַאת פְּלִשְׁתִּים לַמִּלְחָמָה, וַיַּחֲנוּ עַל-הָאֶבֶן הָעֵזֶר, וּפְלִשְׁתִּים, חָנוּ בַאֲפֵק" () – שני בני עלי נהרגו בקרב וארון ברית ה' נפל בשבי הפלשתים. הפלשתים נערכו באפק גם במערכה נגד שאול המלך בגלבוע.

בתקופות מאוחרות יותר נבנו בסמוך לראש העין מבצרים צלבניים וטורקיים. באזורים הסמוכים לעיר נמצאים אתרים ארכאולוגיים רבי חשיבות מתקופות שונות (כתובת קדומה בשפה העברית, שנכתבה לפני כ־3,000 שנה, נחשפה בחפירות בסמוך לעיר), בשנת 2017 נחשף בראש העין מפעל מים בן 2,700 שנה.

### בימי הביניים
במאה ה-5 נבנתה בקרבה למעיינות ראש העין כנסייה נוצרית–יוונית. במשקוף אחד הבתים נמצאה כתובת זיכרון לקדוש נוצרי, שהוצא להורג בפקודת הקיסר הביזנטי דיוקלטיאנוס; נראה שנלקחה מכנסייה או ממבנה קבורה ביזנטי.

במאה ה-12 נבנה על המוֹרָד המערבי של הרי השומרון המבצר הצלבני מיראבל, שהיה חלק מרוזנות יפו ואשקלון, שבה שלטה משפחת איבלין, משפחת אצולה פרנקית בארץ ישראל. את המבצר כבש ב-1187 אחיו של המצביא המוסלמי צלאח אל-דין. המבצר נהרס ב-1191 בפקודתו של מצביא זה, לאחר שהכוחות המוסלמיים ניגפו בקרב ארסוף בידי ריצ'רד לב הארי.

הצלבנים בנו גם מבצר בשם סורדי פונטס. מבנה תל אפק, ששרד עד עתה, הוא למעשה חאן (מבנה) מבוצר מהתקופה הממלוכית, והמשכו בתקופה העות'מאנית (משנת 1571). החאן מכונה בינאר באשי (שיבוש של פינאר באשי – ראש העין).

### פיתוח ראש העין בשנות ה-20 של המאה ה-20
בשנים בשנים 1917–1918, בראשית השלטון הבריטי באזור, נסללה מסילת רכבת שהייתה לה חשיבות רבה לצורכי הצבא הבריטי בהתקדמותו צפונה. בקרבת תחנת הרכבת של ראש העין הקימו הבריטים בסיס צבאי גדול, והוא כלל גם מחסני תחמושת, בתי מלאכה ומגדלי שמירה (ששומרו כאתרי מורשת). תחנת הרכבת שירתה את קווי הרכבות ממצרים דרך ארץ ישראל לסוריה וללבנון.

לתחנה בראש העין היו מביאים פרי הדר למשלוח למצרים ולאנגליה דרך פורט סעיד. בקיץ, כשהאדמה השחורה יבשה, התנועה הייתה סבירה. אולם בחורף מכיוון שלא היה כביש (גם במושבה פתח-תקווה), היה קושי רב לעבור בדרך הבוצית מפתח תקווה לראש העין. התנועה התנהלה בעגלות (חישוקי ברזל על גלגליהן), והעגלות היו שוקעות בבוץ.

ועד המושבה, ובמיוחד זלמן גיסין, פנה לנציב העליון הרברט סמואל, לוועד הצירים ולברון רוטשילד וביקש להמשיך בסלילת ענף למסילת הרכבת מראש העין לפתח תקווה. בסיועו של הברון רוטשילד נתאפשרה עבודה עברית: הביצוע נמסר ל"גדוד העבודה", אנשיו הקימו מחנה במבצר אנטיפטרוס (אחרי מאורעות 1921 הועבר המחנה לעין גנים). ב-1922 כבר הגיעה הרכבת עד פתח תקווה. נבנתה תחנה, ומשלוחי הפרי, העץ, הזבלים והנפט הגיעו לשם. נוסף על כך יצאה בכל בוקר רכבת מיוחדת מפתח תקווה ליפו (קרון אחד או שניים), ומסלולה היה: פתח תקווה – ראש העין – לוד – תל אביב – יפו. לפנות ערב חזרה הרכבת למושבה. כיום ניתן לראות את מבני התחנה, מסילת הרכבת ומבנים מתקופת השלטון הבריטי המפוזרים באזור.

### משנות ה-30
בתקופת המאורעות ראש העין הייתה בסיס צבאי של חיל האוויר הבריטי, והיא סבלה מהתנכלויות של פורעים ערביים. הערבים היו מחבלים בפסי הרכבת, מפרקים את הפסים או מניחים מוקשים, כך שהרכבות היו יורדות מהפסים. למשטרת היישובים העבריים היו נוטרים שסרקו את פסי הרכבת עם "טרולי" (קרון משמר) לפני הרכבת, כך שאם היה מוקש היו הם מתפוצצים ולא הרכבת. נוטרי פסי הרכבת עבדו בתנאים קשים במיוחד. בפרעות 1936 השתלטו ערבים על המחצבות באזור מגדל צדק שהופעלו על ידי חברות יהודיות בתקופת המנדט, אך הונסו ב-1937 על ידי פלוגות השדה בפיקודו של יצחק שדה.

ב-22 בנובמבר 1945 חדר כוח של אצ"ל למחנה והחרים כמויות גדולות של נשק ותחמושת. 

סמוך למחנה שכנה תחנת השאיבה שסיפקה מים לירושלים.

### בתקופת מלחמת העצמאות
לראש העין הייתה חשיבות אסטרטגית בתקופת המנדט: בייחוד מגדל צדק והמחצבות שסביבו שסיפקו חומרי בנייה למישור החוף, וכן ראש העין שהייתה מקור המים לירושלים ועורק תובלה מנמל חיפה למרכז ולדרום. במאי 1948 השלימו כוחות המנדט הבריטי את פינוי המחנה ותחנת השאיבה שלידו, ומייד לאחר עזיבתם ניצתו מאבקים קשים באזור בין כוחות ההגנה לבין כוחות לא סדירים מהכפרים סלמה, יהודייה, כפר ענה, בסקיה ועוד. חיילי ההגנה תפסו מתקנים ומחנות ובהם משטרת פתח תקווה, מחנה בכפר סירקין ומחנה בתל-ליטוינסקי, אך את ראש העין לא הצליחו עוד לכבוש, ובמגדל צדק החזיקו רק לתקופה קצרה עד אשר נסוגו. ימים לאחר מכן כוחות עיראקיים סדירים נכנסו לכפר קאסם ולראש העין, ומטרתם הייתה להתקדם למרכז היישוב היהודי ולחצוץ את היישוב בין צפונו לדרומו.

ההתקפה הראשונה על ראש העין התבצעה ב-30 במאי, על ידי שתי פלוגות של האצ"ל מגדוד 35 של חטיבת אלכסנדרוני, שמפקדו היה איתן לבני. בהתקפה זו נכבש המקום, והצבא העיראקי נסוג לכפר קאסם. כעבור שעתיים התבצעה התקפת נגד של העיראקים. הכוח היהודי נתפס לא מאורגן בהגנה, נהרגו ארבעה חיילים, וראש העין שוב נכבשה על ידי העיראקים.

לאחר קרבות עזים נכבשו המחנה ותחנת השאיבה, במסגרת מבצע בתק.

### הקמת ראש העין העברית
היישוב התפתח על בסיס מעברה של עולים מתימן. כ-5,000 מיהודי תימן, שניסו לעלות לישראל בשנות ה-40 ונעצרו על ידי הבריטים במחנה חאשד ליד עדן, עלו לישראל במבצע אווירי בתקופה דצמבר 1948-מרץ 1949. יהודי תימן כינו את המחנה מחנה גאולה.

מאמצע 1949 ועד ספטמבר 1950 התנהל "מבצע על כנפי נשרים" להטסת יהודי תימן לישראל. בשנים 1949–1950 התיישבו עולים מתימן בקרבת המחנה הבריטי בראש העין, סביבו הוקמו כ-1,500 אוהלים. נראה שבמעברה שהו כ-35,000 עולים. הקשיים ששררו במדינה חלו גם על שירותי הבריאות, החינוך והרווחה במחנות העולים. תקופה זו הותירה פצעים פתוחים בחברה הישראלית עקב מחלות ומוות של ילדים, פרשה שמכונה "ילדי תימן". מאבקים על שמירת המסורת והזרמים בחינוך במחנות (שהביאו לכינונה של ועדת החקירה הממלכתית הראשונה בישראל), וכן מצוקת רעב ו"תקופת הצנע" (במעברת ראש העין אירעה הפגנה של עולים רעבים, ובמהלכה נהרג עולה מיריות שוטרים). בתוך המחנות נרקמו חיים קהילתיים, ואלה תורגמו להוויה חברתית ופוליטית ביישובי הקבע שקמו באתרי המעברות.

ב-1951 הוקם בראש העין יישוב קבע, וניהל אותו ועד מקומי. ב-1954 מינה שר הפנים ליישוב מועצה ממונה, וזו הוחלפה ב-1955במועצה מקומית נבחרת. באותה שנה הוקם קולנוע "ירקון" שפעל עד לשנת 1980. ביולי 1994 הוכרזה ראש העין עיר.

### הפיתוח המואץ משנות ה-90 של המאה ה-20 ועד ימינו
עד לתחילת שנות ה-90 אוכלוסיית העיר הייתה מורכבת רובה ככולה מעולי תימן וצאצאיהם; בעשור זה נבנו ביוזמתו של ראש העיר, יגאל יוסף, שכונות חדשות רחבות ידיים במזרח העיר ואת אלו אכלסו עמותות של אנשי קבע וגמלאי צה"ל מחתך חברתי-כלכלי גבוה, זוגות צעירים ומשפרי דיור מהערים השכנות פתח תקווה ותל אביב, וכן עולים חדשים רבים, במיוחד־ממדינות ברית המועצות לשעבר. אוכלוסיית העיר שילשה את עצמה בתוך עשור (1985-1995).

בשנים 1983–2005 אוכלוסיית העיר צמחה פי שלושה – מ-11,400 תושבים ל-36,900 תושבים. בשנים 2019–2022 נבנו שכונות חדשות, ובגלל מצוקת הדיור באזור מרכז הארץ הן אוכלסו במהירות. רוב האכלוס הוא בשכונת פסגות אפק. שנבנתה בדרום מזרח העיר והגדילה את שטח העיר הגדלה של ממש. שכונה נוספת שנבנתה ואוכלסה במהירות היא ניצבא הסמוכה לצומת קסם. בעקבות זאת טיפסה אוכלוסיית העיר ליותר מ-70 אלף תושבים.

על פי נתוני המשרד להגנת הסביבה לשנת 2024, ראש העין נמצאה במקום הראשון בישראל מבחינת מספר התלונות על מפגעי פסולת, ובמקום השני בישראל מבחינת מספר התלונות על איכות האוויר, שהוגשו למוקד המשרד להגנת הסביבה. זאת ככל הנראה עקב שריפות פסולת בשטחי יהודה ושומרון, הגורמות למפגעי זיהום אוויר קשים.

## אוכלוסייה

השינוי באופן התפתחות העיר הביא לחלוקתה לשלושה חלקים גאוגרפיים ודמוגרפיים ברורים: במערב (אזור מישורי, בגובה של כ-50 מטרים מעל לפני הים) האזור הוותיק הקיים משנות החמישים, נמצאות השכונות הוותיקות (מכונות "ראש העין הישנה"), המאוכלסות ברובן ביוצאי תימן. ממזרח (אזור גבעות שיפולי השומרון, גובה ממוצע של כ-200 מטרים מעל לפני הים) אזור שאוכלס בשנות התשעים, נמצאות שכונות של בתים צמודי קרקע. אוכלוסיית העיר הוותיקה היא יהודית מסורתית ברובה; אוכלוסיית השכונות החדשות, לעומת זאת, מורכבת ברובה מחילונים מבוססים. אליהם נוספו בסוף העשור השני של המאה ה-21 תושבי שכונת פסגות אפק, המורכבת מאוכלוסיית מעמד הביניים.

מיזמי הפיתוח הצפויים בראש העין יגדילו את כמות האוכלוסייה לכ־100,000 תושבים עד שנת 2025.

## סביבת ראש העין
[ממוזער|שמאל|350px|ראש העין וסביבתה במבט מהאוויר, פברואר 2014. ניתן לראות את [מחצבות מגדל צדק (ימין למעלה), יער ראש העין (שמאל למעלה), כביש 6 (חוצה אופקית), ואת פארק אפק ואנטיפטריס (חלקה התחתון של התמונה)]]

### מעיינות ראש העין
מעיינות ראש העין משתרעים על פני שטח של 250 דונם. לפני הקמת מפעל ירקון–נגב זרמו מי המעיינות דרך סבך של אפיקים שהצטרפו בהמשכם לאפיק אחד - הוא אפיק הירקון. סבך אפיקים זה נוצל ליצירת מאגר מים.

### הצמחייה
באזור יש שני סוגי צומח: צמחי בר וצמחי תרבות. צמחי הבר שייכים לחברת בתת-הספר האופיינית לסלעי גיר קרטוני באזור הים התיכון. מידת הכיסוי של השיחים ובני השיח מגיעה ל-40–50 אחוזים. הצמחים המצויים במקום מעידים על שימוש אינטנסיבי של האדם בשטח: בנייה, חציבת אבן ורעיית צאן. צמחי התרבות הם חלק משיקום נופי של הקרן הקיימת לישראל.

צמחי הבר המצויים בשטח מעידים שהאזור היה נתון תחת לחץ פעילותו של האדם במשך דורות רבים. הכיסוי של הצמחים הרב-שנתיים אינו גדול, ומשטחי הסלע מבצבצים בכל השטח.

### יער ראש העין
יער ראש העין הוא יער קהילתי קטן ששטחו 1,050 דונם. הוא שוכן בחלקה הצפון-מזרחי של ראש העין, לאורך יובלו של נחל רבה, ותחום בכביש 5 בצפון ובשכונת נווה אפק בדרום. היער ניטע על ידי קרן קיימת לישראל החל בשנת 1976, והוא מיוער בעצי אקליפטוס, אורן, ברוש, חרוב, שקד, אלה אטלנטית, שיזף מצוי, כליל החורש ועצי בוסתן.

### המחצבות
העיר בנויה על סלע גיר, ובשטח שיפוטה פועלות מחצבות שמספקות חומר גלם לתעשיית הבנייה, כגון מבנים, סלילת דרכים וכבישים.

הראשונה מהמחצבות הוקמה בשנת 1941. רוב המחצבות מייצרות אבני גיר. בעבר המחצבות היוו מקור פרנסה לתושבי ראש העין, העולים מתימן. תפקידם היה למלא קרונות בעזרת שקי גומי שחורים, ואת שכרם היו מקבלים לפי מספר הקרונות שהיו ממלאים. כיום השיטות הן מכניות וחוסכות עבודת ידיים. לצד המחצבות הוקמו מפעלים לבלוקים ולבטון.

### אתרי תיירות וארכאולוגיה
בתחומי ראש העין ובסביבתה אתרים ארכאולוגיים רבים, כמו מערת קסם, מבצר אנטיפטרוס, מגדל אפק ועזבת צרטה (המזוהה עם אתר אבן העזר המקראי), וכן אתרי טבע: מקורות נחל הירקון, למשל, נמצאים בין פתח תקווה ובין ראש העין, נחל רבה ויער ראש העין.

## תעשייה
### פארק אפק

פארק התעשייה אפק שבצפון העיר הוקם בשנות ה-90, וכיום שוכנות בו חברות גדולות וידועות, כגון חברת פרטנר תקשורת. הקמת פארק התעשייה לוותה במחלוקת עם כפר קאסם, שתושביו טענו שפארק התעשייה נבנה על שטח השייך לכפר, אך לבסוף הושגה פשרה.

## תחבורה
אפק שכנה על ציר דרך הים והייתה נקודה חשובה ביותר הן בשל נקודת תצפית לאורך השרון והשפלה והן בשל תנאי הטבע ששררו במקום – בעקבות דרכים אלו נסללו דרכי התחבורה המודרנית: כביש מזרח השרון, כביש בית נבאלא–ראש העין–ג'לג'וליה, אשר היווה בעצם את תוואי דרך הים. כן הסתעפו מאפק כבישי רוחב לכיוון הרי אפרים, שכם, שילה וירושלים, כביש קולה, רנטיס, בית זית. האזור שימש למעבר מן המישור להר ומן השרון לשפלה.

מבחינה תחבורתית מקושרת ראש העין בצורה טובה. כביש 5 עובר צפונית לעיר ומחבר אותה לתל אביב ולאריאל; שני מחלפים גדולים מובילים מן הכביש אל העיר: מחלף קֶסֶם (על שם כפר קאסם) ומחלף ראש העין מזרח. כביש מספר 6 ("כביש חוצה ישראל") עובר מערבית לעיר; גם כביש זה מתחבר למחלף קסם, ונוסף - למחלף נחשונים (על שם קיבוץ נחשונים הסמוך), המוביל גם כן אל העיר. כביש 444 ("כביש המחצבות") מוביל מהעיר דרומה אל אזור בן שמן והשפלה; כביש 483 מוביל ישירות לפתח תקווה, מרחק של 15 דקות נסיעה. כדי לנסוע מזרחה מראש העין אל תוך שטחי יהודה ושומרון, יש לעבור במחסום רנתיס הצמוד לראש העין.

תחנת הרכבת של ראש העין מרוחקת מהעיר עצמה. באפריל 2006 הועברה האחריות לתחבורה הציבורית לחברת "קווים" שזכתה במכרז להפעלת אשכול ראש העין–פתח תקווה ויישובי הסביבה; מהלך זה, שלווה בתקווה לשינוי במצב התחבורה בעיר, ספג ביקורת מצד רבים מן התושבים. במאי 2016 הועברה האחריות על כל התחבורה הציבורית בעיר מחברות "דן" ו"קווים" לחברת "אלקטרה-אפיקים" שזכתה במכרז פתח תקווה–ראש העין תשעה חודשים מוקדם יותר ונוספו קווי אוטובוס חדשים. לראש העין יש שירות אוטובוסים לרחבי גוש דן, לשרון הדרומי, לשומרון, לאלעד ולירושלים.

### שירות רכבתי בעיר

בעיר קיימות שתי תחנות רכבת. אך כיום רק תחנת הרכבת ראש העין – צפון היא תחנת נוסעים פעילה. התחנה ממוקמת בפאתי העיר בסמוך למחלף קסם ומשרתת את האוכלוסייה במרחב הסובב – בעיקר תושבי העיר ראש העין, אך גם את תושבי כפר קאסם, אורנית ויישובים ממזרח ומצפון המתנקזים דרך כביש 5 וכביש 444.

בעבר שירתה את העיר תחנת הרכבת ראש העין דרום. תחנה זו ממוקמת על המסילה המזרחית בקטע דרומי ללולאת השרון וכיום אינה משרתת נוסעים.

[ממוזער|250px|[תחנת הרכבת ראש העין דרום]]

## מבנה העיר
### שכונות העיר
* **השכונות הישנות:** אביב, הרקפות, צה"ל, רמב"ם, שבזי ומשכנות המוזיקה.
* **השכונות החדשות:** גבעת טל, מצפה אפק, גבעת הסלעים ונווה אפק (הצבאית והאזרחית), פסגת טל
* **השכונות בהליכי בנייה:** פסגות אפק.

### תוכניות פיתוח
[שמאל|ממוזער|250px|[נחל רבה וגשר הקשתות ברחוב יהודה הלוי בעיר]]
שמאל|ממוזער|250px|מראה ביער ראש העין
שמאל|ממוזער|250px|מגדל צדק השוכן דרומית לראש העין
שמאל|ממוזער|250px|קבר השייח שבגן הלאומי מגדל אפק, ממנו תצפית אל כל העיר
* **גן לאומי מגדל אפק** – הפיכתו של מגדל אפק השוכן מדרום לעיר לגן לאומי ואזור נופש מטרופוליטני. במתחם אמורים להיבנות חווה חקלאית, חוות רכיבה, שבילי אופניים, ספורט אתגרי ואמפיתיאטרון.
* **פארק התעסוקה לב ישראל** – מרכז תעסוקה, טכנולוגיה עילית ומגורים המתוכנן לקום בחלקה הצפון מערבי של ראש העין, סמוך לכפר קאסם. הפארק הוא תולדה של שיתוף פעולה יוצא דופן בין ראש העין לקיבוצים גבעת השלושה וחורשים. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 נחתם הסכם בין ראש העין ובין הקיבוצים שבמסגרתו הסכימו הקיבוצים שקרקעות משטחם יסופחו לראש העין וועליהם יוקם הפארק. הפארק עתיד להשתרע על שטח של כ-1,000 דונם: במחציתו האחת תוקם שכונת מגורים של כ-1,000 יחידות דיור ובמחציתו השנייה (כ-250,000 מטרים רבועים) יוקמו שטחי מסחר ותעסוקה (מתוכם על כ-100,000 מ"ר אמור לקום הקניון הגדול בארץ), אולמות קולנוע, אולמות קונגרסים ומרכזי תרבות.
* **טיילת צלילי המוזיקה** – טיילת לאורך נחל רבה מיער ראש העין שבמזרח העיר ועד לפארק לב העיר. סך הכול יהיה אורך הטיילת כ-26 ק"מ, וש-7 ק"מ מתוכם הם בתוך העיר.
* **מיזם [[שכונת פסגות אפק]] –** מיזם משותף של העירייה עם משרד הבינוי והשיכון, שהקציב כ-1.5 מיליארד ש"ח לבניית התשתיות לשכונה. המיזם כולל בנייה הדרגתית של שישה מתחמי מגורים בגבעות המזרחיות בעיר, סלילת כביש עורקי שיחבר את כביש 444 לכביש 5 ובניית מחלף חדש בכביש 5. השכונה עתידה לכלול כ-14,000 משקי בית, ולהגדיל בכך את אוכלוסיית העיר לכ-100 אלף תושבים.

## תרבות ופנאי
### מוזיאון מורשת יהדות תימן

מוזיאון מורשת יהדות תימן נמצא בביתן האחרון שנותר מהמחנה הצבאי הבריטי. במוזיאון תמונות, תעודות, מסמכים, ספרי קודש, כתבי יד עתיקים, כלי בית, תלבושות ומוצגים רבים מחיי היהודים בתימן ומהתערותם בישראל. במקום מוקרן סרט על חיי היהודים בצנעא ועל טקס החינה. במוזיאון קיים מרכז למידה שבו מצויה ספרות עשירה העוסקת בהיסטוריה, בספרות, בשירה, בפולקלור ובנושאים נוספים במורשת יהדות תימן.

### הגרעין התורני ראש העין
הגרעין התורני "רוח חדשה" בראש העין הוא עמותה רשומה המונה כשלושים משפחות. עשרות משפחות משתתפות בפעילויות הגרעין. מטרותיו הן הקמת מרכז רוחני-ערכי לתושבים.

### ספורט
קבוצת הכדורסל עירוני ראש העין משחקת בליגה א' שרון, וקבוצת עירוני ראש העין שייכת לליגת כדורגל החופים בישראל. בעיר יש גם ליגת כדורגל מקומית, "ליגת השכונות בראש העין" – שבה משתתפות קבוצות מהעיר מדי שבת.

מדי שנה מתקיים בעיר מרוץ על שם שי דנור, ומשתתפים בו יותר מאלף רצים בכל שנה.

### עיר המוזיקה
בשנים האחרונות מועצת ראש העין ממתגת את העיר כעיר המוזיקה. במסגרת זו מושקע כסף רב בחינוך מוזיקלי. נבנה הפרויקט הנופי "טיילת צלילי המוסיקה" לאורך נחל רבה, ובכיכרות רבים הוצבו פסלים של כלי נגינה ונגנים. ב-2007 הוקם המרכז למוזיקה ראש העין, המרכז את הקונסרבטוריון העירוני למוזיקה – קונסרבטוריון ראש העין, מקהלת מזמורי תימן ועוד. כמו כן בכל חג סוכות מתקיים בעיר פסטיבל מוזיקה ואוכל בפארק לב העיר הנקרא תימנה, הנמשך מספר ימים ומתחיל מאחר הצוהריים ועד הלילה.

### היכל התרבות
בשנת תשפ"ג נחנך היכל התרבות ע"ש קימרלינג, שבו אולם מופעים בן יותר מ-600 מושבים.

## מקור השם
שמה של ראש העין הוא תרגום השם הערבי "ראס אל-עין", כלומר "ראש המעיינות". כך כינו הערבים את מבצר אנטיפטרוס על שום קרבתו למעיינות הירקון, ואת המחנה הבריטי הגדול שהוקם ליד הכפר הערבי מג'דל יאבא (כיום "חרבת מג'דל אפק").

## סמל העיר

* "ואשא אתכם על כנפי נשרים" – ציור כנפי הנשר בכותרת מייצג את עליית יהודי תימן מתימן במטוסי תובלה של המדינה שהוקמה.
* בתים קטנים ברקע מייצגים את המהות של היישוב (עיר כיום) – יישוב עם אוריינטציה כפרית, בתים נמוכים, משיקים לקרקע באזור כפרי.
* מזרקת המים – ראש העין יושבת על מקורות מים זכים – מעיינות ראש העין/מקורות הירקון הנשאבים ומהווים חלק חשוב ממקורות המים המתוקים הזורמים ליישובי הסביבה ולירקון.
המזרקה מסמלת אנרגיה מתפרצת ויש בה קשת הזדמנויות, תנועה, פריצה וזינוק החוצה. כמו כן כל קו צבעוני במזרקה נראה כמו ציפור במעופה ומתקשר לציטוט המקראי: "ואשא אתכם על כנפי נשרים..." ובכך מחזק את הקשר בין העבר לעתיד.

## ראשי מועצה ועירייה

* ב-1951 הוקם בראש העין יישוב קבע בניהול ועד מקומי.
* ב-1954 מינה שר הפנים ליישוב מועצה ממונה.
* ב-1955 זכריה משה היה הראשון שכיהן כראש מועצה מקומית נבחרת.
* שלום מנצורה 1960 – ינואר 1962, 1965 – 1969, מאי 1972 – יולי 1973
* שלמה צפר ינואר 1962 – ?, יולי 1973 – פברואר 1974
* יוסף מלמד 1969 – 1972, 1978 – 1983
* יגאל יוסף – 1983 – 2003
* משה סיני – ראש העיר 2003 – 2013
* שלום בן-משה – ראש העיר מ-22 באוקטובר 2013 עד 27 בפברואר 2024 (בנו של ראש המועצה הראשון זכריה משה).
* רז שגיא – ראש העיר מ-28 בפברואר 2024.

## ערים תאומות
ממוזער|ראש העין, עיר המוזיקה. כיכר התווים. פיסול ישראל פרימו
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
ממוזער|ראש העין עיר המוזיקה – פעמון
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:ישראל: ערים
קטגוריה:ערי דרום השרון
קטגוריה:בסיסי הצבא הבריטי בארץ ישראל
קטגוריה:יהדות תימן בארץ ישראל
קטגוריה:יישובים עבריים המשמרים שם ערבי