open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סימן (רפואה)

ברפואה, **סימן** הוא מופע אופייני אובייקטיבי למצב רפואי כגון מחלה או תסמונת. הסימן אינו אינדיקטור למחלה, אך עשוי להיות הגורם לתסמין המתואר על ידי החולה. סימנים מזוהים בבדיקות רפואיות, לרבות בדיקה גופנית, ומהווים חלק משמעותי באבחון נכון של מחלה או מצב רפואי. הסימנים הרפואיים עשויים להיות גלויים או סמויים. בדיקות דם, לחץ דם ומדידת חום הם חלק מהבדיקות העוזרות לרופא לראות סימנים.

## סימנים ותסמינים
בעוד שתסמין הוא מקור התלונה הסובייקטיבי של החולה (לדוגמה כאב ראש), סימן רפואי הוא ברוב המקרים לא גלוי לעין או לא גורר התייחסות מצד החולה. בחילה היא תסמין בעוד שחום הוא סימן למחלה שגורמת לבחילה. תסמין מדווח לרופא על ידי החולה וסימן מתגלה לאחר בדיקה רפואית. 

סימנים רפואיים הם אובייקטיביים, ולכן ברוב המקרים יהוו אינדיקטור משמעותי יותר מתסמינים. לתסמין אין משמעות קלינית בהיעדר סימנים למצב רפואי מסוים. במקרה זה, תלונות החולה משתמעות לרופא כפונקציונליות. מכלול הסימנים האפשריים למצבים רפואיים מסתמך על מחקרים ועל "הידוע" והברור מתוך מאגר המידע הרפואי.

## סוגים
* סימנים עתידיים (פרוגנוזה) – סימנים שיופיעו בעתיד, בעקבות מצב רפואי מסוים.
* סימני עבר (תולדות החולה) – סימנים שמופיעים בעקבות מצבים רפואיים קיימים, כגון מחלות ותסמונות ידועות מעברו של החולה.
* סימנים מזהים (דיאגנוזה) – סימנים המאפשרים לזהות מצבים רפואיים.
* סימנים ייחודיים (פתוגומוניים) – סימנים המצביעים ללא כל ספק על קיומה של מחלה כלשהי.

## בדיקות
מעבר לתסמינים, תלונות החולה הן משמעותיות ביותר לבדיקות רפואיות המאבחנות סימנים. בהיעדר תסמינים ותלונות רלוונטיות למצב רפואי, לא יתבצעו בדיקות מתאימות שעשויות להוביל לאבחנה נכונה. מאחר שסימנים רבים מתגלים אך ורק לאחר בדיקות רפואיות מסוימות (כגון צילומי רנטגן ובדיקות דם), יש משמעות נכבדת לתלונות החולה גם בהיעדר סימנים ברורים.

## ראו גם
* סימנים חיוניים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רפואה
סו טונג

**סו טונג** (בסינית: **苏童**, נולד ב-21 בינואר 1963) הוא שם העט של **טונג שונגאווי** (בסינית: **童忠贵**), סופר סיני מודרני שפרסם שבעה רומנים ומאתיים סיפורים קצרים, ספריו תורגמו לשפות רבות כולל עברית, אנגלית, גרמנית, צרפתית ואיטלקית. חלק מספריו אף עובדו לסרטים, בהם "על נשים ופילגשים" שעובד לסרט "הרם את הפנסים האדומים" והיה מועמד לפרס אוסקר ב-1991 בקטגוריית הסרט הזר. הוא מעוטר בפרסים בינלאומיים, ובסין מולדתו נחשב לסופר חשוב.

## רקע
סו טונג נולד ב-21 בינואר 1963 בסין בעיר סוג'ואו. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בעיר הולדתו והחל ללמוד באוניברסיטת בייג'ינג בשנת 1980. לאחר הלימודים קיבל משרת הוראה בבית ספר בעיר נאנג'ינג והוא שימש כמורה זמן קצר בלבד. ב-1983 הוא הצטרף אל צוות העורכים של מגזין ספרות סיני, שראה כשליחות את טיפוחם של סופרים סינים צעירים. החל מאמצע שנות השמונים הוא סופר במשרה מלאה וכיום הוא נשוי ואב לילד וגר בעיר נאנז'ינג.

## קריירה
הפריצה של טונג אל תודעת המערב התרחשה בשנת 1991 בעקבות הסרט הרם את הפנסים האדומים, שהתבסס על ספרו: נשים ופילגשים, הספר יצא לאור בסין ב-1990. הסרט היה מועמד בקטגוריית הסרט הזר. הסרט עורר רושם עז, בעקבותיו הוא זכה בפרסים במערב. הסרט שהוצג בתחרות האוסקר אמנם עבר בהצלחה את מבחן הצנזורה המחמיר של שלטונות סין, אך בתחילה בסין עצמה נאסרה הקרנת הגרסה העדכנית של הסרט. בעקבות הסרט, תורגם הספר לשפות רבות כולל אנגלית גרמנית צרפתית אך שמו שונה לשם הסרט: הרם את הפנסים האדומים.

כמו מו יאן מרבה טונג להציג תיאורי זוועות ואכזריות בספריו, מאידך כמו הסופרת הונג יינג, הוא אינו נצמד באופן אוטומטי אל הקו התרבותי פילוסופי בו דוגל המשטר הסיני. הוא נחשב לסופר צעיר מרדן בסין, ובפסטיבל הספרות בסינגפור בשנת 2003 הוא מבכה את ירידת קרנו של הסופר בסין בפרט ובעולם בכלל (ביקורת מרומזת על סין). 

בספרו החשוב חיי כקיסר, מבקרי ספרות רואים בתיאור תככי חצר של ארמון סיני מסורתי אלגוריה אודות תככי השלטון בעולם המודרני. כמו כן הפתרון שמוצא הקיסר המודח דואן באי (גיבור הרומן) נטען על ידי מבקרים שהוא מנוגד לרוח הקומוניזם הסיני, דואן באי בוחר להתבודד במנזר נטוש להתאמן בהליכה על חבל בימים ובלילות לומד "המאמרות של קונפוציוס" (פתרון אנטי חברתי, ודתי.)
בשנת 2009 טונג זכה בפרס איש הספרות של אסיה על סיפרו: **סירה אל הגאולה** והיה לסופר הסיני השני שזכה בפרס (ג'יאנג רונג זכה בפרס בשנת 2007).

## ספריו שתורגמו לעברית
*חיי כקיסר, סו טונג, תרגום מסינית: עפרה ויינשטיין-ארבל. ידיעות אחרונות 2010. (הספר פורסם לראשונה בסין בשנת 1992.)
* אורז, סו טונג, תרגום מסינית יוסף סרגוסטי. ספרית הפועלים 2000.

## סרטים בולטים שנעשו על פי ספריו
*הפנסים האדומים, בימוי ז'אנג יימו, הונג קונג, 1991. (על פי ספרו של סו טונג, **נשים ופילגשים**.)
הסרט זכה בפרסים הבאים: 
*פרס אריה הכסף, פסטיבל הסרטים בוונציה 1993.
*פרס האקדמיה הבריטית לקולנוע, (הסרט הטוב ביותר, לא בשפה האנגלית.) 1993

## קישורים חיצוניים

* על הסרט הרם את הפנסים האדומים.
* כל מה שרצית לדעת על סו טונג
* סו טונג מדבר בפסטיבל הספרות בסינגפור

קטגוריה:סופרים סינים
קטגוריה:סינים שנולדו ב-1963
פיאז

**פיאז** (בטורקית: **Piyaz**, מפרסית **پیاز**, בצל) הוא סלט מהמטבח הטורקי המוגש בראשית הארוחה כמזה. הסלט עשוי משעועית, ביצה קשה וירקות ומתובל בבצל, פטרוזיליה ואוג הבורסקאים (סומאק).

באנטליה נהוג להוסיף לסלט שמן שומשום, והסלט מוגש כמנה עיקרית.

באדנה הסלט עשוי מבצל וסומק בלבד.

גרסאות שונות של הסלט עשויות לכלול ארטישוק, אפונה, ותפוח אדמה.

## לקריאה נוספת
* פיי לוי, **קחו פיאז לפיקניק**, הג'רוסלם פוסט, 8 באוגוסט 2003

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:המטבח הטורקי
קטגוריה:המטבח הארמני
קטגוריה:סלטים
קטגוריה:המטבח היהודי ספרדי
צ'זרה קרדיני

**צ'זרה קרדיני** (באיטלקית: **Cesare Cardini**; 24 בפברואר 1896 – 3 בנובמבר 1956) היה שף ובעל מלון אמריקאי ממוצא איטלקי. קרדיני נודע כממציא המאכל סלט קיסר, הקרוי על שמו.

## חייו
קרדיני נולד בסמוך לאגם מג'ורה שבצפון איטליה. לקרדיני היו שני אחים ושתי אחיות. בעוד שהאחיות נותרו באיטליה שלושת האחים היגרו לאמריקה ופתחו מסעדה במקסיקו סיטי.

בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 היגר צ'זרה לארצות הברית ופתח מסעדה בסקרמנטו שבקליפורניה, לאחר מכן עבר לסן דייגו ופתח בה מסעדה. במקביל פתח בטיחואנה שבמקסיקו מסעדה ומלון, וזאת על מנת שלא להיות מוגבל בשל האיסור על מכירת אלכוהול בארצות הברית בשנים אלו. בשנת 1929 פתח בהוליווד מסעדה ומלון הקרויים על שמו.

קרדיני נשא לאישה את אקמיל ונולדה להם בת – רוזה מריה קרדיני (1928–2003). בשנת 1935 עברה המשפחה ללוס אנג'לס.

המאכל סלט קיסר אותו המציא קרדיני, זכה להצלחה רבה בהוליווד ובהמשך ברחבי ארצות הברית.

קרדיני נפטר ב-3 בנובמבר 1956 בלוס אנג'לס בעקבות שבץ מוחי, ונקבר בבית הקברות אינגלווד.

## קישורים חיצוניים

* 
* הסיפור מאחורי סלט קיסר
* 

קטגוריה:מהגרים מאיטליה לארצות הברית
קטגוריה:שפים אמריקאים
קטגוריה:סלט קיסר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1896
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1956
סחופת

בגאולוגיה וגאומורפולוגיה, **סְחוֹפֶת** או **טְעוֹנֶת** היא חומר הנישא בתהליך סחיפה על ידי גורם חיצוני כמו: נחלים ונהרות, קרחונים, זרמי וגל ים, ורוח. הסחופת מתחלקת לשלושה סוגים המושפעים מסוג החומר וגודל גרגיריו, כדלקמן: גְּרוֹפֶת, רְחוֹפֶת ותֶמֶס.

## גרופת
חלקיקים שגודלם עולה על 0.062 מ"מ ובהם נכלל החול, חלוקים, חצץ וגְּרוֹרוֹת (Boulder). חלקיקים אלה נעים בצמוד לקרקעית שמעליה הם נגררים, מתגלגלים, או מקפצים בזרם.

## רחופת
גרגרים הקטנים מ-0.062 מ"מ, הנקראים טין שגודלם עד 0.004 מ"מ, וגרגרי חרסית שהם קטנים יותר. גרגרים אלה מרחפים בזרם ושוקעים רק בשוך הזרימה. גרגרי הרחופת נותנים למי הנחלים את צבעם החום בעת שיטפון.

## תמס
מלחים וחומרים אחרים המומסים במים. אם נאדה את המים בכוס, נקבל על הדפנות והקרקעית משקע של החומרים שהיו מומסים במים.

## ראו גם
*סחף
*נהר
*משקע

## לקריאה נוספת
*
*
*

## קישורים חיצוניים

*שלמה שובאל, '''צפונות כדור הארץ'''

קטגוריה:גאולוגיה
Carry That Weight

"**Carry That Weight**" (בעברית: "**לשאת את העול הזה**") הוא שיר שנכתב על ידי פול מקרטני (נרשם תחת הקרדיט לנון-מקרטני) ונכלל באלבום Abbey Road של הביטלס בשנת 1969. השיר הוא חלק ממחרוזת ארוכה הסוגרת את האלבום, הכוללת את שלושת השירים האחרונים באלבום - Golden Slumber, Carry That Weight ולבסוף השיר האחד לפני האחרון באלבום - The End.

## פרשנות
מקרטני אמר שהשיר נכתב על הקשיים העסקיים של הביטלס, והאווירה הקשה ששררה באפל באותו הזמן.

בסרט "דמיין: ג'ון לנון" (Imagine: John Lennon), אמר לנון ש"מקרטני שר על כולנו, על כל מה שעבר עלינו".

מבקר המוזיקה איאן מקדונלד פירש את מילות השיר כהודאה של הלהקה ששום דבר שהם יעשו בעצמם כאמנים עצמאיים או אמני סולו לא יהיה שווה למה שהם יוכלו להשיג אם יפעלו ביחד כלהקה, והם תמיד ישאו את המשקל (Carry the Weight) של העבר ה"ביטלסי" שלהם.

## הקלטה
הביטלס הקליטו את Golden Slumbers ו-Carry That Weight ביחד ב-2 ביולי 1969. מקרטני, האריסון וסטאר הקליטו את שני השירים 15 פעמים עד שקיבלו את התוצאה הרצויה, בזמן שלנון הבריא בבית חולים מתאונת רכב שעבר בסקוטלנד.

צלילי המנגינה כללו את מקרטני על הפסנתר, האריסון על גיטרת בס וסטאר על התופים. ההקלטות הטובות ביותר היו הקלטות מספר 13 ו-15, שעברו עריכה מאוחר יותר, ב-3 ביולי. ביום ההקלטות וביום שלאחריו, מקרטני ערך אוברדאבינג לקול שלו (שהיה הסולן בשיר) ולגיטרת הרית'ם, והאריסון הוסיף גיטרה מובילה. ב-30 ביולי הם הוסיפו עוד קולות, כולל קולו של לנון, שחזר ב-9 ביולי מבית החולים. עוד קולות, טימפני ותופים הוספו ועברו אוברדאבינג ב-31 ביולי.

### צוות ההקלטה
*פול מקרטני - שירה מובילה, קולות רקע, פסנתר, גיטרת רית'ם.
*ג'ורג' האריסון - קולות רקע, גיטרה מובילה, גיטרת בס בעלת שישה מיתרים.
*רינגו סטאר - קולות רקע, תופים.
*ג'ון לנון - קולות רקע.
*ג'ורג' מרטין - מפיק מוזיקלי, מעבד מוזיקלי.

## גרסאות כיסוי
*ב-1976, הבי ג'יז הקליטו גרסת כיסוי לשיר עבור הסרט "All This and World War II". שנתיים אחרי, הם הקליטו מחדש גרסת כיסוי לשיר עבור הסרט Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band.
*הזמר לס פרדקין הקליט גרסה אינסטרומנטלית של השיר ב-2005 וכלל אותה באלבומו "While My Guitar Only Plays".
*ב-2009 להקת "צ'יפ טריק" הוציאה את אלבומה "Sgt. Pepper Live" שכלל את השיר.
*קבוצת הפופ הפסיכדלי לשעבר, "אורנג' בייסיקל", הקליטה גרסת כיסוי לשיר הזה ביחד עם השיר "You Never Give Me Your Money".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי הביטלס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1960
קטגוריה:בלדות רוק
סרטן הכבד

**סרטן הכבד** הוא גידול של רקמות ניאופלסטיות ממאירות ברקמה העוטפת את הכבד או בתוכו. להבדיל מגרורות בכבד, מקורו של סרטן הכבד הוא בכבד.
## אפידמיולוגיה
סרטן הכבד נחשב נדיר. מחקר שנעשה בבריטניה מגלה כי 1 ל-100 חולים המאובחנים בסרטן, חלו בסרטן הכבד. מחקר נוסף מגלה כי רוב המאובחנים חלו במחלה בעקבות גרורות. המחלה שכיחה יותר בקרב גברים מאשר בנשים. "קרצינומה hepatocellular" היא הגידול הראשוני השכיח ביותר במחלה והסיכון לחלות בה עולה עם הגיל. ברוב המקרים גרורות (גידולים משניים) אל הכבד מגיעות מסרטן במערכת העיכול.
**גידולים ראשוניים**
* קרצינומה הפטוסלולרית - הסוג הנפוץ ביותר בקרב חולי סרטן כבד. ברוב המקרים המחלה משנית להפטיטיס או לשחמת הכבד. סוג זה מתחלק לתתי סוגים ביניהם סרטן בדרכי המרה.
* כולנגיוקרצינומה הוא סרטן דרכי המרה.
* המנגיוסרקומה ואנגיוסרקומה הן נדירות מאוד ומקורן ברפידת כלי הדם בכבד.
* לימפומה של הכבד
שמאל|ממוזער|250px|צילום מיקרוסקופי של סרטן ראשוני מסוג כולנגיוקרצינומה מתפשט מימין לשמאל

## גורמים
כל גורם סיכון לתחלואה במחלת כבד מעלה את הסיכון לחלות במחלה. הסיכון לחלות במחלה עולה במקרים בהם קיים הרס מוגבר של התאים בכבד (כמו במחלות שונות של הכבד). ארסן הוא גורם נוסף המעלה את רמת הסיכון. עודף משקל, סוכרת ומערכת חיסונית חלשה הם גורמים נוספים המגבירים את הסיכון לחלות.
## תסמינים
* כבדות או הרגשת נפיחות בבטן
* אובדן תיאבון
* ירידה דרסטית במשקל ללא סיבה
* כאב בטן מתמשך
* גרד בלתי פוסק
* עור צהוב
* הקאות
* חום גבוה והזעה
## אבחון
אבחון המחלה מתבצע בכמה שלבים. אם עולה חשש לתפקוד לקוי של הכבד מתבצעת בדיקת דם כוללת לתפקודי הכבד. הבדיקה בודקת אנזימים שונים בכבד. אם עולה החשש למחלת כבד, החולה יישלח לבדיקות כגון אולטרסאונד, CT וMRI של הכבד. אבחון ודאי יכול להתבצע רק לאחר ביופסיה של הכבד, או לפרוסקופיה אבחנתית.
## טיפול
סוראפניב (נקסבר) היא תרופה רשומה ומאושרת לטיפול בסרטן הכבד. התרופה מונעת שגשוג של תאי גידול ומונעת התפתחות של כלי דם המזינים את הגידול.

נקסבר שייכת למשפחת תרופות הקרויות "מעכבי קינאז". מנגנון פעולתה הוא בעיכוב פעולת האנזים טירוזין קינאז האחראי לתהליך כימי הגורם לתא הסרטני לגדול ולהתחלק. מעכבי קינאז מצמצמים את יכולת הגדילה של תאים סרטניים. נקסבר פועלת גם לעצירת ההתפתחות של כלי דם חדשים הנוצרים על ידי הגידול הסרטני, שתפקידם להזין את הגידול. עיכוב התפתחות כלי הדם החדשים פוגם באספקת החמצן והמזון לגידול הסרטני והוא מתכווץ או מפסיק להתפתח. תרופות שמעורבות בהתפתחות של כלי דם חדשים נקראות מעכבי אנגיוגנזיס או אנטי-אנגיוגניקס.

סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן כבד על ידי ה-FDA (מנהל המזון והתרופות האמריקאי), על ידי EMA (הסוכנות האירופית לתרופות) ועל ידי אגף הרוקחות במשרד הבריאות

הכחדה באמצעות גלי מיקרו (Microwave Ablation, MWA): היא הליך רפואי מסוג רדיולוגיה פולשנית שמטרתה טיפול בגידולים סרטניים. מוגדרת כשימוש בגלי מיקרו לצורך טיפול בגידולים סרטניים. מטרת הפרוצדורה היא השגת הכחדה או נסיגה משמעותית של רקמת הגידול באמצעות חימום הרקמה על ידי גלי מיקרו. ישנן דרכים נוספות להכחדת גידולים, כגון: הכחדה באמצעות גלי רדיו או הכחדה באמצעות לייזר.

## קישורים חיצוניים

*
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גידולים ממאירים באיברי העיכול
Como Ama una Mujer

***Como Ama una Mujer*** (בעברית: **איך אישה אוהבת**) הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת האמריקאית ג'ניפר לופז שיצא לאור לקראת סוף מרץ 2007. במשך שלוש שנים דובר על פרויקט הדיסק הראשון בספרדית של לופז, והדיסק הוקלט במשך שנתיים.
האלבום כולל את השיר "Qué Hiciste", שהפך ללהיט במרבית מדינות אירופה הלטיניות ולמצעד הבילבורד הלטיני הגיע לפסגת המצעד ואת השיר "Me Haces Falta" שזכה להצלחה נמוכה.
האלבום הופק במימון עצמי של לופז, אך חבר התקליטים סוני BMG החליטה, לאחר שהפרויקט הושלם, לקחת אותו תחת חסותה ולהשתתף בשיווקו.

## סינגלים
### "Qué Hiciste"

השיר "Qué Hiciste" (בעברית: **מה עשית?**) נכתב והופק בידי בעלה דאז מארק אנטוני. השיר קיבל ביקורת חיובית, ולהצלחה רבה במצעדים הלטינים באמריקה, כמו כן השיר זכה להצלחה באירופה המערבית בה נקבע מיקומו בראשי רבים מהמצעדים. לשיר בוים וידאו-קליפ על ידי מייקל האוסמן.
### "Me Haces Falta"

השיר "Me Haces Falta" (בעברית: **אני צריכה אותך**) יצא כסינגל השני והאחרון מן האלבום ב-23 במרץ 2007 על ידי סוני BMG מיוזיק אנטרטיינמנט. השיר נכתב על ידי אסטפנו (Estéfano) ואת המוזיקה חיבר מארק אנתוני.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלבומי ג'ניפר לופז
קטגוריה:אלבומים בספרדית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טוני דוראן
קטגוריה:אלבומי חברת אפיק רקורדס
אינס דירס

**אינס דירס-נואק** (בגרמנית: **Ines Diers-Noack**; נולדה ב-2 בנובמבר 1963) היא שחיינית עבר ממזרח גרמניה. היא אלופה אולימפית (מוסקבה 1980) בעלת 5 מדליות, מהן 2 מדליות זהב, אלופת אירופה ושיאנית עולם.

## ביוגרפיה
דירס נולדה בעיירה בשם רוחליץ, 26 ק"מ צפונית-מערבית לקמניץ.

### אלופה אולימפית ושיאנית עולם
באולימפיאדת מוסקבה (1980) זכתה דירס במספר המדליות הרב ביותר בתחרות מבין הגברים והנשים. היא זכתה ב-5 מדליות, מהן שתי מדליות זהב, שתי מדליות כסף ומדליית ארד אחת. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש של 4:08.76 דקות, לפני פטרה שניידר (4:09.16 דקות) וכרמלה שמידט (4:10.86 דקות) אף הן ממזרח גרמניה ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 3:42.71 דקות, לפני שוודיה (3:48.93 דקות) והולנד (3:49.51 דקות). מדליות כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:59.64 דקות, אחרי בת ארצה ברברה קראוזה שקבעה שיא אולימפי חדש של 1:58.33 דקות ולפני שמידט (2:01.44 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:32.55 דקות, אחרי מישל פורד מאוסטרליה שקבעה שיא אולימפי חדש של 8:28.90 דקות ולפני בת ארצה  הייקה דינה (8:33.48 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.65 שניות, אחרי קראוזה שקבעה שיא עולם חדש של 54.79 שניות ובכך הייתה לשחיינית הראשונה בהיסטוריה ששחתה משחה זה מתחת ל-55 שניות ובת ארצה קארן מטשוק (55.16 שניות).

### אלופת אירופה
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בספליט, לשעבר יוגוסלביה בשנת 1981 זכתה דירס ב-3 מדליות, מהן 2 מדליות זהב ומדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:08.58 דקות, לפני בת ארצה שמידט (4:08.71 דקות) וג'קי וילמוט מבריטניה (4:15.23 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:44.37 דקות, לפני מערב גרמניה (3:47.42 דקות) והולנד (3:49.65 דקות). מדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:32.89 דקות, אחרי שמידט (8:32.79 דקות) ולפני וילמוט (8:37.22 דקות).

## שימוש בסמים
לאחר איחוד גרמניה נחשפה תוכנית האימרוץ של גרמניה המזרחית, בה נתנו סטרואידים אנאבוליים באופן שיטתי לספורטאים רבים. בין היתר, השחיינית בריגיט מיינקה ספרה ששחייניות נבחרת מזרח גרמניה השתמשו באימרוץ נרחב http://www.alexandriamasters.com/articles/drugs.htm.

## קישורים חיצוניים

* אינס דירס , באתר *Sports123* 

קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת מוסקבה (1980)
קטגוריה:אלופות אולימפיות מזרח גרמניות: שחייה
קטגוריה:שיאניות עולם מזרח גרמניות: שחייה
קטגוריה:שחייניות חופשי מזרח גרמניות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מזרח גרמניות: שחייה
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מזרח גרמניות: שחייה
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1963
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1963
משה קופמן

שמאל|ממוזער|250px|מגדל המים בקריית אונו
**משה קופמן** (1920 - 27 במאי 2017) היה אדריכל ומתכנן ערים ישראלי.

## ביוגרפיה
נולד באוקראינה לבן ציון וחיה קופמן. בשנת 1926 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בוגר בית הספר הריאלי בחיפה. בשנת 1945 סיים את לימודי האדריכלות בטכניון בחיפה. בשנים 1945–1947 עבד כאדריכל במשרדו של דב כרמי בתל אביב. בשנים 1949–1953 שימש ראש מדור הנגב הרחוק באגף התכנון במשרד ראש הממשלה. בשנים 1955–1957 היה מהנדס העיר הוד השרון, ובשנת 1958 התמנה כמהנדס העיר קריית אונו. כיהן גם כחבר הוועדה הארכיטקטונית בעיריית תל אביב. היה בעל משרד פרטי לתכנון ואדריכלות תל אביב, שפעל עד שנת 1986.

קופמן תכנן ערים, שכונות, מוסדות חינוך, בתי כנסת, מרכזי מסחר, משרדים ובתי מלון בישראל. הוא זכה בפרסים בתחרויות ארכיטקטוניות שונות. כמו כן השתתף בתערוכות ציור ופרסם שני ספרים.

בסוף שנות ה-80, עם מות אשתו, הפסיק קופמן את עבודתו. נפטר ב-2017 בביתו שבחולון.

## פרויקטים נבחרים
* תכנון ערים - אילת, תוכניות מתאר קריית אונו, כפר יונה
* מוסדות חינוך בקריית אונו, קיסריה וחצור
* בתי כנסת: בית כנסת "אנטופול" בתל אביב, בית הכנסת בקיבוץ סעד, בית כנסת בקרית ביאליסטוק ביהוד
* בתי מלון: מוטל השושנים בעכו, מרכז מרגוע בערד, מלון דירות "מצפה ים" בהרצליה מלונות "יורוטל"
* מגדל המים בקריית אונו, בית הרופא בתל אביב, בית חרושת "יכין" באשקלון

### שכונות מגורים
* בפתח תקווה, נתניה - עבור "שיכון עובדים"
* תוכנית ל' בתל אביב - עבור חברת "גד"
* שכונות מגורים בקריית אונו - "עבור האחים גרין"
* בנייני דירות בגבעתיים - עבור מעונות עממים

## ספריו
* לקומראן וחזרה, 1992
*נופי ישראל

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:מתכנני ערים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
סלט השף

שמאל|ממוזער|250px|סלט השף
**סלט השף** (באנגלית: **Chef salad** או **Chef's salad**) הוא סלט פופולרי ברחבי העולם ובייחוד במטבח האמריקאי. הסלט מכיל חסה, ביצה קשה, בשר (לרוב בשר חזיר אך לעיתים בשר הודו, בשר עוף או צלי בקר), עגבניות, מלפפונים וגבינה. ישנן גרסאות של הסלט המכילות אנשובי.

## היסטוריה
בין היסטוריוני מזון ישנה מחלוקת בדבר זהות ממציא הסלט. ישנה סברה כי הסלט הומצא על ידי השף ויקטור סיידו במלון סטאטלר שבעיר באפלו במדינת ניו יורק. סברה אחרת גורסת כי הסלט הומצא על ידי השף ז'אק רוסר במלון פנסילבניה שבעיר ניו יורק.

הסלט הפך פופולרי בעקבות ספר הבישול "הבישול במלון ריץ" (*Cooking a la Ritz*) של השף לואי דיאה (Louis Diat) שף מלון ריץ קרלטון בניו יורק בשנות ה-40 של המאה ה-20, אשר כלל את המתכון (בגרסה אשר כללה בשר עוף, לשון שור מעושנת ובשר חזיר מעושן).

## קישורים חיצוניים

* ההיסטוריה של סלט השף
* מתכון באתר ששת

שף
קטגוריה:המטבח האמריקאי
קטגוריה:מאכלי ירקות
קטגוריה:מאכלי ביצים
קטגוריה:מאכלי בשר
אנדריי לוקאנוב

**אנדריי קרלוב לוּקָאנוֹב** (בבולגרית: **Андрей Карлов Луканов**; 26 בספטמבר 1938, מוסקבה, ברית המועצות – 2 באוקטובר 1996, סופיה, בולגריה) היה פוליטיקאי בולגרי, אשר כיהן ב-1990 כראש ממשלתה האחרון של הרפובליקה העממית הבולגרית, מטעם המפלגה הקומוניסטית.

## ראשית חייו
לוקאנוב נולד במוסקבה למשפחת גולים בולגרית, שנאלצה להגר מממלכת בולגריה על רקע פעילותה הפוליטית במפלגה הקומוניסטית הבולגרית. אמו הייתה ממוצא יהודי. ב-9 בספטמבר 1944 התחוללה ברחבי בולגריה הפיכה בחסות הצבא האדום ובעקבותיה נטלה חזית המולדת הבולגרית את השלטון. פעילות המפלגה הקומוניסטית הותרה והגולים ובכלל זה משפחתו של לוקאנוב שבו לבולגריה. אביו, קארלו לוקאנוב, כיהן כשר החוץ של בולגריה בין 1956 ל-1961 וב-1963 הצטרף אנדריי למפלגה הקומוניסטית, הוצב לתפקיד בשירות החוץ הבולגרי והחל בקריירה פוליטית.

## הקריירה הפוליטית
לוקאנוב היה חבר במשלחת הבולגרית לאו"ם ולקומקון וב-1987 מונה לשר לסחר חוץ של בולגריה. ב-1989 התפטר מתפקידו ונטל חלק במהלכים שהובילו להדחתו של טודור ז'יבקוב מהנהגת המפלגה והמדינה. לוקאנוב הצטרף לאגף הרפורמיסטי במפלגה הקומוניסטית וב-3 בפברואר 1990 התמנה לראש ממשלת בולגריה. בתקופתו שינתה המפלגה הקומוניסטית את שמה למפלגה הסוציאליסטית הבולגרית ובאפריל אף זכתה בבחירות הכלליות שנערכו במדינה.

ב-3 במאי 1990 חידשה ממשלתו של לוקאנוב את היחסים הדיפלומטיים בין בולגריה למדינת ישראל לאחר 23 שנות ניתוק.
לוקאנוב כיהן בתפקידו עד ראשית דצמבר ובתקופה זו סבלה בולגריה ממשבר כלכלי חריף ומאי שקט פוליטי וחברתי על רקע המצב הכלכלי ודרישת הציבור הבולגרי לרפורמה פוליטית. לוקאנוב התפטר ובהמשך נחלה מפלגתו תבוסה בבחירות הכלליות שנערכו במדינה.

## אחריתו
לוקאנוב המשיך בפעילותו במפלגה הסוציאליסטית גם בעת שהייתה באופוזיציה תוך שהוא מוביל קו רפורמיסטי מובהק ומתעמת עם חלק מחברי המפלגה בני "הדור הישן". ב-1992 נעצר והואשם במעילה בכספי ציבור, אך שוחרר מחוסר אשמה. ב-2 באוקטובר 1996 נורה לוקאנוב בראשו ובחזהו בידי מתנקש בודד בעת שיצא מביתו ומת במקום. מספר חשודים נעצרו, הועמדו לדין וזוכו. רוצחו לא נתפס והמניע לרצח נותר עלום. ברחבי בולגריה נפוצו תאוריות קשר רבות בדבר נסיבות מותו ואחת מהן אף גורסת שלוקאנוב עדיין בחיים ומותו בוים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראשי ממשלת בולגריה
קטגוריה:הרוגי התנקשויות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות המרכזי בסופיה
קטגוריה:ראשי ממשלת הרפובליקה העממית של בולגריה
קטגוריה:מעוטרי עיטור הידידות בין העמים
קטגוריה:קומוניסטים בולגרים
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1938
קטגוריה:בולגרים שנפטרו ב-1996
מוזיאון קרנגי להיסטוריה של הטבע

[ממוזער|[טריצרטופס מהמין *Triceratop prorsus*]]
[ממוזער|[אפטוזאורוס ממין *Apatosaurus louisae*]]
**מוזיאון קרנגי להיסטוריה של הטבע** (באנגלית: **Carnegie Museum of Natural History**) הוא מוזיאון טבע בפיטסבורג, פנסילבניה, ארצות הברית שזוכה למוניטין בינלאומי בתחום המחקר ומדורג כאחד מחמשת הטובים בתחום מבין המוזיאונים להיסטוריה של הטבע בארצות הברית. המוזיאון שהוקם על ידי אנדרו קרנגי, תעשיין מפיטסבורג, ב-1896, מציג תערוכות בנושאי טבע, ביולוגיה, פלאונטולוגיה וגאולוגיה בנוסף לעריכת מחקרים בנושא.

## מבנה
המוזיאון משתרע על שטח של 10,700 מטר רבוע ומאורגן ל-20 גלריות, מכון מחקר, ספרייה ומשרדים. הוא מכיל 22 מיליון פריטים, מהם 10,000 נמצאים בתצוגה וכמיליון מהם מקוטלגים במאגר מידע מקוון.

ב-1899 מדענים מהמוזיאון חשפו את המאובנים של מין דיפלודוקוס שנקרא *Diplodocus carnegii* לכבוד הפטרון שמימן את החפירות והמוזיאון. כיום אוסף הדינוזאורים כולל את האוסף של דינוזאורים מעידן היורה ותערוכת *Dinosaurs in Their Time* היא התצוגה השלישית בגודלה של שלדים מורכבים (כלומר: משחזרים את תנוחת הייצור) בארצות הברית (אחרי הסמית'סוניאן והמוזיאון האמריקאי להיסטוריה של הטבע). פריטים הראויים לציון באוסף הדינוזאורים של המוזיאון הם המאובן היחיד של גור אפטוזאורוס צעיר, שלד של טריצרטופס מהמין *Triceratops prorsus* בתנוחה הקרובה לתנוחתו האמיתית (עליה יש עדיין מחלוקת), הטירנוזאורוס רקס השלם ביותר נכון ל-2011 (יותר שלם מסו שנמצא במוזיאון פילד להיסטוריה של הטבע בשיקגו) וכן מין חדש (ללא שם) של אובירפטור. 

צוותי מחקר של המוזיאון אחראים לתגליות של מספר מינים בהם קסטרוקאודה מהמין *C. lutrasimilis*, פואיג'ילה  ו-*Hadrocodium wui*.

תצוגות אחרות כוללות את אולם הילמן למינרלים ואבני חן, אולם Alcoa Foundation לאינדיאנים, "עולם הקוטב": אולם Wyckoff לחיים ארקטיים, אולם ולטון למצרים העתיקה, אולם בנדום לגאולוגיה ושמורת פאודרמיל שהוקמה על ידי המוזיאון ב-1956 כדי להיות תחנת מחקר שדה למחקרים ארוכי-טווח של אוכלוסיות בעלי חיים בטבע.

מחלקות האוצרות הפעילות של המוזיאון הן: אנתרופולוגיה, עופות, בוטניקה, הרפטולוגיה, פלאונטולוגיה של חסרי חוליות, זואולוגיה של חסרי חוליות, יונקים, מינרלים, רכיכות, פלאונטולוגיה של בעלי חוליות ומחלקה לשימור פריטים ותצוגות. מחלקות אלה עובדות בשיתוף פעולה תחת הדרכה של מרכזים אסטרטגיים שנוצרו כדי לתחום מחדש כיצד המוזיאון ממנף את המחקר, התצוגות ותוכניות החינוכיות כדי לעמוד באתגרים של היום.

המוזיאון מפרסם כתבי עת מחקריים וספרים, ביניהם *Annals of Carnegie Museum* המציע מאמרים שעברו ביקורת עמיתים בנושאי ביולוגיה ארגונית, מדעי כדור הארץ ואנתרופולוגיה; *Bulletin of Carnegie Museum of Natural History* המציע מונוגרפיות ואוספי מאמרים קשורים מסימפוזיונים; וכן פרסומים מיוחדים של המוזיאון המתעדים מחקרים ונושאים מיוחדים.

## קישורים חיצוניים

* 

* שמורת הטבע פאודרמיל
* CMNH Factsheet

## הערות שוליים

קטגוריה:ארצות הברית: מוזיאונים להיסטוריה של הטבע
קטגוריה:פנסילבניה: מוזיאונים
קטגוריה:פיטסבורג
מכתש ווסטוק

[שמאל|ממוזער|200px|מסלול האופורטוניטי רובר, ובו מצוין מכתש ווסטוק, הבור שבתחתית התמונה הוא [מכתש ויקטוריה]]
**מכתש ווסטוק**
הוא מכתש פגיעה קטן באזור מישור מרידיאני שבאדמת כוכב הלכת מאדים. המכתש נחקר ב-8 במרץ 2005 על ידי הגשושית אופורטוניטי.

## מאפייני המכתש
המכתש בקוטר כ-20 מטרים, ובחלקים משמעותיים בו כוסה על ידי חולות שנעו בעקבות הרוחות במאדים, אך ניתן עדיין לראות בו מחשופי סלעים רבים שטרם כוסו.

הרובר אופורטוניטי חקר במכתש מספר עניינים מדעיים, ובהם סלע שכונה "גגרין" (על שם הקוסמונאוט יורי גגארין), וכן דגימת אדמה שכונתה לייקה.
בדרך הלוך וחזור מהמכתש התגלו מכתשים נוספים כשהגדול שבהם הוא מכתש ויקטוריה. בקרבת מכתש ווסטוק התקלקל מכשיר הספקטרומטר Mini-TES - כלי לניתוח חשיבותם המדעית של סלעים באמצעות הפליטה התרמית שלהם.

ממוזער|ימין|דגימת אדמה "לייקה" שצולמה במכתש ווסטוק, בסול 400, ה-9 במרץ 2005

## הערות שוליים

קטגוריה:גאולוגיה פלנטרית
ווסטוק
רבי יוסי בן דורמסקית

**רבי יוסי בן דורמסקית**, **רבי יוסי בן דורמסקה** או **רבי יוסי איש דורמסקית** היה תנא בדור השלישי לחכמי המשנה, תלמידו של רבי אליעזר בן הורקנוס ובר פלוגתא של רבי יהודה. המאמרים המיוחסים לרבי יוסי בתלמוד, עוסקים באגדה בלבד, והמאמר היחיד ההלכתי, העוסק בשאלה האם איסור ערלה חל גם בחו"ל, מובא על ידו, בשם רבי אליעזר הגדול, רבו.

## דורמסקית
הפרשנים והחוקרים נתנו דעתם על השם "דורמסקית". יש המפרשים (ספר יוחסין השלם), כי מדובר בשם מקום מוצאו של רבי יוסי, שהעיד על עצמו שהוא מדמשק ומשמעות דורמסקית = דמשק. לפי הסבר זה מתקבל השם "יוסי **איש** דורמסקית". לדעת אחרים (סדר הדורות), דורמסקית אינו שם מקום, אלא שמו של אביו של רבי יוסי. דעה נוספת היא דעת ר' בנימין זאב (וילהלם) בכר, כי דורמסקית היה שמה של אימו של רבי יוסי, וזו הייתה גיורת מדמשק.

## מחלוקותיו עם רבי יהודה
רבי יוסי שהיה מן הדור השלישי, היה כבר זקן כאשר התפלמס עם רבי יהודה שהיה בן הדור הרביעי. פער הגילאים ביניהם השפיע על סגנון דבריו של רבי יוסי, שפונה לרבי יהודה בתקיפות.

פולמוס מעניין התנהל ביניהם במשמעותם של כמה מילים קשות במקרא, שרבי יהודה פירש אותם בדרך הרמז והנוטריקון, ואילו רבי יוסי הציע פירוש פשטני:

## ממאמריו
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:תלמידי רבי אליעזר
דימיטר פופוב

**דימיטר אילייב פופוב** (בבולגרית: **Димитър Илиев Попов**; 26 ביוני 1927 – 5 בדצמבר 2015) היה פוליטיקאי, עורך דין ושופט בולגרי, אשר בין 1990 ל-1991 כיהן כראש ממשלת בולגריה.

פופוב נולד בעיר קולה שבמחוז וידין (באותה עת בממלכת בולגריה) וב-1950 הוסמך למשפטים באוניברסיטת סופיה. בין 1972 ל-1990 כיהן כשופט בבית המשפט המחוזי בסופיה.

לאחר התפטרותו של אנדריי לוקאנוב נבחר פופוב לעמוד בראש ממשלת מעבר, שכונתה "ממשלת הקונצנזוס הלאומי" וזכתה לגיבוי מרבית המפלגות הפוליטיות בבולגריה. בכך היה לפוליטיקאי הראשון מאז 1946 שעמד בראש ממשלת בולגריה ולא נמנה עם חברי המפלגה הקומוניסטית הבולגרית. בתקופת כהונתו נוסחה חוקה חדשה למדינה והחל תהליך הפרטה בקרב מקצת החברות הציבוריות. ממשלתו של פופוב יזמה רפורמות נוספות שתכליתן הייתה להוביל את הכלכלה הבולגרית מריכוזיות לכלכלת שוק. חלק מיוזמות אלו יושמו על ידי ממשלו של פיליפ דימיטרוב, מחליפו של פופוב בתפקיד.

ב-1992 התמודד פופוב ללא הצלחה לתפקיד נשיא בולגריה, פרש מהחיים הפוליטיים ופתח משרד עורכי דין בסופיה. בהמשך, מילא מספר תפקידים ציבוריים ובמקביל עסק בייעוץ למשרד המשפטים הבולגרי.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ראשי ממשלת בולגריה
קטגוריה:משפטנים בולגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סופיה
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1927
קטגוריה:בולגרים שנפטרו ב-2015
שער בנימין

250px|ממוזער|אזור התעשייה שער בנימין
אזור התעשייה **שער בנימין** הוקם בשנת 1998 כאזור מסחר ושירותים במזרח בנימין, בשטח שיפוט המועצה האזורית מטה בנימין. כק"מ צפונית ליישוב אדם על כביש 60, במרחק של כ-7 דקות נסיעה מירושלים, ושטחו כ-600 דונם.

במתחם שוכנים במקום משכן המועצה האזורית מטה בנימין והחברה לפיתוח מטה בנימין, משרדי החטיבה להתיישבות של הסוכנות היהודית, יקב פסגות, לשכה של רשות האוכלוסין וההגירה, תחנת משטרת בנימין ומרכז רפואת חירום אזורי. אזור המסחר נועד לספק את צורכיהם של תושבי אזור מזרח בנימין, ומשרת יהודים ופלסטינים.

## היסטוריה
אזור התעשייה הוקם על ידי המועצה האזורית "מִנְהֶלֶת אזורי תעשייה", והחברה לפיתוח מטה בנימין אשר מקדמות הבאת מפעלים ופיתוח של אזור התעשייה. משרד התמ"ס השקיע בפיתוח האזור כ-20 מיליון ש"ח.

המקום מוגדר כאזור עדיפות לאומית א' וקיימות בו הטבות מס נרחבות, במטרה ליצור מקומות תעסוקה לתושבי היישובים היהודים והערבים באזור. אזור התעשייה משרת ערבים ויהודים כאחד, הן כמקום תעסוקה והן כמרכז קניות ושירותים, והוא צוין לחיוב כדוגמה לדו-קיום.

שטח אזור התעשייה ממוקם במעלה אגן הניקוז של שמורת הטבע נחל פרת, ולכן ישנם נהלים מחמירים ביותר בנושא זיהום קרקע. כמו כן הוקם בסמיכות מכון מתקדם לטיהור מים, ולא מתאפשרת הקמת מפעלי תעשייה מזהמים באזור זה.

בשער בנימין נמצא משכנה של תחנת משטרת ישראל בנימין.

בשנת 2013 הועברו למקום משרדיה של מחלקת הרווחה של המועצה.

בחורף 2015–2016 אירעו בשער בנימין שני אירועי דקירה שונים, באחד האירועים מחבל פלסטיני דקר למוות את סמ"ר ינאי ויסמן, לוחם בסדיר שהיה בדרכו לחופשה בביתו. שניים נוספים נפצעו.

בדצמבר 2020 נחנך בניין המועצה בקצהו המערבי של אזור התעשייה.

ב-2022 הוקם גן שעשועים פלסטיני בלתי חוקי על אדמות מדינה בסמוך לשער בנימין, על ידי הרשות הפלסטינית והאיחוד האירופי, ונסלל כביש המחבר את הכפר מוח'מאס אל הגן.

בדצמבר 2025 הועברו יחידות השירות של המנהל האזרחי ממחנה בית אל לשער בנימין.

## קישורים חיצוניים

* 
ממוזער|מבנה המועצה האזורית מטה בנימין בשטחי אזור התעשייה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: מרכזי קניות

קטגוריה:ישראל: אזורי תעשייה
קטגוריה:מועצה אזורית מטה בנימין
גור כלבים

[250px|שמאל|ממוזער|גור [צ'יוואווה]]
**גור כלבים** הוא כלב צעיר. גורי כלבים בגודל ממוצע שוקלים בדרך כלל בין 0.45 ל-1.4 ק"ג, בעוד גורים גדולים יותר שוקלים בין 6.8 ל-10 ק"ג. כל הגורים הבריאים גדלים מהר לאחר לידתם. צבע פרוותו של הגור יכול להשתנות עם גדילתו.

## התפתחות
### תזונה
ממוזער|שמאל|250px|גורים יונקים
גור נולד אחרי 62 ימי הריון בממוצע, מכוסה בשפיר אשר ננגס ונאכל על ידי אימו. גורים מתחילים לינוק מיד לאחר שנולדו. אם מספר הגורים שנולדו בלידה עולה על שישה, ובמיוחד אם אחד מהם חלש, ייתכן שהגורים החלשים לא יזכו לתזונה ראויה ולתשומת לב מאמם.

כאשר הגורים מגיעים לגיל חודש הם נגמלים בהדרגה מחלב אמם ומתחילים לאכול מזון מוצק. לעיתים האם מקיאה מזון מעוכל חלקית על מנת שגוריה יאכלו אותו ולעיתים היא נותנת להם לאכול ממזונה. בדרך כלל האם אינה מרשה לגוריה לינוק אחרי גיל זה, אך היא עשויה להרשות זאת מפעם לפעם.

### חברה
[ממוזער|ימין|כלבה וגוריה נחים לאחר [הנקה]]
גורים מבלים את מרבית זמנם בשינה ובאכילה. הם חיות חברתיות מאוד והם מבלים את מרבית שעות ערותם בתקשורת עם אמם ואחיהם. הם נערמים לערמה אחת יחד עם שאר הגורים שנולדו באותה לידה, ונכנסים למצוקה אם הם מופרדים משאר הגורים, אפילו למרחק קצר.

### חושים
[250px|שמאל|ממוזער|גורי [גולדן רטריבר]]
גורים נולדים עם חוש ריח מלא ושמיש, אך אינם יכולים לפקוח את עיניהם. במהלך השבועיים הראשונים לחייו, מתפתחים חושיו של הגור בצורה מואצת. בשלב זה חוש הריח הוא החוש המרכזי והוא משמש כדי למצוא את פטמות האם וכדי למצוא את מיקומם של שאר הגורים אם הופרדו מהם.

הגורים פוקחים את עיניהם כ-9 עד 12 ימים לאחר הלידה. בהתחלה הרשתית שלהם אינה מפותחת וראייתם דלה.

גורים אינם יכולים לשמוע היטב ככלבים בוגרים. למעשה, אוזני הגורים נשארות אטומות עד ליום ה-13 עד ה-17 לחייהם, כשהם מתחילים להגיב יותר לצלילים. כשהגורים בני שבועיים עד 4 שבועות הם מתחילים לנהום, לנשוך, לכשכש בזנבם ולנבוח.

### תנועה
ממוזער|שמאל|250px|גור משחק בחבל
גורים מתפתחים במהרה במהלך שלושת חודשיהם הראשונים, במיוחד לאחר שעיניהם ואוזניהם נפתחות והם אינם תלויים עוד לחלוטין באמם. הקואורדינציה והכוח של הגורים גדלים, והם מתחילים לחקור את העולם שמחוץ ל"קנם". הם משחקים במשחקי היאבקות, מרדף, שליטה ו"גרירה למלחמה".

## השפעות אבולוציניות
כל זני הכלבים השונים התפתחו ממין אחד של בעל חיים - זאב. הם עברו שינויים שונים בעקבות ברירה מלאכותית של מאות שנים שבהם בני אדם פיתחו זנים לצרכים שונים - כמו גרירת מזחלות, ראיית כבשים, ציד, כלבי נוחים לילדים או כלבי שמירה. עם זאת אילוצים של ברירה טבעית עדיין פועלים גם בתנאים אלה כדי למנוע עיוותים שיקשו על כלבים להתפתח או להעמיד צאצאים בצורה תקינה. הזואולוג האמריקאי ריימונד קופינג'ר ציין כי כל גורי הכלבים מזנים שונים, דומים זה לזה הרבה יותר מאשר הכלבים הבוגרים. הסיבה לכך היא שזרבובית ארוכה או קצרה מידי בקרב כלבים עשויה לגורם להם קשיי יניקה.

## קטיעת זנבות וגזיזת ציפורניים

בתרבויות מסוימות מקובל לקטוע את הזנב של גזעים מסוימים, בחלקם חלק קטן ובחלקם כמעט לגמרי. העיסוק בקטיעת זנבות החל כאמצעי למניעת פציעות בקרב כלבים שעבדו בסביבה שבה היה סיכון גבוה לפציעה בזנב. בנוסף, חלק מהמגדלים מעדיפים להסיר את ציפורניהם של כלביהם כדי למנוע פציעות הנגרמות מגירוד, או במקרה של גזיזת ציפורניים, צמיחה פנימה וקריעת אצבעות.

מספר מדינות אוסרות על קטיעת זנבות למטרות יופי. קטיעת הזנבות והסרת הציפורניים מבוצעות לרוב בימים הראשונים לאחר הלידה על ידי וטרינר או על ידי מגדל מומחה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כלב הבית
כוס שוט

שמאל|ממוזער|100px|כוס שוט
**כוס שוט** (באנגלית: **Shot Glass**) ידועה גם בשם: **Shooter**, היא כוס המשמשת בעיקר להגשת משקאות חריפים. כוס שוט מכילה בין 50–60 מיליליטר נוזל. נהוג להגיש בה משקאות חריפים שרוצים להימנע מהטעם שלהם. לרוב, המשקאות הנלגמים מכוס שוט יהיו בעלי אחוזי אלכוהול רבים. כאשר רוצים להשתכר תוך זמן קצר, קל יותר לצרוך כמויות גדולות של אלכוהול בצורה זו.

קיימים משחקים בהם המפסיד חייב לשתות אלכוהול מכוס שוט, למשל בהכאת כלי במשחק שחמט שתייה, איקס עיגול ועוד.

בישראל נהוג לקרוא לגרסה מוקטנת של כוס השוט "צֵ'יְיסֶר", אם כי במקור, צ'ייסר הוא למעשה משקה עם מעט אלכוהול כמו בירה ששותים לאחר המשקה הכבד כמו ויסקי או טקילה.

[ממוזער|שימוש בכוסות שוט ל[וריאציות_של_משחק_השחמט#שחמט_שתייה|שחמט שתייה]]

## המשקאות המוגשים
*טקילה באופן מסורתי מוגשת בכוס זו.
*שנאפסים קפואים.
*סוגים שונים של קוקטיילים בשכבות.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:כוסות אלכוהול
גשר יבשתי

**גשר יבשתי** הוא מונח ממדע הגאולוגיה, ומציין רצועת קרקע צרה בדרך-כלל המתנשאת על פני הים, ומהווה חיבור בין שתי יבשות או שטחים המרוחקים זה מזה.
באמצעות חיבור שכזה עשויה להשתוות התפוצה הזואולוגית בין היבשות, בשל נדידת בעלי חיים מאחת לאחרת.

לגשר היבשתי מטרות ושימושים רבים, כגון העברת סחורות לצורך מסחר (קנייה ומכירה של מוצרים שונים), ואלטרנטיבה לטיול יבשתי – חצייה של יבשות או שטחים באופן רגלי.

מדינות בעלות גשר יבשתי, במיוחד אם הוא בעל חשיבות (רק מדינות מסוימות מחזיקות במעבר בין יבשות), נהנות ממעמד גאופוליטי גבוה יותר בהשוואה למדינות דומות חסְרות גשר יבשתי.

גשר שכזה עשוי להיווצר באחת מן הסיטואציות הבאות:
*שחיקת קרקע כדור הארץ במקומות מסוימים עד ליצירת תצורת הגשר.
*תנועה טקטונית המשאירה בין היבשות המתרחקות קו צר המהווה את הגשר.
*ירידת גובה פני המים בסיטואציות מסוימות החושפות קטעי קרקע שהיו עד כה מכוסים במים.

[ממוזער|[מצר פנמה נחשב גשר יבשתי בין אמריקה הצפונית לדרומית]]
בעקבות גילוין במאה ה-19 של תפוצות מאובנים ובעלי חיים שונים השווים בין יבשות דומות לכאורה, התפתחה דעה על ידי החוקרים כי בעבר התקיימו במקומות האלו גשרים יבשתיים אשר השוו בין החיים על היבשות בעקבות נדידת בעלי החיים.

גשרים יבשתיים מפורסמים בהווה ובעבר הם:
*מצר ברינג
*מצר פנמה
*שרטון דוגר
*חצי האי סיני

## ישראל כגשר יבשתי בעבר ובהווה
### בעבר
כבר מראשית ההיסטוריה של האנושות שימשה ישראל כגשר יבשתי עבור יציאת האדם הקדמון מאפריקה לאירופה על כך מעידים שרידים ארכאולוגים שתועדו למלפני 1.5 מיליון שנה באתר עובדייה שבעמק הירדן באתר "בוקר תחתית" שנמצא סמוך לעין עבדת נמצאים שרידים קדומים להתיישבות. במחקר, שמתבסס על חפירות באתר, דייקו החוקרים פרופ' אליזבטה בוארטו ממכון ויצמן למדע וד"ר עמרי ברזילי מרשות העתיקות, את זמן ההגירה של האדם המודרני מאפריקה לארץ ישראל – לפני 50,000 שנה.

לאורך כל היסטוריה של ישראל ידוע חשיבותה כ"גשר" שחיבר בין היבשות אפריקה -אסיה ואירופה ועל כן דרכים רבות עוברות בשטחה שהמפורסמות בהן "דרך ארץ הפלשתים", "דרך הים" "דרך הבשמים" חצו אותה יחד עם נתיבי מסחר פנימיים.

אימפריות רבות אשור, מצרים, פרס, אימפריה הרומית, הביזנטית, אימפריה העות'מאנית, והאימפריה הבריטית כבשו והחליפו ביניהן ידיים בשליטה על שטחי מדינת ישראל של היום במטרה בין השאר להחזיק בדרכי המסחר הללו ובשטחי הגשר היבשתי שהיו חשובים להן מבחינה אסטרטגית.

בתקופה המודרנית קיבלו ישראל והמזרח התיכון ככלל חשיבות אסטרטגית בייחוד לאור ההתפתחויות במשק האנרגיה ככלל והנפט בפרט.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צורות נוף
מכבי קהיר

שמאל|140px|סמל מכבי העולמי, שהיה גם סמלה של האגודה
ממוזער|מכבי קהיר 1945
**מכבי קהיר** (בערבית: **مكابي القاهرة**) הייתה אגודת ספורט וקבוצת כדורסל בפרט, שהשתייכה לארגון מכבי העולמי, והתקיימה בעבר בעיר קהיר בירת מצרים.

## היסטוריה
האגודה הוקמה בשנת 1932 וחדלה מלהתקיים בסוף שנות ה-50. היו בה מספר ענפי ספורט, והעיקרי שבהם היה הכדורסל. בשנות ה-40 הייתה הקבוצה בין הבולטות בליגה המצרית. הקבוצה התבססה על חמישה אחים בני משפחת הררי (מוריס, לאון, זוזי, דוד ואמיל), שהבולט בהם, זאכי הררי (כונה גם זוזי הררי או זאכי סאלים) היה גם שחקן נבחרת מצרים. ביחד עם אליהו עמיאל, ששימש כיושב ראש איגוד הכדורסל הישראלי בסוף שנות ה-70.

מאמן קבוצת הכדורסל שהתמודדה בליגת הכדורסל המצרית היה משה כהן, אביו של הכדורגלן אבי כהן. אחיו התאום של משה, אדוארד כהן, שימש כשחקן מוביל בקבוצה. עוד שחקן ששיחק בצעירותו במועדון היה אברהם חמו.

ב-1944 זכתה הקבוצה באליפות מצרים ובספטמבר בשנים 1945 ו-1946 ערכה מסעי משחקים בארץ ישראל. גם ב-1956 זכתה הקבוצה באליפות מצרים, לאחר שגברה על קבוצת הצבא המצרי 57:59.

בשנת 1957, לאחר רדיפות והתנכלויות מצד הממשל המצרי כלפי יהודי מצרים בעקבות מלחמת סיני, עלו חלק משחקני האגודה לישראל. כמה מביניהם היו ממייסדי קבוצות הכדורסל של הפועל באר שבע בסוף שנות ה-50 ומכבי אשדוד בתחילת שנות ה-60.

ב-1943 במסגרת תנועת הספורט והצופים  ״מכבי״ במצרים קמה תנועת ״החלוץ האחיד״ בקהיר, כחלק מתנועת "החלוץ האחיד לארצות המזרח". זו הייתה דרך מוסווית עבור שליחי הסוכנות היהודית במצרים להכין את הנוער לעליה ולהתיישבות מבלי למשוך את תשומת לב השלטונות. שמעון ענתבי שהיה בנערותו בהנהגת התנועה הפך אחרי שנתיים למזכיר תנועת החלוץ ולמזכיר הסוכנות היהודית לא״י במצרים. 

## ראו גם
* סלבטור סיקורל – סייף ונשיא מכבי קהיר
* יואב רענן – קופץ למים

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* אלי מאיו, ספורט בקרב יהודי מצרים, אתר המרכז למורשת יהדות מצרים
* מכבי קהיר מעצמת כדורסל יהודית, בבלוג "היסטוריה עולמית", 23 ביולי 2016
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורסל
קהיר
קהיר
קטגוריה:קהיר: ספורט
קטגוריה:יהדות קהיר
בסוף מתרגלים להכל

**בסוף מתרגלים להכל** הוא אלבום האולפן השישי של המוזיקאי והזמר הישראלי דודו טסה, שיצא לאור ב-26 במרץ 2009 תחת חברת התקליטים הד ארצי.

## רקע
באלבום זה סוגת הרוק בולטת כשהאחראים להפקה היו טסה וניר מימון. כחצי שנה לפני צאת האלבום דודו טסה החל לשתף פעולה עם הגיטריסט המוביל של להקת "רדיוהד" הבריטית, ג'וני גרינווד, שניגן בשיר "איזה יום".

האלבום הניב ארבעה סינגלים, כשמתוכם הסינגל הראשון והמוביל של האלבום הוא "איזה יום", שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל. את השיר כתב טסה ביחד עם טלי כץ. הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-2 במצעד אחד אחד של גלגלצ ובסוף שנת 2009 למקום ה-33 במצעד הפזמונים העברי השנתי. הסינגל השני היה שיר הנושא של האלבום, "בסוף מתרגלים להכל" שיצא כשבועיים לפני צאת האלבום, וכמו קודמו גם הוא זכה להצלחה מרובה בישראל. הסינגל השלישי שהניב האלבום היה "משטרה". את הסינגל כתב טסה יחד עם יהושע לימוני, כשניר מימון מנגנן בקלידים ובגיטרת בס, ורוני הוד בתופים. הסינגל האחרון שיצא מן האלבום הוא "מגיע לי יותר". לשלושת הסינגלים הראשונים יצאו קליפים נלווים, וגם לשיר "אמי אמי" (גרסת כיסוי לשיר של אהובה עוזרי) שיצא כסינגל מתוך הפרויקט "עבודה עברית", אך לא כסינגל מהאלבום.

במשך מרץ 2009 קידם טסה את האלבום כשהגיע לאולפני רדיו שונים וביצע את הסינגלים מהאלבום.

## רשימת השירים

## השתתפו באלבום
שמאל|ממוזער|181x181px|עטיפת הסינגל "משטרה"
* דוד טסה - שירה, גיטרות, עיבודים, הפקה מוזיקלית
* ניר מימון - בס, קלידים, פסנתר, פנדר רודס, תכנותים, עיבודים, הפקה מוזיקלית
* רוני הוד - תופים, טמבורין
*עדי גולדשטיין - קלידים, תכנותים, עיבודים, הפקה מוזיקלית (בשירים 6, 11), פסנתר (בשיר 10, 11)
* גל דה פז - קולות (בשירים 1, 6)
*רוני עברין - כלי הקשה
*חן שנהר - כינור
*אסף לוי - כינור
*ניצן חן רזאל - כינור
*ניצן קנטי - כינור
*גליה חי - ויולה
*דנה וקסמן - צ'לו
*יועד ניר - צ'לו
*מאיה בלזיצמן - צ'לו
*שין קטן - נבל
*תומר מתנה - קאנון
*אורטל פלד - דידג'רידו (שיר 6)
*אלדד ציטרין - פרטיטורה (שיר 1), חלילים (שיר 9)
*ג'וני גרינווד - גיטרה חשמלית (שיר 2)
*סלעית להב - חליל צד
*מרסלו זובר - חליל צד
*מישל אסייג - חליל
*זיו קוז'ו - עיבוד וניצוח מיתרים

## קישורים חיצוניים
*  מאיה קוסובר, בסוף מתרגלים להכל - דודו טסה, בפודקאסט "שיר אחד", 8 ביוני 2020

קטגוריה:אלבומי דודו טסה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דודו טסה
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ניר מימון
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
הנסיכה מוד מוויילס

**הנסיכה מוד מוויילס** (אנגלית: **Maud Charlotte Mary Victoria of Wales**, 26 בנובמבר 1869 – 20 בנובמבר 1938) הייתה אשתו של הוקון השביעי, מלך נורווגיה והמלכה הרעיה של נורווגיה.

## ביוגרפיה
מוד נולדה בבריטניה ב-26 בנובמבר 1869, לאדוארד, נסיך ויילס ואלכסנדרה, נסיכת דנמרק, והייתה נכדתה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת וכריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. ב-24 בדצמבר 1869 הוטבלה בבית מרלבורו על ידי ג'ון ג'קסון, הבישוף של לונדון. הסנדקים שלה היו דודה מצד אביה, הנסיך לאופולד, דוכס אולבני, פרידריך וילהלם, נסיך הסן-קאסל, אדלהייד-מריה, נסיכת אנהלט-דסאו, קרל החמישה עשר, מלך שוודיה, מריה, נסיכת באדן, לוביסה, נסיכת שוודיה, דאגמאר, נסיכת דנמרק (מריה פיודורובנה) וססיליה, הדוכסית של אינברנס.

הנסיכה מוד הייתה "טום בוי" בילדותה. היא הייתה ידועה בשם "הארי" למשפחתה, על שם חברו של אביה, אדמירל הנרי קפל, שהתנהלותו במלחמת קרים נחשבה אמיצה במיוחד באותה תקופה. מוד השתתפה כמעט בכל הביקורים השנתיים ובמפגשים המשפחתיים של אמה בדנמרק, ומאוחר יותר ליוותה את אמה ואחיותיה בהפלגות לנורווגיה ולים התיכון. היא הייתה שושבינה בחתונתה של דודתה ביאטריס בשנת 1885 עם הנרי, נסיך בטנברג, ובחתונת אחיה ג'ורג' החמישי למרי מטק בשנת 1893.

מוד, יחד עם אחיותיה ויקטוריה ולואיז, קיבלו את המסדר הקיסרי של כתר הודו מסבתם המלכה ויקטוריה ב-6 באוגוסט 1887. כמו אחיותיה, היא גם החזיקה במסדר המלכותי של ויקטוריה ואלברט (מחלקה ראשונה) והייתה הצלב הגדול של מסדר בית החולים סנט ג'ון בירושלים.

### נישואיה-מלכה רעיה
בשנת 1896 נישאה מוד לדודנה, הנסיך קארל מדנמרק. כיוון שהחתן היה קצין בצי הדני עברה מוד להתגורר באופן קבוע בדנמרק. בשנת 1903 נולד בנם היחיד אלכסנדר אדווארד כריסטיאן פרדריק, נסיך דנמרק. לאחר פירוק האיחוד השוודי-נורווגי, נורווגיה הכריזה על עצמאותה ובחרה בנסיך קארל כמלך החדש של המדינה. היה זה מתוך מחשבה שעובדת היותו חתנו של מלך בריטניה תהיה לעזר למדינה הצעירה. לאחר שהבחירה אושרה במשאל עם, הוכתרו מוד ובעלה (שבחר בשם המלכותי "הוקון השביעי") בקתדרלת נידארוס כמלך ומלכת נורווגיה.

המלכה מוד מעולם לא איבדה את אהבתה לבריטניה, אך במהרה הסתגלה לארצה החדשה ולחובותיה כמלכה בת זוג. הוקמה חצר מלכות, ומארי מגדלנה רוסטאד מונתה לבת הלוויה שלה. מוד מילאה תפקיד חזק ודומיננטי בחצר המלכות ובתוך המשפחה, אך תפקיד דיסקרטי בציבור.

מוד נפטרה ב-20 בנובמבר 1938 בעת ביקור בבריטניה.

על שמה קרויים ארץ המלכה מוד באנטארקטיקה ומפרץ הנסיכה מוד בנונאווט.

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מלכות רעיות נורווגיות
קטגוריה:בית סקסה-קובורג-גותה
קטגוריה:בית שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג
קטגוריה:ילידות 1869
קטגוריה:נפטרות ב-1938
ברק זוהר

[ממוזער|350px|[טנק מרכבה סימן 3ד **ב"ז** מבצע ירי]]
**ברק זוהר**, הידוע בראשי התיבות **ב"ז**, היא מערכת בקרת ירי תוצרת אלביט מערכות הנמצאת בטנקי מרכבה סימן 3ב ומרכבה סימן 3ד של חיל השריון של צה"ל. שדרוג טנקי המרכבה סימן 3 לסימן 3 ב"ז החל ב-1995 וכיום כמעט כל טנקי הסימן 3 הם סימן 3 ב"ז. גרסה משופרת של המערכת מותקנת בטנקי מרכבה סימן 4.

מפתחי המערכת, שכללו חברים ממנהלת תוכנית טנק המרכבה, חיל החימוש, חיל השריון, והחברות אל-אופ ואלביט מערכות זכו בפרס ביטחון ישראל לשנת 1997.

## מאפיינים

* כוונות יום ולילה.
** הגדלה בכוונת יום עד x12.
** הגדלה בכוונת לילה תרמית עד x5.
* ייצוב נקודתי על שני צירי הראייה.
* בעלת מד טווח לייזר.
* ב"ז מסוגלת לבצע ירי מדויק תוך כדי תנועה. 
* עקיבה אוטומטית אחרי מטרות נעות, לרבות מסוקים.
* נעילה מחדש על מטרה אחרי שהוסתרה זמנית.
* הן כינון וירי, והן תצפית בלבד.
* פועלת הן מעמדת התותחן והן מעמדת מפקד הטנק.

## קישורים חיצוניים

* מרכבה סימן 3 וסימן 3 ב"ז, באתר יד לשריון
* Modern Israeli Tanks and Infantry Carriers 1985-2004, מאת מארש גלברט

קטגוריה:אמצעי לחימה ישראליים
קטגוריה:טכנולוגיה צבאית
קטגוריה:אלביט מערכות: מוצרים
מעוזי אז כלה קץ

**מָעֻזִּי אָז כָּלָה קֵץ** הוא פיוט הנהוג לשירו במסורת יהדות חלב.

מחבר הפיוט מעוזי אז כלה קץ הוא הרב רפאל ענתבי. נהוג לשיר את השיר בכל עתות השמחה ובייחוד בחגי שלוש הרגלים, סוכות, פסח ושבועות וזאת משום השורה האחרונה הכתובה בפיוט החותמת אותו; "בּוֹ אֶשְׂמַח שָׁלֹשׁ פְּעָמִים בַּשָּׁנָה" (הכוונה היא לשלוש הרגלים). חוץ מיהודי חלב שרות את הפיוט הזה גם עדות אחרות אשר הפיוט מצא חן בעיניהם. נהוג לפייטו גם כפיוט בפזמוני ליל שבת בו הוא נחשב לפיוט אשר השרים אותו מתענגים בו.

## הפיוט

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:שירי רפאל ענתבי
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
מקהלות עם

**מַקְהֵלוֹת עַם** הוא פיוט אשר חובר על ידי הרב מרדכי עבאדי,  מגדולי רבני יהדות חלב.

את הפיוט מקהלות עם נהוג לשיר במסורת יהדות חלב. נוהגים לפצוח ברינה, בריקוד ובשירה עם הפיוט מקהלות עם כאשר החתן עולה לתורה. השירה נועדה לשמח את החתן ולעודד אותו בבניית בית, משפחה ונחלה. נוהגים לשיר פיוט זה בשבת חתן ואף בסעודת ליל שבת כפזמונים לכבוד השבת משום השמחה המרובה בשירת פיוט זה.

## הפיוט

## קישורים חיצוניים
* 
*מקהלות עם - שר שלום קשת, באתר יוטיוב
*ישמח ישראל - יידל ורדיגר, באתר יוטיוב

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:מרדכי עבאדי
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
משמים שלום לעם

**מִשָּׁמַיִם שָׁלוֹם לְעַם** הוא פיוט מתוך שירת הבקשות של יהודי קהילת ארם צובא, מחבר הפיוט הוא הרב מרדכי עבאדי.

הפיוט משמים שלום לעם ככלת רוב שיריו של הרב מרדכי עבאדי מבקש לחזק את ידיהם של כל המתעוררים לשמיעת שירת הבקשות. במילותיו של הפיוט ניתן להבחין בבקשה של המחבר המבקש ברכה תוך כדי רמיזת שמו - מרדכי (בצורה די דרשנית בסופו של הפיוט).
כל בתי הפיוט מסתיימים בשמו של דוד המלך אשר ממנו יצא ואמור להגיע המשיח. (משיח בן דוד). את השיר נוהגים בדרך כלל לפייט בליל שבת.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שירת הבקשות
נגילה הללויה

**נָגִילָה הַלְלוּיָהּ** (נקרא גם: **נָגִילָה הַלְלוּיָהּ נָגִילָה**) הוא פיוט שחובר על ידי הפייטן אשר מזרחי (חי במאה ה-20). לפיוט שני לחנים, אחד מאת רחמים עמר והשני מאת משה אליהו.

הפיוט מבטא את הצפייה הרבה והגדולה לקראת הגאולה האמורה לבוא. כך לדברי השורה המרכזית ולדברי הפזמון בפיוט; "נָגִילָה הַלְלוּיָהּ נָגִילָה, בָּא זְמַן הַגְּאֻלָּה". השורה מבטאת את השמחה לגאולה שהגיעה ולגאולה שעתידה לבוא על העולם ועל עם ישראל בפרט. השיר הפך לפופולרי עד מאוד אצל רבים מיוצאי עדות המזרח. בדרך כלל שרים שיר זה בליל שבת.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:שירי אשר מזרחי
עזרני אל חי

**עָזְרֵנִי אֵל חַי** הוא פיוט אשר חובר על ידי הרב רפאל ענתבי, מגדולי משוררי יהדות חלב.

## ניתוח
שם הפיוט מתייחס לעשרת ימי תשובה. הפיוט עוסק אודות התמודדות עם יצר הרע ובבקשתו של האדם היהודי מהקדוש ברוך הוא להתרחק מהיצר הרע ולהתקרב אל היצר הטוב ואל הדברים הקשורים ביראת האל.

נהוג לשיר את הפיוט בעתות שמחה ובייחוד בליל שבת כזמר שמח בשל פזמונו של הפיוט. יש הסוברים שהסיבה לכך היא כי האדם הופך שמח לאחר שהתוודה בפני השם וביקש סליחה על עונותיו.

### לחן
הלחן של הפיוט לקוח מהשיר הערבי העתיק "יא פריד אלחוסני עשק ג'מאלק" שבוצע במקור על ידי הזמרת מונירה אלמהדיה.

## הפיוט כניגון חב"ד

למרות היותו פיוט המושר בקרב יהדות ארצות המזרח, הפיוט התקבל גם בקרב חסידי חב"ד, לאחר שבשנת 1953 ביקש הרבי מנחם מנדל שניאורסון מהרב ניסן פינסון, ששימש בשנות החמישים שליח חב"ד במרוקו, לשיר משירי יהודי מרוקו במהלך התוועדות, והרב פינסון שר פיוט זה. מאז שרים את פיוט זה כניגון בחסידות חב"ד רבות, אצל הרבי מלובביץ' שרו זאת רבות בהתוועדות. בשנת 1980, במהלך ההוצאה לאור של הכרך השלישי של ספר ניגוני חב"ד הורה הרבי לעורך להוסיף גם את פיוט זה לספר הניגונים חב"ד שם זה מופיע כמספר רס"ה (265).  

בשנות השבעים הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד 11" של ניח"ח. בארכיון הספרייה הלאומית מופיע הקלטה של שמואל זלמנוב מנהל מקהלת ניח"ח והרב יוסף כהן שרים את הניגון, ההקלטה מופיעה באתר הזמנה לפיוט. במהלך השנים הניגון בוצע על ידי אברהם פריד במופעי צמאה. הניגון הופיע בגרסת כיסוי אלבום צמאה 4 בביצוע עידן רפאל חביב בשינוי השיר ובסגנון שונה ממה שנהוג בחב"ד.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי רפאל ענתבי
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ניגוני חב"ד
רפא צירי

**רְפָא צִירִי** (נקרא גם: **רְפָא צִירִי אֵל נֶאֱמָן**) הוא פיוט מאת הרב רפאל ענתבי שנהוג לשירו בליל שבת בשירת הבקשות.

תוכן הפיוט הוא תפילה לרפואה, נהוג לפייטו לעיתים לפני עלייה לתורה של אדם חולה.

השיר מושר בעיקר במסורתם של יהודי חלב ובמסורת ספרד - ירושלים. במסורתם של יהודי מרוקו מיוחס הפיוט לרב רפאל אדרעי (פייטן אשר פעל במרוקו במאה ה-20) אך יחוס זה שגוי - הפיוט מופיע בכתב ידו של הרב רפאל ענתבי ובכתב ידו של תלמידו, אליהו חמווי, מהרבע האחרון של המאה התשע עשרה, לפני שהרב אדרעי נולד.

מקור הלחן הפופולרי הוא בלדינו בשם "טריסטה בידה".

השיר מבוצע דרך כלל במקאם עג'אם ולעיתים במקאם ראשט.

## בתרבות
במגפת הקורונה יצא השיר על ידי האמנים ליאור אלמליח, אריאל זילבר, עקיבא, חנן בן ארי, ברי סחרוף, עמיר בניון.

## קישורים חיצוניים
* רפא צירי ותפילות נוספות לרפואה באתר הפיוט והתפילה של הספרייה הלאומית
* 
* ביצוע השיר בשעת ביקור חולים בו מרעיף אהבה רבה וחיבה גדולה הרב יהודה מועלם לחכם יעקב יוסף
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירת הבקשות
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי רפאל ענתבי
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון