עוזי מנור

**עוזי מנור** (נולד ב-27 באפריל 1943) הוא דיפלומט ישראלי ששירת במשרד החוץ הישראלי למעלה מארבעה עשורים, ובין היתר כיהן כשגריר ישראל בתאילנד וקוריאה הדרומית.

## ביוגרפיה
### ילדות
עוזי מנור (נולד כעוזי לינק) גדל בחיפה כבן למשפחת עולים מרוסיה. אבותיו התיישבו בארץ ישראל בראשית המאה ה-20, והוא נצר לדור השני של עולי העלייה השלישית. את חינוכו התיכוני רכש בבית הספר הריאלי העברי בחיפה, מוסד חינוכי שטיפח ערכים של ציונות מעשית ואחריות חברתית.

בתקופת לימודיו הצטרף לתנועת הצופים, שם עוצבה תפיסת עולמו בנושא תרומה למדינה והשקפתו כי "באמצעות הסברה נכונה אפשר להביא את ישראל לתודעת ארצות העולם". גישה זו תתווה בהמשך את דרכו המקצועית.

### שירות צבאי והשכלה גבוהה
לאחר שירות צבאי ביחידת המיעוטים של צה"ל – יחידה ייחודית שפעלה לגיוס מתנדבים מקרב האוכלוסיות הערביות והדרוזיות – פנה ללימודי מדעי המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים. את התואר הראשון השלים בהצטיינות, ובהמשך רכש תואר שני ביחסים בינלאומיים.

## קריירה דיפלומטית
### תחילת הדרך במשרד החוץ
מנור הצטרף לשורות משרד החוץ הישראלי בשנת 1962, בתפקיד פקידותי זוטר. במקביל ללימודיו האקדמיים, עבר קורס צוערים ייעודי שהכשירו לתפקידי שדה דיפלומטיים. עד מהרה בלט בכישוריו הלשוניים – שליטה בעברית תקנית, אנגלית צחה וידע בסיסי בערבית – שסייעו לו בתפקידיו הראשונים.

### שליחות ראשונה בציילון (סרי לנקה)
בגיל 26 נבחר לשליחות הדיפלומטית הראשונה כמזכיר שני בקולומבו, בירת ציילון (כיום סרי לנקה). במהלך ההכנות לשליחות שינה את שם משפחתו מלינק למנור, בהתאם לנוהג באותה עת לעברת שמות דיפלומטים. בציילון, שימש מנור כסגן ראש הנציגות בקולומבו. רעייתו, נעמי, עבדה במשרה חלקית בשגרירות. החיים החברתיים התנהלו בעיקר במסגרת הסגל הדיפלומטי הזר. ביולי 1970, כשנה וחצי לאחר הגעתם, גורשה המשפחה מציילון עקב ניתוק היחסים הדיפלומטיים עם ישראל על ידי מנהיגת האופוזיציה שנבחרה לראשות הממשלה, סירימאבו בנדרנאיקה.

### שליחות שנייה בקוריאה הדרומית (סיאול)
ביולי 1970 עברה משפחת מנור לסיאול, בירת קוריאה הדרומית. מנור שימש כסגן השגריר והרבה להרצות באוניברסיטאות ובקרב קהילות נוצריות כדי לקדם את ההסברה הישראלית. הוא הדגיש כי פעילות הסברה בונה תשתית של אהדה לאורך זמן. המשפחה שבה לישראל ב-1974 לאחר ארבע שנות שירות בקוריאה הדרומית.

### שליחות שלישית בשווייץ (ז'נבה)
עם שובם לירושלים, משליחות בקוריאה הדרומית, הוצב מנור באגף הארגונים הבינלאומיים, שהיה אחראי על ייצוג ישראל באו"ם. לאחר חמש שנים, מונה למזכיר ראשון בז'נבה, שווייץ. נעמי לימדה עברית בקהילה הרפורמית ובבית ספר יהודי נוסף בז'נבה.

### שליחות רביעית בארצות הברית (ניו יורק)
ב-1982, לאחר ארבע שנים בז'נבה, טסה משפחת מנור לשליחות בניו יורק שם מונה מנור לנספח העיתונות בקונסוליה. בתפקיד זה יצר קשרים עם כלי תקשורת מובילים והעביר הודעות שתמכו במדיניות ישראל. המשפחה חזרה לישראל בשנת 1984, לתקופה של שבע שנים, במהלכן שימש מנור כמנהל באגף הארגונים הבינלאומיים.

### שליחות חמישית בתאילנד (בגקוק)
בשנת 1991, מונה מנור לשגריר ישראל בתאילנד, תפקיד שנחשב לשיא מקצועי עבורו. היכרותו המעמיקה עם מנטליות מזרח אסיה וניסיונו הקודם בציילון ובקוריאה הדרומית סייעו במינויו. כדמות דיפלומטית בכירה, היה מנור יעד לארגוני טרור. במרץ 1994, התגלתה משאית תופת בסמוך לבניין השגרירות הישראלית בבנגקוק, אשר לא התפוצצה בנס. אחת מתרומותיו המשמעותיות ביותר בתאילנד הייתה פתיחת קו אל על בין תל אביב לבנגקוק בדצמבר 1994, למרות התנגדות ראשונית של הממשל התאילנדי שחשש מטרור.

### שליחות שישית בקוריאה הדרומית (סיאול)
ב-1995 שבה המשפחה לישראל משליחותה בתאילנד, ובשנת 2001 שבה המשפחה לקוריאה הדרומית כאשר מנור מונה לשגריר. במהלך שליחות זו, נחתם הסכם בין ממשלות ישראל וקוריאה לחיזוק קשרי הידידות ושיתוף הפעולה בתחום ההובלה הימית. כהונתו נמשכה 4 שנים ובשנת 2005 שבה המשפחה ארצה.

## פרישה
לאחר שובו מהשליחות בקוריאה הדרומית, שימש מנור כשגריר מחליף לפרקי זמן קצרים בהונגקוק ובגואטמאלה. ב-2009 יצא מנור לגמלאות, ועבר להתגורר ברעננה כדי להיות סמוך לבניו הגרים באזור השרון.

מנור משמש ככתב בעיתון כיוון חדש רעננה, מתנדב בביטוח הלאומי בכפר סבא, ומשמש כמורה מתנדב לתלמידי חטיבה הזקוקים לסיוע לימודי.

## משפחתו
נישא לנעמי. בתקופת השירות בציילון נולד בנם הבכור, אריאל. ב-1971, בתקופת השירות בקוריאה, נולד בנם השני, יוחאי. בתקופת הביניים בירושלים נולד בנם השלישי, דוידי.

## קישורים חיצוניים
*Bill Gladstone,The Jews of Bangkok, Thailand December 27 2011
*מיכל גרשון, שכח אפילו את שם המשפחה שלו, אתר הספרייה הלאומית, 18 נובמבר 1991
* 
* 
*אמנון ברזילי, ״יש לי תקלה״ – דיווח הטייס והמטוס נעלם מעל שמי ננאל, עיתון מעריב, 18 בנובמבר 1991

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:שגרירי ישראל בקוריאה הדרומית
קטגוריה:שגרירי ישראל בתאילנד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943