open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מייבל דירמר

**מייבל דירמר**  (באנגלית: **Mabel Dearmer**; 22 במרץ 1872 – 15 ביולי 1915) הייתה סופרת, מחזאית ומחברת/מאיירת ספרי ילדים. היא הייתה פציפיסטית מחויבת שמתה בזמן שטיפלה בפצועי המלחמה בסרביה.

## ביוגרפיה
נולדה כג'סי מייבל פריצ'רד ווייט, בתם של המנתח הראשי ויליאם ווייט וסלינה טיילור פריצ'רד, היא התחנכה בלונדון. היא נכנסה לבית הספר לאמנות של הוברט פון הרקומר ב-1891, אך עזבה בשנה שלאחר מכן כדי להינשא לכומר הליטורג הסוציאליסט פרסי דירמר.

### קריירת כתיבה
ב-1896 החלה לתרום איורים ל״ספר הצהוב״, ל"סאבוי" ול"סטודיו". היא יצרה את הכריכה לגיליון מספר תשע של "הספר הצהוב". זמן קצר לאחר מכן פנתה לאיור ספרי ילדים. דירמר יצרה יצירות אמנות עבור Wymps, וסיפורי אגדות אחרים, כגון "כל הדרך אל ארץ האגדות" מאת אוולין שארפ וסיפורם של "שבעת הגוזלים הצעירים" מאת לורנס האוסמן (1899). היא איירה גם ספרי ילדים שכתבה בעצמה.

משנת 1902 החלה דירמר לכתוב למבוגרים - מ"השנים הרועשות" וספר ההמשך שלו מ-1906 בראונג'ון. האוטוביוגרפיה שלה "הדרך הקשה" יצאה לאור ב-1905, וכותרות אחרות כוללות רומן היסטורי "התפוז: קומדיה של דמעות" (1904), "האחיות החייזרות" (1908) ועוד.

אף שהייתה פציפיסטית רשמית, דירמר ליוותה את בעלה כשהתנדב ככומר לצלב האדום הבריטי. היא הצטרפה ליחידת הסיוע הסרבית השלישית כמטפלת סיעודית היא יצאה לסרביה באפריל 1915, אך חלתה בטיפוס ביוני ומתה מדלקת ריאות ב-15 ביולי.

מכתביה פורסמו לאחר מותה כמכתבים מבית חולים שדה. עם ספר זיכרונות מאת סטיבן גווין.

שלושה חודשים לאחר מותה, בנה הצעיר כריסטופר מת בקרב בגליפולי. אחיו הבכור ג'פרי דירמר שרד עד גיל 103.

## גלריה

File:Mabel Dearmer 1895.png
File:Round-about Rhymes Written and pictured by Mrs. Percy Dearmer.jpg
File:The Frog Princess by Mrs Percy Dearmer.png
File:TheStoryofHoneyandSunny.jpg


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות בריטיות
קטגוריה:ילידות 1872
קטגוריה:נפטרים ב-1915
קיר (מאכל)

**קיר** (בהינדי: **खीर**; באנגלית: **Kheer**) הוא פודינג אורז על בסיס חלב הנפוץ במדינות תת היבשת ההודית.

הקינוח מורכב מחלב, סוכר, אורז שאותם מערבבים יחד, מרתיחים ומכניסים לקירור.

לאחר שהקינוח קר, ניתן לקשט אותו בעזרת קוקוס, זעפרן, שקדים, פירות יבשים או פיסטוקים טחונים.

השם קיר נגזר של המילה קיר (क्षीर) משפת הסנסקריט שפירושה חלב.

בדרום הודו, הקינוח קרוי בשם פיאסאם (pāyasam) שפירושו אורז.

## קישורים חיצוניים

* מתכון להכנת קיר, באתר Danybar
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אוכל רחוב
קטגוריה:מזון מהיר
קטגוריה:המטבח ההודי: קינוחים
קטגוריה:המטבח הנפאלי
קטגוריה:קינוחים
קטגוריה:פודינג
רוברט אנינג בל

**רוברט אנינג בל** (באנגלית: **Robert Anning Bell**; 14 באפריל 1863 – 27 בנובמבר 1933) היה אמן ומעצב אנגלי.

## ביוגרפיה
רוברט אנינג בל נולד בלונדון, בנם של רוברט ג'ורג' בל, מוכר גבינה, ומרי שרלוט נייט. הוא למד בבית הספר האוניברסיטאי, בקולג' וסטמינסטר לאמנות ובתי הספר של האקדמיה המלכותית, ואחריהם היה תקופה בפריז.

## קריירה

בשובו מפריז, הוא חלק אולפן עם ג'ורג' פרמפטון, שאיתו יצר סדרה של עיצובים למזבח שהוצג באגודת התערוכות לאמנויות ומלאכות ולאחר מכן הותקנה בכנסיית סנט קלייר, ליברפול.

מ-1895 עד 1899 בל היה מדריך בבית הספר לארכיטקטורה של אוניברסיטת ליברפול. במהלך תקופה זו הוא הפך למזוהה עם כלי החרס של דלה רוביה בבירקנהד וגם הפך למעצב ספרים ומאייר.

ב-1911 מונה בל לראש מדור העיצוב בבית הספר לאמנות של גלאזגו, ובין 1918 ל-1924 היה פרופסור לעיצוב בקולג' המלכותי לאמנות. אוליב בילר הייתה בין תלמידיו. הוא המשיך לצייר ולהציג באקדמיה המלכותית, במועדון האמנות האנגלית החדשה ובאגודה המלכותית של ציירים בצבעי מים, וכן בתערוכה הראשונה של האגודה לאמנות גרפית ב-1921. ב-1921 הוא נבחר לתפקיד מאסטר של גילדת פועלי האמנות.

הוא עיצב את הפסיפס הגדול בקתדרלת וסטמינסטר מסקיצות שהשאיר האדריכל ג'ון פרנסיס בנטלי; העבודה הסתיימה ב-1916. בל עבד מ-1922 על פסיפסים עבור ארמון וסטמינסטר. בלובי המרכזי הוקמו פסיפסים של פטריק הקדוש מאירלנד ואנדרו הקדוש מסקוטלנד; באולם סנט סטפן הוקם פאנל אחד המתאר את סטפן הקדוש, המלך סטפן ואדוארד המתוודה, ולוח אחר מציג את אדוארד השלישי מציג את העיצוב של קפלת סנט סטפן בפני המאסטר מייקל מקנטרברי. האחרון מבין הפסיפסים הללו נחשף ב-1926.

### חיים אישיים
אשתו השנייה הייתה שותפת ליצירתו - האמנית לורה ריצ'רד, שאתה התחתן ב-1914 (הוא נישא לפני חן לאיימי קרוליין דיצ'ם ב-1900). לא היו לו ילדים מאף אחת מהן; לורה איבדה את בנה היחיד (צ'ארלס אנטואן ריצ'רד טרנסי) מבעלה הקודם (האמן אמיל טרנסי) במלחמת העולם הראשונה.

רוברט בל מת בלונדון ב-27 בנובמבר 1933, בן 70, ואפרו נקבר בכנסיית סנט ג'יימס פיקדילי. מעליו מונחת אנדרטה לזכרו.

## גלריה

 File:Crystal ball anning bell.jpg
File:Robert Anning Bell - La belle dame sans merci.jpg
File:Bell A-flight-of-fairies 19.jpg
File:Gerald Valerian Wilson memorial window.jpg



## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים אנגלים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1863
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1933
זרחיה גוטה

**רבי משה זרחיה גוטה** (נפטר ה'ת"ח, 1648) מרבני קושטא, ירושלים וחברון, ומצרים.

## תולדותיו
נולד בקושטא שב בסביבות שנת ה'ש"ן לרבי שניאור גוטה, אחיו היה רבי נתן ב"ר שניאור גוטה.

למד בקושטא מפי רבי יחיאל באסן, והיה מרבני העיר, ידידם של האחים רבי יהושע בנבנישתי ורבי חיים בנבנישתי.

קרוב לשנת ה'ת' עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, שקהילתה השתקמה אז מגזרות אבן-פארוח'. בתקופה הקצרה שעשה בירושלים היה חכם העדה ואב בית הדין בה, וידועים פסקי דין שלו מאותה תקופה. זמן קצר עשה בחברון ואחר כך ירד למצרים, שם הספיק ללמוד מפי רבי אברהם אסכנדרי ואולי גם מפי רבי יוסף מטראני שהיה אז במצרים, ולימים היה רבו המובהק של בנו רבי נתן גוטה.

הוא נמנה עם גדולי רבני מצרים בתקופתו, ואחד ממפעליו החשובים היה כינוס של תשובות חכמי מצרים לדורותיהם, עד דורו, לכרך גדול שאותו כינה "זרח אנשים". כתב יד זה נמצא בספריית האדמו"ר הרב ברוך מאיר יעקב שוחט מחסידות קרלין סטולין.

רבי זרחיה גוטה נפטר במצרים בשנת ה'ת"ח. כעבור שנתיים, בשנת ה'ת"י, הועלו עצמותיו לקבורה בהר הזיתים בירושלים.

## מתלמידיו
;בקושטא
* רבי שמואל רוזאניס, אביו של המשנה למלך. 
* רבי שמעון בן חביב רבה של גליפולי.
;בירושלים
* רבי מאיר פאפירש בירושלים
;במצרים
* רבי אברהם סכנדרי, רבה של קהילת המוסתערבים בקהיר.
* רבי דוד קונפורטי, בעל קורא הדורות.
* רבי יהודה שאראף, רבו של הפרי חדש.

## ספריו
***שו"ת זרח השלום**, ירושלים תשע"ז. 
***זרח יעקב**, פירוש על ד' טורים וב"י.
***זרח צדיקים**, על תלמוד ירושלמי.
***זרח דור**, על הרמב"ם.
***זרח ישראל**, על עין יעקב.
***זרח קדש**, על נ"ך.
***זרח יאריך ימים**, על מדרש רבה.
***זרח אנשים**, לקט תשובות מחכמים שונים.
***זרח אמת**, על הזוהר.
***חידושי רבי זרחיה גוטה** : על תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, משנה תורה להרמב"ם, ארבעה טורים ובית יוסף. ירושלים : מכון בית אהרן וישראל, תשפ"ג.

## קישורים חיצוניים
* "תולדות המחבר", בתוך: **שו"ת זרח השלום**, ירושלים תשע"ו.
* סימון מרקוס, [GOTA, MOSES ZERAHIAH BEN SHNEUR](https://www.jevzajcg.me/enciklopedia/Encyclopaedia%20Judaica,%20v.%2008%20(Gos-Hep).pdf#page=9), באנציקלופדיה יודאיקה (מהדורה שנייה), עמ' 7
* רבי זרחיה גוטה באתר אישי ישראל

קטגוריה:נפטרים ב-1648
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:רבנים מצרים
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל
יוסף נחמולי

ממוזער|שער ספר אשדת הפסגה מאת הרב יוסף נחמולי, שיצא לאור בשנת התק"ן (1790), לאחר מות המחבר.
רבי **יוסף נחמולי** (נפטר בסביבות שנת ה'תקמ"ה, 1785) היה רב ואב בית דין של קהילת לאריסה (לארסו) שביוון.

## ביוגרפיה
נולד בלאריסה, לרב נחמן נחמולי. היה מצאצאי רבי אהרן הכהן פרחיה מחכמי סלוניקי, ואף כתב הקדמה לספרו "בגדי כהונה" שנדפס בשנת ה'תקי"ג. במשך עשור למד בשאלוניקי אצל הרב רפאל אלעזר נחמיאש, עד שנאלץ לשוב ללאריסה בשל מצבו הכלכלי. בלאריסה למד אצל הרב חיים אבולעפיה (השלישי), במשך עשור. נישא לאסתר (נפטרה בד' באב תק"א), בתו של יצחק אבן שאנג'י, שלספרו "בארות המים" חיבר הקדמה. בה'תקי"ט נדד לכפר קיישירלי בשל מגפה שפרצה בלאריסה. בה'תקכ"ב דרש בעיר טראפוליצה לטובת שליחות טבריה.

### חיים אישיים
בניו היו חיים נחמן ווידאל שלמה, שכתב הקדמה לספריו של אביו ולימים היה לשד"ר. חתנו היה שמואל יום טוב ואחיו היה יששכר נחמולי.

## ספריו
***אשד הנחלים** (סלוניקי תקמ"ג) - ספר דרושים המחולק לארבעה עשר חלקים: נחל קדרון (ובו גם דרוש לשבת הלבשה בעת שהיה השד"ר חיים עמרם (הראשון) בעיר), נחל קדומים, נחל מצרים, נחל ארנון, נחל הירד, נחל קישון, נחל נובע, נחל אשכול (ובו גם הספד על הרב יעקב שאול ועל אחי המחבר, יששכר), נחל עדניךָ, נחל דמעה (ובו גם הספד ליהודה נבון), נחל שוטף, נחל הבשור, נחל הערבים (ובו גם שני דרושים לשבת הלבשה ודרוש להספד של יעקב אלבעלי), ערבי נחל (לקוטים). בראש הספר בנוסף להקדמות המחבר ובנו, הסכמת רבו של המחבר, רפאל אלעזר נחמיאש.
***אשדת הפסגה** (סלוניקי תק"ן) - שו"ת, שיטה על בבא מציעא וכתובות ועוד. בספר תשובות מרבנים נוספים שדנו עמו בהלכה, כחיים מודעי, יששכר אבולעפיה ושמואל פלורנטין. בסוף הספר, שנערך על ידי בן המחבר, מובאים כתבים של הרב חיים אבולעפיה, וביניהם: דרושים (לשבת הגדול ושבת תשובה), פירוש להגדה של פסח, קונטרס מדות המזבח וביאורים על הסמ"ג. בראש הספר הסכמה מהרב הכולל, חיים נסים רפאל מוצירי.
*מתשובותיו נדפסו בספר בארות המים לחותנו יצחק אבן שאנג'י.
## קישורים חיצוניים
*
*
*
*Kerem, Y. (2010). .  In *Encyclopedia of Jews in the Islamic World Online*. Brill.

### ספריו
*
**
*
**

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים יוונים
קטגוריה:נפטרים במאה ה-18
לאה הורוביץ

**שרה רבקה רחל לאה הורוביץ** (ה'תע"ה, 1715 – ה'תקנ"ה, 1795) הייתה מלומדת יהודיה־פולנית שכתבה תחינות, בעברית, בארמית וביידיש.

## ביוגרפיה
נולדה בבולחוב למשפחה מיוחסת: אביה, רבי יעקב יוקל הורביץ, היה רבן של קהילות בוליחוב, ברודי וגלוגוב, ונמנה גם על חכמי הקלויז בברודי. הוא היה בנו של רבי מאיר הלוי הורוביץ (המהר"ם טיקטין), אמה רייזל הייתה בת רבי יהושע השיל מטארלוי, בן רבי יששכר בער, פרנס הכולל של ועד ארבע ארצות, בן רבי השיל מקראקא.

כמה מאחיה היו רבנים, המפורסם שבהם הוא רבי יצחק הלוי הורוביץ, אב"ד קהילות אה"ו.

נישאה לרבי אריה לייב, בהמשך רבה של דוברומיל. הזוג התגורר תחילה בבוליחוב, ליד אחיה רבי מרדכי שמונה לרבה של בוליחוב אחר שאביהם עבר לכהן ברבנות ברודי בשנת ה'תצ"ה 1735.

ונישאה שנית לר' שבתי הכהן רפפורט, רבה של קרוסנו.

הייתה אשה מלומדת, וידעה לכתוב לשון הקודש, ארמית ויידיש, וללמוד גמרא. דב בער מבוליחוב מספר בזכרונותיו כי עזרה לו להתכונן למבחן בגמרא אצל אחיה, רבה של בולחוב.

לא היו לה ילדים, מספרים שאביה ר' יעקב יוקל אמר לה שהוא נשמת זכר, ולכן לא הולידה.

## חידושים שנכתבו בשמה
*בן דודה רבי פנחס הורוביץ רבה של פרנקפורט בעל "ההפלאה" מביא דבר תורה משם בת דודו, ויש לשער שהכוונה ללאה.
:
*הרב יוסף שאול נתנזון מביא דבר תורה משם בתו של ר' יעקב יוקל, ויש לשער שהכוונה ללאה.
:.
::.
*היא באה לחתונת ר' שמואל ברנשטיין רבה של אמשטרדם (נולד ב' באלול תקל"ב), חתן ר' יעקב משה, בן ר' שאול מאמסטרדם. ועל חתונת ר' שאול הלוי מהאג, עם דינה לווינשטאם, בתו של הרב אריה לייב לווינשטאם, .
*.

## התחינות פרי עטה
*תחנה אמהות - שרה רבקה רחל לאה
*תחנה אמהות - מן ראש חודש אלול
*תחנה אמהות - מודה אני

## ראו גם
* סריל רפפורט
* רבקה בת מאיר טיקטינר
*שרה בת-טובים
* תחינות

## לקריאה נוספת
*
* 
* חיים ליברמן, **אהל רח"ל**, עמ' 432–454
* חוה וייסלר, **Voices of the Matriarchs** פרק שביעי
* משה רוסמן, "אתגר טרום פמיניסטי למנהיגות הרבנית בפולין ליטא במאה השמונה עשרה: הקדמת תחנת אמהות לשרה רבקה רחל לאה הורוויץ", בתוך יוסף הקר וירון הראל (עורכים), **לא יסור שבט מיהודה: הנהגה, רבנות וקהילה בתולדות ישראל**, מחקרים מוגשים לפרופסור שמעון שוורצפוקס, ירושלים ה'תשע"א, עמ' 301–316
* ימימה חובב, **עלמות אהבוך: חיי הדת והרוח של נשים בחברה האשכנזית בראשית העת החדשה** בהוצאת מרכז דינור לחקר תולדות ישראל, 2009, עמודים 105–108
* ימימה חובב, **המלומדת המפורסמה**, בתוך סגולה, 45, תשע"ד 2013, עמודים 44–50

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
#### מהדורות שונות של התחנה
*תחנה אמהות שרה רבקה רחל לאה, הורודנה תקנ"ו, באתר הספרייה הלאומית
*תחנה אמהות, בתוך: **קרבן מנחה**, ווילנא, תקצ"ח. דף רנג ע"א
*תחנה אמהות מן ראש חודש אלול, ווילנא, תרכ"ו, 1865
* **תחנה אמהות פון ראש חודש אלול**, לבוב, תרל"ז, 1877
* **תחנה אמהות פון ראש חודש אלול**, לבוב, תרמ"ב, 1882
* **תחנה אמהות פון ראש חודש אלול**, לבוב, תרמ"ז, 1887

## הערות שוליים

קטגוריה:ויקיפדיה - ערכים שנוצרו באנציקלופדיה היהודית
קטגוריה:משפחת הורוביץ
קטגוריה:יהדות אשכנז
קטגוריה:נשים יהודיות
קטגוריה:רבניות
קטגוריה:סופרות כותבות יידיש
קטגוריה:משוררים כותבי יידיש
קטגוריה:פרוטו-פמיניזם
אבני נזר

**אבני נזר** הוא ספר שאלות ותשובות מאת רבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב, מחשובי המשיבים בדורו. הספר כתוב בסגנון למדני ונחשב למייצג את שיטת הלימוד של המחבר. הספר היה מקובל מאוד בעיקר ביהדות פולין וכיום בקהילות יוצאי פולין, כאחד מספרי הפסיקה והלימוד החשובים.

## תוכן
הספר מכיל 1,689 תשובות הלכתיות המסודרות לפי ארבעת חלקי השולחן ערוך שנכתבו במשך כ-55 שנים למגוון שואלים; רובם לתלמידים ורבנים מפולין הקונגרסאית, וחלקם גם לשואלים מהמדינות הסמוכות. בין המכותבים בולטים ידידיו ותלמידיו הקרובים, בהם הרבנים: חיים אלעזר וקס, ישראל יהושע מקוטנא, יצחק פייגנבוים, יואב יהושע וינגרטן ואריה צבי פרומר. בנוסף, ישנם סימנים שנכתבו כנושא בפני עצמו ללא שנשאל על כך.

התשובות שהועתקו בחיי המחבר סודרו ונערכו לדפוס על ידי בנו יחידו רבי שמואל בורנשטיין שהקדים את הדפסתם לכתביו האחרים של המחבר מפני נחיצותם הלכה למעשה. בכמה מקומות הוסיף רבי שמואל גם הערות.

כמה מהתשובות חורגות מסדר הגודל של תשובה הלכתית ונכתבו כקונטרס בנושא מסוים. המפורסמות שבהם: קונטרס "שש מעלות לכיסא" בנושא ירושת משרת רבנות, ובעניין "מצות ישוב א"י בזה"ז".

## סגנון ושיטה
המחבר נחשב כיוצר שיטה חדשה בדרך הלימוד שהייתה נפוצה בפולין. הוא היה מהראשונים ששללו את סגנון הפלפול המקובל בפולין, ודגל בעיון הפשטני והיסודי, תוך בירור וחישוב שיטות הראשונים שאותם החשיב מאוד, כדרך הלימוד האמיתית. שיטתו התפתחה במקביל לשיטת בריסק שהפיץ רבי חיים מבריסק באותן שנים בישיבות ליטא.

מלבד שלילת הפלפול וסגנונו הביקורתי, התפרסם הרב בורנשטיין בהיקשים למדניים בין נושאים שונים לחלוטין ברחבי הש"ס. הוא הדגיש פעמים רבות שיש לעיין בדבריו "כמו בדברי הראשונים".

על אף שבדרך כלל הוא מקפיד שלא לערב הלכה ואגדה זה בזה, לעיתים נדירות הרב בורנשטיין מביא לחידושיו סיוע גם מדברי אגדה, ולפעמים משתדל להתאים אותם גם לתורת הקבלה. בשל סגנונו המקצר וחידושיו הראשוניים, ישנן תשובות רבות בספר שנשלחו כתגובה להשגות וקושיות על דבריו.

בשל סגנונו הלמדני והחידושים הרבים הממלאים אותו, נפוץ לימודו של הספר אף שלא לצורך הלכה למעשה. תלמידיו וחסידיו ייחדו מדור ליישוב תמיהות והשגות על דבריו בקובץ התורני "בית אברהם" שהוציאו לאור לזכרו בפולין.

הספר מפורסם בלשונו הקצר והתמציתי, שלרוב חוסך משפט שלם בהדגשת מילה. בכל זאת סגנונו בהיר ורהיט, ומציע כל קושיא ותירוץ בבירור, בלי רמזים והבלעת דברים.

## פסיקות בולטות
באופן כללי, היה הרב בורנשטיין שמרן בפסיקותיו, והתנגד לכל שינוי הלכתי. כך אסר מצות מכונה כדעת רבו הרב יצחק מאיר אלתר, התנגד לפתרונו של הרב גרשון חנוך הניך ליינר בהצבת דלתות בשערי הערים כהיתר לטלטול ברשות הרבים. ועוד, וכלשונו .

עם זאת, הספר מתאפיין בחידושים רבים, חלקם יוצאי דופן. מהבולטים שבהם: היתר לאכילת אפיקומן אחרי חצות הלילה, חיוב בניית סוכה לפני שבת שחלה בין הימים שבין יום כיפור לסוכות, משום אין מעבירין על המצוות, ועוד.

## קישורים חיצוניים

* 
* , , , 
*.
*.

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי 1912
קטגוריה:ספרי חידושים תורניים
קטגוריה:ספרי שאלות ותשובות: אחרונים
הייסקיי

**הייסקיי** (במולדובנית: **HiSky**) היא חברת תעופה מולדובנית-רומנית שבסיסה הראשי בקישינב, מולדובה. הבסיסים העיקריים של חברת התעופה הם נמל התעופה הבינלאומי של קישינב ונמל התעופה הבינלאומי הנרי קואנדה ובסיס משני בנמל התעופה הבין-לאומי קלוז' נאפוקה.

## תולדות החברה
החברה הוקמה בקישינב בשנת 2020 על ידי יוליאן סקורפן ומספר טייסים שפרשו מאייר מולדובה.

בפברואר 2020, מסרו רשויות התעופה במולדובה כי הייסקיי לא השיגה תעודת מפעיל אווירי עקב אי-סדרים שנמצאו במהלך תהליך ההסמכה, וכי נפתחה חקירה. אחת הבעיות שצוינו היא שקוברקס טראנס, חברת התעופה שהייתה אמורה להפעיל מטוסי איירבוס A320 מטעם הייסקיי, טרם החזיקה בצי שלה סוג מטוס זה.

לפי רשות התעופה האזרחית של מולדובה, נכון ל-12 במאי 2020, להייסקיי עדיין לא היה רישיון לפעילות מסחרית כשבמקביל הציעה החברה באתר האינטרנט שלה כרטיסים לטיסות מקישינב. לאחר מכן הצהירה חברת התעופה על תוכניותיה להשיק טיסות ביולי עם שניים ממטוסי איירבוס A320 אותם חכרה מחברת אייר ליס קופריישן .

הייסקיי נאלצה לדחות את השקת הטיסות מספר פעמים כתוצאה ממגפת הקורונה, וב-18 בספטמבר 2020, אף הסירה את רשימת היעדים.

ב-11 בדצמבר 2020 השיגה חברת התעופה את תעודת המפעיל שלה ברומניה וב-19 בפברואר 2021 השיגה חברת התעופה את תעודת המפעיל שלה במולדובה.

ב-22 בפברואר 2021, הודיעה חברת התעופה שהיא תתחיל לטוס לדבלין ולליסבון מהבסיס הראשון שלה בקלוז'-נאפוקה, רומניה.

בשנתיים הראשונות לפעילותה חצתה החברה את רף מיליון הנוסעים.

## יעדים
לחברה קווי טיסות סדירות לצד שירותי טיסות שכר ליעדי תיירות עונתיים.

### יעדי טיסות סדירות מקישינב
* פרנקפורט
* ונציה
* תל אביב
* בריסל
* דבלין
* בולוניה
* מילאנו-ברגמו
* בווה
* לונדון-סטנסטד
* בוקרשט
* דיסלדורף
* איסטנבול

### יעדי טיסות סדירות מבוקרשט
* קלוז'-נאפוקה
* טימישווארה
* תל אביב
* מאלגה
* בריסל
* דבלין
* בורדו (החל מדצמבר 23)
* קישינב (החל באוקטובר 23)
* פרנקפורט (החל מדצמבר 23)
* ניו יורק (החל מיוני 24)
### יעדי תיירות עונתיים (טיסות שכר)
* אנטליה
* הורגדה
* מונסתיר
* דובאי
* שארם א-שייח'
* מדיירה
* טנריף

## צי המטוסים
נכון לינואר 2024 צי החברה כולל את המטוסים הבאים:

## פעילות החברה בישראל
הייסקיי מפעילה טיסות יומיות לנמל התעופה בן-גוריון בתל אביב ובחזרה: מקישינב במולדובה, ומבוקרשט, קלוז'-נאפוקה וטימישוארה ברומניה. במהלך מבצע שאגת הארי הפעילה החברה טיסות חילוץ לישראלים בין אתונה לטאבה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אירופה: חברות תעופה
קטגוריה:חברות מולדוביות
קטגוריה:חברות תעופה רומניות
קטגוריה:מולדובה: תחבורה
סיח קבב

**סיח קבב** (באורדו: **سیخ کباب**, בהינדי: **सीख कबाब**; באנגלית: **Seekh Kabab**) היא קציצה מתובלת העשויה מבשר טחון ונחשבת לנפוצה בהודו, פקיסטן, בנגלדש ואפגניסטן.

המאכל מורכב מבשר טחון, זנגביל, שום, צ'ילי ירוק, גראם מסאלה, מיץ לימון, כוסברה ועלי נענע שאותם מערבבים יחד, משפדים וצולים על מנגל או בטנדור.

נהוג להגיש את המאכל בליווי ראיטה, פרוסת בצל, לימון, צ'אטני, נאן או פאראטה.

מלבד הגרסה הבסיסית, למאכל גם גרסה טבעונית שעשויה משעועית, תפוח אדמה, כרובית ואפונה.

## ראו גם
* טונדה קבב
* שאמי קבב

## קישורים חיצוניים

* מתכון להכנת סיח קבב, באתר Teaforturmeric

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:המטבח ההודי
קטגוריה:המטבח הפקיסטני
הנרי ואקה

**הנרי ואקה אורקיסה** (בספרדית: **Henry Vaca Urquiza**; נולד ב-27 בינואר 1998 בסנטה קרוס דה לה סיירה שבבוליביה) הוא כדורגלן בוליביאני המשחק בעמדת הקשר באוריינטה פטרולרו ובנבחרת בוליביה.

## קריירת מועדונים
ואקה גדל במחלקת הנוער של אקדמיה טאהויצ'י, והחל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת קלוב קאייחה. בהמשך עבר לאו'היגינס מליגת העל הצ'יליאנית, אך לא שיחק במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון.

ב-1 בינואר 2018 חתם בדה סטרונגסט מליגת העל הבוליביאנית. בסך הכול ערך 96 הופעות ליגה והבקיע עשרה שערים במועדון.

ב-1 ביולי 2019 הושאל לאוניברסיטריו דה דפורטס מליגת העל הפרואנית. הוא ערך שמונה הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 בינואר 2020 הושאל לאתלטיקו גויאניינסה מליגת העל הברזילאית. ב-7 בספטמבר ערך את הופעתו היחידה במדי המועדון, בתיקו 1-1 נגד גרמיו במסגרת המחזור השמיני בליגה לעונת .

ב-29 בינואר 2021 הושאל לאוריינטה פטרולרו מליגת העל הבוליביאנית. ב-7 ביולי 2022 חתם על חוזה קבוע במועדון.

ב-25 ביוני 2023 חתם במכבי בני ריינה. בינואר 2024 שוחרר מהקבוצה.ובמרץ חתם בבוליבר.

## קריירה בינלאומית
ב-10 בספטמבר 2018 ערך ואקה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בוליביה, בתיקו 2-2 מול נבחרת סעודיה במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת בטורניר קופה אמריקה 2021, וערך שתי הופעות בטורניר.

## תארים
; דה סטרונגסט
*ליגת העל הבוליביאנית: אפרטורה 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים בוליביאנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל בוליביאנים
קטגוריה:סנטה קרוס דה לה סיירה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני או'היגינס
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטריו דה דפורטס
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו גויאניינסה
קטגוריה:כדורגלני אוריינטה פטרולרו
קטגוריה:כדורגלני ד'ה סטרונגסט
קטגוריה:כדורגלני מכבי בני ריינה
קטגוריה:כדורגלני קלוב בוליבר
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בוליביה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בצ'ילה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפרו
קטגוריה:ספורטאים זרים בברזיל
קטגוריה:ספורטאים בוליביאנים בישראל
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2021
קטגוריה:בוליביאנים שנולדו ב-1998
בראדלי ברקולה

**בראדלי בַּרְקוֹלָה** (בצרפתית: **Bradley Barcola**; נולד ב-2 בספטמבר 2002 בווילרבאן שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי-טוגולזי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת פריז סן-ז'רמן מליגת העל הצרפתית ובנבחרת צרפת.

## קריירת מועדונים
ברקולה גדל במחלקת הנוער של אולימפיק ליון. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. ב-4 בנובמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 3-0 על ספרטה פראג במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית לעונת 2021/2022. ב-1 בפברואר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, בניצחון 2-1 על אולימפיק מרסיי במסגרת המחזור ה-14 לעונת 2021/2022.

ב-31 באוגוסט 2023 חתם לחמש שנים בפריז סן-ז'רמן אשר שילמה עליו 45 מיליון יורו לליון.

## קריירה בינלאומית
ברקולה נכלל בסגל נבחרת צרפת עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

נכלל בסגל נבחרת צרפת לטורניר יורו 2024, ב-5 ביוני 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת כשעלה כמחליף במשחק ידידות בו ניצחה צרפת 3–0 את נבחרת לוקסמבורג.

## חיים אישיים
אחיו הוא שוער נבחרת טוגו מלקולם ברקולה.

## תארים
**[[פריז סן-ז'רמן]]**
* אליפות צרפת (2): 2023/2024, 2024/2025
* הגביע הצרפתי (2): 2023/2024, 2024/2025
* הסופר קאפ הצרפתי (2): 2023, 2024
* ליגת האלופות (1): 2024/2025
* הסופר קאפ האירופי (1): 2025

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלנים טוגולזים
קטגוריה:קשרי כדורגל טוגולזים
קטגוריה:כדורגלני אולימפיק ליון
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צרפת
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2002
הקיץ בא

"**הקיץ בא**" הוא שיר של הזמרת הישראלית רונית ראסטה. הוא נכתב והופק על ידי אופיר קותיאל ורונן סאבו ויצא לאור בקיץ 2007. עם יציאתו עורר השיר ביקורת רבה בציבור הישראלי עקב תוכנו הפרובוקטיבי, ואף נאסר לשידור בחלק מתחנות הרדיו בישראל.

## רקע
השיר נכתב והופק על ידי אופיר קותיאל ורונן סאבו ויצא לאור בקיץ 2007 בביצוע הזמרת הישראלית רונית ראסטה, על ידי חברת התקליטים הליקון.

## השיר
"הקיץ בא" הוא שיר באורך 2:27, וכולל התבטאויות מיניות כגון , , ואף התייחסות מרומזת לשיר של להקת חובבי ציון, "רוצה בנות" אשר יצא באותה השנה: , ברמיזה לאוננות. יאיר בריל מהארץ כתב כי רונן סאבו ואופיר יקותיאל יצרו ביט שמזכיר שירי ביילה פאנק.

## הדיון הציבורי לגבי לגיטימיות השיר
עם יציאתו הפך השיר ללהיט. הוא גרר ביקורת ציבורית בשל תוכני הפרובוקטיביים ואף נאסר לשידור בחלק מתחנות הרדיו בישראל; שדרן הרדיו שמוליק טיאר מרדיו ללא הפסקה סיפר על השתלשלות האירועים שגרמו להפסקת השמעת השיר בתחנה:

טיאר גם הציע לאמץ את הנוהג בארצות הברית, ולהתחיל לשים מדבקות אזהרה על דיסקים שעלול להיות בהם תוכן גס. לעומת זאת, בתחנת הרדיו רדיוס 100FM הוחלט לא להגביל את השמעת השיר. בגלגלצ נאסר לשדר את השיר במהלך היום עקב תלונות של הורים על התוכן הגס, וכך גם ברדיו קול הים האדום הוחלט לצמצם משמעותית את כמות ההשמעות של השיר במהלך השבוע ולהשמיעו רק בתוכנית הבילויים שביום חמישי עקב תלונות של מאזינים.

יאיר בריל מהארץ כתב כי לקרוא למילות הישר פרובוקטיביות יהיה אנדרסטייטמנט, והוסיף שמדהים לחשוב ששורה כמו "איתי אתה לא צריך יותר את יד ימין" עברה את ועדת הפלייליסט. בריאיון לאתר ynet, הגיבה רונית ראסטה לביקורת ולצנזור השיר:

גם מפיק וכותב השיר, רונן סאבו, התייחס לביקורות שהושמעו:

חברת התקליטים הליקון הוציאו תגובה סרקסטית בתגובה לביקורת על השיר: "אנו שמחים לעדכן שהתועבה הזאת, יחד עם עוד 20 תועבות אחרות, יוצאת למכירה על גבי האוסף Now Hip Hop 3. ואם שמוליק טיאר מודאג לגבי מה שעלול לקרות בשירותים, יש בשבילו גם גרסה כשרה יותר, שהפיק הזמר המsיח".

בקיץ 2015 פרסמה עיריית נהריה רשימה פנימית של 14 שירים שנאסרו להשמעה לנוער במתחם פעילויות הקיץ שלה, בה נכלל גם השיר "הקיץ בא". השירים תוארו כאלה ה"מתארים פגיעה בכבוד האדם והאישה מעודדים את תרבות האונס, משפילים נשים, מלאים באמירות גזעניות, משפילות, סקסיסטיות והומופוביות".

העיתונאית חן ארצי סרור כתבה כי זה לא קשור לשמרנות או פוריטניות, אלא סתם עוד הכשר לתרבות האונס באמצעות מוצר פופ קליט.

## הקיץ בא 2020

ב-1 ביולי 2020 הוציאו רונית ראסטה וחברת הליקון גרסה מחודשת לשיר, בהפקה ובעיבוד של סאבו.

## ראו גם
* שיר השכונה
* בתולה (שיר של דנה אינטרנשיונל)

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על הקיץ
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:מחלוקות סביב טענות לתועבה במוזיקה
עכברונים קטנים בערבה

**עכברונים קטנים בערבה** (באנגלית: **Little Mouse on the Prairie**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת בת 26 פרקים, שנעשתה בשיתוף פעולה של ארצות הברית וסין, המבוססת באופן רופף על ספר באותו שם מתוך סדרת הספרים "Serendipity" מאת סטיבן קוסגרוב. זהו העיבוד השני של ספר מתוך סדרת הספרים, כאשר הראשון היה האנימה "Serendipity the Pink Dragon".

הבעלות על הסדרה עברה לדיסני ב-2001 כשהיא רכשה את פוקס קידס העולמית, הכוללת גם את חברת Saban Entertainment. בישראל הסדרה שודרה בשנים 1996–1997 בערוץ הילדים בדיבוב עברי, ולאחר מכן בשנת 2000 בערוץ 2 ברצועת השידור "טוויפסי ברשת" ובשנת 2001 בערוץ Fox Kids בישראל.

## תקציר העלילה
עלילת הסדרה עוקבת אחר עכבר עיר בשם אוסגוד די, שזה עתה עבר לפינות הצורניות באזור הכפרי כדי לגור בחווה של דודו. כל פרק מתמקד באוסגוד די ובקבוצת חברים בעלי חיים שפגש בחווה.

## דמויות
* **אוסגוד די** – הדמות הראשית של הסדרה והמנהיג של חבריו, במקור בא מהעיר.
* **טוויזל די** – בת דודתו של אוסגוד שגרה בכפר.
* **בלוסום** – ארנבת, חברה של אוסגוד וטוויזל, מאוהבת באוסגוד.
* **ג'רמיה** – צפרדע, חבר של אוסגוד וטוויזל.
* **פלפס** – ברווז, חבר של אוסגוד וטוויזל, אוהב לזלול.
* **סוויני** – סמור, חבר של אוסגוד וטוויזל בעל כשרון להמצאות.
* **פנג** – עטלף, חבר של אוסגוד, הגיע מהיערות החשוכים.
* **ביסי** – חתול שמן.
* **קאל** – שותפו לדירה של ביסי, חתול רזה.
* **ארדי** – דודו של אוסגוד ואביו של טוויזל.
* **מולי די** – דודתו של אוסגוד ואמה של טוויזל.
* **בטי די** – אחותה התינוקת של טוויזל.
* **סבא וויסקרס** – עכבר חכם זקן.
* **מר פקר** – מנהל חנות כלבו.

## מדבבים בעברית
את גרסת הדיבוב לעברית הפיק וביים קובי אשל.
*אור אזולאי - אוזגוד
*טלי גוטפריד - טוויזל
*אלי לולאי - ג'רמייה / קאל
*דבי בסרגליק - פלפס / דודה מולי
*טל בן בינה - בלוסום
*נחמן אשכנזי - ביסי
*יהויכין פרידלנדר - סוויני / סבא
*קובי אשל - ספטימוס

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פוקס קידס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות רכש
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה סיניות
קטגוריה:עכברים בתרבות
קטגוריה:סבן אנטרטיינמנט: תוכניות וסדרות
בארט פרברוחן

**בארט פֵרְבְּרוּחֶן** (בהולנדית: **Bart Verbruggen**; נולד ב-18 באוגוסט 2002 בברדה שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת השוער בקבוצת ברייטון אנד הוב אלביון מהפרמייר ליג ובנבחרת הולנד.

## קריירת מועדונים
פרברוחן גדל במחלקת הנוער של נאק ברדה.

ב-26 באוגוסט 2020 חתם פרברוחן באנדרלכט מליגת העל הבלגית. ב-2 במאי 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד קלאב ברוז' במסגרת הליגה לעונת .

ב-3 ביולי 2023 חתם בברייטון אנד הוב אלביון מהפרמייר ליג.

## קריירה בינלאומית
פרברוחן נכלל בסגל נבחרת הולנד עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023. במרץ 2023 זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת לקראת משחקי מוקדמות יורו 2024 נגד  ו. ב-13 באוקטובר 2023 ערך את הופעתו הבכורה בהפסד 2-1 לצרפת.

נכלל בסגל נבחרת הולנד לטורניר יורו 2024.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:שוערי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני נאק ברדה
קטגוריה:כדורגלני אנדרלכט
קטגוריה:כדורגלני ברייטון אנד הוב אלביון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הולנד
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים באנגליה
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-2002
2G

"**הדור השני**" (2G) הוא כינוי לקבוצה של פרוטוקולי תקשורת לקשר רדיו שהוגדרו על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבין-לאומי (ITU) שקדמו ל-3G, 4G ול-5G. הטכנולוגיה הושקה לראשונה בשנת 1991 בפינלנד במסגרת תקן GSM על ידי חברת Radiolinja (כיום חלק מחברת Elisa Oyj). לאחר ההשקה של הדור השני כל המערכות הסלולריות שקדמו לטכנולוגיה זו זכו באופן רטרואקטיבי, לכינוי 1G. בעוד שאותות הרדיו ברשתות הדור הראשון היו אנלוגיות, אותות הרדיו ברשתות הדור השני היו דיגיטליות, אם כי שתי המערכות משתמשות באותות דיגיטלי על מנת לקשר בין מגדלי הרדיו הסלולריים ליתר מערכת הרשת הסלולרית. הטכנולוגיה חוללה מהפכה בדרך בה אנשים מתקשרים, והניח את הבסיס למהפכת המובייל שבאה לאחר מכן.

טכנולוגיית הדור השני הנפוצה ביותר הייתה תקן GSM המבוסס על TDMA, שנמצאה בשימוש ברוב העולם מחוץ ליפן. באמריקה הצפונית תקן Digital AMPS (IS-54 ו-IS-136) וכמו גם תקן CdmaOne (IS-95) היו תקנים דומיננטיים, אך גם תקן GSM היה בשימוש באמריקה הצפונית. ביפן התקן הדומיננטי היה PDC.

תכונה בולטת שהוצגה לראשונה עם טכנולוגיית ה-2G הייתה היכולת לשלוח הודעות SMS, אשר אפשרו לראשונה למשתמשים לשלוח הודעות כתובות קצרות בין מכשירים ניידים עם טכנולוגיית הדור השני. חדשנות זו חוללה מהפכה בתקשורת, והעניקה אמצעי נוח וחסכוני לשמור על קשר.

## יתרונות 2G על פני 1G

# שיחות טלפון מוצפנות דיגיטלית, לפחות במקטע האווירי, בין הטלפון הנייד לתחנת הבסיס הסלולרית (אך לא בהכרח בשאר הרשת, וללא הצפנת קצה לקצה).
# שימוש יעיל יותר משמעותית בספקטרום תדרי הרדיו המאפשר שירות ליותר משתמשים בכל פס תדרים.
# שירותי נתונים לנייד, החל מהודעות טקסט SMS והמשך בשירות הודעות מולטימדיה (MMS).
# ברשתות 2G מתקדמות יותר – אפשרות להעברת נתונים בקצבים יחסית גבוהים (לאותה עת) של 40 קילוביט/שנייה ברשתות שישמו את תקן GPRS ועד 384 קילוביט/שנייה ברשתות שישמו את תקן EDGE.

## הצפנה ברשת 2G
אלגוריתם ההצפנה ברשת 2G הוא A5/1 . A5/1 נמצא בשימוש באירופה ובארצות הברית. A5/2 היה גרסה מוחלשת בכוונה של האלגוריתם שנועדה עבור אזורי ייצוא מסוימים. A5/1 פותח ב-1987, ו-A5/2 פותח ב-1989. אף על פי ששניהם נשמרו בתחילה בסוד, העיצוב הכללי הודלף ב-1994 והאלגוריתמים עברו תהליך של הנדוס לאחור בשנת 1999.

## התפתחות רשת 2G

# רשת 2.5G – רשת 2G שישמה את פרוטוקול GPRS להעברת נתונים במיתוג מנות בקצב מרבי של 40 קילוביט/שנייה.
# רשת 2.75G – רשת 2G שישמה את פרוטוקול EDGE להעברת נתונים בקצב מרבי של 384 קילוביט/שנייה.
# רשת 2.875G – רשת 2G שישמה את פרוטוקול Evolved EDGE להעברת נתונים בקצב מרבי של עד 1 מגהביט/שנייה.

## סגירת רשתות 2G בישראל
משרד התקשורת החליט כי רשתות דור 2 (GSM) ודור 3 בסלולר (UMTS) ייסגרו בהליך מדורג שיימשך חמש שנים ויסתיים בתאריך 31 בדצמבר 2025. לאחר תאריך זה יפעלו בישראל רק טכנולוגיות דור 4 (LTE) ודור 5 (5G).

## ראו גם
* השפעות בריאותיות של קרינת טלפון סלולרי
* 3G
* 4G
* 5G

## הערות שוליים

קטגוריה:תקשורת סלולרית
ועדה לניהול שינויים

**ועדה לניהול שינויים** (באנגלית: **Change Advisory Board**) היא קבוצת אנשים המנהלת וסוקרת שינויים בסביבת המחשוב הארגונית.

צוות הוועדה מורכב ממנהלי מחלקות, צוותים טכניים ומשתמשי קצה המסייעים בהערכה ובתעדוף של שינויים שעתידים להתבצע בתהליך פיתוח תוכנה או בסביבת מחשוב.

חברי הוועדה צריכים להיבחר באופן סלקטיבי כדי להבטיח שהשינויים המבוקשים נבדקים ומוערכים ביסודיות מנקודת מבט טכנית ועסקית כאחד.

כינוס הוועדה לניהול שינויים הוא תהליך חשוב ונחוץ, המסייע בקבלת החלטות נכונות ובאיזון בין הצורך בשינוי לבין הצורך למזעור סיכונים שורשיים.

נהוג לכנס את הצוות לעיתים תכופות על מנת לסקור שינויים בולטים, לחתום על שינויים שאושרו ולדון בכל שינוי עתידי.

## ראו גם
* ניהול סיכונים
* שינוי ארגוני
* ITIL

## קישורים חיצוניים
* ניהול שינויים במערכות המידע - NIST 800-128, באתר NIST

## הערות שוליים

קטגוריה:ניהול ידע
קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
קטגוריה:ייעוץ ארגוני
אוסקר בוב

**אוסקר בוב** (בנורווגית: **Oscar Bobb**; נולד ב-12 ביולי 2003 באוסלו שבנורווגיה) הוא כדורגלן נורווגי המשחק בעמדת הקיצוני בפולהאם מהפרמייר ליג ובנבחרת נורווגיה.

## קריירת מועדונים
בוב נולד באוסלו בירת נורווגיה וגדל במחלקות הנוער של  ווולרנגה מעיר הולדתו.

### מנצ'סטר סיטי
בשנת 2019 הצטרף למחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי. ב-2020 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון.

ב-2 בספטמבר 2023 ערך בוב את הופעות הבכורה שלו בבוגרים, כשעלה מהספסל בדקה ה-90 במקומו של פיל פודן בניצחון 5-1 על פולהאם במסגרת המחזור הרביעי של עונת 2023/2024 בפרמייר ליג.

ב-19 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות כשעלה מהספסל בדקה ה-83 שוב במקומו של פיל פודן בניצחון 3-1 על הכוכב האדום בלגרד במסגרת המחזור הראשון של עונת 2023/2024. במפגש הבא של שתי הקבוצות, ב-13 בדצמבר, כבש בוב את שער הבכורה שלו בקבוצה.

ב-4 בנובמבר בישל לנתן אקה שער בדקה ה-88 בניצחון 6-1 על בורנמות' במחזור הליגה ה-11.

### פולהאם
ב-30 בינואר 2026 עזב בוב את מנצ'סטר סיטי לאחר 7 במועדון וחתם בפולהאם ל-5 וחצי שנים תמורת 27 מיליון ליש"ט.

## קריירה בינלאומית
בוב נכלל בסגל נבחרת נורווגיה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

ב-12 לאוקטובר 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת נורווגיה נגד קפריסין במוקדמות יורו 2024 בניצחון 0–4, בנוסף לכך ב-15 לאוקטובר פתח בהרכב נבחרת נורווגיה נגד ספרד בהפסד 0–1. ב-16 לנובמבר כבש בוב את השער הראשון שלו במדי נבחרת נורווגיה במשחק ידידות נגד איי פארו בניצחון 0–2.

## תארים
#### [[מנצ'סטר סיטי]]
הסופר קאפ האירופי: 2023

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים נורווגים
קטגוריה:קשרי כדורגל נורווגים
קטגוריה:אוסלו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר סיטי
קטגוריה:ספורטאים נורווגים באנגליה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת נורווגיה
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-2003
שאמי קבב

**שאמי קבב** (בהינדי: **शामी कबाब**; באנגלית: **Shaami Kebab**) היא קציצה מתובלת העשויה מבשר טחון ונחשבת לנפוצה בהודו, פקיסטן ובנגלדש.

המאכל מורכב מעוף או בשר, גראם מסאלה, בצל, כורכום, צ'ילי, נענע, פלפל שחור, זנגביל, קינמון, ציפורן, עלי דפנה, חומוס וביצה שאותם טוחנים, מערבבים יחד ואופים או צולים.

נהוג להגיש את הקינוח בתקופת הרמדאן, בעיד אל פיטר, כאוכל רחוב, אך בעיקר בחתונות, פסטיבלים ובאירועים דתיים כשהוא חם.

מלבד הגרסה הבשרית, קיימת גם גרסה צמחונית והוא נפוץ בדאקה, פנג'אב, קשמיר, אוטר פראדש וסינד.

## ראו גם

* סיח קבב
* טונדה קבב

## קישורים חיצוניים

* מתכון להכנת שאמי קבב, באתר Indianhealthyrecipes

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:המטבח ההודי
קטגוריה:המטבח הפקיסטני
לירן ליאני

**לירן ליאני** (נולד ב-24 במאי 1977) הוא שופט כדורגל ישראלי לשעבר.

## ביוגרפיה
ליאני נולד בנתניה והתחנך בפנימיה צבאית. בעל תואר ראשון בתקשורת ותואר שני במשפטים.

בגיל 16 בעקבות מודעה בעיתון הצטרף לקורס שופטי כדורגל. בשנת 1994 הצטרף לאיגוד השופטים ובשנת 1999 הצטרף לסגל ליגת העל. מהראשונים בארץ שהפך להיות שופט מקצועי.

ליאני שפט במשך 30 שנה בליגת העל בישראל בין היתר שפט בגמר הגביע לעונת 2017/2018 בין בית"ר ירושלים להפועל חיפה.

בשנת 2010 הפך לשופט פיפ"א. הוא שפט בליגה האירופית בשנים 2013/2012, 2015/2016 2017/2018. בשנת 2018 פרש מהשיפוט הבינלאומי.

בשנת 2019 היה חבר בוועדת הפרס במיזם "מגן הכבוד-תקווה ישראלית" של נשיא המדינה. ונבחר על ידי ידיעות אחרונות כאחד מעשרת השופטים הגדולים בכל הזמנים.

ביוני 2023 הפך לחבר הנהלת איגוד שופטי הכדורסל.

ליאני מעביר בין היתר הרצאות בצה"ל, באוניברסיטאות ובבתי ספר בנושאי אלימות וערכים בספורט, ניהול וקבלת החלטות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שופטי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
יורגן ברנדט

**יורגן ברנדט** (בגרמנית: **Jürgen Brandt**; 19 באוקטובר 1922 – 26 ביולי 2003) היה גנרל גרמני אשר שרת בבונדסוור ושימש כמפקח הכללי שלו (מקביל לרמטכ"ל) בין השנים 1978–1983.

## ביוגרפיה
ברנדט נולד בקיל ב-19 באוקטובר 1922. ב-1940 הוא התגייס לוורמאכט ולחם במלחמת העולם השנייה. ב-1944 הוא הועלה לדרגת לויטננט ומונה למפקד מחלקה. לאחר המלחמה הוא היה בשבי במשך שנתיים ואז החל לעבוד כעיתונאי. ב-1950 הוא החל לעבוד ב"מרכז לשירות המולדת" - גוף מיוחד בפיקודו של הגנרל בדימוס גרהרד פון שוורין שהיה אחראי על בנייה מחדש של כוחות ביטחון הפנים של גרמניה בתקופת הכיבוש האמריקני. המרכז לשירות המולדת לא האריך ימים, ופורק עוד באותה שנה. בעקבות כך, ברנדט עבר לשרת במשרד הפדרלי להגנת החוקה. ב-1953 הוא החל לעבוד במשרד בלנק - גוף שקדם למשרד ההגנה הגרמני.

ב-1955 התגייס ברנדט לבונדסוור ובמשך מספר שנים מילא תפקידי מנהל בכירים. בין 1974–1976 הוא שימש כמפקד דיוויזיית הפאנצר ה-10. ב-1978 הוא מונה לנציג גרמניה המערבית בוועדה הצבאית של נאט"ו בבריסל. עם זאת, כעבור כמה חודשים הוא נקרא לשוב לגרמניה בפתאומיות לאחר שהמפקח הכללי (מקביל לרמטכ"ל) הראלד ווסט נאלץ להתפטר בעקבות פרשת ריגול. ברנדט חזר לבון והפך למפכ"ל החדש. הוא כיהן בתפקיד עד 31 במרץ 1983 אז פרש מהצבא.

הוא נפטר במכנהיים ב-26 ביולי 2003.

## קישורים חיצוניים
* יורגן ברנדט בארכיון הבונדסוור

קטגוריה:המפקחים הכלליים של הבונדסוור
קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1922
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2003
דיטר ולרסהוף

**דיטר ולרסהוף** (בגרמנית: **Dieter Wellershoff**; 16 במרץ 1933 – 16 ביולי 2005) היה אדמירל גרמני אשר שימש כמפקח הכללי (מקביל לרמטכ"ל) של הבונדסוור בין השנים 1986–1991.

## ביוגרפיה
ולרסהוף נולד בדורטמונד ב-16 במרץ 1933. ילדותו עברה עליו באזור הריין התחתון. הוא רצה להמשיך בדרכו של אביו ולהפוך למהנדס מכרות. הוא למד בRWTH אוניברסיטת אאכן, אולם ב-1957 עזב את לימודיו והתגייס לדויטשה מרינה (הצי הגרמני). בין 1960-1964 הוא שרת כמפקד שולת מוקשים, ולאחר כמן שימש כקצין על סיפון המשחתת "שלזוויג-הולשטיין". בין 1967-1968 הוא למד באקדמיה לפיקוד ומטה בהמבורג. בין 1971-1973 שימש כמפקד המשחתת "הסן", ולאחר מכן הועבר לשמש כקצין מבצעים במפקדת הצי בגלוקסבורג, ואז למפקש שייטת שולות המוקשים בווילהלמסהאפן. ב-1977 מונה לראש אגף החימוש במפקדת הצי. בין 1981–1984 שימש כמפקד האקדמיה לפיקוד ומטה של הבונדסוור.

ב-1 באפריל 1985 הוא מונה למפקד הדויטשה מרינה. כעבור שנה הוא עבר לשמש כמפקח הכללי (מקביל לרמטכ"ל) של הבונדסוור. הוא היה הראשון בתפקיד שלא שרת לפני כן בוורמאכט. בתקופת כהונתו התרחש איחוד גרמניה מחדש, ו-ולרסהוף הוביל את סיפוח צבא העם הלאומי אל תוך הבונדסוור. איחוד שני הצבאות נחשב למוצלח מאוד, ובמידה רבה להישג אישי של ולרסהוף. ב-30 בספטמבר 1991 הוא סיים את תפקידו ופרש מהצבא.

לאחר פרשתו שימש כנשיא המייסד של האקדמיה הפדרלית למדיניות ביטחון. כמו כן היה מרצה במכון לדיני שמירת שלום ומשפט הומניטרי בינלאומי באוניברסיטת רוהר בבוכום. הוא נפטר באויסקירכן ב-16 ביולי 2005.

## קישורים חיצוניים

* דיטר ולרסהוף בספרייה הלאומית הגרמנית

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:אדמירלים גרמנים
קטגוריה:המפקחים הכלליים של הבונדסוור
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1933
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2005
הנס-פטר פון קירכבאך

**הנס-פטר פון קירכבאך** (בגרמנית: **Hans-Peter von Kirchbach**; נולד ב-3 באוגוסט 1941) הוא גנרל גרמני בדימוס אשר שימש לתקופה קצרה כמפקח הכללי (מקביל לתפקיד הרמטכ"ל) של הבונדסוור (צבא גרמניה).

## ביוגרפיה
קירכבאך נולד בוויימאר ב-3 באוגוסט 1941, למשפחה שהוציאה מקרבה קציני צבא ואנשי דת רבים. ב-1960 הוא התגייס לבונדסוור והתקדם בסולם הדרגות במהירות. בין 1979–1981 שימש כמפקד גדוד התותחנים ה-42. ב-1994 הוא מונה למפקד דיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-14. במהלך הצפת נהר האודר ב-1997, קירכבאך ואנשיו הובילו את פעולות הסיוע והחילוץ של האזרחים. בעקבות כך, נודע קירכבאך בכינוי "גיבור האדור". באפריל 1998 הוא הועבר לשמש כמפקד הקורפוס ה-4.

במרץ 1999 נבחר קירכבאך להחליף את הגנרל הארטמוט בגר בתפקיד המפקח הכללי של הבונדסוור. עם זאת, ב-30 ביוני 2000 הוא התפטר מתפקידו. התפטרותו הפתאומית הייתה מקור לספקולציות רבות, אולם ההשערה היא שהיא נבעה מסכסוך בינו לבין שר ההגנה רודולף שרפינג.

## קישורים חיצוניים
* הנס-פטר פון קירכבאך באתר משרד ההגנה הגרמני

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:המפקחים הכלליים של הבונדסוור
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1941
מקסים מיירוביץ'

**מקסים אלכסנדרוביץ' מיירוביץ**' (ברוסית: **Максим Александрович Майрович**; נולד ב-6 בפברואר 1996 בנובוסיבירסק שברוסיה) הוא כדורגלן רוסי-יהודי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אוררטו מליגת העל הארמנית.

## קריירת מועדונים
מיירוביץ' גדל במחלקות הנוער של צ'רנומורץ נובורוסיסק ומרכז החינוך צ'רטנובו. הוא שיחק בקבוצת קובאן קרסנודאר מליגת העל הרוסית, ובמספר מועדונים נוספים מהליגה הרוסית הראשונה והליגה הרוסית השנייה.

בהמשך שיחק בקבוצת נואה מליגת העל הארמנית. ב-1 ביולי 2022 חתם באוררטו מליגת העל הארמנית, עמה זכה בעונת  באליפות ארמניה.

## תארים
;נואה
* הגביע הארמני (1): 2019/2020

;אוררטו
* אליפות ארמניה (1): 2022/2023
* הגביע הארמני (1): 2022/2023

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רוסים
קטגוריה:חלוצי כדורגל יהודים
קטגוריה:ספורטאים יהודים רוסים
קטגוריה:כדורגלני קובאן קרסנודאר
קטגוריה:כדורגלני קאמאז נאברז'ניה צ'לני
קטגוריה:כדורגלני אורארטו ירוואן
קטגוריה:ספורטאים זרים בארמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגאורגיה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1996
חרחבינה חופית

ממוזער|ציור הממחיש את הצמח
ממוזער|חרחבינה חופית
**חַרְחֲבִינָה חוֹפִית** (שם מדעי: *Eryngium maritimum*) הוא צמח רב שנתי נמוך בסוג חרחבינה ממשפחת הסוככיים. לצמח תפוצה רחבה ובארץ תפוצה מוגבלת לחולות במישור החוף.

יש המגדלים אותו בגינות-נוי, ויש האוכלים אותו ומשתמשים בו למרפאה.

## תיאור

עליו של החרחבינה החופית ירקרקים לבנבנים קרחים וגילדניים, רחבים בבסיסהם ודמויי לב עם עורקיהם לבנים בולטים ועם שוליים קוצניים. הגבעולים עבים, מצולעים. גובהו 20–50. ופריחתו חלה בין החודשים אפריל לאוגוסט. הפרחים זעירים, דו-מיניים, לבנבנים, ומואבקים על-ידי דבורים קטנות. התפרחת היא סוכך חרוטי דמוי קרקפת, וגדולה יותר מאשר ביתר מיני החרחבינה. והפרי הוא ספוגי - קשקשי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:סוככיים
הארטמוט בגר

**הארטמוט בגר** (בגרמנית: **Hartmut Bagger**; 17 ביולי 1938 - 26 בינואר 2024) היה גנרל גרמני אשר שימש כמפקח הכללי (מקביל לתפקיד הרמטכ"ל) של הבונדסוור (צבא גרמניה) בין השנים 1996–1999.

## ביוגרפיה
בגר נולד ב-17 ביולי 1938 בעיר בראונסברג שבפרוסיה המזרחית. כיום נקראת העיר בראנבו והיא נמצאת בתחומי פולין. בילדותו, חווה בגר את מלחמת העולם השנייה, ומשפחתו נאלצה להימלט מאימת הצבא האדום אל העיר צלה. ב-1958 הוא התגייס לבונדסוור ושרת בגדוד פאנצרגרנדיר. ב-1960 הוא הועלה לדרגת לויטננט. הוא למד באקדמיית הבונדסוור ובמכללת הסגל של הכוחות המזוינים האמריקניים בווירג'יניה. בשנים 1976–1978 הוא שימש כמפקד גדוד הפאנצרגרנדיר ה-51. לאחר מכן הוצב במשרד ההגנה עד 1980. לאחר מכן שימש כראש מטה דיוויזיית הפאנצר ה-3, ובאוקטובר 1984 מונה למפקד בריגדת הפאנצרגרנדיר ה-7 בהמבורג. ב-1988 הועלה לדרגת בריגדה גנרל ומונה לראש מטה הקורפוס ה-3 בקובלנץ. ב-1990 הוא הועבר לשמש כמפקד דיוויזיית הפאנצר ה-12. ב-1992 הוא מונה לסגן המפקח הכללי של הבונדסוור (מקביל לרמטכ"ל). ב-8 בפברואר 1996 הוא מונה למפכ"ל הבונדסוור וכיהן בתפקיד עד פרישתו ב-31 במרץ 1999.

בגר נפטר ב-26 בינואר 2024. הותיר אחריו אישה ושני בנים. התגורר במקנהיים (Meckenheim).

## קישורים חיצוניים

* הארטמוט בגר באתר משרד ההגנה הגרמני

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:המפקחים הכלליים של הבונדסוור
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1938
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2024
דוד לוי (רב)

ממוזער|שיעור של הרב לוי ב"היכל הגרח"ש"
**הרב דוד לוי** (נולד בשנת ה'תש"ט) הוא מראשי ישיבת פוניבז'. קודם לכן שימש כר"מ בישיבת פרי עץ חיים ובישיבת רבינו חיים עוזר.

## חייו
נולד לשמואל יצחק ורבקה, ניצולי שואה שעלו מצ'כוסלובקיה. גדל ביישוב בני ראם שהוריו היו ממקימיו.

למד בבית הספר בקיבוץ חפץ חיים הסמוך למקום מגוריהם. בהמשך, עבר ללמוד בבני ברק, כשהוא מתגורר בפנימית בתי אבות של ישיבת פוניבז'.

למד בישיבת פוניבז' לצעירים ובישיבת פוניבז', שם למד אצל הרב שמואל רוזובסקי, הרב דוד פוברסקי והרב אלעזר מנחם שך.

לאחר שלמד בכולל פוניבז', התמנה לר"מ בישיבת פרי עץ חיים של הרב שאול דולינגר באשדוד.

לאחר כשנתיים התמנה לר"מ בישיבת רבינו חיים עוזר בבני ברק.

בשנת תשע"א מונה לר"מ בישיבת פוניבז'. 

בסיוון תשפ"ג (יוני 2023) מונה לראש ישיבת פוניבז' במקום חמיו רבי גרשון אדלשטיין שנפטר כחודש קודם לכן.

## חיים אישיים
נשוי למאירה, בתו של הרב גרשון אדלשטיין. גיסו הוא הרב איתמר גרבוז, ראש ישיבת אורחות תורה.

## קישורים חיצוניים
* שיעורים של הרב דוד לוי באתר בינינו

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:ראשי ישיבת פוניבז'
יוהאן-גאורג דורה

**יוהאן-גאורג דורה** (בגרמנית: **Johann-Georg Dora**; נולד ב-16 בספטמבר 1948) הוא גנרל-לויטננט גרמני בדימוס אשר שימש כסגן מפקח הכללי (מקביל לתפקיד הרמטכ"ל) של הבונדסוור (צבא גרמניה) בין השנים 2005–2010, ולתקופה קצרה אף שימש כממלא מקום המפכ"ל.

## ביוגרפיה
דורה נולד ב-16 בספטמבר 1948 בכפר מיינרוט שבבוואריה. ב-1967 הוא התגייס ללופטוואפה ועבר הכשרה כטייס קרבי. בין 1980–1982 למד באקדמיית הבונדסוור בהמבורג, ולאחר מכן מונה למפקד טייסת בכנף המפציצים ה-43 באולדנבורג. לאחר מכן הועבר למפקדת נאט"ו בקארופ שבדנמרק. ב-1989 הוא חזר לגרמניה ומונה למפקד טייסת בכנף המפציצים ה-38. ב-1991 הוא חזר לאקדמיית הבונדסוור כמרצה. ב-1994 מונה למפקד כנף המפציצים ה-32, וב-1995 הקים את הטייסת המבצעית ה-1. הטייסת הוצבה בפיאצ'נצה שבאיטליה, ומשם השתתפה בלחימה בבוסניה והרצגובינה במסגרת כוח האכיפה.

ב-1996 חזר לגרמניה, וב-1998 מונה לראש מטה חיל האוויר. ב-12 במרץ 1999 הוא מונה למפקד בית הספר לקצינים של הלופטוואפה. פחות משבועיים לאחר מכן, השיקו כוחות נאט"ו את מבצע כוח מאוחד בקוסובו, ודורה חזר לאיטליה כדי להשתתף במבצע. בספטמבר 2000 דורה מונה למפקד פיקוד כוח ההתרעה והבקרה המוטסת של נאט"ו באתר המטה העליון של כוחות הברית באירופה (SHAPE) בבלגיה. ב-1 באוקטובר 2003 שב דורה לגרמניה והפך לסגן מפקד פיקוד המבצעים של הבונדסוור בפוטסדאם.

ב-1 באפריל 2005 מונה דורה לסגן המפקח הכללי של הבונדסוור (מקביל לרמטכ"ל). ב-26 בנובמבר 2009 הוא הפך לממלא מקום המפכ"ל, לאחר שהמפכ"ל המכהן וולפגנג שניידרהאן נאלץ להתפטר בעקבות פרשת התקיפה האווירית בקונדוז. דורה כיהן כממלא מקום עד שהגנרל פולקר ויקר נכנס לתפקיד במקומו. ב-16 בספטמבר 2010 פרש דורה מהצבא.

## קישורים חיצוניים
* יוהאן-גאורג דורה באתר משרד ההגנה הגרמני

קטגוריה:גנרלים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1948
ישיבת בני עקיבא יד אברהם

**ישיבת בני עקיבא "יד אברהם" נתניה** (נקראת גם "**ישיבת בני עקיבא נתניה**", או "יב"ע נתניה" - ראשי התיבות של "ישיבת בני עקיבא נתניה") היא ישיבה תיכונית דתית לאומית אשר השתייכה בעבר למרכז ישיבות בני עקיבא. הישיבה שוכנת בשכונת נאות גנים שבנתניה מאז היווסדה. במתחם הישיבה ישנה חטיבת ביניים, חטיבה עליונה, בית מדרש, פנימייה למגורי תלמידים (לשעבר), מגרשי משחקים וחדר אוכל. הישיבה משמשת בעיקר את תושבי נתניה והשרון.

## היסטוריה
בעידודו של הרב משה צבי נריה, ראש ישיבות בני עקיבא, נפתחה בנתניה ישיבה תיכונית, המשתייכת לרשת בני עקיבא. המטרה הייתה לענות על הצורך של תושבי אזור השרון במוסד תיכוני דתי-לאומי. הפתיחה החגיגית של הישיבה התקיימה בכ"ו באב תשכ"א (8 באוגוסט 1960) ולראש הישיבה מונה הרב שמחה הכהן קוק, אשר דרש לתת קדימות לתורה על פני העבודה, וראה בלימוד התורה את הפתרון לבעיות הנוער. עם זאת, הוא קידם מצוינות בישיבה גם במקצועות החול.

לטקס הפתיחה של הישיבה הגיעו הרב הראשי לישראל הראשון לציון הרב יצחק ניסים, שר הפנים חיים משה שפירא, ראש עיריית נתניה עובד בן עמי אשר סייע בהקמת הישיבה, רב העיר הרב משה לוין, ראש ישיבות בני עקיבא הרב משה צבי נריה ומכובדים נוספים. בתחילה למדו התלמידים במבנים ארעיים שונים, עד שלאחר מספר שנים הושלמה בניית המבנה הראשון של הישיבה.

הישיבה קרויה על שם הרב אברהם אבא רזניק, מן החשובים שברבני ליטא, אשר נספה בשואה עם שרידי קהילתו, קהילת פילוישוק.

בעבר הייתה בישיבה פנימייה לתלמידים שמקום מגוריהם היה מרוחק, אולם בשנת תשע"ז (2017) נסגרה הפנימיה והבניין משמש כיום לאירוח בשבתות ובחופשים. רוב תלמידי הישיבה מגיעים מנתניה ואזור השרון ועמק חפר, ומיעוטם ממקומות מרוחקים יותר. הישיבה מחנכת בדרך הציונות הדתית ולאורו של הרב קוק.

## רכזי מקצועות בישיבה
מירב מגד: רכזת מקצוע מתמטיקה בחטיבה למעלה מ20 שנה

אורה ביתן: רכזת מקצוע אנגלית בכל הישיבה כבר 13 שנה

שיר נאורי: רכזת הטיקשוב בחטיבה כבר כשנתיים

הדר הראל: רכזת מקצוע מדעים בישיבה

שרונה מיליס: רכזת מקצוע הבעה בלשון (עברית) לכלל הישיבה מיזה 10 שנים

מיכל אמיר: רכזת מקצוע מתמטיקה בתיכון למעלה מ14 שנים

אליעזר קורצוויל: רכז התיקשוב בתיכון, רכז הקשר בין האוניברסיטה הפתוחה והאקדמיה בתיכון כבר 9 שנים

הרב הלברשטט שמואל: רכז שכבה

הרב אנקונינה יצחק: רכז שכבה, רכז חינוך חברתי, אחראי פעילויות ופרויקטים וסגן מנהל הכל משנת  ה'תשפ"ו 2026 הווה;

הרב נאור אליאס: רכז שכבה, אחראי לוח מבחנים ורכז מקצוע ההסטוריה והאזרחות בישיבה

### ראשי הישיבה בעבר
* הרב שמחה קוק (רב ואב בית דין רחובות)
* הרב מנחם מנדלסון (כיהן בתפקיד מעל ל-30 שנה)
* הרב בועז מונק

* הרב יוסי סופר
* הרב מרגליות
* הרב טוביה ליזרוק
* הרב אמיר אדרעי
* הרב אלי פרידמן
* הרב רם זהבי
* הרב יאיר שטדלר (החל משנת תשע"ט - הווה)

## ראו גם
* בוגרי ישיבת בני עקיבא נתניה

## הערות שוליים

בני עקיבא יד אברהם
סקוט אלטמן

**סקוט אלטמן** (באנגלית: **Scott Douglas "Scooter" Altman**; נולד ב-15 באוגוסט 1959 באילינוי) הוא טייס קרב ואסטרונאוט לשעבר בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א.

## ביוגרפיה
סקוט אלטמן נולד בעיירה לינקולן שבאילינוי. הוא סיים לימודי בית הספר ולמד הנדסת אוירונאוטיקה באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ממנה קיבל תואר ראשון בשנת 1981.

לאחר סיום הלימודים אלטמן התגייס לצי ארצות הברית. בשנת 1983 הוא סיים קורס טיס והוצב בבסיס החיל כטייס "F-14 טומקט". הוא השתתף במשימות מעל האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי. בשנת 1990 הוא קיבל תואר שני מבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים והוסמך לטייס ניסוי. בשנות ה-90 של המאה ה-20 אלטמן השתתף בטיסות סיור מעל עיראק.

בסך הכול אלטמן צבר מעל ל-7 אלף שעות טיסה. בשנת 1986 הוא היה חלק של צוות טייסים בצילומי סרט "אהבה בשחקים".
## שירות בתחום החלל
בשנת 1994 אלטמן נבחר לצוות אסטרונאוטים. הוא ביצע מספר משימות בצוות הקרקע.

בשנת 1998 הוא השתתף במשימת STS-90 של מעבורת החלל קולומביה כטייס (ריצ'רד סירפוס היה מפקד הצוות). המשימה העיקרית הייתה ביצוע ניסויים בעזרת מערכת ספייסלאב שתוכננה בסוכנות החלל האירופית וכבר הייתה בשימוש בעבר. בשנת 2000 הוא טס בפעם השנייה על סיפון מעבורת החלל אטלנטיס כטייס (טרנס וילקאט היה מפקד צוות). מטרתה העיקרית של משימה זו הייתה המשך הרכבת תחנת החלל הבין-לאומית וביצוע ניסויים. בשנת 2002 אלטמן היה מפקד צוות של STS-109 של מעבורת החלל קולומביה. הצוות עשה עבודות תחזוקה בטלסקופ החלל האבל. בשנת 2009 אלטמן טס לחלל בפעם הרביעית. הוא היה מפקד צוות של STS-125 של מעבורת החלל אטלנטיס. משימה זו היא החמישית והאחרונה לתחזוקת טלסקופ החלל האבל.

אלטמן עזב את נאס"א בשנת 2010 והשתלב בתעשיית החלל הפרטית.
## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה

קטגוריה:אסטרונאוטים אמריקאים
קטגוריה:טייסי צי ארצות הברית
קטגוריה:טייסי ניסוי אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין
קטגוריה:אמריקאים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:מעוטרי צלב התעופה המצוינת (ארצות הברית)
קטגוריה:מעוטרי מדליית האוויר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
שואו (כדורגלן)

**מנואל לואיש דה סילבה קפומאנה** (בפורטוגזית: **Manuel Luís da Silva Cafumana**; נולד ב-6 במרץ 1999), הידוע בכינוי **שואו** (בפורטוגזית: **Show**), הוא כדורגלן אנגולי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקוג'אליספור מליגת העל הטורקית, בהשאלה ממכבי חיפה, ובנבחרת אנגולה.

## קריירת מועדונים
שואו החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת פרימיירו דו אגוסטו מליגת העל האנגולית. ב-16 ביולי 2019 חתם בליל מליגת העל הצרפתית, ממנה הושאל לקבוצות בלננסש סאד ובואבישטה מליגת העל הפורטוגלית.

ב-28 באוגוסט 2021 חתם בלודוגורץ ראזגרד מליגת העל הבולגרית.

ב-14 באוגוסט 2023 חתם ל-4 שנים במכבי חיפה. ב-3 בספטמבר ערך הופעת בכורה בליגת העל, בניצחון 2–1 על הפועל ירושלים. לאחר תום העונה הושאל לקבוצת דאלאס מMLS.

בקיץ 2025 הושאל לקוג'אליספור מליגת העל הטורקית.

## קריירה בינלאומית
שואו היה חלק מסגל נבחרת אנגולה בטורניר גביע אפריקה לאומות 2019, וערך שתי הופעות בטורניר.

נכלל בסגל נבחרת אנגולה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023 בשנת 2024.

נכלל בסגל הנבחרת לטורניר גביע אפריקה לאומות 2025.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים אנגולים
קטגוריה:קשרי כדורגל אנגולים
קטגוריה:כדורגלני ליל
קטגוריה:כדורגלני בלננסש סאד
קטגוריה:כדורגלני בואבישטה
קטגוריה:כדורגלני לודוגורץ ראזגרד
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני דאלאס
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגולה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2025
קטגוריה:כדורגלני קוג'אליספור
קטגוריה:אנגולים שנולדו ב-1999