משה פרנבך

**משה (מוזס) פרנבך** (בגרמנית: **Moses Fernbach**; י"ט באייר ה'תרנ"ג, 5 במאי 1893 בפלסברג ׁ(Felsberg), גרמניה – ח' באלול ה'תשמ"ג, 16 באוגוסט 1983, תל אביב, ישראל) פעל לשיקום קהילת יהודי ברלין בתום מלחמת העולם השנייה והנהיג אותה עד לחידוש חיי הקהילה בכל תחומי החיים.

שימש כמורה ומנהיג בקהילות יהודיות בגרמניה בשנים 1927 עד 1947.

בתקופת השואה, פרנבך ומשפחתו שהו במקומות מסתור שונים באזור ברלין, וכך הצליחו לשרוד.

## קורות חיים
משה פרנבך נולד בפלסברג, גרמניה. שמות הוריו: מרים (Malchen) וצבי יהודה.
במלחמת העולם הראשונה  (1918-1914) שירת בצבא הגרמני.

בשנת 1919, בתום מלחמת העולם הראשונה, ובעקבות תוצאותיה לגבי גרמניה אשר התבטאו במשבר כלכלי והתנגדויות פנימיות, הוא נטל פיקוד על המשמר האזרחי בעיר מגוריו רקלינגהאוזן (Recklinghausenׂׂ), כממלא מקום המפקד האחראי, והיה ממונה על 3000 איש שהגנו על העיר מפני ביזה.

פרנבך, שהיה מורה בבית-ספר יסודי, פעל בִקהילות הלנתאל (Hellenthal), בלומנתאל (Blumenthal), שליידן (Schleiden), גמונד (Gemünd) וקאל (Kall).

בשנת 1923 הוא נשא לאישה את **לאה** לבית Torker בעיר **[[הלברשטאדט]]** (Halberstadt). בשנת 1924 נולדה בתם הבכורה, **שושנה, זוזי**, ובשנת 1930 נולדה **מרים**, בתם השנייה.
ממוזער|לאה ומשה פרנבך, 1959

בשנת 1927 הוא העתיק את מגוריו עם משפחתו לעיר **שליידן** (Schleiden) שבחבל ה**[[הרי אייפל|אייפל]]** (Eifelׁׁ) שבמערב גרמניה, מכיוון שהוצעה לו שם משרת הוראה.

ההיסטוריון הנס-דיטר ארנץ  (Hans Dieter Arntz), כותב בספרו **Judenverfolgung und Fluchthilfe im deutsch-belgischen Grenzgebiet** (רדיפות היהודים ועזרה בבריחה באזור הגבול הגרמני-בלגי) על תולדות יהודי שליידן, גמונד (GEMUND) ובלומנתאל משנת 1900. בספרו זה הוא כותב את תולדות חייו של משה פרנבך וכמו כן הוא פונה ומבקש מראשי העיריות של הלנתל ושליידן, לכבד את זכרו של המורה היהודי לדת מוזס פרנבך בצורה כלשהי.

### הוראה והנהגה בקהילת יהודי חבל האייפל
משה צימרמן כותב בספרו: **גרמנים נגד גרמנים** שלא הרבה נכתב על יהדות גרמניה בתקופה שבין ליל הבדולח ובין התקופה בתום ואחרי מלחמת העולם השנייה. אין להסתפק בעיסוק בסיפורים של קורבנות השואה, חשוב לעסוק גם בעשייה החיובית – תחום שלם שאינו זוכה לחשיפה על-פי רוב.
פעילותו של משה פרנבך היא דוגמה ומופת של מנהיגות ואי-קבלת הדין, נטילת היוזמה תוך פעולה ללא היסוס, בנייה וקוממיות ולא רק חורבן, מחויבות לטובת הכלל מול כל הקשיים האישיים.

משנת 1936, פרנבך, בנוסף להיותו מורה דת היה גם יושב ראש ונציג הקהילה היהודית במחוז שליידן לשעבר. בשנת 1940, בעת ששהה כבר בקאל, נכפה עליו לטפל בפירוק הקהילה עד לישוב מחדש משליידן לקאל. משנת 1938 הוא היה אחראי לתפילות בבית הכנסת בבלומנתאל. כמו כן הוא ניהל את המיומנויות המגוונות של חיי הקהילה היהודית וניהול בית הספר היהודי עד שנת 1940.

### סוף המלחמה והקמת הקהילה היהודית בברלין מהריסותיה
כאמור, לאחר המלחמה פנה לפעול במרץ רב לַהֲקמתה-מחדש של הקהילה היהודית בברלין, והדבר זכה לציון בִכתב על ידי מובילי הקהילה בְ-1/9/1947, וכך כתבו:

מדיווחיו של משה פרנבך ניתן ללמוד על פועלו לארגונה מחדש של הקהילה בברלין:

.

מעניינת אמירתו הנוספת של פרנבך, כי מאגר נוסף של מרשם אוכלוסין שנמצא כלל טופסי מידע אישי על כל חברי ה-NSDAP, כולל תמונות-דרכון, אשר נלקחו על ידי האמריקנים, לאחר שהרוסים לא חפצו בהם. כמזכיר ראשי זמני הפיק פרנבך 10,000 שאלונים לרישום היהודים. ב-1947 נרשמו כל 8000 חברי הקהילה היהודית, 1350 מתוכם שרדו במחתרת, וּ-3500 מתוכם חיו בנישואי-תערובת, או שבן/בת-זוגם/ן התגייר/ה.

עם תום המלחמה, פרנבך היה אחראי להחייאתה ולהנהגתה של הקהילה היהודית בברלין.

בשנת 1947 הוא עלה לישראל עם אשתו ובתו הצעירה, מרים, והם חברו אל בתם הבכורה, שושנה, זוזי, ממנה נפרדו שמונה שנים קודם לכן בעלותה בגפה לפלשתינה כנערה בודדה.

## לקריאה נוספת
* מאת: Hans-Dieter Arntz -  '''רדיפות יהודים וסיוע בריחה באזור הגבול הגרמני-בלגי''', בגרמנית- : '''Judenverfolgung und Fluchthilfe im deutsch-belgischen Grenzgebiet'''

## קישורים חיצוניים
* פלסברג בוויקיפדיה האנגלית
* 3.10.2012 באתר האינטרנט של  Hans-Dieter Arntz
* 22.1.2008 באתר האינטרנט של Hans-Dieter Arntz
* 2.12.2013  באתר האינטרנט של Hans-Dieter Arntz משה פרנבך נשכח ולא קראו רחוב על שמו

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים גרמנים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983