זרח ורהפטיג

[ממוזער|ראש הממשלה [לוי אשכול ושר הדתות זרח ורהפטיג בסיור במשולש, 1965]]

**זָרַח וַרְהַפְטִיג** (נהגה בהגייה אשכנזית: **זוֹרַח**, Zorach; שם משפחתו בכתיב יידי: **װאַרהאַפֿטיק**; ז' בשבט ה'תרס"ו, 2 בפברואר 1906 – כ' בתשרי ה'תשס"ג, 26 בספטמבר 2002) היה חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל, מראשי הפועל המזרחי והמפד"ל. מחותמי מגילת העצמאות.

## קורות חייו

ורהפטיג נולד בוולקוביסק, אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). אביו, הרב ירוחם ורהפטיג חיבר ספרי הלכה (זוכה פרס הרב קוק לספרות תורנית). עוד מנעוריו היה ורהפטיג איש תנועת 'המזרחי'. רכש השכלה תורנית וכללית. את השכלתו המשפטית רכש באוניברסיטת ורשה. בוורשה נשא לאשה את נעמי לבית קליין. היה פעיל בתנועת המזרחי בוורשה והשתתף במחאה נגד הגבלת העלייה ונגד רדיפות הנאצים את יהודי גרמניה ובפעילות למען הקרן הקיימת. כיהן כסגן יו"ר המשרד הארצישראלי בוורשה בין השנים 1936–1939, וכציר בקונגרסים הציוניים ה-17 עד ה-21.

בפרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט עם משפחתו לליטא, ושם סייע ביחד עם נתן גוטווירט לבריחת אלפי פליטים יהודים מפולין ומליטא ליפן, תוך שיתוף פעולה פורה עם הקונסול היפני בליטא, (ששנים לאחר מלחמת העולם השנייה, הוכר בתור חסיד אומות העולם) צ'יאונה סוגיהארה, וכן עם חסיד אומות העולם יאן זווארטנדיק, הקונסול ההולנדי בקובנה. במיוחד שכנע את תלמידי ישיבות מיר וסלבודקה לצאת מאירופה ולהגיע דרך יפן לארץ ישראל ולארצות הברית. הוא הגיע ל ומשם ליפן. ביפן הוא היה פעיל מרכזי בדאגה לפליטים היהודים.

ביוני 1941 הגיע מיפן באונייה עם משפחתו לוונקובר שבקנדה. היה סגן נשיא הפועל המזרחי וחבר בוועד הפועל של הקונגרס היהודי העולמי. שימש יו"ר הוועד להצלת יהודי פולין. באוגוסט 1945 השתתף בכינוס הציוני העולמי בלונדון, וכחבר בוועדת העלייה ביקש להשמיט את המספר "מאה אלף" מדרישת העלייה, כדי למנוע את הרושם שציונים יסתפקו באישור עלייה של מאה אלף עולים. לאחר הכינוס ביקר בצרפת אצל פליטי השואה בצרפת, גרמניה ואוסטריה. בפברואר 1946 הוא ביקר בשוודיה ובפולין מטעם הקונגרס היהודי העולמי.

באוקטובר 1945 צורף למרכז העולמי של המזרחי.

בסוף 1946 השתתף בקונגרס הציוני בבזל ולאחר מכן, בינואר 1947 הגיע לארץ ישראל, השתלב בתפקידי מפתח במפלגתו והיה נציג הפועל המזרחי בוועד הלאומי, שם ייסד את המחלקה לחוק ומשפט. הוא שב לארצות הברית להביא את משפחתו, ובספטמבר 1947 עלה לארץ ישראל. היה בין מנסחי החוקה של מועצת המדינה הזמנית, שבהּ היה חבר, ובין החותמים על מגילת העצמאות.

כיהן כחבר הכנסת מן הכנסת הראשונה ועד הכנסת התשיעית (בכנסת התשיעית היה זקן חברי הכנסת). כיהן כחבר בממשלות ה-10 עד ה-15 (1961–1974) כשר הדתות, משרד שאותו הכיר מכהונתו בו כסגן שר (1953–1954, 1956–1958).
בנוסף, שימש ורהפטיג יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט (בכנסת הרביעית ובכנסת השמינית), וכיהן גם בוועדת החוץ והביטחון.

מתוקף תפקידיו כסגן שר דתות ולאחר מכן יזם ותרם להקמת מוסדות רבים, כגון ישיבת בני עקיבא נתיב מאיר.

ורהפטיג, בעל תואר דוקטור למשפטים מטעם האוניברסיטה העברית, היה מרצה למשפט עברי בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה בין השנים 1948–1963.

הקים וניהל את המכון לחקר המשפט העברי במשרד המשפטים. ממייסדי אוניברסיטת בר-אילן ויו"ר הוועד המנהל של האוניברסיטה.

בשנת תשמ"ג (1983) זכה ורהפטיג בפרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה בקידום המשפט העברי. בשנת תשמ"ו (1986) זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית. באותה השנה נמנה עם מדליקי המשואות בפתיחת חגיגות יום העצמאות.

בשנת 1989 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים".

בשנת 1998 התפרסם ספר זיכרונותיו "חמישים שנה ושנה".

הלך לעולמו בשנת 2002, כשהיה בן 96 .

בשנת 2010 נקרא רחוב על שמו בשכונת הר חומה (חומת שמואל) בירושלים.

ילדיו: הרב ד"ר איתמר ורהפטיג, הרב יעקב ורהפטיג, ד"ר עמנואל ורהפטיג והשופטת (בדימוס) נילי מימון.

## מספריו
זרח ורהפטיג פרסם ספרים רבים בנושאים משפטיים, תורניים והיסטוריים. ביניהם:
* **פליט ושריד בימי השואה**, סיפור הצלת היהודים בזמן השואה (עריכה והבאה לדפוס: משה מייזלש, גדעון גרייף), יד ושם, ירושלים, תשמ"ד 1984.
* **על השיפוט הרבני בישראל**, נאומים, תל אביב, מורשת, תשט"ו 1955.
* **בעיות דת ומדינה**, מאמרים ונאומים, ירושלים, 1973.
* **חוקה לישראל - דת ומדינה**, ירושלים, מסילות, 1988.
* **[[חזקה (הלכה)|החזקה]] במשפט העברי**, מוסד הרב קוק, ירושלים, תשכ"ד 1964.
* **חמישים שנה ושנה**, פרקי זכרונות, ירושלים, יד שפירא, 1998.
* **מחקרים במשפט העברי**, בר-אילן, רמת גן, תשמ"ה 1985.
* **זריחת השני** ו**ממזרח נעם**, הערות וביאורים על רוב מסכתות התלמוד הבבלי, נדפס במספר כרכים, ירושלים, תשל"ג-תשס"א (1973–2001).

## לקריאה נוספת
* איתמר ורהפטיג, **עליך זרח: חייו ופועלו של השר ד"ר זרח ורהפטיג**, הוצאת דני ספרים, 2018. 
* משה קרונה, ד"ר זרח ורהפטיג - בינה יתרה וצפייה למרחוק, בתוך: **אישים וניחוחים: מגיד שיחות**, ת"א: מורשת, 1991, עמ' 101–113.
* גיורא גולדברג, **תרומתו של זרח ורהפטיג לחקיקה הישראלית**, נדפס בבר-אילן, כ"ח, 2001.
* **כתבי זרח ורהפטיג**, ביבליוגרפיה, נדפס בספר השנה של אוניברסיטת בר-אילן, רמת-גן, כח-כט, 2001.
* **זרח** - סרטו של אדיר זיק על זרח ורהפטיג ופעולותיו בתקופת מלחמת העולם השנייה.

## ראו גם
*היקאווה מארו

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* יפה גולדשטיין, לזכרו של ד"ר זרח ורהפטיג, אתר "קטיף.נט". מקור: הצופה
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:זוכי פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל: חברי הכנסת
קטגוריה:שרי ממשלות ישראל זוכי פרס ישראל
קטגוריה:משיאי משואה ביום העצמאות: 1986
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המפד"ל
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חזית דתית מאוחדת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הפועל המזרחי
קטגוריה:חברי הוועד הלאומי
קטגוריה:חברי מועצת המדינה הזמנית מטעם הפועל המזרחי
קטגוריה:חותמי מגילת העצמאות
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי בלארוס
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:ניצולי השואה: פולין
קטגוריה:ניצולי השואה: ליטא
קטגוריה:מצילים בשואה: ליטא
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
זרח
קטגוריה:חברי הכנסת השנייה
קטגוריה:חברי הכנסת השלישית
קטגוריה:חברי הכנסת הרביעית
קטגוריה:חברי הכנסת החמישית
קטגוריה:חברי הכנסת השישית
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:חברי הכנסת התשיעית
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה ישראלים
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:יושבי ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט
קטגוריה:סגני שרי הדתות
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל האחת עשרה
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת: משפטנים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלוש עשרה
קטגוריה:זקני חברי הכנסת
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:תנועת המזרחי: אישים
קטגוריה:פעילי הפועל המזרחי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1906
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002