שופרסל

ממוזער|211x211px|סמליל החברה עד שנת 2005
ממוזער|215x215px|סמליל תת-הרשת בעבר "מחסני מזון"
**שופרסל** היא חברה ציבורית ישראלית, המפעילה רשתות מרכולים ובתי מרקחת ברחבי ישראל ועוסקת בנדל"ן מניב, באמצעות חברת הבת "שופרסל נדל"ן". החברה התאגדה בשנת 1957, והייתה הראשונה ליישם בישראל את מודל רשתות הקמעונאות האמריקאי.

נכון לשנת 2024, היא רשת המרכולים הגדולה בישראל במונחי נתח שוק ומכירות. במרץ 2024, מספר החנויות שהפעילה החברה עמד על 425, מתוכם 316 סניפי שופרסל, 96 סניפי Be, ו-13 סניפי סטוק במותג "דן דיל".החברה מעסיקה יותר מ־15.5 אלף עובדים. מטה החברה שוכן בראשון לציון.

ניירות הערך של קבוצת שופרסל נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב משנת 1980.

## היסטוריה
את הקמת הרשת יזמו שני עולים חדשים מארצות הברית, אברהם (אייב) פיינברג ויחיאל הורדס. פיינברג הגיע לישראל ללמוד ארכאולוגיה, החליט להישאר, והחל לעבוד במשרד המסחר והתעשייה. חבר ילדותו יחיאל הורדס, היה מהנדס תעשייה וניהול שעבד במשרד הבריאות. השניים חשבו שיש פוטנציאל בישראל לקונספט של "סופרמרקט" בסגנון רשתות המזון הגדולות בצפון אמריקה. באותה עת מכירות מזון בישראל בוצעו בעיקר בשווקים, בחנויות מכולת קטנות או צרכניות של אגודות שיתופיות. בשנת 1956 החלו השניים לגייס מספר משקיעים בארצות הברית, כולל בני משפחתו של אברהם פיינברג, לטובת הקמת החברה. באמצעות יו"ר הבונדס בקנדה, ברטרם לאוב, הם צרפו גם משקיעים יהודים קנדים לחברה. ברטרם לאוב שימש כיושב ראש החברה ואייב פיינברג כמנכ"ל.

בנוסף הם יצרו קשר עם מרדכי ראובן, חבר קיבוץ נאות מרדכי, שהיה אחראי של שיווק התוצרת החקלאית של הקיבוץ, הוא שכנע את הקיבוץ להשתתף בהקמת חברה, ותמורת השקעתו קיבל 25% מהמניות. הקיבוץ חשב שכך יכול גם לשווק את תוצרתו בהצלחה ללא פער התיווך של תנובה. אך אף על פי שהיה מהקיבוצים הבודדים אשר לא היה קשור לשום זרם קיבוצי באותה עת, הופעל עליו לחץ עצום של חברת העובדים וקיבוצים אחרים, אשר טענו כי העסק מנוגד לעקרונות הקיבוץ. בסופו של דבר משך הקיבוץ את השקעתו במיזם. גם התאחדות הסוחרים הביעה התנגדות למיזם. אך שר המסחר והתעשייה, פנחס ספיר תמך בו. חברת העובדים, שהתנגדה לשותפות קיבוץ נאות מרדכי במיזם, החליטה במאי 1958 להקים "סופרמרקט" משלה בשיתוף של "המרכז החקלאי "תנובה", המשביר המרכזי וברית הקואופרציה הצרכנית.

החברה קיבלה תחילה את השם "שופרזול". אחר כך, הוחלט לשנות את השם ל"שופר-סל", הלחם של צמד המילים "שׁוּפְרָא" (מתוך ביטוי הארמי "שופרא דשופרא", משמע איכותי ומובחר), ו"סל". סמליל החברה, איור של סלסלת מזון, עוצב על ידי ז'אן דוד.

הסניף הראשון נחנך ב-28 באוגוסט 1958 ברחוב בן-יהודה 77–79 בתל אביב. ביום הראשון לפעילות הסניף, פקדו אותו כ-2,500 לקוחות שהותירו פדיון של כ-20 אלף לירות. רעייתו של אד סאליבן, שביקר באותה עת בישראל, הוזמנה לחנוך את החנות והייתה הקונה הראשונה. במחאה על חנוכת החנות, שבתו רוב בעלי המכולות בעיר.

ב-13 בספטמבר 1960 נחנך הסניף השני של הרשת, ב⁩מרכז אמיר בירושלים. ב-1963 היו לרשת כבר שבעה סניפים: שניים בתל אביב, שניים בירושלים, אחד בחיפה, אחד בחולון ואחד בגבעתיים, אך לראשונה עלו חשדות לאי-סדרים כספיים בחברה.

### קשיים והתפתחות
בתחילת 1964 אחד מבעלי המניות בחברה, שמואל ברונפמן, ביקש לבדוק את ספרי החברה, לאחר שהמלאי שהיה רשום בספרי החברה נראה גבוה ביותר. הוא שלח נציג מטעמו שבדק ומצאה הבדל של כשלושה מיליון ל"י בין הרישום בספרים למלאי בפועל. המנכ"ל אייב פיינברג זומן לבירור בקנדה והוחלט לפטרו במרץ 1964. ב-19 ביולי 1964 הוצתו משרדי החברה. ובעקבות חקירת המשטרה נחפשה פרשת הונאה של מייסדי הרשת והמנכ"ל אייב פיינברג. פיינברג הודה בביצוע ההצתה ובזיוף מסמכי המלאי, בסיוע מנהל החשבונות, ונגזרו עליו 4 שנות מאסר. בעקבות הפרשה רכשה משפחת ברונפמן את השליטה בחברה ומינתה את יעקב (ז'ק) ברין כיושב ראש ונשיא החברה. הוא שימש בתפקיד במשך כ-30 שנה, זאת במקום ברטרם לאוב שפוטר.

בשנת 1965 היו חנויות החברה פתוחות באופן רצוף משבע בבוקר עד שבע בערב, דבר ייחודי באותם ימים. בשנת 1966 החלה הרשת לפרסם יצרנים על גבי שקיות היד מפלסטיק, והייתה הראשונה בישראל לעשות כן. ב-1967 החלו שידורי פרסומת על מסכים בתוך הסניפים.

בשנת 1977 החלה הרשת בפרסום וחלוקת קופונים בעיתונים. בשנת 1979 הוכנסה לרשת הקופה הרושמת האלקטרונית לראשונה בישראל.

### כחברה מונפקת בבורסה
בשנת 1980 הונפקה הרשת לראשונה ב. ב-1983 התחילו לשווק ברשתות אוכל מוכן, וב-1984 התחילה הרשת לייצר לחמים ודברי מאפה טריים בתוך הסניפים. בשנת 1985 הושק הסניף הראשון שנשאר פתוח 24 שעות ביממה בקניון איילון. בשנת 1986 החלה הרשת לקבל תשלומים באמצעות אשראי, וב-1989 החלה הרשת לספק שירות משלוחים של קניות בהזמנה טלפונית.

באפריל 1989, רכשה משפחת רקנאטי, באמצעות אי די בי חברה לאחזקות, את מניות השליטה בחברה ממשפחת ברונפמן תמורת 41 מיליון דולר.

בשנת 1992 הוכנסו לראשונה בתי מרקחת בתוך מספר סניפים, וב-1994 שופרסל הייתה מעורבת לראשונה בבעלות על רשת סופרמרקט מחוץ לגבולות ישראל בהונגריה. באוגוסט 1994 הושקה רשת החנויות "**מחסני מזון**". באוקטובר 1997 1997 ביצעה שופרסל הנפקת מניות ב וגייסה 96 מיליון דולר (אך נמחקה מהמסחר בניו-יורק 5 שנים לאחר מכן בדצמבר 2002), כמו כן באותה השנה השיקה שופרסל את רשת חנויות "**קוסמוס**" ו"**יוניברס קלאב**" והמותג הפרטי "**סופרקלאס**".

בשנת 1998 הוקם מרכז לוגיסטי בראשון לציון להפצת מוצרי החברה.

### התרחבותה לרשת הגדולה בישראל
250px|ממוזער|שמאל|סניף "green" במרכז צמרות, הרצליה
[ממוזער|170x170px|סניף "שופרסל דיל" בשכונת [תלפיות בירושלים]]
[ממוזער|תמיכה בתוצרת ישראלית במהלך [מלחמת חרבות ברזל]]
בשנת 2001 הפכה שופרסל לרשת הקמעונית הגדולה בישראל של מוצרי מזון ומוצרי צריכה, עם 168 חנויות בשש תת-רשתות

בינואר 2005 החלה שופרסל בהליך של מיתוג מחדש בהשקעה של כ-200 מיליון ש"ח במסגרתו מיתגה מחדש את תת-הרשתות שבבעלותה. "יוניברס קלאב" הושקה מחדש תחת השם "**שופרסל דיל**" והופעלה באסטרטגיה של EDLP. (everyday low price) רשת "קוסמוס" מותגה מחדש כ"**שופרסל ביג**", ורשתות "היפר-נטו" ו"שופר-סל" (המותג המקורי של החברה) מותגו מחדש בשם "**שופרסל שלי**". נוסף על כך השיקה שופרסל כרטיס אשראי חוץ-בנקאי במיתוג החברה, בשיתוף לאומי קארד. ב-2007 הושק מחדש מועדון הלקוחות של החברה תחת מותג אחיד שופרסל.

עם קריסתה של רשת "קלאבמרקט" בקיץ 2005, רכשה שופרסל את פעילות הרשת תמורת מיליארד שקל. העסקה אושרה למרות התנגדות הממונה על ההגבלים העסקיים, מחשש לפגיעה בתחרות והגברת הריכוזיות במשק הישראלי. בעקבות הרכישה נוספו לרשת 72 סניפים ושטח מכירות של 140 אלף מ"ר.

בשנת 2011 החלה הקבוצה להכניס לרשתות קופות בשירות עצמי. כמו כן רכשה שופרסל את רשת "אורגניק מרקט" למזון אורגני ולמזון טבעוני, ובהמשך שינתה את שמה ל"**שופרסל green**", מותג של מוצרים אורגניים הנמכר בחנויות עצמאיות ובסניפי שופרסל.

בשנת 2012 החליף יצחק אברכהן את אפי רוזנהויז בתפקיד מנכ"ל שופרסל.

בראשית שנת 2013 הוערך שווי השוק של החברה ביותר משניים וחצי מיליארד שקל. לאחר שהשליטה בקבוצת IDB, בעליה של שופרסל, עברה לידיים חדשות ולאור תוצאות כספיות נמוכות מהצפוי לחברה בסדר הגודל שלה, הרשת חנכה אתר אינטרנט חדש שלה להזמנות מקוונות. האתר מאפשר, נוסף לרכישה של המוצרים הנמכרים בסניפים, קניית מוצרים משלימים מספקים חיצוניים.

באמצע 2014 הודיעה שופרסל על תוכנית התייעלות. במסגרת המהלך סגרה החברה 15 סניפים.

ב-2017 הקימה שופרסל מרכז לוגיסטי באזור התעשייה חבל מודיעין בשוהם, המרכז את כלל הסחורות הנמכרות ברשתות החברה ודרכו משנעת החברה את אספקתה לסניפיה השונים. שנה אחר כך החלה בהקמת מרכז לוגיסטי נוסף במקום עבור מכירות מקוונות.

באמצע שנת 2018 חדלה "דיסקונט השקעות" להיות בעלת שליטה בשופרסל, והחברה אינה מוגדרת יותר חברת שכבה שנייה.

בינואר 2022 הודיע מנכ"ל הרשת, יצחק אברכהן, על התפטרותו מהתפקיד, את מקומו תפס עופר בלוך, והוא הודח ביולי והוחלף באורי וטרמן.

נכון לפברואר 2022, החברה שלטה ב־70% מתוך מכירות המזון באון-ליין בישראל.

בדצמבר 2022 חתמה שופרסל על מזכר הבנות לשיתוף פעולה עם עמית זאב, זכיין רשת "SPAR" בישראל. במרץ 2023 הפך מזכר ההבנות להסכם, ולפיו לשופרסל יהיו 19.9% מהבעלות בחברה המשותפת שתוקם, ולזאב 80.1%. בספטמבר 2023 נסוגה שופרסל מהסכם זה, עקב הגבלות שהטילה רשות התחרות.

בפברואר 2024 רכשו האחים שלומי ויוסי אמיר, מייסדי רשת המרכולים "פרשמרקט", 24.99% ממניות שופרסל תמורת 1.5 מיליארד ש"ח, והפכו לבעלי השליטה בחברה. קופות גמל אחדות הן בעלי עניין נוספים בחברה. בעקבות רכישה זו החליט דירקטוריון החברה, באפריל 2024, על מינוים של שלומי ויוסי אמיר למנכ"לים משותפים. ביוני 2024 מונה הדירקטור ארז כלפון ליו"ר החברה.

## פעילות
שמאל|ממוזער|300px|סמלילי כל רשתות שופרסל ב-2025

שמאל|ממוזער|350px|סמלילי כל רשתות שופרסל ב-1999
100px|ממוזער|שמאל|סמליל המותג הפרטי בשמו הקודם

### רשתות פעילות

שופרסל מפעילה רשתות שונות בפריסה ארצית:
* **שופרסל דיל** – רשת חנויות בפריסה ארצית, הממוקמות בדרך כלל באזורי מסחר תעשייה, מחוץ למרכזי הערים, ובקניונים. חנויות הרשת מאופיינות במחירים מעט זולים יותר, ובמגוון מוצרים רחב בהרבה. מתחרה במרכולים הגדולים של רמי לוי ויוחננוף.
* **שופרסל דיל EXTRA** – חנויות המתפרסות על שטח גדול יותר מאשר אלה של "שופרסל דיל".
* **שופרסל שלי** – סופרמרקטים הממוקמים במרכזי הערים ובמרכזים שכונתיים. הפורמט מציע קרבה וזמינות לצרכנים אך במחירים יותר גבוהים יותר מהסניפים המרוחקים. מקבילים לסניפי מגה בעיר, רמי לוי בשכונה וכו' אשר עובדים בקונספט דומה.
* **שופרסל אקספרס** – מרכולים קטנים יותר מאלה של "שופרסל שלי" המופעלים על ידי זכיינים במתכונת הדומה לזאת של מכולות שכונתיות, ומחירים יקרים אף יותר מאלה של שופרסל שלי.
***יש חסד** – תת־רשת שהוקמה בחציה השני של שנת 2012 ומיועדת למגזר החרדי. הרשת מתאפיינת במחירים זולים במטרה להתחרות ברשתות "רמי לוי שיווק השקמה" ו"אושר עד". במרץ 2020 מנתה תת־הרשת שנים עשר סניפים.
* **יש בשכונה** – רשת סניפים עירונים שהוקמה בסוף שנת 2013. סניפיה הם בעיקר כאלה שעברו הסבה מסניפי "**יש**", מותג שהתאפיין במוצרים בעלי תו כשרות למהדרין אשר הוחלט לזנוח.
* **יוניברס** - רשת מרכולים גדולים. בתחילת 2025 החלה הסבה של מספר סניפי "שופרסל דיל" ו"שופרסל דיל אקסטרה" לסניפי "יוניברס"
* **Be** - באפריל 2018 רכשה שופרסל את רשת בתי המרקחת ההפסדית ניו פארם. בנובמבר 2018 עברה הרשת מיתוג מחדש לשם "Be". ב-1 ביולי 2020 מוזגה החברה שנרכשה לתוך חברת שופרסל.

### פעילות מקוונת
* **שופרסל Online** (בעבר **שופרסל ישיר**) - שירות המאפשר לבצע קניות דרך אתר אינטרנט או באמצעות הטלפון, ולקבל את המצרכים במשלוח בימים ובשעות קבועים מראש. על פי חלק מההערכות, שולטת שופרסל Online על כ-70% מהפעילות המקוונת בענף המזון.
* **ישיר למהדרין** - אתר מסחר אלקטרוני שפעל בדומה ל**שופרסל Online** תחת שם מותג הפונה למגזר הדתי והחרדי. ב-4 בנובמבר 2021 הפסיקה שופרסל את פעילות האתר בעקבות פרסומים בתקשורת על הבדלי מחירים משמעותיים בין האתר הפונה לקהל הרחב לבין אתר "ישיר למהדרין".

### רשתות עבר
* **יוניברס קלאב** - מותגה מחדש בשם **שופרסל דיל**. מותג "יוניברס" הוחזר לחיים בשנת 2025, ובאוגוסט 2025 נכללו בו 18 סניפים.. 
* **קוסמוס** - מותגה מחדש ל**שופרסל ביג** ולאחר מכן ב-2011 הוסבו כל 32 הסניפים ל**שופרסל דיל**.
* **היפר-נטו** - מותגה מחדש ל**מחסני מזון** ולאחר מכן ל**שופרסל שלי**
* **מחסני מזון**
* **שופר-סל** - מותגה מחדש בשם **שופרסל שלי**

### מותג פרטי
250px|ממוזער|שמאל|מוצרי מזון במותג שופרסל
במאי 1997 השיקה הרשת מותג פרטי בשם "סופר-קלאס". ב-2005 שונה השם ל"שופרסל". שנת 2020, כ–5,500 פריטים מקטגוריות מוצרים שונות נמכרים בחנויות החברה השונות תחת המותג הפרטי ועל־פי דיווחיה של הרשת, בסוף שנת 2020 מכירות המוצרים במותג הפרטי היוו 25.8 אחוזים ממחזור המכירות הכולל.

בסוף 2024 השיקה שופרסל מותג פרטי חדש, XPO. בשנת 2025 צמצמה שופרסל את מוצרי המותג הפרטי, והחליפה אותם במוצרים המיוצרים למענה בשמות שונים, כגון טונה "סוריניה" ופסטה "פומינו" ו"מוריני".

### [[תו קנייה|תווי קנייה]]
הרשת מנפיקה תווי קנייה בשם "תו הזהב", ואלה מכובדים בחנויות הרשת וברשתות שיווק נוספות.

## חברות בת
### שופרסל נדל"ן
החברה נוסדה בשנת 2013 ופעילותה העיקרית היא רכישת נדל"ן והשכרתו, לצד פיתוח והשבחה של הנכסים הקיימים. נכון לשנת 2019 לחברה 70 נכסים המושכרים כסניפים לרשתות המרכולים של שופרסל. בנוסף יש מרכזים מסחריים ומשרדים המושכרים ללקוחות חיצוניים. סך הנכסים בשווי של כ-2.5 מיליארד ש"ח והכנסות שנתיות בהיקף של 182 מיליון ש"ח.
### שופרסל פיננסים
"שופרסל פיננסים" היא שותפות עסקית שהוקמה על ידי שלוש חברות: שופרסל, לאומי קארד ופז, לשם הנפקת כרטיס אשראי מבית "לאומי קארד", המיועד ללקוחות שלוש החברות ומאפשר להם ליהנות מהטבות. באוקטובר 2017 הגיע לקיצו ההסכם בין שופרסל ולאומי קארד ולאחר שהראשונה פתחה במכרז שכאל זכתה בו ונחתמה שותפות בין השתיים.

### גידרון תעשיות
חברת גידרון תעשיות היא חברה בת בבעלות מלאה של שופרסל המייצרת מוצרי מאפה בעיקר עבור מכירה בסניפי הרשתות של שופרסל. כמו כן, מוכרת החברה את מוצריה ברשתות שיווק נוספות ובשוק המוסדי. נכון ל-2019, כ-3 אחוזים מסך מכירותיה של חברת שופרסל מקורם ממכירת מוצרים מתוצרת חברת גידרון.

לחברה 4 מפעלים:
* מפעל **דגון** בפתח תקווה מייצר לחמים שונים ובסיסי פיצה.
* מפעל **דגון ללא גלוטן** מייצר מאפים נטולי גלוטן וכשרים לפסח.
* מפעל **סהרון** בחולון מייצר מאפים מתוקים ומלוחים, עוגות וקינוחים.
* מפעל **מעיין** מייצר עוגיות ופחזניות.

כל מוצרי גידרון מיוצרים בהשגחת כשרות. כמו כן, חלק מהמוצרים מסופקים אפויים חלקית, ואפייתם מושלמת בתנורי אפייה שבסניפי הרשתות.

החברה מעסיקה כ-400 עובדים במפעליה ובמטה, ומייצרת כ-2,000 טון מוצרים בחודש.
### שילוב עובדים עם מוגבלויות
במחצית מסניפי שופרסל (150 סניפים) משולבים עובדים עם מוגבלויות, בהתאם לצו ההרחבה בנושא זה. החברה אף פועלת באופן שוטף להטמעת תרבות מכילה בנושא בקרב כלל העובדים. בנוסף, יחד עם עמותת שווים הפועלת לשיקום ושילוב תעסוקתי של נפגעי נפש, הקימה שופרסל את המיזם "מלקטים שווים". במסגרת זו גובשה תוכנית לשילוב מתמודדי נפש כמלקטים במערך האונליין.
## ביקורת ציבורית
### אפליית צרכנים
בחודש נובמבר 2021 עלתה לכותרות פרשת "יש למהדרין" כאשר נטען כנגד שופרסל כי בהשוואה שנערכה בין חברת הבת "יש למהדרין" שנחשבת כרשת החרדית של החברה אל מול שופרסל אונליין בה קונים לרוב חילונים - בעבור אותם מוצרים המחיר ברשת החרדית זול בצורה משמעותית, וזאת על אף שהמוצרים פעמים רבות מגיעים מאותו הסניף. בעקבות הפרשה קמה מחאה ציבורית ונקראו קריאות להחרמת הרשת. באותו היום סגרה שופרסל את האתר המיועד לחרדים.

### עבירות והטעיית צרכנים
בשנת 2007 הגיש משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כתב אישום פלילי נגד חברת שופרסל ועשרה מנהלי סניפים בגין עבירות של הטעיית הצרכן, אי הודעת פרטים במכירה מיוחדת לרגל מבצעים וגביית מחיר הגבוה מזה המוצג על המדפים. כתב האישום הכיל 14 עבירות שהתקיימו במשך תקופה של שנתיים. בית המשפט הרשיע את החברה ועל הרשת הוטל קנס בסכום של 40 אלף שקל והתחייבות על סך 60 אלף שקל למשך שנתיים – בגין עבירות על חוק הגנת הצרכן.

בשנת 2009 הרשיע בית משפט השלום בראשון לציון את חברת שופרסל בגין הטעיית צרכנים וכן בשורה של חריגות בנוגע למחירי מוצרים. בית המשפט קבע כי החברה הטעתה את צרכניה בעניין היקף מבצעי הוזלה ותחולתם והטעתה צרכנים בעניין מחירו הקודם של מוצר. עוד עלה מכתב האישום כי בסניפים רבים של הרשת נמצאו פערים בין הצגת המחירים על המדפים לבין מחירם בפועל, וכי בסניפים מסוימים נמנעו מלכלול את דמי הפיקדון במחיר הרשום על גבי המוצרים וזאת בניגוד לחוק הגנת הצרכן. בית המשפט קנס את החברה ב־450 אלף שקל, וחייב את הרשת לחתום על התחייבות בסך 150 אלף שקל להימנע מעבירה דומה. בנוסף, הורשעו ונקנסו גם חמישה מנהלי סניפים של הרשת.

בנובמבר 2010, נקנסה החברה לאחר ששלחה מסר שיווקי בדיוור ישיר בו לא צוין באופן ברור ובולט כי הפנייה היא בדיוור ישיר, ולא צוין מספר הרישום של המאגר המשמש לשירותי דיוור ישיר.

בספטמבר 2011, הורשעה שוב החברה בעבירות הנ"ל. שופט בית משפט השלום בראשון לציון, אברהם היימן, קיבל הסכם טיעון במסגרתו הוטל קנס בסך של 250 אלף שקלים על שופרסל בגין הטעיית צרכנים. זאת משום שבסניפי הרשת גבו מהצרכנים מחירים גבוהים מאלו שסומנו על המוצרים עצמם. במסגרת ההסדר שנחתם בין משרד התמ"ת (שהגיש את כתב האישום מטעם המדינה) לבין שופרסל, חתמה הרשת גם על התחייבות בסך של 150 אלף שקלים שלא לעבור עבירה דומה בשנתיים הקרובות. התחייבויות אישיות בסך של 1,500 שקלים כל אחת, נחתמו גם על ידי שלושה מנהלי סניפים של הרשת.

ביולי 2014 גזר בית המשפט המחוזי בירושלים קנס של שלושה מיליון ש"ח על רשת שופרסל, ועונש של חודשיים מאסר בפועל וקנס בסך 250,000 ש"ח על מי שהיה מנכ"ל הרשת, אפי רוזנהויז, בגין הפרת תנאי המיזוג עם רשת "קלאבמרקט" שקרסה ובניסיון לעשיית הסדר כובל בניגוד לחוק. באותו המקרה, התקשר רוזנהויז למנהלים של מנעד ספקים, ודרש מהם שלא לאפשר את המשך המבצעים שפשו ברשת ה"ריבוע הכחול" (מגה). בפסק הדין נקבע כי לא היה מדובר בפעולה שנבעה מזעם בלהט הרגע (כטענת רוזנהויז), אלא במהלך מחושב, והדבר נומק בכך שרוזנהויז התקשר במשך שלושה ימים רצופים, וכן כי השיב לספקים כגמולם לאחר שסירבו לשתף פעולה עם ההסדר הכובל. המדובר היה בניסיון לערוך הסדרים כובלים אנכיים (כלומר, הסדרים כובלים שאינם בין הצדדים המתחרים, ובמקרה זה בין הקמעונאי לספקים), בין שופרסל לבין הספקיות, לפיהם הן תגבלנה הספקיות עצמן ביחסיהם המסחריים מול מגה, ובכך לסכל את המבצעים שמגה הציעה. בית המשפט קבע כי להסדרים אלה, אילו התגבשו, היו השפעות אופקיות מובהקות וישירות, שכן מטרתם היחידה הייתה להעלות את המחירים שמציעה מגה, מתחרתה הישירה של שופרסל, לקהל לקוחותיה.

כן נקבע כי כוונת שופרסל ורוזנהויז הייתה הלכה למעשה להשפיע על התנהלות הספקים אל מול מגה גם לאחר סיום המבצע הקונקרטי, כדי שמקרים מעין אלה, בהם מגה מוכרת את מוצרי הספקים במחירים הנראים למערערים נמוכים מדי, לא יישנו, ולא תיפתח תחרות מחירים.

ביולי 2018 הגיעה רשות ההגבלים העסקיים לצו מוסכם עם שופרסל, לפיו תבטל הרשת את כל הסדרי הבלעדיות שיש לה במרכזים מסחריים ובקניונים, ובנוסף תשלם עיצום כספי בסך 8.9 מיליון ש"ח בגין הפרת חוק קידום התחרות בענף המזון.

ב-9 בנובמבר 2021 פשטו חוקרי רשות התחרות על משרדי חברות שופרסל ושטראוס בחשד להסדר כובל ותיאום מחירים. כמו כן, נחקרו בכירי החברה, ביניהם מנכ"ל החברה איציק אברכהן.

בדצמבר 2024, הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן הודיעה על כוונתה להטיל קנס בסך 2.1 מיליון שקלים על חברת שופרסל, בגין מספר הפרות של חוק הגנת הצרכן, ביניהן אי הצגת מחיר, הצגת מחיר ללא מע"מ, הבדל מחירים בין המדף לקופה, הפרת חובת גילוי לגבי מוצרים בפיקוח והטעיה בהצגת מחיר. ההפרות התגלו בעיקר בסניפי רשת "המפיץ" של שופרסל, שם נמצאו ליקויים בסימון מחירים כנדרש בחוק.

### תביעות ייצוגיות נגד שופרסל
ב־29 ביולי 2012 הוגשה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה לתובענה ייצוגית נגד החברה בסך של 144 מיליון ש"ח בעילה של חיוב יתר שלא כדין של צרכנים הרוכשים מוצרים באמצעות אתר האינטרנט של החברה. בבקשה נטען, כי שופרסל מחייבת צרכנים במחיר שגבוה באופן משמעותי מהסכום שאותו אמורים היו לשלם עבור המוצרים שרכשו, כאשר הפער הממוצע הוא בשיעור של כ־10% לרעת הצרכן. עוד נטען כי במעשים אלה שופרסל מבצעת הטעיה, הפרת חובת הגילוי והפרת חובת סימון מוצרים, שבהם היא מחויבת לפי חוק הגנת הצרכן. מלבד זאת, טענו התובעים שבמקרים רבים הפער לרעת הצרכן עמד על עשרות אחוזים מסכום הקנייה, ואף על פי שפורסם באתר האינטרנט לגבי מוצרים מסוימים שהם במחיר מבצע, הצרכן חויב עבורם במחיר מלא וגילה את הפער לרעתו רק אם טרח לבדוק את החשבונית המצורפת למוצרים בזמן קבלת המשלוח. ב־17 בדצמבר 2013 הושגה פשרה בתביעה, ובה נקבע ששופרסל תפצה את הלקוחות שיזמינו דרך האתר בסכומים של 10–25 ש"ח.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

* 
* 
* רוני בר־צורי, רשתות שיווק מזון בישראל: נתח מכירות, דיוקן הקונים והשוואה בינלאומית, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ספטמבר 2007
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שופרסל
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:רשתות מרכולים בישראל
קטגוריה:תאגידים שהורשעו בדין בישראל
קטגוריה:ראשון לציון: חברות