open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ריבת לינגונברי

[ממוזער| ריבת לינגונברי על [קלי|טוסט]]
**ריבת לינגונברי** (באנגלית: **Lingonberry jam**) היא מרכיב עיקרי במטבח הצפון אירופאי ופופולרית מאוד במרכז ובמזרח אירופה. לינגונברי (Vaccinium vitis-idaea) גדלים על שיח ירוק קצר בטונדרה הארקטית ברחבי חצי הכדור הצפוני מאירואסיה ועד אמריקה הצפונית.

## היסטוריה
[ממוזער| ריבת לינגונברי עם מוסטאמאקארה, מאכל מסורתי ב[טמפרה (עיר)|טמפרה]]
בשוודיה, מוכרים את הלינגונברי כריבה וכמיץ, וכמרכיב מרכזי במנות ובקינוחים. ניתן להגיש ריבת לינגונברי עם מנות בשר, כגון קציצות, נזיד בקר או מנות כבד (כגון maksalatiko); באופן אזורי, הוא מוגש עם הרינג מטוגן. מאכלים מסורתיים כמו kroppkakor, pitepalt, לביבת תפוחי אדמה, חביתית תרד, כרוב ממולא, ופודינג שחור משולבים גם הם עם לינגונברי. ניתן לשלב את הריבה גם עם דייסת שיבולת שועל (לפעמים יחד עם קינמון), פירה וכמה קינוחים.

## הרכב
ריבת לינגונברי משובחת מוכנה עם פירות יער, סוכר ולפעמים עם כמות קטנה של מים. סוגי ריבה זולים יותר ניתן לדלל בתפוחים. לינגונברי ממותק מכינים טרי רק על ידי ערבוב פירות היער וסוכר, ללא רתיחה. בגלל החומצה הבנזואית שנמצאת בכמויות גבוהות בלינגונברי וכך הגרגרים נשמרים היטב ללא שימור.

## לקריאה נוספת
* רשימת ממרחים

## קישורים חיצוניים

* ריבת לינגונברי (Nordicdiner)

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הליטאי
קטגוריה:המטבח האסטוני
קטגוריה:המטבח הפיני
קטגוריה:המטבח הדני
קטגוריה:המטבח הנורווגי
קטגוריה:המטבח השוודי
סיון ששון

**סיוון ששון** (נולדה ב-15 במאי 1976) היא שחקנית ומנחה ישראלית. 

## ביוגרפיה
ששון נולדה בפתח תקווה. אמה היא גננת ואביה עסק בהייטק. ששון היא בת בכורה לשני אחים. ששון למדה משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב.

## קריירת משחק
בשנת 1998 השתתפה בפרסומת של חברת תעופה "ישראייר". 

בשנת 1999 הופיעה בסדרת הטלוויזיה ״פאזל״ בתור אסיסטנטית.

בשנת 2001 שיחקה בעונה השלישית של סדרת הדרמה "טירונות" ששודרה בערוץ 2 גילמה את הגר.

בשנים 2002–2003 הנחתה בערוץ הילדים.

בשנת 2003 שיחקה בסדרה "לחיי הערבה", אשר הייתה פרודיה על הטלנובלה "לחיי האהבה" גילמה את דמותה של מנוחה צירלר, אשתו של צירלר ואמו של אושר, צירלר קורא לה "מינוחה". באותה השנה גם גילמה דמויות שונות בסדרת המערכונים "ברוכים הבאים לבית ספר חגבים". בנוסף באותה השנה גם שיחקה בתפקיד אורח בעונה הראשונה של הסדרה הקומית ״הפיג'מות״ בתפקיד מנהלת אולם אירועים ובתפקיד עצמה בסוף העונה הראשונה בפרק האחרון שנקראה ״הפרק שהכי אהבתי״. שלוש הסדרות האלו שודרו בערוץ הילדים.

בשנת 2004 שיחקה בסדרת הדרמה "מיכאלה" ששודרה בחברת הכבלים של HOT גילמה את דמותה של זוהר קידר, מזכירתם של גיא, יובל ונגה, המאהבת של דן ורענן, נרצחה על ידי רענן ונפתחת חקירה על מותה. באותה השנה הופיעה בסרט "ללכת על המים" בתור מדריכת נשק. בנוסף באותה השנה גם התארחה בעונה השלישית של ״הפיג'מות״ בפרק שנקרא ״יש דברים שרציתי לומר״ שיחקה את מיכל.

בשנת 2005 הנחתה את השעשועון "כמה כמה". באותה השנה שיחקה גם בפרק האיחוד של הסדרה הקומית "קרובים קרובים" ששודר בערוץ 2 גילמה את גליה, ביתם של אילן ותיקי.

בשנת 2007 התארחה בסדרת הטלוויזיה "בשורות טובות" ששודרה בערוץ 2 שיחקה את הילה האקסית.

בשנת 2008 התארחה בסדרת הדרמה "אולי הפעם" ששודרה בערוץ Yes Stars ישראלי שיחקה בתפקיד מטפלת בבית אבות.

בשנת 2012 שיחקה בפרק הראשון של העונה השלישית של הסדרה הקומית ״כאן גרים בכיף״ ששודרה בערוץ עשר שיחקה את ריקי בן הרוש, השכנה החדשה של ענת ויאיר.

בשנת 2015 דיבבה בסרט "סינדרלה".

בתיאטרון שיחקה בהצגות "אוגוסט: מחוז אוסייג'", "אליס בארץ הפלאות", "במלחמה כמו במלחמה", "זוגיות", "זמן אמת", "חתונה מושלמת", "כי בנו בחרת", "עקב אכילס", "צורה לאהבה", "שלושים ותשע המדרגות", "האהוב", "משרתם של שני אדונים", "קומיקאים", ו"מר קולפרט".

## חיים אישיים
ששון נשואה לבמאי אמיר ניזאר זועבי ולהם ילד אחד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות ישראליות
קטגוריה:בוגרות הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:מנחות ערוץ הילדים
קטגוריה:מדבבות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
הבחירות ללוק סבהה (1951–1952)

**הבחירות הראשונות ללוק סבהה** התקיימו מ־25 באוקטובר 1951 עד 21 בפברואר 1952. היו אלו הבחירות הראשונות שנערכו לאחר עצמאות הודו ב־1947 וכניסת חוקת הודו לתוקף בינואר 1950, והבחירות הכלליות הראשונות להיערך בהודו. בבחירות ניצחה מפלגת הקונגרס הלאומי ההודי שאחזה בשלטון קודם הבחירות ומנהיגה ג'ווהרלל נהרו המשיך לכהן כראש ממשלת הודו.

## רקע
המבנה הבסיסי של הפרלמנט ההודי, כבית מחוקקים דו-ביתי, נלקח בהשראה מהמערכת שנהגה בהודו הבריטית, בה הוקם ב־1920 המועצה המחוקקת האימפריאלית כבית מחוקקים דו-ביתי, מועצת המדינה והאספה המחוקקת המרכזית. שני גופים אלו פעלו עד ל־14 באוגוסט 1947 ופוזרו תחת חוק עצמאות הודו, כאשר האספה החוקתית של הודו תופסת את מקומם כגוף המחוקק הזמני של המדינה החדשה. האספה אימצה ב־26 בנובמבר 1949 את חוקת הודו, שנכנסה לתוקף ברובה לאחר חודשיים ב־26 בינואר 1950. האספה המשיכה לכהן כבית המחוקקים הזמני של הודו למשך כשנתיים נוספות.

במרץ 1950 מונה קצין הבחירות הראשי של הודו הראשון, סוקומאר סאן.

## בחירות
מספרם הכולל של בעלי זכות הצבעה היה 173,212,343. בסך הכל התמודדו בבחירות מועמדים מטעם 53 מפלגות, כשמספר המועמדים הגבוה ביותר ממפלגה אחת היה מטעם הקונגרס הלאומי ההודי, ש־479 מועמדים התמודדו מטעמה. 254 מועמדים התמודדו מטעם המפלגה הסוציאליסטית, 145 מטעם קיסאן מזדור פרג'ה, 94 מטעם בהרטיה ג'אנה סנג, 61 מטעם אקאלי בהרטיה ראם רג'יה פרישד, 49 מטעם המפלגה הקומוניסטית של הודו, 35 מטעם פדרציית הקאסטות הנספחות, 29 מטעם מפלגת קרישקאר לוק ו־22 מטעם גוש הקדמה (מרקסיסטי), ו־38 מפלגות נוספות העמידו פחות מעשרים מועמדים בפני עצמם. 533 התמודדו כעצמאים, וסך הכל התמודדו 1,874 מועמדים בבחירות.

במקביל לבחירות הארציות התקיימו בחירות לבתי המחוקקים המדינתיים במדינות הודו השונות, פרט להאספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר, שלא השתתפה בבחירות.

## תוצאות הבחירות

## לאחר הבחירות
לאחר הבחירות מונה ג'ווהרלל נהרו פעם נוספת לראש ממשלת הודו. הלוק סבהה התכנס לראשונה ב־17 באפריל 1952, והישיבה הראשונה שלו התקיימה ב־13 במאי 1952.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

1951
קטגוריה:1951 בפוליטיקה
קטגוריה:1952 בפוליטיקה
אוסטריה באירוויזיון 1977

**[[אוסטריה באירוויזיון|אוסטריה]] השתתפה ב[[אירוויזיון 1977]]**, שהתקיים בלונדון שב, עם השיר "Boom Boom Boomerang" בביצוע להקת שמטרלינגה. זוהי הייתה השתתפותה ה-16 של המדינה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

## רקע
קדם לאירוויזיון 1977 השתתפה אוסטריה 15 פעמים בתחרות מאז הצטרפותה ב-1957. את ניצחונה הראשון רשמה באירוויזיון 1966, אז נשלח אודו יורגנס עם השיר "Merci, Chérie". אל המקום האחרון הגיעה שלוש פעמים שונות: בשנת 1957 עם השיר "" מאת בוב מרטין, ובשנים 1962–1963 עם "Sehnsucht" של ג'ימי מקוליס ו-"Nur in der Wiener Luft" בביצוע אלאונורה שוורץ. אוסטריה נעדרה מהתחרות בשנים 1969–1970 ו-1973–1975.

## לפני האירוויזיון
תאגיד השידור האוסטרי בחר באופן פנימי את להקת שמטרלינגה לייצוג המדינה באירוע האירוויזיון הקרוב. שירה, "Boom Boom Boomerang", יצא לאור בהמשך שנת 1977. הוא נחשב באותה עת לאחד מהשירים הפרובוקטיביים הראשונים באירוויזיון: ברוב הפעמים מילותיו לא הכילו משמעות כלשהי.

## באירוויזיון
המהדורה ה-22 של האירוויזיון התקיימה בלונדון שב, והורכבה משמונה עשרה מדינות משתתפות שהופיעו בערב אחד ב-7 במאי 1977. על פי סדר ההופעות, שובצה אוסטריה כמדינה הרביעית, לפני אניטה סקורגן הנורווגית ואחרי הדי לסטר ההולנדית. עם תום ספירת הקולות דורגה אוסטריה במקום ה-17 עם 11 נקודות. בעת ההופעה עצמה על בימת התחרות הפנו חברי הלהקה את גבם לקהל והורידו את מכנסיהם.

### נקודות שהוענקו לאוסטריה

### נקודות שהוענקו מאוסטריה

## הערות שוליים

קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1977
יום הזיכרון לרצח העם הארמני

**יום הזיכרון לרצח העם הארמני** הוא יום זיכרון שנתי ב-24 באפריל, לזכר רצח העם הארמני בשנים 1915–1918 ולזכר רצח כ-1.5 מיליון ארמנים על ידי העות'מאנים, על ידי סדרה של מעשי טבח, הרעבה, וצעדות מוות, שלוו גם במעשי אונס רבים ושעבוד מיני.
בירוואן, בירת ארמניה, צועדים מאות אלפי אנשים אל אנדרטת רצח העם ציסנרקאברד כדי להניח פרחים על הלהבה הנצחית. יום זה נקרא גם "יום הקדושים הארמנים".

24 באפריל, הוא התאריך שבו נעצרו ונרצחו בשנת 1915 כ-250 אינטלקטואלים ומנהיגים ארמנים בבירה איסטנבול בידי ממשלת הטורקים הצעירים. בתאריך זה מציינים הארמנים את יום השנה לרצח העם.

ב-24 באפריל 1965, יום השנה ה-50 לאחר רצח העם, התקיימו ההפגנות המוניות בירוואן ברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית, שהייתה אז חלק מברית המועצות. בהפגנה השתתפו כ-100,000 איש, שהפגינו במשך 24 שעות מול בניין האופרה של ירוואן (Yerevan Opera Theater) בדרישה שהשלטון הסובייטי יכיר ברצח העם הארמני, ובדרישה להקמת אתר זיכרון בעיר הבירה ירוואן שינציח את זכר הקורבנות. בעקבות ההפגנות החליט הקרמלין, בשיתוף שלטונות ארמניה ואנשי הכנסייה הארמנית, להקים אתר הנצחה. הפגנות אלה נחשבות תחילת ההתעוררות הציבורית הראשונה של התודעה הארמנית בארמניה הסובייטית, ולתחילת מאבקו של העם הארמני בדרישה להכרה של אומות העולם ברצח העם.

ב-1965 ערכה הקהילה הארמנית בישראל טקס פומבי ראשון, ביפו, לציון יום הזיכרון לנספים. מאז 1972 הקהילה הארמנית בישראל מציינת את יום הזיכרון ברובע הארמני בירושלים.

## ראו גם
* הכחשת רצח העם הארמני
* המוזיאון לרצח העם הארמני

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:רצח העם הארמני
קטגוריה:ימי זיכרון
קטגוריה:אירועים בחודש אפריל
ספרינגטיים

**ספרינגטיים** (בגרמנית: **Springtime**) הייתה להקה אוסטרית.

## היסטוריה
חברי הלהקה היו נורברט ניידרמאייר, ולטר מרקל וגרהארד מרקל. ספרינגטיים הוקמה בשנת 1977, וב-1978 נבחרה על ידי תאגיד השידור האוסטרי לייצג את המדינה באירוויזיון 1978, שהתקיים בפריז שבצרפת. שירה לאירוע, "Mrs. Caroline Robinson" יצא לאור בהמשך השנה. לבסוף, היא דורגה במקום ה-15 עם 14 נקודות בלבד.

ניידרמאייר ייצג את אוסטריה גם באירוויזיון 1972, כשהיה חבר בלהקת מיילסטונס. שירה, "Falter im Wind", הגיע למקום החמישי עם מאה נקודות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות אוסטריות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1978
קטגוריה:נציגי אוסטריה באירוויזיון
יניב לוי

**יניב לוי** (נולד ב-14 בפברואר 1976) הוא שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי. בוגר הסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין.

## ביוגרפיה
לוי הוא בוגר הסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין בשנים 2000–2003. זכה במלגת הצטיינות בלימודים בשנים 2002–2003.
בשנת 2003 שיחק בפרק הראשון של סדרת הדרמה "משחק החיים" ששודרה ב-HOT בתור שחקן באודישן.

בשנת 2004 גילם בסדרת הדרמה "מיכאלה" ששודרה ב-HOT את יובל אקריש.

בשנת 2005 שיחק בכמה פרקים בודדים בתפקיד קטן בסדרת הדרמה "טלנובלה בע"מ" ששודרה ב-HOT בתפקיד משוגע בבית משוגעים שרננה הייתה בו כשניסתה להתאבד.

בשנת 2006 גילם כתב באחד הפרקים של סדרת הדרמה "האלופה" ששודרה ב-HOT.

בשנת 2011 שיחק בסדרה הקומית "השועלים" בתפקיד רחמים. באותה השנה גילם גם את אבישי בן בסט בסדרה הקומית "בנות הזהב" ששודרה בערוץ עשר.

בשנת 2015 השתתף באחד הפרקים בסדרת הפעולה "המדרשה" ששודרה בערוץ 2 בתור טרמפיסט.

בשנת 2017 השתתף באחד הפרקים של סדרת הדרמה "מתים לרגע" ששודרה ב-HOT, בתפקיד אודי.

בשנת 2018 גילם את אבינועם בסדרה "האחיות המוצלחות שלי" ששודרה ב-Yes. באותה השנה השתתף גם בסדרה "חטיפה: קו 300", וגילם את קובי פרומר.

בשנת 2019 שיחק בסדרת דרמת המתח "בתולות" ששודרה ב-HOT בתור פקח. באותה השנה גם שיחק בסדרה הקומית "שב"ס" בערוץ כאן 11 בתפקיד שר.

בשנת 2020 גילם את סמי בסדרת הדרמה הקומית "רון" ששודרה ב-Yes. באותה השנה שיחק בסרט הטלוויזיה דוקו-דרמה "ענת אלימלך: הילדה הכי יפה בירושלים".

בשנת 2021 שיחק בסדרה "פגע וברח" בתפקיד שאול מנדל.

בשנת 2022 השתתף בסדרת הטלוויזיה "מי שמע על חווה ונאווה" בתור שומר.

בשנת 2023 גילם את מאיר בסדרת הטלוויזיה "אלף" ששודרה ב-Yes.

בשנת 2024 גילם את קוליש בעונות 2–3 של הסדרה "האחיין שלי בנץ" ששודרה בערוצים כאן חינוכית וכאן 11. בשנת 2024 שיחק את הסוהר טולי בסדרה של HOT "ילד רע".

בשנת 2026 משחק בסדרה "תוצרת בית", שיוצריה הם עמית ואדר מירום, בבימויו של גורי אלפי.

## קריירה בתיאטרון
לוי משחק גם בהצגות רבות, בהן בתיאטרון בית ליסין.
הוא שיחק בהצגות פילומנה, "מייק", "חלום של לילה בלב קיץ", "תמונות יפואיות", ״בעלת הבית" ו״לילה ברומא״. כמו כן גם בהצגות הילדים "המלאך", "הקוסם מארץ עוץ".

לוי הוא גם מוזיקאי שהלחין ועיבד מוזיקה להפקות בעל זבוב, "אוזו ומוזו" ו"סיפור אהבה ארץ ישראלי".

## קישורים חיצוניים

* יניב לוי באתר ספר הקולנוע הישראלי
* לילך גביש, זיכרונות מהמכולת, אתר הבמה, 15 בדצמבר 2010
* יניב לוי באתר בית ליסין

קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
אנדראס קארו

**אנדראס קארו** (ביוונית: **Ανδρέας Καρώ** נולד ב-9 בספטמבר 1996 בניקוסיה שבקפריסין) הוא כדורגלן קפריסאי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת הרמנשטאדט מליגת העל הרומנית ובנבחרת קפריסין.

## קריירת מועדונים
קארו גדל במחלקת הנוער של נוטינגהאם פורסט. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצות אפולון לימסול, נאה סלמיס פמגוסטה ופאפוס מליגת העל הקפריסאית.

ב-12 ביולי 2019 חתם קארו בלאציו מהסרייה א'. ב-19 ביולי הושאל לסלרניטנה מהסרייה ב'. הוא שיחק במועדון במשך עונה וחצי, בהן ערך 30 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-30 בינואר 2021 חתם במאריטימו מליגת העל הפורטוגלית. ב-5 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-0 לספורטינג ליסבון במסגרת המחזור ה-17 בליגה לעונת . הוא ערך תשע הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-9 ביוני 2021 חתם קארו באפואל ניקוסיה מליגת העל הקפריסאית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 53 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים.

ב-7 ביוני 2023 חתם קארו ב-OFI כרתים מליגת העל היוונית. ב-20 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-2 על אריס סלוניקי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת . הוא ערך 13 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 בפברואר 2024 חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.

## קריירה בינלאומית
ב-16 בנובמבר 2019 ערך קארו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קפריסין, בהפסד 2-1 לנבחרת סקוטלנד במסגרת מוקדמות יורו 2020. ב-28 במרץ 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד נבחרת ארמניה במשחק ידידות.

## תארים
;אפולון לימסול
* הגביע הקפריסאי: 2016/2017

;מכבי פתח תקווה
* גביע המדינה: 2023/2024

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קפריסאים
קטגוריה:בלמי כדורגל קפריסאים
קטגוריה:ניקוסיה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נוטינגהאם פורסט
קטגוריה:כדורגלני אפולון לימסול
קטגוריה:כדורגלני נאה סלמיס פמגוסטה
קטגוריה:כדורגלני פאפוס
קטגוריה:כדורגלני לאציו
קטגוריה:כדורגלני סלרניטנה
קטגוריה:כדורגלני מאריטימו
קטגוריה:כדורגלני אפואל ניקוסיה
קטגוריה:כדורגלני OFI כרתים
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הרמנשטאדט
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קפריסין
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:קפריסאים שנולדו ב-1996
רונה תמיר

**רונה תמיר** (נולדה ב-25 ביולי 1978 בתל אביב) היא תסריטאית, עיתונאית ואשת תוכן ישראלית.

## ביוגרפיה
רונה תמיר נולדה וגדלה בתל אביב להדס, עובדת סוציאלית, וגדעון, במאי ומורה לתיאטרון, מתרגם ועורך.

למדה במגמת תיאטרון בבית הספר לאמנויות ובתיכון לאמנויות ע״ש תלמה ילין. בזמן לימודיה השתתפה בתוכנית ״תופסים ראש״ ושיחקה בסרט הקולנוע ״ארץ חדשה״ בבימוי אורנה בן דור ובהצגה ״האב״ בתיאטרון הבימה.

בצבא שירתה ככתבת בבטאון חיל האוויר.

לאחר שחרורה מהצבא סיימה תואר ראשון בהיסטוריה כללית והיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת תל אביב. למדה קולנוע בתוכנית הבינלאומית של FAMU, האקדמיה לאמנויות בפראג, צ׳כיה. למדה לתואר שני בקולנוע באוניברסיטת תל אביב אך לא השלימה את התואר.

חיה בניו יורק עם בן זוגה אלון בנארי וילדיהם.  

## קריירה
במהלך לימודיה לתואר שני כתבה וביימה את הסרטים הקצרים "פוליטיקלי קורקט" (2004) ו"על ראש שמחתי" (2005) במסגרת פרויקט "מבטים", עבור פסטיבל ירושלים, בהפקת מיכה שגריר וטלעד.

החלה את דרכה בטלוויזיה בתפקידי תחקיר ותוכן בסדרות דוקומנטריות כגון ״במדינת היהודים״ (ערוץ 1), ״עשרת הדיברות״ (קשת), ״אנטישמיות – לא מה שחשבת״ (רשת) ובחדשות ערוץ 10.

בשנים 2005–2007 הגישה (תחילה עם אור ישראלי ומאוחר יותר עם דנה ספקטור, שחר סגל ואחרות) את תוכנית הצהרים ברדיו תל אביב, תוכנית הומור וסאטירה בענייני היום. בשנים 9–2008 החליפה זמנית את עירית לינור בהגשת תוכנית הרדיו ״המילה האחרונה״ בגל״צ.

במהלך השנים כתבה עבור תוכניות הומור וסדרות טלוויזיוניות, ביניהן: ״ארץ נהדרת״ עונה 4 (קשת), "מצב האומה" (רשת), ״בלתי הפיך" עונה 2 (רשת), "לצחוק או למות" (רשת), "הלילה עם ליאור שליין" (ערוץ 10), ״אולי הפעם״ (יס) ועוד.

פרסמה כתבות ומאמרים במגזין ״המקום הכי חם בגיהנום״ והשתתפה בכתיבת המדור הסאטירי ״באנה באנה״ במוסף הארץ.

מנחה סדנאות כתיבה יוצרת בניו יורק מטעם עמותת NY Writers Coalition, המנגישה סדנאות כתיבה עבור קבוצות אוכלוסייה מוחלשות. בין היתר העבירה תמיר סדנאות בבית הכלא רייקרז, במקלטים לנשים חסרות בית ומתמודדות נפש, בהוסטלים לשורדות זנות, בספריות לעיוורים ועוד.

כתבה את התסריט לסרט סוף טוב (2023) על פי המחזה סוף טוב מאת ענת גוב, בכיכובה של אנדי מקדואל. בימוי: טל גרניט ושרון מימון, הפקה: סרטי פאי.

כתבה למופע של הקומיקאית נועם שוסטר אליאסי Coexistence My Ass שעלה בפסטיבל אדינבורו 2023.

בחודשי פברואר-מרץ 2024 שודרה בקשת 12 סדרת הדרמה הרומנטית "חולי אהבה", אותה יצרה וכתבה יחד עם טל גרניט ושרון מימון.

## קישורים חיצוניים

* רונה תמיר, באתר קנלר ייצוג אמנים
* מיכל ליבר רונן, "ענת גוב היא דמות עם שיעור קומה כמו שמדמיינים נביאים מפעם", באתר סרט, 7 ביוני 2023
* Katie Walsh, "Review: Andie MacDowell brings signature charm to the modest but insightful ‘My Happy Ending’, in Los Angeles Times, February 23, 2023
* רונה תמיר, Author at המקום הכי חם בגיהנום

## הערות שוליים

קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:תלמה ילין (בית ספר)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1978
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
נחש בירית מערבי

**נחש בירית מערבי** (שם מדעי: *Thamnophis elegans*) הוא מין של נחש ממשפחה הזעמניים אשר חי לאורך מערב אמריקה הצפונית, בין קנדה וארצות הברית. זהו אחד הנחשים הצפוניים בעולם.

## תיאור
זהו נחש בינוני באורך של 46 עד 104 ס"מ בקירוב והוא בעל פס גבי צהוב, כתום בהיר או לבן כששני פסים מצידיו בולטים באותו צבע. כמה מהפרטים בעלי כתמים אדומים או שחורים ביניהם. בדומה לשאר נחשי הבירית הם בעלי רוק המכיל ארס חלש יחסית וקל מכדי לפגוע באנשים, אך קטלני לטרפו מאחר שהוא יכול לגרום לתמיסת שרירים ואף לאנשים הוא יכול לגרום בצקת מקומית. בנוסף הנחש מתפתל בחיבוק חונק של טרפו.

הנחש מצוי בטבע במגוון רחב של אזורים ביניהם בערבות, יערות מחטניים ויערות אחרים, בהרים עד לגובה 3,962 מטרים וחלק מהנחשים מצויים באיים ולמדו לשחות בים. בנוסף האוכלוסיות של האגן הגדול והרי הרוקי הם אמפיביים. הנחש ניזון בהתאם לאורח חייו כאשר האוכלוסיות היבשתיות יותר ניזונים מטרף יבשתי כמו תולעים, חרקים, חלזונות ועוד רכיכות, דו-חיים, זוחלים אחרים וצעירי מכרסמים. האוכלוסיות האמפיביות ניזונות יותר מצפרדעים, טריטונים, דגים קטנים, תולעים ועלוקות ומעוד מזונות המצויים במים.

## מיון
מין זה כולל, נכון למאי 2025, 4 תת-מינים.
* סוג נחש בירית (*Thamnophis*)
** מין **נחש בירית מערבי** (*Thamnophis elegans*)
*** תת-מין *Thamnophis elegans elegans*
*** תת-מין *Thamnophis elegans vagrans*
*** תת-מין *Thamnophis elegans hueyi*
*** תת-מין *Thamnophis elegans terrestris*

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל פרדריק ז'ראר
קטגוריה:נחשי מים
קטגוריה:קנדה: זוחלים
קטגוריה:ארצות הברית: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1853
מזח הדייגים ביסוד המעלה

**מזח הדייגים ביסוד המעלה** היה מזח שבנו חברי קיבוץ חולתה לחופי אגם החולה כדי לפתח את ענף הדיג. המזח הוקם ממזרח ליסוד המעלה במקום בו ישב הקיבוץ בתחילת דרכו. ב-1958, עם סיום ייבוש החולה, ננטש המקום. המקום הוגדר כאתר מורשת מטעם המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל וב-2021 שופץ המזח והפך לחלק מפארק תיירותי.

## ההיסטוריה של המזח
ב-1936 הוקם קיבוץ חולתה על ידי קבוצה של חברי הנוער העובד, המחנות העולים ונוער עולה מגרמניה שהוכשרו בחוות תל חי. תחילה עבדו עבור חקלאי המושבה יסוד המעלה ובמרץ 1937 קיבלו מהכשרת היישוב מגרש של 6 דונם במזרח המושבה שהיה שייך ל"זיכיון (קונצסיה) החולה" וכונה "חצר הזיכיון". החלוצים הקימו במקום שני בתי מגורים שהפכו לקיבוץ חולתה הראשון.

אחד מענפי המשק אותו החליטו חברי המשק לפתח היה הדיג ולשם כך הניחו סוללת עפר ואבני בזלת, בצורת ר', מהחוף לתוך אגם החולה שהיווה מזח ושובר גלים. בראש הסוללה נבנתה מסילת רכבת עבור קרונית טרזינה שאפשרה לדייגים לפרוק את שלל הדייג ולהעבירו לחוף. המזח הוגן לאורכו על ידי חומת בזלת נמוכה. החומה  נועדה לעצור גלים גבוהים, שנוצרו באגם עקב הרוח המזרחית העזה, הנקראת בערבית "שרקייה" ("שרק" בערבית - מזרח).

דייגי הקיבוץ השתמשו בשיטת דיג ייחודית שהובאה מגרמניה על ידי אחד מחברי חולתה, הצלם פטר מרום,  לפיה יוצרים שדה חשמלי במים  והדגים (בעיקר שפמנונים וקרפיונים) נמשכים לאלקטרודה השלילית ונלכדים. ענף הדיג היה מוצלח ובאוקטובר 1939 סיפק הקיבוץ לשוק מעל מחצית מתוצרת הדיג העברי בארץ.

פיתוח ענף הדיג בקיבוץ נעשה למרות שכבר ב-1929 נחתם חוזה לייבוש החולה. תהליך הייבוש התעכב (בין השאר בגלל פרוץ המרד הערבי הגדול ומלחמת העצמאות) ורק ב-1951 חודש והסתיים ב-1958. עקב ירידת מפלס המים נחשף המזח ואילץ את חברי הקיבוץ לנטוש אותו. ב-1942 עברו חברי הקיבוץ לאזור דרדרה וב-1946 עבר הקיבוץ למקום הקבע מדרום ליסוד המעלה. האזור המיובש, בו היה האגם לפני כן, הפך לשדה חקלאי והמבנים של המזח הלכו והתפוררו עם השנים.

ב-2021 הוחלט לשקם את המזח ולהפוך את המקום לפארק. השיקום נעשה בסיוען של המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, המועצה המקומית יסוד המעלה, רשות ניקוז כנרת, משרד ירושלים ומסורת ישראל ומשרד התרבות והספורט. במסגרת השיקום חודש קיר המגן וחלק מהמזח ועליו הותקנה מסילת הרכבת והקרונית שנסעה עליו. כמו כן הוצבו במקום שלטי הסבר והסביבה הפכה לפארק.

## גלריה

 קובץ:At Yesod Hamaala - by ovedc - WLM 2015 51.jpg|חלק מהמזח ומסילת הרכבת
 קובץ:At Yesod Hamaala - by ovedc - WLM 2015 55.jpg|קטע מהקיר שהגן על המזח
 קובץ:At Yesod Hamaala - by ovedc - WLM 2015 49.jpg|המדרגות שירדו מהמזח לאגם


## קישורים חיצוניים

* 
* מזח חולתה, יסוד המעלה, באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, גיליון 61
* מזח הדייגים במושבה יסוד המעלה, באתר של אחוזת דוברובין
* מזח הדייגים יסוד המעלה, באתר "מסבירן"
* שיקום מזח הדייגים המשוחזר ביסוד המעלה נמצא לקראת סיום, באתר "הפורטל לחקלאות טבע וסביבה"
* המזח המשוחזר על אגם החולה – יסוד המעלה, באתר "אבני מורשת" 
* שיקום מזח הדייגים ביסוד המעלה לקראת סיום, באתר "גליל עולה"
* מאיר ינקו, ביסוד המעלה משחזרים את מזח הדייגים המיתולוגי, באתר "חדש בגליל"
* עבודות תשתית ונוף במזח הדייגים המשוחזר ביסוד המעלה, באתר "איגוד ערים כנרת"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חולתה
קטגוריה:יסוד המעלה
קטגוריה:עמק החולה
קטגוריה:ימאות ביישוב
הדייגים
אושקוש JLTV

**אושקוש JLTV** (ראשי תיבות של **Joint Light Tactical Vehicle**; רכב טקטי קל משולב) הוא רכב קרבי קל המיוצר על ידי חברת אושקוש ונמצא בשימוש צבא ארצות הברית ועוד מדינות החל משנת 2019. ה־JLTV בעל יכולת עבירות גבוהה וביצועי שטח משופרים. בנוסף הוא מצויד במערכת מיגון הניתנת לפירוק והרכבה לפי הצורך.

למעשה JLTV הוא שמה של תוכנית הפיתוח וההצטיידות לרכב טקטי קל שישמש כתחליף לרכבי ההאמר בצבא ארצות הברית. לתוכנית הוגשו מספר אבות טיפוס מחברות שונות ולאחר ניסויים רבים נבחר רכב בשם L-ATV של חברת אושקוש. בשל זכייתו בתוכנית מכונה הרכב בכלליות JLTV.

לצד צבא ארצות הברית וחיל הנחתים, הרכב נמצא בשימוש מדינות רבות כגון, בלגיה, ברזיל, ליטא, מונטנגרו, מקדוניה הצפונית, רומניה וסלובניה. הוא הוזמן על ידי מדינות רבות בהן ישראל, מונגוליה וסלובקיה.

## היסטוריה
בשנת 2006 הגיעו להבנה בצבא ארצות הברית כי הגיעה העת למצוא מחליף לרכבי האמר MRAP המזדקנים, המטרה הייתה רכב בעל שרידות גבוהה יותר ועבירות גבוהה יותר. למכרז ניגשו שבע חברות, ולאחר תהליכים ניסויים ובירוקרטיים צומצם המכרז לשלוש חברות, אושקוש, לוקהיד מרטין ו־AM General.

באוגוסט 2015 נבחרה ההצעה של אושקוש כאשר בחוזה סוכם על שלב ראשון של כ-16,000 כלי רכב בעסקה של 6.749 מיליארד דולר. הערעורים שהוגשו על ידי לוקהיד מרטין נדחו בין היתר בשל תוצאות הניסויים שהתפרסמו. הדו"ח הבלתי תלוי של הפנטגון לבדיקה והערכה תפעולית חשף כי במהלך הבדיקות אב הטיפוס של אושקוש החזיק מעמד כמעט פי שישה יותר מאשר הדגם הקרוב ביותר, אב הטיפוס של לוקהיד מרטין. הרכב של אושקוש השיג בממוצע 7,051 מייל בין כל כשל מבצעי, (המונח הטכני הוא MMBOMF - Mean Miles Between Operational Mission Failure) הרכב של לוקהיד מרטין השיג רק 1,271 מייל.

במרץ 2022 נפתח המכרז ל־JLTV A2, השלב השני של אספקת הרכבים בו הפסידה אושקוש ל־AM General.

## בצה"ל
ממוזער|רכב "פרא" צה"לי
בנובמבר 2023, בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל דווח כי צה"ל יקבל 75 רכבי JLTV שיירכשו על ידי ארצות הברית וימסרו לישראל במסגרת תוכנית הסיוע הצבאי של מחלקת המדינה. כשבועיים לאחר מכן דיווחה אושקוש כי משרד הביטחון ביצע ישירות רכישה נוספת של כמה עשרות כלי רכב. מחירו של ה-JLTV עומד על כ-400 אלף דולר ליחידה.

הרכב שהוזמן בידי צה"ל מצויד במנוע טורבו דיזל 6,600 סמ"ק, המבוסס על הדורמקס של ג'נרל מוטורס, בתיבת הילוכים אוטומטית עם 6 הילוכים, ומסוגל להגיע למהירות מרבית של 110 קמ"ש. ניתן לחמש את הרכב במקלע, בטילי נ"ט, ובמרגמת חנית. עוד דווח כי חברת פלסן סאסא הישראלית אחראית למיגון הכלים.

שיתופי פעולה רבים מתקיימים בין אושקוש לתעשיות הביטחוניות הישראליות וזאת מכיוון שה-JLTV הוא הרכב המועדף לניסויים שונים. כך לדוגמה ב-2021 התבצע ניסוי של חברת רפאל לשיגור טיל תמוז מעל גבי הרכב. ה־JLTV גם שימש את חברת אלביט לפיתוח וניסוי מרגמת החנית.

באוגוסט 2024 ה-JLTV נקלט בצה"ל בשם "**פרא**" וייכנס לשירות ביחידות המיוחדות ולאחר מכן בגדס"רים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ניר בן זקן, אושקוש JLTV (נהיגה ראשונה) - F35 בלי כנפיים באתר ICAR, 1 במאי 2025

## הערות שוליים

קטגוריה:אמצעי לחימה אמריקאיים
קטגוריה:אמצעי לחימה ישראליים
קטגוריה:כלי רכב צבאיים
קטגוריה:כלי רכב צבאיים אמריקאיים
אוסטריה באירוויזיון 1978

**[[אוסטריה באירוויזיון|אוסטריה]] השתתפה ב[[אירוויזיון 1978]]**, שהתקיים בפריז שבצרפת, עם השיר "Mrs. Caroline Robinson" בביצוע להקת ספרינגטיים. זוהי הייתה השתתפותה ה-17 של המדינה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

## רקע
קדם לאירוויזיון 1978 השתתפה אוסטריה 16 פעמים בתחרות מאז הצטרפותה ב-1957. את ניצחונה הראשון רשמה באירוויזיון 1966, אז נשלח אודו יורגנס עם השיר "Merci, Chérie". אל המקום האחרון הגיעה שלוש פעמים שונות: בשנת 1957 עם השיר "" מאת בוב מרטין, ובשנים 1962–1963 עם "Sehnsucht" של ג'ימי מקוליס ו-"Nur in der Wiener Luft" בביצוע אלאונורה שוורץ. אוסטריה נעדרה מהתחרות בשנים 1969–1970 ו-1973–1975. באירוויזיון 1977 הגיעה להקת שמטרלינגה עם השיר "Boom Boom Boomerang" למקום ה-17 עם 11 נקודות.

## לפני האירוויזיון
תאגיד השידור האוסטרי בחר באופן פנימי את להקת ספרינגטיים לייצוג המדינה באירוע האירוויזיון הקרוב. שירה, "Mrs. Caroline Robinson", יצא לאור בהמשך שנת 1978. מילותיו עוסקות סביב סיפור חייה של הגברת קרוליין רובינסון, אישה עקרת בית מלאת חושניות ויופי.

נורברט ניידרמאייר, חבר הקבוצה, ייצג את אוסטריה גם באירוויזיון 1972, כשהיה חבר בלהקת מיילסטונס. שירה, "Falter im Wind", הגיע למקום החמישי עם מאה נקודות.

## באירוויזיון
המהדורה ה-23 של האירוויזיון התקיימה בפריז שבצרפת, והורכבה מעשרים מדינות משתתפות שהופיעו בערב אחד ב-22 באפריל 1978. על פי סדר ההופעות, שובצה אוסטריה כמדינה ה-19, לפני ביורן חיפס השוודי ואחרי יזהר כהן ולהקת אלפא-ביתא הישראליים. עם תום ספירת הקולות דורגה אוסטריה במקום ה-15 עם 14 נקודות.

### נקודות שהוענקו לאוסטריה

### נקודות שהוענקו מאוסטריה

## הערות שוליים

קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1978
משפט ההערכה

באנליזה מרוכבת, **למת האומדן**, הידועה גם בשם **אי-שוויון **, היא לֶמה הנותנת חסם עליון לאינטגרל מסילתי. החסם מאפשר לחסום אינטגרלים, למשל לצורך החישובים הנדרשים במשפט השארית.

אם f היא פונקציה מרוכבת רציפה על המסילה \Gamma ואם המודול שלה |f(z)| חסום על ידי הקבוע M עבור כל z על \Gamma, אז:

כאשר \ell(\Gamma) הוא אורך המסילה \Gamma. בפרט, ניתן לקחת את המקסימום M:=\sup_{z\in\Gamma}|f(z)| כחסם עליון.

טענת הלמה אינה מפתיעה. אם מקרבים את המסילה כאיחוד סופי של קטעים קטנים, אז המקסימום של הערכים בקטעים אלה אינו רחוק מהחסם M על המסילה. לפיכך, אם מבצעים אינטגרל של המקסימום על פני כל המסילה, אז האינטגרל של f(z) על המסילה חייב להיות קטן ממנו או שווה לו.

ניתן להוכיח את האי-שוויון באמצעות הגדרת האינטגרל הקווי, אי-שוויון המשולש האינטגרלי והנוסחה עבור אורך עקומה כדלקמן:
:\left|\int_\Gamma f(z)dz\right|=\left|\int\limits_\alpha^\beta f(\gamma(t))\gamma'(t)dt\right|\le\int\limits_\alpha^\beta |f(\gamma(t))||\gamma'(t)|dt\le\int\limits_\alpha^\beta M\left|\gamma'(t)\right|dt=M\int\limits_\alpha^\beta|\gamma'(t)|dt=M\,\ell(\Gamma)

## דוגמה
ממוזער|200x200 פיקסלים| המסילה <math>\Gamma</math>
**בעיה** – חשבו את האינטגרל  \int_{-\infty}^{\infty}\frac{1}{(x^2+1)^2}dx.

**פתרון** – במקום לחשב את האינטגרל בגבולות המבוקשים, נקרב את  \int_{-a}^{a}\frac{1}{(x^2+1)^2}dx ונשאיף את a לאינסוף. לשם כך נשלים את קטע האינטגרציה למסילה סגורה, על ידי הוספת חצי המעגל |z|=a מ-z=a לכיוון z=-a (נגד כיוון השעון). את חצי המעגל הזה נסמן ב-\Gamma.

לפי משפט השארית, האינטגרל הזה שווה ל-2\pi i כפול סכום השאריות בכל נקודות הסינגולריוּת. הסינגולריות היחידה של הפונקציה בתוך המסילה היא בנקודה z=i. אפשר לפתח לטור לורן
\frac{1}{(z^2+1)^2} = \frac{-1}{4}(z-i)^{-2}+\frac{-i}{4}(z-i)^{-1}+\frac{3}{16}+\frac{i}{8}(z-i)- \frac{5}{64}(z-i)^2 + \dots; ומכאן שהשארית, שהיא המקדם של
(z-i)^{-1}, שווה ל-\frac{-i}{4}. מכאן נובע שהאינטגרל על פני כל המסילה הוא (\int_{-a}^a+\int_{\Gamma})\frac{dz}{(z^2+1)^2} = 2\pi i \frac{-i}{4} = \frac{\pi}{2}.

אורכו של מסלול האינטגרציה הוא חצי היקף מעגל שרדיוסו a, ומכאן \ell(\Gamma)=\tfrac{1}{2}(2\pi a)=\pi a.
מאי-שוויון המשולש ניתן לראות כי:
:|z|^2=|z^2|=|z^2+1-1|\le|z^2+1|+1
ולכן:
:|z^2+1|\ge|z|^2-1=a^2-1>0 כאשר a>1.
מכאן:
:\left|\frac{1}{(z^2+1)^2}\right|\le\frac{1}{(a^2-1)^2}
כלומר M=\frac{1}{(a^2-1)^2}, והחסם הוא:
:\left|\int_\Gamma\frac{1}{(z^2+1)^2}\,dz\right|\le\frac{\pi a}{(a^2-1)^2}. הערך הזה שואף לאפס כאשר a שואף לאינסוף, ומכאן ש-\int_{-\infty}^\infty\frac{dx}{(x^2+1)^2} = \frac{\pi}{2}.

## ראו גם
* הלמה של ז'ורדן
* משפט השאריות

## לקריאה נוספת

*.
*.


קטגוריה:משפטים באנליזה מרוכבת
קטגוריה:אי-שוויונות
אומדן
בית פתוח חלק ב'

**בית פתוח חלק ב**' הוא המיני-אלבום הראשון של שלומי שבן ואלבומו השישי במספר, אשר יצא ב-30 בינואר 2024, ומהווה את חלקו השני לאלבום בית פתוח חלק א', שיצא שנה קודם לכן.

## רקע
בית פתוח חלק ב' הוא חלקו השני של האלבום "בית פתוח חלק א'", שיצא שנה קודם לכן. הוא כולל ארבעה שירים, ובהם השיר "יש אישה ברקע (תצלום)" בו משתתפת חוה אלברשטיין, ששיתפה פעולה עם שבן לפני כן בדואט "תרגיל בהתעוררות". אסף תלמודי הפיק מוזיקלית את כל השירים, ובשיר "לבזבז לך את הזמן" מסייע לו בכך גם המוזיקאי יוגב גלוסמן.

על הוצאת האלבום אמר שבן:

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי שלומי שבן
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
Mrs. Caroline Robinson

"**Mrs. Caroline Robinson**" (בעברית: "**גברת קרוליין רובינסון**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה האוסטרית ספרינגטיים. את השיר הוציאה בשנת 1978 לאור חברת התקליטים אטום רקורדס, והוא נבחר על ידי תאגיד השידור האוסטרי לייצג את המדינה באירוע האירוויזיון השנתי.

## רקע
"Mrs. Caroline Robinson" נכתב והולחן על ידי נורברט ניידרמאייר, ולטר מרקל וגרהארד מרקל. במרכז מילותיו מסופר על חייה של קרוליין רובינסון – אישה עקרת בית מלאת חושניות ויופי.

## באירוויזיון
המהדורה ה-23 של האירוויזיון התקיימה בפריז שבצרפת, והורכבה מעשרים מדינות משתתפות שהופיעו בערב אחד ב-22 באפריל 1978. על פי סדר ההופעות, שובצה אוסטריה כמדינה ה-19, לפני ביורן חיפס השוודי ואחרי יזהר כהן ולהקת אלפא-ביתא הישראליים. עם תום ספירת הקולות דורגה אוסטריה במקום ה-15 עם 14 נקודות.

## רשימת השמעה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1978
קטגוריה:שירי אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים על דמויות נשיות בדיוניות
לוקאס פאוקשטה

**לוקאס פאוקשטה** (בליטאית: **Lukas Paukštė** נולד ב-25 בספטמבר 1998 באוטנה שבליטא) הוא כדורגלן ליטאי המשחק בעמדת השוער בקבוצת שיאוליאי מליגת העל הליטאית.

## קריירת מועדונים
פאוקשטה גדל במחלקות הנוער של ז'לגיריס וילנה ושיאוליאי. בשנת 2015 עבר לאוטניס אוטנה מליגת העל הליטאית, במדיה ערך 16 הופעות ליגה. בהמשך שיחק גם במועדונים אטלנטאס קלייפדה ויאנובה במסגרת ליגת העל הליטאית.

ב-26 בפברואר 2020 חתם פאוקשטה בברמנס מהליגות הנמוכות בנורווגיה, אולם עוד באותה שנה חזר לליגת העל הליטאית וחתם בריטראי. בעונת  הושאל לשיאוליאי מליגת העל הליטאית, ובתום תקופת ההשאלה חתם על חוזה קבוע במועדון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ליטאים
קטגוריה:שוערי כדורגל ליטאים
קטגוריה:כדורגלני אטלאנטאס
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1998
לוקאס בריוואל

**לוקאס אריק הולגר בֶּרִיוַואל** (בשוודית: **Lucas Erik Holger Bergvall**; נולד ב-2 בפברואר 2006 בשוודיה) הוא כדורגלן שוודי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת טוטנהאם הוטספר מהפרמייר ליג ובנבחרת שוודיה.

## קריירת מועדונים
בריוואל גדל במחלקת הנוער של ברומאפויקארנה, והחל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת המשנה השוודית והליגה השוודית השלישית. הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-9 בדצמבר 2022 חתם ביורגודן מליגת העל השוודית.

ב-2 בפברואר 2024 חתם בטוטנהאם הוטספר מהפרמייר ליג

## קריירה בין-לאומית
ב-12 בינואר 2024 ערך בריוואל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שוודיה, בניצחון 2-1 על נבחרת אסטוניה במשחק ידידות.

## תארים
;טוטנהאם הוטספר
* הליגה האירופית : 2025

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים שוודים
קטגוריה:קשרי כדורגל שוודים
קטגוריה:כדורגלני ברומאפויקארנה
קטגוריה:כדורגלני יורגודן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שוודיה
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-2006
משלחת מס' 5 לתחנת החלל הבין-לאומית

שמאל|ממוזער|200px|חברי המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תג המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תחנת החלל בדצמבר 2002
**משלחת מס' 5** (באנגלית: **Expedition 5**) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-7 ביוני 2002 ועד ל-2 בדצמבר 2002. מפקד המשלחת היה ולרי קורזון מרוסיה. פעילות המשלחת נמשכה 178 ימים.

## הרכב המשלחת

## פעילות המשלחת
ב-7 ביוני לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור בפיקוד קנת קוקרל במשימה STS-111. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע מודול לוגיסטי רב תכליתי "לאונרדו" עם מטען של 6,701 ק"ג. המטען כלל חלק שני של זרוע רובוטי קנדארם2. כמו כן הגיעו חברי משלחת מס' 5 לתחנת החלל הבין-לאומית. צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכבית להתקנת ציודים חדשים בחלק החיצוני של תחנת החלל. המטען שהגיע במודול לוגיסטי הועבר לתחנת החלל, ומודול לוגיסטי הועמס ב-5,058 ק"ג ציוד ומצרכים לא נחוצים להעברה חזרה לכדור הארץ.

ב-15 ביוני מעבורת חלל עזבה את תחנת החלל עם חברי המשלחת מס' 4. אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 5.

ב-25 ביוני חללית מטען פרוגרס M1-08 נותקה מתחנת החלל ונשפרה בכניסה לאטמוספירה.

ב-29 ביוני לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M-46. החללית התחברה למודול "זבזדה". על החללית היו כ-2,500 ק"ג מטען. חברי המשלחת החלו במעבר ציוד לתחנת החלל. החללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד ספטמבר 2002.

ב-16 באוגוסט קורזון וויטסון ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5.5 שעות. במהלך פעילות בוצע התקנת ציוד בחלק החיצוני מודול "זבזדה".

ב-26 באוגוסט קורזון וטרשצ'וב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5.5 שעות. במהלך פעילות בוצע התקנת אנטנות נוספות.

ב-24 בספטמבר חללית מטען "פרוגרס M-46" נותקה מתחנת החלל והחלה טיסה עצמאית. במהלך טיסה שנמשכה כחודש בוצעו צילומי שטח רוסיה. ירידה ממסלול החלה ב-14 באוקטובר ובהמשך היא נשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-29 בספטמבר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M1-9. החללית התחברה למודול "זבזדה". על החללית היו כ-2,338 ק"ג מטען. החללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד פברואר 2003.

ב-7 באוקטובר לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אטלנטיס בפיקוד ג'פרי אשבי במשימה STS-112. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע החלק S1 של מבנה מסבח משולב. צוות החללית ביצע 3 פעמים פעילות חוץ רכבית להתקנת המבנה S1 וחיבורה לחלק של מבנה S1 שהותקן לפני זה. החללית התנתק ב-16 באוקטובר ובהמשך נחתה בהצלחה.

ב-1 בנובמבר לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-1 בפיקוד סרגיי זליוטין. החללית התחברה למודול "פירס". חברי צוות החללית ביצעו תוכנית מחקרית Odisseaשכללה מספר ניסויים. 

ב-9 בנובמבר הם נכנסו לחללית סויוז TM-34 ונחתו בכדור הארץ. חללית "סויוז TMA-1" נותרה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.

ב-22 בנובמבר חללית מטען פרוגרס M-45 שהגיע בינואר 2001 נותקה מתחנת החלל. היא החלה לרדת מהמסלול ונשפרה בכניסה לאטמוספירה.

ב-25 בנובמבר לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור בפיקוד ג'ים ות'רבי במשימה STS-113. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע חלק P0 של מבנה מסבח. כמו כן הגיעו חברי משלחת מס' 6 לתחנת החלל הבין-לאומית. צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכבית להתקנת חלק P0 ושילובו במערכות תחנת החלל.

חברי המשלחת ביצעו עשרות ניסויים מדעים בתחומים שונים.

ב-7 בדצמבר מעבורת החלל אנדוור עזבה את תחנת החלל עם חברי המשלחת מס' 5.

אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 6.

## קישורים חיצוניים
* 

* תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס
* דיווח של נאס"א
* פעילות משלחת מס' 5 בתחנת החלל הבין-לאומית
* תיאור פעילות של הצוות הרוסי בתחנת החלל

## הערות שוליים

קטגוריה:תחנת החלל הבין-לאומית
פרחאבאד

**פרחאבאד** ( בפרסית: **فرح‌آباد** - **משכן השמחה**) היא עיר וארמון שנבנו על ידי עבאס שאה הראשון במאזנדראן בצפון איראן. הם נבנו באתר טאחאן ומתחברים לעיר סארי, במרחק 27 קילומטר ממנה. השאה השתמש בהם כבירת חורף והוא נפטר בה ב-1629.

השאה עבאס הגדול אהב את חבל מאזנדראן, מקום הולדתה של אמו חייר אל נישא בגום.
בניית הארמון התחילה ב-1611–1612. הוא שוכן בראש גבעה שממנה נשקפים הים והרי אלבורז. הבניין קושט בציורי קיר על ידי רזה עבאסי ועיטורי זהב מידי אומן גרמני, והוא מוקף בגנים בסגנון פרסי.
מסביב לארמון צמחה עיר. ב-1618 הנוסע האיטלקי פייטרו דלה ואלה ביקר בפרחאבאד והשווה את אורך חומותיה לאלו של רומא או איסטנבול. העיר אוכלסה בבני עמים כבושים שהועתקו לכאן מאזורים אחרים של הממלכה. לפי דל ואלה (ששוחח עם השאה עצמו) הובאו לכאן 40,000 משפחות ארמניות, 12,000 משפחות גאורגיות, 7000 משפחות יהודיות ובנוסף 25,000 משפחות מוסלמיות מהקווקז.
הסוחרים היהודים זכו לזכויות ייחודיות, שדמו לזכויות שקיבלו הארמנים בג'ולפה החדשה באספהאן. עבאס קיווה לקדם על ידי כך את הסחר האיראני, במיוחד הסחר במשי וביינות.
יורשיו של עבאס זנחו את פרחאבאד. האקלים כאן בקיץ אינו בריא וזמין לקדחת. (מלריה). הרבה מהמתנחלים שהובאו לכאן מתו במגפות, בעיקר ממלריה.
הרבה ארמנים וגאורגים נטשו את העיר ושבו לחבלי מולדתם. ב-1668 מורדים קוזאקים ובראשם סטנקה ראזין שדדו את פרחאבאד. כיום שרד מעט מהעיר. השרידים העיקריים הם המסגד שעבר שיפוץ נרחב ונבנה לפי תוכנית דומה לזו של מסג'ד-א-שאה באספהאן, כמו כן חורבות הארמון המלכותי ושאריות מהגשר מעל הנהר טג'נדרוד, שהשייך לדרך המלך שחיברה את אספהאן עם הארמונות בחבל הכספי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ארמונות
משלחת מס' 6 לתחנת החלל הבין-לאומית

שמאל|ממוזער|200px|חברי המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תג המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תחנת החלל בדצמבר 2002
**משלחת מס' 6** (באנגלית: **Expedition 6**) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-25 בנובמבר 2002 ועד ל-3 במאי 2003. מפקד המשלחת היה קנת באוארסוקס מארצות הברית. פעילות המשלחת נמשכה 159 ימים.

בעקבות אסון מעבורת החלל קולומביה ב-1 בפברואר משך פעילות המשלחת הוארך ובוצע שינוי מתכונת פעילות המשלחות בתחנת החלל. בין היתר הרכב המשלחות עתידיות צומצם ל-2 אנשים בלבד.

## הרכב המשלחת

## פעילות המשלחת
חללית "סויוז TMA-1" במשך פעילות המשלחת הייתה מחוברת לתחנת החלל הבין-לאומית כ"חללית חילוץ" במקרה חרום.

ב-25 בנובמבר לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור בפיקוד ג'ים ות'רבי במשימה STS-113. החללית התחברה למודול "דסטיני". עם החללית הגיע חלק P0 של מבנה מסבח. באותה עת בתחנת החלל פעלה משלחת מס' 5 בפיקוד ולרי קורזון. עם המעברות הגיעו חברי משלחת מס' 6. החל הליך העבתר אחריות על תחנת החלל לצוות החדש. צוות החללית ביצע 3 פעילויות חוץ רכבית להתקנת חלק P0 ושילובו במערכות תחנת החלל.

ב-7 בדצמבר מעבורת חלל "אנדוור" עזבה את תחנת החלל עם חברי המשלחת. אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 6.

ב-12 בדצמבר היה מתוכנן לבצע פעילות חוץ רכבית שבוטלה עקב מצב בריאותי של המבצעים.

ב-15 בינואר באוארסוקס ופטיט ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-7 שעות. במהלך פעילות בוצע התקנת ציוד בחלק P1 ו-S1, ניכוי יחידת עגינה של מודול "יוניטי" ובדיקת יחידה P6.

ב-1 בפברואר התרחש אסון מעבורת החלל קולומביה. בעקבות כך בוצע שינוי משמעותי בפעילות המשלחת ושהותה הוארך.

ב-1 בפברואר חללית מטען פרוגרס M1-09 שהייתה מחוברת מספטמבר נותקה מתחנת החלל ונשפרה בכניסה לאטמוספירה.

ב-2 בפברואר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס M-47. החללית התחברה למודול "זבזדה". על החללית היו 2,568 ק"ג מטען. החללית הייתה מחוברת לתחנת החלל עד אוגוסט 2003.

ב-8 באפריל באוארסוקס ופטיט ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-6.5 שעות. במהלך פעילות בוצוע פעולות תחזוקה.

ב-26 באפריל לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-2 בפיקוד יורי מלנצ'נקו. החללית התחברה למודול "זאריה". עם החללית הגיעו חברי משלחת מס' 7 לתחנת החלל הבין-לאומית. החל תהליך העברת אחריות על תחנת החלל לצוות החדש.

חברי המשלחת ביצעו עשרות ניסויים מדעים בתחומים שונים.

ב-7 בדצמבר חללית סויוז TMA-1 עם משלחת מס' 6 עזבו את תחנת החלל.

אחריות על תחנת החלל הועברה למשלחת מס' 7.

## קישורים חיצוניים
* 

* תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס
* דיווח של נאס"א
* פעילות משלחת מס' 6 בתחנת החלל הבין-לאומית
* תיאור פעילות של הצוות הרוסי בתחנת החלל

## הערות שוליים

קטגוריה:תחנת החלל הבין-לאומית
אילנה סקר

**אילנה סקר** (נולדה ב-1959) היא עורכת דין ישראלית, חברה בלשכת עורכי הדין. החל מ-2015 ולאורך שלוש קדנציות עד פברואר 2024 הייתה חברה בוועדה לבחירת שופטים.

## ביוגרפיה
סקר נולדה בדימונה. היא סיימה לימודי משפטים באוניברסיטת תל אביב והתמחתה אצל פרופ' דוד ליבאי, שר המשפטים לשעבר.

### קריירה
היא הוסמכה למשפטים ומספר שנים לאחר מכן פתחה משרד בהרצליה ועסקה בביטוח ובדיני נזיקין במשך 27 שנה. במסגרת ניסיונה צברה ניסיון רב בליטיגציה. עם בחירתה לוועדה נאלצת לוותר על הופעות בבית משפט.

#### הוועדה לבחירת שופטים
סקר החלה לכהן בוועדה לבחירת שופטים בינואר 2015 לאחר שנבחרה במועצה הארצית של לשכת עורכי הדין. בשנת 2015, עוד בטרם נבחר ליושב ראש לשכת עורכי הדין, תמך עורך הדין אפי נוה במינויה של סקר לוועדה למינוי שופטים.

בקדנציה הראשונה בוועדה, עד 2018, היא כיהנה בתפקיד לצד נציג הלשכה עו"ד ח'אלד חוסני זועבי.

ב־2017 נבחרה סקר לקדנציה שנייה. ב-2018 נכנס נוה עצמו לתפקיד חבר בוועדה למינוי שופטים, לצד סקר.

בנובמבר 2020 נבחרה סקר לקדנציה שלישית בוועדה. לצידה בוועדה מכהן עו"ד מוחמד נעאמנה שנבחר לראשונה ב-2021 ובשנית ב-2024.

ב-2024 העמיד עמית בכר, יו"ר לשכת עורכי הדין, את סקר כמועמדת לקדנציה רביעית בניגוד למקובל, אך החליט שכהונתה לא תוארך והיא תסיים את תפקידה בפברואר 2024, בתום שלוש קדנציות.

### חיים אישיים
בעלה הראשון של סקר נהרג במלחמת לבנון הראשונה, בקרב עין זחלתא, שבו לחם צה"ל נגד הצבא הסורי. לאחר מותו נישאה סקר מחדש ליעקב, סוכן ביטוח, והיא אם ל-4 ילדים בוגרים.

## עמדותיה הציבוריות
סקר רואה בבית המשפט כאחד המובילים העיקריים של שינויים חברתיים. לטענתה עולם הנזיקין הוא כלי לשינוי חברתי. לדבריה "באמצעות תביעות נזיקיות של נפגעות עבירות נגד מי שתקף אותן, או באמצעות תביעות נזיקיות בתחום של איכות הסביבה ועוד - ניתן להגיע לשיפור דברים".

## ביקורת
ב-2019 נטען בצינור והמקום הכי חם בגיהנום כי אילנה סקר קיבלה תיקי בוררות בשווי 16 מיליון שקלים בשלוש שנות חברותה בוועדה בקדנציה הראשונה שלה. את התיקים קיבלה מטעם עורך הדין אפי נוה.

סקר הייתה חברת הוועדה לבחירת שופטים בתקופה בה אפי נווה היה חבר בוועדה ויושב ראש הלשכה. ב-2019 יצאה לאור פרשת מינויי שופטים תמורת שוחד. סקר מוזכרת בכתב החשדות נגד נוה, כיוון שהוא פנה אליה למנות את השופטת אתי כרייף, אך היא לא הייתה חשודה בפרשה ובכתב החשדות נכתב כי לא ידעה על הקשר האינטימי בין כרייף לנוה.

ב-2020 נטען בכלכליסט כי סקר הכשירה לכאורה את כניסתה של עו"ד צילי נוה, ראש תחום נזקי גוף בכלל ביטוח ואשתו של אפי נוה, למאגר המועמדים לתפקידי שיפוט, אף שנוה נכשלה בקורס מועמדים לשיפוט. בעקבות הפרסום, הסירה נוה את מועמדותה לשיפוט.

## הערות שוליים

קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:אלמנות צה"ל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1959
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
מיפוי רובוטי

**מיפוי רובוטי** הוא תחום העוסק בראייה ממוחשבת ובקרטוגרפיה.

אחד האתגרים של רובוט אוטונומי הוא לבנות מפה למבנה פנימי או חיצוני לא מוכר ולדעת לזהות את מיקומו במפה. מיפוי רובוטי עוסק במחקר וישום של דרכים לבניית המפה, מיקום הרובוט, בניית מסלולים על גבי המפה, מניעת התנגשויות ועוד. מיפוי רובוטי נמצא בשימוש במוצרים כמו שואב אבק רובוטי ומשחקי מציאות מדומה.

## דרך הפעולה
על מנת למקם את עצמו הרובוט נעזר באמצעים פנימיים וחיצוניים.

אמצעים פנימיים הם למשל גלגלי הרובוט. על מנת לדעת את מיקומו המוחלט של הרובוט, ניתן לחשב את המרחק מהנקודה הקודמת על ידי חישוב מספר סיבובי הגלגלים שלו. החיסרון של אמצעי זה הוא בכך שעלולה להיווצר שגיאה מצטברת.

אמצעים חיצוניים לשיערוך המיקום הם חיישנים, מצלמות, לייזר או לידאר. החיסרון של אמצעי זה הוא בהטיה ויזואלית. מקומות שונים יכולים להראות ויזואלית זהים, למשל מסדרונות במבנה.

## יצוג המפה
יצוג המפה יכול להיות מטרי או טופולוגי:
* ביצוג מטרי, המפה תהיה מרחב דו-ממדי שבו ממוקמים אובייקטים בנקודות מדויקות.
* ביצוג טופולוגי המפה היא גרף, כאשר הצמתים הם מקומות, והקשתות מייצגות מרחקים בין מקומות.

## ראו גם
* רובוט אוטונומי
* שואב אבק רובוטי

## הערות שוליים

2024 01
קטגוריה:טכנולוגיה
יהושע קולפ

הרב **יהושע מנחם קולפ** (**Joshua Kulp**; נולד ב־16 ביולי 1970) הוא רב קונסרבטיבי וחוקר תלמוד אמריקאי-ישראלי.

## ביוגרפיה
קולפ נולד ב-16 ביולי 1970 בארצות הברית וגדל במרגייט, ניו ג'רזי. הוא סיים את התואר הראשון שלו באוניברסיטת מישיגן ואת הדוקטורט שלו בתלמוד באוניברסיטת בר-אילן בשנת תשס"ד-2004, בהנחיית פרופ' שמא פרידמן. נושא עבודת הדוקטורט היה - " מהדורה עם פירוש הסוגיות לפרק 'בתולה נשאת' : תלמוד בבלי, מסכת כתובות, פרק ראשון".

בשנת 2023 קיבל קולפ סמיכה מהרב ד"ר איתן טאקר, נשיא וראש ישיבת הדר, כחבר במחזור הראשון של תלמידי הרבנים של הדר.

קולפ חיבר יחד עם דוד גולינקין פירוש להגדה של פסח.

קולפ היה ממייסדי הישיבה הקונסרבטיבית בירושלים בה הוא מכהן כראש הישיבה, חבר סגל וחוקר בכיר. הוא גם מרכז את הפרויקטים של "משנה יומית ודף שבועי" באמצעות הארגון הקהילתי ליהדות קונסרבטיבית, הן בצפון אמריקה והן בעולם.

## חיים אישיים
יש לו שתי בנות ושני בנים והוא מתגורר במודיעין החל משנת 1998.

## ספרים

* Reconstructing the Talmud : an introduction to the academic study of rabbinic literature, Joshua Kulp and Jason Rogoff, New York : Mechon Hadar, 2014
* Reconstructing the Talmud : an introduction to the academic study of rabbinic literature (volume II), Joshua Kulp and Jason Rogoff, New York : Mechon Hadar, 2019
* The Schechter Haggadah : art, history and commentary, Kulp Joshua and Golinkin David ; מכון שכטר למדעי היהדות, 2019


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מודיעין-מכבים-רעות: אישים
קטגוריה:רבנים קונסרבטיבים אמריקאים
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:רבנים קונסרבטיבים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
התנועה החילונית הישראלית

יצחק חסון, מייסד התנועה|שמאל|ממוזער|200px
עוזי אורנן, יו"ר התנועה|שמאל|ממוזער|200px
**התנועה החילונית הישראלית** הוא ארגון שנוסד בשנת 1977 על מנת לקדם את החילוניות בישראל ולהיאבק כנגד מגמות של כפייה דתית.

## ההיסטוריה של התנועה
היוזם להקמת הארגון היה יצחק חסון שפנה ב-1976 לוותיקי הליגה למניעת כפייה דתית (שהתפרקה מספר שנים לאחר מלחמת יום הכיפורים) וביניהם פרופ' רם מואב, תמר זקס, פרופ' רפאל מאהלר, עוזי אורנן ואחרים כדי להקים תנועה חילונית חדשה. המייסדים בחרו באורנן לעמוד בראש הארגון שהוקם ב-1977.

התנועה הוציאה לאור בטאון בשם "מבע חפשי".

התנועה התפרקה ב-1980 על רקע אי הסכמות בנוגע להתנחלויות שהחלו להתיישב ביהודה ושומרון.בשנה זו הקים יצחק חסון את האגודה ההומניסטית החילונית.

## מטרות התנועה
התנועה שמה לה למטרה להיאבק למען חברה פתוחה ופלורליסטית, להפרדה בין דת ומדינה ולמניעת כפייה דתית וכן לעסוק בהסברה חילונית.

## פעילות התנועה
בין השאר עסקה התנועה בנושאים הבאים:
* חיזוק החינוך החילוני ומאבק נגד שילוב תכנים דתיים במערכת החינוך.
* מאבק למען קיום תחבורה ציבורית בשבת.
* מאבק בסגירת רחובות בשבת ובהתנהגות אלימה של דתיים כנגד הנוסעים בשבת. בין השאר הייתה התנועה שותפה במאבק נגד סגירת רחוב השומר בבני ברק בשבתות וחגים ונגד זריקת אבנים על ידי חרדים בכביש רמות בירושלים.
* מאבק בפטור משירות לבנות דתיות כשבין השאר תמכה התנועה במחאת מילואימניקיות כנגד פטור זה.
* מאבק בכוונה לשנות את חוק הפתולוגיה ולהגביל את האפשרות לנתיחת גופות.
* קידום אפשרויות לנישואין אזרחיים ולקבורה חילונית.
* מחאה על השימוש בנימוקים דתיים לפעולות פוליטיות.
* מחאה על "חוק המיסיון", חוק שבא לאסור על מתן פיתויים חמריים להמרת דת, ולדעת חברי התנועה לקה בחסר משום שלא נכללו בו פעולות פיתוי לחזרה בתשובה של יהודים.
* התנגדות להגבלת הפלות ולחוק ההפלות, במיוחד בהקשר של ביטול "הסעיף הסוציאלי" בחוק.

## ביקורת
 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
קטגוריה:תנועות חברתיות ישראליות
פאלט (מאכל)

**פאלט** (בשוודית: **Palt**) הם כיסוני תפוחי אדמה שוודיים מסורתיים במילוי בשר, שיש להם גרסאות שונות.

## מאפיינים
פאלט נפוץ יותר בחלק הצפוני של שוודיה. המאכל מוגש באופן מסורתי עם חמאה וריבת חמוציות אדומות, וכוס חלב קר בצד. כל סוגי הפאלט עשויים מתפוחי אדמה גולמיים, בעוד שהכופתאות העשויות מתפוחי אדמה מבושלים מראש מכונים קרופקאקה. זה נותן לסוג הפאלט בשם פיטפאלט צבע כהה יותר בהשוואה.
ממוזער| חמאה מוכנה בערימה להגשה על שולחן

## וריאציות
בלודפאלט (Blodpalt) הוא מאכל שוודי מיושן שעדיין נפוץ למדי בצפון שוודיה ובפינלנד. ההיסטוריה של המנה חוזרת לתקופה שבה משקי הבית השתמשו בזהירות בכל חלקי החיות כדי להשיג מספיק מזון.
בלודפאלט עשוי מדם (בקר או חזיר בדרום, איילים בצפון) מעורבב עם קמח כאשר הנפוצים ביותר הם שיפון, חיטה ו/או שעורה. לאחר שמאפשרים התפחה במשך הלילה, מוסיפים מחית תפוחי אדמה. לאחר מכן יוצרים את ה"בצק" בגושים ומרתיחים אותם עד שהם צפים למעלה. אז מגישים עם בשר חזיר מטוגן. המאכל הפך את המנה לארוחה מזינה הנאכלת לעיתים קרובות בחלק החשוך של השנה.
[ימין|ממוזער|150x150 פיקסלים| כופתאת [פיטפאלט]]

פיטפאלט (Pitepalt) הוא פאלט תפוחי אדמה והמומחיות של העיר Piteå, אם כי גרסאות נאכלות בכל המדינה. למאכל השוודי הזה יש גרסאות רבות כמעט כמו מספר משקי בית בפיטאה, אך המשותף להן הוא תערובת של קמח חיטה ושעורה (בעוד וריאנטים אחרים של פאלט תפוחי אדמה עשויים להשתמש בקמחים אחרים כגון שיפון, או לא לכלול את השעורה), ויכולים להיות מילויים אחרים מלבד בשר חזיר, כמו בשר בקר טחון, או אף אחד מהם, המכונה אז פלטפאלט (Flatpalt).

## מנות דומות
* קרופקאקה
* צפלינאי
* קרטופלקלסה
* ראספבול - מאכל נורווגי דומה.

## לקריאה נוספת
* פודינג שחור - סוג נוסף של מזון עשוי מדם. הזן השוודי נקרא "Blodpudding" (פודינג דם), והוא עדיין מאכל נפוץ בשוודיה כיום.
* רשימת כופתאות

## קישורים חיצוניים

* מתכון פאלט מנורלנד בשוודיה - מ-Norrmejerier
קטגוריה:כופתאות
קטגוריה:המטבח השוודי
גבריאל יעקובסון

**גבריאל (בן-יעקב) יעקובסון** (7 במאי 1923, ברלין – 19 במאי 1948, ירושלים) היה מלחין ישראלי, יליד גרמניה.

## קורות חיים
גבריאל יעקובסון נולד למשפחה יהודית אמידה בברלין, ונשלח עם "עליית הנוער", דרך שוודיה, לפלשתינה-א"י. יעקובסון הגיע לארץ ב-1939, הצטרף להכשרה, תחילה בקבוצת משמרות ולאחר מכן במעלה החמישה. הקרבה לירושלים אפשרה ליעקובסון להתחיל את לימודיו בקונסרבטוריון הארצישראלי. כשהקימו חבריו לקבוצה את קיבוץ גזר ב-1945, נשאר יעקובסון בירושלים אך שמר על קשר הדוק עם חבריו. לאחר סיום לימודיו פעל בירושלים ובקיבוצים בסביבתה כמורה וכמלחין. עם פרוץ מלחמת העצמאות הוא גויס, ונפל בקרב על העיר העתיקה ב-19 במאי 1948. לאחר המלחמה הקימו חבריו לקיבוץ קרן להוצאה-לאור של יצירותיו, ופעלו לביצוען בקונצרטים ולשידורן ברדיו.

## יצירתו
יעקובסון השתייך, כמו רוברט סטארר וצבי אבני, לדור הראשון של מלחינים אשר עלו לארץ בגיל צעיר ועברו את עיקר הכשרתם המוזיקלית והאמנותית בארץ. כתיבתו מפגינה שליטה סגנונית מעמיקה: עיבודיו ושיריו למקהלה (לטקסטים מישעיה ומקהלת) מודאליים, מלאי פאתוס וניכר כי נכתבו בתוך האקלים האמנותי בישראל של ראשית שנות הארבעים. לעומתם, השירים לקול ופסנתר ממשיכים את מסורת הליד הגרמני - הן בשפתם והן במקורות ההשראה שלהם (מן השירה הגרמנית והסינית), וביצירותיו הכליות הוא נאו-קלאסיציסט מובהק.

### בין יצירותיו
* שלישייה לאבוב, קלרנית ובסון (בלתי גמורה. שני פרקים - אדג'יו ואלגרו - פורסמו ב-1954, ופרק מינואט שלא הושלם - אבד)
* סונטה לכינור ופסנתר (אבדה)
* סונטה סולו לכינור (אבדה)
* שירים לקול ופסנתר (ראו אור בדפוס)
* שירים למקהלה (ראו אור בדפוס)
* מוזיקה למחזה "דוד מלך ישראל" של יעקב כהן (תיאטרון הנוער "במתנו" בתל אביב, מרץ 1948) (אבדה)
* תמונות-רחוב לפסנתר (מתוכה פורסם קטע אחד ב"גווילי אש" של משרד הביטחון)
* רביעיית מיתרים (הוקלטה בשנת 1956 אך תוויה אבדו. הפרטיטורה שועתקה מההקלטה על-ידי החוקר אלון שב והיצירה המשוחזרת בוצעה מחדש על-ידי רביעיית כרמל ב-2023).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מלחינים יהודים גרמנים
קטגוריה:מלחינים ביישוב
קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:אישים הקבורים בקבר אחים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הזיתים