מערה

[שמאל|ממוזער|230px|פתחה של מערה ב[מרוקו.]]
[שמאל|ממוזער|230px|מערה ב[ויילס|וויילס]]
[307x307px|ממוזער|[מערה ימית בראש הנקרה]]
**מערה** היא חלל בתוך סלע שנפער בתהליך טבעי או באמצעות מעשה ידי אדם או בעלי חיים. מדי שנה נחשפות מערות חדשות ברחבי העולם. הן לרוב חשוכות באופן חלקי או מלא ונמצאות לעיתים קרובות מתחת לפני הקרקע, גם אם פתחן נמצא מעל פני הקרקע.

הענף בגאולוגיה החוקר את המערות קרוי ספלאולוגיה.

## היווצרות
מערות טבעיות נוצרות במגוון תהליכים גאולוגיים:

**מערות ראשוניות** – מערות הנוצרות בד-בבד עם היווצרות הסלע התוחם אותן. התפרצות הר געש היא הגורם העיקרי להיווצרות מערות ראשוניות. הלבה הזורמת בתחילת ההתפרצות מתקררת, מתקשה ושכבתה החיצונית הופכת למוצקה. הלבה הזורמת מתחת לשכבה החיצונית המוצקה מצויה עדיין במצב נוזלי. כאשר היא זורמת אל מחוץ למעטפת, נותר חלל ריק מתחת לקרום המוצק והוא הופך למערה המכונה צינור לבה.

**מערות שניוניות** – מערות הנוצרות לאחר היווצרות הסלע. מערות אלה נוצרות בכמה דרכים:
* תהליכים קרסטיים – המסת סלעים רכים (למשל: אבן גיר וקירטון) על ידי גשמים ונחלים. תהליך כזה יוצר אחת מתופעות הטבע היפות ביותר: מערות נטיפים.
* גלי הים המלחכים את הסלעים הרכים וחופרים בהם יוצרים מערות אופייניות לאזורי חוף. בדרך זו נוצרו נקרות ראש הנקרה.
* מערות קרח, הנוצרות בקרחונים באזורים קפואים עקב המסה (לדוגמה: מערת אייסריזנוולט שבאלפים האוסטרים).
* מפולת סלעים – המערה נוצרת בחלל שבין הסלעים הנערמים זה על זה.

עקב הגורמים שלעיל נפוצות המערות באזורים געשיים, באזור החוף, באזורים קפואים ובאזורים מרובי גשמים.

## מערות קרסטיות
רוב המערות בעולם נוצרו בהמסה, בתהליכים קרסטיים. הן מחולקות למערות אפיגניות ומערות היפוגניות. מערות אפיגניות נוצרו על ידי מי משקעים שהגיעו אל המערה מלמעלה, תוך כדי המסת פחמן דו-חמצני שהפך את המים לחומציים. מערות היפוגניות נוצרו על ידי מים שהגיעו ממרחק רב ועלו מהעומק.

## מערות מגורים
מערות משמשות משכן קבוע או זמני של בעלי חיים רבים: עטלפים, דובים, נחשים, חרקים ועוד.

האדם הקדמון התגורר אף הוא במערות; ציורי קיר, כלים וחפצים שהשאיר האדם הקדמון במערות ברחבי העולם מהווים כלי מחקר ראשון במעלה לתרבותו ולאורח חייו. עם התרבות האוכלוסייה בעולם החלו בני האדם לבנות בתים, המאפשרים לקבוצה גדולה של אנשים לגור יחדיו (באמצעות הקמת יישוב); לא תמיד ניתן למצוא קבוצת מערות סמוכות זו לזו המאפשרות מגורים של אנשים רבים יחדיו.

## מערות ייחודיות
* [ממוזער|230px|שמאל|הכניסה למערה העמוקה ביותר בארץ ישראל, סמוך למושב [שתולה]]המערה הגדולה בעולם היא מערת מאמות' שבקנטקי, ארצות הברית, ואורכה עולה על זה של מדינת ישראל: 579 ק"מ. המערה השנייה באורכה נמצאת באוקראינה: 214 ק"מ.
* המערה העמוקה ביותר נמצאת בגאורגיה. עומקה, מהפתח הגבוה ביותר שלה ועד לנקודה הנמוכה ביותר, הוא 2,140 מטרים.
* המערה העמוקה ביותר בארץ ישראל, היא המערה שנחשפה בסמוך למושב שתולה, שעומקה 187 מטרים. מערה זו התגלתה על ידי תושב מושב שתולה ביולי 2014.

* "אייסריזנוולט", מערת הקרח הגדולה בעולם, נמצאת באוסטריה ואורכה כ-42 ק"מ.

בין המערות שנחשפו בעת האחרונה בולטת מערה שנחשפה במקסיקו בשנת 2000 ובה נמצאו גבישי ענק של המינרל סלניט.

## בעלי חיים במערות
ישנם מינים מכל הקבוצות החיים במערות ברחבי העולם. לעיתים זהו מקום מגוריהם המרכזי או הבלבדי של מינים אלה, אך לעיתים הם משתמשים בו למטרות מחסה זמני, כשם שעשה האדם הקדמון ועשו כמה מינים נכחדים כמו דוב המערות, צבוע המערות ואריה המערות, שנכחדו מאירופה לפני 10,000 שנה.

ככלל, שוכני המערות מתחלקים לשלושה סוגים:
*טרוגלוקסנים (מבקרי המערות): מינים של בעלי חיים שאינם שוכנים במערות באופן קבוע, מבקרים בהן מדי פעם לצורך חיפוש מזון או רבייה ואינם נכנסים לעומקן. לדוגמה, כמה קבוצות של רקונים ושל בואשים נכנסים למערות בחיפוש אחר גורי עטלפים למאכל. נחשי מערות מסוימים אורבים בכניסות למערות מאותה סיבה.
*טרוגלופילים (שוכני המערות): בעלי חיים החיים ברחבי מערות באופן קבוע ומשלימים בהן את תהליך רבייתם, אך נוהגים גם לצאת מהן באופן תדיר. הנפוצים בבעלי חיים אלו הם העטלפים וסיסי המערות (Aerodramus) ועוף הגואשרו. עליהם מתווספים כמה מינים של חסרי חוליות, לרבות נדלים, עכבישים, עקרבים, קוצרים, עכשובאים, כינים, תיקנים, חיפושיות וצרצרים שונים. באזורים ימיים ישנם סרטנים ודגים המתמחים בחיי מערות, אך גם יוצאים לים הפתוח.
*הטרוגלוביטים (מתמחי המערות): בעלי חיים זעירים המצויים כל ימי חייהם בחלקים חשוכים של המערות. בעלי חיים אלה בעלי התאמה אנטומית ופיזיולוגית לסביבה חסרת אור שמש. החושים של "טרוגלוביטים" המאפשרים להם לחיות מתחת לאדמה מפותחים מהמקובל בבעלי חיים המצויים על פני האדמה: חוש הריח, חוש הטעם וההתמצאות בדרך הודות לרגישות לרעידות ותנודות בקרקע. לעומת זאת התנוונו אצלם מנגנונים אנטומיים מסוימים שאין בהם תועלת במערה אפלה, כמו העיניים והפיגמנטציה.

ישנם כמה מינים של טרוגלוביטים: סלמנדרות עיוורות, הפרוטיאוס, דגי מערות שונים, סרטנים כמו סומית הגליל ופרוקי רגליים שונים.


קובץ:Teufelshöhle, Höhlenbär.jpg|דוב המערות הנכחד.
קובץ:Leptodirus hochenwartii.jpg|חיפושית מערות ממין Leptodirus hochenwartii
קובץ:Astyanax jordani.jpg|דג מערה מהמין Astyanax jordani
קובץ:Aggertalhoehle02.jpg|נשפון גדול
קובץ:P anguinus1.jpg|פרוטיאוס מצוי


## חקר מערות בישראל
תורת המערות, ספלאולוגיה, היא מדע רב תחומי העוסק בכל ההיבטים של המערות, דוגמת גאולוגיה, ביולוגיה וארכאולוגיה. המחקר מתחיל לרוב בסקר ובמיפוי של המערה, שמאפשרים זיהוי התופעות המיוחדות בתוכה. בישראל מרוכז המחקר הרב תחומי על ידי המרכז לחקר מערות (מלח"ם) הפועל באוניברסיטה העברית, ובנוסף עוסקים בכך חוקרים בתחומים מיוחדים במוסדות מחקר שונים. המערות המפורסמות ביותר בישראל הן מערות קומראן בגלל מגילות מדבר יהודה שהתגלו בתוכן. כמו כן התפרסמה מערת מלח"ם, שהיא המערה הארוכה ביותר בישראל ומערת המלח הארוכה בעולם. התפרסמה גם מערת איילון בשל מקור המזון הייחודי ובעלי החיים האנדמיים שהתגלו בתוכה. ישראל מפורסמת בריבוי מערות האדם הקדמון. במאה העשרים ואחת התגלו ממצאים פלאוליתיים חשובים ובין השאר שרידי שלד אנושיים במערת מיסליה, מערת מנות ומערת קסם.

## ראו גם
* רשימת מערות
* מערת נטיפים
* קרצית המערות

## לקריאה נוספת
* עמוס פרומקין וינון שבטיאל (עורכים), **אטלס מערות, הגליל המזרחי**, הוצאת מאגנס, 2024

## קישורים חיצוניים

* המרכז לחקר מערות בישראל (מלח"ם)
* מועדון המערות הישראלי
* דנה אשכנזי, אל מסתרי בטן האדמה, באתר אימגו, 18 בספטמבר 2007
* 
* 
* 
* 
* עמוס פרומקין ובועז לנגפורד, סיכונים ואמצעי בטיחות במערות, בתוך ע. פרומקין, "**אטלס מערות מדבר יהודה**", מאגנס ומלח"ם, 2015
* בועז לנגפורד, אורי דוידוביץ' ועמוס פרומקין, שיטות סקר, מיפוי ומחקר במערות, בתוך ע. פרומקין, "**אטלס מערות מדבר יהודה**", מאגנס ומלח"ם, 2015
* עמוס פרומקין, מערות מדבר יהודה: גאולוגיה, מורפולוגיה והתפתחות הנוף, בתוך ע. פרומקין, "**אטלס מערות מדבר יהודה**", מאגנס ומלח"ם, 2015
* Giant Crystal Cave Comes to Light, באתר נשיונל ג'יאוגרפיק, 9 באפריל 2007 
* 

* Frumkin, A., Langford, B., Lisker, S., Amrani, A., karst at the Arabian platform margins: implications for far-field groundwater s. Hypogenic karst at the Arabian platform margins: implications for far-field groundwater systems, Bulletin of the Geological Society of America 129 (11–12): 1636–1659., 2017 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ספלאולוגיה