open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יהודה יהב

[ממוזער|300px|יהודה יהב עם יצירתו "הנשר החלול" במבנה [האנדרטה לחללי נשר במערכות ישראל]]
**יהודה יהב** (נולד ב-20 ביולי 1948) הוא אדריכל, פסל, צייר ומעצב אנדרטאות וחדרי מורשת ישראלי.

## ביוגרפיה
יהב נולד בחיפה שם גם למד אדריכלות בטכניון. לאחר גמר לימודיו האקדמיים בשנת 1975 עבד מספר שנים בפתח תקווה ובשנת 1979 פתח משרד אדריכלים עצמאי. יהב הוא אדריכל פעיל שתכנן מבני מגורים פרטיים, מבני חינוך ומסעדות, אך תרומתו המשמעותית ביותר היא תכנון חדרי מורשת ואנדרטאות בכל רחבי הארץ, ובמיוחד אנדרטאות לזכר קרבות ופעולות בהם השתתפו חיילי חטיבת אלכסנדרוני.

## אנדרטאות וחדרי זיכרון נבחרים
* אנדרטה לזכר חללי חטיבת אלכסנדרוני, נתניה.
* אנדרטה לזכר "ההעפלה", נתניה.
* אנדרטה לזכר נופלי בית הספר אורט יד לבוביץ, נתניה.
* אנדרטה לזכר חללי אוגדה 252, לטרון.
* אנדרטת אוגדה 143, לטרון.
* אנדרטה לזכר חללי גדוד 32 מחטיבת אלכסנדרוני, לטרון.
* אנדרטה לזכר הנופלים בקרבות תל מוטילה, אלמגור.
* אנדרטה לזכר "הקרב על המים", אלמגור.
* אנדרטה לזכר חללי גדוד 33 מחטיבת אלכסנדרוני, כפר סבא.
* אנדרטה לזכר קורבנות השואה בעיירה גור (פולין), חולון.
* אנדרטה לזכר קורבנות השואה, בית יצחק.
* אנדרטה לזכר תנועת הנוער "עקיבא", בית יהושע.
* חידוש אנדרטה קיימת לחטיבת אלכסנדרוני, גבעת כ"ח.
* חידוש אנדרטה קיימת לחטיבת אלכסנדרוני, טנטורה.
* אנדרטת גדוד 184, אבירי לב, תרום.
* אנדרטה לזכר חללי גדוד 33 מחטיבת אלכסנדרוני, קאקון.
* אנדרטה לזכר חללי חטיבת אלכסנדרוני, עין איילה.
* אנדרטה לזכר חללי חטיבת אלכסנדרוני, תל השומר.
* חדר זיכרון יחש"מ חאיון, חאיון.
* חדר זיכרון יחידת קשת, צריפין.
* חדר זיכרון חטיבת אלכסנדרוני, נתניה.
* חדר זיכרון חטיבת גבעתי, בא"ח קציעות.
* חדר זיכרון חטיבת הנגב.
* חדר זיכרון חיל החימוש, בית יד לבנים, נתניה.
* מיצב לאלוף ישראל טל במוזיאון יד לשריון בלטרון.
* אנדרטת ההגנה בפתח תקווה
* אנדרטת עקיבא בבית יהושע
*אנדרטת מחנה המעצר בלטרון

## גלריית תמונות

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ישראל: הנצחה
קטגוריה:בוגרי תיכון טשרניחובסקי
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
עמנואל מנדל

**עמנואל מנדל** (בגרמנית: **Emanuel Mendel**; 28 באוקטובר 1839 – 23 ביוני 1907) היה נוירולוג ופסיכיאטר יהודי-גרמני, פרופסור באוניברסיטת ברלין, מנהל בית החולים הכללי בברלין ופוליטיקאי, חבר הרייכסטאג של הקיסרות הגרמנית.

## חייו
עמנואל מנדל נולד בשנת 1839 בבּוּנצלאוּ שבשלזיה תחתית (כיום בולסלבייץ בפולין).
למד רפואה בברסלאו ובברלין. את תואר הדוקטור שלו קיבל ב-1860 בנושא אפילפסיה. בתחילה עבד כרופא מיילד. לאחר קבלת התואר עבד במרפאה של אדוארד היימן. בעקבות מחלה קשה של ד"ר היימן החל ב-1864 לנהל את המרפאה, וב-1868 הקים מרפאה פסיכיאטרית ברובע פנקו בברלין. בהמשך התמחה בנוירולוגיה ובפסיכיאטריה וקיבל את ההסמכה כמרצה באוניברסיטה ב-1873.

מ-1884 לימד פסיכיאטריה באוניברסיטת ברלין וכן פסיכיאטריה משפטית, והתמנה למנהלה של המרפאה הפסיכיאטרית. ב-1885 התפטר מניהול המרפאה, ועשר שנים מאוחר יותר מכר אותה לגוסטב שולינוס (Scholinus). ב-1882 ייסד מנדל את כתב העת "כתב העת המרכזי לנוירולוגיה" (*Neurologisches Centralblatt*), שאותו ערך עד מותו. בכתב עת זה פרסם גם פרויד.

עמנואל מנדל היה חבר במפלגת הקדמה הגרמנית. ביוזמתו נבנה ב-1905 בית חולים ברובע פנקו בברלין. קהילת פנקו העמידה לזכרו ב-1911 פסל בדמותו בגן בית החולים; בשנת 1935 סילקו הנאצים את הפסל, ומאז נעלם.
מנדל היה חבר ברייכסטאג (הפרלמנט הגרמני) מ-1877 עד 1881 והיה מעורב בחקיקה בנושאי בריאות.

## עבודתו

תחומי ההתעניינות של מנדל היו שיתוק מתקדם, מאניה ואפילפסיה. הוא דגל בסינתזה של פסיכיאטריה ונוירולוגיה. ב-1893 החל להשתמש בתמצית של *Duboisia myoporoides*, מין עץ הגדל באוסטרליה, לטיפול במחלת פרקינסון. המרפאה והמעבדה שניהל היו קשורים (אך לא שייכים) לאוניברסיטה.

אחד מחיבוריו היה ספר לימוד לפסיכיאטריה לתלמידי רפואה (*Leitfaden der Psychiatrie für Studirende der Medicin*)

## כתביו

* *De operationibus ad sanandam epilepsiam adhibitis: Adjectis duabus observationibus]*. Berlin 1860.
* *Die progressive Paralyse der Irren.* Berlin 1880.
* *Die Manie. Eine Monographie.* Wien 1881. Nachdruck: VDM, Müller, Saarbrücken 2007, .
* *Der Hypnotismus*. Hamburg 1889.
* *Die hereditäre Syphilis in ihren Beziehungen zur Entwicklung von Krankheiten des Nervensystems.* Berlin 1896.
* *Leitfaden der Psychiatrie für Studirende der Medicin.* Enke, Stuttgart 1902. Machdruck: VDM, Müller, Saarbrücken 2006, .


## לקריאה נוספת

* Uta Fleckner: *Emanuel Mendel (1839–1907). Leben und Werk eines Psychiaters im Deutschland der Jahrhundertwende*. Dissertation, Freie Universität Berlin, 1994.


## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה של עמנואל מנדל 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט הגרמני
קטגוריה:פסיכיאטרים יהודים גרמנים
קטגוריה:נוירולוגים יהודים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים גרמנים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1839
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1907
ספינת עבדים

שמאל|ממוזער|250px|תמונות המראות כיצד הועברו העבדים בספינות
**ספינת עבדים** הייתה ספינת משא גדולה שהוסבה במיוחד לצורך הובלת עבדים, בעיקר עבדים שנרכשו מאפריקה לאמריקה.

המסלולים הבולטים ביותר של ספינות העבדים יצאו מחופי צפון מערב ומערב אפריקה לדרום אמריקה, ולחוף הדרום מזרחי (ארצות הברית של היום) והאיים הקריביים, מסלול שכונה מעבר הביניים. כ-12.5 מיליון אפריקאים הועברו בספינות מהסוג הזה. 

הסחר בעבדים האפריקאים הוצא מחוץ לחוק בשנת 1807, על פי חוק משותף של ארצות הברית ובריטניה. בתחילה החל הביטול בבריטניה, והחוק האמריקאי נכנס לתוקף מאוחר יותר, ב-1 בינואר 1808. לאחר תאריך זה נחשבו כל ספינות העבדים שיצאו מאפריקה לפיראטיות ונתונות ללכידתם של הצי האמריקני והצי המלכותי הבריטי. 

בשנת 1815, במועצת וינה, ספרד, פורטוגל, צרפת והולנד הסכימו לבטל את סחר העבדים מטעמן. במהלך תקופה זו הפכו ספינות העבדים לקטנות וצפופות יותר, בתמורה לביצועים משופרים, ושינו את ייעודם ככלי שיט להברחות במצור ימי.

## לקריאה נוספת
* מרקוס רדיקר. **[[ספינת העבדים: היסטוריה אנושית]]** תרגום מאנגלית: עופרה אביגד ויואב כ"ץ. תל אביב, הוצאת בבל ומשכל, 2014. 480 עמ'.

## קישורים חיצוניים

* מעבר הביניים 
*מסעות - מסד הנתונים של סחר העבדים הטרנס אטלנטי 
*מסלול העבדות, אתר אונסק"ו 
* 

עבדים
קטגוריה:עבדות
אנזים מלאכותי

שמאל|ממוזער|250px|איור של אנזים מלאכותי
**אנזים מלאכותי** הוא מולקולה אורגנית סינתטית שמיוצרת במטרה לחקות את האתר הפעיל של אנזים טבעי. היא נבנית ממולקולה מארחת האחראית להתקשרות סלקטיבית עם הסובסטרט ואשר אליה מוסיפים קבוצות פונקציונליות כדי להשיג פעילות קטליטית.

יצירתם של אנזימים חדשים מאפשרת מגוון יישומים עתידיים בתחומי הרפואה והתעשייה. צוות מדענים מאוניברסיטת וושינגטון בסיאטל וממכון ויצמן למדע, הצליח במשימה זו לראשונה ב-2008.

## גישת המחקר
הזירוז של תגובה כימית על ידי אנזים נעשה בקצב גבוה ותוך כדי סלקטיביות גבוהה. הפעילות מתרחשת בחלק קטן של המקרומולקולה המרכיבה את האנזים שנקרא האתר הפעיל. קשירת הסובסטרט בקרבה לקבוצות הפונקציונליות באנזים, גורם לזירוז התגובה על ידי 'אפקט פרוקסי'. הרעיון שבבסיס הסינתיזה המלאכותית הוא שאפשר ליצור זרזים דומים אך מ**מולקולות קטנות** שיְחָקוּ את האתרים הפעילים באנזים. לשם כך, צריך ליצור במולקולות קטנות את היכולת לקשר סובסטרט עם קבוצות פונקציונליות מזרזות. את האתר הפעיל המלאכותי מרכיבים על מולקולות מארחות.

בתחילה המולקולות המארחות היו בעיקר ציקלודקסטרין, אתרים כתריים או קליקסארן (Calixarene) (סוג של מקרומולקולה טבעתית). למרות יכולתן להאיץ את התגובה פי 1,000, המולקולות המלאכותיות נמצאות הרבה מתחת לביצועי האנזימים הטבעיים שמגיעים לפי מיליון (x106). נוסו גישות חדשות כמו שימוש בפפטידים או בנוגדנים קטליטיים.

ניסויים הראו ש חומצת האמינו היסטידין יכולה לשמש לחיקוי מספר מטאלופרוטאינים ואנזימים. גם הוכח שניתן לחקות מספר חלבונים, ביניהם גם אנזימים, בעלי אטום נחושת (כמו טירוזינאז, המוציאנין, וקטכול-אוקסידאז) ואשר מכילים אתר בו קיים קשר כימי הנקרא 'קשר נחושת מסוג 3'. מדובר בזריקת עידוד לגישות חדשות שמתכוונות לחקות סמנים כמו חומצות אמינו ופפטידים על גבי האנזים.

## תהליך בניית אנזים מלאכותי
האנזים הוא זרז (קטליזטור) ביולוגי. זוהי מולקולת חלבון העשויה "מחרוזת" של חומצות אמינו, המתקפלות ליצירת מבנה תלת-ממדי מוגדר. צוות החוקרים שעסק בבניית האנזים המלאכותי - ניגש, בשלב ראשון, לעצב את ליבה של המכונה – "האתר הפעיל" - שבו מתבצעת התגובה הכימית. התפקיד אותו הועידו המדענים לאנזים החדש הוא סילוק פרוטון (אטום מימן טעון חיובית) מאטום פחמן. לשם כך יצרו מערך הכולל חומצת אמינו שתפקידה "לקטוף" את הפרוטון, וחומצות אמינו נוספות המזרזות את תהליך העברת הפרוטון.
השלב הבא בבניית האנזים היה תכנון המקרומולקולה המארחת, כלומר קביעת הרצף של כ-200 חומצות האמינו המרכיבות את החלבון. לכאורה, מספר הדרכים לסדר חומצות אמינו מ-20 סוגים שונים, במחרוזת המורכבת מ-200 יחידות, הוא עצום. אך למעשה, רק מספר מצומצם של אפשרויות אכן בא בחשבון, משום שרצף חומצות האמינו קובע את המבנה המרחבי של האנזים, ולכן גם משפיע על פעילותו.

לדעת החוקרים: "שילוב הטכנולוגיות – קביעת מבנה (האנזים המלאכותי) באמצעות תכנון ממוחשב, ותהליך אבולוציוני במבחנה – פותח אופקים חדשים בייצור אנזימים מלאכותיים" אומר פרופ' תופיק ממכון ויצמן; "הודות למחקר זה אנו מבינים יותר את המבנה ודרכי הפעולה של אנזימים. הבנה זו תאפשר תכנון וייצור של אנזימים ליישומים שהטבע לא "חשב" עליהם, כמו פירוק רעלים, ייצור תרופות, ותהליכים רבים נוספים".

## קישורים חיצוניים
* אנזים מלאכותי , באתר epochtimes
* אנזים מלאכותי Online Editor(s): Ronald Breslow Published Online: 24 MAR 2006

## הערות שוליים

קטגוריה:אנזימים
רואנדה במשחקים הפאראלימפיים

**[[רואנדה]]** השתתפה לראשונה ב בסידני (2000), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה רואנדה חלק מעולם.

עד המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) כל המשלחות אותן שלחה רואנדה למשחקים הפאראלימפים לאורך השנים היו תמיד משלחות קטנות, ומעולם לא עלו על שני ספורטאים. רואנדה זכתה במדליה פאראלימפית אחת, ב במרוץ ל-800 מטר (קטגוריה T46). אל המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) שלחה רואנדה משלחת של 13 ספורטאים, שלא הצליחו לזכות במדליה פאראלימפית.

## ראו גם
* רואנדה במשחקים האולימפיים
* רואנדה במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:רואנדה: ספורט
מרוקו במשחקים הפאראלימפיים

**[[מרוקו]]** השתתפה לראשונה ב בסיול (1988), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה מרוקו חלק מעולם.

בקרב הספורטאים המרוקאים בלטה האצנית צנעא בן חאמה שזכתה בשלוש מדליות זהב ב במרוץ ל-100, 200 ו-400 מטרים (קטגוריה T13). במירוץ ל-100 מטרים שברה בן חאמה את השיא הפאראלימפי במקצה המוקדמות והעמידה אותו על 12.38 שניות. במקצה הגמר היא שברה את השיא שנית, והעמידה אותו על שיא עולם בקטגוריית הנכות שלה עם 12.28 שניות. גם במקצה הגמר של התחרות ל-400 מטר קבעה בן חאמה שיא פאראלימפי כשהשיגה במקצה הגמר תוצאה של 55.56 שניות.

## ראו גם
* מרוקו במשחקים האולימפיים
* מרוקו במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:מרוקו: ספורט
אופיר דוידזאדה

**אופיר דוידזאדה** (נולד ב-5 במאי 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל באר שבע מליגת העל ובנבחרת ישראל.

## קריירת מועדונים
נולד בבאר שבע, לשמעון דודזאדה, צבר ממוצא פרסי, ולרחל (לבית עמרני), צברית.

החל את דרכו במחלקות הנוער של הפועל באר שבע וב-6 בפברואר 2010 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת, במשחק מול מכבי חיפה באצטדיון קריית אליעזר. בעונת 2010/2011 הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה. ב-7 בפברואר 2012 הבקיע את שערו הראשון בקריירה, בניצחון 4–1 על בני יהודה בגביע המדינה. ב-24 במרץ 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 להפועל חיפה.

בעונת 2013/2014 היה דוידזאדה שותף לחזרתה של הפועל באר שבע לצמרת הכדורגל הישראלי, וסיים עמה במקום השני בליגה. בעונה שלאחר מכן סיים עמה במקום השלישי, והגיע עמה לגמר גביע המדינה, שם פתח בתבוסת קבוצתו 6-2 למכבי תל אביב. בעונת 2015/2016 היה שותף לזכייתה של הפועל באר שבע באליפות השלישית בתולדותיה.

ב-5 באוגוסט 2016 חתם דוידזאדה על חוזה לארבע עונות בגנט מליגת העל הבלגית, אולם נשאר בב"ש עד לתום משחקי המוקדמות באירופה. ב-11 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בגנט, בניצחון 3–0 על לוקרן, אך לא הצליח להשתלב בהרכב הקבוצה ועד תום העונה שותף בשלושה משחקי ליגה.

ב-19 ביוני 2017 הושאל דוידזאדה למכבי תל אביב וערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ב-29 ביוני 2017 במסגרת מוקדמות הליגה האירופית במשחק נגד קיי אף טירנה האלבנית. ב-6 בינואר 2018 כבש את שערו הראשון במועדון, בניצחון 3–0 על מ.ס. בני ממב"ע במסגרת סיבוב ח' של גביע המדינה. בסך הכל כבש דוידזאדה שלושה שערים ב-30 משחקי ליגה במכבי תל אביב, ובתום עונת 2017/2018 תמה השאלתו והוא חזר לגנט, אך הורד לקבוצת המילואים של המועדון והתבקש למצוא קבוצה חדשה.

ב-7 בספטמבר 2018 חזר דוידזאדה למכבי תל אביב וחתם על חוזה לארבע שנים במועדון. דוידזאדה שיחק בקבוצה שבע עונות במהלכן זכה בארבע תוארי אליפות, גביע המדינה אחד וחמישה גביעי הטוטו.

ב-21 ביוני 2025 חתם דוידזאדה לעונה עם אופציה לעונה נוספת בהפועל באר שבע.

## נבחרות ישראל
ביוני 2013 היה דוידזאדה חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל לטורניר אליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערך בישראל, ובסך הכל ערך 14 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.

ב-7 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של נבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת אזרבייג'ן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014, שנערך באצטדיון רמת גן והסתיים בתיקו 1–1, ובאותו משחק בישל לאיתי שכטר את שער השוויון של הנבחרת. דוידזאדה שותף בשלושה משחקים במהלך מוקדמות מונדיאל 2014, ובמשחק אחד במסגרת מוקדמות יורו 2016.

## תארים
; הפועל באר שבע
* אליפות: 2015/2016
* אלוף האלופים: 2025

;מכבי תל אביב
* אליפות (4): 2018/2019, 2019/2020, 2023/2024, 2024/2025
* גביע המדינה: 2020/2021
* גביע הטוטו (5): 2017/2018, 2018/2019, 2020/2021, 2023/2024, 2024/2025
* אלוף האלופים (2): 2019, 2020, 2024

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני גנט
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בבלגיה
קטגוריה:באר שבע: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1991
דייוויד ויינברגר

**דייוויד ויינברגר** (באנגלית: **David Weinberger**; נולד ב-1950 בניו יורק) הוא חוקר טכנולוגיה יהודי אמריקאי, דוקטור לפילוסופיה מאוניברסיטת טורונטו, מרצה לאינטרנט, חבר בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד ואחד מהחוקרים המכוננים של האינטרנט. עבודתו של ויינברגר מתרכזת בהשפעותיו של האינטרנט וביכולתו לשנות מערכות יחסים, תקשורת וחברות.

אחד מהמסמכים המזוהים ביותר עם ויינברגר הוא מסמך שהיה שותף לכתיבתו בסוף שנות התשעים: "The Cluetrain Manifesto" (במקור אתר אינטרנט שהפך לספר המשמש אנשי שיווק אינטרנטי מסביב לעולם). הדוקטורט של ויינברגר הוא מתחום הפילוסופיה, ועם זאת, חוקרים רבים טוענים (ובהם חוקר האינטרנט הישראלי שיזף רפאלי) כי לאבחנותיו יש גם משמעות פרקטית. בשנות התשעים, כשכתב ביחד עם שותפיו את המניפסט וטען כי "שווקים הם שיחות", המשפט נשמע כמו מטאפורה פילוסופית. הפעילות המסחרית והמותגית במדיה החברתיים בשנות האלפיים התאימה לאבחנות אלו. 

בין השנים 1975–1983 היה ויינברגר שותף לכתיבת רצועות קומיקס בכיכובו של וודי אלן המכונות בשם: "Inside Woody Allen". בהמשך שימש כיועץ שיווקי למספר חברות הייטק גדולות, וכיום הוא משמש כעמית ב"מרכז ברקמן לאינטרנט וחברה" באוניברסיטת הרווארד, ומעביר שיעור בשם "הבדלי הרשת", בשיתוף עם עמיתו ג'ון פלפריי.

ויינברגר שימש כיועץ ראשי לענייני אינטרנט בקמפיין הבחירות לנשיאות של הווארד דין בשנת 2004, ושימש כיועץ למדיניות טכנולוגית בקמפיין הבחירות לנשיאות של ג'ון אדוארדס בשנת 2008. 

בספרו "Too Big To Know" ("גדול מכדי לדעת") המתואר בכותרת המשנה כספר העוסק ב"חשיבה מחדש על הידע, כעת כשעובדות אינן עוד עובדות, המומחים בכל מקום, והאדם החכם ביותר בחדר הוא החדר עצמו", מציע ויינברגר את הרעיון שהרשת - האינטרנט והאנשים שמתחברים אליו - יודעת עוד ועוד, וכל אחד מאיתנו יודע פחות ופחות. לטענתו של ויינברגר הכיוון שאליו האנושות צועדת הוא שהרשת תידמה לבסוף למוח ענקי שהוא היחיד שהידע והבינה נמצאים בתוכו וכל בני האדם יישארו מחוץ לה.

## ספריו
ויינברגר כתב כמה ספרים ביניהם:

## קישורים חיצוניים

* אתר הבית של דייוויד ויינברגר
* הפרופיל של דייוויד ויינברגר במרכז ברקמן לאינטרנט וחברה באוניברסיטת הרווארד
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים יהודים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי תקשורת המונים יהודים
קטגוריה:חוקרי תקשורת המונים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי אינטרנט
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת טורונטו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1950
זמרת הארץ (כתב עת)

**זמרת הארץ** היה כתב עת עברי שיצא לאור ביאשי שברומניה, בעריכתו של הרב מתתיהו שמחה רבנר והיווה במה ושופר עבור המשכילים של יהדות רומניה.

כתב העת נועד להיות רבעון ואף, אם ישגשג, להפוך לירחון, אולם בפועל, בגלל בעיות מימון והפצה, הופיעו רק שני קבצים, הראשון, בן 64 עמודים, בשנת 1872 והשני, בן 60 עמודים, בשנת 1877.

במאמר, המופיע כהקדמה בחוברת הראשונה, פירט רבנר את מניעיו להוצאת כתב העת:
# להרחיב את העניין בשפה העברית בנשמות החיים בארץ הזאת (רומניה), כמקובל בארצות הנאורות.
# להציע לקוראים משהו, ממה שטוב בארץ (זמרת הארץ), מעט מדע, מילים מתוקות כמו דבש, יצירות ביכורים של אנשים טובים, מלומדי הדור המעדיפים את הקרבה שבין אמונה ובין מדע.

רבנר התכוון להגיע ל"אוהבי ומכירי התורה וחוכמתה... לניזונים מפירות עץ החיים יחד עם פירות עץ הדעת". את הכנותיו התחיל רבנר כבר ב-1871, כשפרסם קול קורא בכתב העת עברי אנכי ופנה במכתבים למשכילים שונים ברחבי רומניה וגליציה וביקש את השתתפותם בכתב העת שעמד לצאת. הייתה היענות של משכילים מיאשי ומערים רומניות אחרות וגם כמה משכילים מחוץ לרומניה, בעיקר מגליציה ומהאימפריה הרוסית.

בגיליון הראשון, כשליש ממנו כולל יצירות של רבנר עצמו, שירים פילוסופיים ודידקטיים, חלקם דנים ביחס שבין אמונה ובין מדע, שירים לזכרם של משכילים שהיו מיודדים איתו, ציונים ספרותיים, פרשנויות בלשניות לפסוקים מהתנ"ך ומהתלמוד, תרגומים של ביוגרפיות של אישים יהודים וסיפורים. בין יתר משתתפי הכרך הראשון נמנים מרדכי סטרליסקר והלל כהנא, שתי הצלעות הנוספות של "שלישיית הסופרים המשכילים". סטרליסקר פרסם שיר המוקדש למשה מנדלסון. הלל שלח גם מכתב בו התנצל על כך שלא שלח מאמר מובטח המפרשן את הקשר בין Spania ובין המושג התלמודי "אספמיא", אך הבטיח לשלוח מאמר זה לגיליון הבא של כתב העת. הסופר העברי דוד וכסלר (David Wechsler) מיאשי פרסם את החלק הראשון של פואמה משלו (החלק השני פורסם בכרך השני). הפובליציסט בנימין שוורצפלד פרסם מכתב בו הביע את דעתו על חשיבות הפצת התזות של ההשכלה בקרב יהדות רומניה. שוורצפלד פרסם בכרך זה גם תרגום של "תולדות דייגו ד'אגילר" מאת לודוויג אוגוסט פרנקל.

ההיסטוריון לוסיאן-זאב הרשקוביץ' מציין שלכתב העת זמרת הארץ הייתה השפעה חשובה על התפתחות תנועת ההשכלה ברומניה, למרות שהופיעו רק שני כרכים.

## לקריאה נוספת

* Lucian-Zeev Herşcovici, Matityahu Simcha Rabener şi revista Zimrath Haaretz: O pagină din istoria mişcării de Haskala din România în **[http://www.csier.jewishfed.ro/public_html/documente/istoriememorie.pdf Istorie şi Memorie Evreiască]**, Anca Ciuciu, Camelia Crăciun (Eds.). Bucureşti: Hasefer, 2011. . pp. 59-70.

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי עת של תנועת ההשכלה
קטגוריה:כתבי עת ספרותיים
קטגוריה:רומניה: כתבי עת
קטגוריה:עיתונות יהודית ברומניה
עובד אייזנברג

**עובד אייזנברג** (13 ביוני 1896 – 17 ביוני 1956) היה איש ציבור ופעיל ציוני ביישוב.

## ביוגרפיה
עובד אייזנברג נולד ברחובות, בנם של בלהה ואהרון אייזנברג, ממייסדי העיר, ואחיו של בן כרמי אייזנברג. למד בבית מדרש למורים בירושלים והחל את דרכו בפעילות ציבורית מקומית ברחובות ובעבודת חקלאות. בעשור הראשון של המאה ה-20 היה מנהל חוות סג'רה שבגליל התחתון. רעייתו הייתה מיכל כהן, בתו של המורה יצחק כהן, ממקימי העיר.

אייזנברג כיהן כחבר ויו"ר הנהלת אגודת הפרדסנים "פרדס" ברחובות. ממייסדי תנועת המכבי ברחובות, יו"ר הסתדרות החקלאים בעיר, חבר מועצת העיר ומחזיק תיק החינוך. מ-1943 היה חבר נשיאות ועד האיכרים. היה ממייסדי בית הספר התיכון החקלאי בפרדס חנה ושימש כחבר הוועד המנהל שלו. היה גם חבר הוועד המנהל של בית הספר הריאלי בחיפה. היה ממייסדי תיכון רחובות. כן היה חבר מועצת אורט. כיהן גם כחבר המועצות הממשלתיות לכוח האדם ולחקלאות בישראל. בקונגרס הציוני ה-21 שהתקיים בז'נבה השתתף כציר. כתב מאמרים על תולדות היישוב החקלאי במספר כתבי עת, בהם "בוסתנאי", "הארץ" ו"הבוקר".

אייזנברג הקים לזכר אביו מושב ליד רחובות - רמת אהרן אייזנברג, שמאז התרחבה ולימים הפכה לשכונה בתוך העיר. הוא גם הוציא את ספר זיכרונותיו של אביו, "ספר אהרן איזנברג".

עובד אייזנברג נפטר בשנת 1956 ונקבר בבית קברות תר"ן המייסדים. אשתו מיכל נפטרה ב-1959.

הותיר שלוש בנות ובן.

## קישורים חיצוניים
* 
* בית עובד אייזנברג, באתר לתולדות רחובות
* מידע על משפחת אייזנברג, באתר לתולדות רחובות
* 

## הערות שוליים

עובד
קטגוריה:חברי מועצת העיר רחובות
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:פעילי ציבור ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית ביישוב
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1956
גלוטוכרונולוגיה

**גלוטוכרונולוגיה** (מיוונית עתיקה, תיארוך שפה; גלוטו - שפה, לשון, כרונוס - זמן), היא הכינוי לשיטות לקביעת הזמן שבו שתי שפות או יותר התפצלו משפת אם מסוימת. הרעיון הוצע לראשונה על ידי הבלשן האמריקאי מוריס סוואדש בשנות החמישים של המאה ה-20. 
[ממוזער|שמאל|מפה המציגה התחומים שבהם מדוברות [משפחת שפות|משפחות שפות שונות כיום]]

גלוטוכרונולוגיה מבוססת על ההנחה שקצב שינוי של מילים השייכות לקבוצת המילים הבסיסיות והשימושיות בשפה הוא קבוע. ההשראה לשיטה הייתה תיארוך פחמן-14. היום ניתן להשוות אותה לשיטת השעון המולקולרי לתיארוך התפצלות מינים באבולוציה.

גלוטוכרונולוגיה, ובאופן כללי האפשרות לתיארוך של שינויים בשפה על-פי מידע בלשני בלבד (ללא מידע היסטורי או ארכאולוגי), שנויות במחלוקת ביותר בקרב בלשנים, ורבים רואים בהן שיטות פסבדו-מדעיות. 

לעיתים קרובות משתמשים במונח "לקסיקו-סטטיסטיקה" (Lexicostatistics) במקום גלוטוכרונולוגיה, אך שימוש זה אינו מדויק. לקסיקוסטטיסטיקה היא שם כללי לכל תהליך המשתמש בניתוח סטטיסטי של אוצר המילים (הלקסיקון) של השפה.

## השיטה של סוואדש
מוריס סוואדש ערך רשימה של מילים בסיסיות (מילות ליבה), שכללה שמות גוף (אני, את/ה, אנחנו), חלקי גוף (ראש, יד), גופים שמימיים (שמש, ירח), חיות (ציפור, כלב), פעלים המתארים פעולות בסיסיות (אכילה, הליכה), מספרים (אחד, שתיים), צבעים וכו'. סוואדש הניח שמילים אלה אינן תלויות תרבות ואפשר יהיה למצוא אותן בכל שפה. כמו כן, הוא הניח שהיות שהמילים האלה נמצאות בשימוש תדיר, נדיר שהן יוחלפו על ידי מילים מושאלות. הרשימה המקורית, שפורסמה ב-1952, כללה 200 מילים; היא הוחלפה ב-1955 ברשימה של 100 מילים.

כאשר רוצים למדוד את הזמן שעבר מאז התפצלות של שתי שפות זו מזו, יש לתרגם את רשימת סוואדש לכל אחת מהשפות, ואז לספור את הקוגנטים, כלומר המילים שצורתן דומה ומוצאן משותף. ככל שמספר הקוגנטים גדול יותר, השפות קרובות יותר, והזמן שעבר מאז שנפרדו זו מזו קצר יותר. 

על סמך קצב השינוי של כמה זוגות שפות שהיסטוריה שלהן מוכרת, העריך סוואדיש שהשפות מתרחקות זו מזו בקצב של 14 מילים (מתוך רשימת ה-100) ב-1000 שנים.

### ביקורת
השיטה המקורית של סוואדיש נדחתה על ידי רוב הבלשנים. 

ההתנגדות העיקרית היא להנחה המובלעת בשיטה, שקצב השינוי הוא קבוע ואחיד. מחקרים מראים שקצב השינוי בפועל שונה מאוד בין שפות שונות: לדוגמה, קצב השינוי של איסלנדית הוא כ-4%, בעוד קצב השינוי של השפה-האחות נורווגית ספרותית הוא כ-20%. בנוסף, אירועים היסטוריים וחברתיים משמעותיים נוטים לגרום לשינויים חד-פעמיים מהירים בשפה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בלשנות היסטורית
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
קטגוריה:כרונולוגיה
גמישות פנוטיפית

**גמישות פנוטיפית** (Phenotypic plasticity) לעיתים נקראת גם **הסתגלות פנוטיפית**, היא תופעה ביולוגית נפוצה בה מערך גנטי (גנוטיפ) נתון מבטא פנוטיפים שונים של תכונה מסוימת תחת תנאים סביבתיים שונים.

## השלכות
הגמישות הפנוטיפית מאפשרת לאורגניזם לייצר מופעים שונים או רמות ביטוי שונות של תכונות בהתאם לתנאי הסביבה ובכך לעזור לו להתמודד עם תנאים אלה. עם זאת, בתנאים מסוימים מנגנונים של גמישות התפתחותית עלולים גם לגרום למחלות ולפגיעה באורגניזם.

## מחקר
העיקרון הוא נושא מחקר מרכזי ורב-תחומי בביולוגיה מודרנית. בביולוגיה אבולוציונית נחקרת האבולוציה של הגמישות הפנוטיפית כתכונה בפני עצמה וכן ההשפעה של תכונה זאת על מהלך האבולוציה. באקולוגיה נחקר מרחב המופעים של תכונות גמישות בכל מין וההשפעה של מרחב זה על יחסי הגומלין של המין עם סביבתו ועל תפקוד המערכת האקולוגית. בגנטיקה ובביולוגיה התפתחותית נחקרים המנגנונים המולקולריים שמאפשרים ביטוי משתנה של תכונות ממבנה גנטי נתון. בתחומים ביולוגיים נוספים גמישות פנוטיפית היא העיקרון מרכזי להסבר תופעות, כמו גמישות התפתחותית של רשתות עצביות בנוירוביולוגיה, דפוסי התנהגות תלויי-הקשר בהתנהגות בעלי חיים, וכו'.
לאחרונה חדר העיקרון ממדעי החיים גם למחקר הרפואי, והתופעה נתפסת כגורם המשפיע על בריאותו של אדם לאורך חייו.

## ראו גם
* סביבה (פסיכולוגיה)
* הפלסטיות של מערכת העצבים
* תורשה סביבה והתפתחות האדם

## קישורים חיצוניים

* כתבה על גמישות התפתחותית של ראשני הסלמנדרה המצויה בישראל.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:אבולוציה
קטגוריה:ביולוגיה התפתחותית
קטגוריה:גנטיקה
בן כרמי אייזנברג

**בן כרמי אייזנברג** (23 בדצמבר 1891, י"ד בטבת ה'תרנ"ב – 9 בינואר 1920, י"ח בטבת ה'תר"ף) היה לוחם ציוני.

## ביוגרפיה
בן כרמי נולד במושבה נס ציונה, בנם של בלהה ואהרן אייזנברג ואחיו של עובד אייזנברג. שמו נלקח מן הכרמים הראשונים שנטעו במושבה. למד בבית הספר הירושלמי של אגודת עזרה והרבה לטייל ברחבי מדבר יהודה.

בעת מהפכת הטורקים הצעירים נענה לקריאה לגיוס כללי והתגייס לצבא העות'מאני. התקבל לקורס קצינים והפך בסופו לקצין הטורקי העברי הראשון. השתתף במלחמת הבלקן הראשונה.

מכתביו עולה כי מעשיו נועדו לייצג את עם ישראל וארץ ישראל ולהעלות את קרנה בעיני הטורקים. במלחמת העולם הראשונה לחם בחזית הרוסית והגיע לדרגת קולונל בצבא הטורקי. למרות פציעתו בקרב ונפילתו בשבי הרוסי המשיך בפעילות למען השבויים והפך למנהיגם. דרגתו "בנבשה" מקבילה לדרגת קולונל או אלוף-משנה בישראל.

בן כרמי חלה בטיפוס הבהרות בתחילת שנת תר"פ ונפטר בבית החולים במחנה ניקולסק-אוסוריסק בגיל 29. בהלווייתו השתתפו יהודים ומוסלמים בני אומות שונות שחלקו לו כבוד אחרון. נרשם בספר הזהב של הקרן הקיימת לישראל.

בני משפחתו ניסו בתקופות שונות להעלות את עצמותיו ארצה אך הדבר לא עלה בידיהם.

## קישורים חיצוניים
*  באתר "יזכור"
* 
* בית עובד אייזנברג, באתר לתולדות רחובות
* 
* 
* מידע על משפחת אייזנברג, באתר לתולדות רחובות

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
בן כרמי
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:יהודים בצבא העות'מאני
קטגוריה:עות'מאנים שנשבו במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1920
By the Way (שיר של רד הוט צ'ילי פפרז)

**By the Way** הוא סינגל משנת 2002 שהוציאה להקת רד הוט צ'ילי פפרז, והרצועה הראשונה באלבומם *[[By the Way (אלבום)|By the Way]]*.

זהו השיר השישי של הלהקה שהגיע למקום הראשון במצעד Modern Rock Tracks (רצועות רוק מודרני) של מגזין בילבורד, והשיר השלישי שלה שהגיע ישירות עם פרסומו למקום הראשון במצעד הזה. הוא נשאר במקום הראשון במצעד במשך 14 שבועות, בדומה לסינגל "Dani California" - שניהם נמצאים במקום השני בין שירי הלהקה מבחינת זמן השהייה הארוך ביותר בראש המצעד, כאשר רק "Scar Tissue" שהה בו זמן רב יותר, 16 שבועות. הסינגל אף שהה במשך 7 שבועות במקום הראשון במצעד Mainstream Rock Tracks (רצועות רוק מן הזרם המרכזי) של בילבורד, והוא הרביעי מבין שירי הלהקה שהגיע לראש מצעד זה.

## הקליפ של השיר
בקליפ שהופק לשיר נראה הסולן, אנתוני קידיס, נכנס למונית, שנהגהּ מעריץ של הלהקה. השיר מתנגן תוך כדי קטעי נגינה של הלהקה עצמה, ונהיגתו המטורפת של הנהג שלא מאמין למזלו הטוב.
תחילה נדמה שהנהג מעריץ רגיל, והוא משמיע את האלבום של הלהקה אשר ברשותו לשמחתו של קידיס. אלא שאז הנהג כבר לא נוסע למקום מבוקשו של קידיס, הוא נועל את הדלתות, חוטף לו את הטלפון הסלולרי ומגיע לבסוף אל מתחת לגשר חשוך ומפוקפק.

שם הנהג נעמד מול המכונית ורוקד. קידיס מנצל את ההזדמנות וכותב מהר לחבריו שיצילו אותו.

בסיסט הלהקה פלי והגיטריסט ג'ון פרושיאנטה יושבים בבית קפה כשהם מקבלים את ההודעה ויוצאים לדרך.

הם מנהלים מרדף אחרי המונית, במהלכו קידיס שובר את החלון לרסיסים וקופץ מהמונית לרכבם של פלי ופרושיאנטה.

בסוף הקליפ נהג המונית עוצר לאיש אחר שמבקש מונית ואז מתגלה שהוא צ'אד סמית', מתופף הלהקה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רד הוט צ'ילי פפרז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ריק רובין
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר רקורדס
קמפונית שחורה

250px|שמאל|ממוזער|נמלה פועלת ממין קמפונית שחורה
**קמפונית שחורה** או **קמפונית [[פנסילבניה|פנסילבנית]]** (באנגלית: **Black carpenter ant**) הוא מין של נמלה שנמצאת תחת הסוג קמפונית. הוא נפוץ בעיקר בארצות הברית.

## מראה
ניתן להבדיל בין קמפוניות שחורות לבין מינים נוספים מהסוג קמפונית לפי הצבע השחור המעומעם על הגוף והראש, ושיער לבנבן או צהבהב בבטן. כלל העדות (מעמדות) של נמלים ממין זה (לרבות הפועלות הראשיות והמשניות, המלכות וכן הזכרים) הן בצבע שחור או שחרחר. גודלן של הנמלים הפועלות משתנה. המלכות מגיעות לגודל של 19-21 מ״מ, בעוד הפועלות הגדולות מתקרבות אליהן בגודל ומגיעות לגודל של 14-17 מ״מ. לצד מינים נוספים בסוג קמפונית, הקמפונית השחורה היא בין מיני הנמלים הגדולים ביותר בצפון אמריקה. המחושים שלהם נדחקים והם בדרך כלל עם 6-13 חלקים.

## התנהגות
קמפוניות שחורות מסוגלות לנבור לעומק של כ-100 מטרים בחיפוש אחר מזון. הנמלים העובדות הכי פעילות בשעות הלילה, בהן הן עוזבות את הקן שלהן והולכות למקור מזון. הנמלים מסמנות שבילים כימיים באמצעות (פרומונים). בקנים שלהם יכולים להיות אלפי נמלים. הקמפונית השחורה לא עוקצת, אבל העובדים הגדולים יכולים לתת נשיכה חדה, אשר יכול לכלול הזרקה של חומצה פורמית, אשר אותה הם מייצרים. קמפוניות שחורות מגיבות בחריפות כלפי נמלים מקנים אחרים.

קמפוניות שחורות לא יכולות לאכול או לעכל עץ, אבל הן יכולות לפרוץ עץ, מה שיכול לגרום נזק רב למבנה. זאת בניגוד לטרמיטים היכולים לעכל עץ.

## תזונה ואמצעי בקרה
קמפוניות שחורות הן אוכלות כול. הן יכולות לאכול מגוון רחב של בעלי חיים ומזונות מן הצומח, הכוללים מיצי צמחים, פירות, חרקים חיים או מתים, חסרי חוליות קטנים אחרים, ממתקים נפוצים כגון סירופ, דבש, סוכר, שמן ושומן.

בסביבה הטבעית שלהם, הקן של הקמפוניות השחורות נמצא על או בתוך עצים מתים. הן מעכלות ריקבון וזבל והופכות אותו לאדמה, ולכן יש לקמפונית השחורה יתרונות אקולוגיים. עם זאת, הקמפונית השחורה יכולה להרוס בתי עץ ולגרום להם נזק גדול.

## ראו גם
* טרמיטים
* נמליים
* קמפונית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1773
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי צ'ארלס דה-גיר
קטגוריה:נמליים
קטגוריה:דבוראים ארסיים
קטגוריה:ארצות הברית: חרקים
קטגוריה:חרקים מזיקים
תוניסיה במשחקים הפאראלימפיים

**[[תוניסיה]]** השתתפה לראשונה ב בסיאול (1988), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה תוניסיה חלק מעולם.

## היסטוריה
אל משחקי הקיץ הפאראלימפיים שנערכו בסיאול בשנת 1988 שלחה תוניסיה משלחת של ספורטאי בודד, האתלט מונעם אל-עבד שאף זכה בשתי מדליות ארד. גם אל המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) שלחה תוניסיה ספורטאי בודד, שלא זכה במדליה.

עיקר הצלחתה של תוניסיה במשחקים החל ב כשזכתה המשלחת ב-11 מדליות פאראלימפיות, עם 6 מדליות זהב. במשלחת בלט האצן מאהר בולג שזכה בשלוש מדליות זהב, במרוץ ל-5,000, 800 ו1,500 מטר (קטגוריה T13), ובאחרון אף שבר את השיא הפאראלימפי עם תוצאה של 3:56.97 דקות.

מאז המשחקים בסידני המשיכה המשלחת התוניסאית והתקדמה, כשבכל טורניר היא מצליחה להשיג יותר מדליות מאשר בטורניר שקדם לו. ב הצליחה המשלחת להשיג 18 מדליות, 8 מהן מזהב. במשלחת בלט שוב בולג שזכה בשלוש מדליות זהב נוספות, עליהן הוסיף מדליית כסף אחת. הוא זכה שוב בזהב במירוץ ל-1,500 מטרים, תוך שבירת שיא עולם בקטגוריית הנכות שלו עם 3:51.09 דקות, במדליית זהב במרוץ ל-10,000 מטרים עם שיא פאראלימפי של 32:02.16 דקות, במירוץ ל-5,000 מטר עם שיא פאראלימפי נוסף של 14:54.08 דקות, ובמירוץ ל-800 מטר נכנע לשיא עולם של האצן הספרדי אווילה איגנסיו וזכה במדליית הכסף.

## מדליות לפי אולימפיאדה

## ראו גם
* תוניסיה במשחקים האולימפיים
* תוניסיה במשחקים האולימפיים לנוער

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:תוניסיה: ספורט
בן מוטלסון

פרופ' **בנימין רוי מוטלסון** (באנגלית ובדנית: **Ben Roy Mottelson**; 9 ביולי 1926 – 13 במאי 2022) היה פיזיקאי אמריקאי-דני יהודי שעסק בפיזיקה גרעינית. בשנת 1975 זכה בפרס נובל לפיזיקה על מחקריו בנושא הגאומטריה הלא-כדורית של גרעין האטום.

## קורות חיים
מוטלסון נולד בשיקגו, לג'ורג'יה וגודמן מוטלסון. לאביו היה תואר ראשון בהנדסה. מוטלסון למד בתיכון ליונס טאונשיפ בלגראנג', אילינוי. הוא סיים את התיכון במהלך מלחמת העולם השנייה, ונשלח על ידי הצי האמריקני ללימודים באוניברסיטת פרדו כחלק מתוכנית להכשרת קצינים (V12) ובסוף שנת 1947 רכש בה תואר ראשון. ב-1950 קיבל מוטלסון תואר דוקטור בפיזיקה גרעינית מאוניברסיטת הרווארד, כאשר המנחה שלו היה פרופסור ג'וליאן שווינגר.

ב-1950–1951 פיתחו ג'יימס ריינווטר ואגה בוהר מודלים של גרעין האטום, שהתחשבו לראשונה בהתנהגותם של נוקליאונים בודדים. מודלים אלו, שהיו מורכבים יותר ממודל הטיפה של הגרעין שלפיו אפקטיבית אין לגרעין מבנה פנימי כלשהו, היו המודלים הראשונים שיכלו להסביר מספר מאפיינים של הגרעין, כגון הפיזור הלא-כדורי של המטען החשמלי בגרעיני אטומים מסוימים. מוטלסון פעל יחד עם אגה בוהר בהשוואת המודלים התאורטיים לתוצאות ניסיוניות. ב-1952–1953 פרסמו שלושה פרסומים שהראו רמת תיאום גבוהה בין התאוריה לפרקטיקה הניסויית - למשל הם הראו כי ניתן לתאר את רמות האנרגיה של גרעינים מסוימים בעזרת ספקטרום סיבוב (rotation spectrum). עבודה זו הביאה לביצוע ניסויים חדשים, להמשך פיתוח המודלים התאורטיים וללימודים עיוניים הקשורים בהם.

ריינווטר, בוהר ומוטלסון זכו יחדיו בשנת 1975 בפרס נובל לפיזיקה "על גילוי הקשר בין התנועה הכוללת של הגרעינים לבין תנועת החלקיקים הבודדים בגרעין האטום, ועל פיתוח התאוריה של מבנה גרעין האטום בהתבסס על קשר זה".

בוהר ומוטלסון המשיכו לעבוד יחד, ופרסמו יחד מונוגרפיה בת שני כרכים בשם "Nuclear Structuce" (מבנה הגרעין). הכרך הראשון, "Single-Particle Motion" (תנועת חלקיק בודד), פורסם ב-1969, והכרך השני, "Nuclear Deformations" ("שינויי מבנה בגרעין"), פורסם ב-1975.

מוטלסון היה חבר במועצת נותני החסות של ביטאון מדעני האטום.

ב-1948 נשא מוטלסון לאישה את ננסי ג'יין רינו, ולהם שלושה ילדים: מלקולם גרהם (1950), דניאל ג'ון (1953) ומרתה (1954).

נפטר ב-13 במאי 2022.

## קישורים חיצוניים

* בן מוטלסון, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות.
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים אמריקאים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פיזיקאים דנים
קטגוריה:זוכי פרס נובל דנים
קטגוריה:דנים חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:מדענים יהודים דנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1926
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
אפגניסטן במשחקים הפאראלימפיים

**[[אפגניסטן]]** השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באטלנטה (1996), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע, מלבד המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) ממנה הושעתה עקב דיכוי הנשים בשלטון הטליבאן. במשחקי החורף לא נטלה אפגניסטן חלק מעולם.

כל המשלחות אותן שלחה אפגניסטן למשחקים הפאראלימפים לאורך השנים היו תמיד משלחות קטנות, ומעולם לא עלו על שלושה ספורטאים. הספורטאים הנכים אותם שלחה אפגניסטן מעולם לא זכו במדליה פאראלימפית, ולא הגיעו להישגים ספורטיביים משמעותיים.

ב-16 באוגוסט 2021, פרשה המשלחת האפגנית מהמשחקים הפאראלימפיים בטוקיו (2020) בשל מתקפות הטליבאן. אולם, הוועד הפאראלימפי הבינלאומי החליט כי דגל אפגניסטן יונף במצעד המשלחות בטקס הפתיחה כאות סולידריות. ב-28 באוגוסט, הגיעו זאקיה חודדאדי וחוסיין רסולי לטוקיו לאחר שהצליחו לצאת בטיסה בדרך מקאבול לפריז. לאחר מכן קיבלו אישור להתחרות במשחקים.

## ראו גם
* אפגניסטן במשחקים האולימפיים
* אפגניסטן במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אפגניסטן: ספורט
MIP

ה-**MIP** (ראשי תיבות של **M**oon **I**mpact **P**robe - גשושית התרסקות על הירח) היא גשושית לחקר הירח שפותחה על ידי הארגון ההודי לחקר החלל. ה-MIP שוגרה על גבי הגשושית ההודית צ'אנדריאן 1 ב-22 באוקטובר 2008 אשר נכנסה למסלול סביב הירח ב-8 בנובמבר 2008. צ'אנדריאן 1 שחררה את ה-MIP ב-14 בנובמבר 2008, 14:36 UTC, והתרסקה על הירח בשעה 15:01 UTC במכתש שאקלטון, סמוך לקוטב הדרומי של הירח. מטרת ההתרסקות הייתה לגרום להתרוממות ענן אבק אותו ניתן לנתח במטרה לאתר מים על הירח. MIP הפכה את הודו לאומה הרביעית שהגיעה אל קרקע הירח. אומות אחרות שעשו זאת עד כה הן:ברית המועצות לשעבר, ארצות הברית, סוכנות החלל האירופית, יפן, וסין.

## מטרות הגשושית
מטרות הגשושית היו:
* בחינת האמצעים הדרושים להנחיית גוף למקום ספציפי על הירח.
* בחינת טכנולוגיות הדרושות לביצוע נחיתה עתידית רכה על הירח.
* בחינה מדעית של הירח מטווח קרוב בזמן ההתרסקות.
הגשושית יועדה להתרסק על הירח ועל ידי כך להעלות ענן אבק שינותח על ידי כלים הנמצאים על הגשושית צ'אנדריאן 1, במטרה למצוא עדויות לקיום מים וחומרים אחרים על הירח.

## מבנה הגשושית
MIP נשאה עליה 3 כלים:
* מד גובה באמצעות לייזר למדידת גובה הגשושית מפני הירח במהלך ההתרסקות.
* מצלמת טלוויזיה לצילום פני הירח במהלך ההתרסקות.
* ספקטרומטר מסה לבחינת חלקיקים במהלך ההתרסקות.
גופה החיצוני של הגשושית כלל 4 לוחות אלומיניום בגודל 12 × 18 ס"מ עליהם צוירו דגל הודו וסמל הודו, כולל הכיתוב सत्यमेव जयते (סאטימבה ג'איאטה - האמת לבדה מנצחת), ציטוט מספרי הקודש ההינדים, האופנישדות.

## מהלך המשימה
MIP שוגרה יחד עם הגשושית צ'אנדריאן 1 על גבי משגר PSLV ממרכז החלל סאטיש דאוון, ב-22 באוקטובר 2008, 00:52 UTC. MIP נפרדה מצ'אנדריאן 1 ב-14 בנובמבר 2008, 14:36 UTC בעודה במסלול קוטבי מעגלי, 102 ק"מ מעל הירח. לאחר ההיפרדות הפעילה MIP את מנועה הרקטי שהביא אותה למסלול התרסקות על הירח. במהלך הנמכתה, שידרה הגשושית מידע אל צ'אנדריאן 1 ששימשה כתחנת תקשורת בין MIP לכדור הארץ. אחרי 25 דקות, ב-15:01 UTC, פגעה MIP בירח, במהירות של 1.69 ק"מ בשנייה (כ-6,100 קמ"ש), בתוך מכתש שאקלטון הסמוך לקוטב הדרומי של הירח ב-, והעיפה ענן אבק שנותח על ידי צ'אנדריאן 1.

## גילוי מים
ב-25 בספטמבר 2009 דיווחה סוכנות החלל ההודית כי MIP גילתה מים על הירח זמן קצר לפני התרסקותה. הודעה זו באה לאחר שב-24 בספטמבר דיווח כתב העת Science כי ה-Moon Mineralogy Mapper, כלי שפותח על ידי נאס"א והורכב על צ'אנדריאן 1, גילה מים על הירח.

## ראו גם
* צ'אנדריאן 1
* חקר הירח
* היטן
* LCROSS
* סלן

## קישורים חיצוניים
* MIP באתר סוכנות החלל ההודית .
## הערות שוליים

קטגוריה:משימות לחקר הירח
קטגוריה:אימפקטורים
קטגוריה:גשושיות הודיות
יוקיו אנדו

**יוקיו אנדו** (ביפנית: **遠藤 幸雄**; 18 בינואר 1937 - 25 במרץ 2009) היה מתעמל יפני. הוא אלוף אולימפי בעל 7 מדליות מהן 5 זהב ו-2 כסף מ-3 אולימפיאדות (רומא 1960, טוקיו 1964 ומקסיקו סיטי 1968) ואלוף עולם (פראג 1962 ודורטמונד 1966) בעל 10 מדליות מהן 3 זהב, 5 כסף ו-2 ארד.

## ביוגרפיה
אנדו נולד באקיטה שבמחוז אקיטה.

### אלוף אולימפי
באולימפיאדת רומא (1960) זכה אנדו במדליית זהב בתחרות הקבוצתית. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בתרגיל על המתח, במקום חמישי על סוס הקפיצות ובתחרות הקרב-רב אישי, במקום שביעי בתרגיל על המקבילים, במקום עשירי בתרגיל הקרקע ובתרגיל על סוס הסמוכות ובמקום 12 בתרגיל על הטבעות.

### אלוף עולם
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בפראג, צ'כוסלובקיה בשנת 1962 זכה אנדו ב-7 מדליות, 2 זהב, 3 כסף ו-2 ארד. 2 מדליות זהב בתחרות הקבוצתית (574.650 נק'), לפני ברית המועצות (573.150 נק') וצ'כוסלובקיה (561.500 נק') ובתרגיל על הקרקע בצוותא עם בן ארצו נובויוקי אאיהארה, 3 מדליות כסף בתחרות קרב-רב אישי אחרי יורי טיטוב ולפני בוריס שאחלין שניהם מברית המועצות, בתרגיל על הטבעות ובתרגיל על המתח, ו-2 מדליות ארד בתרגיל על סוס הקפיצות ובתרגיל על המקבילים.

באולימפיאדת טוקיו (1964) זכה אנדו ב-4 מדליות מהן 3 זהב ו-1 כסף. 3 מדליות זהב בתחרות הקרב-רב אישי, בתחרות הקבוצתית ובתרגיל על המקבילים ומדליית כסף בתרגיל הקרקע. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי בתרגיל על המתח, במקום שישי בתרגיל על סוס הקפיצות ובתרגיל על הטבעות ובמקום 17 בתרגיל על סוס הסמוכות.

באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בדורטמונד, מערב גרמניה בשנת 1966 זכה אנדו ב-3 מדליו, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב בתחרות הקבוצתית ו-2 מדליות כסף בתרגיל הקרקע ובתרגיל על המתח.

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכה אנדו ב-2 מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בתחרות הקבוצתית ומדליית כסף בתרגיל על סוס הקפיצות. נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי בתרגיל על המתח, במקום שמיני בתחרות הקרב-רב אישי ובתרגיל על הטבעות, במקום תשיעי בתרגיל על המקבילים, במקום 11 בתרגיל הקרקע ובמקום 26 בתרגיל על סוס הסמוכות.

אנדו נפטר ב-25 במרץ 2009 מסרטן הוושט.

## תארים והישגים
בשנת 1999 זכה אנדו להיכלל בהיכל התהילה הבינלאומי בהתעמלות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלופים אולימפיים: קרב-רב (גברים)
קטגוריה:אלופים אולימפיים: מקבילים
קטגוריה:אלופי עולם בהתעמלות
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:אלופים אולימפיים יפנים: התעמלות
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1937
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-2009
אייזנברג

**אייזנברג** או **איזנברג** (Eisenberg) הוא שם משפחה יהודי-אשכנזי נפוץ.
פירוש השם מגרמנית הוא הר מברזל או הר של ברזל.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
ספי אפרתי

**יוסף (ספי) אפרתי** (נולד ב-28 בנובמבר 1975) הוא מוזיקאי ישראלי, המנגן כבסיסט וקלידן בעיקר עם הרכבי רוק. חבר בלהקת התעויוט של אביב גפן, בלהקה בלאקפילד ובלהקת מוניקה סקס.

## ביוגרפיה

ספי אפרתי נולד בירושלים, גדל בהרצליה ובגיל 22 עבר לתל אביב.

מגיל צעיר עוסק במוזיקה, תחילה כנגן קלידים. תחילה ניגן בלהקת ג'וני הכבאי עם שי נובלמן והגיטריסט אורי קליאן, ואחר כך כנגן גיטרת בס עם אמנים כמו אביב גפן, חמי רודנר, רם אוריון, נינט טייב ועוד. כמו כן היה חבר בלהקות שונות כמו "הווקי טוקיז" (עם אסף שריג), "בתריי זוזיי" ועוד. ב-2004 הוזמן לנגן עם בלאקפילד. ב-2010 הפך באופן רשמי לחבר בלהקת מוניקה סקס.

ב-2010 החל לעבוד על אלבום יחד עם המפיק גיא שמי, והסינגל הראשון ממנו, "לא רוצה לתל אביב", יצא בדצמבר 2011. ב-15 בפברואר 2012 יצא הסינגל השני מהאלבום שנקרא "היא תהיה שלי". במאי 2012 יצא האלבום תחת השם "להתעורר בארץ אחרת.

ב-2003 השתתף בסרט "חוזה לך ברח", וב-2008 שיחק את אחד התפקידים הראשיים בסדרה של HOT "תעשה לי ילד" לצד סולן מרסדס בנד, גל תורן. בנוסף, הוא נוהג להופיע בסרטי סטודנטים.

ביולי 2021 הוציא אפרתי לאור את השיר "(השיר ההוא של) מיקי שביב".

בשנת 2022 השתתף בסרט התיעודי "עצבני ומהיר: הסיפור של פאסט מיוזיק והפטיפון" של עמית איצקר.

## חיים אישיים
ספי אפרתי הוא אחיה של האמנית יעל אפרתי.

ספי נשוי ואב לשתי בנות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:בסיסטים ישראלים
קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
מלוגרף

**מֶלוֹגרף** (**Melograph**) הוא מכשיר אלקטרוני, דומה ל"מלודיוגרף", שהוא כלי עזר למחקר מוזיקולוגי, המשמש לתצוגה גרפית רציפה של ביטוי מלודי חד-קולי בגובה מוגדר. מידע אקוסטי מוצג בצורת מלוגרמה, המציגה גובה ועוצמת צליל כפונקציות של זמן. כיום מחליף המחשב את המלוגרף, אך אופן הצגת החומר המוזיקלי עומד בעינו כשלב חיוני במחקר וכמעט לא השתנה, אם כי המידע עובר עכשיו ישירות מן המחשב, לאחר שבעבר נעשו המדידות המבוססות על התצוגה הגרפית באופן ידני.

## היסטוריה
את המלוגרף פיתחו בשנות ה-50' של המאה ה-20 שתי מוזיקולוגיות מן האוניברסיטה העברית בירושלים, רות כ"ץ ודליה כהן, לשם ניתוח היסודות המלודיים שאינם ניתנים לביטוי מדויק בתיווי מסורתי, כגון אינטונציות המבוססות על מערכות שונות מאלה המשמשות במוזיקה המערבית, מרווחים מיקרוטנליים, מתארי גליסנדו, גיחה ודעיכה של צלילים, הן כשלעצמם והן ביחס לצלילים סמוכים, ויברטו ויחסי גומלין בין מתארי גובה ועוצמת צליל. חשיבותן של יסודות אלה ניכרת בעיקר בחקר מוזיקה שאינה מערבית, אבל גם בסוגים מסוימים של מוזיקה עממית מערבית ובסגנונות ביצוע של מלודיות באמנות המערב, וכן בתקשורת קולית לא מילולית, כגון קולות תינוקות או חיות ועוד. כל אלה, על אף חשיבותם בעיצוב סגנון מוזיקלי, אינם מנוסחים בתאוריית המוזיקה ובאותם מקרים שיש התייחסות אליהם, יש חוסר התאמה בין התאוריה לשימוש המעשי.

המלוגרף משמש ליצירת תעתיק אתנומוזיקולוגי, בדרך כלל ביצירת רישום גרפי כזה או אחר, שאפשר לשמר ולתייק, בדומה להקלטות מוזיקה. מבין מכשירים אלה, שראשיתם בניסיונות שערך מילטון מטפסל (Milton Metfessel) בשנת 1928, ראויים לציון אלה שנוצרו בשנות ה-50' של המאה ה-20 ונמצאים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (צ'ארלס סיגר Charles Seeger), באוניברסיטת אוסלו (אולאף גורבין וקארל דהלבאק Olav Gurvin and Karl Dahlback) ובאוניברסיטה העברית בירושלים (דליה כהן ורות כ"ץ).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:אתנומוזיקולוגיה
קטגוריה:אלקטרוניקה
נאוקי טנאקה

**נאוקי טנאקה** (ביפנית: 田中 直紀 ; נולד ב-19 ביוני 1940) הוא פוליטיקאי יפני מהמפלגה הדמוקרטית, שר ההגנה היפני וחבר בית היועצים היפני בדיאט של יפן מטעם מחוז ניאיגטה. הוא יליד קנזאווה (Kanazawa) ובוגר אוניברסיטת קיו. במקור הוא נקרא **נאוקי סוזוקי**, אך כשהתחתן עם מקיקו טנאקה, פוליטיקאית יפנית אף היא ובתו של ראש ממשלת יפן לשעבר, קקואיי טנאקה, שינה את שם משפחתו לשם משפחתה. הוא נבחר לראשונה לבית הנבחרים היפני ב-1983. לאחר שהפסיד את מקומו בבית הנבחרים בבחירות הכלליות של 1996, הוא נבחר לבית היועצים היפני, בפעם הראשונה ב-1998. מאז נבחר פעמיים נוספות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי ההגנה של יפן
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1940
אי-שוויון קראפט

בתורת האינפורמציה, **אי-שוויון קראפט** (Kraft's Inequality) מתאר תנאי מספיק והכרחי לשיוך קבוצת מילים לצמתי עץ, כך שלא תשויך יותר ממילה אחת לאורך כל מסלול היוצא מהראש. לתכונת שיוך זו יישומים בבניית קודים.

## הגדרה

נניח קבוצה מעוצמה סופית או אלף אפס של מילים L \subset \Sigma^* מעל א"ב כלשהו \Sigma.
אי-שוויון קראפט אומר כי התנאי 
\sum_{\ell \in L}|\Sigma|^{-|\ell|} \leq 1
הוא מספיק והכרחי לשיוך כל מילה ב-L לצומת עץ (אולי אינסופי) בעל דרגת יציאה |\Sigma|, כך ש:
# כל מילה משויכת לצומת יחיד בעומק השווה לאורך המילה.
# אין שתי מילים המשויכות לצומת וצאצא שלו.

### דוגמה

נניח א"ב בעל שלוש אותיות, לדוגמה \Sigma = 0, 1, 2. נניח שיש לנו קבוצה בת חמש מילים מעל א"ב זה, שאורכיהן הם \{2, 1, 2, 2, 2\}. עלינו למצוא שיוך לעץ המוצג בצד שמאל כך שארבעה צמתים בגובה 2 ישויכו, צומת אחד בגובה 1 ישויך, ואף צומת משויך לא יהיה צאצא של צומת משויך אחר.  

במקרה זה,
3^{-2} + 3^{-1} + 3^{-2} + 3^{-2} + 3^{-2} = 0.777777778 
ולכן אי-שוויון קראפט מבטיח שיש שיוך מתאים. ואכן, השיוך בתרשים בצד שמאל הוא שיוך מתאים.

## אלגוריתם מקוון

נחשוב על תהליך כלשהו המייצר את מילות הקבוצה L אחת אחרי השנייה. לעיתים יש צורך, ברגע שמילה נוצרת, לשייך אותה לצומת בעץ. ישנו אלגוריתם מקוון פשוט מאוד המתאים לאי-שוויון קראפט. 

נסמן כל צומת בעץ כ**פנוי**, **משויך**, או **תפוס**. 
# בתחילה, כל צומת יהיה פנוי.
# בכל פעם שצומת הופך להיות משויך, כל אחד מאבותיו (עד השורש) נהיה תפוס (ייתכן שחלקם כבר היו תפוסים).
# אם בצעד כלשהו צריך לשייך צומת ברמה h, נמצא את הצומת הפנוי השמאלי ביותר ברמה זו, ונשייך אותו.

המשפט לעיל אומר שאי-שוויון קראפט מתקיים אמ"ם אין צעד שבו אי אפשר למצוא צומת פנוי.

## חשיבות

כאשר מילים משויכות לעצים, אפשר לבנות קוד למילים. בהינתן מילה, נמצא את הצומת המתאים למילה, ונתאר את המילה בעזרת המסלול המוביל מראש העץ למילה. בתרשים הקודם, לדוגמה, המילים השייכות לצמתים יתוארו, משמאל לימין, על ידי המחרוזות:
# 00 (רד שמאלה פעמיים)
# 1 (רד ישר פעם אחת)
# 20 (רד ימינה ואז שמאלה)
# 21 (רד ימינה ואז ישר)
# 22 (רד ימינה פעמיים)

כאשר משתמשים בשיטה זו לקידוד רצף מילים, עולה הבעיה היכן מסתיים קידוד מילה אחת ומתחיל קידוד המילה הבאה. לדוגמה, נניח שקידוד רצף המילים הוא
201002:
# רצף הקידודים עשוי להיות 20,10,02,
# רצף הקידודים עשוי להיות 201, 00, 2
# וכו'

אם השיוכים הם כאלה כך שאף צומת משויך אינו צאצא של צומת משויך אחר, אזי  אין בעיה כזאת. מפענחים את התיאורים לפי השיטה הבאה:
# מתחילים בראש העץ.
# יורדים לפי הסימנים עד שמגיעים לצומת משויך. מפענחים את המילה וחוזרים לשלב הקודם.

לפי הבניה, ההגעה לצומת משויך מהווה אינדיקציה שאין טעם להמשיך במסלול - לא ייתכן צומת משויך נוסף בהמשך.

קטגוריה:תורת האינפורמציה
קטגוריה:תורת הקודים
קטגוריה:משפטים במדעי המחשב
Therion

**Therion** היא להקת מטאל סימפוני משוודיה. הלהקה נחשבת לאחת הלהקות החשובות והבולטות בז'אנר זה. השם Therion בא מיוונית עתיקה (θηρίον) ופירושו "חיה". אף על פי שבמקור המילה מתייחסת לחיה מספר חזון יוחנן הנוצרי, השם נבחר כמחווה לאלבום To Mega Therion של Celtic Frost.
## היסטוריה
ת'ריון התחילה כלהקת דת' מטאל, אך מאוחר יותר החלה לשלב אלמנטים תזמורתיים במוזיקת המטאל שלה, הבולטים שבהם הם שימוש בזמרות אופרה, מקהלות ומוזיקה קלאסית שנוגנה על ידי נגנים קלאסיים שהצטרפו ללהקה. השימוש באלמנטים של מוזיקה קלאסית הפך לחלק מרכזי מהקומפוזיציה ולא רק תוספת למטאל. להקה זו קידמה, דחפה, הפיצה והפכה לפופולרי את סוגת המטאל הסימפוני.

נושאי השירים של ת'ריון שאובים ממיתולוגיות שונות, אמונה בכישוף ובפאגאניזם וממסורות עתיקות. את רוב השירים כותב תומאס קרלסון, מייסד וראש מסדר דרגון רוג (מסדר פאגאני העוסק בפולחני כישוף) בו יוהנסון חבר.

הרכב הלהקה השתנה באופן ניכר במהלך השנים, ובנוסף לחברים הקבועים השתתפו בהקלטות ובהופעות הרבה מוזיקאים אורחים.

הלהקה הופיעה פעמיים בישראל, ב-2007 וב-2018.

## דיסקוגרפיה

## חברי הלהקה
### נוכחיים
* כריסטופר יוהנסון (Christofer Johnsson) - גיטרה, קלידים (1987–היום), שירה (1987–2006)
* Nalle "Grizzly" Påhlsson - גיטרה בס (2008–היום)
* כריסטיאן וידאל (Christian Vidal) - גיטרה (2010–היום)
* יוהאן קולברג (Johan Koleberg) - תופים (2008–היום)
* תומאס ויקסטרום (Thomas Vikström) - סולן (2007–היום)
* לורי לואיס (Lori Lewis) - שירה נשית, סופרן (2011–היום)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות מטאל
קטגוריה:להקות מטאל סימפוני
שאול רמתי

**שאול רמתי** (**רוזנברג**) (12 בינואר 1924 - 21 בינואר 2015) היה קצין צה"ל בדרגת סגן-אלוף ודיפלומט ישראלי. שירת כדובר צה"ל וכשגריר ישראל ביפן ובברזיל.

## חייו
רמתי נולד בוורשה בירת פולין, התחנך בשווייץ בווינה ובאנגליה, וסיים לימודיו באוניברסיטת אוקספורד. במלחמת העולם השנייה שירת כקצין בצבא הבריטי ברגימנט הגורדון היילנדרס ובבריגדה היהודית, השתחרר בדרגת קפטן. לאחר המלחמה חזר לאוקספורד ללימודי תואר שני. בתקופה זו שימש ראש האגודה הציונית במוסד, קידם את פעילות מתנדבי חוץ לארץ ויחד עם שבעה מעמיתיו הגיע לארץ ישראל במאי 1948. הוא הצטרף ל"הגנה" ולחם במלחמת העצמאות בחטיבת אלכסנדרוני. לאחר הקמת המדינה מונה למפקד פלוגה א' בגדוד 31 של החטיבה. במהלך הקרבות נפצע מספר פעמים והוצב כקצין מבצעים של חזית ב'.

לאחר המלחמה היה חבר המשלחת הישראלית לרודוס בה התנהל המשא ומתן על הסכמי שביתת הנשק. ב-1950 מונה ליו"ר ועדת הסכמי שביתת הנשק בין ישראל לירדן ובהמשך שימש קצין המטה הכללי לעניין שביתות הנשק עד אוקטובר 1952. בשנים 1953 עד 1955 שירת כמפקד גדוד 54 בחטיבת גבעתי, בחודשים נובמבר-דצמבר 1954 ייצג את ישראל בדיונים בפרשת הספינה בת גלים. בהמשך שירת כראש ענף תכנון מלחמה במטכ"ל. במלחמת סיני שימש מפקד גדוד 89, גדוד חי"ר במילואים. בנובמבר 1957 מונה לדובר צה"ל והממונה על יחסי הציבור של מערכת הביטחון. שימש כמזכ"ל המועצה למניעת תאונות דרכים.

בתום שירותו הצבאי פנה לקריירה דיפלומטית במשרד החוץ. בשנים 1959–1962 שירת כקונסול בשיקגו, ואחר כך שירת בשגרירות ישראל בבנגקוק וכציר בקולומבו. בין תפקידיו הנוספים: סגן מנהל המחלקה להסברה במשרד החוץ, שגריר ישראל ביפן וראש מחלקת התפוצות. ב-1980 מונה לשגריר בברזיל, אך כהונתו קוצרה ב-1982 בעקבות ביקורת על שערך במתחם השגרירות, במוצאי תשעה באב, טקס נישואים אזרחיים של בתו עם עיתונאי אמריקאי לא יהודי.

רמתי שימש עמית מחקר במכון טרומן לקידום השלום באוניברסיטה העברית בירושלים.

ב-7 ביולי 1949 התחתן עם אסתר דמבובסקי (ילידת טבריה), ששירתה גם היא בצבא הבריטי ולאחר מכן בהגנה ובצה"ל.
לשניים שני ילדים.

רמתי נפטר בינואר 2015, והובא למנוחות בבית העלמין בגבעת שאול.

## קישורים חיצוניים
* 
* שאול רמתי אתר Olinfilms.com
* Shaul Ramati (Saul Rosenberg) אתר מח"ל

## הערות שוליים

קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית
קטגוריה:קצינים בריטים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מתנדבי חוץ לארץ (מח"ל)
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:דוברי צה"ל
קטגוריה:עובדי משרד החוץ
קטגוריה:שגרירי ישראל בברזיל
קטגוריה:שגרירי ישראל ביפן
קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:ישראלים במלחמת העצמאות
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015