open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דמוקרטיה תעסוקתית

**דמוקרטיה תעסוקתית** היא השמת דמוקרטיה בכמה דרגים שונים (לדוגמה דיבייטים, מערכות הצבעה, מבנים דמוקרטים וכדומה) למקום עבודה. ההוצאה לפועל של הרעיון הזה יכולה לקרות בכמה דרכים שונות. תלוי בגודל, בתרבות ובכל מיני משתנים שונים של הארגון.

## יתרונות וטענות בעד
### הטענה הכלכלית
מאז 1920, מלומדים חוקרים את האפשרות של הרחבת השתתפות העובדים. הם רצו ללמוד האם שיתוף עובדים בקבלת החלטות של ארגונים תוביל להעלאה באפקטיביות של קבלת וביצרנות בתוך הארגון. על פי לווין, אנשים אשר משותפים בהליך קבלת ההחלטות גם פתוחים יותר לשינויים. טכניקות שונות של שיתופים יכולות לגרום להשפעה גדולה יותר על מצב רוח העובדים מאשר היצרנות, בזמן שטכניקות אחרות מעלות את היצרנות ולא את המוראל. ההצלחה של תאגיד מונדרגון שמוחזק ומופעל על ידי עובדים מצביע על היעילות של דמוקרטיה תעסוקתית.

### טענת האזרחות
דמוקרטיה תעסוקתית עובדת כסוכן לעידוד השתתפות פומבית בהליך הפוליטי של הממשלה. מיומנויות אשר מפותחות מדמוקרטיה תעסוקתית יכולות לעבור לאזרחים טובים יותר ולגרום לכך שהדמוקרטיה המדינית תעבוד טוב יותר. עובדים באקלים דמוקרטי יכולים גם לפתח דאגה גדולה יותר לטוב הכללי, שגם עוזר באזרחות הפנדמנטלית.

### הצדקה מוסרית
הפילוסוף רוברט א. דאהל טוען ש'אם דמוקרטיה היא מוצדקת בשביל למשול על מדינה, היא גם מוצדקת כדי לשלוט על ארגונים כלכליים' למרות זאת, ישנם מדענים פוליטיים שמטילים בספק אם האנלוגיה הזו היא דרך הגיונית להצדיק דמוקרטיזציה של מקום העבודה.

### כוח העובדים ויצוג
עובדים אשר עובדים בשביל מנהיגים דמוקרטים מדווחים תוצאות טובות כגון שביעות רצון מחברי הקבוצה, ידידותיות, תודעה קבוצתית. הצהרות 'אנו', מוטיבציה של העובדים, יצירתיות ומסירות להחלטות המתקבלות בארגון.

כאש משתמשים בדמוקרטיה במקום העבודה ההשפעה בדרך כלל מעלה את פוטנציאל העובדים, ייצוג העובדים, אוטונומיה גבוהה יותר ושוויון כוח בתוך הארגון.

## השתייכות פוליטית
תורת הדמוקרטיה התעסוקתית במקום העבודה מקורבת לדמוקרטיה הפוליטית, בעיקר במקומות עבודה גדולים יותר. ארגון דמוקרטיה תעסוקתית לרוב משויך לאיגודי עובדים ותנועות אנרכיסטיות, וסוציאליסטיות (בעיקר סוציאליזם חירותני).

## הערות שוליים

קטגוריה:סוציאליזם
קטגוריה:אידאולוגיות
קטגוריה:יחסי עבודה
אייל ג'מילי הולצקר

**אייל ג'מילי הולצקר** (נולד ב-26 בדצמבר 1976) הוא צייר, צלם ואמן רב תחומי ישראלי המתגורר בפלורידה שבארצות הברית.
## קורות חיים

אייל ג'מילי-הולצקר נולד בחדרה והחל את דרכו בצילום בשנת 1992 במהלך לימודיו לאמנות פלסטית בתיכון חדרה יצר מיצג וידאו ארט "כתמים לבנים במדבר" במדבר יהודה, קומפוזיציות של אנשים עטופים עם סדינים לבנים. בשירותו הצבאי שימש כצלם וידאו צבאי ביחידת ניסויים של חיל החימוש. לאחר שחרור מצה"ל למד עיצוב תעשייתי, באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל בירושלים וחלק מעבודותיו פורסמו בעיתונות. עם סיום לימודיו התמקד בצילום ובבימוי וידאו. הוא מצלם עבור מסעדות יוקרה, וצילם מתכוני וידאו עבור מותגים כגון: שטראוס, תנובה, משק צוריאל ועוד. עבודותיו הוצגו במגזין האופנה VOGUE.

החל משנת 2014 בעקבות מחלת הסרטן של בת זוגו, שני הולצקר, הוא החל להתמקד בצילום מזון לתזונה בריאה. בארצות הברית אייל יצר קמפיינים עבור חברות בעלות שם בינלאומי, כמו חברת החרדל העולמית "Maille", ומותג הסירים "Le Creuset". יצירותיו נרכשו על ידי בנק לאומי עבור אוסף האמנות העכשווית של הבנק, וכן על ידי האספנית רותי שטרית. בשנת 2017 הוא הוציא לאור ספר עם מבחר מעבודותיו בשם "Food photography by Eyal Gamili Holtzeker".

בשנים האחרונות, החל אייל לצלם סדרת סרטוני רשת בשם The story of. הסדרה בנויה מקליפים דוקומנטריים קצרים המציגים את הסיפור של מקומות ותרבויות מסביב לעולם. הסרט הראשון בסדרה היה בשנת 2018 על קובה The story of Cuba איתו זכה במקום שני בתחרות הצילום הבינלאומית Q53 .ב-2019 הפיק את הסרט השני The story of Sinai. בשנת 2018 ג'מילי זכה במקום השלישי בתחרות Chromatic Awards Grand prize professional. צילומיו נבחרו לתמונת היום באתר של הנשיונל גאוגרפיק.

לאורך השנים צילומים של אייל הופיעו בערוצי הדיגיטל והטלוויזיה השונים ברחבי העולם בהם ערוצי האוכל של ynet, כלכליסט, וואלה, על השולחן, הארץ ומגזין מטפסים. בשנת 2021 עלתה סדרת הקולינריה של נטפליקס "High on the Hog" בה שולבו צילומיו.

נכון ל-2021, הוא מתגורר בפלורידה עם אשתו שני, ולשניים חברת הפקות תוכן למזון.

## תערוכות ופרסים
*1994 - תערוכה אישית בבית האמנים- בית פינברג בחדרה
*2008 - אומנות סודית 3 של בנק לאומי
*2009 - גלריית החווה לאמנות אקולוגית
*2015 - Expo Milano
*2018 - זכייה במקום שני בתחרות הצילום הבינלאומית Q53 עם The story of Cuba
*2018 - זכייה במקום שלישי בתחרות Chromatic Awards Grand prize professional
*2017 - ספר עם מבחר מעבודותיו בשם "Food photography by Eyal Gamili Holtzeker"
*תמונת היום בנשיונל ג'יאוגרפיק

## קישורים חיצוניים

* 
*מנורות בעיצוב אייל ג'מילי בכתבה בזמנים מודרניים
* עבודות של אייל בגלריה saatchi art
* אתר האינטרנט הרשמי של אייל ג'מילי הולצקר
*סדרת רשת "חוצה ישראל - מסע קולינרי כשר" עם השף תום פרנץ
*פרויקט משותף של אוכל מזרח-תיכוני עם השפית נוף עתאמנה אסמאעיל
*בימוי וצילופ קליפ לשיר "דרך" בביצוע אריק סיני ויפעת תעשה
*פרויקט בישול משולב עם פרחים עם השף פרנק אזולאי
*פרויקט משותף עם עודד ברנר מבעלי מותג השוקולד מקס ברנר
* 
*פרויקט וידאו-דאנס עם רקדנית הפלמנקו שרון שגיא Flamenco Dream Night
* Videography Workshop by Eyal Gamili Holtzeker At Rotary Club Westchase Tampa Florida, יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:חיילי חיל החימוש
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרי תיכון חדרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
Infinidat

**Infinidat** (בתעתוק לעברית: **אינפינידאט**) היא חברת אחסון נתונים ישראלית-אמריקאית. מייסד החברה הוא משה ינאי ומנכ"ל החברה הוא פיל בלינגר

לחברה משרדים ב-17 מדינות ושני מטות: אחד בוולת'ם ואחד בהרצליה.

## היסטוריה
החברה נוסדה על ידי משה ינאי בשנת 2011. בשנת 2015 הוערך שווי החברה בכ-1.2 מיליארד דולר, ובשנת 2017 הוערך שווי החברה בכ-1.6 מיליארד דולר.

בינואר 2025 הודיעה חברת לנובו על רכישת אינפינידט והפיכתה למרכז הפיתוח הישראלי שלה.

## InfiniBox
בשנת 2013 הגישה החברה בקשה לשלושים ותשעה פטנטים ומאוחר יותר באותה שנה פרסמה את מוצר הדגל שלה, InfiniBox (אינפיניבוקס). כל מערכת ניהלה בתחילה כחמישה פטה-בייטים של נתונים.

באוקטובר 2017, החברה שלחה ללקוחותיה אחסון בגודל של כשני אקסה-בייטים.

המוצר משמש תאגידים ולקוחות גדולים כולל ספקי שירותי ענן, טלקום, חברות שירותים פיננסיים, ספקי שירותי בריאות ואחרים הדורשים אחסון נתונים רב.

## מימון
בשנת 2015, קיבלה החברה מימון של 150 מיליון דולר במהלך סבב B בהובלת TPG Growth.

בשנת 2017, קיבלה החברה מימון של 95 מיליון דולר, בסבב סדרה C בהובלת גולדמן זאקס. בשלב זה היא קיבלה 325 מיליון דולר בסך כל המימון.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות ישראליות
קטגוריה:חברות אמריקאיות
קטגוריה:אחסון נתונים
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2011
אפרים ניימרק

[ממוזער|300px|אפרים ניימרק (תשיעי משמאל בשורת העומדים השנייה), עם חברי "החלוץ" בהכשרה בחלקת הגן בסלובודקה, ב-29 ביולי 1919, לרגל ביקור משלחת אמריקנית עם [הנרי מורגנטאו (האב)]]
**אפרים ניימרק** (כ"ג בתשרי ה'תרכ"א, 9 באוקטובר 1860 – אחרי ה'תרצ"ח, 1938) היה נוסע, עיתונאי, סופר, פעיל ציוני, וחבר בהנהגת הקהילה היהודית בגרודנה.

## ביוגרפיה
ממוזער|250px|עטיפת ספרו 'מסע בארץ הקדם'
אפרים ניימרק נולד לרב מנחם מנדל ולאמו, בשמחת תורה תרכ"א, בעיר לאכווע, בט' תשרי תרמ"א הגיע עם משפחתו לנמל יפו - ארץ ישראל, וגר בירושלים עד חודש תמוז של שנה זו, לאחר מכן התגורר בטבריה.

בשנת תרמ"ד בהיותו בן עשרים ושלוש החל לנדוד בארצות המזרח, במסעו ביקר בקהילות יהודיות באיראן, כורדיסטן, סוריה, בוכרה ואפגניסטן, את רשמי מסעו פרסם לבקשת נחום סוקולוב בעיתון האסיף תרמ"ט, תחת הכותרת מסע בארץ קדם, אברהם יערי הדפיס את מאמריו אלו בספר.

משנת תרמ"ז פרסם כתבות ומאמרי מדע, מטבריה, ירושלים, קונסטנטינופול, וגרודנה, בעיתוני התקופה - הצבי, הצפירה, והמליץ, על הרוב חתם בשמו ולעיתים חתם בפסבדונימים: "פלוני וסופר" "טברני" "האמנם".

בשנת תרנ"א הפסיק את עבודתו הספרותית למעט תרגום של מגילת רות לאספרנטו.

החל משנת תרמ"ט התעסק בפעילות ציונית בגרודנה, ואף הקים ארגון בשם "שפה ברורה" ללימוד השפה העברית, בין השנים תרע"ו-תרע"ט נבחר להנהגת הקהילה היהודית בגרודנה.

במלחמת העולם הראשונה בנו מנחם גויס לצבא ונהרג בגבול פרוסיה בכ' אלול ה'תרע"ד בהיותו בן עשרים וארבע.

בשנת תר"פ נשרף ביתו על ידי הבולשביקים.

ניימארק הוסיף ונבחר שוב ושוב למועצת הקהילה בגרודנה, במועצה האחרונה שנבחרה ב-6 בספטמבר 1938 נבחר להנהלה בתפקיד פקיד, מטעם מפלגת "שומרי תורה בפרבר" אשר היוותה לשון מאזניים בין מפלגת החרדים למפלגת הבונד, היה גם חבר בוועד החינוך של גימנסיית "יבנה" בגרודנה.

## לקריאה נוספת
* גצל קרסל, **לקסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים**, מרחביה: ספרית פועלים, כרך ב (ט-ת), תשכ"ז, עמ' 456.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

#### מכתבותיו

## הערות שוליים

קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1938
קטגוריה:פעילים ציונים בפולין
קטגוריה:עיתונאים כותבי יידיש
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:נוסעים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1860
ווהל

**ווהל** (בספרדית: **VUHL**) היא יצרנית מכוניות ספורט, שבסיסה במקסיקו.

עד כה הציגה החברה דגם אחד עם שתי גרסאות.
* **[[ווהל 05]]** - מכונית ספורט קלת משקל המיוצרת ללא גג או שמשה קדמית וחלונות. המנוע שלה הוא מנוע בנזין בנפח 2.0 ליטר המספק כ-285 כ"ס. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 3.7 שניות המהירות המרבית עומדת על 245 קמ"ש. משקלה עומד על 695 ק"ג.
* **ווהל 05RR** - גרסה המיועדת למרוצים וכוללת את אותו מנוע אך בנפח 2.3 ליטר המספק 385 כ"ס עם תאוצה שאורכת 2.6 שניות ומהירות מרבית של 257 קמ"ש.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יצרני רכבי ספורט
קטגוריה:חברות מקסיקניות
קני בדנרק

**קנת' "קני" בדנרק** (באנגלית: **Kenneth "Kenny" Bednarek**; נולד ב-14 באוקטובר 1998) הוא אתלט אמריקאי, זוכה מדליית הכסף בריצת 200 מטר באולימפיאדת פריז 2024, סגן האלוף האולימפי (טוקיו 2020) וסגן אלוף העולם (יוג'ין 2022, טוקיו 2025) בריצת 200 מטר.

## ביוגרפיה
קני, נולד בטולסה, אוקלהומה, ויחד עם אחיו התאום, איאן, אומצו על ידי מרי בדנארק ועברו להתגורר רייס לייק, ויסקונסין. שני האחים אתלטים מצטיינים.

### 2021
#### סגן אלוף אולימפי
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה בדנרק במדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 19.68 שניות, אחרי אנדרה דה גראס מקנדה שקבע שיא לאומי חדש של 19.62 שניות ולפני אלוף העולם בן ארצו נואה ליילס (19.74 שניות).

### 2022
#### סגן אלוף העולם
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ב-21 ביולי 2022 זכה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 19.77 שניות, אחרי נואה ליילס שקבע שיא לאומי חדש של 19.31 שניות ולפני אריון נייטון (19.80 שניות), שלושתם מארצות הברית.

### 2023
באליפות ארצות הברית שנערכה בתחילת יולי 2023 הוא זכה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 19.82 שניות, אחרי אריון נייטון (19.72 שניות) ולפני קורטני לינדזי (19.85 שניות).

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-25 באוגוסט הוא סיים במקום חמישי בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.07 שניות. בשלב חצי הגמר קבע תוצאה של 19.96 שניות ועלה שני לריצת הגמר.

### 2024
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת פריז שנערכו ביוג'ין בתחילת יוני 2024 הוא זכה בשתי מדליות כסף בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 9.87 שניות, אחרי נואה ליילס (9.83 שניות) ולפני פרד קרלי (9.88 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא איש חדש של 19.59 שניות, אחדי נואה ליילס (19.53 שניות) ולפני אריון נייטון (19.77 שניות).

באולימפיאדת פריז 2024, זכה קני בדנרק במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 10.62, אחרי לטסיל טבוגו (10.46) ולפני נואה ליילס (10.70), זאת המדליה השנייה של קני בדנרק במשחקים אולימפיים.

## שיאים אישיים
### אצטדיון
#### אצטדיון
* ריצת 100 מטר: 9.87 שניות (2024)
* ריצת 200 מטר: 19.57 שניות (2024)
* ריצת 400 מטר: 44.73 שניות (2019)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אוקלהומה
קטגוריה:טלסה (אוקלהומה): אישים
קטגוריה:אתלטים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:אצנים אמריקאים
קטגוריה:אצנים אמריקאים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית אמריקאים באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אוקלהומה: אתלטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1997
בעיית ברוקר

**בעיית ברוקר** היא בעיה מתמטית בתורת המספרים, המבקשת למצוא ערכים שלמים של *n* ו-*m* שעבורם:

: n!+1 = m^2

כאשר *n*! הוא n עצרת. האתגר פורסם על ידי אנרי ברוקר בצמד מאמרים בשנים 1876 ו־1885, ובאופן בלתי תלוי בשנת 1913 על ידי סריניבאסה ראמאנוג'אן.

## מספרי בראון
זוגות המספרים (*n*, *m*) הפותרים את בעייתו של ברוקר נקראים **מספרי בראון**. נכון למאי 2021, ישנם רק שלושה זוגות ידועים של מספרי בראון:

: (4,5), (5,11) ו- (7,71).

המתמטיקאי פאול ארדש שיער כי אין פתרונות אחרים. אוברהולט (1993) הצליח להוכיח כי ישנו מספר סופי של פתרונות, אך זאת בתנאי שהשערת abc נכונה. ברנדט וגלאוויי (2000) ביצעו חישובים עבור ערכי *n* עד 109 ולא מצאו פתרונות נוספים. מטסון (2017) האריך זאת בשלושה סדרי גודל לטריליון אחד. אפשטיין וגליקמן (2020) הרחיבו את מרחב החיפוש בשלושה סדרי גודל (עד קוודריליון אחד) והראו שאין במרחב זה פתרון נוסף.

## גרסאות נוספות של הבעיה
דברובסקי (1996) הכליל את הבעיה על ידי כך שהראה כי מהשערת abc יוצא כי עבור כל:

: n!+A = k^2

יש רק מספר פתרונות סופי, עבור כל מספר שלם *A.* תוצאה זו הוכללה עוד יותר על ידי לוקה (2002), שהראה (שוב בהנחה של השערת abc) כי למשוואה:

: n! = P(x)

יש רק מספר סופי של פתרונות עבור פולינום *P*(*x*) נתון של מסדר שני לפחות עם מקדמים שלמים.

## לקריאה נוספת
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
## קישורים חיצוניים
* 
קטגוריה:בעיות פתוחות בתורת המספרים
קטגוריה:משוואות דיופנטיות
אוסי ווסי

**אוסי ווסי** (בגרמנית: **Ossi und Wessi**) הם כינויי סלנג שנפוצו לאחר איחוד גרמניה בשנת 1990. הכינויים מתייחסים בהתאמה אל אזרחי גרמניה המזרחית לשעבר (**אוסי**, "מזרחי") ואל אזרחי גרמניה המערבית לשעבר (**וסי**, "מערבי"). כינויים אלה מבטאים את ההבדלים התרבותיים, החברתיים והכלכליים שנותרו בין תושבי שני חלקי גרמניה בעקבות חלוקתה לאחר מלחמת העולם השנייה.

בתרבות הפופולרית הגרמנית משמשים המונחים "אוסי" ו"וסי" לעיתים קרובות במסגרת בדיחות וקלישאות. סטריאוטיפים נפוצים מייחסים ל"אוסי" תכונות כמו עוני, גזענות והשפעה סובייטית; ואילו "וסי" נתפס כעשיר, מתנשא, אנוכי ולעיתים גם נוכל.

הכינו הסרקסטי "**Jammerossis**" דהיינו ל"מזרחים יללנים",  מורכב משתי מילים בגרמנית: **Jammern** – להתבכיין ו־**Ossis,** כינוי עממי לתושבי מזרח גרמניה. הוא מתייחס לגרמנים מהמזרח שמתלוננים על מצבם לאחר איחוד גרמניה. ואילו המונח "בסרווסי" (Besserwessi) הוא הלחם של המילה "וסי" (Wessi) – כינוי לתושב מערב גרמניה – עם המונח "בסרוויסר" (Besserwisser), שמשמעותו "יודע-כול". הוא משמש לתיאור גישה מתנשאת מצד תושבי המערב כלפי תושבי מזרח גרמניה. בשנת 1991 החברה לשפה הגרמנית () בחרה את המילה **"Besserwessi"**  כ"מילת השנה".

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים בגרמנית
קטגוריה:איחוד גרמניה מחדש
ברקטה

[ממוזער|[פרארי 166 MM]]
**ברקטה** (באיטלקית: **barchetta**) היא סגנון גוף למכונית, המתאפיינת בדרך כלל במכונית רודסטר ללא שמשה קדמית וחלונות צד או עם שמשה קדמית קטנה המחולקת לשתיים.

המכונית הראשונה שהחלה עם המונח ברקטה הייתה פרארי 166 MM שהוצגה במרכב רודסטר אך עם שמשה קטנה ונמוכה. סגנון גוף זה שימש ומשמש את יצרני הרכב כדוגמת: למבורגיני, פרארי, מזראטי, אסטון מרטין, ווהל ומקלארן אוטומוטיב ליצירות פאר ויוקרה ומכוניות עיצוביות. כיום ישנן כמה מכוניות המיוצרות במרכב רודסטר עם סגנון ברקטה כדוגמת פרארי מונזה SP ומקלארן אלבה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מכוניות לפי צורה
Breezeblocks (שיר)

**Breezeblocks** (בעברית: אבן בניין קלה) הוא סינגל של הלהקה הבריטית אלט ג'יי, מתוך אלבום הבכורה שלהם *[[An Awesome Wave]]*. הסינגל, שיצא ב-18 במאי 2012, היה לשני באותו אלבום. השיר נכתב על ידי ג'ו ניומן, גאס אונגר-המילטון, גוויל סיינסבורי, תום גרין, והופק על ידי צ'ארלי אנדרו. הסינגל נכנס לעשירייה הראשונה במצעד הסינגלים והאלבומים העצמאיים בבריטניה, ואף נבחר במקום השלישי ברשימת "מאה השירים הלוהטים של 2012" על ידי מאזיני תחנת הרדיו האוסטרלית טריפל ג'יי, כשלפניו הופיעו ברשימה "Thrift Shop" ו-"Little Talks".

## כתיבת השיר
שירם של אלט ג'יי כולל בתוכו התייחסויות רבות לספר הילדים *[[ארץ יצורי הפרא]]* מאת מוריס סנדק. במהלך השיר ניתן לשמוע את סולן הלהקה, ג'ו ניומן, שר "האם אתה יודע לאן הדברים הפרועים הולכים?" (באנגלית: "?Do you know where the wild things go"), שורה שלקוחה בבירור משמו של הספר. בנוסף לכך, המילים החוזרות על עצמן בחלקו האחרון של השיר הן גרסה שונה של משפט המופיע בספר. המילים של השיר הן "בבקשה אל תלך, אני אוכל אותך שלם / אני אוהב אותך כל כך", ומילותיו של סנדק בספרו הן "הו, בבקשה אל תלך - אנחנו נאכל אותך - אנחנו כל כך אוהבים אותך!".

## וידאו קליפ
השיר שוחרר יחד עם וידאו קליפ, בבימויו של אליס בהל ובכיכובם של השחקנים ג'ונתן דויר, ג'סיקה דיגיובאני ואלינור פינטה, והיה לקליפ הרשמי הראשון של הלהקה.

בקליפ מוצג מאבק אלים שמתנהל בין גבר לאישה, כשהם מפילים וחובטים זה בזה, ומשתמשים לתקיפה בחפצים שונים שנמצאים בדירה בה המאבק מתרחש. הקליפ מוצג לצופים בהילוך אחורי, כך שהוא מתחיל במותה של האישה שנהרגה על ידי הגבר כשהכה אותה עם אבן בניין קלה, ואז מציג את התפתחות האירועים, וחושף כי האישה הייתה התוקפת הראשונה, והריגתה שימשה את הגבר כהגנה מפניה. סופו של הקליפ, שמציג את תחילת המאבק, מראה כיצד חיכתה האישה בדירתו של הגבר, לאחר שתקפה וכבלה את אשתו, והתכוננה לתקוף אותו בעת שיגיע הביתה.

הסרטון שודר לראשונה ביוטיוב בתאריך 23 במרץ 2012, ונכון ליולי 2021, יש לו למעלה מ-226 מיליון צפיות. הסרטון זכה בפרס וידאו קליפ של מוזיקה בבריטניה בקטגוריית "הסרטון האלטרנטיבי הטוב ביותר" בתאריך 8 בנובמבר 2012.

## קרדיטים וצוות עובדים
*זמרים ראשיים - אלט ג'יי (∆)
* מפיקים - צ'ארלי אנדרו
* מילים - ג'ו ניומן, גאס אונגר-המילטון, גוויל סיינסברי, תום גרין

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי רוק ניסיוני
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת באוסטרליה
ערפד מדומה גדול

**ערפד מדומה גדול** (שם מדעי: *Megaderma lyra*) הוא מין של עטלף מהסוג ערפד מדומה שבמשפחת הערפדים המדומים החי בדרום אסיה ודרום-מזרח אסיה. עטלף זה הוא קרובו לסוג של ערפד מדומה זוטר, אם כי לעיתים הוא משויך לסוג ומין יחיד - *Lyroderma*.
## מאפיינים
זהו מין עטלף בגודל של 6.5 עד 9.5 ס"מ ומשקל 40 עד 60 גרם בממוצע. הוא בעל פרווה צפופה בצבע כחול-אפור כהה והוא חסר זנב ובעל אוזניים גדולות. הוא בעל עלה-אפי גדול בקצה החוטם ובעל שיניים חדות מותאמות ללעיסת בשר.

העטלף הוא צייד פעיל לילה הניזון בעיקר מחרקים ושאר פרוקי-רגליים גדולים אך לא יהסס לטרוף גם חולייתנים כמו עכברים, זוחלים, עופות קטנים ואף עטלפים אחרים שאותם הוא הורג בנשיכה חזקה. בימים הוא נח במערות או בחללי עצים.

תפוצת העטלף היא באזורים הטרופיים של דרום ודרום מזרח אסיה בין אפגניסטן עד תאילנד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר
קטגוריה:ערפדים מדומים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1810
קטגוריה:הודו: יונקים
ערפד מדומה זוטר

**ערפד מדומה קטן** (שם מדעי: *Megaderma spasma*) הוא מין של עטלף מהסוג ערפד מדומה שבמשפחת הערפדים המדומים החי בדרום אסיה ודרום-מזרח אסיה. עטלף זה הוא קרובו לסוג של ערפד מדומה גדול.

עטלף זה מגיע לאורך של 7 עד 10 ס"מ בממוצע ובעל מוטת כנפיים של 30 ס"מ. הוא בעל פרווה שעירה ואפורה או חומה עם כנפיים צהובות ובעל פנים ורודות בעל אוזניים בולטות, עלה-אפי מחודד בקצה אפו ולסתות חזקות בעלות שיניים חדות מותאמות ללעיסת בשר.

העטלף הוא פעיל לילה המחפש באמצעות אקולוקציה בעיקר חרקים גדולים כמו חגבים או עשים אך הוא לא יהסס לטרוף גם חולייתנים אחרים. ביום העטלף ישן במערות, חללי עצים או נקיקים בחבורות של עד 30 פרטים. תפוצתו היא לאורך דרום אסיה בין הודו וסרי לנקה עד אינדונזיה והפיליפינים.

להקות העטלפים מועילות לאדם עקב כך שהם מחסלים מזיקים שונים, אף שלעיתים הם גם מפיצים מחלות מידבקות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:ערפדים מדומים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:אינדונזיה: יונקים
קטגוריה:הפיליפינים: יונקים
מרק בירה

**מרק בירה** הוא מרק שבדרך כלל מבוסס רביכה ונעשה עם בירה. באירופה של ימי הביניים, הוא הוגש כמרק לארוחת בוקר, ולפעמים נמזג על לחם.

וריאציות על המתכון משתמשות בעמילנות של תפוחי אדמה כמסמיך. ישנה גרסה סורבית מתוקה למרק, אשר אליה נוספים שמנת וצימוקים.

## לקריאה נוספת

* .The Soup Book - Louis P. De Gouy - Google Books. Page 79

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מטבח ימי הביניים
בירה
קטגוריה:בירה
אוקיינוס (אלבום)

**אוקיינוס** הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית מירי מסיקה. האלבום יצא לאור ב-5 בינואר 2021, על ידי חברת התקליטים הליקון. השיר "בכרם תימן" שיצא לאור כבר בשנת 2018 יצא כסינגל המוביל מהאלבום, בנוסף להיותו גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה. ביום יציאתו של האלבום, הופץ הסינגל "מרק צח".

זהו אלבומה הראשון של מסיקה מאז צאת אלוהי הדברים הקטנים בשנת 2017.

## רקע
באפריל 2018 הופץ הסינגל המוביל מהאלבום, "בכרם תימן", שהוא מעין גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה. באוקטובר באותה השנה, יצא לאור הדואט "מפחד עלייך" בהשתתפות איזי, שהפך לאחד מהלהיטים המצליחים ביותר בישראל בין שנת 2018 לשנת 2019. הרמיקס הרשמי שלו שנוצר על ידי עופר ניסים הופץ בהמשך, כמו גם גרסה אקוסטית שלו. שיר הנושא "אוקיינוס" היה הסינגל השלישי מהאלבום, הופץ בפברואר 2019 ביחד עם וידאו קליפ נלווה. ביולי 2019 יצא לאור הסינגל "זוכרת את הים", שלא נכלל לבסוף באלבום אך היה לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "זה לא הגיל". לקראת סוף אותה השנה, יצא הסינגל הרביעי "כמה כמה" שהצליח בתחנות הרדיו.

בתחילת 2020 הוציאה מסיקה את "חוה", הסינגל החמישי מהאלבום. הקליפ הרשמי שלו צבר למעלה מחצי מיליון צפיות. "חוה" ספג ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה השונים. הסינגל הבא, "משה", הוא דואט עם הזמרת-יוצרת הישראלית נרקיס. זוהי בלדת פופ, שנכתבה והולחנה על ידי נרקיס. בספטמבר 2020 יצא הסינגל השביעי, "יש לך אותך", שבוצע על ידי מסיקה ומיקה משה מתוך משדר "לתת", שצבר מעל 4.4 מיליון צפיות ביוטיוב, הגיע לפלייליסטים ולמצעדים באפל מיוזיק ובספוטיפיי והוא השיר המושמע ביותר בשירותי הסטרימינג אצל מירי ומיקה. הסינגל השמיני, "אמא", נלקח מ"המחברת של אליה".

ב-5 בינואר 2021, יום צאתו של האלבום, הופץ הסינגל התשיעי "מרק צח", שנכתב על ידי דיקלה.

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי מירי מסיקה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
מרק טאקו

**מרק טאקו** הוא סוג של מרק, המורכב ממרכיבים דומים לאלו הנמצאים בתוך טאקו: בקר טחון, עגבניות, צ'ילי ירוק קצוץ, בצל, תירס, שעועית וחבילת תיבול לטאקו.  גרסות צמחוניות משלבות שעועית עם שאר המרכיבים, למעט הבשר הטחון. לאחר הבישול, אפשר לפזר מעל המרק גבינה, שמנת חמוצה, בצל חי, אבוקדו או שבבי טורטיות. 

## ראו גם
* טאקו

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:מאכלי עגבניות
קטגוריה:מאכלי קטניות
קטגוריה:מאכלי תירס
קטגוריה:מאכלים חריפים
טאקו
עומאר גאייה

**עומאר גאייה** (באנגלית: **Omar Gaye**; נולד ב-18 בספטמבר 1998 בבנג'ול שבגמביה) הוא כדורגלן גמביאני, המשחק בעמדת המגן השמאלי בנבחרת גמביה.

## קריירת מועדונים
גאייה נולד באזור בנג'ול, עיר הבירה של גמביה שבאפריקה. הוריו מתו כשהיה בן 11, והוא היגר לאירופה על מנת להתפרנס ככדורגלן.

ב-2017 הוא הצטרף לראשונה לקבוצת בוגרים, כשהשתלב ביובה סטאביה מהסרייה סִי, אך לא שיחק בה. בעונת 2018/2019 הוא שיחק בוִויאַרֵגְ'יוֹ מהסרייה דִי, בה כבש שלושה שערים ב-28 משחקים. לאחר מכן הוא עבר לנוֹלה, גם היא מהליגה האיטלקית הרביעית, בה שיחק עשרה משחקים ועזב את הקבוצה.

בינואר 2020 הוא הצטרף לקאיאני מהליגה השנייה בפינלנד, במדיה שיחק שלושה משחקי גביע ועזב.

לאחר חמישה חודשים ללא משחק פעיל, הוא הצטרף למילסאמי אורחיי מליגת העל המולדובית לקראת עונת 2020/2021, וסיים איתה במקום השלישי בטבלה. במהלך העונה הוא שיחק 29 משחקים, כבש פעם אחת ובישל פעמיים.

ביולי 2021 הצטרף גאייה למכבי נתניה מליגת העל. בתחילת אוגוסט 2021, במהלך משחק הכנה לעונה, קרע גאייה את הרצועה בברכו וגמר את העונה. בתום העונה שוחרר מהמועדון.

### קריירת נבחרות
ב-5 ביוני 2021 ערך גאייה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גמביה, בניצחון 0–2 על נבחרת ניז'ר במשחק ידידות. במשחק זה הוא נכנס כמחליף בדקה ה-89.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גמביאנים
קטגוריה:מגני כדורגל
קטגוריה:כדורגלני יובה סטאביה
קטגוריה:כדורגלני מילסאמי אורחיי
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גמביה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפינלנד
קטגוריה:ספורטאים זרים במולדובה
קטגוריה:ספורטאים גמביאנים בישראל
קטגוריה:גמביאנים שנולדו ב-1998
מרק בייקון

**מרק קותלי חזיר** או **מרק בייקון** הוא מרק המוכן עם קותלי חזיר, והם מרכיבו המרכזי. בדרך כלל מתווספים למרק מספר ירקות ולרוב חומרים מסמיכים כגון גריסים, עדשים או עמילן תירס. ניתן להוסיף אותם למינסטרונה האיטלקי כדי לשפר את הטעם.

קיימות וריאציות רבות, העשויות לכלול מרכיבים עיקריים כגון כרוב, שעועית, תפוח אדמה, עדשים, תרד, אפונה, כרובית, ברוקולי, כרישה, דלעת ואורז.

קותלי חזיר הם תוספת נפוצה למרקים רבים, כולל מרקים קרמיים, במיוחד כאלה עם טעם עדין, שאינו משתלט על טעמם של קותלי החזיר.

## הערות שוליים

בייקון
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
אקוואריוס מנועים

**אקוואריוס מנועים (א.מ) בע"מ** היא חברה ציבורית ישראלית, העוסקת בפיתוח מנועי בעירה פנימית ליניאריים עם בוכנה חופשית  לשימוש בגנרטורים. ניירות הערך של החברה נסחרים  בבורסה לניירות ערך בתל אביב.

## היסטוריה
החברה נוסדה בספטמבר 2014 על ידי גל פרידמן (יו"ר החברה מהקמתה ועד מאי 2023), אריאל גורפונג (מנכ"ל החברה) ושאול יעקובי (CTO). משרדי החברה שוכנים ביקום.

החברה מפתחת מנוע בעירה פנימית ליניארי לגנרטורים בעל בוכנה חופשית  המיועד בעיקר לשם הנעה חשמלית, להבדיל ממנוע בעירה פנימית רגיל המשמש להנעה מכנית. להערכת החברה למנוע זה יתרונות משמעותיים על פני מנועים רגילים, בנושאי עלות, משקל, גודל, זיהום אוויר ומורכבות מכנית. המנוע מותאם לשימוש בדלקים פוסיליים, בכוונת החברה לפתחו כך שיתאים גם לשימוש במימן ובדלקים ביולוגיים. החברה פועלת להתאמת המנוע לשימוש כמאריך טווח נסיעה בכלי רכב חשמליים. ביולי 2021 החלו ניסויי כביש במנוע שמפתחת החברה.

החברה פיתחה גנרטור המיועד לשמש כמערכת גיבוי לייצור חשמל במתקנים קריטיים כגון עמדות תקשורת. בהמשך לכך מפתחת החברה תוכנה לניהול ושליטה מרחוק במוצריה. החברה התקשרה עם חברת עשות אשקלון לשם ייצור אבות טיפוס לגנרטור, מתוך כוונה לעבור בהמשך לייצור סדרתי של הגנרטורים. החברה פועלת להתאמת המנוע שפיתחה לשוק יחידות העזר החיצוניות (Auxiliary Power Units) המשמשות בכלי רכב יבשתיים גדולים, כלי טיס וכלי תחבורה ימיים. בשנת 2017 הקימה החברה חברות בנות בפולין, לניהול מרכז ההנדסה וההרכבה של הקבוצה בקרקוב, ובגרמניה, לניהול מרכז הפיתוח והחדשנות של הקבוצה באאכן. בשנת 2021 הקימה החברה חברה בת ביפן. עד סוף 2021 נרשמו על שם החברה חברה 21 פטנטים רשומים בארצות הברית ומחוצה לה, והחברה הגישה בקשות לרישום 27 פטנטים נוספים. 

בשנת 2020 התקשרה החברה עם חברת נוקיה לשם שילוב גנרטורים בעמדות התקשורת של נוקיה, עם תחזיות על הכנסות של 600 מיליון יורו לחמש שנים. נכון לשנת 2023 ההתקשרות עם נוקיה צומצמה משמעותית, וכלל הכנסות החברה ב–2022 הסתכמו ב–27 אלף דולר בלבד.

באפריל 2021 חתמה החברה על מזכר הבנות עם חברת KIP להקמת מפעל ייצור של מוצרים לתעשיית הרכב המבוססים על הטכנולוגיה שפיתחה החברה, שימוקם באבו דאבי או במיקום אחר באיחוד האמירויות הערביות בהשקעה של עד 1.2 מיליארד דולר. נכון לשנת 2023 תוקף מזכר ההבנות הוארך, אך אין בכוונת החברה להקים בשנים הקרובות מפעל באיחוד האמירויות.

בנובמבר 2020 נרשמו ניירות הערך של החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, לפי שווי של כמיליארד ש"ח. בינואר 2021 הגיע שווי השוק של החברה ל-1.75 מיליארד ש"ח, ומאז ירד בהדרגה עד לשווי שוק של 71.8 מיליון ש"ח ב-14 במאי 2023. בדו"ח השנתי של החברה לשנת 2023 נרשמה לה הערת עסק חי. עד 22 בדצמבר 2025 ירד שווי השוק של החברה ל-37 מיליון ש"ח, והיא הודיעה שדירקטוריון החברה אישר אסטרטגיה עסקית חדשה, לפיה החברה תמקד את פעילותה בתחום ההגנה והביטחון, ובפרט
בפתרונות להגנה על גבולות וביטחון פנים, עבור לקוחות בסקטור הצבאי והאזרחי.

## קישורים חיצוניים
* 

* הערך גנרטור לינארי בעל בוכנה חופשית באנגלית

*  מארחים את אקווריוס, בערוץ יוטיוב של מיטב דש
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראש העין: חברות
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:תעשיית רכב בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2014
בכרם תימן (אל תפחדי תמר)

"**בכרם תימן (אל תפחדי תמר)**" הוא שיר שהוקלט במקור על ידי הזמרת הישראלית אסתר גמליאלית. הזמרת עפרה חזה הוציאה אותו כסינגל, מתוך אלבום האולפן העשירי שלה, שירי מולדת ב', המהווה אלבום המשך לאלבום האולפן התשיעי שלה, שירי מולדת. הגרסה הידועה של חזה יצאה לאור באוקטובר 1985, כסינגל המוביל מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" הופץ על גבי תקליט כסינגל כפול עם "אל נא תאמר לי שלום"; העטיפה של הסינגל כללה את שמות שני השירים.

השיר נחשב לאחד מהמזוהים ביותר עם חזה וזאת, בנוסף לכך שבמרוצת השנים, הוקלט מספר פעמים על ידי אמנים שונים כמו מירי מסיקה, דקלון, שם טוב לוי, רבקה זהר ומנחם זילברמן, ורדינה כהן, עופר כלף, יוסי בנאי, יונה עטרי ועליזה גבאי. אף על פי שזכה להיכר ולפרסום, לא הצליח השיר במצעדים השבועיים בתחנות הרדיו.

## רקע
בשנות ה-40 של המאה ה-20 כתב את השיר נתן אלתרמן ללחן של מרדכי זעירא ומשה וילנסקי, עבור אסתר גמליאלית שביצעה אותו ביחד כדואט עם יעקב טימן. בשנת 1958 ביצעו את השיר יוסי בנאי ויונה עטרי במסגרת ההצגה "תל אביב הקטנה". כמה עשרות שנים לאחר מכן, הקליטה עפרה חזה את "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" עבור אלבום האולפן העשירי שלה, שירי מולדת ב', שיצא לאור בספטמבר באותה השנה. גרסתה של חזה הפכה למזוהה ביותר עם השיר והובילה לכך שהוא הוקלט פעמים רבות במרוצת השנים.

השיר נשלח לרדיו באוקטובר 1985, על מנת לעזור בקידום אלבומה של חזה, אם כי לא זכה להצלחה רבה במצעדי הפזמונים.

## מיקומי שיא

## גרסתה של מירי מסיקה

"**בכרם תימן**" הוקלט בשנת 2018 על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית מירי מסיקה. השיר יצא לאור ב-23 באפריל באותה השנה, על ידי חברת התקליטים הליקון, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, אוקיינוס. צאתה של הגרסה לוותה בביקורות שליליות ומעורבות מטעם מבקרי המוזיקה וזאת, בנוסף לכך שאבשלום קור איים לפסול את שידורה בגלי צה"ל בשל טעויות בעברית. כתוצאה מכך, הקליטה מסיקה את השיר מחדש בגרסה "מתוקנת". השיר הופק מחדש על ידי רוני בראון ואיתי צוק.

בנוסף לכך, הוקלט השיר כחלק מפרויקט קול הנשמה: שרים עפרה חזה.

### רקע
מירי מסיקה הקליטה את "בכרם תימן" כחלק מפרויקט קול הנשמה: שרים עפרה חזה, שהופץ כאלבום גרסאות כיסוי, על גבי תקליטור בנובמבר 2018. מסיקה סיפרה כי:

### ביקורת
כלפי גרסתה של מירי מסיקה הופנו ביקורות שליליות ומעורבות כאחד. אבשלום קור הצהיר בריאיון לוואלה! NEWS כי:

### הופעה
לרגל ט"ו באב קיימה מירי מסיקה מופע בהיכל התרבות, תל אביב-יפו, במסגרתו ביצעה את "בכרם תימן".

### מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי אסתר גמליאלית
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירי מירי מסיקה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מרדכי זעירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
צ'ארלס קיטל

**צ'ארלס קיטל** (באנגלית: **Charles Kittel**; 18 ביולי 1916 - 15 במאי 2019) היה פרופסור לפיזיקה אמריקני באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ופרופסור אמריטוס מ-1978 ועד מותו.

## עבודתו וחייו
קיטל נולד בניו יורק בשנת 1916 הוא סיים תואר ראשון באוניברסיטת קיימברידג' ב-1938. הוא פרסם את התזה שלו בהנחיית גריגורי ברייט ב-1941 באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.

בין השנים 1945–1947 הצטרף אל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. במהלך מלחמת העולם השנייה שירת בקבוצת מחקר צוללות והיה לנספח בצי ארצות הברית. בין השנים 1947–1951 עבד במעבדות בל בניו ג'רזי במחקר על פרומגנטיות.

בין השנים 1951–1978 עבד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי שם הרצה וביצע מחקר על פיזיקה של מצב מוצק - חלק מפיזיקה של חומר מעובה.

ב-1945, 1956 ו-1963 קיבל מלגת גוגנהיים.

קיטל ידוע בשל גילוי מודל RKKY ומצב מגנון קיטל בפרומגנטיות.

סטודנטים לפיזיקה ברחבי העולם מכירים את קיטל בשל הספר שכתב: .

ב-1957 נבחר קיטל לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית.

על שמו של קיטל, מעניקה האגודה הפיזיקלית האמריקנית פרס לפוסט דוקטורנטים על מחקר תאורטי בפיזיקה.

## פרסים
* פרס אוליבר באקלי לפיזיקה של חומר מעובה 1957
* פרס למרצה מצטיין מאוניברסיטת ברקלי 1970
* מדליית ארסטד מאת האגודה האמרידנית למרצים לפיזיקה 1979

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:אמריקאים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1916
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2019
ויתרתי

**ויתרתי** היא להקת פאנק רוק (Punk rock) ישראלית. חבריה הם איתי זבולון, יהונתן כספי ונמרוד ליברמן.

הלהקה הוקמה ב-2011 כשזבולון וכספי גרו כשותפים בדירה בתל אביב. אליהם הצטרף ליברמן כמתופף. השיר הראשון שהוציאה הוא "מוטי, 31, אזור המרכז, כללי", בו הדובר הוא גבר המחפש אהבה באתר היכרויות, ותוהה על חייו הבנאליים. שם הלהקה מגיע מהוויתור העצמי כפי שמובע בשיר זה.

פריצת הלהקה הייתה בפסטיבל אינדינגב 2012 והופעתה נחשבה כאחת מהמוצלחות ביותר בו.

ב-2013 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון, "גבינה חצי רכה".

ב-2014 הודיעה הלהקה על פירוקה, והוציאה את אלבום הפרידה "אוסף של חרטות".

ב-2021 התאחדה הלהקה והוציאה את השיר "יום רווקים סיני שמח!" בו היא מוחה כנגד תרבות הצריכה המוגברת, ולצידה השימוש בפלסטיק והפגיעה האקולוגית בכדור הארץ. באותה שנה הוציאה מיני אלבום בשם "עכשיו עכשיו עכשיו".

מילות שירי הלהקה רוויות בהומור קיצוני ובביקורת חברתית חריפה. למשל, השיר "בעתיד, אנשים לא בהווה" עוסק בהשתלטות הטכנולוגיה על חיי היומיום והאובססיה של אנשים כלפיה, השיר "אני דתי אבל בגלל שאני הומו אני מרגיש רגשות אשם אז גזמתי לעצמי את הפין" מבקר את ההומופוביה בחברה הדתית, ואילו השיר "סגרתי 28 אז מותר לאנוס" יוצא כנגד המיליטריזם בחברה הישראלית ותרבות האונס. שירי הלהקה הם "מצחיקים וכבדים" כפי שהיא מנסחת, ולדבריה להומור הציני שבהם תפקיד חשוב בהעברת המסרים שבשירים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2011
קטגוריה:להקות פאנק (Punk) ישראליות
קטגוריה:להקות אינדי ישראליות
יחסי אורוגוואי – קוריאה הצפונית

**יחסי אורוגוואי–קוריאה הצפונית** הם יחסי החוץ אורוגוואי וקוריאה הצפונית.

## סקירה כללית
בין שתי המדינות לא מתקיימים כלל יחסים דיפלומטיים, ובנובמבר 2016 הצהיר שר החוץ של אורוגוואי רודולפו נין נובואה, במהלך ביקורו בקוריאה הדרומית, כי לא יחול שום שינוי ביחסה של אורוגוואי לקוריאה הצפונית כל עוד פיונגיאנג תמשיך לעמוד בשאיפות הגרעין שלה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יחסי אוסטריה–עיראק

[250px|ממוזער|[נשיא עיראק פואד מעסום (מימין) נפגש עם שר החוץ האוסטרי סבסטיאן קורץ (שני משמאל) בעת ביקורו במדינה, 2015]]
**יחסי אוסטריה–עיראק** הם יחסי החוץ בין אוסטריה לעיראק.

## סקירה כללית
בשנת 1955 כוננה אוסטריה יחסים דיפלומטיים עם ממלכת עיראק, ופתחה בה נציגות סחר.

בשנת 1991, בעקבות מלחמת המפרץ, השגרירות האוסטרית בעיראק נסגרה מטעמי ביטחון ואוסטריה הייתה מיוצגת בעיראק באמצעות שגרירות עמאן בירדן.

בנובמבר 2011 ביקרה בעיראק משלחת פוליטית וכלכלית אוסטרית בכירה, בראשות סגן ראש ממשלת אוסטריה ושר החוץ מיכאל שפינדלגר, וחתמה על שישה הסכמי שיתוף פעולה כלכלי בשווי של עד 60 מיליון דולר.
במהלך הפורום הכלכלי המשותף עיראק-אוסטריה, שנערך בשיתוף עם רשות ההשקעות הלאומית בבירה, בגדאד, הדגיש נשיא לשכת המסחר הערבית האוסטרית, ד"ר ריכרד שינץ, כי אוסטריה נמצאת בחוד החנית של מדינות אירופה שביססו יחסים כלכליים עם עיראק.

בפברואר 2020 שר החוץ העיראקי מוחמד עלי אלחכים נפגש עם שר החוץ האוסטרי אלכסנדר שלנברג והשניים דנו בחידוש הפגישות המשותפות של עיראק-אוסטריה כמסגרת להפעלת שיתוף פעולה דו-צדדי בין בגדאד לווינה. השר אלחכים הביע הערכה לעמדותיה של אוסטריה בתמיכה בעיראק בתחומים שונים, ביניהן: תמיכה צבאית והומניטרית, ותרומתן לשיקום הערים המשוחררות, וקרא לפתיחה מחדש של השגרירות האוסטרית בבגדאד.

בספטמבר 2023, אוסטריה פתחה מחדש את השגרירות בעיראק.

## נציגויות דיפלומטיות
* אוסטריה מחזיקה בעיראק שגרירות בבגדאד. עיראק מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
וילאייט בגדאד

**וילאייט בגדד** (בטורקית עות'מאנית: **ولايت بغداد**) היה מחוז מנהלי מהרמה הראשונה (וילאייט) של האימפריה העות'מאנית במרכז עיראק המודרנית. הבירה הייתה בגדאד.

בתחילת המאה ה-20 היה על פי הדיווחים שטחו של , בעוד שהתוצאות הראשוניות של המפקד העות'מאני הראשון של 1885 (פורסם בשנת 1908) מסרו כי האוכלוסייה מונה 850,000 נפש. דיוק נתוני האוכלוסייה נע בין "משוער" ל"סתם השערה" בהתאם לאזור שממנו נאספו.

## היסטוריה
בשנת 1869 מונה מידהט פאשא כמושל בגדד. הוא הרחיב את סמכות השיפוט העות'מאנית עד לעיירה אל-בידה, לאחר שביסס את סמכותו בנג'ד. בינואר 1872, קטר הוגדרה כקאזה תחת הסנג'אק של נג'ד. עם זאת, היחסים עם השלטונות העות'מאניים הפכו לעוינים הן באל-בידה והן בנג'ד, והובילו בסופו של דבר לקרב על אל-חג'בה, בו הובסו העות'מאנים.

## חטיבות מנהליות
ממוזער| מפה המציגה את החטיבות האדמיניסטרטיביות של האימפריה העות'מאנית בשנת 1899, כולל הווילאייט של בגדאד והסנג'קים שלה.
סנג'קים או מחוזות הווילאייט:

## מושלים
[ממוזער| משפחתו של המושל א-שאקיר אפנדי ב[בגדאד, 1901]]
מושליו הבולטים של הווילאייט: 
* מידהט פאשא (מרץ 1869 - נובמבר 1871)
* גיריטלי שיריי פאשה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

בגדאד
קטגוריה:עיראק: היסטוריה
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1918
גבעת הרצל

**גבעת הרצל** היא שכונה בדרום תל אביב, הגובלת בשכונות פלורנטין, שפירא ויפו העתיקה.

## היסטוריה
עם בנייתה של גבעת הרצל כשכונת מלאכה ומגורים, נבלעו בשטחה שתי שכונות בנות של אבו כביר: סכנ'ת חאמד (דנאייטה) ומעט צפונה ממנה סכנ'ת אל-עראיינה. הבנייה העברית בסביבה החלה בשנות השלושים, אולם הסכם משנת 1922 שנערך עם חפאז בן חסין שיח-עלי בנוגע למכירת פרדס סטמבול בסכנ'ת חאמד (דנאייטה), מעיד כי גאולת קרקעות בסביבה זאת החלה עוד קודם.

ב-9 בדצמבר 1947, החלו התקפות על גבעת הרצל ועל השכונה הגובלת, שפירא.

ב-20 במאי 1948, ערך חיל האוויר המצרי שלוש גיחות הפצצה על תל אביב על רקע מלחמת העצמאות. בגיחה שנערכה אחר הצהריים נפגעה השכונה שבדרום העיר ונהרגו חמישה אנשים.

## השכונה כיום
כיום, גבעת הרצל נחשבת לשכונה בעלת מקומות תעשייה ומסחר ברובה, היא מכילה את פארק החורשות ואת הגן הזואולוגי. בשנת 2012, 61.8% מהאזרחים הם גברים, 71.6% יהודים ו-69.7% עלו מאז 1990.

## גבולות
השכונה גובלת בצפונה לפלורנטין, בדרומה לנווה עופר, במזרחה לשפירא ובמערבה ליפו. כביש דרך קיבוץ גלויות ודרך בן-צבי עוברים דרך השכונה.

## תרבות וחינוך
בשכונה על פי מפקד דצמבר 2008, 18.6% ללא תעודת בגרות, 31.7% בעלי תעודת בגרות, 8.1% בעלי סיום על תיכונית, 15.4% בעלי תואר אקדמי ראשון ו-4.1% בעלי תואר אקדמי שני ומעלה. 90.2% לומדים בבית ספר ממלכתי, 3.7% בבית ספר ממלכתי דתי, 1.2% בבית ספר ממלכתי ערבי, ו-1.2% בבתי ספר מיוחדים.

בשכונה קיימות:
* **בית ספר לטבע, סביבה וחברה** לחינוך סביבתי ירוק
* **גן פסלים של תומרקין בגן אבו נבוט** - גן קטן בעל מגוון פסלים
* **בית ספר קהילה** - בית ספר דמוקרטי וקהילתי

## ראו גם
* נווה עופר
* פלורנטין
* פארק החורשות
* קריית המלאכה

## הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: שכונות
ספירידון טריקופיס

**סְפִּירִידוֹן טְרִיקוֹפִיס** (ביוונית: **Σπυρίδων Τρικούπης**; 20 באפריל 1788 – 24 בפברואר 1873) היה מנהיג פוליטי יווני, היסטוריון, פוליטיקאי, דיפלומט ומבין מנהיגי מלחמת העצמאות היוונית. טריקופיס כיהן בתפקיד ראש ממשלת יוון במהלך 1833 והיה ראש ממשלתה הראשון של ממלכת יוון לאחר ירושת הכתר בידי אותון, מלך יוון. טריקופיס היה אביו של חרילאוס טריקופיס, שהיה לאחד מהפוליטיקאים הגדולים ביותר של יוון במאה ה-19 המאוחרת.

## ביוגרפיה
ספירידון טריקופיס נולד ב-20 באפריל 1788 במיסולונגי, האימפריה העות'מאנית וחונך בבריטניה והקיסרות הצרפתית הראשונה. הוא שימש כמזכירו של הרוזן דה גילפורד שהיה אחראי על החינוך באיים היוניים, חלק מהאימפריה הבריטית. הוא לקח חלק פעיל במלחמת העצמאות היוונית שפרצה בשנת 1821.

טריקופיס היה דובר מוכשר וזכה להכרה נרחבת באספה של הרפובליקה ההלנית הראשונה בשנת 1825. הוא היה גם חבר אישי של המשורר הבריטי לורד ביירון. הוא היה חבר בממשלה הזמנית של 1826 ושימש לזמן קצר כראש ממשלת יוון בשנת 1833 עם הקמתה של ממלכת יוון. הוא מונה לשגריר יוון בלונדון בין השנים 1835–1838, לימים בין 1841 ל-1843 ולבסוף גם בין השנים 1850–1861.

לאחר פרישתו מפוליטיקה פעילה, חיבר יצירה בת 4 כרכים על ההיסטוריה של מלחמת העצמאות היוונית שהתפרסמה בין השנים 1853 ל-1857. הוא היה נשוי לאחותו של מקורבו הפוליטי הקרוב אלכסנדרוס מברוקורדאטוס. חרילאוס טריקופיס, ראש ממשלת יוון לימים, היה בנו. טריקופיס נפטר ב-1873 באתונה, ממלכת יוון.

## קישורים חיצוניים

* עבודות של ספירידון טריקופיס, פרויקט גוטנברג
* International and Domestic Politics in Greece During the Crimean War, Jon V. Kofas, Loyola University Chicago
* 

קטגוריה:יוונים
קטגוריה:יוונים באימפריה העות'מאנית
קטגוריה:פוליטיקאים יוונים
קטגוריה:ראשי ממשלת יוון
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1873
קטגוריה:יוונים שנפטרו במאה ה-19
ג'ון היונרגארד

**ג'ון היונרגארד** (נולד ב-16 במרץ 1952) הוא פילולוג ובלשן אמריקאי ממוצא קנדי, מומחה בשפות שמיות, ובולט בעבודתו בנושא מיון שפות, אטימולוגיה ובלשנות היסטורית.

## ראשית חייו וחינוך
היונרגארד נולד בעיר קיצ'נר באונטריו שבקנדה, וגדל בעיר הסמוכה ווטרלו. הוא קיבל תואר ראשון מאוניברסיטת וילפריד לורייר ב-1974 ודוקטורט מאוניברסיטת הרווארד ב-1979, שם למד אצל ויליאם ל. מורן, תומאס אודן למבדין ופרנק מור קרוס.

## קריירה
היונרגארד החל את קריירת ההוראה שלו באוניברסיטת קולומביה כמרצה זוטר (Assistant Professor) בשנים 1978–1983. ב-1983 התקבל לעבודה באוניברסיטת הרווארד כמרצה בכיר (פרופסור חבר) וקיבל קביעות ב-1988. הוא המשיך שם כפרופסור לפילולוגיה שמית עד 2009, כולל שנת מרצה אורח באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, ומהרווארד עבר לאוניברסיטת טקסס באוסטין. הוא פרש מהוראה במאי 2017.

## מחקר
היונרגארד כנראה ידוע ביותר בזכות ספר הדקדוק שחיבר לאכדית, "Grammar of Akkadian" שיצא כבר במהדורתו השלישית. הוא חיבר או ערך תשעה ספרים נוספים, גיליון מיוחד של כתב העת האקדמי בנושא מגע בין שפות "Journal of Language Contact", ולמעלה מ-100 מאמרים ועשרות סקירות בנושאים המתפרסים על פני השפות והתרבויות של המזרח הקדום, ובייחוד במיון שפות, באטימולוגיה ובבלשנות היסטורית.

היונרגארד חיבר את ההגדרות האטימולוגיות של כל המילים האנגליות ממוצא שמי במילון "The American Heritage Dictionary of the English Language" במהדורות הרביעית והחמישית, כמו גם את הנספח על השורשים בשפות השמיות, ואת המאמר "השפה והתרבות הפרוטו-שמיות". ב-2019 הוא היה עורך-שותף של הספר "The Semitic Languages" וכתב בו את הפרק על פרוטו-שמית, בו סיכם את מחקר חייו בנושא.

היונרגארד מוכר גם כאחד המחברים בפרויקט וידאו התיעודי "הנרי דייוויד תורו: מדבר למען הטבע".

## הוקרה ופרסים
היונרגארד היה עמית במכון הישראלי ללימודים מתקדמים באוניברסיטה העברית ב-2002, והחזיק במלגת גוגנהיים בשנים 2005–2006. הוא זכה להקדשת ספר יובל לרגל יום הולדתו השישים ב-2012. ב-2014 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת שיקגו, וב-2018 – מדליית אדוארד אולנדורף מטעם האקדמיה הבריטית. היונרגארד שירת כנשיא האגודה האוריינטלית האמריקאית בשנים 2017–2018.

## קישורים חיצוניים
* ג'ון היונרגארד באתר Academia.edu

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים אמריקאים
קטגוריה:מדענים קנדים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:פילולוגים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1952
אלכס אאלה

**אלכס אאלה** (בספרדית: **	Alexandra Maniego Eala**; נולדה ב-23 במאי 2005, קזון סיטי) היא טניסאית פיליפינית. בשנת 2020 היא הייתה מדורגת מס' 2 לנערות.

אלכס אאלה נולדה למשפחה ספוריטיבית. אמא שלה הייתה שחיינית מצטיינת. בגיל 12 אלכס אאלה ניצחה בתחרות טניס לנערות עד גיל 14. בשנת 2019 היא לראשונה השתתפה באליפות ארצות הברית הפתוחה. בשנת 2020 היא ניצחה בתחרות זוגות נערות של אליפות אוסטרליה הפתוחה. בשנת 2021 היא ניצחה בתחרות לזוגות נערות באליפות צרפת הפתוחה לצד אוקסנה סלחמטייבה.

החל משנת 2020 אלכס אאלה מתחרה בתחרויות לנשים בטניס. בשנת 2021 היא לראשונה ניצחה בתחרות מקצועית לנשים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ספורטאיות פיליפיניות
קטגוריה:טניסאיות
קטגוריה:טניסאים
קטגוריה:ספורטאים פיליפינים
קטגוריה:פיליפיניות שנולדו ב-2005
קטגוריה:פיליפינים שנולדו ב-2005
איש המערב (סרט, 1940)

ממוזער|שמאל|הצריף המקורי של המסבאה ובית המשפט של השופט בין בלנגטרי, טקסס (2005)
**איש המערב** (באנגלית: **The Westerner**) הוא מערבון אמריקאי משנת 1940, בבימויו של ויליאם ויילר, עם גרי קופר, וולטר ברנן ודוריס דוונפורט  בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על סיפור של סטיארט לייק והוא מתבסס על דמותו האמיתית של השופט רוי בין  שהיה בעל מסבאה בו היה עורך את משפטיו כשהוא נעזר בחבר מושבעים יושבי המסבאה. לפי התסריט הייתה לו "יד קלה" לחריצת גדרי דין של מוות בתלייה אף על פי שבמציאות היו רק שני מקרים כאלה. קורות חייו בתסריט שונות מהמציאות פרט לעובדה שהיה מעריץ נלהב של השחקנית לילי לנגטרי שבמציאות לא נפגש אתה מעולם.

העיירה שנקראת בסרט וינגארון נקראת במציאות לנגטרי  (על שם צ'ארלס לנגנטרי שלא קשור ללילי לנגטרי) ממערב לנהר פקוס  ושם נמצא עדיין הצריף בו ניהל דין את המסבאה ואת המשפטים שלו. הצריף נקרא "שושנת ג'רזי" לכבוד לילי לנגנטרי והוא משמש כיום אתר תיירות.

וולטר ברנן זכה בפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר.

הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לסיפור המקורי הטוב ביותר ולפרס אוסקר לעיצוב ההפקה הטוב ביותר.

## תקציר העלילה
טקסס 1882, קיים מאבק קשה בין בוקרים לחוואים. השופט רוי בין מצדד בבוקרים. באחד מההתנגשויות נהרג בוקר על ידי חוואי. החוואי מובא למשפט במסבאה של בין ולאחר משפט קצר והסכמה של "חבר המושבעים" הוא נתלה.

החוואית ג'יין מתיוס (דוריס דוונפורט) מגיעה למסבאה ומטיחה דברים קשים בשופט בין.

למקום מובא בוקר משוטט החשוד בגניבת סוסו של "צ'יקנפוט" (פול הרסט). הבוקר הוא קול הרדן (גרי קופר) השופט עומד לחרוץ את דינו לתלייה והקברן לוקח כבר מידות לארון הקבורה...

הרדן שם לב ותמונות של לילי לנגטרי שמכסות את הקירות. הוא אומר לבין שהוא מכיר אותה אישית. היא נמצאת כעת באל פאסו והוא מוכן לרכב לשם ולהביא לו תלתל משיערה. בין מתלהב ומשעה את גזר הדין מה עוד שגנב הסוס האמיתי (טום טילר) מגיע ובעימות עם השופט והרדן הוא נהרג.

הרדן שהתרשם מעמידתה של ג'יין מתיוס מגיע לחוותם ומתקבל בידידות על ידי אביה קליפט (פרד סטון). הוא מתאהב בג'יין והיא מרשה לו לגזור תלתל משיערה.

את התלתל הזה הוא מביא לבין בתנאי שיפסיק לתמוך בבוקרים.

החוואים ובראשם הוד ג'ונסון (דיינה אנדרוז) מתארגנים כדי להרוג את בין והרדן מצליח להגיע ראשון ולמנוע זאת.

החוואים צוהלים אבל כעבור זמן קצר הם מותקפים על ידי הבוקרים, היבול והבתים נשרפים וקליפט נהרג. החוואים נאלצים לנטוש את נחלתם.

הרדן מגיע לבין שלא מוכן להישבע בתלתלה של לילי לנגטרי ומודה שהוא תמך בהתקפה.

הרדן רוכב לפורט דייוויס מנגיש תלונה לשריף. הוא ממונה מיד לסגן שריף.

לילי לנגטרי עומדת להופיע בפורט דייוויס. בין מגיע לשם לא לפני שהוא קונה את כל הכרטיסים כדי שיהיה לבד באולם. הרדן אורב לו ומיד לפני הפתיחה מתפתח ביניהם דו-קרב יריות. בין נפצע קשה והרדן נושא אותו בידיו ומציג אותו בפני לילי לנגטרי. בין מתעורר קצת, משאת חייו הוגשמה, הוא נפגש עם אלילתו. כעבור זמן קצר הוא נופח את נשמתו.

כעבור שנתיים הרדן וג'יין כבר נשואים והם מתבוננים בשיירת החוואים החוזרים לנחלתם.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לאיש המערב 1940, באתר יוטיוב
*איש המערב 1940, באתר TCM

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1940
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:מערבונים
קטגוריה:סרטי גרי קופר
קטגוריה:סרטי יונייטד ארטיסטס
קטגוריה:סרטי ויליאם ויילר
דודו, רוזן לאורנבורג

[ממוזער|204x204 פיקסלים|[שלט אצולה|שלט האצולה של בית נסאו]]
**דודו, רוזן לאורנבורג** (בגרמנית: **Dudo Graf von Laurenburg**; בלטינית: **Tuto de Lurinburg**; לפני 1070- 1124) היה רוזן לאורנבורג הראשון ואציל פיאודלי גרמני שנחשב למייסד בית נסאו, זאת על אף שידוע גם על כמה מאבותיו של דודו כבעלי אדמות פיאודליים, אם כי בדרגה נמוכה מאוד ולא תחת השם "נסאו".[ממוזער|[טירת לאורנבורג]]
לאחר מותו של הרוזן דודו, בית נסאו יהיה לבית אצולה חשוב בגרמניה בפרט ובאירופה בכלל. כיום, מלך הולנד והדוכס הגדול של לוקסמבורג משתייכים לבית אצולה זה.

## קורות חיים
דודו נולד לפני 1070 לרופרכט, פוגט שבבעלותו נמצאו מעט אדמות בארכיבישופות מיינץ.

לאחר מות אביו רופרכט, דודו ירש את אדמות אביו והחל לפתח אותן וניסה לשדרג את כוחו ומעמדו, הוא קנה אדמות נוספות באזור ליפורן ובנה בשנת 1090 את טירת לאורנבורג, ב-1117 הרוזן דודו הביא את המסדר הבנדיקטיני לבנות מנזר בשטחו.

ב-1122, עם מותו של אודאלריך, רוזן אידשטיין-אפשטיין, הרוזן דודו מלאורנבורג ירש חלק מאדמותיו של אודאלריך מפני שהיה לו קשר משפחתי אליו, היה זה שטח בהסן שכלל כפרים, טירת אידשטיין ומנזר.

עם מותו ב-1124 הוריש לצאצאיו את "רוזנות לאורנבורג" תחת השם של "בית נסאו" אותו ייסד על שם אחת העיירות ברוזנות.

## משפחתו
הרוזן דודו נישא לאירמגארדיס, הרביעית מתוך שבע בנותיו של לודוויג הראשון, רוזן ארנשטיין, נולדו להם שני בנים ובת:

רופרכט הראשון, רוזן לאורנבורג

ארנולד הראשון, רוזן לאורנבורג

דמודיס, אשת אמיך, רוזן דיאץ 
קטגוריה:גרמניה: היסטוריה
קטגוריה:אצולה גרמנית
קטגוריה:בית נסאו
רשף שי

**רשף שי** (נולד ב-25 ביולי 1983) הוא תסריטאי וקומיקאי ישראלי. ידוע בעיקר בשל עבודתו בסדרות "ארץ נהדרת", "קופה ראשית", "מועדון לילה", "גב האומה" ו"עד כאן!".
זוכה פרס התסריט בתוכנית סאטירה לשנת 2020 על עבודתו ב"ארץ נהדרת", ומועמד פרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2018 בקטגוריה תסריט בסדרה קומית על התסריט של "קופה ראשית". נמצא ברשימת המשפיעים של טוויטר ישראל בשנת 2021.

רשף השתתף כפאנליסט בתוכנית עד כאן! ובלילה טוב עם אסף הראל בתפקידי אורח. כתב לתוכניות "זה לא אולפן שישי", "מצולמים", "שוורץ", "קאמבק","מחוץ לחוק" ו"אחת שיודעת".

החל מפברואר 2024 משודרת בכאן 11 תוכנית הסטנדאפ והמערכונים "מועדון הסטנד-אפ" שבה הוא שימש כאחד מכותבי המערכונים.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סאטיריקנים ישראלים
קטגוריה:קומיקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
דב אייכלר

**דב אייכלר** (נולד בכ"ט באדר תשמ"ט, 4 באפריל 1989) הוא עיתונאי חרדי, עורך ומגיש בכאן מורשת שבתאגיד השידור הישראלי.

## ביוגרפיה
אייכלר גדל והתחנך במוסדות חסידות בעלז בירושלים.

החל לעבוד בעולם העיתונות בשנת 2014 באתרי אינטרנט חרדיים ("קוקר" ו"אקטואליק") ובעיתונות החרדית הכתובה (עיתון בקהילה).

ב-2017 הצטרף אייכלר אל צוות האקטואליה והחדשות של תחנת הרדיו החרדית קול ברמה, כעורך ומגיש חדשות, במקביל לעבודתו ככתב חרדים באתר הבית של התחנה, ״אקטואליק״.

ב-2018 הצטרף לתאגיד השידור הישראלי כעורך התכנית "מנדי וביתאן" ומגיש בתחנת הרדיו החרדית דתית של התאגיד, "כאן מורשת". במקביל, הוא כתב ופרשן בקו הנייעס "הסקופים".

ב-2021 החל להגיש את תוכניתו "בא בדב" מדי בוקר ב"כאן מורשת". על פי סקר TGI, הייתה תוכניתו המואזנת ביותר בין תחנות הרדיו החרדיות והתכנית הפופולרית בתחנת "כאן מורשת".

החל משנת 2023 מגיש מבזקי חדשות בכאן 11.

## חיים אישיים
אייכלר הוא בנו של חבר הכנסת ישראל אייכלר.

אייכלר גרוש ואב לבן. תושב ירושלים.

## קישורים חיצוניים

* התוכנית "בא בדב", באתר "כאן מורשת".
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים חרדים ישראלים
קטגוריה:חסידי בעלז
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - שידורי הרדיו
קטגוריה:עיתונאי קווי הנייעס
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989