open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מאשה סקיבין

**מאשה סקיבין** (1887 – 12 במאי 1961) הייתה פעילה חברתית ישראלית, ממקימות ויצו ואשת העלייה השנייה.
[ממוזער|עומדות מימין לשמאל: [חסיה סוקניק|חסיה פינסוד סוקניק, שרה עזריהו, ד"ר רוזה וולט-שטראוס, ד"ר חנה ברכיהו, צפורה קלוזנר, עדה גלר יושבות: עדה טברסקי, פניה מטמון-כהן, רחל גולומב, נחמה פוחצ'בסקי, **מאשה סקיבין**]]

## ביוגרפיה
נולדה באוקראינה לרחל ורפאל אורלוב. המשפחה הייתה משפחת סוחרים זעירים ולמאשה היו עוד 8 אחים ואחיות שכולם עלו בהדרגה לארץ ישראל במהלך שנות העלייה השנייה. בין אחיה המחנך צבי נשרי והפסלת חנה אורלוף. אחיה מאיר דב אורלוב היה מוותיקי המושבה פתח תקווה ועמד בראש אגודת בעלי מלאכה בפתח תקווה. בנו, , היה מחללי מאורעות תרפ"א בפתח תקווה. רפאל איתן היה בן אחותה מרים איתן. 

אורלוב עלתה לארץ ישראל מאוקראינה ב־1905, והתיישבה בפתח תקווה.

לאחר נישואיה, עם הקמת ישוב קבע בכפר-סבא התיישבה עם בעלה, דב סקיבין, במושבה החדשה, הם היו בין נוטעי הכרמים הראשונים בכפר סבא ובנו שם בית.

במהלך הגירוש מיפו ותל אביב ב-1917 הגיעו מגורשים רבים לכפר סבא. הם הקימו סוכות מענפי אקליפטוס בחורשה. עד אז גרו בכפר סבא 51 איש ועד מהרה היא הפכה למעברה, אשר תושביה נחלצו לעזרתם של המגורשים. סקיבין הייתה מהפעילות ביותר בעזרה לחולים, חילקה אוכל וטיפלה בילדים.עם התקדמות המלחמה גורשו מכפר סבא ועברו לחדרה. עם תום מלחמת העולם הראשונה עברה עם משפחתה לפתח תקווה מכיוון שהמטעים והבתים בכפר סבא נחרבו, אך בהמשך, ב-1933, חזרו לכפר סבא והיו פעילים בהקמתה מחדש. גם כאשר כפר סבא נחרבה שוב, נשארו במקום וסייעו בשיקומה.

סקיבין הייתה חברה ב"התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בארץ ישראל" ארגון שהוקם ב-1919. בנוסף הייתה מראשונות ויצו, ארגון שהוקם ב-1920. הייתה ממובילות המאבק לזכות בחירה לנשים בארץ ישראל בשנות ה-20 של המאה ה-20 בפתח תקווה.

ב-1936 הקימה את "ארגון העבודה הסוציאלית בכפר סבא" ועמדה בראשות הוועדה.

היא הייתה האשה הראשונה שהעמידה עצמה לבחירה בכפר סבא והייתה חברת מועצת העיר.
[ממוזער|1918 אליהו איתן מימין במדי הגדוד העברי, אשתו מרים איתן ואחותה מאשה סקיבין. מימין למטה: מתתיהו איתן, [שמואל איתן, רחל אורלוב (ליפשיץ), בנותיה של מאשה אורלוב: יהודית, נחמה ועדה]]
[ממוזער|משק איתן 1930 - ישראלה נשרי, ציפורה שחר, [רפאל איתן (התינוק), נחמה מאיר, יהודית סקיבין עומדים: שמואל אליהו, מרים אליהו, חנה אורלוף, מאשה סקיבין, דב סקיבין והנהג שהביאם מכפר סבא.]] 

### חיים אישיים
בשנת 1907 נישאה לדב סקיבין. לזוג היו חמישה ילדים: יהודית גנדלמן (1909–1985), אביבה זורר (1911–1980), נחמה אופק (1914–1996), שמשון סקיבין (1921–1980), עדה טנאי (1924 - 2011).

את ספרו "זכרונות איש כפר סבא" הקדיש דב סקיבין לרעייתו מאשה.

נפטרה ב־12 במאי 1961, נקברה בבית העלמין הישן בכפר סבא.

נכדהּ, בנהּ של בתהּ יהודית הוא השחקן דובי גל.

## עץ משפחה

## הנצחה
על שמה ועל שם בעלה יש רחוב "מאשה ודב סקיבין" בכפר סבא.

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת אורלוב
קטגוריה:נשות העלייה השנייה
קטגוריה:כפר סבא: מייסדים
קטגוריה:חברי מועצת העיר כפר סבא
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן של כפר סבא
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1961
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961
ההתנקשות בפואד שוכר

**ההתנקשות בפואד שוּכְּר** היא תקיפה אווירית שביצע חיל האוויר הישראלי בביירות שבלבנון ב־30 ביולי 2024, בסביבות השעה 19:00, כחלק מזירת לבנון במלחמת חרבות ברזל. בהתנקשות נהרג פואד שוכר, מפקד בכיר בארגון חזבאללה. זו הייתה המתקפה הישראלית הראשונה בביירות מאז ההתנקשות בסאלח אל-עארורי בינואר 2024, והפעם השנייה שבה ישראל תקפה בביירות מאז מלחמת לבנון השנייה ב־2006.

## רקע

ב-23 באוקטובר 1983, שתי משאיות תופת התפוצצו בבסיסי הכוח הרב-לאומי בביירות, וגרמו למותם של 305 אנשים - ביניהם 241 אמריקאים. פואד שוכר נטל חלק משמעותי בפיגוע. ממשלת ארצות הברית הציעה 5 מיליון דולר למי שימסור מידע שיוביל להעמדתו לדין.

ב-27 ביולי 2024 פגעה רקטת "פלק 1" איראנית במגרש כדורגל במג'דל שמס. מהפיצוץ נהרגו 12 ילדים ונערים, ונפצעו 34, רובם בין הגילאים 10 ל-16. הייתה זו המתקפה הקטלנית ביותר על אוכלוסייה אזרחית בישראל מאז טבח 7 באוקטובר. דובר צה"ל בשפה הערבית, אלוף-משנה אביחי אדרעי, אמר כי מתקפת הרקטות שוגרה על ידי עלי מוחמד יחיא, מפקד באתר שיגור רקטות בשבעא. ישראל וארצות הברית מסרו כי חזבאללה ביצע את הפיגוע, וחברי הממשלה הודיעו על תגובה ישראלית נחרצת.

## המתקפה
ב־30 ביולי 2024 ערכו מטוסי קרב צה"ליים סיכול ממוקד בפרוור הדרומי של שכונת חארת חריכ בביירות, ליד מועצת השורא של חזבאללה. בתקיפה נהרג פואד שוכר, המפקד הצבאי הבכיר בארגון הטרור "חזבאללה". לצד שוכר נהרגו המאהבת שלו, יועץ צבאי השייך למשמרות המהפכה האסלאמית ושני ילדים. משרד הבריאות בלבנון הודיע כי בתקיפה 85 אנשים נפצעו.

לפי "וול סטריט ג'ורנל", כמה שעות לפני התקיפה קיבל שוכר שיחת טלפון מגורם לא ידוע שביקש שיעלה ממשרדו בקומה השנייה, לדירתו, שנמצאת בקומה השביעית. בסביבות השעה 19:00, מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו את הקומה השביעית ואת שלוש הקומות תחתיה. בעקבותיה קרס חצי מהבניין, ונזק קל נגרם לבית חולים הסמוך. לאחר התקיפה התגודדו מפגינים בסמוך לאתר תוך קריאות תמיכה בחזבאללה.

## השלכות
מספר שעות לאחר התקיפה נהרג בבית הארחה בטהראן יושב ראש הלשכה המדינית של חמאס, אסמאעיל הנייה. איראן וחמאס האשימו את ישראל בהתנקשות. בחזבאללה נשבעו לנקום את מותו של פואד שוכר ובאיראן את מותו של הנייה, ודווח שהצדדים שוקלים לממש זאת במתקפה סימולטנית משתי החזיתות.

ההתנקשות בפואד שוכר היוותה תפנית בלחימה בחזית הצפונית, בשל רצונו של נסראללה לנקום על ההתנקשות, ומספר מתקפות מנע של צה"ל כדי לסכל את מבצעי הנקמה. 

ב-25 באוגוסט 2024 הוציא חזבאללה לפועל את "מבצע יום הארבעין" כנקמה על חיסול פואד שוכר. התוכנית כללה ירי של מאות רקטות לצפון להסחת דעת, בזמן שנחילי כטב"מים ניסו לפגוע בבסיסי המודיעין והאוויר במרכז הארץ (גלילות ועין שמר). צה"ל שיבש את מרבית המתקפה באמצעות מתקפת מנע רחבת היקף ("זה הרגע") כחצי שעה לפני תחילתה, לאחריה דיווח נסראללה על סיומה של הנקמה על מותו של פואד שוכר, 40 יום לאחר ההתנקשות.

נוסף על כך, ההתנקשות בפואד שוכר סימנה את תחילת המגמה של ההתנקשות בבכירי הארגון, מגמה שהגיעה לשיאה במבצע סדר חדש עם חיסולו של מנהיג הארגון חסן נסראללה.

## ראו גם
* סיכולים ממוקדים במלחמת חרבות ברזל

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יחסי ישראל–לבנון
קטגוריה:מבצעי חיל האוויר הישראלי במלחמת חרבות ברזל
שוכר, פואד
קטגוריה:2024 בלבנון
קטגוריה:ביירות: היסטוריה
חארת חריכ

**חארת חְרֵיכּ** (בערבית: **حارة حريك**) היא עיירה מעורבת שיעית ומרונית נוצרית בפרברי רובע הדאחייה, דרומית-מזרחית לביירות, בירת לבנון. העיירה שייכת לנפת בעבדא. בעברה הייתה כפר חקלאי, אך איבדה את זהותה הכפרית בעקבות גל הפליטים מדרום לבנון שהתיישבו בעיירה והפכו אותה לשכונה עירונית נוספת של הדאחייה.

חארת חריכ ממוקמת צפון-מזרחית לנמל התעופה הבין-לאומי רפיק אל-חרירי וצפונית לעיירות א-ליילכּי  ובורג' אל-בראג'נה, מערבית לחדת'  ודרומית לא-שיאח . העיירה משמשת משכן למטה הראשי של ארגון הטרור השיעי חזבאללה.

## היסטוריה
ב-3 בספטמבר 1985, במהלך מלחמת המחנות, הרגו חמושים ממיליציית אמל 13 אזרחים פלסטינים בחארת חריכ.

ביולי 2006 השמידו מטוסי קרב ישראליים את מטה חזבאללה ובתי אזרחים.

האזור ספג הרס רב במהלך מלחמת לבנון השנייה. העריכו כי קרוב ל-200 בניינים נהרסו בעיירה במהלך השבוע הראשון של התקפת ישראל על לבנון ב-2006, ובסך הכול יותר מ-700 מבנים נהרסו או ניזוקו עד סוף המלחמה, ואלפי אזרחים נפצעו או נהרגו. אחרי המלחמה עברה העיירה שיקום משמעותי, נבנו מחדש בניינים שנהרסו וניזוקו, בסיוע בין-לאומי שעיקרו הגיע מאיראן.

ב-21 בינואר 2014 אירע בעיירה פיגוע התאבדות באמצעות מכונית תופת. ארגון הטרור ג'בהת פתח א-שאם קיבל אחריות לפיגוע, וטען כי ביצע אותו בתגובה לפשעי חזבאללה בסוריה ובערסאל.

ב-30 ביולי 2024 תקפה ישראל בשכונה מן האוויר מבנה שבו שהה פואד שוּכְּר, מבכירי ארגון חזבאללה, והוא נהרג.

ב-20 בספטמבר 2024 תקפה ישראל בשכונה שנית, ובתקיפה חוסל אבראהים עקיל, ראש מערך המבצעים של ארגון הטרור.

שבוע לאחר מכן, ב-27 בספטמבר 2024, תקפה ישראל בשכונה את המפקדה המרכזית של החזבאללה במסגרת מבצע סדר חדש. בתקיפה זו חוסלו חסן נסראללה, יושב ראש ארגון הטרור, עלי כרכי, מפקד החזית הדרומית של הארגון, עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון ועוד בכירים נוספים בחזבאללה.

ב-23 בנובמבר 2025 חוסל רמטכ"ל חזבאללה היית'ם עלי טבטבאי, בבית מסתור בבניין בן 10 קומות, איתו חוסלו עוד שלושה פעילי חזבאללה ששהו לצידו. טבטבאי החליף את רמטכ"ל חזבאללה הקודם פואד שוכר, שחוסל בקרבת מקום, שנה וחצי קודם לכן.

## תושבים מפורסמים
* מישל עאון (נולד ב-1935), מנהיג צבאי לבנוני ונשיא לבנון לשעבר
* לוקמאן סלים (1962–2021), מו"ל, פעיל פוליטי ופרשן
* סמירה עווד  (נולדה 2000), שחקנית כדורגל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביירות: שכונות ופרוורים
קטגוריה:מחוז הר הלבנון: יישובים
נמצא אחד קרוב או פסול

**נמצא אחד מהם קרוב או פסול** הוא כלל בדיני עדות במשפט העברי, לפיו כאשר ישנם מספר עדים שמעידים את אותה העדות, וחלקם נמצאו פסולי עדות מטעמי שארות או מטעמים אחרים, נפסלת העדות כולה (גם כאשר מספר העדים הכשרים הנותרים כשיר לנושא העדות).

למשל: כאשר שלושה עדים העידו עדות מסוימת בדיני נפשות, שנים מהעדים אינם קרובים ואילו השלישי הוא קרוב משפחה של החשוד, נפסלת העדות כולה.
## מקור ההלכה
נאמר בתורה: 
והקשו חכמים: "אם מתקיימת העדות בשנים, למה פרט הכתוב בשלשה", וענה על כך רבי עקיבא: 

## פרטי הדין
### בדיני ממונות
נחלקו רבי יוסי ורבי האם הכלל תקף רק בדיני נפשות (דעת רבי יוסי) או גם בדיני ממונות (דעת רבי). לפי רש"י רבי יוסי סובר שהכלל נוהג בדיני נפשות בלבד, ומשום שבהם נאמר "והצילו העדה", אבל בדיני ממונות תתקיים העדות בשאר העדים. ר"י הסביר את החילוק בין דיני ממונות לדיני נפשות באופן שונה: בעוד בדיני נפשות עד אחד אינו נחשב כלל, בדיני ממונות עד אחד מחייב שבועה. לכן בדיני ממונות כשנמצא אחד קרוב ופסול אין עדות השני בטילה לגמרי, והיא מועילה לשבועה, ומשום כך גם בשלושה עדים אין עדותם בטלה, והיא מועילה לממון. הרמב"ם והשולחן ערוך פסקו כדעת רבי שכלל זה תקף גם בדיני ממונות.
### כוונה להעיד
רבי, הסובר שהדין חל גם בדיני ממונות, אומר שהדין תקף רק כשהעדים התרו בעובר העברה, שאם לא תאמר כך "מה יעשו שני אחין שראו באחד שהרג את הנפש". ההתראה מגדירה אצל העד כוונה להעיד, וכך גם בדיני ממונות. רבא מסביר ששואלים את העדים האם באו להעיד או רק לראות. אם באו רק לראות לא חל עליהם הדין שעדות כולם נפסלת על ידי שנמצא אחד פסול. מכאן פסקו הרמב"ם והשולחן ערוך שהכוונה להעיד מצרפת את העדים לכלל עדות אחת. 

הרמב"ם והשולחן ערוך כתבו שכוונה להעיד אינה תנאי לכשרות עדים, ולכן אדם כשר שלא כיון להעיד וראה עדות ונחקר, עדותו קבילה, וזהו רק אופן שבו עד פסול אינו נחשב כחלק מהעדות לעניין נמצא אחד קרוב או פסול.

### עד שהעיד או עד שראה
ר"י חידש שעד פסול שראה עדות יחד עם עדים כשרים אינו פוסל את כל העדות אלא אם העיד בפועל יחד עם העדים הכשרים. כך הוא מיישב איך נותנים גט בפני עדים כשרים בנוכחות קרובי משפחה שפסולים לעדות. דעתו של ר"י מוצגת בשולחן ערוך כדעת יש אומרים.
### אמר לעשרה לחתום על גט
בתלמוד נחלקו לגבי דינו של גט כאשר בעל אמר לעשרה אנשים שכולם יחתמו על הגט, וחלק מהעשרה פסולים. לדעת רבי יוחנן רק שנים מתוך העשרה הם עדים, ואילו שאר העשרה חותמים לבקשת הבעל, וחתימתם מהווה תנאי לכשרות הגט, אך אינם נחשבים עדים, ולכן לא חל במקרה זה דין "נמצא אחד קרוב או פסול", והגט כשר. לעומת זאת לדעת ריש לקיש כל החותמים נחשבים עדים, ואם אחד מהם פסול, הגט פסול. השנים הראשונים החותמים צריכים להיות כשרים גם לדעת רבי יוחנן.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* הרב אשר וייס, נמצא אחד מהם קרוב או פסול, באתר "מנחת אשר"
* 

קטגוריה:משפט עברי: דיני ראיות
קטגוריה:פרשת שופטים
סרגיי רובינשטיין

**סרגיי רובינשטיין** (ברוסית: **Сергей Леонидович Рубинштейн**; 18 ביוני 1889 -  11 בינואר 1960) היה פסיכולוג ופילוסוף סובייטי ממוצא יהודי. הוא היה בין המייסדים של הפסיכולוגיה הסובייטית.
## קורות חיים
סרגיי רובינשטיין נולד בשנת 1899 באודסה (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. אביו היה עורך דין בולט. לסרגיי היה אח צעיר ניקולאי, פרופסור להיסטוריה. בשנת 1908 סרגיי סיים בהצטיינות לימודי גימנסיה ונסע להמשך לימודים לגרמניה. הוא התחיל ללמוד באוניברסיטת פרייבורג ולאחר שנה עבר לאוניברסיטת מרבורג בה למד אצל הרמן כהן. הוא סיים לימודי פילוסופיה ובשנת 1914 סיים לימודי תואר שלישי.

בגלל תחילת מלחמת העולם הראשונה רובינשטיין חזר לאודסה והחל ללמד בבתי הספר של העיר. בשנת 1919 בהמלצת ניקולאי לנגה הוא התחיל ללמד באוניברסיטת אודסה. בשנת 1921 לאחר פטירת לנגה הוא מונה לראש קתדרה לפסיכולוגיה. בשנת 1922 הוא מונה למנהל ספרייה מדעית באודסה.

בשנת 1930 רובינשטיין עבר ללנינגרד והחל ללמד פסיכולוגיה במוסדות להשכלה גבוהה בעיר. בשנת 1937 הוא קיבל אישור לתואר "דוקטור למדעים" ומונה לפרופסור. רובינשטיין שהה בלנינגרד הנצורה עד למרץ 1942 כאשר ביחד עם סגל מכון בו עבד פונה לקיסלובודסק. בשנת 1942 עבור ספר "יסודות פסיכולוגיה כללית" שפורסמה בשנת 1940 לרובינשטיין הוענק פרס ברית המועצות.

באוקטובר 1942 רובינשטיין עזב את אזור הקווקז, הגיע למוסקבה ומונה לראש מכון לפסיכולוגיה ולפרופסור באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1943 הוא נבחר כחבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1945 הוא הקים מחלקה לפסיכולוגיה במכון לפילוסופיה של האקדמיה.

בשנת 1949 בעקבות המאבק נגד קוסמופוליטיות רובינשטיין שוחרר מכל תפקידיו אך לא פוטר מהעבודה. באותה תקופה גם אחיו ניקולאי רובינשטיין סבל מהתקפות מצד השלטונות.

לאחר שנת 1953 רובינשטיין חזר בהדרגה לפעילות מדעית רחבה. בשנת 1956 הוא מונה מחדש למנהל מחלקת פסיכולוגיה. בשנת 1959 הוא היה מארגן של כנס גדול בנושא פסיכולוגיה. הוא הכין את התוכנית המדעית, אך נפטר בשנת 1960 עוד לפני כינוס הכנס.

רובינשטיין פעל בתחומים שונים של פסיכולוגיה. הוא פיתח קשר בין תאוריה של מרקסיזם ופסיכולוגיה במיוחד בתחום התנהגות. הוא פיתח שיטות חדשות בתחום התמחותו. 

רובינשטיין נטמן בבית העלמין נובודוויצ'י לצד אחיו.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:פסיכולוגים יהודים
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:נרדפי המשטר הסובייטי
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1899
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1960
פיוטר ספיבק

**פיוטר ספיבק** (ברוסית: **Пётр Ефимович Спивак**; 24 במרץ 1911 -  30 במרץ 1992) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא היה מומחה בפיזיקה ניסויית.
## קורות חיים
פיוטר ספיבק נולד בשנת 1911 בסנקט פטרבורג למשפחה יהודית. לאחר סיום בית ספר הוא למד במכון הפוליטכני בלנינגרד אותו סיים בשנת 1936.

לאחר סיום לימודים ספיבק התחיל לעבוד במכון לפיזיקה וטכנולוגיה על שם יופה. בתקופה זו הוא עשה מספר ניסויים בתחום חקר קרינה קוסמית. ביחד עם סגל המכון הוא הצליח לעזוב את לנינגרד הנצורה. הוא הגיע לאזור הקווקז והמשיך בחקר קרינה קוסמית.

בהזמנת איגור קורצ'טוב ספיבק הצטרף לצוות שעבד על פצצה גרעינית סובייטית בשנת 1943. בהמשך הוא עבד במכון קורצ'טוב. החל משנת 1949 הוא היה מנהל מעבדה במכון.

ספיבק היה אחראי על בניית והכנסה לניצול של כור גרעיני לייצור טריטיום. על עבודה זו בשנת 1953 הוא קיבל פרס ברית המועצות. בהמשך הוא עשה ניסויים בתחום חקר נייטרון ונייטרינו. על בסיס מכלול עבודות שהוא עשה בשנת 1962 הוענק לספיבק תואר "דוקטור למעדים" (שווה ערך לסיום עבודת פוסט-דוקטורט). בשנת 1962 לספיבק הוענקה מדליית זהב על שם קורצ'טוב (הענקה ראשונה של המדליה). בשנת 1964 ספיבק התקבל כחבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות. כמו כן הוענקו לו עיטורים נוספים.

לספיבק היו שתי אחיות (אחת מהן נפטרה במהלך מצור לנינגרד). הוא היה נשוי פעמיים והייתה לו בת מנישואים הראשונים.

ספיבק נפטר בשנת 1992 ונטמן בבית העלמין דונסקויה החדש.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* ביוגרפיה מפורטת 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1911
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1992
חיים חזמוס

**חיים חזמוס** (1948 – 30 ביולי 2024) היה כדורגלן ישראלי אשר שיחק בעמדת הקשר והמגן הימני בקבוצות בית"ר חיפה (תחילת ואמצע שנות ה-60) ולאחר מכן מכבי חיפה בסוף שנות ה-60, ותחילת שנות ה-70.

## קריירה
חזמוס נולד בסוף שנות ה-40, והתחיל את דרכו באמצע שנות ה-60 בקבוצת בית"ר חיפה, בה הפך לכוכב והיה שותף לעלייתה ההיסטורית לליגה א', שהייתה אז ליגת המשנה, כאשר שיחק בקבוצה לסירוגין כבלם וכחלוץ, והיה למלך השערים בקבוצה בליגות הנמוכות. הוא שיחק בקבוצה בעונת 1964/1965 בליגה א', ובעונה שלאחר מכן שבה סיימה אחרונה בטבלה. עם ירידת הקבוצה לליגה ב' והתמזגותה עם בית"ר קריית טבעון, נכנס חזמוס להסגר וחיפש קבוצה שתקלוט אותו להמשך הקריירה. מכבי חיפה החליטה לשחרר תמורתו לקבוצה המאוחדת את השוער אברהם מורנו, הקשר מאיר לוי והחלוץ משה דואק, תמורתם יצא חזמוס מהסגר בו שהה חצי שנה וחתם במכבי חיפה. למרות פציעות שחקנים לא קיבל את ההזדמנות להיכנס להרכב הראשון, ורק במשחק נגד הכח רמת-גן הורכב לראשונה. למרות היותו שחקן קישור במרכז השדה, הטיל חזמוס מורא על השוערים בגלל "בעיטות הפצצה" בהן ניחן. בין השערים הבולטים שכבש, שער ממרחק של כ-30 מ` לרשתו של שמואל מליקה, שוער בני יהודה תל אביב, ובנוסף שערו מול הפועל פתח-תקווה כשכבש שער ניצחון וירה בעיטה חזקה אל בין חיבורי הקורות.

חזמוס פרש לאחר 110 הופעות במסגרת הליגה במדי מכבי חיפה, בהם כבש שישה שערים והעניק ארבעה בישולים לחבריו לקבוצה, ו-11 הופעות במסגרת גביע המדינה. אחרי פרישתו מכדורגל המשיך ללוות את מועדון מכבי חיפה כאוהד ונצפה ביציעים לא פעם. ב-30 ביולי 2024, נפטר חזמוס, בגיל 76.

## קישורים חיצוניים

* חיים חזמוס בדף השחקן שלו באתר המועדון מכבי חיפה
* 
* 

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:חיפה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
האקדמיה לכדורגל (סדרת טלוויזיה)

**האקדמיה לכדורגל** היא תוכנית טלוויזיה בהנחייתו של תובל שפיר, בה בכל פרק מלמדים שחקנים מקצועיים, אתגרים חדשים בכדורגל.

## [[עלילה]]
בכל פרק תובל שפיר יגיע למפגש מקצועי עם מיטב הכישרונות בכדורגל הישראלי, שיעניקו טיפים ועצות מניסיונם האישי.

## סקירת סדרה

## משתתפים

* **[[תובל שפיר]]** (בתפקיד עצמו) – מנחה הסדרה. נצפה בכל פרק עם שחקן כדורגל חדש.
* **[[נטע לביא]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק הראשון. מלמד את המושג אתגר הקורה.
* **[[גילי ורמוט]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק השני. מלמד את המושג אתגר הסלאלום.
* **[[שמעון אבו חצירא]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק השלישי. מלמד את המושג אתגר בעיטת היעף.
* **[[דן איינבינדר]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק הרביעי. מלמד את המושג אתגר ההקפצות.
* **[[דקל קינן]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק החמישי. מלמד את המושג אתגר הנגישות.
* **[[רועי קהת]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק השישי. מלמד את המושג אתגר הקרן המסובבת.
* **[[עידן ורד]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק השביעי. מלמד את המושג אתגר החומה.
* **[[דוד קלטינס]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק השמיני. מלמד את המושג אתגר הוצאת החוץ.
* **[[איתי שכטר]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק התשיעי. מלמד את המושג אתגר הפנדל.
* **[[גילי אופק]]** (בתפקיד עצמו) – משתתף בפרק העשירי והאחרון. מלמד את המושג אתגר בית השוער.

## פרקים

## ראו גם

* ערוץ הילדים
* BIGI
## קישורים חיצוניים

* "האקדמיה לכדורגל", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית.
* לצפייה בעלילת הסדרה, מתוך אתר האינטרנט של ערוץ הילדים.

קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות וסדרות
Final Draft (תוכנה)

**Final Draft** (בתרגום חופשי לעברית: **טיוטה סופית**) היא תוכנה לכתיבה ועיצוב תסריטים.

## היסטוריה
Final Draft נוסדה ב-1990 על ידי מארק מדניק ובן קהאן.

בשנת 2013, הוענק לתוכנה פרס אמי על הנדסת פריים טיים.

בשנת 2016, התוכנה נרכשה על ידי Cast & Crew Entertainment Services.

## שימוש
התוכנה היא חבילה של תוכנת עיבוד תסריט לכתיבת תסריט ועיצוב תסריט כדי לעמוד בתקני הגשה שנקבעו על ידי תעשיית התיאטרון, הטלוויזיה והקולנוע. התוכנה יכולה לשמש גם לכתיבת מסמכים כגון משחקי במה, קווי מתאר, טיפולים, מכתבי שאילתה, רומנים, רומנים גרפיים, כתבי יד ומסמכי טקסט בסיסיים.

חבילה Fade In היא בין המתחרים העיקריים של תוכנה זו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1990
## הערות שוליים
Mamushi

"**Mamushi**" הוא שיר שהוקלט על ידי הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון, בהשתתפות הראפר היפני יוקי צ'יבה. הוא יצא לאור ב-30 ביולי 2024, בהוצאת חברות התקליטים הוט גירל רקורדס והאחים וורנר, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השלישי של די סטליון, *[[Megan]]* (2024).

השיר הגיע למקום הראשון במצעד שירי העולם הדיגיטליים.

ב-25 באוקטובר 2024, יצא רמיקס בהשתתפות להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס יצא כחלק מ-, הוצאה מחודשת של מייגן.

## רקע וכתיבה
"Mamushi" פורסם בהתחלה כרצועה מתוך אלבום האולפן השלישי של מייגן די סטליון, *[[Megan]]*, שיצא לאור ב-28 ביוני 2024. הוא זכה להצלחה בשל טרנד בטיקטוק, עם יותר מ-157,000 סרטונים שנעשו עם השיר עד יולי 9, 2024. בתגובה, מייגן פרסמה מספר סרטונים של עצמה בעקבות טרנד הריקוד, כולל אחד מהקוספלייים שלה בתור הדמות הראשית של סדרת האנימה "סיילור מון". ב-30 ביולי, השיר פורסם כסינגל רשמי ונשלח לרדיו אורבני, שם זכה להשמעות מרובות.

## הצלחה מסחרית
"Mamushi" הופיע לראשונה במקום השישים-ושמונה במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית עם יותר מ-7.3 מיליון השמעות ו-1,000 הורדות דיגיטליות שנמכרו בשבוע הפתיחה שלו. הוא גם הופיע לראשונה במקום השמונה-עשר במצעד שירי הראפ ובמקום העשרים-ואחד במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ. הוא היה לכניסה הראשונה אי-פעם של צ'יבה בהוט 100. בשבוע העוקב, הוא דורג במקום הראשון במצעד שירי העולם הדיגיטליים והיה לראשון של השניים שהצליח לעשות זאת.

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים ביפנית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
קטגוריה:שירי טווייס
טקס הסיום של אולימפיאדת פריז 2024

**טקס הסיום של [[אולימפיאדת פריז (2024)|אולימפיאדת פריז 2024]]** נערך באצטדיון סטאד דה פראנס ב-11 באוגוסט 2024 החל משעה 22:00 (שעון ישראל). הטקס נקרא "שיאים" (“Records”), והופיעו בו יותר ממאה שחקנים, וביניהם אקרובטים, רקדנים ואמני קרקס.

בהתאם למסורת האולימפית, הטקס כלל הופעות על התרבות של המדינה המארחת (צרפת) והמדינה המארחת הבאה (ארצות הברית), וכן דברי סיכום של נשיא הוועד האולימפי הבין-לאומי (IOC) תומאס באך ושל נשיא הוועד המארח, טוני אסטנגה. כמו כן, בטקס נערכה המסירה הרשמית של הדגל האולימפי מראש עיריית פריז אן אידלגו לראש עיריית לוס אנג'לס קארן בס, שעירה תארח את אולימפיאדת לוס אנג'לס 2028, וכיבוי הלפיד האולימפי.

ב-10 באוגוסט 2024 הודיעה יעל ארד, יושבת ראש הוועד האולימפי בישראל שתום ראובני ורומי פריצקי ישאו את דגל המשלחת הישראלית בטקס הסיום.

## מהלך הטקס
הטקס נפתח בכיבוי הלהבה האולימפית ולקיחת חלק קטן מהאש מגני טווילרי לאצטדיון סטאד דה פראנס על ידי השחיין האולימפי לאון מרשאן.

בתחילתו של הטקס, באצטדיון, נינגה תזמורת דיוורטימנטו בניצוח זאהיה זיואני את המנון צרפת. לאחר מכן, נכנסו אל האצטדיון נושאי הדגלים של כל משלחות הספורטאים ואחריהם כל הספורטאים שנשארו בפריז. נערך טקס הוקרה לאלפי המתנדבים הצרפתים שסייעו במהלך המשחקים האולימפיים, ונחשפו ארבעה ספורטאים שנבחרו לייצג בוועד האולימפי הבין-לאומי. טקס הענקת המדליות לזוכות מרתון הנשים נערך גם הוא במהלך הטקס, כמקובל.

תומאס באך, נשיא הוועד האולימפי הבין-לאומי וטוני אסטאנגה, ראש הוועד האולימפי המארח נשאו דברים, הודו לקהל, לספורטאים ולכל אנשי המקצוע והזמינו את הקהל לשוב לצפות במשחקים הפאראלימפיים שיערכו בהמשך החודש.

בחלק האומנותי, הוצגה דמות מוזהבת שירדה מגג האצטדיון וייצגה את תקליט הזהב של וויאג'ר. המופע האקרובטי, שנערך על במת ענק בצורת מפת העולם הציג עולם אפל בו נאבדו המשחקים האולימפיים, עד שהדמות המוזהבת מוצאת אותם ומשיבה אותם חזרה לעולם. לאחר מכן נערכו הופעות של הזמרים אנג'ל וקווינסקי, הראפר ואנדה, והלהקות אייר ופיניקס.

בהמשך, הועבר הדגל האולימפי מידי אן אידלגו, ראש עיריית פריז, לידי קארן בס, ראש עיריית לוס אנג'לס, שלוותה במתעמלת סימון ביילס. הזמרת H.E.R. ביצעה את המנון ארצות הברית, ולאחר מכן החל החלק שהציג את לוס אנג'לס. השחקן טום קרוז קפץ מגג האצטדיון לתוכו, לקח מידי ביילס את הדגל האולימפי, ויצא רכוב על אופנוע מהאצטדיון. קטע מצולם מראש הראה את קרוז נכנס עם האופנוע למטוס, קופץ ממנו עם מצנח ונוחת באזור לוס אנג'לס, שם הדגל הועבר בידי מספר ספורטאים אמריקאים עד שהגיע לאזור החוף. ההופעה חזרה לשידור חי מאזור החוף, ושם הופיעו רד הוט צ'ילי פפרז, בילי אייליש, סנופ דוג, וד"ר דרה.

בסיום הטקס נכנס לאון מרשאן לאצטדיון עם הלהבה ותומאס באך והספורטאים שהתקבלו לוועד האולימפי הבין-לאומי כיבו אותה. הזמרת הצרפתייה יסולט סיימה בשירת השיר My Way של פרנק סינטרה.

## אורחי כבוד
*  תומאס באך, נשיא הוועד האולימפי הבין-לאומי
*  עמנואל מקרון, נשיא צרפת
** בריז'יט מקרון, הגברת הראשונה של צרפת
** אן אידלגו, ראש עיריית פריז
** טוני אסטאנגה, ראש הוועד האולימפי המארח
*  דאגלס אמהוף, האדון השני של ארצות הברית (מייצג את ג'ו ביידן, נשיא ארצות הברית)
**לפונזה באטלר, סנאטורית קליפורניה
**דניס קאמבל באוור, שגרירת ארצות הברית לצרפת ומונקו
**רוברט גרסיה, נציג מחוז הקונגרס ה-42 של קליפורניה בבית הנבחרים
**קארן בס, ראש עיריית לוס אנג'לס

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:טקסים
טאטאמי (סרט)

**טאטאמי** (**Tatami**) הוא סרט דרמה בשחור לבן משנת 2023 בבימוי של גיא נתיב וזאר אמיר . אריאן מנדי  וזאר אמיר מככבים בתפקידים הראשיים. הסרט זכה בפרס "Brian Award" בפסטיבל הסרטים של ונציה, ובפרס שופטים מיוחד בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בטוקיו. זאר אמיר זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטוקיו.

העלילה מספרת על מתחרת ג'ודו איראנית ששלטונות איראן לוחצים עליה לעזוב את התחרות מחשש שתיאלץ להתמודד עם ג'ודוקא ישראלית. התסריט נכתב בהשראת מקרה דומה באליפות העולם בטוקיו ב-2019, בה אלוף העולם האיראני מ-2018, סעיד מולאי, אולץ לביים פציעה כדי לא להתמודד מול שגיא מוקי בקרב על תואר אלוף העולם 2019 בו זכה הישראלי, ובעקבות זאת החליט לגלות מארצו.

## מקור השם
טאטאמי הוא סוג של שטיח יפני עשויו מקש וחמרים נוספים שמשמש לכיסוי רצפה בבתי יפנים מסורתיים וכן לכיסוי רצפת תחרויות ג'ודו כדי להקל על המתחרים מפגיעות נפילה.

## עלילה
בטביליסי נערכת אליפות העולם בג'ודו לנשים. את קבוצת המתמודדות מאיראן מלווה המאמנת מרים גהנבארי (זאר אמיר) שהייתה בעבר ג'ודוקא בולטת, אך נאלצה לביים "פציעה" כדי לא להיאבק עם יעל ארד. היא מאמנת שנים רבות את כוכבת הקבוצה ליילה חוסייני (אריאן מנדי), שהגיעה בזכותה להישגים מרשימים, ומתחרה על מדליית זהב. באיראן עוקבים אחרי בעלה, בנה הקטן הוריה וכל משפחתה. ליילה צוברת ניצחונות מרשימים, אבל כאן מתחילה הבעיה. המתמודדת הישראלית, שני לביא (ליר כץ) צוברת אף היא ניצחונות ומתעוררת דאגה באיראן פן תצטרך ליילה להתמודד אתה. מרים מקבלת הוראה מטהרן שתורה לליילה לביים פציעה ולהסתלק מהתחרות. כשליילה מסרבת, מקבלת מרים איומים על משפחתה. בעלה של ליילה מצליח לברוח עם בנו, אך הוריה נעצרים ואביה עובר עינויים קשים. האחראיות על התחרות מטעם איגוד הג'ודו העולמי, סטייסי טראוויס (ג'יימי ריי ניומן) וקליר אבריאל (נדין מרשל), מבחינות במצוקתה של ליילה ומנסות לעזור לה.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

#### ביקורות
*קדימון לטאטאמי, באתר יוטיוב
* 
*ביקורת על טאטאמי, באתר "סרט"
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים בפרסית
קטגוריה:סרטים עצמאיים
קטגוריה:סרטי אמנויות לחימה
קטגוריה:סרטים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים פוליטיים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן
קטגוריה:סרטי גיא נתיב
יוקי צ'יבה

**יוקי צ'יבה** (ביפנית: **千葉雄喜**; נולד ב-22 באפריל 1990) הידוע בשם הבמה שלו **KOHH**, הוא ראפר יפני.

## ביוגרפיה
צ'יבה נולד באוג'י, קיטה, טוקיו, יפן. אמו הייתה חד-הורית ולו אח צעיר. אביו הוא קוריאני, ששם משפחתו הקוריאני (고/Koh) הפך לשם הבמה של צ'יבה; אמו נאבקה בהתמכרות למתאמפטמין ואביו התאבד כאשר קפץ מבניין בהשפעת סמים. צ'יבה גדל סביב אלימות. הוא רכש לעצמו חברים במצב דומה.

## קריירה
צ'יבה התחיל להפיק ולהקליט מוזיקה בגיל שמונה-עשרה תוך כדי יצירת מיקסטייפים שונים, עד שפגש את המפיק 318 והחל להוציא חומרים בהוצאת חברת התקליטים גאן-סמית' הפקות. הוא זכה להצלחה נאה בסצנה היפנית התת-עירונית כשהפיק את השיר "Young Forever" של Lil KOHH. הווידאו קליפ הנלווה שלו הפך לוויראלי ביפן.

בשנת 2014, צ'יבה הוציא את אלבום האולפן השני שלו בשם *MONOCHROME*. האלבום זכה להצלחה רבה בקרב סצנת המוזיקה האורבנית והרצועה "I don't mind if I'm poor" זכתה להצלחה גם כן. בהמשך הקריירה המוזיקלית שלו, הוציא מספר אלבומים נוספים והשתתף בשיר "Mamushi" של הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון בשנת 2024, כחלק מאלבום האולפן השלישי שלה, *[[Megan]]*. השיר הפך ויראלי ברשתות החברתיות והיה לראשון של צ'יבה שהצליח להיכנס למצעד הבילבורד הוט 100.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי אולפן
* 2014: *Monochrome*
* 2015: *梔子* (*Gardenia*)
* 2016: *Dirt II*
* 2019: *Untitled*
* 2020: *Worst*
* 2022: *The Lost Tapes*
* 2024: **

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים יפנים
קטגוריה:מלחינים יפנים
קטגוריה:ראפרים
קטגוריה:מוזיקאים יפנים
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1990
רובוג'וק (סדרת אנימציה)

**רובוג'וק** (באנגלית: **RoboRoach**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת קנדית ששודרה ברשת "" בקנדה,  בארצות הברית וברשת "Fox Kids" ברחבי העולם. בישראל, הסדרה שודרה בערוץ "Fox Kids" בדיבוב המקורי באנגלית עם תרגום לעברית. שיר הפתיחה של הסדרה מבוצע על ידי הזמר . עלילת הסדרה עוקבת אחר ג'וק (תיקן) בשם רובן ואחיו, רג'ינלד (או רג' בקיצור). כמתואר בפתיח שמגולל את סיפור הרקע, השניים שוהים במעבדה בזמן חיפוש מזון ורובן נלכד על ידי מדענים ועובר ניסויים על ידם. רג' מציל את רובן והשניים מסתתרים בתוך שקע חשמלי. בעקבות מכת חשמל, גופו של רובן משתנה למעין סייבורג בשם "רובוג'וק". לאחר שקיבל את כוחותיו, רובן נשבע להשתמש בהם לטובת הכלל ולא לשימוש אישי, מה שמכעיס את רג'.

## דמויות
### ראשיות
* **רובן "רוב" ג'וק** (מדובב על ידי ): אחיו הצעיר של רג' שהפך לגיבור על לאחר שנלכד על ידי מדענים שעשו עליו ניסויים, לאחר מכן בעקבות מכת חשמל, רובן זכה לכוחות על ואימץ את הכינוי "רובוג'וק". כוחותיו של רובן כוללים שינוי צורה ומאז אותו היום, רובן מתפקד כגיבור העל של העיר "וקסברג". רובן תמיד חושב על אחרים לפני שהוא חושב על עצמו ומסרב לקבל מתנות עבור הסיוע לתושבי העיר. בעקבות זאת, רובן ורג' חיים בעוני. רובן מתואר כטיפוס ילדותי ונאיבי שמאמין כמעט לכל דבר שמספרים לו.
* **רג'ינלד "רג'" ג'וק** (מדובב על ידי ): אחיו הגדול של רובן שמנסה להתעשר בכל דרך, אך תמיד נכשל. רג' הוא שאפתן שאכפת לו רק מעצמו ומנסה להשתמש בכוחותיו של אחיו במטרה להרוויח כסף. למרות זאת, רובן דוחה את המתנות והכסף מתושבי העיר כי לפי מילותיו "מעשה טוב הוא פרס בפני עצמו", מה שמרגיז את רג', שנוהג לקפוץ ברגזנות בכל פעם שזה קורה. למרות אופיו האנוכי, לרג' אכפת מאוד מאחיו והוא לעיתים עומד לצידו כנגד איומים שונים והעלבות. אמרת הכנף שלו היא "למה אני? למה אני?" בטונציה שמשתנה בהתאם לאירועי הפרק.
* **ראש העיר מיירוורם**: ראש העיר וקסברג שלא אוהבת את רובן ואת רג' ורואה בהם כמטרד. באחת הפעמים אפילו ניסתה להאשים את השניים בפשע שלא ביצעו, תוך תקווה שהם יסולקו מהעיר. כפוליטקאית, מיירוורם היא לא טובה במיוחד, אך בכל זאת נבחרת פעם אחר פעם כראש עיר.
* **סקיטר ג'טינגס**: כתב החדשות העיקרי בעיר וקסברג המוצג בתשדירי חדשות בטלוויזיה בביתם של רובן ורג'. שמו הוא פרודיה על שמו של הכתב פיטר ג'נינגס.
* **מפקד המשטרה**: מפקד המשטרה בעיר וקסברג, המוצג כחברו של רובוג'וק. מרבה לצחקק.
* **דוק**: הרופא של רובן ורג'.
* **סטרלינג אוברבאקס**: מנכ"ל החברה "אוברבאקס פתרונות דינמיים". הוא ועוזרו, טודי תמיד מנסים להתעשר בכל מחיר. לסטרלינג אחיין בשם סטרלינג ג'וניור, תאום מרושע בשם קרלינג וסבתא רבה בשם סטרלינג אוברבאקס הראשונה.

### רשעים
* **מנדיבל לקטר**: רוצח מסוכן שחוטף חרקים חפים מפשע ואוכל אותם. דמותו היא פרודיה על דמותו של חניבעל לקטר.
* **אלמנה שחורה**: אלמנה שחורה שמתחתנת עם חרקים שונים.
* **המדביר**: יוצא צבא לשעבר בעל מבטא גרמני שעובד כשכיר חרב.
* **פ. לי בריין**: מדען מטורף שרוצה לכבוש את העולם.
* **אוכפת המשמעת / גברת קונדקט**: המורה של רג' ורובן בילדותם.

## הפקה
הסדרה מבוססת על מדענים יפנים ששתלו מצלמות ומחשבים זעירים על גבי מקקים ושלחו אותם לאזורים מוכי אסון במטרה לאתר ניצולים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה לילדים
Why! ...

"****" (בעברית: "**לָמָה! ...**") הוא שיר שהוקלט על ידי הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה, מתוך אלבום האולפן השלישי שלו,  (1996). את השיר כתב, הלחין, הפיק וביצע המפיק המוזיקלי הגרמני-רומני מיכאל קרצו, שייסד את הפרויקט המוזיקלי.

במהלך העשור השני של המאה ה-21 זכה השיר לעדנה מחודשת כאשר פורסמו עשרות רמיקסים שונים שלו; אחד מהם זכה להצלחה בין-לאומית וצבר למעלה מחמישה-עשר מיליון צפיות בסך הכול ביוטיוב. "Beyond the Invisible" קדם לו במלודיה, בעוד "Shadows in Silence" ממשיך אותו.

## רקע וכתיבה
האלבום  המשיך את המגמה המוזיקלית הידועה של אניגמה, וכלל צליל יותר מודרני ועתידני – זאת באמצעות שילוב האלמנטים של האלבום הראשון והשני של אניגמה,  ו-*[[The Cross of Changes]]*. מיכאל קרצו, מפיק הפרויקט, טען שמדובר בהכלאה של שני האלבומים הקודמים, כשהראשון הוא האב והשני הוא האם, כפי שמצוין ברצועה באורך תשע-עשרה השניות "Third of Its Kind". ישנן שתי מהדורות של האלבום; אחת עם גרפיקת נייר סטנדרטית, והשנייה עם גרפיקה שקופה ועמידה יותר.

בשיר "" מביע קרצו את חרטותיו וצערו. הוא מתחיל בשורות: . בהמשך לכך, הוא זועק: . עם זאת, הוא נשאר אופטימי ולוחש בין הבתים:  – כלומר, המבצע מחכה לשאול את אותה השאלה שתתן לו שלווה כאשר יקבל עליה תשובה.

פרק זמן לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-12 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
ב-28 באוקטובר 2013, שבע-עשרה שנים מיציאתו המקורית של השיר הוחלט להעלות קליפ לא רשמו שלו לערוץ יוטיוב.

נכון לאוגוסט 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-22 מיליון צפיות. קליפים נוספים שפורסמו צברו עשרות מיליוני צפיות נוספים.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על געגוע
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירי העידן החדש
Boa (שיר)

"**Boa**" (באנגלית: "**חַנָק**") הוא שיר של הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה. הוא יצא לאור באופן עצמאי על ידי הוט גירל פרודקשנס ב-10 במאי 2024, כסינגל השלישי מתוך האלבום *[[Megan]]*. השיר דוגם חלק מ-"" מאת גוון סטפאני.

השיר הגיע למקום השלושה-עשר במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ.

## רקע
ב-19 באוקטובר 2023, חברת התקליטים 1501 סרטיפייד אנטרטיינמנט הכריזה כי הגיעו להסדר עם מייגן די סטליון לטובתה, וסיימו מאבק משפטי שארך למעלה משלוש שנים. לאחר עזיבתה את חברת התקליטים, היא הקימה חברת תקליטים עצמאית בשם הוט גירל הפקות והכריזה על אלבום האולפן השלישי שלה. די סטליון הוציאה את הסינגל המוביל מתוך האלבום, "Cobra", ב-3 בנובמבר 2023. ב-22 בינואר 2024, היא הכריזה שהסינגל השני, "Hiss" ייצא לאור ב-26 בינואר ושיתפה את עטיפתו, בה היא מופיעה עם נחש לבן סביב צווארה.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-38 מיליון השמעות.

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים על נחשים
מ.כ. באר יעקב (כדוריד)

**מועדון כדוריד באר יעקב**, או **מ.כ. באר יעקב** הוא מועדון כדוריד ישראלי מהעיר באר יעקב, שקבוצת הבוגרים שלו מתמודדת בליגה הלאומית בכדוריד.

## היסטוריה
קבוצת הבוגרים של המועדון הוקמה על ידי ניצן סגל ב-2023, ונרשמה למחוז דרום בעונת 2023/2024 בליגה הארצית, הליגה השלישית והנמוכה ביותר מבין הליגות בישראל.

כבר בעונתה הראשונה זכתה הקבוצה באליפות מחוז דרום של הליגה הארצית כשסיימה את העונה עם 13 ניצחונות ו-2 הפסדים, ועלתה לליגה הלאומית. במהלך עונה זו נאלצה הקבוצה לנדוד בין מגרשים, ולא שיחקה באולמה הביתי מאחר שבאולם לא נבנו חדרי הלבשה וחדרי שופטים, כנדרש.

### קבוצה צעירה
במקביל לקבוצת הבוגרים, הקים המועדון גם קבוצת ילדים בה משחקים ילדים בכיתות ו'-ז'.

## הערות שוליים

באר יעקב
מריה לאנץ

**מריה לאנץ** (בגרמנית: **Maria Lanc**; נולדה בשם **מריה ינוויין**, בגרמנית: **Maria Jenewein** ; 1911 – 15 בנובמבר 1995) הייתה פעילה הומניטרית אוסטרית שהצילה יחד עם בעלה יהודים בזמן השואה.

בתקופת מלחמת העולם השנייה היא התגוררה בגמינד  שבאוסטריה תחתית עם בעלה ארתור לאנץ, קצין רפואה.

בתחילת קיץ 1944 הגיעו לגמינד 1,700 יהודים הונגרים שהיו מוגנים בממגורת תבואה. ארתור ומריה לאנץ החליטו לעזור לאסירי המחנה בכל האמצעים הזמינים כדי להקל על סבלם. הם אספו בגדים, מזון, תרופות ומצעים לתינוקות.

בשלהי הסתיו של 1944 ניתנה הוראה שבמקרה שהקו החזית יתקרב יש להעביר את היהודים למחנה ריכוז למטרת השמדה. מועד פינוי היהודים נקבע לסוף מרץ. ארתור לאנץ מיהר למחנה והחליט להציל שלוש משפחות יהודיות - משפחת פיש עם שלושה ילדים בני חמש, ארבע ושנה, האחות היוגוסלבית פירוסקה בלאו וגאורג אוהלי, עורך דין משופרון שבהונגריה.

בלילה ברחו שלוש המשפחות הללו דרך דלת אחורית קטנה של ממגורת התבואה. בתחילה הוסתרו ביער, לאחר מכן שוכנו והוסתרו בביתם של ארתור ומריה לאנץ - שהיו מודעים לכך שמעשה כזה נתון לאיום בעונש מוות.

ב-16 בדצמבר 1986 הוענק למריה ולבעלה ארתור אות חסידי אומות העולם על ידי יד ושם בטקס חגיגי בווינה.

## לקריאה נוספת

## הערות שוליים

קטגוריה:נשים ומלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אוסטרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: אוסטריה
קטגוריה:אוסטריות חסידות אומות העולם
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1911
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1995
Wanna Be

"**Wanna Be**" (באנגלית: "**רוצה להיות**") הוא שיר של הראפריות האמריקאיות גלורילה ומייגן די סטליון, שפורסם ב-5 באפריל 2024 מתוך המיקסטייפ המסחרי הראשון של הראשונה, *Ehhthang Ehhthang* – הוא תיפקד בתור הסינגל השני. הוא הופק על ידי אייס כריזמה, פיידיי, MKMentality ויו גוטי. השיר מכיל דגימות מתוך "Pretty Boy Swag" מאת סולג'ה בוי ו-"Don't Save Her" מאת פרוג'קט פט. רמיקס רשמי עם הראפרית האמריקאי קארדי בי פורסם ב-31 במאי 2024.

השיר הגיע למקום החמישי במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ.

## רקע
מבחינה לירית, גלורילה טוענת את הדומיננטיות והשליטה שלה על גברים ומייגן די סטליון מבקרת חברים מזויפים, עם התייחסות גם לסדרת האנימה *Attack on Titan*. שתיהן מתרכזות גם בהתרחקות מגברים רעילים. זאכרי הורוואת' מ-*HotNewHipHop* הגיב לשיר בחיוב וטען שמדובר בשיר גס וברור.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-100 מיליון השמעות.

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא
;גרסה מקורית

;רמיקס

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירי קארדי בי
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
Not My Fault

"**Not My Fault**" (באנגלית: "**לא אשמתי**") הוא שיר של הזמרת האמריקאית רנה ראפ והראפרית האמריקאית מייגן די סטליון מתוך סרט הקומדיה המוזיקלי "ילדות רעות: המחזמר" (2024), שבו מגלמת ראפ את רג'ינה ג'ורג'. הוא נכתב על ידי האמנים והמלחין של הטקסט המקורי של המחזמר בברודוויי, ג'ף ריצ'מונד ונל בנג'מין, לצד ראיין טדר, אלכסנדר 23, בילי וולש וג'ספר האריס. הוא פורסם ב-15 בדצמבר 2023, כסינגל המוביל מתוך פסקול הסרט, והוא אחד משני השירים שנכתבו במיוחד עבור הסרט, כאשר השירים האחרים הם מהמחזמר הבימתי המקורי. השיר מתנגן במהלך סצנת הקרדיטים, והוא השיר היחיד מהפסקול שאינו משמש כנאמבר מוזיקלי.

השיר הגיע למקום השני במצעד השירים מתחת להוט 100.

## רקע
"Not My Fault" הוכרז לראשונה ב-10 בדצמבר 2023 על ידי מייגן די סטליון בסרטון נלווה שפורסם דרך חשבון האינסטגרם של רנה ראפ. ב-13 בדצמבר, ראפ פרסמה לראשונה את עטיפת הסינגל בטוויטר, והגיבה בהמשך לכך: .

"Not My Fault" מתנגן במהלך כתוביות הסיום של "ילדות רעות: המחזמר" (2024) ועל כך דיברו ב-*TheWrap*.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-94 מיליון השמעות.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
Anxiety (שיר של מייגן די סטליון)

"**Anxiety**" (בעברית: "**חֲרָדָה**") הוא שיר שהוקלט על ידי הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון. הוא יצא לאור כרצועה האחת-עשרה מתוך אלבום האולפן השני של די סטליון,
*[[Traumazine]]* (2022), ב-12 באוגוסט 2022. את השיר כתבה די סטליון לצד קווין פרייס והפקה מוזיקלית של גו גריזלי.

השיר הגיע למקום השנים-עשר במצעד שירי הראפ הדיגיטליים המסחריים.

## רקע
"Anxiety" נכתב לצלילי פסנתר עם תוספת קטע יודל, והתייחסות של מייגן די סטליון למאבקיה בבריאות הנפש (כלומר חרדה ולחץ פוסט טראומטי). ישנו שיקוף שנועד לאמה המנוחה, והתייחסות למורשת המוזיקלית והתרבותית של שחקניות וזמרות בין-לאומית כדוגמת מרילין מונרו, בריטני ספירס וגם ויטני יוסטון.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-45 מיליון השמעות.

## הופעות חיות
ב-16 באוקטובר 2022, מייגן די סטליון ביצעה את השיר ב"סאטרדיי נייט לייב", יחד עם שילוב של "NDA" ו-"Plan B".

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים על חרדה
Otaku Hot Girl

"**Otaku Hot Girl**" הוא שיר שהוקלט על ידי הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון. הוא יצא לאור כרצועה השביעית מתוך אלבום האולפן השלישי של די סטליון,
*[[Megan]]* (2024), ב-28 ביוני 2024. את השיר כתבה די סטליון לצד ג'ואל וטיילור בנקס והפקה מוזיקלית של בנקרול גוט איט.

השיר הגיע למקום התשעה-עשר במצעד הסינגלים של ניו זילנד.

## רקע
מייגן די סטליון חשפה במהלך לייב ששודר באינסטגרם ב-26 ביוני 2024 שהיא הקליטה את השיר לפני שקיבלה אישורים על זכויות יוצרים. בליל 25 ביוני 2024, היא קיבלה דואר אלקטרוני מחברת ההפקה שדרשה ממנה להסיר את השימוש שלה בשמות הדמויות של התוכנית במילים או את כל הדגימה, ולהגביל אותה מלהשתמש בדמויות כלשהן בקליפ. בשל סיבוכים אלה, מייגן הקליטה מחדש את השיר מבלי להשתמש בשמות הדמויות באולפן מאולתר, שעות לפני הופעה בדאלאס כחלק מסיבוב ההופעות "Hot Girl Summer Tour". "Otaku Hot Girl" כולל הפקת טראפ לצד דגימה מתוך מוזיקת הנושא של *Jujutsu Kaisen*.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-20 מיליון השמעות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
Bongos

"**Bongos**" (בעברית: "**בונגוס**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפרית האמריקאית קארדי בי, בהשתתפות הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון. הוא יצא לאור ב-8 בספטמבר 2023, בהוצאת חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבו השתיים יחדיו.

השיר הגיע למקום הרביעי במצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ.

## רקע וכתיבה
קארדי בי ומייגן די סטליון הכריזו על "Bongos" ב-4 בספטמבר, ושיתפו את עטיפתו כמו גם תאריך יציאתו ברשתות החברתיות. קארדי בי הודיעה ל-*Vogue México y Latinoamérica* באוגוסט 2023 שהיא לא מתכוונת להוציא שיתופי פעולה נוספים לפני סינגל הסולו הבא שלה. לא נמסר ש-"Bongos" ייכלל באלבום האולפן השני שלה. מאוחר יותר, הסבירה קארדי בי שהשיר היה "מעכשיו לעכשיו" וכינתה אותו "סתם אחד מהשירים שבהם אתה צריך מישהו שישיר איתך".

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-12 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר פורסם לצד השיר ב-8 בספטמבר 2023. טאנו מוינו ביימה אותו והוא צולם בבוורלי הילס ובמאליבו, קליפורניה עם תקציב של 2 מיליון דולרים. בריאיון ל-*iHeartRadio*, קארדי בי הסבירה שכוונתה הראשונה הייתה לצלם את הקליפ מחוץ לארצות הברית, אך עונת ההוריקנים האטלנטית אילצה את הפרויקט להישאר בכותלי מאליבו.

נכון לאוגוסט 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-60 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קארדי בי
קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קארדי בי
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי טאנו מוינו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
יוסיף סטאריק

**יוסיף סטאריק** (ברוסית: **Иосиф Евсеевич Старик**; 13 במרץ 1902, סראטוב -  27 במרץ 1964, לנינגרד) היה כימאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא היה מומחה בחקר חומרים רדיואקטיביים.

## קורות חיים
יוסיף סטאריק נולד בשנת 1902 בסראטוב למשפחת יהודית. אביו היה מהנדס כימיה.

לאחר סיום לימודים בגימנסיה מקומית סטאריק החל לימודי כימיה באוניברסיטת סראטוב, בשנת 1921 עבר לאוניברסיטת קייב והחל משנת 1922 למד אוניברסיטת מוסקבה אותה סיים בשנת 1924.

לאחר סיום הלימודים סטאריק עבר ללנינגרד והתחיל לעבוד במכון לחקר רדיואקטיביות. בשנת 1929 הוא סיים עבודת תואר שלישי בנושא תמיסות רדיואקטיביות. בתחום זה הוא עסק גם בהמשך. בשנת 1937 הוא הועמד בראש מעבדה שחקרה שיטות לקביעת גיל עצמים בשיטות רדיואקטיביות. בשנת 1938 סטאריק סיים עבודת פוסט-דוקטורט.

בשנת 1946 סטאריק מונה לסגן מנהל המכון וכיהן בתפקיד זה עד סוף חייו. באותה שנה הוא התקבל כחבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות.

כאשר באוניברסיטת סנקט פטרבורג הוקמה קתדרה לרדיו כימיה סטאריק הועמד בראשה וכיהן בדרגת פרופסור.

סטאריק השתתף בפרויקט בניית פצצה גרעינית סובייטית. בתחום זה הוא השתתף בחיפושי מרביצי אורניום ופיתוח טכנולוגיה לקבלת פלוטוניום כחבר צוות של ויטלי חלופין לצד אלכסנדר רטנר. כמו כן הוא פיתח שיטות להערכת רמת רדיואקטיביות של מים בטבע. הוא השתתף בניסויים גרעיניים. על פעילות בתחום זה הוא קיבל פרס ברית המועצות 3 פעמים ועיטור לנין (3 פעמים).

סטאריק נפטר בשנת 1964 ונטמן בעיר בה עבד.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:כימאים יהודים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1902
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1964
ואיל מוגרבי

**ואיל מוגרבי** (בערבית: **وائل مغربي**; נולד ב-20 באוקטובר 1976) הוא פוליטיקאי דרוזי המכהן כראש המועצה המקומית עין קנייא. מוגרבי הוא ראש מועצת עין קנייא הראשון שנבחר בבחירות דמוקרטיות.

## ביוגרפיה
נולד למזיאת ורוסילה וגדל בעין קנייא. השלישי מבין שישה אחים. למד בבית הספר היסודי עין קניא וחטיבה עליונה במסעדה.

לאחר התיכון למד חינוך גופני בבית הספר למאמנים מכון וינגייט. בשנים 1998–2001 שימש כמורה לחינוך גופני בבית ספר תל חי בקריית שמונה.

בשנת 2001 יצא ללמוד רפואה באוניברסיטת דמשק אך עזב לאחר שנה ולא השלים את התואר.

בשנים 2003–2007 שימש מורה לחינוך גופני בבית הספר אביטל מרום גולן.

בשנים 2006–2013 עבד כמאמן ספורט במרכז קנדה.

בשנים 2007–2018 שימש כמחנך ומורה לחינוך גופני בבית ספר טכנולוגי עתיד מסעדה.

ב-2018 נערכו לראשונה בחירות לרשות המקומית בכפר. מוגרבי התמודד על ראשות המועצה בתחילה מול 5 מועמדים. אך 9 ימים לפני הבחירות הכריזו ראשי הדרוזים על חרם על מי שיצביע בבחירות ו-3 מועמדים ורשימות פרשו מהמירוץ. רוב תושבי הכפר החרימו את הבחירות. וסך הכל הצביעו למועצה 21 קולות בלבד מתוך 1,618 בעלי זכות בחירה (1.3%), 20 מתוך הקולות (95.24%) ניתנו למוגרבי, שהיה לראש המועצה הנבחר הראשון בעין קנייא, וקול אחד (4.76%) ניתן לסמירה רדא עמראן. שני המתמודדים לראשות שנותרו היו גם היחידים שהתמודדו על מקום במועצה, כשרשימת "סאוא" של מוגרבי קיבלה 15 קולות מול קול אחד לרשימת "שוויון ושינוי" שלא עברה את אחוז החסימה וכל 5 המנדטים הוענקו לרשימתו, כשבפועל נותר ברשימה רק מוגרבי והוא נבחר כחבר מועצה יחיד.

בבחירות ב-2024 התמודד מול סמיר דעבוס ונבחר לכהונה נוספת בראשות המועצה עם 84.9% מהקולות. לעומת 15.1 לדעבוס. סיעתו "סאוא" זכתה בשישה מושבים מתוך שבעה למליאת המועצה.

מוגרבי בעל תואר שני במדע המדינה שלטון מקומי ומשרדי ממשלה מאוניברסיטת בר-אילן, ודוקטורנט בתחום הספורט והתיירות מאוניברסיטת סופיה בבולגריה. ספורטאי בתחום אומניות הלחימה קראטה שוטוקן וקרב מגע בעל חגורה שחורה (דאן 8). השתתף בתחרויות בארץ ובעולם.

מוגרבי נשוי לשדא אחות בקופת חולים מאוחדת ואב לשניים. מתגורר בעין קנייא.

## קישורים חיצוניים
* 
* ואיל מוגרבי, באתר מועצה מקומית עין קנייא

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים דרוזים ישראלים
קטגוריה:ראשי מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:מאמני ספורט ישראלים
קטגוריה:ספורטאים דרוזים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:רמת הגולן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
סמל צ'כוסלובקיה

**סמל צ'כוסלובקיה** שונה פעמים רבות במהלך ההיסטוריה של צ'כוסלובקיה, חלק מהגרסאות לפעמים הופיעו זו לצד זו בתור סמל המדינה. עובדה זאת משקפת את ההיסטוריה הסוערת של המדינה ואת הרצון להשתמש בסמלים טריטוריאליים מתאימים.

## גלריות
### בהקמת צ'כוסלובקיה

קובץ:Coat of Arms of the Czechoslovak National Council.jpg|סמל המועצה הלאומית של צ'כוסלובקיה בפריז לפני הקמת צ'כוסלובקיה. (1916–1918).
קובץ:Coat of arms of the Czechoslovak Legion.svg|סמל הלגיונות הצ'כוסלובקיים שימש כסמל לא רשמי של צ'כוסלובקיה בשנים 1918–1920.
קובץ:Lesser arms of Bohemia and Moravia (1939-1945).svg|סמל צ'כוסלובקיה (1919–1920).


### [[הרפובליקה הצ'כוסלובקית הראשונה|הראשונה]] (1918–1938), [[הרפובליקה הצ'כוסלובקית השנייה|השנייה]] (1938–1939) והרפובליקה הצ'כוסלובקית שלאחר המלחמה (1945–1960)

קובץ:Lesser coat of arms of Czechoslovakia.svg|סמל משני של צ'כוסלובקיה (1920–1939, 1945–1960)
קובץ:Middle coat of arms of Czechoslovakia.svg|סמל אמצעי של צ'כוסלובקיה (1920–1939, 1945–1960).
קובץ:Greater coat of arms of Czechoslovakia (1918-1938 and 1945-1961).svg|סמל גדול יותר של צ'כוסלובקיה (1920–1939, 1945–1960).


## היסטוריה
שלוש גרסאות של סמל צ'כוסלובקיה אומצו ב-1920 יחד עם החוקה הצ'כוסלובקית של 1920. לאחר הקמת הרפובליקה הצ'כוסלובקית השנייה ב-1938, כל הגרסאות נותרו רשמיות מבחינה חוקית, אף על פי שכוח המדינה והממשלה השתמשו בעיקר בגרסה האמצעית, באשר להדגיש את המשטר הפדרלי האוטונומי החדש ואת נטישת המושג של צ'כוסלובקיזם. הנשק האמצעי הוצא משימוש למעשה כאשר גרמניה כבשה את בוהמיה ומוראביה והוקמה סלובקיה העצמאית. כשצ'כוסלובקיה הוקמה מחדש ב-1945 בתום מלחמת העולם השנייה, כל שלוש הגרסאות הוקמו מחדש, אך הסמל הפחות הפך לגרסה העיקרית בשימוש. הגרסה האמצעית לא הייתה בשימוש לאחר מכן.

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

קטגוריה:סמלי מדינות לשעבר
קטגוריה:צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ממשלת צ'כוסלובקיה
קטגוריה:צ'כיה: סמלים לאומיים
קטגוריה:סלובקיה: סמלים לאומיים