open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
AI21 Labs

**איי אי 21 מעבדות בע"מ**, המוכרת יותר בשמה האנגלי, **AI21 Labs**, היא חברת תוכנה ישראלית העוסקת בפיתוח יישומי בינה מלאכותית לעיבוד שפה טבעית.

## היסטוריה
החברה הוקמה בנובמבר 2017 על ידי פרופ' יואב שוהם ואורי גושן, המשמשים מנכ"לים משותפים, ואמנון שעשוע, המשמש יו"ר החברה. החברה מפתחת יישומי בינה מלאכותית לעיבוד שפה טבעית, כמסייעים לכתיבה ולקריאה של טקסטים.

המוצר הראשון של החברה, שהוכרז באוקטובר 2020 והוא הפופולרי ביותר בין מוצריה, הוא Wordtune, תוסף לגוגל כרום המסייע לשיפור הניסוח של טקסטים שנכתבו באנגלית, בהתבסס על מודלי שפה שפותחו בחברה.

מוצר נוסף הוא AI21 Studio - סביבת פיתוח המחוברת למודל השפה של החברה, Jurassic-1, ומשמשת לפיתוח יישומי שפה טבעית, כגון צ'אטבוטים. Jurassic-1 מוצע על ידי AWS לשימוש לקוחותיה.

מוצר נוסף, שהוכרז בנובמבר 2021, הוא Wordtune Read - תוכנה שהקלט שלה הוא טקסט באנגלית והפלט הוא תקציר של טקסט זה.

AI21 Labs השיקה בינואר 2023 כלי ליצירת טקסטים באופן אוטומטי, באמצעות בינה מלאכותית. הכלי החדש מזכיר את היכולות של ChatGPT, אך הוא נבדל ממנו בכמה דברים. למשל, הכלי מאפשר גם להציג נתונים וסימוכין למידע.

### גיוס הון
גיוס ההון הראשוני (seed) של החברה היה בסך 9.5 מיליון דולר. 

בנובמבר 2020 גייסה החברה 25 מיליון דולר.

באוקטובר 2021 גיסה החברה 20 מיליון דולר מקרן וולדן קטליסט.

ביולי 2022 גייסה החברה 64 מיליון דולר לפי שווי של 664 מיליון דולר.

באוגוסט 2023 גייסה החברה 155 מיליון דולר לפי שווי של 1.4 מיליארד דולר, והפכה לחד-קרן. עם המשקיעות בסבב זה נמנות החברות גוגל, אנבידיה וסמסונג.

## קישורים חיצוניים
* 

* המשימה - לשנות את הדרך בה בני האדם כותבים - וגם קוראים, "כלכליסט", יוני 2022 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות בינה מלאכותית ישראליות
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2017
קטגוריה:חברות חד-קרן ישראליות
תמונת השדה העמוק הראשונה של וב

alt=A picture of many galaxies and stars|ממוזער|upright=1.5|תמונת השדה העמוק הראשונה של וב
**תמונת השדה העמוק הראשונה של וב** (באנגלית: **Webb's First Deep Field**) היא תמונת השדה המבצעית הראשונה שצולמה על ידי טלסקופ החלל ג'יימס וב הצופה אל צביר הגלקסיות SMACS 0723  הנמצא במרחק של 4.6 מיליארד שנות אור מכדור הארץ. התמונה, שנחשפה לציבור ב-12 ביולי 2022  מכסה שטח זעיר שנצפה מחצי הכדור הדרומי. בתמונה ניתן להבחין באלפי גלקסיות וכוכבים. כמו כן, התמונה היא התמונה ברזולוציה הגבוהה ביותר של היקום המוקדם שצולמה אי פעם.

## רקע
טלסקופ החלל ג'יימס וב מסתובב סביב כדור הארץ בנקודת לגראנז' L2 בערך 1.5 מיליון קילומטרים מכדור הארץ, מאז 24 בינואר 2022. בנקודות הלגראנז', הן כוח הכבידה של כדור הארץ והן כוח הכבידה של השמש מאוזנים, דבר ששומר את הטלסקופ בסנכרון עם מסלול כדור הארץ סביב השמש. מרחקה של נקודת הלגראנז' בה נמצא הטלסקופ הופך אותו ללוויין המלאכותי הרחוק ביותר של כדור הארץ. ג'יימס וב הוא טלסקופ הצופה בטווח התת-אדום. התמונה צולמה  על ידי מצלמת (NIRCam ) של הטלסקופ, שרגישה לטווח הגלים התת-אדומים  הקרוב לטווח הנראה. היא מורכבת ממספר תמונות באורכי גל שונים בזמן חשיפה כולל של כ-12.5 שעות. העומקים אליהם מגיעה התמונה בתחום התת-אדום גדולים אף יותר מתמונות השדות העמוקים של האבל, אשר חשיפתם לקחה שבועות.

SMACS 0723 הוא צביר גלקסיות הנצפה מחצי כדור הארץ הדרומי, ונצפה לעיתים על ידי האבל וטלסקופי חלל אחרים בניסיון לקבל תמונות של היקום המוקדם.

## ניתוח התמונה
התמונה מכסה שטח שמיים השקול בערך לקוטרו של גרגיר חול המוחזק במרחק של 50 סנטימטר מהצופה. צביר הגלקסיות SMACS 0723 הנראה באמצע התמונה ככתם לבן ערפילי, נמצא במרחק של 4.6 מיליארד שנות אור מכדור הארץ. מסתו העצומה של צביר הגלקסיות מעקמת את המרחב וגורמת לעידוש כבידתי, שכתוצאה ממנו נראים בצילום  גלקסיות וכוכבים שנמצאים הרחק מאחוריו. עצמים שמימיים אלה נראים בתמונה מעוקמים לצורת קשתות, וככל שהם רחוקים יותר צבעים אדום יותר בגלל ההסחה לאדום. ההסחה לאדום נגרמת בגלל ההתפשטות המואצת של היקום,  ככל שגרם שמיימי רחוק יותר מהירות ההתרחקות שלו גבוהה יותר, ולכן גלי האור המגיעים ממנו הם ארוכים יותר.

מצלמת ה-NIRCam של הטלסקופ הצליחה לצלם את הגלקסיות המרוחקות ברזולוציה גבוהה יותר מאי פעם, דבר שהוביל לחשיפתם של מבנים זעירים שלא נראו מעולם, כולל צבירי כוכבים ועצמים מפוזרים.  בצד שמאל של התמונה, בערך באמצע, נראית נקודה אדומה בוהקת, זוהי גלקסיה שנמצאת במרחק 13.1 מיליארד שנות אור. לפי נאס"א זהו האור הקדום ביותר שצולם עד כה, הוא נפלט מהגלקסיה כמיליארד שנה אחרי היווצרות היקום לפני 13.8 מיליארד שנים.

## חשיבות התמונה
התמונה היא תמונת הצבע הכוזב המלאה הראשונה מהטלסקופ, ותמונת התת-אדום החדה ביותר שנצפתה אי פעם. התמונה חושפת אלפי גלקסיות בנתח זערורי מהיקום העצום, ומבנים קטנים יותר בחדות כזו שלא נראתה עד כה של היקום המוקדם.

התמונה נחשפה לראשונה לציבור ב-11 ביולי 2022 בטקס בבית הלבן בהשתתפות נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, סגנית הנשיא קמלה האריס, וראש נאס"א ביל נלסון.

## ראו גם
* השדה העמוק של האבל
* השדה האולטרה-עמוק של האבל
* השדה העמוק של האבל דרום
* תצפיות החלל העמוק של טלסקופי החלל הראשיים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שדות עמוקים
קטגוריה:יצירות משנת 2022
קטגוריה:2022 במדע
אפונה (אלה)

**אֶפּוׂנָה** הייתה אלה קלטית, שפולחנה היה נפוץ בגאליה ואחר כך גם באזורים נוספים באימפריה הרומית בין המאה הראשונה למאה השלישית לספירה. שמה של אפונה מקורו במילה הקלטית לסוס (Epos משמעותו סוס), בהתאם לתפקידה ומהותה של האלה - היא נחשבה לאחראית כל הגנתם של הסוסים, ונראה שהפולחן שלה משך בעיקר אנשים שתפקידם היה קשור לגידול סוסים, כמו חיל הפרשים בצבא הרומי. מקור האלה הוא כאמור בקרב הגאלים, אך לאחר הכיבוש הרומי ובשונה ממרבית האלים הקלטיים שנותרו מוגבלים בתפוצת הפולחן שלהם, פולחן אפונה התפשט לכל רחבי האימפריה (ככל הנראה בזכות הצבא הרומי וחיל הפרשים שלו). פולחנה דעך רק עם ניצחון הנצרות.

## איקונוגרפיה
מרבית העדויות הארכאולוגיות הנוגעות לקיומה של האלה הן פסלים, איורים, וכתובות דתיות. האלה לרוב מוצגת באחת משתי דרכים - או כאישה היושבת בין שני סוסים, או כשהיא רכובה על סוס. נוסף על כך, לעיתים היא מלווה באלים נוספים, וכשהיא נושאת בידה קרן שפע, צלחת המיועדת לנסך או קערת פירות.

## מהותה ותפקידה של האלה
נוסף על תפקידה המובהק כ"אלת הסוסים", נראה כי היה לה תפקיד כללי יותר של אלת פריון (מעידים על כך אספקטים של האיקונוגרפיה כמו קרן השפע או קערת הפירות). קיימת סברה כי לאפונה היה גם תפקיד כאלה המובילה את המתים על העולם הבא, כשרכיבתה על הסוס מסמלת את המעבר מהחיים למוות.

## בתרבות
סוסה בשם אפונה מופיעה בסדרת המשחקים האגדה של זלדה.

## קישורים חיצוניים

* ערך על אפונה באתר "אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית"
* אתר המוקדש לאלה
* 

קטגוריה:אלים בריטיים וגאליים קדומים
קטגוריה:אלים קלטיים
קטגוריה:אלות בעלי חיים
קטגוריה:אלות טבע
קרחון מאלוראד

**קרחון מאלורד** (באנגלית: **Malorad Glacier**; בבולגרית: **ледник Малорад**) הוא קרחון בחצי האי טריניטי, בארץ גרהאם, בחלק הצפוני של חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.

אורכו של קרחון מאלורד 14 קילומטרים; 

רוחבו של קרחון מאלורד 9 קילומטרים.

קרחון מאלורד ממוקם מצפון  לקרחון ראסל המערבי.

קרחון מאלורד גובל ברכס מארסקוט שמצפון-מזרח לו;

קרחון מאלורד גובל ברמת סרדנוגורי, שמדרום לו;

קרחון מאלורד גובל בגבעת הנסון, שמדרום-מערב לו.

קרחון מאלורד מנקז את סביבתו, וזורם לכיוון צפון-מערב. קרחון מאלורד נשפך אל מצר ברנספילד, ממזרח לכף רוקמורל, וממערב לנקודת תאנארון.

## היסטוריה
### מיפוי אזור הקרחון

הקרחון מופה לראשונה בשנת 1996 על ידי סוקרים גרמניים מהמכון לגאודזיה מעשית ( Institut für Angewandte Geodäsie) מהעיר פרנקפורט על המיין, וכן על ידי סוקרים בריטיים, מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי (British Antarctic Survey).

### מקור השם

הקרחון נקרא על שם היישוב מאלורד שבצפון מערב בולגריה.

## קישורים חיצוניים
* קרחון מאלורד תמונת לוויין של אזור הקרחון באתר קופרניקס

מאלורד
מאלורד
אוראל באייה

**אוראל באייה** (נולד ב-2 במרץ 2004) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקיצוני בהפועל פתח תקווה מליגת העל בהשאלה ממכבי תל אביב.

## קריירת מועדונים
באייה נולד בנס ציונה למשפחה יוצאת אתיופיה, והחל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של סקציה נס ציונה. בגיל עשר הצטרף לזו של מכבי תל אביב, ממנה התקדם לכל קבוצות הגיל של המועדון.

### מכבי תל אביב
ב-3 במרץ 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב בניצחון 0–4 נגד מכבי קביליו יפו במסגרת גביע המדינה. ב-10 במאי ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–3 נגד מכבי חיפה.

ב-5 ביולי 2023 הושאל להפועל חדרה עד לסיום העונה. ב-5 בפברואר 2024 הושאל להפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית.
ב-2 בספטמבר 2024 הושאל להפועל ניר רמת השרון.ב-22 ביוני 2025 הושאל להפועל ירושלים מליגת העל
ב-11 בפברואר 2026 עבר להפועל פתח תקווה.

## נבחרות ישראל
שיחק בנבחרת נערים ב' של ישראל עד גיל 16, ולזכותו שלוש הופעות ושער אחד במדיה.

באיה נכלל בסגל של נבחרת הנוער של ישראל באליפות אירופה (היורו) לנבחרות עד גיל 19 - 2022, בו הגיע הנבחרת למקום השני לאחר שהפסידה 1–3 בגמר לאחר הארכה לאנגליה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:נס ציונה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת השרון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2004
יעל גרוסמן

**יעל חיה גרוסמן** (נולדה ב-1982) היא קצינה בצה"ל בדרגת תת-אלוף, ראש מטה אגף התקשוב. קודם לכן שימשה מפקדת יחידת לוטם.

## ביוגרפיה
יעל גרוסמן התגייסה לעתודה האקדמית, וקיבלה תואר ראשון בהנדסת אלקטרוניקה מאוניברסיטת תל אביב.

בשנים 2003–2005 שירתה כראש מדור חד-פס וקרקע-אוויר במחלקת פרויקטים ביחידת לוטם. בשנים 2005–2007 שירתה כראש מדור תקשורת ארוכת טווח במחלקת מערכות ופרויקטים בלוטם. בשנים 2007–2009 עמדה בראש מדור מערכות לוויין במחלקת אמל"ח של אגף התקשוב. בשנים 2009–2011 הייתה ראש לשכתו של ראש אגף התקשוב, האלוף עמי שפרן. בשנים 2011–2016 הייתה ראש ענף בלוטם ובאגף התקשוב וההגנה בסייבר.

היא בעלת תואר שני במנהל עסקים בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. בשנים 2016–2017 למדה במכללה לביטחון לאומי, וקיבלה תואר שני בביטחון לאומי מאוניברסיטת חיפה.

מונתה לראש מחלקת עתיד באגף התקשוב וההגנה בסייבר בדרגת אלוף-משנה, וביוני 2020 מונתה למפקדת ממר"ם. ביולי 2022 הוחלט למנותה למפקדת לוטם באגף התקשוב וההגנה בסב"ר, ובמאי 2023 החלה לשרת כמפקדת לוטם בדרגת תת-אלוף.

בדצמבר 2025 מונתה לראש מטה אגף התקשוב וההגנה בסב"ר.

גרוסמן פועלת למען שילוב נשים במסגרות טכנולוגיות בצה"ל ובעולם האזרחי. במסגרת פעילות זו נמנתה עם מובילות She shark - תוכנית מצוינות של צה"ל למנהיגות טכנולוגית נשית, והובילה את כנס Cybergirlz - כנס של יחידה 8200 ואגף התקשוב לחשיפה ולהכרה של מסלולים ותפקידים טכנולוגיים, שמעודד מלש"ביות להתגייס לתפקידים טכנולוגיים בצה"ל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי ממר"ם
קטגוריה:מפקדי יחידת לוטם
קטגוריה:קצינות צה"ל בדרגת תת-אלוף
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: הנדסה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: הנדסה
קטגוריה:בוגרות העתודה האקדמית
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:מהנדסות חשמל ישראליות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: הנדסת חשמל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
חתונה מנייר

**חתונה מנייר** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2015 בכתיבתו ובימויו של ניצן גלעדי, עם מורן רוזנבלט, אסי לוי ורועי אסף בתפקידים הראשיים.

העלילה מתרחשת במצפה רמון והיא על בחורה צעירה בעלת פיגור שכלי, שעובדת במפעל לנייר טואלט ושואפת להיות עצמאית ולהתחתן עם בנו של בעל המפעל.

מורן רוזנבלט זכתה בפרס אופיר לשחקנית ראשית. קרן אייל מלמד זכתה בפרס אופיר לעיצוב תלבושות.

הסרט היה מועמד ל-7 פרסים נוספים: סרט, במאי - ניצן גלעדי, שחקן ראשי - רועי אסף, שחקנית משנה - אסי לוי, צילום - רואי רוט, עיצוב אמנותי - דינה קורנביץ, ליהוק - ניצן גלעדי).

בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2015 זכה ניצן גלעדי לפרס חג'ג' לסרט הביכורים.

הסרט הוקרן בפסטיבל טורונטו 2015, קנדה,
פסטיבל לונדון 2015, אנגליה,
פסטיבל טאלין 2015, אסטוניה,
פסטיבל ויאדוליד 2015, ספרד.

הצילומים נערכו במצפה רמון ויש בהם קטעים רבים של המכתש הגדול, יעלים וגבעת הגמל.

## תקציר העלילה
חגית (מורן רוזנבלט) היא בחורה בת 24 שגרה עם אמה שרה (אסי לוי) במצפה רמון. היא סובלת מפיגור קל שמתבטא בדיבור איטי ובחוסר בגרות אינטלקטואלית. היא עובדת במפעל קטן לנייר טואלט של אריה (אריה צ'רנר) ואשתו פנינה (אביבה גר). פרט לה עובד במפעל גם עומרי (רועי אסף), בנם של אריה ופנינה.

שרה היא גרושה ואם יחידנית. לפרנסתה היא עובדת כחדרנית בבית מלון במצפה רמון. היא מודעת למגבלותיה של חגית ומגוננת עליה מאוד למורת רוחה של חגית שחושבת שהיא כבר "גדולה ועצמאית". שרה רוצה להכיר לחגית את אלעד (אביב אלקבץ) בעל רמה שכלית כשלה אך חגית מסרבת, היא מאוהבת רק בעומרי.

חן (תומר קפון) הוא אחיה של חגית. הוא נשוי ויש לו ילדה. הוא אינו עוזר לשרה בהשגחה על אחותו וטוען שיש להעבירה להוסטל. גם משה, הגרוש של שרה סובר כך.

חגית מאוהבת בעומרי והוא משיב לה בחיבה שבחלקה היא מרחמים. היא חולמת שיום אחד הם יינשאו. הם נפגשים במפעל, חגית מכינה בובת כלה מנייר ועומרי מכין בובת חתן מנייר. הם נוהגים לשבת על המצוק מעל מכתש רמון להתבונן בנוף, לשוחח ולהתנשק קלות.

שרה מתקשה לפתח זוגיות עם חיים (עודד לאופולד) בגלל שאינה יכולה להשאיר את חגית לבד.

המפעל בצרות ואריה מתכונן לסגור אותו למרות מחאותיו של עומרי.

חגית מחפשת עבודה בסלון כלות בבאר שבע אבל בעלת הסלון (הדר רצון-רותם) לא מקבלת אותה. עומרי רוצה לפתח את המפעל על ידי קניית מכונות חדשות ומקבל הלוואה מחבריו אלי (יהודה נהרי הלוי) וסימון (אודי פרסי) אך אריה דוחה זאת ורוצה לשלוח אותו ללימודים בקנדה לאחר שראה אותו מתנשק עם חגית.

עומרי מודיע לחבריו שהוא עומד לעזוב והם מחליטים לעשות לו מסיבה במפעל ולזמן את חגית שבטוחה שהיא מוזמנת לחתונה. היא מעצבת שמלת כלה מגלילי נייר טואלט ומגיעה למקום. אלי וסימון לועגים לה ומטרידים אותה בעוד שעומרי לא מתערב. היא בורחת מהמקום בלילה ושרה מחפשת אותה בכל המקומות עד שמוצאת אותה על הכביש ומחזירה אותה הביתה.

שרה מחליטה להעביר את חגית להוסטל וחגית לא מתנגדת. היא נוסעת אתה כשבידה בובת כלה מנייר. היא מחזיקה אותה מחוץ למכונית ושומטת תוך הנסיעה, החלום שלה להתחתן, נקטע.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים
* 

*קדימון לחתונה מנייר, באתר יוטיוב
*על חתונה מנייר, באתר יוטיוב
*חתונה מנייר, באתר קרן הקולנוע הישראלי

קטגוריה:סרטי 2015

קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:מוגבלות שכלית התפתחותית באמנות
קטגוריה:מצפה רמון בקולנוע
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2015
בת' מיד

**בת'ני ג'יין מיד** (באנגלית: **Bethany Jane Mead**; נולדה ב־9 במאי 1995), היא כדורגלנית אנגלייה, המשחקת בעמדת חלוצה בארסנל שבסופר ליג האנגלית ובנבחרת אנגליה. נבחרה מספר פעמים לשחקנית הצעירה הטובה בסופר ליג האנגלית וב־2015 סיימה את העונה כמלכת השערים של הליגה. ביורו 2022 הובילה את הנבחרת לזכייה בתואר תוך שהיא מסיימת כמלכת השערים, מלכת הבישולים והשחקנית המצטיינת של הטורניר.

## קריירה
### קריירת מועדונים
מיד החלה לשחק בגיל צעיר בקבוצת בנות קליפורניה לני שעברה בגיל 10 למרכז המצוינות של קבוצת מידלסברו. בגיל 16 הצטרפה לסנדרלנד ששיחקה בפרמייר ליג והפכה לכובשת שערים מצטיינת בקבוצה. ב-2014 הובילה את הקבוצה לאליפות הליגה השנייה ולעליה לסופר ליג. עם עליית הקבוצה לליגה הבכירה הפכה לשחקנית כדורגל מקצוענית ובתום עונת 2015 סיימה כמלכת השערים של הליגה.

ב-2017 חתמה על חוזה בארסנל שם שיתפה פעולה בהצלחה עם פיפיאנה מידמה והשתיים הפכו לצמד היעיל ביותר בליגה מבחינת בישולים וכיבושי שערים. עם הקבוצה זכתה באליפות בעונת 2018/2019 ובגביע הליגה בעונת 2017/2018. ב-2019 האריכה את החוזה בקבוצה.

### בנבחרת
מיד זומנה בשנת 2010 לנבחרת אנגליה עד גיל 15 ושיחקה מאז בכל הנבחרות הצעירות עד לנבחרת עד גיל 23. במסגרת הנבחרות הצעירות שיחקה 28 משחקים והבקיעה 12 שערים.

ב-2018 ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת במשחק מול ווילס במסגרת מוקדמות הגביע העולמי לקראת הטורניר ב-2019. מיד לקחה חלק במונדיאל 2019 אך לא זומנה לסגל לקראת אולימפיאדת טוקיו. לקראת מוקדמות יורו 2022 זומנה מחדש על ידי המאמנת סרינה ויכמן ובאליפות עצמה כבשה שישה שערים, בישלה ארבעה ונבחרה לשחקנית המצטיינת של הטורניר כשהובילה את נבחרת אנגליה לזכייה היסטורית בתואר.

## הישגים ותארים
### במועדונים
;סנדרלנד
* אליפות הליגה השנייה: 2014
;ארסנל
* אליפות הסופר ליג האנגלית לנשים: 2018/19
* גביע הליגה: 2017/18

### עם הנבחרת
* אליפות אירופה: 2022
* גביע SheBelieves ב-2019
* גביע ארנולד קלארק ב-2022

### תארים והישגים אישיים
* מלכת השערים בליגה האנגלית: 2015
* השחקנית הצעירה של השנה בליגה האנגלית בעונות 2015, 2018.
* מלכת השערים באליפות אירופה בכדורגל נשים 2022
* מלכת הבישולים באליפות אירופה בכדורגל נשים 2022
* השחקנית המצטיינת באליפות אירופה בכדורגל נשים 2022
* כדורגלנית השנה של ה-BBC: 2022

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלניות אנגליות
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:חלוצות כדורגל אנגליות
קטגוריה:חלוצי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלניות ארסנל ליידיס
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1995
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1995
כביש-רחוב

ממוזער|250px|כביש-רחוב בניו-יורק
**כביש-רחוב** (באנגלית: **Stroad**, הלחם של המילים Street ו-Road) הוא שילוב של כביש מהיר עם תנועת מכוניות ערה לצד דרך הולכי הרגל עם הפרדה מועטה או כלל ללא הפרדה מהכביש.

המונח נטבע על ידי מהנדס אזרחי ומתכנן ערים אמריקאי, צ'ארלס מארון ב-2011, כהערה על תשתיות הכבישים הסלולות בארצות הברית המונח מתאים לכמה מצבי תנועה הקיימים גם בקנדה.

כביש-רחוב הוא תופעה נלווית של מתן עדיפות לתנועת רכבים פרטיים תוך התעלמות מתנאי השטח והולכי הרגל. הליכה בכביש-רחוב נחשבת למסוכנת, שכן המהירות בכביש עלולה להגיע ל-70 קמ"ש ויותר. הכביש-רחוב נועד לאפשר למכוניות לנוע מהר יותר ובכך לפתור את עומסי התנועה עבור רכבים. עם זאת, היעדר תשתית מתאימה להליכה ברגל, גורמת לשימוש מוגבר בכלי רכב, גם עבור מרחקים קצרים, במקום הליכה ברגל. ישנם חלקים בכביש-רחוב אשר אין להם כלל מדרכה והולכי הרגל נדרשים לבצע את הליכתם על דשא או בשולי הכביש, מה שהופך את ההליכה בכביש-רחוב למסוכנת אף יותר.

הכביש-רחוב מונע גם מהמכוניות לנוע מהר, שכן יש בו מעברי חצייה ורמזורים רבים, שילוב של דברים אלו, יחד עם מדרכה להולכי רגל גורמים לקצב התנועה לרדת.

הכביש-רחוב נוצר לאחר הרחבת רחוב עירוני, או כאשר נבנות שכונות לאורכו של כביש מהיר; בשני המקרים הכביש-רחוב יוצר מכשול לתנועת הולכי הרגל בין אזורים עירוניים. צירי תנועה בישראל הדומים באופיים לכביש-רחוב האמריקאי אפשר לראות בקטעים של כביש 412 בנס ציונה ובראשון לציון, בשדרות ההסתדרות בחיפה, או בדרך ז'בוטינסקי בקטע שבין מרכז רפואי רבין למחלף גהה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:דרכים וכבישים
בורא עד אנה

**בורא עד אנה** או **אבי אבי אבי** היא קינה שנכתבה כנראה בעקבות גירוש ספרד ומקוננת על מאורעות הגירוש. מחבר היצירה עלום, ומשערים את שמו הפרטי, בנימין, מהאקרוסטיכון המופיע בראשי הבתים.

בעבר, נהגו לומר קינה זו בנוסח הספרדים בשבת איכה כרשות ל'אתה הראת', לפני פתיחת הארון. כיום, הקינה נאמרת בין הקינות לתשעה באב בליל תשעה באב. בנוסף, יש שנהגו להוסיף אותה בין הקינות בתיקון חצות.

## תוכן ומבנה
הקינה ייחודית בכך שאינה מבכה, כמו רוב הקינות, את אירועי העבר, אלא מצביעה על מצבו העגום של עם ישראל, הנמשל במקרא ובמדרשים ליונה. בפיוט, היונה ניצבת בדד בלי אב ובן אל מול הצרות הרבות הפוקדות אותה. הקינה מספרת בגוף שלישי על מצבה האנוש של היונה ומבקשת, מנקודת מבט חיצונית, ישועה מהקב"ה. הפיוט תורגם לספניולית. בפיוט הרמזים רבים מפסוקי המקרא.

הפזמון של הפיוט, החוזר בסיום כל בית, הוא "אָבִי אָבִי אָבִי/יוֹשֶׁבֶת גַּלְמוּדָה צוֹעֶקֶת אָבִי/צוֹעֶקֶת אָבִי".

ייתכן שהבית החמישי בנוסחו הנדפס הוא נוסח מצונזר, כי בכמה כתבי יד הוא מופיע בנוסח אחר, המתייחס בפירוש לנצרות ולאמונת השילוש:

[ממוזער|בורא עד אנה עם תרגום ל[ספניולית, ווין תרל"ח]]

## השפעה
בהשפעת הפיוט, חיברה מיכל הלד שיר (בעברית ובלאדינו) בעקבות ביקורה במחנות ההשמדה בפולין.
כמו כן, על משקל וחריזת הקינה, חיבר יחייא אדהאן פיוט קינה (המתחיל במילים ״אָן דודו ברח״) בעקבות הריגת דוד אבוחצירא

## לקריאה נוספת
* אברהם עדס, **דרך אר"ץ - או"ח**, עמ' צה
* אליהו ביטון, **נחלת אבות - מנהגי יהדות לוב**, עמ' קד
* שמעון ברנשטיין, **על נהרות ספרד**, מחברות לספרות, תל אביב תשט"ז, סימן צד

## קישורים חיצוניים

* 
*
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:קינות לתשעה באב
מיקה צור

**מיקה צור** (נולדה ב־10 בספטמבר 1998) היא שחקנית, זמרת ומדבבת ישראלית.

## ביוגרפיה
צור נולדה וגדלה בקיבוץ גבעת ברנר. אביה הוא השחקן שרון צור. כשהייתה ילדה צעירה הוריה התגרשו. את שירותה הצבאי עשתה בלהקת הנח"ל.

צור החלה את דרכה בשנת 2000 בתוכנית "הורים וגורים" יחד עם אביה שרון צור, 2001 שם הייתה הבת בקלטת הילדים "גוזל שלי" יחד עם שרון צור ומיכל צפיר.

ב-2008 השתתפה בפסטיבל שירי הילדים בשיר החמישי את "שם קצר" של קרן פלס.

בשנת 2016 השתתפה בתוכנית המציאות "הכוכב הבא" עונה 3 שם הגיעה לשלב הדו-קרבים בו הודחה, באודישנים היא שרה את השיר: "האומנם" (בפרק שהיה בתאריך: 15/01/2016).

את תפקידה הגדול והראשי החלה צור בשנת 2018 בסדרה "אילת", שם שיחקה את קרני שחר, ילדה בעל מחלת קרינה שלא מאפשרת לה לחיות עם כל דבר שיש בו קרינה ומאלצת אותה לחיות בבידוד משאר העולם.

בשנת 2019 שיחקה את סתיו בסדרה "תברחו", סוכנת משטרה שעוברת במסווה להיות ילדה בתיכון כדי לחקור סרטון של התעללות בכלב של ראש העיר.

בשנת 2020 התחילה ללמוד בבית הספר למשחק יורם לוינשטיין וב-2022 סיימה את שנה ג'.

משנת 2021 מגלמת את דמותה של סופי מבורך בסדרה "מקיף מילאנו" והיוותה חלק ביצירה ובביצוע של שיר הפתיחה של הסדרה.

בשנת 2022 שיחקה בתפקיד אורח את סופי מבורך בסדרה שקשוקה. באותה שנה גילמה את רומי בסדרה "הבאר" והחלה להשתתף במחזמר "השנה היפה בחיי" שכתב אוהד חיטמן וביים משה קפטן.

בשנת 2024 החלה לגלם את אלה במחזמר מרי לו.

בשנת 2025 שיחקה את אליהו יחזקאל בסדרה "חזי ובניו" המשודרת ב-HOT. באותה השנה החלה לגלם את מריה במחזמר "צלילי המוסיקה" ואת אלייזה דוליטל במחזמר גברתי הנאווה.

## חיים אישיים
צור הייתה בזוגיות עם השחקן גיא דמידוב, השניים היו מאורסים, אך נפרדו בטרם נישואין.

## פילמוגרפיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:מדבבות ישראליות
קטגוריה:מתמודדות הכוכב הבא
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:גבעת ברנר: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1998
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1998
דניאל אדר

**דניאל אדר** (נולד ב-28 באוקטובר 1979) הוא במאי ותסריטאי, בנם של השחקנית יהודית סולה והמסעדן ואיש העסקים רפי אדר.

## עבודתו המקצועית
בשנת 1986, בהיותו בן שבע, השתתף בתפקיד קטן בסרט "כפפות", שכתבו הוריו.

אדר היה חלק מחבורת באבון, קבוצה שביימה סרטים קצרים עצמאיים, אשר כללה את היוצרים אדם סנדרסון, תום שובל, מיכאל הנגבי ויהושע סימון.

בשנת 2002 השתתף כשחקן בהצגה "גזים" שעלתה בפסטיבל עכו, וזכתה בפרס היוצר המבטיח בפסטיבל עכו 2002.

בשנת 2009 ביים את הסרט הקצר "ציצים", בכיכובם של דניאלה וירצר, רן אפלברג, רודי סעדה, רועי אדר ויעל נצר.

שנה מאוחר יותר ביים את הסדרה גבוה וגרינבאום אשר שודרה בערוץ 2 על ידי הזכיינית קשת. באוקטובר 2010 פורסם כי יוצרי הסדרה - אדר, הכותב רן אפלברג והמפיק עמי אמיר - הגיעו להסכמות עם רשת השידור האמריקנית ABC למכירת הפורמט.

בשנת 2012 ביים את סדרת הרשת "אמאל'ה, אני אבא", בכתיבתו ובהשתתפותו של הקומיקאי אבי נוסבאום.

בשנת 2013 ביים וכתב את התסריט לתוכנית "ליהיא תעשי לי ילד", בכיכובה של ליהיא גרינר, העוסקת בלידת בנה הבכור.

בשנת 2016 ביים את סדרת הטלוויזיה סופשלי, בהשתתפותו של הקומיקאי שחר חסון. באותה שנה ביים את סדרת הרשת "עסק משפחתי", בכיכובם של מיכאל הנגבי ורודי סעדה.

שנה מאוחר יותר ביים את סדרת הטלוויזיה "שוורץ", בכיכובה של השחקנית ליטל שוורץ, את סדרת הטלוויזיה "תום יער עושה את שביל ישראל", בכיכובה של הקומיקאית תום יער, את סדרת הטלוויזיה הכלום הגדול, ואת סדרת הטלוויזיה המלון של פיני.

בשנת 2018 שב לעבוד עם תום יער בסדרה "תום יער עושה בגרות", אותה ביים. בשנה זו אף ביים את הסדרה קיסריה אקספרס, יחד עם הבמאי בועז פרמדר.

בשנת 2019 החל לביים מערכונים בתוכנית ארץ נהדרת. בשנה זו אף ביים וערך את הסדרה "הכל תום", בכיכובה של הקומיקאית תום יער.

שנה מאוחר יותר ביים את התוכנית "צחוק מהמצב", בהנחייתו של השחקן שלום אסייג, יחד עם הבמאי דובי קליין. בשנה זו אף ביים את הסדרה סבתא בישלה, ואת תוכניתו של גורי אלפי, "היהודי החדש".

בשנת 2022 ביים את סדרת הטלוויזיה "למה זה טוב?" והחל לעבוד על סדרת הנוער "שלי הכובשת". בשנה זו ביים את הסרט "עולה לראש" בכיכובם של ערוץ הכיבוד. "אני גדלתי על הקולנוע הישראלי. אמא שלי השתתפה בסרטים של אורי זוהר, אבא שלי עבד עם חבורת לול...במובנים רבים אני דור שני של החבורה הזאת. הדברים האלה טבועים עמוק בתוכי. היה מאוד חשוב לנו שהסרט שלנו יהיה מכאן. בסופו של דבר זה משהו שקורה פה. שמדבר את השפה של הרגע", סיפר בראיון לישראל היום.

החל מפברואר 2024 משודרת בכאן 11 תוכנית הסטנדאפ והמערכונים "מועדון הסטנד-אפ" שבה הוא שימש כבמאי.

נוסף לבימוי סרטים ותוכניות טלוויזיה, ביים אדר גם קמפיינים פרסומיים וקליפים, בין היתר לשלום חנוך - למה לי לקחת ללב, שלומי שבת - בחוף של טראפטוני, ורפי אדר ומאור כהן - זה משהו.

## קישורים חיצוניים

* דניאל אדר באתר אידיבי
* דניאל אדר באתר נברו-פלורנטין
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:במאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
אורי מילר

הרב **אורי מילר** (**Uri Miller**, 1906–1972) היה רב אמריקאי, נשיא הסתדרות הרבנים דאמריקה ונשיא .

## חייו
נולד ב-1906 בניו יורק. למד במכון הטכנולוגי של אילינוי, שם קיבל תואר ראשון במדעים. בשנת 1927 קיבל סמיכה לרבנות בקולג' התאולוגי בשיקגו.

נשא לאישה את רוז שפר בשנת 1939, ונולדו להם שלוש בנות: בריינה, אסתר ובתיה.

תפקידו הציבורי הראשון היה רב קהילה בבית הכנסת בטרה הוט, אינדיאנה. לאחר מכן שימש כרב קהילה בקהילות באומהה, נברסקה, קהילת בית ישראל בניו אורלינס (1935–1945) ובית יעקב בבולטימור (1945–1972) שם שימש עד מותו.

בשנים 1946–1948 כיהן כנשיא הסתדרות הרבנים דאמריקה. תחת הנהגתו דגלה ההסתדרות בשוויון במקומות עבודה לאנשים לבנים וצבעוניים. לאחר מכן, ב-1963–1965 שימש כנשיא . מתוקף תפקידו, נסע ב-1965 לרוסיה כדי לסייע ליהודים שם. כמו כן, בין השנים 1963–1965 שימש הרב כיו"ר משותף בוועדת הנשיא לזכויות האזרח.

הרב מילר שירת בצבא האמריקאי כרב היהודי בפורט הולבירד, פורט מיד, פורט הווארד ובבית החולים של פרי פוינט במרילנד.

ב-1962 אייש את תפקיד היו"ר של ועדת הרבנים היהודים במרילנד עד מותו. במרילנד גם שימש כחבר בוועדת מרילנד לחקר בעיות התמכרות לסמים.

כיהן בוועד המנהל של בולטימור של הצופים באמריקה ועל עבודתו זו זכה בפרס בונה הכסף. בבולטימור גם היה שותף לפיתוח תוכניות לימודים בבתי הספר העבריים ומעורב במועצת החינוך היהודית בעיר.

ב-1963 ארגן והנהיג את העצרת הבין-דתית לזכויות האזרח (the Interreligious Convocation on Civil Rights) שהייתה עצרת בעד חוק זכויות אזרח שחוקק באותן שנים. בעצרת נכחו 6,300 רבנים וכמרים קתולים ופרוטנסטנטים. כמו כן, נשא תפילה במצעד לוושינגטון למען תעסוקה וחירות.

הרב אורי מילר נפטר בבולטימור בשנת 1972 בגיל 66.

## קישורים חיצוניים
* 
* שמו ברשימת נשיאי ההסתדרות.

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:רבנים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של אילינוי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1906
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1972
M&C Saatchi

**M&C Saatchi Group** (בעברית: אם. אנד סי. סאצ'י גרופ) היא חברה בריטית בתחום הפרסום. היא הוקמה בלונדון בשנת 1995 בעקבות פרישת האחים סאצ'י מ-Saatchi & Saatchi. החברה נרשמה למסחר בבורסה לניירות ערך בלונדון. בחברה מועסקים כ-2,400 עובדים. נכון לשנת 2020 החברה פעלת ב-24 מדינות עם מרכזים אזוריים בלונדון, ניו יורק, מילאנו, קייפטאון וסידני.
## היסטוריה
החברה הוקמה על ידי האחים מוריס וצ'ארלס סאצ'י בשנת 1995 כאשר הם פרשו מ-Saatchi & Saatchi ביחד עם מספר עובדים. מספר לקוחות משמעותיים עברו לחברה החדשה והיא זכתה במכרז בחוזה עם בריטיש איירוויז. בהמשך היא חתמה חוזה עם המפלגה השמרנית של בריטניה. בשנת 1996 היו לחברה משרדים במספר ערים בעולם. 

בשנת 1999 הקמה חברה בת, eMCSaatchi, המספקת שירותי פרסום בתחום האינטרנט והמסחר האלקטרוני ללקוחותיה.

בשנת 2015 הוקם משרד בתל אביב ובראשו הועמד אלון הוכדורף שבעבר עבד ב-Saatchi & Saatchi בלונדון.

בשנת 2019 התגלו אי-דיוקים במסמכים פיננסיים של החברה. ההערכה הייתה שמדובר בסכום של כ-6.4 מיליון פאונד. משרד רואי החשבון פרייס ווטרהאוס קופרס נשכר לבדוק את החשדות. בדצמבר 2019 הדירקטוריון הודיע שמדובר בסכום של 11.6 מיליון פאונד. בעקבות המשבר מייסדי החברה פרשו ממנה.

בינואר 2021 מורי מקלנן מונה למנכ"ל חדש של החברה. הוא הכריז על שינויים ארגוניים ותרבותיים בחברה. בעקבות תוצאות חיוביות מניית החברה קפצה מ-90 פני ל-150 במרץ 2021.

במאי 2022 פורסם שחברה תירכש על ידי Next Fifteen Communications Group תמורת 387 מיליון דולר.

בתקופת פעילותה החברה זכתה בפרסים רבים בתחום הפרסום.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות פרסום
קטגוריה:חברות בריטיות
דגל אזור מורסיה

**דגל אזור מורסיה** (בספרדית: **Bandera de la Región de Murcia**) הוא דגלה של הקהילה האוטונומית הספרדית מורסיה, והוא הוגדר בסעיף 4.1 של חוק האוטונומיה של מורסיה, שקבע:

ארבע הטירות מזכירות את ההיסטוריה של האזור כאזור גבול בין כתר אראגון וממלכת קסטיליה, לבין האמירות הנאסרידית של גרנדה והים התיכון: ארבע שטחים של יבשה וים, נוצרים ומוסלמים, אשר כולם יצרו תרבות מורסיאנית מובהקת. ארבע הטירות גם יכולות להתייחס לארבע האדונויות ששלטו בתחילה באזור לאחר שנכבש על ידי אלפונסו העשירי מלך קסטיליה.

שבעת הכתרים הוענקו לממלכת מורסיה על ידי הכתר הקסטיליאני. חמשת הכתרים הראשונים הוענקו על ידי אלפונסו העשירי ב-14 במאי 1281, כאשר העניק את החותם העירוני לעיר הבירה מורסיה. הכתר השישי הוענק על ידי פדרו הראשון ב-4 במאי 1361, לכבוד נאמנותה של מורסיה במהלך מלחמת שני הפדרואים.

הכתר השביעי הוענק על ידי פליפה החמישי מלך ספרד ב-16 בספטמבר 1709 לכבוד נאמנותה של מורסיה לפליפה במהלך מלחמת הירושה הספרדית.

## דגלים לשעבר

קובץ:First Flag of the Kingdom of Murcia.svg|הדגל הראשון של מורסיה (לפני 1361)
קובץ:Banner of the Castilian Realm of Murcia (1266-1361).svg|דגל ממלכת מורסיה כחלק מכתר קסטיליה (1266-1361)
קובץ:Banner of the Castilian Realm of Murcia (1361).svg|דגל ממלכת מורסיה כחלק מכתר קסטיליה (1361)
קובץ:Banner of the Castilian Realm of Murcia.svg|דגל ממלכת מורסיה כחלק מכתר קסטיליה (1361-1575)
קובץ:Bandera de la Diputación Provincial de Murcia.svg|דגל מחוז מורסיה (1976–1982)


## ראו גם
* סמל מורסיה
* דגלי הקהילות האוטונומיות של ספרד

## קישורים חיצוניים

* La bandera y el escudo de la Región de Murcia (בספרדית)
* Bandera y escudo de Murcia (בספרדית)
* Las 7 coronas y los 4 castillos, en la bandera de la Región de Murcia (בספרדית)
* Bandera de la Comunidad (בספרדית)

אזור מורסיה
קטגוריה:מורסיה (קהילה אוטונומית)
מורסיה
מצפה אילן (אלון מורה)

**מצפה אילן** הוא מצפור ביישוב אלון מורה בשומרון. המצפה הוקם בה'תשס"ז ונקרא על שם , שנהרג במלחמת לבנון השנייה. המצפה משקיף על כל צפון השומרון ועמק יזרעאל, והותקנו בו שביל גישה נוח עם פנסי תאורה, ספסלי נדנדה ושולחנות פיקניק.

## המצפה וסביבתו
המצפה ממוקם בצידו הצפון-מזרחי של רכס הר כביר שבמרכז השומרון. מהמקום נשקף נוף לכיוון צפון השומרון, הרי הגלעד ועמק יזרעאל. בימים של ראות טובה ניתן לראות אף את התבור והחרמון. המצפה נמצא בקצה מדרון תלול, היורד מגובה 800 מטר מעל פני הים בקצה הרכס, עד לגובה 50 מטר מתחת לפני הים בעמק תרצה, וזהו המתלול החריף ביותר בארץ.

בעונות הנדידה (סוף הקיץ וסוף החורף) משמש המצפה כנקודת תצפית חשובה עבור צַפרים, שיכולים להתבונן בציפורים המטפסות על תרמיקות אויר העולות מעמק תרצה הפרוס תחת המצפה. באביב פורחים במצפה אירוס אחר הצהריים, כלניות ונוריות, רקפות, סחלבים וצבעונים.

במקום הוצבו שולחנות פיקניק, ספסלי נדנדה, שלטי הסבר ותצפית וכן הותקנו פנסי תאורה. ישנה הנגשה לנכים ולעגלות ונקודת מים לשתייה סמוכה. המצפה נחשב לנקודה מרכזית בסיורים ובטיולים הנערכים במרכז השומרון ובגב ההר.

המצפה הוקם לזכרו של סגן אילן גבאי, בן קריית טבעון שנהרג בקרב עייתא א-שעב במלחמת לבנון השנייה, בז' אב תשס"ו, 1 באוגוסט 2006. יחד אתו נהרג סמ"ר  ו. את המצפה הקימו חייליו של סגן גבאי שלמדו בישיבת ברכת יוסף הסמוכה למקום, ובשנת 2011 השלימו שיפוצים במקום בסיוע משפחתו של אילן.

## הערות שוליים

אילן
קטגוריה:אלון מורה
קטגוריה:אנדרטאות לחללים באירועים בודדים
ארכיון אלברט איינשטיין

**ארכיון אלברט איינשטיין** הוא ארכיון הממוקם בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים המכיל מסמכים אישיים של הפיזיקאי אלברט איינשטיין וקרוי על שמו.

## סקירה
בצוואתו ציווה אלברט איינשטיין להעביר את מסמכיו האישיים לאוניברסיטה העברית, וכן את זכויות היוצרים עליהם. ארכיון אלברט איינשטיין מכיל כ-55,000 פריטים. במרץ 2012 הודיעה האוניברסיטה על דיגיטציה של הארכיון, כשבתחילה התפרסמו 2,000 מסמכים. בתוך האוסף יש רשימות אישיות, כמו מכתבי אהבה לנשים שונות, לאשתו השנייה, אלזה. כמו כן, באוסף המקוון מופיע מכתב לעיתון הערבי "פלסטין", המציע "מועצה חשאית" שתורכב מערבים ויהודים ותפתור את הסכסוך הישראלי-פלסטיני.

## היסטוריה
אלברט איינשטיין ביקר בארץ ישראל ב-1923 במשך 12 ימים ונתן את ההרצאה הראשונה בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית בירושלים. עם הקמת האוניברסיטה, בשנת 1925, איינשטיין היה חבר במועצת הנגידים הראשונה של האוניברסיטה. באותה שנה הגיע כתב היד המקורי בן 46 העמודים של תורת היחסות הכללית לאוניברסיטה העברית בירושלים.

לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933, חתנו של איינשטיין, רודולף קייזר, בסיוע שגרירות צרפת, הציל את מסמכיו של איינשטיין שהיו בברלין. החומר הועבר לפריז, ובסופו של דבר אוחסן בפרינסטון שבארצות הברית עד לאחר מותו של איינשטיין.

צוואתו של איינשטיין משנת 1950 מינתה את הלן דוקאס ואוטו נתן לנאמני העיזבון וקבעה כי כל הזכויות והנכסים הספרותיים יהיו מוקנות לאוניברסיטה העברית. לאחר מותו של איינשטיין ב-1955, הקדישו הנאמנים שנים רבות לארגון המסמכים של איינשטיין. בשנות ה-60, הלן דוקאס והפיזיקאי ג'רלד הולטון מאוניברסיטת הרווארד ארגנו מחדש את הארכיון במטרה לפרסם את החומר, בפרויקט משותף של האוניברסיטה העברית בירושלים והוצאת אוניברסיטת פרינסטון. החומר גדל מ-14,000 מסמכים בזמן מותו של איינשטיין ב-1955 לכ-42,000 מסמכים ב-1982. כדי לסייע בעבודה זו, המסמכים של איינשטיין הועברו מביתו בפרינסטון ל בפרינסטון, ניו ג'רזי.

בשנת 1982 העבירה אחוזת איינשטיין את המסמכים האישיים של איינשטיין ל בירושלים. נשיא האוניברסיטה העברית בירושלים, אברהם הרמן, ומילטון הנדלר טיפלו בהעברת החומר לירושלים. בשנים שלאחר מכן נשלח חומר נוסף מביתו של איינשטיין בפרינסטון.

האוצר הראשון של הארכיון היה זאב רוזנקרנץ (1989–2003). הקטלוג התפרסם באינטרנט בשנת 2003. מאז 2004 עומד רוני גרוס בראש הארכיון. הארכיון הפך לחלק מרשות הספריות של האוניברסיטה העברית בינואר 2008. ביולי אותה שנה עבר הארכיון לבניין לוי בקמפוס גבעת רם. מאז 19 במרץ 2012, הארכיון עשה דיגיטציה והפך יותר ויותר מיצירותיו של איינשטיין לזמינות באינטרנט. גם הוצאת אוניברסיטת פרינסטון הייתה פעילה במאמץ זה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:האוניברסיטה העברית בירושלים: ספריות וארכיונים
קטגוריה:הנצחת אלברט איינשטיין
קטגוריה:ישראל: ספריות אקדמיות
קטגוריה:קמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם
חיים גולדברג (צלם)

**חיים גולדברג** (נולד ב-1 באוקטובר 1998) הוא צלם עיתונות ישראלי וכתב המסקר ומצלם את החברה החרדית בישראל.

## ביוגרפיה

נולד וגדל בעיר כרמיאל. באפריל 2017 החל לעבוד כצלם עיתונות בישראל, בשנת 2018 החל לעבוד באתר החדשות "כיכר השבת" ו"סרוגים". בשנת 2021 החל לסקר את משטרת ישראל באתר "כיכר השבת". ביוני 2023 עבר לעבוד בסוכנות הצלמים פלאש 90.

תמונות שונות של גולדברג השתתפו בתחרות עדות מקומית ותמונות, סדרות תמונות וקטעי וידאו שלו זכו בפרסים ב-2019, 2020,
2021, 2022, 2023 ו-2024. בין תמונותיו הבולטות גם תמונת הרמטכ"ל הרצי הלוי ואשתו ברחבת הכותל המערבי ביום כניסתו לתפקיד.

עדותו על בדיית עובדות בסדרה הדוקומנטרית מחוז ירושלים שתיעדה את משטרת ישראל הייתה אחד הגורמים לביטול הסדרה. ב-2019 נבחר לאחד מכוכבי פרויקט 40UNDER FORTY של אתר אייס.

גולדברג התחתן ב-2021 עם נעמה גלבך.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כרמיאל: אישים
קטגוריה:סגל כיכר השבת
קטגוריה:עיתונאים חרדים ישראלים
קטגוריה:צלמי עיתונות ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1998
אירוויזיון למוזיקאים צעירים 1992

**האירוויזיון למוזיקאים צעירים 1992** הייתה המהדורה השישית של האירוויזיון מוזיקאים צעירים, שהתקיימה ב־Cirque Royal בבריסל, בלגיה ב־9 ביוני 1992. מאורגן על ידי איגוד השידור האירופי (EBU) והמארח Radio Télévision Belge Francophone (RTBF), מוזיקאים משמונה מדינות השתתפו בגמר המשודר בטלוויזיה. בסך הכל השתתפו 13 מדינות בתחרות. כל המשתתפים ביצעו יצירה קלאסית לבחירתם בליווי התזמורת הלאומית הבלגית בניצוחו של רונלד זולמן. הונגריה ופולין ערכה את הופעת הבכורה שלה, בעוד שאיטליה, אירלנד, הזוכה הקודמת הולנד, יוון, פורטוגל, צרפת ושוודיה פרשו מהתחרות ב־1992.

זו הייתה אחת משלוש תחרויות שבהן המדינה הזוכה במהדורה הקודמת לא חזרה להגן על תוארה (המקרים האחרים היו גרמניה שפרשה מהתחרות ב־1998 לאחר זכייתה ב־1996 ורוסיה פרשה מהתחרות ב־2020, וב־2022 אחרי שהתחרות ב־2020 התבטלה, לאחר זכייתה ב־2018).

המדינות שלא העפילו לגמר הגדול היו גרמניה, הונגריה, יוגוסלביה, קפריסין שווייץ. ברטלומיי ניציול מפולין ניצח בתחרות, כאשר ספרד ובלגיה ממוקמות במקום השני והשלישי בהתאמה. זו הייתה הפעם הראשונה שמדינה כלשהי זכתה בהשתתפותה הראשונה באירוע אירוויזיון כלשהו פרט לתחרויות הראשונות מכל סוג תחרות. מבחינה טכנית, זה גם יציין את הפעם היחידה שבה מדינה זכתה באירוע אירוויזיון מבלי שהשדר שלה יהיה חבר מלא ב־EBU, שכן רשות השידור הפולנית (TVP) לא תצטרף רשמית ל־EBU עד השנה שלאחר מכן.

התחרות סימנה גם את השתתפותה האחרונה של יוגוסלביה בתחרויות אירוויזיון. במועד התחרות, החלטת מועצת הביטחון של האו"ם 757 (האומצה ב-30 במאי 1992) כבר הטילה סנקציות על יוגוסלביה, שכללה איסור על השתתפותה בתחרויות ובאירועי תרבות בינלאומיים. לכן, זו הייתה ההשתתפות האחרונה של יוגוסלביה בכל אירוע אירוויזיון.

## מיקום
Cirque Royale (בצרפתית) או Koninklijk Circus (בהולנדית) מקום בילוי בבריסל, בלגיה, היה המקום המארח למהדורת 1992 של האירוויזיון למוזיקאים צעירים. המבנה, שהגה האדריכל וילהלם קוהן, בעל מראה מעגלי אך למעשה בנוי כמצולע רגיל. הוא יכול להכיל 3,500 צופים, וכיום הוא משמש בעיקר למופעי מוזיקה חיה.

## המדינות המשתתפות
### חצאי הגמר
הטבלה הבאה מציגה את כל 13 המדינות המשתתפות משני חצאי הגמר בסדר אלפביתי

### הגמר הגדול
פרסים הוענקו לשלוש המדינות המובילות. הטבלה שלהלן מדגישה את אלה באמצעות זהב למקום הראשון, כסף למקום השני וברונזה למקום השלישי. תוצאות המיקום של המשתתפים הנותרים אינן ידועות ומעולם לא פורסמו על ידי איגוד השידור האירופי.

## חברי חבר המושבעים
האדם היחיד שידוע כי היה חבר בחבר המושבעים הוא קרלוס פאיטה שהיה היו"ר.

## שידור
גופי השידור הבאים שידרו את התחרות:
* (ORF)
* (RTBF)
* (ZDF)
* (DR)
* (MTV)
* (BBC)
* (JRT)
* (NRK)
* (TVE)
* (TVP)
* (Yle TV1)
* (CyBC)
* (SRG SSR)
## האלבום הרשמי
**תחרות האירוויזיון ה־6 למוזיקאים צעירים** היה אלבום האוסף הרשמי של תחרות 1992, שהוקם על ידי איגוד השידור האירופי ויצא על ידי Pavane Records לאחר התחרות ביוני 1992.

## ראו גם
*אירוויזיון 1992

## קישורים חיצוניים
*האתר הרשמי

## הערות שוליים

1992
קטגוריה:1992 במוזיקה
האדון

**האדון** הוא רומן רומנטי ארוטי משנת 2019 מאת אל ג'יימס, הספר תורגם לעברית על ידי שירה פאר ויצאה לאור בעברית בהוצאת ידיעות ספרים.

## עלילה
מקסים (מקס) טרווליאן הוא אריסטוקרט האנגלי אשר חי חיים טובים כצלם, דוגמן ומלחין, טרווליאן שוכב עם אישה מזדמנת כמעט כל לילה אך אין לו בת זוג.

באופן פתאומי אחיו קיט מת והוא יורש את מחוז טרוותיק ואת התואר "הרוזן מטרוותיק".

עוזרת הבית של מקס היא מהגרת אלבנית בשם אלסיה דמאצ'י (בת 23). בפעם הראשונה שהוא רואה אותה הוא מתאהב בה ואף היא מתאהבת בו, הוא מגלה את כישרונותיה בתחום המוזיקה והוא נהנה להקשיב לה מנגנת בפסנתר יום אחד הוא מכניס אותה לחדר הצילום שלו, הוא מצלם אותה ואז מנשק אותה, לאחר מכן היא מספרת לו שהיא הוברחה מאלבניה על ידי מבריח שהבריח אותה למטרות זנות, היא ברחה ממנו לפני שנגע בה, יום לאחר מכן המבריח מחפש אותה שוב.

מקס מסתיר אותה בדירת האירוח שלו בקורנוול, בדירה הוא מגלה שהיא בתולה והם מתחילים במערכת יחסים.

שני אנשים פורצים לדירתו של מקסים ומגלים את אלסיה ומרביצים לה, מקס מגיע ולוכד אותם, הוא ואלסיה הולכים לבית אחוזת טרוותיק שם היא מגלה שהוא רוזן, והיא חושבת שהוא זקוק לה מינית והוא לא אוהב אותה באמת, מקסים מגיע ומעמיד אותה על טעותה.

לאחר כמה ימים אלסיה מספרת לו שהיא מאורסת בעל כורחה לגבר אלבני שהיא לא רוצה בו מפני שהוא גבר אלים, למחרת הארוס שלה - אנטולי חוטף אותה לאלבניה.

מקסים מגיע לביתה בקוקס ומבקש מאביה את ידה, אביה אומר לו שהיא הובטחה לגבר אחר, באותו רגע אלסיה נכנסת והם מתחבקים, היא אומרת למקסים שייתן לה לטפל בבעיה, מיד אחר כך אנטולי - הארוס נכנס.

אלסיה משקרת לאביה ואומרת שהיא בהיריון ממקסים, אביה מתעצבן ומוציא רובה ציד היא מסבירה לאביה שהיא שונאת את אנטולי ומראה לו סימני חבלות ממנו, כשמקסים רואה את זה הוא מתנפל על אנטולי וחובט בו. אנטולי שולף אקדח ומאיים לרצוח את אלסיה, אלסיה אומרת לו שהיא הוציאה את הכדורים מהאקדח ביום שלפניי, אביה של אלסיה מגרש את אנטולי מביתו. אביה של אלסיה מכוון את רובה הציד שלו על מקסים ומכריח אותו להתחתן עם אלסיה,בתגובה מקסים מציע נישואים לאלסיה.

## ביקורת
"האדון" זכה לביקורות שליליות חזקות על ידי מבקרי ספרות, כאשר צובר הביקורות Book Marks דיווח על שלוש ביקורות שליליות ושתי ביקורות חיוביות מבין 6 שנאספו. ה"גרדיאן" תיאר זאת כ"לורד בוגר מתעלל במהגרת אלבנית, כאשר מחברת "חמישים גוונים של אפור" מחליפה BDSM במשחקי כוח מצמררים להחריד" והוסיף כי "יש מחסור מוחלט בבגרות רגשית שזה באמת מטריד". איזבל כתבה "הנרטיב כל כך מחויב לביצוע מיניות של הפגיעות וחוסר האונים של אליסה עד שהתוצאה פוגענית".  ב"אטלנטיק" אמרו שזה "מדרדר ללא תקווה ולא מבדר בצורה עצומה". בביקורת חיובית, Booklist קבעה כי "האמונה של הספר בכוחה הטרנספורמטיבי לאין שיעור שאהבה תגיע למקום המתוק שהקוראים מחפשים להיסחף".

## עיבוד קולנועי
ב-25 בפברואר 2020, פורסם ב וראייטי כי האדון יעובד לסרט שיופק על ידי סרטי יוניברסל.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רומנים המתרחשים בלונדון
מריליידי פאולינו

**מריליידי פאולינו** (בספרדית: **Marileidy Paulino**; נולדה ב-25 באוקטובר 1996) היא אתלטית מהרפובליקה הדומיניקנית, אלופה אולימפית (פריז 2024), סגנית האלופה האולימפית (טוקיו 2020), אלופת העולם (בודפשט 2023) וסגנית אלופת העולם (יוג'ין 2022, טוקיו 2025) בריצת 400 מטר. סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) ואלופת העולם (יוג'ין 2022) בריצת שליחים משולב 4x400 מטר.

## ביוגרפיה
פאולינו נולדה בכפר בדרום הרפובליקה הדומיניקנית וגדלה במשפחה חד-הורית, השנייה מבין שישה אחים, מצד אביה יש לה עוד חמישה אחים. היא החלה להתאמן בספורט בגיל 18 בלבד כשהצטרפה לקבוצת כדוריד. היא התגייסה לצבא ונכללה בנבחרת האתלטיקה של חיל האוויר. ב-2017 התחרתה לראשונה בריצת 400 מטר במהלך תחרות פנים צבאית בארצה. באוניברסיאדת טאיפיי (2017) השתתפה בריצת 200 מטר בה לא העפילה לגמר וכחלק מנבחרת השליחות 4X100 מטר שנפסלה. ב-2018 קבעה שיא לאומי בריצת 200 מטר (22.87 שניות) וסיימה רביעית במהלך משחקי מרכז אמריקה והקריביים.

### 2019
ב-2019 העפילה לגמר ריצת 200 מטר במשחקים הפאן-אמריקאיים שהתקיימו בלימה. היא השתתפה באליפות העולם אותה שנה וסיימה במקום ה-17 במוקדמות ריצת 200 מטר בתוצאה של 23.03 שניות.

### 2021
באולימפיאדת טוקיו זכתה בשתי מדליות כסף, בריצת 400 מטר בשיא לאומי של 49.20 שניות, אחרי שוני מילר-אואיבו מבהאמה (48.36 שניות) ובריצת שליחים 4x400 מטר משולבת נשים וגברים בתוצאה של 3:10.21 דקות, אחרי פולין (3:09.87 דקות) ולפני ארצות הברית (3:10.22 דקות).

### 2022
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ארצות הברית ביולי 2022 זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר משולבת ביחד עם לידיו אנדריוס פליז, אלכסנדר אוגנדו ופיורדליזה קופיל בתוצאה של 3:09.82 דקות, לפני הולנד (3:09.90 דקות) וארצות הברית (3:10.16 דקות). מדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 49.60 שניות, אחרי שוני מילר-אואיבו (49.11 שניות) ולפני סאדה ויליאמס מברבדוס (49.75 שניות).

### 2023
#### אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2023 זכתה במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא לאומי חדש של 48.76 שניות לפני נטליה קצ'מרק מפולין (49.57 שניות) וסאדה ויליאמס מברבדוס (49.60 שניות).

### 2024
#### אלופה אולימפית
באולימפיאדת פריז זכתה במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא אישי של 48.17 שניות.
## שיאים אישיים
### אצטדיון
* ריצת 200 מטר: 22.30 שניות (2025), שיא הרפובליקה הדומיניקנית
* ריצת 400 מטר: 47.98 שניות (2025), שיא הרפובליקה הדומיניקנית (התוצאה השלישית בכל הזמנים)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: אתלטים
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:רצות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:נושאי דגל הרפובליקה הדומיניקנית באולימפיאדה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ריצת 400 מטרים
קטגוריה:ילידות 1996
פתיחה לחג הפסחא הרוסי (רימסקי קורסקוב)

[ממוזער|[ניקולאי רימסקי-קורסקוב, מלחין היצירה.]]
**פתיחה לחג הפסחא הרוסי** (ברוסית: **Светлый праздник)**, אופ. 36, היא יצירה שנכתבה על ידי המלחין הרוסי ניקולאי רימסקי-קורסקוב בין אוגוסט 1887 לאפריל 1888. היצירה הוקדשה לזכרם של מודסט מוסורגסקי ואלכסנדר בורודין, שני חברי החמישה. זוהי האחרונה מבין מה שרבים מכנים את כשלושת היצירות התזמורתיות הטובות ביותר שלו. קדמו ליצירה זו להן קפריצ'יו ספרדי ושחרזאדה. הבכורה התקיימה בקונצרט סימפוני רוסי בסנקט פטרבורג ב-15 בדצמבר 1888.

## רקע
הלחנים בפתיחה הם ברובם מהליטורגיה הרוסית-אורתודוקסית, המבוססת על אוסף של מזמורים ליטורגיים רוסים-אורתודוקסיים ישנים הנקראים **Obikhod**.

רימסקי-קורסקוב אמר באוטוביוגרפיה שלו שהוא להוט לשחזר את "הצד האגדי והאלילי של החג, המעבר מהערב הקודר והמסתורי של עצב לשמחה דתית-פאגנית חסרת מעצורים בבוקר יום ראשון של חג הפסחא".

רימסקי-קורסקוב תמיד התעניין בנושאים ליטורגיים במוזיקה, למרות שהוא עצמו לא היה מאמין.

המוזיקולוג האמריקני מילוש ולימירוביץ' מסביר, "ה-**Obikhod** היה כמו ה- Liber usualis של הרוסים. ב-1848 הוא הפך להיות חובה עבור כל הכנסיות ברוסיה." כך נקשר ה-**Obikhod** ללאומניות ברוסיה. המנגינות שבחר רימסקי-קורסקוב מה-**Obikhod** יישאו משקל לאומני ודתי מסוים, והרוסים יכירו אותם לחלוטין. היצירה פנתה גם לרגשות הרוסים בגלל הביטוי שלה לחג הפסחא, נקודת השיא של השנה.

פרופסור רוברט גרינברג מתאר את הפתיחה לחג הפסחא הרוסי כ"סיפור עלילתי של יום פסחא רוסי מבוקר ועד רדת החשכה". ברוסית, חג הפסחא מכונה "החג הבהיר".

## תזמור
הפתיחה מנוגנת לתזמורת רומנטית בגודל של אותה תקופה, המורכב מ-3 חלילים, 2 אבובים, 2 קלרינטים, 2 בסונים, 4 קרנות יער שתי חצוצרות, 3 טרומבונים, טובה, טימפני, גלוקנשפיל, משולש, מצלתיים, מערכת תופים, גונג, נבל וכלי קשת.

## מבנה
ממוזער|פתיחה לחג הפסחא הרוסי, היצירה המלאה בביצוע התזמורת הלאומית הצ'כית.
היצירה היא בעיקר בצורת אלגרו סואנטה, עם הקדמה ארוכה בהתחלה. לאורך כל היצירה, ישנם מספר קטעי סולו בולטים, הכוללים כינור, צ'לו, טרומבון, קלרינט וחליל.

קטע הפתיחה כתוב במקצב שתי חמישיות, והיא אחת היצירות היותר מפורסמות לתזמורת בנגינה במקצב חמישיות. החלק האחרון של היצירה כולל מקצב של 2 חלקי אחד, תוך שימוש מדי פעם במקצב 3 חלקי 1, והיא אחת היצירות התזמורתיות המעטות שבהן משתמשים באחת מחתימות הזמן הללו.

היצירה אורכת כ-14 דקות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות משנת 1888
קטגוריה:אוברטורות
קטגוריה:יצירות מאת ניקולאי רימסקי-קורסקוב
ישראל טבק

**ישראל טבק** (7 בדצמבר 1904, צ'רנוביץ רומניה - 17 באפריל 1991, ירושלים) היה רב אמריקאי, נשיא הסתדרות הרבנים דאמריקה, רב קהילת שערי ציון בבולטימור וממנהיגי הציונות הדתית האמריקאית.

## חייו
נולד ב-7 בדצמבר 1904 בצרנוביץ' רומניה, למד בישיבות ברישא בפולין ובאוברוישוב בהונגריה. ובהיותו בן 20 היגר לארצות הברית. למד בסמינר לרבנים של רבי יצחק אלחנן והוסמך שם לרבנות על ידי ראשי הישיבה: הרב שמעון שקופ והרב שלמה פוליאצ'ק. בשנת 1928 סיים את לימודיו בישיבה יוניברסיטי במנהטן ובשנת 1942 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס על עבודת הדוקטורט שלו, "השורשים הפילוסופיים של היינריך היינה בתלמוד". במהלך שנות הארבעים קיבל גם תואר דוקטור לתאולוגיה מישיבה יוניברסיטי.

בשנת 1932 הצטרף לקהילת שערי ציון בבולטימור ועד מהרה הפך לרבה של הקהילה. שימש בתפקיד זה עד עלייתו לארץ. בבולטימור פעל גם בתור יו"ר ועד החינוך של האקדמיה התלמודית בעיר.

בשנים 1948–1950 כיהן כנשיא הסתדרות הרבנים דאמריקה. לאחר בחירתו הגיע לארץ בראש משלחת רבנים מארצות הברית כדי להפגש עם הרב הראשי דאז, הרב הרצוג, על מנת לחזק את הקשרים בין ההסתדרות לבין הרבנות הראשית בארץ.

היה פעיל בתנועת המזרחי שנים רבות, מתוכן חמש שנים שימש בתור יו"ר הוועד הפועל ואף נבחר לסגן נשיא המזרחי-הפועל המזרחי. היה נציג התנועה בתור ציר בקונגרס הציוני העולמי בפראג 1932 - תרצ"ג.

בשנת 1976 עלה לארץ והתיישב בירושלים. שם, היה מראשי ארגון עולי המערב שליד המפד"ל בירושלים. כמו כן המשיך להיות פעיל בתנועת המזרחי וחיזק את מפעליה בארץ.

נישא לאשתו הראשונה, לאה (ליליאן) אוסקולסקי, בשנת 1931 (נפטרה ב-1953), ובשנת 1964 לאשתו השנייה, גרטה אופנהיים. לרב טבק יש בן ושתי בנות.

נפטר ב-17 באפריל 1991 בבית החולים שערי צדק בירושלים לאחר סיבוכים בעקבות נפילה.

## ספריו
* Judaic Lore in Heine: The Heritage of a Poet - 1948
*Three worlds: A Jewish odyssey - 1988

## קישורים חיצוניים
* הרב ישראל טבק באתר Geni.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי ישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
ניקולה אוליסלאגרס

**ניקולה אוליסלאגרס** (באנגלית: **Nicola Olyslagers**; קודם לכן **ניקולה מקדרמוט**; נולדה ב-28 בדצמבר 1996) היא אתלטית אוסטרלית, פעמיים ברציפות סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020 ופריז 2024), אלופת העולם (טוקיו 2025), פעמיים ברציפות אלופת עולם באולם (גאלזגו 2024, נאנג'ינג 2025) ושיאנית אוסטרליה (2.04 מטר) בקפיצה לגובה.

## ביוגרפיה
אוליסלאגרס (במקור מקדרמוט) היא ממוצא קרואטי מצד אמה, מהאי קורצ'ולה. היא התחילה להתאמן באתלטיקה בבית הספר היסודי והתמקצעה בקפיצה לגובה. היא השתתפה באליפות העולם לנוער ב-2014 בה קפצה לגובה של 1.79 מטר. באוניברסיאדת קוואנגג'ו (2015) סיימה רביעית בתוצאה של 1.80 מטר. באוניברסיאדת טאיפיי (2017) סיימה שביעית בתוצאה של 1.88 מטר. באליפות אוסטרליה ב-2018 סיימה שלישית ונכללה בנבחרת למשחקי חבר העמים בהם זכתה במדליית ארד בשיא אישי של 1.91 מטר.

### 2021
#### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת טוקיו זכתה במדליית כסף בשיא אוסטרליה של 2.02 מטר, אחרי מריה לאסיצקנה (2.04 מטר). 

### 2022
באליפות העולם סיימה חמישית בתוצאה של 1.96 מטר.

### 2023
באליפות העולם שנערכה בבודפשט זכתה במדליית ארד בתוצאה של 1.99 מטר, אחרי ירוסלבה מהוצ'יך (2.01 מטר) ובת ארצה אלינור פטרסון (1.99 מטר).

### 2024
#### אלופת עולם באולם
באליפות העולם באולם זכתה במדליית זהב בתוצאה של 1.99 מטר. 

באולימפיאדת פריז זכתה במדליית כסף בתוצאה של 2.00 מטר, זהה לזו של המנצחת ירוסלבה מהוצ'יך אך עם יותר פסילות. 

### 2025
בתחרות ליגת היהלום בציריך באוגוסט 2025 שיפרה את שיאה האישי ל-2.04 מטר.
#### אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בטוקיו בספטמבר היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2.00 מטר, לפני מריה ז'ודזיק מפולין (2.00 מטר) וירוסלבה מהוצ'יך
ואנג'לינה טופיץ' מסרביה (1.97 מטר).

על הישגה זכתה בתואר אתלטית השנה בעולם בענפי השדה.
## חיים אישיים
ב-2022 נישאה לריס אוליסלאגרס ושינתה את שם משפחתה. היא נוצרייה-אוונגליסטית אדוקה, היא ידועה בכתובות דתיות שרושמת על ידייה בזמן תחרויות. היא בעלת תואר ראשון בביוכימיה אותו השיגה ב-2021 באוניברסיטת סידני.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קופצות לגובה
קטגוריה:אתלטיות אוסטרליות
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית אוסטרליות: אתלטיקה
קטגוריה:קופצות לגובה באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:משתתפות אוסטרליות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:משתתפות אוסטרליות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אוסטרליות שנולדו ב-1996