open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עיצורים שפתיים

400px|מסגרת|בסיס חיתוך
**עיצורים שְׂפָתיים** הם עיצורים המופקים בשימוש בשפתיים בלבד או בשפתיים בשילוב אמצעי הגייה אחר. העיצורים השפתיים מתחלקים לארבע/חמש קבוצות: דו־שפתיים, לשוניים־שפתיים, שפתיים־שיניים, שיניים־שפתיים ווילוניים משופתתים. 

בטבלה מופיעים עיצורים נפוצים, נדירים ואף תאורטיים (שאינם קיימים למעשה באף שפה). כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

## עיצורים שפָתיים

### וילוניים משופתתים
עיצורים וילוניים משופתתים הם עיצורים המופקים בשני בסיסי חיתוך, בווילון ובשפתיים.
*עיצור **וילוני משופתת**, מקורב  או [ɰʷ]
*עיצור **וילוני משופתת**, מקורב, אטום 

### שיניים־שפתיים
עיצורים שיניים־שפתיים הם עיצורים המופקים בבסיס החיתוך הנוצר במפגש בין השפה העליונה לבין השיניים התחתונות.	
*עיצור **שיני־שפתי**, אפי /ɱ͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, אפי, אטום /ɱ̥͆/	
*עיצור **שיני־שפתי**, סותם, קולי /b͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, סותם, אטום /p͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, חוכך, קולי /v͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, חוכך, אטום /f͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, רוטט /ʙ͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, רוטט, אטום /ʙ̥͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, מחוכך, קולי /b͆v͆/
*עיצור **שיני־שפתי**, מחוכך, אטום /p͆f͆/

### שפתיים־שיניים
עיצורים שפתיים־שיניים הם עיצורים המופקים בבסיס החיתוך הנוצר במפגש בין השפה התחתונה לבין השיניים העליונות.
*עיצור **שפתי־שיני**, אפי 
*עיצור **שפתי־שיני**, אפי, אטום /ɱ̊/
*עיצור **שפתי־שיני**, חוכך, קולי 
*עיצור **שפתי־שיני**, חוכך, אטום 
*עיצור **שפתי־שיני**, מקורב 
*עיצור **שפתי־שיני**, מקיש 
*עיצור **שפתי־שיני**, מחוכך, קולי /b̪v/
*עיצור **שפתי־שיני**, מחוכך, אטום /p̪f/
*עיצור **שפתי־שיני**, מפונם /ɓ̪/
*עיצור **שפתי־שיני**, מפונם, אטום /ɓ̪̊/
*עיצור **שפתי־שיני**, מסודק /p̪ʼ/
*עיצור **שפתי־שיני**, חוכך, מסודק /fʼ/

### לשוניים־שפתיים
שמאל|ממוזער
עיצורים לשוניים־שפתיים הם עיצורים המופקים בבסיס החיתוך הנוצר במפגש בין קצה הלשון והשפה העליונה. אלו נדירים מאוד, וקיימים בכמה שפות אוקיאניות.		
*עיצור **לשוני־שפתי**, אפי /m̼/	
*עיצור **לשוני־שפתי**, אפי, אטום /m̼̊/
*עיצור **לשוני־שפתי**, סותם, קולי /b̼/
*עיצור **לשוני־שפתי**, סותם, אטום /p̼/	
*עיצור **לשוני־שפתי**, חוכך, קולי //
*עיצור **לשוני־שפתי**, חוכך, אטום /ɸ̼/	
*עיצור **לשוני־שפתי**, רוטט /ʙ̼/
*עיצור **לשוני־שפתי**, רוטט, אטום /ʙ̼̊/ 
*עיצור **לשוני־שפתי**, מחוכך, קולי /b̼/
*עיצור **לשוני־שפתי**, מחוכך, אטום /p̼ɸ̼/
*עיצור **לשוני־שפתי**, מצוץ /ʘ̼/

### דו־שפתיים
עיצורים דו־שפתיים הם עיצורים המופקים בבסיס החיתוך הנוצר במפגש בין שתי השפות.
*עיצור **דו־שפתי**, אפי 
*עיצור **דו־שפתי**, אפי, אטום /m̥/
*עיצור **דו־שפתי**, סותם, קולי 
*עיצור **דו־שפתי**, סותם, אטום 
*עיצור **דו־שפתי**, חוכך, קולי 
*עיצור **דו־שפתי**, חוכך, אטום 
*עיצור **דו־שפתי**, מקורב נזיל 
*עיצור **דו־שפתי**, רוטט 
*עיצור **דו־שפתי**, רוטט, אטום /ʙ̊/
*עיצור **דו־שפתי**, מחוכך, קולי /bβ/
*עיצור **דו־שפתי**, מחוכך, אטום /pɸ/
*עיצור **דו־שפתי**, מפונם 
*עיצור **דו־שפתי**, מפונם, אטום /ɓ̥/
*עיצור **דו־שפתי**, מסודק 
*עיצור **דו־שפתי**, חוכך, מסודק /ɸʼ/
*עיצור **דו־שפתי**, מצוץ 

## עיצורים שפתיים בעברית
*האות בי"ת מייצגת דו־שפתי סותם קולי או שפתי־שיני חוכך קולי.
*האות ו"ו מייצגת שפתי־שיני חוכך קולי, אך בעבר יצגה וילוני משופתת מקורב.
*האות מ"ם מייצגת דו־שפתי אפי.
*האות פ"א מייצגת דו־שפתי סותם אטום או שפתי־שיני חוכך אטום.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
שפתיים
קטגוריה:שפתיים
עיצורים ענבליים

**עיצורים ענבליים** (באנגלית: Uvular) נהגים באמצעות הענבל, הלשונית הנמצאת בקצה הווילון (החך הרך), בפתח הלוע. בעת הגיית עיצור ענבלי, הענבל מתקרב או נצמד לחך הרך. ישנם ענבליים שבהגייתם הענבל רוטט על־גבי החך הרך. בפונולוגיה מקובל לשייך את העיצורים הענבליים לקבוצת העיצורים האחוריים (דורסאליים, dorsal).

הענבליים נדירים יחסית. הנפוצים ביותר מביניהם הם הענבליים החוככים /χ ʁ/ והרוטט /ʀ/. שלושת העיצורים הללו קיימים בעברית ישראלית, אם כי הבחנה פונמית קיימת רק בין האטומים לקוליים, כלומר בין [χ] המיוצג באותיות **ח** ו-**כ** רפה, ל־[ʁ] ו־[ʀ], כשהשניים האחרונים הם אלופונים המיוצגים באות **ר**.

רוב דוברי עברית ישראלית, גרמנית וצרפתית אינם מבחינים בין [ʁ] ל־[ʀ], לבין העיצורים המכתשיים [r] (רוטט) ו־[ɾ] (מקיש), כולם מיוצגים בעברית באות **ר**, בגרמנית ובצרפתית באות **r**. זהו חילוף חפשי.

בצרפתית אין הבחנה בין [ʁ] ל־[χ], ושניהם שייכים לפונמה המיוצגת באות /r/ - כלומר אין הבחנה בקוליות בענבליים (כאמור, חלק מהדוברים הוגים את הפונמה הזאת כעיצור מכתשי). בפורטוגזית [r] ו-[ʁ] משמשים לעיתים כאלופונים בתפוצה משלימה של הפונמה המיוצגת באות r, אם כי יש מקרים שבהם ההחלפה ביניהם יוצרת הבחנה במשמעות.

בחלק מניבי הערבית (למשל בערבית של עיראק ובערבית ספרותית) ישנם ענבליים סותמים - /q ɢ/ (בערבית ספרותית הם מיוצגים באות **ق**, המקבילה ל-**ק** בעברית ובארמית). עיצור כזה היה קיים גם בעברית עתיקה ובארמית, כפי שמעידה ההבחנה בכתב בין **ק** (סותם ענבלי אטום) ל־**כּ** דגושה (סותם וילוני אטום). עדות שונות מבחינות גם הן בין **ק** ל**כ** בעיקר הבבלים (מעיראק) והתימנים, ואף מבדילים בין **קּ** דגושה לרפה, אך ייתכן שאלה הן בהשפעת השפה הערבית כפי שנהגתה באותן ארצות. העובדה שבניקוד הטברני ישנה הבחנה בין כ רפה לדגושה, אך אין הבחנה דומה עבור האות ק, רומזת לכך שגם בעברית הטברנית (המאה ה-8 לספה"נ) ההבחנה בין ק ל־כּ נשמרה. בכל ניבי הערבית (ובניגוד לעברית המודרנית ולגרמנית) יש הבחנה ברורה בין [ʁ] ל־[r]. גם בפרסית ובשפות הקרובות אליה קיימת הבחנה ביניהם, ובחלק מניבי הפרסית קיים העיצור [q]. בניביה האחרים הוא התלכד עם העיצור [ʁ] ונהגה כמותו.

ברוב השפות אין הבחנה בין עיצורים ענבליים לווילוניים, כך שצמדי העיצורים [χ] ו־[x] או [ʁ] ו־[ɣ] מהווים אלופונים של אותן פונמות. ישנם כמה ניבי הולנדית בהם קיימת הבחנה בין [χ] ל־[x]. ניבי הערבית שהוזכרו לעיל, וגם חלק מניבי הפרסית, מבחינים בין [k] (מיוצג באות ك) ל־[q] (מיוצג באות ق).

כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

* עיצור **ענבלי**, אפי [] קובץ:Uvular_nasal.ogg
* עיצור **ענבלי**, סותם, קולי [] קובץ:Voiced_uvular_plosive.ogg
* עיצור **ענבלי**, סותם, אטום [] קובץ:Voiceless_uvular_plosive.ogg
* עיצור **ענבלי**, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_uvular_fricative.ogg
* עיצור **ענבלי**, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_uvular_fricative.ogg
* עיצור **ענבלי**, מקורב 
* עיצור **ענבלי**, מקורב, אטום 
* עיצור **ענבלי**, מקיש 
* עיצור **ענבלי**, מקיש, אטום 
* עיצור **ענבלי**, רוטט [] קובץ:Uvular_trill.ogg
* עיצור **ענבלי**, רוטט, אטום 
* עיצור **ענבלי**, מסודק [] קובץ:Uvular_ejective_plosive.ogg
* עיצור **ענבלי**, מפונם [] קובץ:Voiced_uvular_implosive.ogg
* עיצור **ענבלי**, מפונם, אטום 

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ענבליים
כדים

**כַּדִּים** היא התנחלות במעמד של יישוב קהילתי, הנמצאת בשלבי הקמה בצפון השומרון, אשר משתייך למועצה האזורית שומרון, ושוכן כ-3 ק"מ דרומית־מזרחית לעיר ג'נין.

היישוב נמצא בהקמה בפעם השנייה, לאחר שההתיישבות בו פונתה מתושביה ונהרסה במסגרת תוכנית ההתנתקות ב-2005, בעוד השליטה הביטחונית במקום נותרה בידי צה"ל. 20 שנים לאחר ביצוע התוכנית, בדצמבר 2025, אישר הקבינט המדיני-ביטחוני את הקמתו של היישוב מחדש.

בתחילת מרץ 2026, חתם אלוף פיקוד מרכז אבי בלוט על תחום השיפוט של היישוב כדים.

## היסטוריה
כדים הוקמה כהיאחזות נח"ל של גרעין מתנועת הנוער הלאומי בשנת 1983, ואוזרחה ב-28 בפברואר 1984 על ידי ארגון "העובד הלאומי". מקור השם סמלי (אולי על שם כד שמן), ומזכיר את הכפר הערבי "בית קַד", הממוקם מצפון אליו. מקור שמו של בית קד כנראה בשיבוש השם העברי "בית עֵקֶד" (בית עקד הרועים – שם מקום ב).

תחילה התגוררו במקום חמש משפחות מגרעין שא-נור. ערב פרוץ האינתיפאדה השנייה התגוררו בכדים 39 משפחות (כ-160 תושבים). במהלך אירועי האינתיפאדה עזבו את היישוב משפחות רבות.

כדים פונתה מתושביה ונהרסה במסגרת תוכנית ההתנתקות (אוגוסט 2005) שעליה החליטה ממשלת ישראל בשנת 2004. פינוי היישוב בוצע ללא התנגדות.

בספטמבר 2022 פורסם כי חמאס ביצע אימונים לפעילי הארגון בשטחי היישוב ופרסם זאת בסרטון באינטרנט.

במאי 2023 תיקנה הכנסת את חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה כך שלא יחול על צפון השומרון. למרות זאת, צו יישום תוכנית ההתנתקות תוקן רק ביחס למרחב חומש ולא לשאר צפון השומרון. בעקבות תיקון החוק הוקם ביוני 2023 גרעין התיישבות "עין גנים וכדים" הפועל להתיישב מחדש בגנים ובכדים.

ב־22 במאי 2024 חתם שר הביטחון יואב גלנט על הרחבת ביטול תחולת החוק לכלל המרחב שטח C שבצפון השומרון. צו נפרד, עליו חתם אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס, עדין אוסר את הכניסה ליישובים אלו כשטח צבאי סגור.

במסגרת ביטול ההתנתקות בצפון השומרון, לאחר שב־29 במאי 2025 אושרו בקבינט הקמת והסדרת היישובים שא־נור וחומש, ב־11 בדצמבר אושרה בקבינט הקמתם מחדש של היישובים גנים וכדים.

## ראו גם
* גנים
* ביטול ההתנתקות בצפון השומרון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:התנחלויות ביהודה ושומרון
קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1983
קטגוריה:צפון השומרון
St. Anger

**St. Anger** ("כעס קדוש") הוא אלבום האולפן השמיני של להקת ההבי מטאל האמריקאית מטאליקה, והאלבום העשירי מכלל אלבומיה. בתכנון המקורי האלבום היה אמור לצאת ב-10 ביוני 2003, אך הלהקה החליטה להקדים את מועד יציאת האלבום ל־5 ביוני 2003, מחשש שהאלבום יהיה זמין להורדה בתוכנות שיתוף הקבצים באינטרנט, עוד לפני מועד יציאתו.

שש שנים חלפו בין תאריך יציאת אלבום האולפן האחרון של הלהקה, ReLoad, לבין הקלטת אלבום זה שהחלה ב־2002.
גורמים רבים השפיעו על עיכוב זה, כאשר השניים המשמעותיים ביותר הם עזיבתם של הבסיסט ג'ייסון ניוסטד שפרש מהלהקה, והסולן-גיטריסט ג'יימס הטפילד שעזב לחודשים אחדים למען שיקומו, לאחר שהתמכר לאלכוהול.

מפיקה מזה זמן רב של הלהקה, בוב רוק, החליף את הבסיסט היוצא, ג'ייסון ניוסטד, בתפקיד נגן הבס בהקלטת האלבום.
בוב רוק אף הציע להצטרף ללהקה באופן קבוע, אך רעיון זה ירד מהפרק תוך זמן קצר, היות שאודישנים לבסיסט מחליף נערכו כבר בתחילת 2003. 
לתפקיד נבחר רוברט טרוחיו, שבמקור היה חבר בלהקת Suicidal Tendencies ("נטיות אבדניות"), ולאחר מכן בלהקתו של אוזי אוסבורן. טרוחיו לא השתתף ביצירת האלבום, אך הוא מופיע בשלושת הקליפים שצולמו לשירים "St. Anger", "Frantic" ו-"The Unnamed Feeling".

המהדורות הראשונות של האלבום הכילו דיסק DVD של הלהקה בו מצולם סרט תיעודי על הלהקה, שבחלקו מצולמים קטעים מהקלטת האלבום. האלבום מכר למעלה משני מיליון עותקים בארצות הברית בה הגיע למעמד של פלטינה כפולה.

## רשימת השירים
#"Frantic" - 5:50
#"St. Anger" - 7:21
#"Some Kind of Monster" - 8:25
# "Dirty Window" – 5:26
#"Invisible Kid" - 8:30
#"My World" - 5:46
#"Shoot Me Again" - 7:10
#"Sweet Amber" - 5:27
#"The Unnamed Feeling" - 7:09
#"Purify" - 5:13
#"All Within My Hands" - 8:48

## מבצעים

### מטאליקה
*ג'יימס הטפילד - גיטרה, שירה, הפקה
*קירק האמט - גיטרה, הפקה
*לארס אולריך - תופים, כלי הקשה

### אנשים נוספים
*בוב רוק - גיטרה בס, הפקה, טכנאות, מיקס

### הפקה

* מייק גיליס - עוזר טכנאי, מיקס, טכנאי דיגיטלי
* אריק הלמקאמפ - עוזר טכנאי, מיקס
* ולאדו מלר - מאסטר
* פושהד - עיצוב עטיפה
* אנטון קורבין - צילום
* בראד קלאוסן - עיצוב הפקה
* מאט מהורין, Forhelvede Productions, פסקל ברון, קומניוס רותליסברגר - איור ותמונות

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלבומי מטאליקה
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים האוסטרלי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הדני
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד 200
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:אלבומי פלטינה משולשת באוסטרליה
קטגוריה:אלבומי חברת אלקטרה רקורדס
אצטדיון האצטקה

**אצטדיון האצטקה** (בספרדית: **Estadio Azteca**, הגייה: אסטדיו אסטקה) הוא אצטדיון כדורגל בעיר מקסיקו סיטי שבמדינת מקסיקו. תכולת האצטדיון הנוכחית היא 83,264 מקומות ישיבה.

האצטדיון הוא אצטדיונן הביתי של קבוצת הכדורגל קלוב אמריקה וקרוס אסול, והיה בעבר האצטדיון הביתי של קבוצות הכדורגל אטלנטה ונקקסה. כמו כן, משמש האצטדיון גם כאצטדיונה הביתי של נבחרת מקסיקו. בסמוך לאצטדיון עוברת רכבת קלה, המשרתת את הצופים אשר מגיעים לאצטדיון.

## היסטוריה
האצטדיון נבנה בשנת 1966 במטרה לקחת חלק באירוח טורניר הכדורגל של אולימפיאדת מקסיקו סיטי, שנערכה בעיר בשנת 1968. משחק החניכה של האצטדיון התקיים ב-7 ביולי 1968 בו גברה נבחרת  על  בתוצאה 2-0. במשחק זה נכחו 119,853 צופים, נתון שיא למשחק כדורגל באצטדיון.

משחק הכדורגל הידוע ביותר שנערך באצטדיון זה, היה משחק רבע הגמר בין נבחרות אנגליה וארגנטינה במסגרת מונדיאל 1986.
במשחק זה נכבשו שניים מהשערים המוכרים בהיסטוריה של הכדורגל: השער שכבש דייגו ארמאנדו מאראדונה בעזרת ידו, דבר שלא הבחין בו שופט המשחק שאישר את השער. השער כונה על ידי מאראדונה עצמו בכינוי "שער יד האלוהים", כינוי שדבק בו עד היום. השער השני של ארגנטינה, שגם אותו כבש מאראדונה לאחר שכידרר לאורך חצי המגרש של האנגלים, תוך שהוא עובר בדרך כמה שחקני הגנה אנגלים בדרך לכיבוש השער. לזכר השער המרהיב נבנתה אנדרטה מחוץ לאצטדיון. כמו כן, זכה השער בתואר שער המאה, בתחרות שבה נבחר השער על ידי פיפ"א, כשער היפה ביותר שהובקע במשחקי גביע העולם בכדורגל.

ב-20 בפברואר 1993 נערך באצטדיון קרב אגרוף בין חוליו ססאר צ'אבס לבין הוגאן, בו נכחו 132,247 צופים, נתון שיא למספר צופים באצטדיון.

## האצטדיון בגביע העולמי

אצטדיון האצטקה אירח משחקים במסגרת הגביע העולמי בשני טורנירים (ב-1970 ו-1986), בהם אירח תשעה-עשר משחקים בסך הכול. במונדיאל 1970 הוא אירח עשרה משחקים, ביניהם משחק הגמר. במונדיאל 1986 אירח האצטדיון תשעה משחקים, ביניהם משחק הגמר, ובכך הפך לאצטדיון הראשון והיחיד עד כה שאירח פעמיים את משחק הגמר. האצטדיון צפוי לקחת חלק באירוח משחקי מונדיאל 2026, בו הוא מיועד לארח חמישה משחקים, ובכך יהפוך לאצטדיון הראשון שאירח משחקים בשלושה טורנירים בגביע העולמי.

#### מונדיאל 1970

#### מונדיאל 1986

#### מונדיאל 2026

## גלריה

קובץ:Azteca entrance.jpg|חזית האצטדיון
קובץ:Estadio Azteca (2011-09-25).jpg|פנים האצטדיון
קובץ:Estadio Azteca Octubre de 2021.jpg|פנים האצטדיון
קובץ:Azteca 008 - 2.png|פנים האצטדיון


## קישורים חיצוניים

* 

* האצטדיון באתר The Stadium Guide
* האצטדיון באתר StadiumDB

## הערות שוליים

אצטקה
קטגוריה:מקסיקו סיטי: מבנים
קטגוריה:מקסיקו סיטי: כדורגל
אצטקה
קטגוריה:קלוב אמריקה
קטגוריה:קרוס אסול
קטגוריה:אצטדיוני מונדיאלים
קטגוריה:אצטדיוני מונדיאל 2026
קטגוריה:מונדיאל 1986
אפרים תבורי

**אפרים תבורי** (**פופיק**) (באוקראינית: **Ефраїм Табурі**; ט"ז באלול תר"ס, 10 בספטמבר 1900 - ו' בניסן תשי"ז, 7 באפריל 1957) היה פוליטיקאי ישראלי וחבר הכנסת הראשונה והשנייה.

## ביוגרפיה
תבורי נולד בטולצ'ין שב וקיבל חינוך מסורתי וכללי. היה פעיל בתנועה הציונית-סוציאליסטית ובשל כך נעצר על ידי השלטונות הסובייטיים.

ב-1924 עלה לארץ ישראל, עבד בעיריית תל אביב והיה מזכיר מפלגת אחדות העבודה בתל אביב מ-1927, וחבר מועצת פועלי תל אביב מ-1929.

נשא לאשה את רות לונדון, ונולדה להם בת יחידה אסתר (אסתר ארדיטי 1931–2005).

כיהן כחבר הכנסת מטעם מפא"י בשנים 1949–1955.

תבורי היה אחד מחברי הכנסת שהתנגדו נמרצות לחוקה, בטענה שחוקה פורמלית היא חסרת משמעות. בדיון שנערך בכנסת ב-13 במאי 1950 אמר: "גם בלי חוקה פורמלית תהיה מדינה דמוקרטית ומתוקנת ולא יהיה מה להתבייש, לא מפני סוריה שיש לה קונסטיטוציה וגם לא מפני רוסיה..." הוא הוסיף ודיבר גם על סכנה של "...תבערה גדולה מאוד, מלחמת דת ומלחמת אידאות".

תבורי נפטר ב-7 באפריל 1957 ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

זאב שנקר אמר עליו:
:"מראשית בואו ארצה ב-1924 קבע את דרכו - דרך פועל, סולל, חופר, בונה ויוצר, כשלעצמו- לא הלך בגדולות, לא התהדר, לא התעטר, אף כי ידיעותיו מרובות ומגוונות ולשונו בפולמוס שנונה וקולמוסו בידו- סגולותיו שהכשירוהו לתפוס עמדה חשובה בציבור".

לאחר מותו התגלעה מחלוקת בין אלמנתו ובין פילגשו בנושא הקצבה. הוחלט שהאלמנה תקבל את הקצבה מהכנסת והמפלגה תדאג לקצבה עבור הפילגש.

## בית תבורי
ב-1957 ההסתדרות הכללית הקימה בית-תרבות בתל אביב וקראו לו "בית תבורי", לזכרו.

ב"בית תבורי" פעלה ספרייה ציבורית גדולה וייחודית: בקומה השנייה הספרייה ע"ש זאב ברזילי (שהועברה מ"בית ברנר"), שכללה כ-25,000 ספרים וחדר קריאה מרווח. בקומה השלישית הייתה ספריה למדעי החברה וכלכלה ע"ש פרופ' מרדכי בננסון. הספריות פעלו עד שעה 10 בלילה, בעוד ששאר הספריות בעיר נסגרו מוקדם יותר.

המבנה נהרס בשנת 2019, ובמקומו נבנה בניין מגורים יוקרתי.

## לקריאה נוספת
* אפרים תבורי, **משער אל שער**, הוצאת מועצת פועלי תל אביב-יפו, תשי"ט

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפא"י
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:חברי הכנסת השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1957
מקהלה

[ממוזער|שמאל|250px|[מקהלת הנערים של וינה]]
[ממוזער|250px|[מקהלת הצבא האדום, יוסיף קובזון, ורשה 2009]]
[250px|ממוזער|שמאל|מקהלת נערים בלבוש [ישראלי סטראוטיפי - כובעי טמבל וחולצות רוסיות, בכנס של הבונדס, בהולנד, 1974]]
**מקהלה** היא קבוצה של זמרים, המבצעים יחד מוזיקה ווקאלית.

בנוסף למקהלה הנפוצה בעלת ארבעה קולות (סופרן, אלט, טנור ובס), ישנם סוגים רבים של מקהלות: קיימות מקהלות נשים, המתחלקות לקולות סופרן ואלט, ואלה מתחלקים, לפי הצורך, לסופרן ומצו סופרן, אלט ראשון ושני. מקהלות גברים מורכבות מטנור ובס, ואלה מתחלקים לפי הצורך לטנור ראשון ושני, בריטון ובס. יש מקהלות חובבים ששרות מתווים ואחרות, השרות משמיעה בלבד, בדרך כלל משום שרבים מן החברים אינם קוראים תווים. במקהלות מקצועיות יש דרישה לקריאת תווים, סולפג'. מקהלות ברמה גבוהה מוכשרות לשירת א-קפלה – שירה ללא ליווי. מקהלה יכולה להופיע בליווי פסנתר בלבד, או עם כל הרכב שהוא, לפי המלחין או המעבד, מכלי בודד ועד תזמורת מלאה, עם זמרי סולו או עם מקהלת ילדים.

שירה בקולות אחדים יוצרת הרמוניה בין הקולות השונים. דוגמה לכך הם הכוראלים של באך, אם כי הם נכתבו לקול ועוגב. מוזיקה מקהלתית מוקדמת יותר נכתבה בקונטרפונקט, כמו למשל המוזיקה של המאה ה-16. דוגמה למוזיקה כזאת הם המוטטים והמדריגלים של ג'ובאני פלסטרינה, שנכתבו בשלושה עד חמישה קולות לפי חוקים נוקשים ומחייבים.

בישראל פועלות מקהלות רבות, וזה כמה שנים שקיים בישראל בית ספר למקהלה, המכשיר זמרי מקהלות לשירה ברמה גבוהה.

## מקהלה בעלת שני קולות
במקהלה בעלת שני קולות קיים קול הסופרן, וקול האלט. מקהלה כזו יכולה להיות מקהלת נשים, או ילדים לפני התחלפות הקול.

## מקהלה בעלת שלושה קולות
במקהלה בעלת שלושה קולות קיימים הקולות סופרן, מצו ואלט. מקהלות לשלושה קולות מיועדת לנשים, ילדים לפני התחלפות הקול וגברים השרים גבוה (פלצ'טו).

## מקהלה בעלת ארבעה קולות
במקהלה בעלת ארבעה קולות קיימים קולות סופרן, אלט, טנור ובס. זו המקהלה הנפוצה ביותר. לעיתים מקהלה זו שרה עם ליווי פסנתר, ולעיתים לא, משום שבמקהלה בעלת ארבעה קולות יש מספיק קולות כדי ליצור אקורד והרמוניה. בתקופת הבארוק שרה מקהלה זו בכנסייה, בליווי עוגב, כאשר מקהלה זו שרה שירים, בדרך-כלל נעשה עיבוד לארבעה קולות. כל מקהלה יכולה לבצע שירים בעיבוד מתאים, אך לא כל מקהלה יכולה וראויה להופיע ביצירות מוזיקליות, באולם קונצרטים או באופרות.
[250px|ממוזער|המקהלה בהפקת "[נבוקו" על מצדה]]

## מקהלה בעלת שישה קולות
כל מקהלה בת ארבעה קולות יכולה להתחלק בשעת הצורך לשישה קולות ואף לשמונה או שנים-עשר, ביצירות המחייבות זאת ובהתאם לגודל המקהלה. במקהלה בעלת שישה קולות קיימים סופרן, מצו סופרן, אלט, טנור, בריטון ובס.

בתי אופרה מחזיקים מקהלות משלהם, המשתתפות בהפקות במשך העונה. כך גם חלק מן התזמורות.

## ראו גם
* רשימת מקהלות
* האירוויזיון למקהלות

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:הרכבים מוזיקליים
חסך חושי

**חסך חושי** הוא מצב שבו מונעים מאחד החושים גירויים. על ידי כיסוי עיניים ניתן למנוע גירוי מחוש הראייה. אטמי אוזניים מונעים את גירוי חוש השמיעה. באמצעים שונים ומתוחכמים יותר ופחות ניתן למנוע את גירויים של חושים אחרים. חסך חושי היה נושא למחקרים נרחבים בפסיכולוגיה, אך הוא ידוע לשמצה בעיקר כשיטה להוצאת הודאות מנחקרים.

בתנאים קשים של חסך חושי הצליח רק אחד מעשרה מתנדבים לעמוד בניסוי במשך יותר מעשר שעות. בין השאר התפתחה תחושה פרנואידית והזיות.

ריצ'רד פיינמן תיאר ניסויים לבחינת חסך חושי במכל ציפה שבהם השתתף:

פיינמן תיאר כיצד השהות במכל עוררה בו שלל הזיות. הוא הצליח להרגיש כיצד הוא "מזיז" את ה"אני" שלו מהמוח אל איברי הגוף ואחר כך אפילו הצליח "לצאת מהגוף" ולראות את איבריו מבחוץ: "ראיתי את העורף שלי כשכפות הידיים שלי נשענות עליו".

בית הדין האירופאי לזכויות האדם תיאר בפסק דין מ-1978 שיטות לגרימת חסך חושי שחוקרים בריטיים נקטו כנגד נחקרים שנחשדו בקשר עם טרור ה-IRA. שק שחור הושם על ראשם של עצורים לפרקי זמן ממושכים, הם הושמו בחדר שבו היה רעש מחריש ובלתי נפסק, נמנעו מהם אכילה ושתייה. בית המשפט קבע כי שיטות אלו לא אנושיות ואסורות, אך אין הן מגיעות לדרגת "עינויים".

## ראו גם
* מכל ציפה
* ניסויים בחסך לשוני

## קישורים חיצוניים

* ציפי כץ, ילד רגיש מאוד - קשיים בוויסות חושי ובאינטגרציה חושית

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חושים
זימרגליים

**זימרגליים** (שם מדעי: Chirocephalidae) היא משפחה של סרטנים בסדרת הזימרגלאים.
## סוגים

## קישורים חיצוניים

*
המלחמה הפלופונסית הראשונה

**ה[[מלחמה]] הפלופונסית הראשונה** התנהלה בין השנים 460 ו־445 לפנה"ס בין ספרטה שעמדה בראש הליגה הפלופונסית לבין הברית האטית-דלית ובראשה אתונה. יש מההיסטוריונים שאינם מתייחסים למערכה זו כמלחמה עצמאית ורואים את המלחמה הפלופונסית כמכלול אחד.

## רקע
קרב סלמיס בשנת 479 לפנה"ס בו נחלה האימפריה הפרסית תבוסה מוחצת במסגרת סדרת המלחמות שבין פרס לבין יוון, שם קץ להתערבות הפרסית ביוון. עובדה זו אפשרה לכל אחת מהפוליס היווניות להתארגן כראות עיניה. אתונה חיזקה את צי האוניות שלה ואילו ספרטה שהסתגרה באזורה, המשיכה לחזק את כוחה היבשתי.

אתונה הקימה את הברית האטית-דלית, שפעולותיה היו התקפיות כנגד פרס ואילו ספרטה נשארה בברית הפלופונסית, שאמנם היא בעלת אוריינטציה צבאית אך הגנתית ולא התקפית. בעוד אתונה מתחזקת, קרנה של ספרטה החלה יורדת, מאחר שהיא נמנעה פעמיים מלהילחם מול הפרסים ונתנה לאתונאים לנצח. הביטחון העצמי של האתונאים עלה וממעמד של מנהיגת הברית האטית-דלית, נהייתה האוליגרכית של הברית. היא לא נתנה לפוליס אחרות לצאת מן הברית והכריחה את כולן לעבור לכלכלה מוניטארית אחידה, כזאת של אתונה.

## הגורמים למלחמה
בשנת 466 לפנה"ס ביקשה העיר תאסוס לצאת מהברית האטית-דלית, אך אתונה לא הסכימה וצרה עליה. תאסוס פנתה לספרטה וביקשה את עזרתה. ספרטה הייתה מעוניינת לעזור אבל הייתה עסוקה בעצמה בדיכוי מרד של ההלוטים ואף ביקשה מאתונה עזרה בכך. האתונאים, בעצת קימון, שלחו 4,000 הופליטים לספרטה, אבל האחרונים החזירו אותם כלעומת שבאו, כנראה מחשש שכוונות האתונאים אינן כשרות. האתונאים חשו מושפלים וזעמם התעורר על הספרטנים.

בשנת 460 לפנה"ס השתלטה אתונה על נאופקטוס שהייתה במוצא המפרץ הקורינתי וככל שגדלו ציי האוניות שלהם והקלרוכיות (השלוחות של אתונה), כך גדל כוחה של אתונה. אתונה נהייתה כוח כלכלי משמעותי וגורם מאיים על כוחות כלכליים אחרים בעולם היווני כגון קורינתוס ואיגינה אשר נמצאת על אי בין אתונה וספרטה. כאשר השתלטה אתונה על נאופקטוס, חשה קורינתוס שהייתה שייכת לברית הפלופונסית, מאוימת.

בשנת 457 סיפחו האתונאים את איגינה, יישבו בה הלוטים שברחו מספרטה ואף נתנו להם זכויות. פעולה זו נתפסה כבדיחה צינית על ספרטה.

## מהלך המלחמה
באותה שנה התרחש קרב טנגרה, סכסוך גלוי בין האתונאים לספרטנים שהסתיים כשידם של האתונאים על העליונה. קרב זה מכונה בחלק מהמחקרים כ"מלחמה הפלופונסית ה-1". גם אם לא הייתה זו המלחמה הראשונה, קרב זה היה ללא ספק נקודת מפנה משמעותית ביחסי שתי המדינות. בתוך שאר הפוליס התקיימו דעות שונות, מתמיכה באתונה ועד תמיכה בספרטה.

לאחר הקרב הזה, המשיכה אתונה לתקוף עמדות בחצי האי הפלופונסי ב-456 והדבר הראה לספרטנים כי לאתונה יש את היכולת לכבוש חלקים של ספרטה עצמה.

קרב זה הוא הרקע הממשי למלחמה הפלופונסית השנייה, אתונה המשיכה לעלות וספרטה ספגה מכות קשות מכל עבריה, מה שגרם לה בהמשך לכרות ברית עם פרס.

בהמשך בשנת 447 לפנה"ס אתונה הפסידה בקרב משמעותי בו נהרג מפקד הכוחותיה טולמידס. לאחר ההפסד אתונה כבר לא השתקמה.
## קישורים חיצוניים

* תיאור אירועי המלחמה

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:המלחמה הפלופונסית
המלווה הלאומי

[ממוזער|[מצעד צה"ל הראשון עובר בכיכר ב׳ בנובמבר בתל אביב, יולי 1948. ברקע כרזה לעידוד חתימה במלווה הלאומי.]] 
**המלווה הלאומי** היה מלווה מרצון למימון הוצאות מלחמת העצמאות, עליו החליטה מנהלת העם, לקראת הקמת המדינה.

ב-18 בדצמבר 1947 עלתה הצעה להכריז על "מלווה לאומי".
בישיבה השנייה של מנהלת העם, ב-26 באפריל 1948, הוחלט על עריכת מלווה לאומי בסך 5,000,000 לירות ארץ ישראליות, לשם מימון המערכה שעמד בה היישוב מאז כ"ט בנובמבר.

הציבור נתבקש לקנות בבנקים, החל מ-11 במאי 1948, תעודות מלווה שבהן הילווה הרוכש את כספו לסוכנות היהודית, לתקופה של 5 שנים בריבית של 3%. למלווה ערבו קרן היסוד והקרן הקיימת לישראל בנכסי המקרקעין שלהן ובהכנסותיהן.

תעודות המלווה היו מסמך סחיר והציבור על כל שכבותיו נקרא לרוכשן. במנשר שפרסמה ב-2 במאי 1948, קראה מנהלת העם לציבור:

כספי המלווה הלאומי שימשו את היישוב והמדינה בראשית ימיה למימון ההוצאות הכבדות של ניהול מלחמת העצמאות. לאחר הכרזת המדינה באו בעקבות המלווה הלאומי מספר מלוות מטעם ממשלת ישראל.

לרוכשי תעודות המלווה הובטחה הצמדה של שער המטבע, שלושה דולר אמריקני ללירה.

## ראו גם
* מלווה חובה

## קישורים חיצוניים
* מודעה של עיריית תל אביב הקוראת לתושבים למלא את חובתם כלפי המלווה הלאומי, באתר עיריית תל אביב - הארכיון העירוני

## הערות שוליים

קטגוריה:היישוב: כלכלה
קטגוריה:כלכלת מלחמה
פארסק

שמאל|ממוזער|240px|כוכב שמרחקו מהשמש הוא פארסק אחד. בין הקו שמחבר את הכוכב לכדור הארץ, לבין הקו המחבר את הכוכב אל השמש, נוצרת פרלקסה בת שניית קשת אחת (הציור אינו בקנה־מידה)
**פארסק** (באנגלית: **Parsec**) היא יחידת אורך המשמשת באסטרונומיה. סימנה הוא **pc**, והיא שווה ל־ קילומטר (כלומר כ־31 טריליון קילומטר, או 3.26 שנות אור). השם "פארסק" הוא ראשי תיבות באנגלית של פרלקסה־שנייה (**par**allax-**sec**ond).

פרלקסה של כוכב היא הזווית שבין הקווים ה"מחברים" את הכוכב לכדור הארץ ולשמש (ובהכללה: הזווית בין שני הקווים המחברים בין עצם לבין שתי נקודות תצפית).

פארסק אחד הוא המרחק אל כוכב שמיקומו בקירוב ניצב למישור המילקה, היוצר פרלקסה של שניית קשת אחת בין הקווים המחברים את הכוכב אל השמש ואל כדור הארץ. לחלופין, פארסק אחד הוא המרחק בין צופה לבין שני עצמים, שמרחקם זה מזה הוא יחידה אסטרונומית אחת, כך ששני העצמים נראים לצופה כשהם מופרדים בזווית של שניית קשת אחת. הקו המחבר את אחד העצמים לצופה ניצב לקו הדמיוני המחבר את שני העצמים בעיני הצופה (הלא הוא ההיטל - דבר היוצר משולש ישר־זווית). לכן:

 \tan {1*} = \frac {1 [AU]}{1 [pc]} ; </math>

<math id="ככל הנראה ה6 רצה להיות במעריך">=> 1 pc = \frac {1 [AU]}{\tan {1*}} =
 \frac {1 [AU]}{\tan {\left( \frac{1}{60\cdot60} \right) }} = 206,265 [AU] = 3.08568 \times 10^{16} [m] = 
30.8568 [Pm] = 3.2616 [ly]


ומכאן ש־1 פארסק שווה ל־ ק"מ, או כ־3.2616 שנות אור.

אף־על־פי שהפארסק מהווה מרחק עצום בקנה־מידה אנושי, בקנה־המידה של היקום הוא יחידה קטנה. כך, למשל, המרחק מאיתנו לכוכב הקרוב ביותר אלינו פרט לשמש, פרוקסימה קנטאורי, הוא 1.34 פארסק, קוטר שביל החלב הוא כ־30,000 פארסק ואילו המרחק בינינו לגלקסיית אנדרומדה, הגלקסיה הקרובה ביותר אלינו, הוא כ־780,000 פארסק. לכן, למדידת גדלים של גלקסיות משתמשים ב**[[תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית#קילו|קילו]]־פארסקים** ולמרחקים בין גלקסיות משתמשים ב**[[תחיליות במערכת היחידות הבין-לאומית#מגה|מגה]]־פארסקים**.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מידות אסטרונומיות
קטגוריה:יחידות מידה: אורך
קטגוריה:מושגים באסטרונומיה
האלגוריתם של ג'ונסון

במדעי המחשב, **האלגוריתם של ג'ונסון** הוא אלגוריתם שמשמש למציאת מסלולים קצרים בגרף ממושקל ומכוון בין כל שני זוגות צמתים, ועושה זאת בצורה יעילה כאשר הגרף דליל, כלומר מכיל מספר קטן של קשתות.

האלגוריתם נקרא על שמו של דונלד ב. ג'ונסון, אשר פרסם אותו בשנת 1977.

## תיאור האלגוריתם
האלגוריתם עושה שימוש באלגוריתם דייקסטרה כדי למצוא, עבור כל צומת, את המסלולים הקצרים ביותר ממנו אל שאר הצמתים בגרף. הפעלת אלגוריתם דייקסטרה על כל צומת מספיקה כדי למצוא את כל המסלולים הקצרים ביותר עבור כל הצמתים, אולם כדי שניתן יהיה לעשותה הגרף זקוק לעיבוד מוקדם, וזאת מכיוון שאלגוריתם דייקסטרה מסוגל לעבוד רק על גרפים שכל המשקלים בהם אי-שליליים, ואלגוריתם ג'ונסון לא מניח זאת מראש.

על כן, האלגוריתם "מתקן" את המשקלים בדרך הבאה: הוא מגדיר פונקציה \ h:V\to\mathbb{R} שמתאימה לכל צומת מספר ממשי, ואז מתקנת באמצעותה את המשקל של כל קשת. אם משקל הקשת \ (u,v) היה \ w(u,v), היא מגדירה משקל חדש \ w'(u,v)=w(u,v)+h(u)-h(v). ניתן להראות ששינוי זה של המשקלים לא משנה את התכונה המהותית שנחוצה בגרף - כל מסלול קל ביותר בגרף המקורי הוא קל ביותר גם בגרף החדש (תכונה זו אינה נשמרת אם מגדילים את משקלי כל הקשתות במספר קבוע אחד לכולן, למשל).

כדי למצוא פונקציה \ h שתבטיח שהמשקלים בגרף החדש יהיו כולם חיוביים, אלגוריתם ג'ונסון משתמש באלגוריתם בלמן-פורד בדרך הבאה: ראשית הוא מוסיף לגרף המקורי צומת חדש \ s ומוסיף קשת במשקל 0 מ-\ s אל כל \ v\isin V. כעת הוא מריץ את אלגוריתם בלמן פורד על הצומת \ s. אם האלגוריתם מתריע על מעגל שלילי, אלגוריתם ג'ונסון מודיע זאת ומפסיק. אחרת, הוא משתמש בתוצאת אלגוריתם בלמן פורד כדי להגדיר את הפונקציה \ h כך: \ h(u)=\delta(s,u) כאשר \ \delta(s,u) הוא משקל המסלול הקל ביותר מ-\ s אל \ u. לאחר תיקון המשקלות בגרף המקורי מריץ אלגוריתם ג'ונסון את אלגוריתם דייקסטרה על כל הצמתים, כמתואר לעיל.

מרכז|ממוזער|650px|משמאל לימין: הגרף המקורי עם משקלות שליליים ; הוספת צומת חדש <math>\ q</math> וקשת במשקל 0 מ-<math>\ q</math> אל כל <math>\ v\isin V</math> והרצת אלגוריתם בלמן פורד על הצומת <math>\ q</math> ; תיקון המשקלות בגרף המקורי

## סיבוכיות זמן
כיוון שסיבוכיות הזמן של אלגוריתם דייקסטרה היא \ O(E+V\log V) במימוש האופטימלי שלו, והאלגוריתם מורץ \ V פעמים (פעם אחת לכל אחד מהצמתים), סיבוכיות הזמן של חלק זה של האלגוריתם היא \ O(VE+V^2\log V). סיבוכיות בלמן פורד היא \ O(VE) ומכיוון שהוא מורץ רק פעם אחת הוא אינו משפיע על זמן ריצת האלגוריתם.

כאשר הגרף דליל, כלומר מבחינה פורמלית מתקיים \ E \in o(V^2), סיבוכיות האלגוריתם של ג'ונסון תהיה נמוכה מ-\ O(V^3), שהיא הסיבוכיות של אלגוריתמים אחרים לפתרון בעיית המסלולים הקצרים ביותר בין כל שני זוגות צמתים, דוגמת האלגוריתם של פלויד-וורשאל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלגוריתמים בתורת הגרפים
עיצורים סותמים

**עיצורים סותמים** (באנגלית: **stops**) או **פוצצים** (plosives) הם עיצורים ריאתיים אוראליים בניגוד לעיצורים האפיים, כלומר במהלך הגיית העיצורים הסותמים האוויר משתחרר דרך הפה ולא דרך האף.

במהלך הפקת העיצורים הסותמים ניתן להבחין בשלושה שלבים עיקריים: בשלב הראשון מתבצעת סתימה מוחלטת של ערוץ זרימת האוויר בבסיס החיתוך (ומכאן השם "סותמים"), בשלב השני נוצר לחץ חיובי בחלל הפה כתוצאה מהצטברות האוויר ובשלב הסופי נפתחת הסתימה והאוויר משתחרר בבת אחת תוך יצירת קול נפץ (מכאן השם המקובל האחר, "פוצץ"), זאת להבדיל מעיצורים מחוככים שבמהלך הפקתם חסר השלב השלישי של שחרור האוויר לאחר הגיית החלק הפוצץ והאוויר משתחרר במהלך הגיית החלק החוכך בצליל חיכוך. העיצורים הסותמים קיימים ברוב השפות, ורק במספר שפות מעטות אין אף לא עיצור סותם אחד.

במספר שפות, לדוגמה באיטלקית, ניתן להבחין ששני עיצורים סותמים נבדלים ביניהם במשך הגייתם. עיצור סותם מוארך מופק באמצעות הארכת ביצוע השלב השני של הצטברות האוויר לפני השחרור, והגיית אותם עיצורים סותמים מוארכים יכולה להימשך עד פי שלושה מאשר הגיית סותם רגיל.

כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

## עיצורים סותמים

## ראו גם

## קישורים חיצוניים
* 

סותמים
פרמטה

ממוזער|שמאל|100px|פרמטה
ממוזער|שמאל|100px|סימן הפרמטה מעל תו
**פֶרְמָטָה** (בעברית גם **שְׁהִי**, **שֶׁהִי**, בהקלדה: 𝄐) היא סימן מוזיקלי המורה על הארכת משך התו במידה בלתי מוגדרת (לרוב עד פי שניים). הפרמטה מסומנת כחצי עיגול ובמרכזו נקודה, והיא מופיעה מעל או מתחת לתו הרלוונטי. המלחין יכול להמחיש את משך הפרמטה על ידי הארכת משך התו הבסיסי שאליו היא מתייחסת. לדוגמה, פרמטה על תו באורך רבע תהיה יותר קצרה מאשר פרמטה על תו באורך חצי.
כאשר תזמורת מנגנת פרמטה, מורה המנצח לנגנים מתי להפסיק את הצליל.

פרמטה בקומפוזיציה יכולה גם להתייחס לסוף משפט מוזיקלי, שכן היא תופיע בו לרוב על הטוניקה, או על הדומיננטה, או כיחידה של משפט מוזיקלי.

אף על פי שמקור השם "פרמטה" באיטלקית (fermata פירושה "תחנה"), דווקא בשפה זו משתמשים במונח "קורונה" (כתר) לציון סימן מוזיקלי זה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קצב
קטגוריה:סימנים מוזיקליים
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
סקציה

[ממוזער|שמאל|300px|חלוקת [תזמורת סימפונית לסקציות ותת־סקציות. כתום – סקציות. סגול – תת־סקציות]]
**סקציה**, משמעותה, קבוצה או מחלקה. במוזיקה, משמש מונח זה לציון קבוצות הכלים בתזמורת. למשל, סקציית כלי מיתר וסקציית כלי נשיפה. תתי־הקבוצות של סקציית כלי הנשיפה הן סקציית כלי נשיפה מעץ וסקציית כלי נשיפה ממתכת.

כמו כן, ישנן גם תת־סקציות המחלקות את הסקציות הראשיות לסקציות קטנות יותר לצורך נוחות. למשל, בביג בנד, סקציית הסקסופונים וסקציית החצוצרות.

כל סקציה או תת־סקציה מחולקת בדרך כלל לתפקידים. התפקיד הראשון הוא התפקיד שמנגן בדרך כלל את קטעי הסולו, אם ישנו.

קטגוריה:תזמורות
דורבניים

[ממוזער|זוג [דורבן מצוי|דורבנים מצויים]]
[ממוזער|[דורבן עב-זנב אפריקני]]
[ממוזער|[דורבן הכף]]
**דוֹרבָּניים** (שם מדעי: Hystricidae; המכונים גם **דורבני העולם הישן** להבדיל בינם לסמרניים מיבשת אמריקה), היא משפחה בסדרת המכרסמים ותת-סדרה דמויי קביה במחלקת היונקים. 

תפוצת הדורבניים היא ברובה באסיה כששלושה מינים חיים באפריקה והמין דורבן מצויץ נצפה גם בדרום אירופה. אלו המכרסמים הגדולים ביותר בעולם הישן ובין המכרסמים הגדולים ביותר כיום.

המאפיין העיקרי של בני משפחה זו הוא רעמת קוצים או דורבנות סביב גופם (ומכאן שמם) המשמשת להתגוננות מטורפים.

## מאפיינים
הדורבניים הם מכרסמים כבדי גוף, גדולים ואטיים. מקור שמם, מהקוצים הארוכים והחלולים שבגבם, המשמשים להם כהגנה מפני טורפים. הדורבנים הגדולים ביותר מגיעים למשקל 25 ק"ג, שאר המינים במשקל 1–4 ק"ג בקירוב. הראשים גדולים ושטוחים, האוזניים והעיניים קטנות. גודל הזנב משתנה בגודלו ממין למין. הגפיים הקדמיות והאחוריות קצרות וגסות בצורתן. בכפות הרגל הקדמיות חמש אצבעות, אולם האגודל קטן ומנוון. בכפות הרגל האחוריות חמש אצבעות מתפקדות. טפרי הרגל קצרים. בהליכתם, שמים הדורבניים את מרבית משקלם על עקב הרגל. 

מראה הפרווה משתנה ממין למין, אך לכולם קוצים מסוג כלשהו: לסוג דורבן ארוך זנב יש קוצים קצרים ולא מפותחים ביותר למטרות הגנה. בסוג דורבן מצויץ, הקוצים חלולים ומגיעים לאורך של 20 ס"מ. הם מסומנים בטבעות שחורות-לבנות וחיבורם לגוף רופף. בעת סכנה מרעיד הדורבן את גופו וכך מרתיע את האויב. כמוצא אחרון, ייצמד לגוף האויב עד שהקוץ יינעץ בגופו וישתחרר מגב הדורבן. בניגוד לאגדה הרווחת, הדורבן אינו מסוגל "לירות" את קוציו לעבר האויב. הדורבניים מאופיינים גם בפרוות שער ארוכה וזקופה (כמין קוצים לא מפותחים) המופיעה על הצוואר ועל הראש, ויוצרת מעין ציצית. 

הדורבניים שוכני קרקע, ואינם מטפסים על עצים, כמשפחות אחרות בתת-סדרת דמויי דורבן. חופרים במיומנות את מחילותיהם, או מרחיבים מחילות נטושות של בעלי חיים אחרים. התזונה מורכבת מסוגי צמחייה מרובים, אך גם מפגרים (מקור לסידן). מסביב למאורתם יימצאו באופן תדיר עצמות מכורסמות. 

נמצאו מאובנים של המשפחה המתוארכים לתקופת המיוקן.

## מיון הדורבניים
במשפחה אחד-עשר מינים המחולקים לשלושה סוגים בשתי תתי-משפחות:

**סוג Miohystrix – נכחד
**סוג Xenohystrix – נכחד
**סוג Sivacanthion – נכחד
*תת-משפחה דורבנים (Hystricinae)
** סוג דורבן ( *Hystrix*)
*** דורבן מצוי (*Hystrix indica*)
*** דורבן הכף (*Hystrix africaeaustralis*)
*** דורבן מלאי (*Hystrix brachyura*)
*** דורבן ג'אווה (*Hystrix javanica*)
*** דורבן מצויץ (*Hystrix cristata*)
*** דורבן עב-קוצים (*Hystrix crassispinis*)
*** דורבן פיליפיני (*Hystrix pumila*)
*** דורבן סומטרי (*Hystrix sumatrae*)
*תת-משפחה *Atherurinae*
**סוג דורבן עב-זנב (*Atherurus*)
*** דורבן עב-זנב אסייתי (*Atherurus macrourus*)
*** דורבן עב-זנב אפריקני (*Atherurus africanus*)
**סוג ומין יחיד דורבן ארוך-זנב (*Trichys fasciculata*)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גוטהלד פישר פון ולדהיים
ג'אווה

**ג'אווה** (בשפת הג'אווה: **ꦗꦮ**; באינדונזית: **Jawa**), או **יאווה**, הוא אי באינדונזיה. זהו האי המאוכלס ביותר בעולם, ומהאזורים הצפופים ביותר על פני כדור הארץ. שטחו של האי 132,187 קמ"ר, ובשנת 2020 חיו בו כ-151 מיליון בני אדם. נתונים אלו משקפים צפיפות של כ-1,120 איש לקמ"ר. האי ג'אווה הוא האי ה-13 בשטחו בעולם והרביעי בשטחו בארכיפלג המלאי.
## גאוגרפיה
בצפון-מערב האי נמצאת בירתה של אינדונזיה, ג'קרטה.

באי קיימים הרי געש, בחלקם פעילים, כמו הר קלוד, הר מראפי, הר ראונג והר ברומו.

## טבע
הפאונה באי כוללת מיני בעלי חיים טרופיים, חלקם נדירים ואנדמיים, כגון: הבנטנג, חזיר ורוקוזי, איילון ג'אווני, אייל טימור, מונטיאק מצוי, קופים כמו גיבונים, לוטונג ג'אווה ולוריס איטי מקומי וכן עופות כמו הטווס הירוק, ארגוס גדול, קלאו קרנפי ועופות דורסים כמו עיט נצי של ג'אווה. מפורסם בין החיות הנדירות הוא קרנף ג'אווה שכמעט נכחד העולם וכיום מצויים ממנו בטבע פחות מ-50 פרטים.
בעבר היה נפוץ גם טיגריס ג'אווה, אך הוא נכחד מהעולם.
## היסטוריה
בשנת 1892 נמצאו באי שרידים של "אדם ג'אווה" מלפני 1.7 מיליוני שנים. באתר גונונג פדאנג נמצאו שרידים של פעילות אנושית מלפני כ-9500 שנים. לפי עדויות עתיקות מסין, כבר במאה הראשונה לפני הספירה באי הייתה קיימת ממלכה.

סוחרים הודים הגיעו לאי ב לספירה. הסוחרים הביאו איתם לאי את ההינדואיזם ואת שיטת הקאסטות. במשך כ-1,000 שנים היו רוב תושבי האי הינדים. כאשר הגיע האסלאם לאזור, במאה ה-16, החליטה הקאסטה השלטת לברוח אל האי באלי ולהתיישב בו. התושבים שנשארו בג'אווה קיבלו עליהם את דת האסלאם.

מהתקופה ההינדית נשארו באי העיר יוגיאקרטה שהייתה הבירה הקדומה של האי ומרכז תרבותי חשוב. ניתן לראות שרידים לתרבות ההינדית ברחבי העיר בדמות הצגות התיאטרון, המוזיקה המקומית (כלי הקשה, חלילי חזרן וכלי מיתר הנקראים "גמלאן"), ושרידים ארכאולוגיים עתיקים כמו הבורובודור, שהוא מעין אוסף של מקדשים וסטופות המוקפים באזור מיוער.

בסוף מאי 2006 פקדה את האי רעידת אדמה בעוצמה 6.2 בסולם ריכטר. הרעידה גרמה למותם של יותר מ-5,000 בני אדם. ב-17 ביולי 2006 הכה בחופיו הדרומיים של האי צונאמי בגובה של כ-2 מטרים, בעקבות רעידת אדמה של 7.5 בסולם ריכטר, שהתרחשה בלב ים. באסון נהרגו בין 700 ל-1,000 בני אדם וכ-45,000 בני אדם איבדו את בתיהם.

## גלריה של בעלי חיים מהאי


קובץ:Rusa Deer - Woburn Deer Park (5108816896).jpg|אייל טימור
קובץ:Javan Rhino 1900.jpg|קרנף ג'אווה
קובץ:Elang Jawa Nisaetus bartelsi Bandung Zoo 2 cropped.jpg|עיט נצי של ג'אווה


## ראו גם
* דרך הדואר הגדולה
* ג'אווניסים

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:איים באוקיינוס ההודי
קטגוריה:אינדונזיה: איים
קטגוריה:איי סונדה
DirectX

שמאל|ממוזער|70px|הלוגו של DirectX ששימש בגרסאות 1.0 עד 8.2
**DirectX** הוא ממשק תכנות יישומים המכיל בתוכו ספריות זמן ריצה (Runtime library), אשר פותח על ידי מיקרוסופט לסביבת Windows שמטרתו לתת גישה ישירה לחומרת המחשב, ובכך לסייע בפיתוח משחקים בפלטפורמות של מיקרוסופט. מטרה נוספת של ממשק זה היא להנגיש למתכנתים פונקציות לגרפיקה דו-ממדית ותלת-ממדית, מבלי שיעברו התמחות מיוחדת בכך.

פיתוח הספרייה היווה למעשה נסיגה מאחד ההבדלים המרכזיים בין Windows ל־DOS, הניסיון להפריד את החומרה והתוכנה ובכך לאפשר תלות נמוכה יותר ביניהן. נסיגה זו גורמת לכך שעקרונית תוכנות העובדות עם DirectX גורמות ל־Windows להיות פחות יציבה (אף על פי שלרוב ההבדל אינו משמעותי) וכמו כן DirectX פועלת רק בתצורת 32 ביט x86, אולם הדבר אינו גורע ממנה לפעול גם ב-64 ביט וגם ב-32 ביט, אלא משפיע רק על ניצול הזיכרון (אינטל ו-AMD).

DirectX כוללת את החבילות:
* **DirectDraw** – מספק גישה ישירה לכרטיס המסך המותקן במחשב.
* **DirectPlay** – מאפשר גישה ישירה לכרטיס הרשת המותקן במחשב.
* **DirectSound** – מספק גישה ישירה לכרטיס הקול המותקן במחשב.
* **Direct3D** – חלק מ־DirectX הכולל עבודה בתלת-ממד.
* **DirectInput** – מספק גישה למקלדת המחוברת למחשב.
* **DirectMusic** – מאפשר לחבר מוזיקה.

רוב המשחקים החדשים משתמשים ב־DirectX על מנת ליצור גרפיקה יותר מציאותית, קול מציאותי יותר, אפקטים נוספים במשחקי תלת-ממד ועוד.

על מנת לקבל פרטים על ספריית ה־DirectX המותקנת במערכת ההפעלה, יש להיכנס להפעלה ולהקליד: "dxdiag".

נכון ל-2014, הגרסה העדכנית ביותר של DirectX היא DirectX 11.2, אולם גרסה זו אינה תואמת כל כרטיס מסך. הראשונים שהציגו כרטיס מסך שתומך ב-DirectX 11 היו AMD-ATI עם סדרת כרטיסי המסך Radeon HD 5000. במרכז הפרסום של AMD-ATI עמדה פונקציה חדשה, בשם "טסלציה" המשפרת באופן משמעותי את רמת המפרט הגרפית ופועלת רק בסביבת DirectX 11 ומעלה.

ב-29 ביולי 2015 יצאה לאור DirectX 12 ביחד עם Windows 10. הראשונה לתמוך בו הייתה NVIDIA עם ארכיטקטורת ה-Maxwell .

ב-2020 יצא לאור עדכון לגרסה הקודמת בשם DirectX 12 Ultimate. גם בו תמכה ראשונה אנבידיה. העדכון כלל בעיקר הקלות על עבודת הרינדור שמבצע כרטיס המסך עקב המחיר הכבד של ניתוב קרניים(Ray Tracing) על הביצועים של כרטיסי מסך.

## Direct3D
Direct 3D – הרכיב האחראי על רינדור (עיבוד והצגה נכונה) של תלת-ממד. הטכנולוגיה משתמשת בהאצת חומרה כשהדבר מתאפשר (נתמך על ידי הכרטיס). מלבד למעט פקודות דו-ממדיות, הממשק מתייחס לתלת-ממד וזוהי מטרתו העיקרית. ה-Direct 3D לא תומך בהרצה תוכנתית לכול, כך שאם לדוגמה כרטיס המסך לא תומך במצללים (Pixel Shader ו-Vertex Shader), הוא לא ידמה אותם על חשבון המעבד.

ממשק מתחרה ב-Direct 3D הוא OpenGL.

## ראו גם
* QuickTime

## קישורים חיצוניים

* 

* מור שובל, DirectX 10 – הניסיון של NVIDIA , באתר HWzone
* DirectX World – DirectX lessons. Learn how to build a graphic engine.
* להרחבה ולמידה של הנושא באתר UnderWarrior
* 

קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
גבריאל נרוטוביץ'

[שמאל|ממוזער|250px|נרוטוביץ' (מימין) נועד עם [יוזף פילסודסקי לאחר מינויו לנשיא בשנת 1922]]
**גבריאל נרוטוביץ**' (בפולנית: **Gabriel Narutowicz**; 17 במרץ 1865 – 16 בדצמבר 1922) היה נשיאה הראשון של פולין בתקופת הרפובליקה השנייה.

## ביוגרפיה

נרוטוביץ' גדל במחוז וילנה-קובנה, והוריו הפטריוטיים הפולנים סירבו לשלוח אותו לבית ספר רוסי כמחאה על כפיית השפה והתרבות הרוסית על הפולנים. במקום זאת למד גבריאל הצעיר בגימנסיה גרמנית באזור הבלטי.  את לימודי ההנדסה שלו השלים במכון הפוליטכני בציריך, ומשנת 1908 הוא שימש בה כפרופסור, ואף עסק בבניית תחנות כוח חשמליות בכל רחבי מזרח אירופה. לאחר שפולין קיבלה את עצמאותה בשנת 1918, החל להיות מעורב בפוליטיקה, ושימש כשר לעבודות ציבוריות בין השנים 1920 – 1921, וכשר החוץ בשנת 1922.

פולין קיבלה חוקה חדשה ודמוקרטית בשנת 1921 ומכוחה התכנס ה'סיים' (הפרלמנט) ב-9 בדצמבר 1922, ובזכות 'גוש המיעוטים' שהוקם על ידי יצחק גרינבוים, בתגובה לאופן בו הוגדרו מחוזות הבחירה בפולין כך שליהודים לא תהיה נציגות ב'סיים', נבחר נרוטוביץ' להיות לנשיאה הראשון של הרפובליקה הפולנית השנייה. נרוטוביץ' הושבע לתפקידו ב-11 בדצמבר, ולמרות איומים על חייו סירב לקבל אבטחה ואף הצהיר שהוא לא יצא לרחוב עם אקדחו, מתוך אמון בדמוקרטיה. אלא שבחירתו בזכות 'גוש המיעוטים' רק חיזקה את כוחות הריאקציה והפוליטיקה הפולנית שהייתה מפולגת ומסוכסכת עוד לפני כן, הפכה לקיצונית עוד יותר. תהליך הבחירה היה לצנינים גם בעיני המדינאי הפולני, יוזף פילסודסקי אשר שלט ביד רמה בפוליטיקה של הרפובליקה הפולנית השנייה, והוא הודיע על פרישתו מתפקידיו. בחירתו של נרוטוביץ' הייתה בקולותיהם של נציגי השמאל, המרכז, האיכרים והמיעוטים, ומכיוון שכך, החל הימין הקיצוני (שהונהג על ידי מפלגת "הדמוקרטים הלאומים" המכונים "אנדקים") במסע תעמולה כנגד נרוטוביץ' בטענה כי רבים מחברי הפרלמנט שבחרו אותו לנשיא היו יהודים והנשיא כונה "נשיא היהודים".

ב-16 בדצמבר 1922, חמישה ימים לאחר השבעתו לנשיא, כאשר ביקר בתערוכת אומנות בוורשה נורה נרוטוביץ' למוות על ידי צייר ומבקר אומנות בשם פרופסור אליגיוס נייביאדומסקי. נייביאדומסקי נשפט כרוצח והוצא להורג. רציחתו של נרוטוביץ' הייתה אך סממן לחוסר התפקוד של הדמוקרטיה ברפובליקה הפולנית השנייה, אשר הביא, כעבור שנים מועטות, בשנת 1926 לתפיסתו של פילסודסקי את השלטון, בהפיכה אלימה, ולייסוד שלטון אוטוריטארי, עריץ למחצה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של ציריך
קטגוריה:פוליטיקאים פולנים
קטגוריה:אצולה ליטאית
קטגוריה:קורבנות רציחות פוליטיות באירופה
קטגוריה:טלז: אישים
קטגוריה:פשע בפולין
קטגוריה:מנהיגים שנרצחו
קטגוריה:אבירי מסדר העיט הלבן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1865
קטגוריה:נפטרים ב-1922
קירסיר

ממוזער|250px|קירסיר קצין צרפתי, רגימנט 2, 1809
**קירסירים** (בצרפתית: **Cuirassier**, "לובשי קיראס") היו פרשים כבדים שהיו נפוצים במספר צבאות אירופה מסוף המאה ה-16 עד סוף המאה ה-19. 

קירסירים נחשבו לפרשים כבדים ושירתו בהם החיילים הגבוהים והחזקים בצבא, שגם סוסיהם היו בין הטובים בצבא. בשדה הקרב, הקירסירים נועדו לשבור מערכי אויב גדולים והם נלחמו בשורות צפופות בדומה לפרשים כבדים מחילות אחרים. בהדרגה ממחצית המאה ה-19 חשיבותם בשדה הקרב פחתה עם עליית הדיוק וכוח האש של כלי הנשק, אך בדומה לסוגי יחידות אחרים, צבאות רבים שימרו את הכינוי "קירסירים" במספר יחידות וסגנון הלבוש הייחודי השתמר אף הוא למטרות ייצוגיות ולטקסים.

## היסטוריה
השימוש המתועד הראשון בקירסירים היה באוסטריה אצל מקסימיליאן הראשון שגייס גדודים בני 100 חיילים בשנת 1484 לשורות צבאו. הצרפתים אימצו את הקירסירים בשנת 1666 וב-1705 מספר הגדודים של הקירסירים באימפריה האוסטרית הגיע לעשרים. בעקבות הצלחתם בקרבות, גם המדינות האחרות גייסו כוחות קירסירים משל עצמן. 

הקירסירים הראשונים היו דומים בחימושם לאבירים מימי הביניים, וההבדל העיקרי ביניהם היה תוספת של זוג אקדחים, ביטול הרומח ואימוץ החרב הישרה והכבדה לקרב פנים מול פנים. הקירסירים המשיכו לעטות שריון גוף הרבה אחרי שיתר חילות הצבא זנחו אותו בגלל התגברות כח האש של כלי הירי. עם הזמן, גם הקירסירים החלו לוותר על חלק מהשריון והחל מהמאה ה-17 נשארו עם הקיראס וקסדה בלבד.

במהלך המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19 הקירסירים היו נפוצים ברוב צבאות אירופה והופיעו לסירוגין לבושי שריון חזה או בלעדיו, במלחמות הנפוליאוניות קירסירים היו הפרשים הכבדים של הצבאות השונים, ובתפקיד זה שימשו לניפוץ מערכי החי"ר של האויב. בקרב ווטרלו, קירסירים צרפתים הם שביצעו את ההסתערות הכושלת במרכז שדה הקרב בפיקודו של מישל נה, אשר האמין שחיל הרגלים הבריטי נסוג והוא מפוזר. אלא שהבריטים יצרו ריבועים וההסתערות נשברה ונכשלה במחיר גבוה לצד הצרפתי.

עם התגברות כוח האש, הקירסירים התפתחו בסוף המאה ה-19 לסוגי פרשים אחרים, היות שלא היה עוד טעם בלבישת שריון מתכת כבד.

## קישורים חיצוניים

* הסבר מפורט על פרשים צרפתים באתר נפולאוניסטיקה.

קטגוריה:חיל הפרשים
מחוז הדרום

**מחוז הדרום** הוא אחד מששת מחוזות ישראל, הכולל את כל שטחי הנגב, מישור החוף הדרומי והערבה. 

שטחו הכולל של מחוז זה, הוא 14,185 קילומטר רבוע, ובשטחו הוא המחוז הגדול בישראל. רוב שטחו המחוז מדברי או מדברי למחצה. 

צפיפות האוכלוסייה היא הנמוכה ביותר מבין כל המחוזות בארץ – כ-90 נפש לקמ"ר.

מחוז הדרום הוא המחוז היחיד בישראל שממנו גישה לשלושה ימים – הים התיכון בחופי אשקלון ואשדוד, ים סוף שלחופי אילת, וים המלח במזרח. בירת המחוז היא העיר באר שבע. העיר המאוכלסת ביותר היא אשדוד והעיר הגדולה ביותר מבחינת שטח שיפוט היא דימונה. בתחום המחוז פועלים מוסדות אקדמיים כגון המכללה האקדמית אשקלון, המכללה האקדמית לחינוך ע״ש קיי,המכללה האקדמית להנדסה בבאר שבע ובאשדוד, אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע והאוניברסיטה הפתוחה באילת.

## חלוקה מוניציפלית
המחוז כולל שתי נפות:
* נפת אשקלון
* נפת באר שבע

## דמוגרפיה
* אוכלוסיית המחוז מונה כ-1,330,600 נפש (למ"ס, נכון לשנת 2019), מתוכם, הלמ"ס מסווגת לפי שיוך דתי:
** 953,600 (כ-71.7%) מאוכלוסיית המחוז רשומים כיהודים.
** 280,300 (כ-21.1%) מאוכלוסיית המחוז רשומים כמוסלמים.
** 6,500 (כ-0.5%) מאוכלוסיית המחוז רשומים כנוצרים.
** 89,900 (כ-6.7%) מאוכלוסיית המחוז רשומים ללא סיווג דת.
ממוזער|תפוצה גאוגרפית של הקהילות האתנו-תרבותיות העיקריות במחוז הדרום.
## נתוני אוכלוסייה ושטח ביישובי המחוז
**הערה**: הנתונים לערים נכונים לסוף ספטמבר 2024, מועצות מקומיות ואזוריות עדכניות לסוף ינואר 2022.

### ערים

### מועצות מקומיות

### מועצות אזוריות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
דרום
מחוז ירושלים

**מחוז ירושלים** הוא אחד מששת המחוזות של מדינת ישראל. שטח המחוז הוא 653 קמ"ר, והוא כולל את פרוזדור ירושלים, העיר ירושלים עצמה וחלק משפלת יהודה. ירושלים היא בירת המחוז והעיר הגדולה ביותר בו – כ-80% מכלל תושבי המחוז הם גם תושבי העיר.

במחוז ירושלים יש רק נפה אחת, **נפת ירושלים** (שטח הנפה חופף לשטח המחוז), המורכבת משני אזורים טבעיים: הרי יהודה (111) ושפלת יהודה (112). הממונה על המחוז מטעם משרד הפנים, נכון ל-2020, הוא חיים יפרח.

מחוז ירושלים גובל במחוז המרכז בצפון-מערב, במחוז הדרום בדרום-מערב, ובמחוז יהודה ושומרון בדרום, במזרח ובצפון. הוא היחיד מכלל מחוזות ישראל שאין לו כל מוצא לים (למחוז יהודה ושומרון יש חוף בים המלח).

## היסטוריה
לפני מלחמת העצמאות ירושלים הייתה בירת נפת ירושלים של המנדט הבריטי. אחרי המלחמה רוב שטח נפה זו סופח לירדן, וחלק קטן ממנו היה לחלק ממדינת ישראל בגבולות הקו הירוק. בשנת 1953 ממשלת ישראל קבעה את חלוקת המדינה למחוזות ולנפות, ויצרה את מחוז ירושלים המודרני, על בסיס החלק הישראלי של הנפה המנדטורית.

מאז מחוז ירושלים עבר מספר שינויים בגבולותיו. באפריל 1957 מועצה אזורית גיזו הועברה ממחוז המרכז (בו נכללה בתחילה) למחוז ירושלים, וב-28 ביוני 1967 הממשלה הודיעה שהמחוז יכלול גם את שטח מזרח ירושלים, שזה עתה נכבש מירדן במלחמת ששת הימים וסופח לישראל.

## יישובים במחוז

## דמוגרפיה

על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2023, אוכלוסיית המחוז מונה כ-1,298,300 נפש, והיא כוללת:
* 1,245,900 אזרחים ישראלים, מתוכם:
** 824,600 (63.5% מכלל האוכלוסייה) הם יהודים
** 392,000 (30.2%) הם מוסלמים
** 15,800 (1.2%) הם נוצרים, מתוכם כ-13,200 ערבים נוצרים
** 13,200 (1%) הם ללא סיווג דת
* 52,400 (4%) תושבים זרים
צפיפות האוכלוסייה במחוז היא, אפוא, כ-1,988 איש לקמ"ר. תושבי המחוז מהווים כ-12.8% מכלל הישראלים.

## נתוני רשויות מקומיות
**הערה**: נתוני האוכלוסייה נכונים לדצמבר 2025

### ערים

### מועצות מקומיות

### מועצות אזוריות

### רשויות מקומיות לשעבר
* רמת רחל, שהייתה מועצה מקומית בשנים 1953–1963
* מועצה אזורית הרי יהודה, שהייתה מועצה אזורית בשנים 1949–1964
* מועצה אזורית אבן העזר, שהייתה מועצה אזורית בשנים 1953–1964
* מועצה אזורית האלה, שהייתה מועצה אזורית בשנים 1953–1964
* מועצה אזורית גיזו, שהייתה מועצה אזורית בשנים 1954–1964, והשתייכה למחוז ירושלים רק משנת 1957

כל יישובי הרשויות-לשעבר הללו הם כיום תחת מועצה אזורית מטה יהודה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
ירושלים
קטגוריה:מחוז ירושלים
מעוגלות התנועות

**מעוגלוּת תנועות** היא מידת המעוגלות של השפתיים בעת הגיית התנועה. בעת הגיית תנועות מעוגלות מתבצע כיווץ של השפתיים ליצירת פתח עגול ואילו בעת הגיית תנועות בלתי מעוגלות השפתיים מצויות במצב רפוי.

ברוב השפות תנועות קדמיות נוטות להיות בלתי מעוגלות בעוד  שתנועות אחוריות נוטות להיות מעוגלות. למרות זאת, בשפות כמו גרמנית, וצרפתית ישנה הבחנה בין תנועות מעוגלות לבלתי מעוגלות באותם מיקום וגובה.

קיימות שתי דרכים ליצירת תנועות מעוגלות: באמצעות החצנת השפתיים ובאמצעות הפנמת השפתיים. הפנמת השפתיים בעת הפקת תנועה מעוגלת מאפיינת בדרך כלל תנועות קדמיות מעוגלות ואילו החצנת השפתיים בעת הפקת תנועה מעוגלת מאפיינת בדרך כלל תנועות אחוריות מעוגלות.

## מעוגלות תנועות בעברית
* סימני הניקוד קמץ קטן, חולם, קובוץ ושורוק מייצגים תנועות מעוגלות.
* סימני הניקוד קמץ גדול, פתח, חיריק, צירי וסגול מייצגים תנועות בלתי־מעוגלות. 

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פונטיקה