המכביה

[שמאל|ממוזער|250px|טקס הפתיחה של [המכביה השבע-עשרה]]
**המכביה** או "המכביה העולמית" היא תחרות ספורט רב-ענפית המתקיימת מדי ארבע שנים בישראל בהשתתפות ספורטאים יהודים מרחבי העולם.

הבסיס הטמון ברעיון המכביה הוא קיום אולימפיאדה של יהודים, על אדמת ארץ ישראל, בה ישתתפו ספורטאים כנציגי התפוצות השונות של העם היהודי.
המכביה היא אירוע הדגל של מכבי ולאורך השנים השתתפו בה ספורטאים רבים אלופים אולימפיים, אלופי ושיאני עולם. בנוסף לתחרות הספורטיבית, המכביה מציעה גם מגוון אירועים חברתיים, סמינרים על המסורת היהודית וסיורים חינוכיים ברחבי הארץ.

## מכביות אזוריות
מלבד המכביה העולמית בישראל, מתקיימים גם טורנירי מכביה נפרדים ליבשות: תחת מכבי תנועה עולמית פועלים שש פדרציות והם מכבי צפון אמריקה (ארצות הברית וקנדה), מכבי אמריקה הלטינית, מכבי אירופה, מכבי אוסטרליה, מכבי דרום אפריקה ומכבי ישראל.
* משחקי מכבי פאן אמריקה, מדי ארבע שנים. האחרונה התקיימה ב-2023 בבואנוס איירס, בירת ארגנטינה).
* משחקי מכבי אירופה, מדי ארבע שנים. האחרונה התקיימה ב-2023 בקרקוב, פולין).
* המכביה האוסטרלית, טורניר שנתי לנוער מאוסטרליה וניו זילנד לצד מספר משחקים שנערכו לבוגרים.
* בדרום אפריקה מקיימות הקהילות משחקים אחת לשנתיים.
* איגודי הקהילות היהודיות של קנדה וארצות הברית מקיימים החל מ-1982 מדי שנה תחרויות אזוריות בשם "מכביית הנוער" לבני 14–18. ב-2011 התקיימו המשחקים באופן חד פעמי בישראל.
* מכביית נוער אירופאית לגילאי 18-16 אמורה להתקיים מדי 4 שנים, התקיימה ב-2024 בלונדון וכללה משלחות אורחות גם מארגנטינה, דרום אפריקה, ארצות הברית וישראל.
* ב-2018 התקיימה בישראל לראשונה "מכביית הנוער העולמית" (משחקי מכבי לנוער). ב-2023 התקיימה בפעם השנייה. חיפה אירחה את מכביות הנוער.

## מכביות חורף
* מכביית החורף הראשונה התקיימה בשנת 1933 בזאקופנה שבפולין. במכביה השתתפו כ-400 ספורטאים משמונה מדינות.
* מכביית החורף השנייה התקיימה בשנת 1936 בבאנסקה ביסטריצה שבצ'כוסלובקיה (כיום בסלובקיה). במכביה השתתפו כ-2,000 ספורטאים מ-12 מדינות.
* מכביית החורף השלישית התקיימה בינואר 2023. זוהי מכביית החורף הראשונה מאז תום מלחמת העולם השנייה, היא מתקיימת ברופולדינג , במדינת בוואריה שבגרמניה. במכביה השתתפה כ-500 ספורטאים מ-20 מדינות, בהן משלחת ישראלית.
* מכביית חורף לנוער לקהילות היהודיות מקנדה וארצות הברית מתקיימת אחת לכמה שנים.

## השתתפות לא-יהודים במכביה
למעט יהודים, משתתפים במכביה גם ספורטאים מהמגזר הלא יהודי בישראל. אדוארד מרון היה לערבי מרוני הראשון שהשתתף במכביה ואף זכה במדליית כסף בהרמת משקולות ב. אסאלה חלאג' הייתה לשחיינית הערבייה הראשונה שזכתה במדליית זהב. דועה סלימן-חטיב הייתה לאתלטית הערבייה הראשונה שזכתה במדליית זהב.

למכביה הוזמנו ספורטאים מהשורה הראשונה בעולם, שאינם יהודים, על מנת שישתתפו כראווה מחוץ למסגרת התחרות. בין הספורטאים היו: ב השתתפו פרי או'בריאן והריסון דילארד האלופים האולימפיים ושיאני העולם באותה העת מארצות הברית. במכביה השישית השתתפו רייפר ג'ונסון, האלוף האולימפי ושיאן העולם בקרב 10, וג'ון תומאס, שיאן העולם בקפיצה לגובה מארצות הברית. ב השתתף סגן האלוף האולימפי בריצת 800 מטר הקנדי ביל קרותרס והאלוף האולימפי (טוקיו 1964) ואלוף העולם בג'ודו אנטון חסינק מהולנד. ב השתתפו השחייניות אדה קוק מהולנד האלופה האולימפית ושיאנית העולם במשחי הפרפר באותה העת וקארן מיור מדרום אפריקה, שיאנית העולם במשחי הגב באותה העת, וב השתתף עמוס ביווט האלוף האולימפי מקניה ועוד.

## היסטוריה
הוגה רעיון המכביה ומגשימו היה יוסף יקותיאלי. בנעוריו התגלגלה לידיו חוברת על אולימפיאדת סטוקהולם שהתקיימה ב-1912. בחוברת קרא שספורטאים יהודים רבים שהשתתפו בשם מדינותיהם זכו במדליות ואז צץ הרעיון במוחו: לפעול להשתתפות ספורטאי ארץ ישראל באולימפיאדה. בינתיים פרצה מלחמת העולם הראשונה, ויקותיאלי התגייס לצבא האימפריה העות'מאנית. כששב מן המלחמה חזר לפעילותו במכבי ולרעיון שלו. הוא פנה לוועד האולימפי הבינ"ל אך נענה בסירוב. הם טענו שספורטאים ללא מדינה לא יכולים להשתתף באולימפיאדה. אם כך, החליט יקותיאלי ליזום אולימפיאדה יהודית. ב-1929 יקותיאלי נסע לקונגרס מכבי עולמי שהתקיים במהאריש אוסטראו בצ'כוסלובקיה ושם נשא נאום ובעקבותיו נתקבלה הצעתו לערוך את המכביה הראשונה בארץ ישראל בשנת 1932 במלאת 1,800 שנה למרד בר-כוכבא. במסגרת הקונגרס באוסטרבה נערכה המכביה האירופית הראשונה וב-1930 נערכה באנטוורפן, המכביה האירופית השנייה שקדמו למכביה העולמית.

בנאומו אמר יקותיאלי: 

המכבי אימץ את תפיסתו של יקותיאלי לגבי המכביות ולמרכיב הספורטיבי הצטרף גם המניע של חיזוק הקשר שבין יהדות התפוצות לארץ. רעיון מעין זה כבר נהגה בקונגרסים הציוניים. מקס נורדאו כבר קרא ב ב-1898 בעד החזרת "יהדות השרירים האבודה" ליושנה ולהחזיר ל"יהודי הגלותי" את תדמית "היהודי הלוחם", ובכך לתת מענה לתחושות ההשפלה של היהדות באירופה ולתופעת האנטישמיות. השיקום הפיזי של היהדות, לדעת נורדאו, קודם אף לשיקומה המוסרי והפוליטי.

את הרעיון לקיים משחקים עולמיים של נוער יהודי, מעין משחקים אולימפיים יהודים, העלה כבר ב-1911 פריץ אברהם בביטאון "אגודת המתעמלים היהודית" (ארגון שהוקם בגרמניה ב-1903 ואיגד תחתיו את כל אגודות הספורט היהודיות בגרמניה כשבהמשך הוקם גוף באותו שם לכל אגודות הספורט היהודיות באירופה וב-1921 שינה את שמו לאגודת מכבי העולמית). אך מי שהיה המאיץ העיקרי למימושו של הרעיון היה יוסף יקותיאלי, ממנהיגיה הבולטים של מכבי ארץ ישראל ומהדמויות הפעילות של הספורט בארץ-ישראל. בין המניעים של יקותיאלי לקיים את "המכביה": להפגין שגם העם היהודי הוא בעל פוטנציאל ספורטיבי ולא רק עם שרכון על דפי ספר הספרים והגמרא ולהדק את הקשר בין הגולה לעם היהודי בתקווה שחלק מהספורטאים יצטרפו לעם היושב בציון. על מפעל חייו בתחום הספורט הוענק לו פרס ישראל.

מכבי ארץ ישראל קיימה לראשונה טורניר ראווה של ספורט חובבים בסוכות 1919 בירושלים בהשתתפות כ-500 ספורטאים חובבים (כולל מספר נציגים מהקהילה היהודית בדמשק) ואלפי צופים.

### שנות ה-30: המכביות הראשונות תחת המנדט הבריטי בארץ ישראל
#### המכביה הראשונה
[ממוזער|250px|שמאל|כרזה לקראת [המכביה הראשונה]]

קונגרס ה**[[מכבי (ספורט)|מכבי]] העולמי** החליט לקבל את הצעת יוסף יקותיאלי, לקיים את המכביה הראשונה באביב 1932. מיד עם חזרתו מהקונגרס פעל יקותיאלי במרץ להגשמת רעיון המכביה. הוא יזם שני מסעות של רוכבי אופנועים לאירופה כדי לבשר שם על קיום המכביה ולהמריץ את הספורטאים היהודים להתארגן לקראתה. המסע הראשון היה ב-1930
לאירופה. המסע השני, ובראשו יוסף יקותיאלי, יצא שנה אחר-כך מתל אביב ללונדון. המשלחת עברה בתשע ארצות ובעשרות ערים וזכתה להצלחה רבה.

יקותיאלי פעל להכשרת אצטדיון חדש ליד שפך הירקון. ואכן זמן קצר לפני פתיחת המכביה הוקם אצטדיון המכביה ליד שפך הירקון. המקום נועד להיות האתר המרכזי שבו יתקיימו התחרויות.

טקס המכביה הראשונה נפתח חגיגית ב-28 במרץ 1932, כ' באדר ב' ה'תרצ"ב בבית-העם בתל אביב בהשתתפות אישי ציבור ובראשם ראש העיר מאיר דיזנגוף. למוחרת הוביל דיזנגוף, רכוב על סוסו, את מצעד הספורטאים, שמנה 390 ספורטאים מ-18 מדינות, מהגימנסיה העברית "הרצליה" מרכז חיי התרבות של ת"א אז עד אצטדיון המכביה, מרחק של כחמישה קילומטרים.

במהלך התחרויות שנמשכו חמישה ימים התחרו הספורטאים ברוב הענפים המרכזיים הפופולריים, בהם אתלטיקה, שחייה וכדורגל.

את החסות לטקס הסיום נתן הנציב העליון ארתור ווקופ, ובסיומו נערך מצעד הסיום בכיוון ההפוך, מאצטדיון "המכביה" לכוון הגימנסיה העברית "הרצליה".

כמו כן, לאחר מכביה זו ובעקבותיה, התקיימה מכביית החורף הראשונה בפולין בפברואר 1933.

#### המכביה השנייה
שמאל|ממוזער|250px|תעודת הוקרה על תרומה ל

המכביה השנייה התקיימה ב-1935 בהשתתפות 1,350 ספורטאים מ-28 מדינות. הסיבה לעריכת המכביה בשנה זו הייתה שהמארגנים לא רצו לקבל את הדימוי שהם מחקים את המשחקים האולימפיים, ולכן החליטו לערוך את המכביות מדי שלוש שנים ולא ארבע. ההערכות לקראת מכביה זו נערך כשנה, עובדה שהגדילה באופן ניכר את ההוצאות לעומת המכביה הראשונה, מה שגרם לזה שמכביה זו, בניגוד לקודמת תיתמך כספית על ידי תנועת מכבי העולמית, ולא רק על ידי מכבי הארץ-ישראלית, כאשר בנוסף אורגנה מגבית עולמית לשם קיום האירוע.

חלק גדול ממשתתפי המכביה היו עולים לארץ ישראל שבאו במסווה של ספורטאים, וכך עקפו את מגבלות העלייה של הבריטים. דוגמה לכך הם הספורטאים שעלו מרומניה והקימו את פלוגת מכבי נתניה. מסיבה זו רצו המארגנים לקיים את "המכביה" השלישית כבר ב-1938 כשעננת המלחמה כבר החלה מרחפת בצורה מאיימת באירופה, אך המאורעות שהיו בארץ והתנגדות הבריטים שחששו לתגובת הערבים מנעו את קיומה במתכונת בין-לאומית, ובמקומה התקיימה המכביה הארצית.

במכביה זו השתתפו נציגים ממדינות ערב כמו: מרוקו, לוב, מצרים, לבנון וסוריה, וברגע האחרון הופתעו המארגנים מהשתתפות משלחת מכובדת ממדינת גרמניה הנאצית, לאחר שהמשלחת קיבלה לבסוף אישור מהשלטונות הנאציים להצטרף למשחקים.

משלחת דנציג צעדה בנפרד ממשלחות מכבי פולין וגרמניה, ברוח העימות הגאו-פוליטי מדיני בין אותן מדינות בתקופה זו.

בנוסף למכביה זו התקיימה גם מכביית החורף השנייה בצ'כוסלובקיה בפברואר 1936.

### לאחר הקמת מדינת ישראל: המכביה השלישית ועד המכביה העשרים ואחת
מלחמת העולם השנייה והמאבק על הקמת המדינה מנעו את קיום המכביות בשנות ה-40. מהמכביה הרביעית התקיימו המכביות דרך קבע מדי ארבע שנים (שנה אחרי האולימפיאדות), פרט ל, שנדחתה בשנה בעקבות מגפת הקורונה ולמכביה העשרים ושתיים שנדחתה בעקבות המצב הביטחוני מול איראן ומבצע עם כלביא.

### גלריית תמונות מהמכביות

Maccabia.jpg|הזוכים בריצת 10,000 מטר ב
Fourth Maccabiah Games stamp.jpg|בול דואר ישראל לרגל המכביה הרביעית
Flickr - Government Press Office (GPO) - A BASKETBALL GAME BETWEEN THE U.S. AND BRAZIL.jpg|משחק כדורסל בין ארצות הברית וברזיל במשחקי המכביה החמישית
25 years to Maccabiah Games postal stamp.jpg|בול שהונפק לציון 25 שנה למכביה
Flickr - Government Press Office (GPO) - The 100 m backstroke competition.jpg|זינוק למשחה 100 מטר גב ב


## כרזות וסמלי המכביה לאורך השנים
את סמלי המכביות ה-9 עד ה-16, מלבד זה של המכביה ה-11, עיצב האמן דן ריזינגר.

קובץ:1932 Maccabiah logo.jpg|המכביה הראשונה (1932)
2nd Maccabiah Poster.jpg|פוסטר המכביה השנייה - בעיצובו של פרנץ קראוס
2nd Maccabiah Symbol.jpg|המכביה השנייה (1935)
Maccabia 3.jpg|המכביה השלישית (1950)
3rd Maccabiah Symbol.png|המכביה השלישית
4th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה הרביעית (1953)
5th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה החמישית (1957)
Maccabiah 6.jpg|המכביה השישית (1961)
Maccabiah 7.jpg|המכביה השביעית (1965)
8th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה השמינית (1969) בעיצובו של אליעזר ויסהוף
9th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה התשיעית (1973) בעיצובו של דן ריזינגר
Maccabiah 10.jpg|המכביה העשירית (1977) בעיצובו של דן ריזינגר
Maccabiah 11.jpg|המכביה ה-11 (1981)
Maccabiah 12.jpg|המכביה ה-12 (1985) בעיצובו של דן ריזינגר
13th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה ה-13 (1989) בעיצובו של דן ריזינגר
14th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה ה-14 (1993) בעיצובו של דן ריזינגר
15th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה ה-15 (1997) בעיצובו של דן ריזינגר
16th Maccabiah Symbol.png|המכביה ה-16 (2001) בעיצובו של דן ריזינגר
המכביה השבע עשרה.png|המכביה ה-17 (2005) בעיצובה של אורית חן צדוק
18th Maccabiah Symbol.jpg|המכביה ה-18 (2009)
19th Maccabiah Symbol.svg|המכביה ה-19 (2013)
קובץ:המכביה העשרים.png|המכביה ה-20 (2017) בעיצובו של איתי בלאיש
המכביה21.svg|המכביה ה-21 (2022) בעיצובו של איתי בלאיש
Maccabiah 2025.png|המכביה העשרים-ושתיים (מכביה 2025)


## ענפי הספורט במכביה
שמאל|ממוזער|240px|מדליות במכביה ה-18 מלפנים
שמאל|ממוזער|240px|מדליות במכביה ה-18 מאחור

### ענפי הספורט במכביה

## משתתפים בולטים
[ממוזער|[בן הלפגוט, שלוש פעמים רצופות אלוף המכביה בענף הרמת משקולות]]
בין המשתתפים במשחקי המכביה היו אלופים אולימפיים ובעלי מדליות אולימפיות, אלופי עולם ושיאני עולם:
*אתלטיקה: ליליאן קופלנד, ג'רי אשוורת', גרי גובנר, דוד סגל, אלכס אברבוך
*הוקי שדה: קרינה בנינכה
*היאבקות: הנרי ויטנברג
*הרמת משקולות: אייזק ברגר, פרנק ספלמן, גרי גובנר, בן הלפגוט
*התעמלות: אגנס קלטי, מיץ' גיילורד, ולרי בלנקי, קרי סטרוג, אייבי גרוספלד, לינוי אשרם, ארטיום דולגופיאט, אלי רייזמן
*טניס: בראד גילברט, ניקולאס מאסו, דיק סוויט, ג'ולי הלדמן, אנג'לה בקסטון, טום אוקר
*טניס שולחן: אנג'ליקה רוזיאנו
*סיף: אלברט אקסלרוד, אלן ג'יי, איב דרייפוס, ואדים גוצט, מריה מזינה, סרגיי שריקוב
*שחייה: מארק ספיץ, לני קרייזלברג, ג'ייסון ליזאק, מרילין רמנובסקי, ונדי ויינברג, גארט ובר-גייל, אנתוני ארווין, סקוט גולדבלט
בין המכביה השלישית ועד ל לא השתתפו במכביות ספורטאים ממדינות מזרח אירופה. על כן ספורטאים בכירים שאף זכו במדליות אולימפיות מברית המועצות, הונגריה ורומניה לא השתתפו במשחקים.

## תרומת המכביות
המכביות תרמו לפיתוח הספורט בישראל וכן הצליחו כאירוע יהודי כלל עולמי אם כי רבים מהספורטאים המשתתפים בה נחשבים רק לספורטאים חובבים ולרוב בתחרויות המכביה השונות לא נשברים שיאי ספורט בינלאומיים אך ייתכנו שיאים מקומיים.

עם זאת חלק מהספורטאים שלקחו חלק במכביה זכו לאחר מכן בהצלחה באולימפיאדה.  לדוגמה, השחיין מארק ספיץ זכה לאחר השתתפותו במכביה בשבע מדליות אולימפיות. דוגמה אחרת היא טל ברודי, שלאחר ששיחק בטורניר הכדורסל של המכביה בנבחרת ארצו חזר לאחר מכן לארץ לצמיתות והפך לעמוד התווך של נבחרת ישראל בכדורסל ולאגודת מכבי ותרם להצלחתם במישורים הבינלאומיים.

על מסורת המכביות העיב אסון המכביה, שבו נהרגו ארבעה חברי המשלחת האוסטרלית כתוצאה מהתמוטטות גשר מעל נחל הירקון בעת טקס הפתיחה של המכביה ה-15בשנת 1997. בעקבות זאת במכביה ה-16 חלה נסיגה גדולה בכמות הספורטאים המשתתפים וכן היא הועתקה לראשונה לירושלים.
ממוזער|213x213 פיקסלים|שלט רחוב המכביה בעיר נתניה
על שם המפעל קרוי רחוב בעיר נתניה הסמוך לאצטדיון הכדורגל העירוני.

## ביקורת
מסורת המכביה מבקשת להדגיש זהות יהודית, ועל כך ספגה ביקורת מאנשים וגופים שונים הטוענים כי מדובר באקט גזעני זאת, אף על פי שקיימים טורנירי ספורט אחרים במדינות אחרות בעולם המבוססים על אמונה או לאום משותף: דת (משחקי אחוות האסלאם), מוצא אתני (המשחקים הפאן-ערביים), ההיסטוריה הקולוניאליסטית (משחקי חבר העמים הבריטי) ועוד.

## ראו גם
* אסון המכביה
* כפר המכביה
* ספורט בישראל
* יהודים וספורט
* יהודים במשחקים האולימפיים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
*  תהלוכת המכבים בחוצות תל אביב - סרט על המכביה הראשונה (1932), מתוך ארכיון שפילברג, בערוץ היוטיוב של האוניברסיטה העברית בירושלים
*  המכביה הראשונה, 1932, מערוץ היוטיוב של יעקב גרוס. הסרטה בידי צוות פולני, הבמאי אלכסנדר פורד
*  יוסף יקותיאלי - מגשים החלומות, סרט על יוסף יקותיאלי ביוטיוב
*  המכביה התשיעית, 1973, גנזך המדינה
* 
* שיאי המכביה באתלטיקה
* כתבות ומאמרים על המכביה, מתוך בלוג "הספרנים" באתר הספרייה הלאומית
* 

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:ציונות
קטגוריה:ישראל: תחרויות אתלטיקה