open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קריסטין פודנץ

**קריסטין פודנץ** (בגרמנית: **Kristin Pudenz**; נולדה ב-9 בפברואר 1993) היא אתלטית גרמנייה, סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) וסגנית אלופת אירופה (מינכן 2022) בזריקת דיסקוס.

## ביוגרפיה
פודנץ נולדה בהרפורד שבגרמניה.

### 2009
#### מדליית ארד בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך ביולי בטמפרה שבפינלנד זכתה במדליית ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 44.71 מטר.

### 2015
#### מדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 23
באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה ביולי בטאלין שבאסטוניה זכתה במדליית ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.94 מטר.

### 2017
#### אלופת האוניברסיאדה
באוניברסיאדת טאיפיי שנערכה באוגוסט זכתה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.09 מטר.

### 2019
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיימה במקום 11 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 57.69 מטר.

### 2021
#### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט זכתה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 66.86 מטר, אחרי ולארי אולמן מארצות הברית (68.98 מטר) ולפני יאימה פרס מקובה (65.72 מטר).

### 2022
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום 11 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.97 מטר.

#### סגנית אלופת אירופה
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן שבגרמניה זכתה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 67.87 מטר, אחרי סנדרה פרקוביץ' מקרואטיה (67.95 מטר) ולפני בת ארצה קלודין ויטה (65.20 מטר).

### 2023
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיימה במקום שישי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 65.96 מטר.

### 2024
באולימפיאדת פריז סיימה במקום עשירי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 60.38 מטר.

### 2025
באליפות העולם שנערכה בספטמבר בטוקיו שביפן סיימה במקום 13 בתוצאה של 62.02 מטר.
## שיאים אישיים
### אצטדיון
* זריקת דיסקוס: 67.87 מטר (2022)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:זורקות דיסקוס גרמניות
קטגוריה:אתלטיות גרמניות
קטגוריה:זורקות דיסקוס באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:משתתפות גרמניות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מגרמניה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1993
אנוגו

**אנוגו** (באנגלית: **Enugu**) היא עיר הבירה של מדינת אנוגו שבניגריה. העיר ממוקמת בפנים הארץ, בדרום-מזרח ניגריה. במפקד האוכלוסין האחרון מ-2006 התגוררו באנוגו כ-820,000 תושבים.

משמעות השם בשפת האיגבו הוא "ראש גבעה", שכן העיר ממוקמת באזור הררי.

## היסטוריה
ההתיישבות הראשונה באזור החלה בתקופת סחר העבדים האטלנטי.

בשנת 1900, הממשל הקולוניאלי של האימפריה הבריטית הקים את פרוטקטורט דרום ניגריה. בשנים 1900-1902 התרחשה מלחמה בין האימפריה הבריטית לשבטים המקומיים, שבסופו הבריטים כבשו את האזור.

האירופאים הגיעו לראשונה לאנוגו עצמה בשנת 1903 כאשר הגאולוג הבריטי-אוסטרלי אלברט ארנסט קיטסון חקר וחיפש משאבים מינרלים מטעם המכון האימפריאלי בלונדון. בשנים 1909-1913 נמצאו מרבצי פחם בקנה מידה מסחרי. לאחר גילוי הפחם על ידי הבריטים, הוקמה התיישבות באזור והואצה על ידי הגירת תושבים רבים. בשנת 1915 החלו לבנות את מערכת הרכבות האזורית, מה שפיתח את ההתיישבות. הבתים הראשונים שנבנו באזור היו ביישוב זמני המורכב משיכוני בוץ מסורתי. אנוגו עצמה קיבלה מעמד של עירייה בשנת 1917, והייתה לאחת הערים הבודדות במערב אפריקה שנוצרה לחלוטין על ידי השפעה אירופאית. שמה ניתן לה על ידי המושל פרדריק לוגרד.

עד מהרה אנוגו הפך לאזור כריית פחם מרכזי, היחיד המשמעותי במערב אפריקה. מסילת הרכבת המזרחית המחברת את אנוגו עם פורט הרקורט הושלמה ב-1916 על מנת לייצא את הפחם דרך הנמל הימי שלה.

בשנת 1938 הפכה אנוגו לבירה המנהלית של אזור מזרח ניגריה. מספר כורי הפחם המועסקים באנוגו גדל מ-6,000 ב-1948 ל-8,000 ב-1958. אוכלוסיית אנוגו עלתה בחדות עם התיעוש שלה, והגיעה ל-62,000 בשנת 1952. בתקופת השלטון הבריטי הקולוניאלי תנאי העבודה בניגריה היו קשים והיו מאופיינים בענישה פיזית קבועה, מעשי השפלה כפויים והלנת שכר. בסוף 1949 חלה מתיחות רבה בין הכורים (שפיתחו נטיות לאומיות) לבין השלטון הבריטי. מתיחות העבודה באנוגו הגיעה לשיא ב-18 בנובמבר 1949, כאשר המשטרה הבריטית הרגה 21 כורים שובתים ופצעה 51 נוספים. הטבח (שזכה לכינוי "הירי בעמק איווה") עורר רגשות לאומיים באזנוגו ובניגריה כולה. 

ב-1958 כבר התגוררו באנוגו יותר מ-8,000 כורי פחם, רבים מהם ניהלו חלקות בודדות. נכון ל-2005 לא נותרה בעיר פעילות משמעותית של כריית פחם.

אנוגו הפכה לעירייה עצמאית ב-1956 וראש העיר הראשון היה אומארו אלטין. ב-30 במאי 1967 הוכרזה אנוגו כבירת ביאפרה לתקופה קצרה.

## דמוגרפיה
לדרום-מזרח ניגריה, גם אוכלוסיית אנוגו היא נוצרית בעיקרה. השפה המדוברת באזור היא הניב הניגרי של האנגלית., וכן גם שפת האיגבו.

## כלכלה
בעבר הפחם היה הגורם המשמעותי ביותר בכלכלה המקומית. מלחמת האזרחים בניגריה הביאה להרס נרחב שפגע בייצור הפחם. כיום הפחם כבר אינו מקור ההכנסה העיקרי, ומכרות רבים נותרו ללא שימוש. מינרלים אחרים שנכרו באנוגו כללו עפרות ברזל, אבן גיר, חימר עדין, שיש וצורן דו-חמצני.

כיום הכלכלה בעיר כוללת את השוק העירוני ותעשיות בקבוקים. אנוגו היא גם זירת צילום משמעותית של סרטים בתעשיית הקולנוע הניגרית, והיא אף מכונה "נוליווד". שדה התעופה הראשי של אנוגו הוא נמל התעופה הבינלאומי אקאנו איביאם.

הסחר היומיומי כיום מתבצע באמצעות מכירת סחורות בשווקים פתוחים או על ידי סוחרי רחוב (כשחלק משמעותי מהם הם ילדים) בעיר פועל גם מפעל של חברת מרצדס-בנץ. התעשייה המקומית כוללת גם ייצור מכונות, כלי חרס, אריחים, פלדה, מלט, אסבסט, נפט ותרופות.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ניגריה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1909
מריה אנדרייצ'יק

**מריה מגדלנה אנדרייצ'יק** (בפולנית: **Maria Magdalena Andrejczyk**; נולדה ב-9 במרץ 1996) היא אתלטית פולנייה, סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) בהטלת כידון.

## ביוגרפיה
אנדרייצ'יק נולדה בסובאלק שבפולין.

### 2015
#### אלופת אירופה עד גיל 20
באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ביולי באסקילסטונה שבשוודיה זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אישי חדש של 59.73 מטר.

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין סיימה במקום 28 בהטלת כידון בתוצאה של 56.75 מטר.

### 2016
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 64.78 מטר, 2 ס"מ בלבד אחרי זוכת מדליית הארד בארבורה שפוטאקובה מצ'כיה. בשלב המוקדמות קבעה שיא פולין חדש של 67.11 מטר.

#### סגנית אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בספטמבר-אוקטובר בדוחה שבקטר סיימה במקום 22 בהטלת כידון בתוצאה של 57.68 מטר.

### 2021
בתחרות שנערכה ב-9 במאי קבעה שיא פולין חדש של 71.40	מטר.

#### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 64.61 מטר, אחרי ליו שיאינג מהרפובליקה העממית של סין (66.34 מטר) ולפני קלסי לי ברבר מאוסטרליה (64.56 מטר).

### 2022
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום 21 בהטלת כידון בתוצאה של 55.47 מטר.

### 2024
באליפות אירופה שנערכה ברומא, איטליה ביוני סיימה במקום 10 בהטלת כידון בתוצאה של 58.29 מטר.

באולימפיאדת פריז סיימה במקום 8 בהטלת כידון בתוצאה של 62.44 מטר.

## שיאים אישיים
* הטלת כידון: 71.40 מטר (2021), **שיא פולין**

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מטילות כידון
קטגוריה:אתלטיות פולניות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:מטילות כידון באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
קטגוריה:משתתפים פולנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מפולין
קטגוריה:פולניות שנולדו ב-1996
דוד אביטבול

ממוזער|171x171 פיקסלים|חאן אביטבול, רחוב יפת 16 ביפו
**דוד אביטבול** (1861–1924) היה איש עסקים, פעיל ציבור, מראשוני היוצאים מחומות יפו.

## קורות חיים
נולד בשנת 1861 ביפו, לאברהם אביטבול וזהרה. סבו, יעקב אביטבול ושני בניו על נשותיהם עלו ממרוקו דרך גיברלטר והיו מראשוני המתיישבים היהודים ביפו בעת החדשה. אביו של דוד, אברהם, היה מחלוצי המסחר בטקסטיל בארץ באותה העת

בנעוריו התחנך בתלמוד תורה של העדה הספרדית, ונשא לאישה את רוזה, בתו של הרב מרדכי חסון. לאחר מותו של אביו, החל להשתתף בעסקי המסחר שלו וניהל את עסקיו.

אביטבול היה פעיל בעסקי הציבור, ויחד עם שמעון רוקח וד"ר שמעון מויאל הניחו את היסודות לחיים ציבוריים ביפו. הוא השתתף ביסודה של חברת "עזרת ישראל" ויתר המוסדות - בית חולים, עזרת נצרכים, עזרת עולים וכו'. דוד אביטבול היה חלוץ בכך שהיה מראשוני היוצאים מחומות יפו. הוא לקח חלק בחברה שיזמה את הקמת שכונת נווד צדק, וייסד את בית כנסת אביטבול שהיה קיים עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה.

אחיינו, משה אביטבול (1863–1908) היה חבר ועד העיר יפו. הוא נבחר יחד עם עוד 10 נציגים לוועד, זאת לאחר דיונים רבים שהתקיימו בעברית בלבד, דבר שלא היה מקובל באותה עת.

בשנת 2001 זכה שלמה אביטבול, צאצא אחיו, בפרס יקיר העיר תל אביב.

## לקריאה נוספת
* **היישוב היהודי ביפו מקהילה ספרדית למרכז ציוני** (הוצאת כרמל), חנה רם, 1960.

## קישורים חיצוניים
* דוד אביטבול מאתר חלוצי היישוב ובוניו מאת דוד תדהר

## הערות שוליים

קטגוריה:יפו: אישים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1861
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1924
רוק מזרחי

**רוק מזרחי** הוא ז'אנר מוזיקלי המשלב בין מוזיקה מזרחית למוזיקת רוק. להגדרה זו משתייכים כל אמני הרוק המשלבים ביצירתם אלמנטים מין תרבות המוזיקה המזרחית, וגם זמרים השייכים לזמר המזרחי אשר בשיריהם מורגשות השפעות של רוק מערבי.

רוק מזרחי הוא מונח רחב המשלב בתוכו כמה סגנונות מוזיקליים שונים. הוא מוגדר על ידי שילוב של מוזיקת רוק עם כלים, יצירות וטכניקות שירה מזרח תיכוניות. ניתן להשוות את הסגנון עם רוק מתקדם, שכן סולמות ומקצב מזרח תיכוניים נוטים לשבור נורמות מערביות. כמה דוגמאות הן אורפנד לנד, כנסיית השכל, אלגיר והסולן אביב גדג', יוסי סאסי ודודו טסה. דוגמה בולטת נוספת היא פורטיסחרוף, צמד יצירתי המורכב מהאמנים רמי פורטיס וברי סחרוף. גם לפורטיס וגם לסחרוף יש רקע מזרחי וספרדי חלקי (טורקי ועיראקי). האלמנטים המזרחיים במוזיקה שלהם נעים בין עדינים מאוד למאוד ברורים לפעמים. השניים החלו את הפרויקט שלהם ב-1989 בעקבות התפרקות קבוצת הפוסט פאנק Minimal Compact. שתי הקבוצות מציגות כמה נושאים מזרח תיכוניים, כולל שיר אחד בערבית ג'יבריש, "סנדניה", מתוך תקליט הבכורה שלהם Foreign Affair.

## היסטוריה
הרוק המזרחי החל להתפתח בשנות ה-70. הזמרים גבי שושן, ניסים סרוסי, אבנר גדסי ושימי תבורי שנקראו אז זמרים מזרחיים או זמרי רוק מזרחי.

## קישורים חיצוניים
*https://notenbarock.co.il/rock1-ben-red/ ההיסטוריה של הרוק המזרחי חלק א / בן רד
*https://notenbarock.co.il/rock2-ben-red/ ההיסטוריה של הרוק המזרחי חלק ב / בן רד

קטגוריה:ישראל: מוזיקה
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:מוזיקה מזרחית
קטגוריה:רוק ישראלי
אנגלה נמט

**אנגלה נמט** (בהונגרית: **Angéla Németh**;  18 בפברואר 1946 - 5 באוגוסט 2014) הייתה אתלטית הונגרייה, אלופה אולימפית (מקסיקו סיטי 1968) ואלופת אירופה (אתונה 1969) בהטלת כידון.

## ביוגרפיה
נמט נולדה בבודפשט שבהונגריה.

### 1966
באליפות אירופה שנערכה בספטמבר בבודפשט סיימה במקום 15 בהטלת כידון בתוצאה של 49.14 מטר.

### 1968
#### אלופה אולימפית
באולימפיאדת מקסיקו סיטי שנערכה באוקטובר זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 60.36 מטר, לפני מיכאלה פנש מרומניה (59.92 מטר) ואווה ינקו מאוסטריה (58.04 מטר).

### 1969
#### אלופת אירופה
באליפות אירופה שנערכה בספטמבר באתונה שביוון זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אליפות חדש של 59.76 מטר, לפני בת ארצה מגדה וידוס (58.80 מטר) וולנטינה אוורט מברית המועצות (56.56 מטר).

### 1971
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט בהלסינקי שבפינלנד סיימה במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 57.44 מטר.

### 1972
באולימפיאדת מינכן שנערכה באוגוסט-ספטמבר סיימה במקום 13 בהטלת כידון בתוצאה של 53.48 מטר.

מתה ב-5 באוגוסט 2014.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מטילות כידון
קטגוריה:אתלטיות הונגריות
קטגוריה:אלופות אולימפיות מהונגריה
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:אלופות אולימפיות: הטלת כידון
קטגוריה:הונגריות שנולדו ב-1946
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1946
קטגוריה:הונגריות שנפטרו ב-2014
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-2014
אילת בויל

**אילת בויל** (באנגלית: **Elette Boyle**) היא מדענית מחשב וקריפטוגרפית אמריקאית-ישראלית, הידועה במחקריה על שיתוף סודות, חתימות דיגיטליות וערפול. היא פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן, שם היא מנהלת את המרכז ליסודות ויישומים של תורת ההצפנה. בנוסף היא חוקרת בכירה במעבדות הקריפטוגרפיה ואבטחת מידע של NTT Research.

## השכלה וקריירה
בויל נולדה בימהיל, אורגון. למדה מתמטיקה במכון הטכנולוגי של קליפורניה, התחרתה במסגרת המכון בקפיצה לגובה, ונבחרה לספורטאית השנה של המכון לשנים 2007–2008. לאחר שקיבלה תואר ראשון בשנת 2008, היא השלימה את הדוקטורט שלה, במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, בהנחיית שפי גולדווסר ויעל טאומן קלעי. בשנים 2013–2015 הייתה חוקרת פוסט-דוקטורט בטכניון ובאוניברסיטת קורנל.

הצטרפה לסגל המרכז הבינתחומי הרצליה.

מאמר מאת בויל על שיתוף סודי באמצעות הצפנה הומומורפית זכה בפרס המאמר הטוב ביותר בוועידת הקריפטולוגיה הבינלאומית (Crypto) 2016. היא הייתה דוברת מליאה מוזמנת באגודה הבין-לאומית למחקר קריפטוגרפי 2018.

## קישורים חיצוניים
* פרופ' אילת בויל, באתר של אוניברסיטת רייכמן
* Elette Boyle, באתר של אוניברסיטת רייכמן 

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אורגון
קטגוריה:מתמטיקאיות ישראליות
קטגוריה:קריפטוגרפים ישראלים
קטגוריה:קריפטוגרפים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:מדעניות מחשב ישראליות
קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:מדעני מחשב אמריקאים
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:אמריקאים שנולדו במאה ה-20
וארי

**וארי** (באנגלית: **Warri**) היא היא עיר בדרום ניגריה, ומוקד עיקרי של תעשיית הנפט בניגריה.

אחד הגורמים המשמעותיים בצמיחתה של העיר הוא נמל מודרני המשמש כנקודת מעבר משמעותי בין נהר הניז'ר לאוקיינוס האטלנטי לייבוא ויצוא.

## היסטוריה
העיר הוקמה לראשונה בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 על ידי השלטון הבריטי שזיהה את הפוטנציאל המסחרי באזור.

## דמוגרפיה
תושבי ווארי הם בעיקר נוצרים בני עדות שונות, וחלקם משלבים דתות אפריקאיות ומסורתיות (כמו רוב תושבי דרום ניגריה). 

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ניגריה: ערים
קטגוריה:מפרץ גינאה: ערי נמל
RXTE

**Rossi X-ray Timing Explorer (RXTE)** היה טלסקופ ששוגר על ידי נאס"א בשנת 1995. הוא כלל מכשירים לביצוע תצפיות בתחום קרני רנטגן ונקרא על שם ברונו רוסי. החללית שוגרה במסגרת תוכנית אקספלורר - Explorer 69. החללית תפקדה עד לשנת 2012.

## משימה
המטרה הייתה לבצע תצפיות על מקורות קרני רנטגן בתחום kEv  200 - 2. בכל הקפה היה ניתן לבצע סקר של 70% מהשמיים.

על החללית הותקנו מספר מכשירים:

* All-Sky Monitor (ASM). פעל בתחום kEv  12 - 2. הוא נבנה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
* High Energy X-ray Timing Experiment (HEXTE). פעל בתחום kEv  250 - 15. הוא נבנה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.
* Proportional Counter Array (PCA). פעל בתחום kEv  60 - 2. הוא נבנה במרכז טיסות החלל גודרד.

השיגור בוצע מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר מדגם דלתא 2 ב-30 בדצמבר 1995. תקשורת עם החללית בוצע בעזרת מערכת TDRS. פאנל סולארי של החללית סיפק כ-800 ו"ט. לצורכי גיבוי היה ניתן לשמור על החללית נתונים בהיקף של כ-1 גיגהבייט (נתונים של 4 הקפות).

נתונים שהתקבלו מהחללית נוצלו למחקרים בתחומים שונים. בסך הכול נכתבו מעל ל-3000 מאמרים מדעיים על בסיס הממצאים שהתקבלו. בין היתר נבנתה מפה מפורטת של מקורות קרני רנטגן.

## קישורים חיצוניים
* 

* תיאור המשימה באתר מכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
* תיאור באתר נאס"א

קטגוריה:טלסקופי חלל בחלקים הבלתי נראים של הספקטרום
קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
גלעד רבינא

**גלעד רבינא** (נולד ב-19 באפריל 1981) הוא רופא עיניים ישראלי. מומחה למחלות רשתית, מנתח רשתית וקטרקט במערך עיניים במרכז הרפואי רבין – בילינסון והשרון – ופרופסור חבר בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.

## ביוגרפיה
נולד וגדל בקיבוץ עין החורש, ולאחר מכן בפרדס חנה-כרכור. שירת בצה"ל בקורס טיס ולאחר מכן כקצין שליטה בחיל האוויר. משרת במילואים כרופא צבאי בדרגן סגן.

בוגר הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב משנת 2012. את התמחותו ביצע במערך העיניים של המרכז הרפואי איכילוב, בין השנים 2013–2018, אותה סיים בהצטיינות. לאחריה ביצע התמחות על במחלות וניתוחי רשתית וזגוגית, במכון העיניים Jules Stein Eye Institute באוניברסיטת UCLA, לוס אנג'לס. עם שובו לישראל, בשנת 2020, עבד בתור מומחה למחלות רשתית, מנתח רשתית ומנהל תחום המחקר ביחידת הרשתית בבית החולים איכילוב, ובשנת 2024 עבר למרכז הרפואי רבין.

בשנת 2021 היה שותף להקמה של המרכז הרפואי לטיפול בעין יבשה. משנה זו עובד רבינא, בשיתוף עם חברת Precise Bio, על פיתוח שתל רשתית לטיפול במחלות רשתית ניווניות כגון (AMD) Age related macular degeneration. נכון לשנת 2024, שתל זה נמצא בניסויים טרום קליניים.

רבינא הוא מרצה ופרופסור חבר בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב, מרצה בכנסים, וסוקר מגזינים ועיתוני רפואת העיניים. נכון לשנת 2024 פרסם כ-55 מחקרים ומאמרים בספרות המקצועית ובכתבי עת העוסקים במחלות עיניים וברפואת עיניים.

גרוש ואב לשניים. מתגורר בתל אביב-יפו.

## קישורים חיצוניים

* 

* גילוי מוקדם של מחלות רשתית העין, ראיון עם פרופ' גלעד רבינא, באתר רדיו 104.5, 11 בנובמבר 2022

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאי עיניים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
פרנקוביץ' נגד איטליה

***Francovich v Italy*** (1991) C-6/90 הוא פסק דין של בית הדין האירופי לצדק אשר קבעה כי מדינות החברות באיחוד האירופי עלולות להיות חייבות בתשלום פיצויים לאנשים שסבלו מהפסד עקב כך שכשלו מלהטמיע את הוראות הדירקטיבות של הנציבות האירופית בחקיקה שלהן. עיקרון זה ידוע לעיתים כעקרון אחריות המדינה או "הכלל *בפרנקוביץ*'" בדיני האיחוד האירופי .

## הרקע העובדתי
על פי הדירקטיבה להגנה מפני חדלות פירעון 80/987 (כיום 2008/94/EC) המדינות החברות באיחוד האירופי הונחו לחוקק הוראות בחוק הלאומי שלהן כדי לספק רמת ביטוח מינימלית לעובדים ששכרם לא שולם אם מעסיקיהם יכנסו לחדלות פירעון. למר פרנקוביץ', שעבד בויצ'נזה עבור CDN Elettronica SnC, היו חייבים 6 מיליון לירות, ולגב' בוניפאצי ו-33 מעמיתיה היו חייבים 253 מיליון לירות ביחד לאחר שהחברה שלהם, Gaia Confezioni Srl, פשטה רגל. ההנחיה הייתה אמורה להיות מיושמת עד 1983, אך חמש שנים לאחר מכן לא שולם להם דבר, שכן מפרקי החברה הודיעו להם שלא נותר כסף. הם הגישו תביעה נגד המדינה האיטלקית, בטענה שעליה לשלם פיצויים כדי לפצות על ההפסדים שלהם במקום זאת, בשל אי יישום ההוראה.

## פסק הדין
בית הדין האירופי לצדק קבע כי ממשלת איטליה הפרה את התחייבויותיה, ועליה לפצות את ההפסד של העובדים כתוצאה מההפרה. עוד קבע בית המשפט כי הפיצויים בגין הפרות מסוג זה צריכים להיות זמינים בפני בתי המשפט הלאומיים, וכי כדי לקבוע אחריות המדינה על בסיס אי יישום הדירקטיבה, על התובעים להוכיח כי התקיימו שלושה תנאים:

(1) ההוראה הקנתה להם זכויות ספציפיות;

(2) הניתנות לזיהוי בלשון הדירקטיבה;

(3) קיים קשר סיבתי בין אי יישום ההוראה של המדינה לבין ההפסד שנגרם.

## אכיפה
בית המשפט קבע כי סדרי הדין לאכיפת הפיצויים בגין אחריות המדינה צריכים להיקבע ברמת המדינה.

## ראו גם
* Brasserie du Pêcheur נגד גרמניה

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* ''פרנקוביץ' ובוניפאצי נגד הרפובליקה של איטליה'' (תיקים C-6 ו-9/90) [1991] ECR I-5375

קטגוריה:1991 באיטליה
קטגוריה:פסקי דין
קטגוריה:האיחוד האירופי: חוק ומשפט
תיקון ליל שביעי של פסח

**תיקון ליל שביעי של פסח** הוא מנהג לקרוא את שירת הים ולעסוק בענייני קריעת ים סוף בליל שביעי של פסח, על פי מסורת חז"ל שבלילה זה התרחש נס קריעת ים סוף.

## המנהג
מנהג המקובלים בצפת בתקופת האר"י היה לומר במהלך ליל שביעי של פסח לאחר חצות הלילה לימודים שונים ושירות, כשבכללם שירת הים. יש נוהגים לומר את שירת הים במהלך ליל שביעי של פסח, ויש מקפידים לומר אותה לאחר חצות הלילה או לפנות בוקר, שאז אירע הנס על פי המסופר בפרשת בשלח.

יש נוהגים לקרוא מתחילת פרשת בשלח עד סוף שירת הים, ולאחר מכן לחזור על שלושת הפסוקים המתחילים במילים "ויסע", "ויבא", "ויט", שבכל אחד מהם יש 72 אותיות, ואחר כך נוהגים לומר תפילה שבה נזכרות שבעים ושתיים מילים המורכבות מהאותיות של שלושת הפסוקים שסידורן יוצר את השם בן שבעים ושתיים האותיות:

בספר חמדת ימים הובא נוסח של 'תיקון' שנועד להיאמר במשך הלילה כולו, והוא נדפס לימים בספר 'קריאי מועד'. אולם יש מהאחרונים שהתנגדו לכך, בעקבות חשד שהספר קשור לשבתאות. כיום ישנם נוהגים לומר את הנוסח במלואו, ויש אומרים רק את שירת הים. במקומות שסמוכים לשפת הים היו שנהגו לשיר את השירה ליד הים.

במסגרת התיקון, יש שנהגו לשיר את כל עשר השירות שיש בתנ"ך (מזמור שיר ליום השבת, שירת הים, שירת הבאר, שירת האזינו, שירת השמש, שירת דבורה, שירת חנה, שירת דוד, שיר השירים ועוד היום בנוב - הפטרת אחרון של פסח).

בחסידות חב"ד נהגו להישאר ערים כל הלילה וללמוד תורה.

## ראו גם
* תיקון ליל שבועות
* תיקון ליל הושענא רבה

## קישורים חיצוניים
* אודות עניינו של תיקון ליל שביעי של פסח

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהגים יהודיים: חגים
קטגוריה:פסח
קטגוריה:לילות מיוחדים
אורידיקה (ארגוס)

במיתולוגיה היוונית, **אֶוּרִידִיקֶה** (יוונית עתיקה: **Εὐρυδίκη** "צדק רחב", נגזרת מ-ευρυς (אֶוּרִיס, "רחב") ו-δικη (דִיקֶה, "צדק") הייתה נסיכה בעיר ספרטה שהייתה למלכת ארגוס.

## במיתולוגיה
אורידיקה הייתה בתם של המלך לאקדיימון והמלכה ספרטה, המייסדים האגדיים של ספרטה ובכך אחות לאמיקלס.

מאוחר יותר, אורידיקה נישאה למלך אקריסיוס מארגוס והפכה לאמה של דנאה שהולידה את הגיבור המהולל פרסאוס. בתה הנוספת הייתה אולי אוורטה, אשתו של אוינומאוס, מלך פיסה  באליס . בכמה מקורות, אשתו של אקריסיוס נקראה אגניפה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכות בעת העתיקה
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
קרב וולטורנו

**קרב וולטורנו** (באיטלקית: La battaglia del Volturno) מתייחס לסדרה של עימותים צבאיים בין מתנדביו של ג'וזפה גריבלדי לכוחות ממלכת שתי הסיציליות, שהתרחשו סביב נהר וולטורנו, בין הערים קפואה וקסרטה בצפון קמפניה, בספטמבר ובאוקטובר 1860. הקרב העיקרי התרחש ב-1 באוקטובר 1860 בין 30,000 גריבלדינים (רובם סיציליאנים שערקו, כולל מקלבריה) לבין 25,000 חיילי בית בורבון (נפוליטנים).

## רקע
לוחמי מסע האלף של גריבלדי כבשו את סיציליה וכן חלק גדול מדרום איטליה בסערה, ונכנסו לנאפולי ב-7 בספטמבר בעת שהמלך פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות, נס וניסה למצוא מקלט במבצר החזק של גאטה, באמצע הדרך בין רומא לנאפולי. בינתיים התארגן מחדש הצבא הנפוליטני בקפואה, תחת המרשל ג'וסואה ריטוצ'י. ההתכתשויות הראשונות עם מתנדביו של גריבלדי התרחשו ב-26 וב-29 בספטמבר.

ב-30 בספטמבר חצה חיל נפוליטני את נהר וולטורנו בטריפליסקו, כשהוא צועד לעבר סנטה מריה א-וולונו, אך נעצר על ידי שתי חטיבות של גריבלדי. למחרת החליט ריטוצ'י על התקפה חזיתית עם שתי דיוויזיות נגד הכח המרכזי של גריבלדי, שכבש והחזיק בקו מסנט'אנג'לו בפורמיס וסנטה מריה א-ויקו. על פי תוכניתו של ריטוצ'י, לאחר שיביס את האויב, אמור היה להגיע לקזרטה ולאחר מכן לנאפולי עצמה.

גריבלדי רצה לחצות את הוולטורנו, לעכב את הצבא הנפוליטני בקאפואה, ולמנוע מהמלך פרנצ'סקו השני להגיע לגאטה. הצבא הנפוליטני ניסה לאגף את כוחותיו של גריבלדי בין הכוחות בקאפואה, לבין אלה של יחידותיהם של מכל ורויה בדוג'נטה.

## הקרב
ב-1 באוקטובר, לפני 6 בבוקר, תקף הגנרל הנפוליטני אנפאן דה ריברה את ג'אקומו מדיצ'י בסנטאנג'לו, מפקדי היחידות הנפוליטניות טבאקי ורוג'רי תקפו את מילביז ומתנדביו בסנטה מריה, ומכל, בראש חיילים שווייצרים ובווארים, התקדם לעבר נינו ביקסיו במדאלוני. גריבלדי שלח תגבורת למילביז ולמדיצ'י. בשעה 14:00, פתחו השניים במתקפת נגד, ודחקו את הנפוליטנים לעבר קפואה. בהמשך, אחר הצהריים, נסוג גם מכל עם שרידי צבאו.

## השלכות
ימין|ממוזער| סצנה מהקרב
לדברי שנייד, "גריבלדי ניצח בדוחק בקרב וולטורנו. צבא הדרום הציב את קפואה במצור, והכוחות הפיימונטים צעדו אל גאטה, שם מצא המלך הנפוליטני לשעבר מקלט".

כמות הנפגעים בקרב מתנדבי גריבלדי הייתה גבוהה: 306 הרוגים ו-1,327 פצועים, אך הכוחות הנפוליטניים איבדו כמעט 1,000 הרוגים ופצועים ומעל 2,000 נפלו בשבי. צבא בורבון לא הצליח לנצל את ניצחונו כדי לכבוש את קאסרטה. שני הצבאות גילו אומץ, פרט אולי למשמר המלכותי ולכוחותיו של רואיז דה בלסטרוס, שהיו הגורם הגדול ביותר לתבוסה.

גריבלדי נאלץ לבקש תגבורת חיילים מהצבא המלכותי של סרדיניה. אולם בעוד פרנצ'סקו השני רצה לאלץ את כוחות גריבלדי לתקוף שוב, הגנרלים שלו המליצו לארגן מחדש את הכוחות. כך הוא עזב את קפואה לגאטה, ולא היה מסוגל לכבוש מחדש את כסאו. עד מהרה הגיעה תגבורת פיימונטה, הביסה את הכוחות המלכותיים בגאטה, וגרמה למלך לעזוב לאחר מצור ארוך.

## קישורים חיצוניים

* סרינו באדון ג'ובאני, *וולטורנו 1860.* *L'ultima battaglia*, ב-Commissione Italiana di Storia Militare, Società Italiana di Storia Militare, *L'anno di Teano*, Atti del Convegno Nazione CISM-SISM su il Risorgimento e l'Europa, Roma 2011, pp. 273–307. Volume degli atti https://www.scribd.com/doc/73256299/Quaderno-Sism-2010-The-Year-of-Teano, testo dell'articolo https://www.scribd.com/doc/82306338/Volturno-1860-L-ultima-battaglia, tavole ed illustrazioni https://www.scribd.com/doc/82495334/Volturno-1860-L-ultima-battaglia-Illustrazioni.

## הערות שוליים

וולטורנו
טף (ויילס)

**נהר הטף** (באנגלית: **River Taff**, בוולשית: **Afon Taf**; 'אוון טב') הוא נהר הזורם בדרום ויילס. 

מוצא הנהר הוא ברכס הרי הברקון ביקונס, משם שני היובלים של הנהר "טף הקטן" (*Taf Fechan*) ו"טף הגדול" (*Taf Fawr*) יורדים דרומה ונפגשים בעיירה מרת'ר טידוויל לייצירת נהר הטף. לאחר שהנהר עובר במסלולו את מרת'ר טידוויל, הוא ממשיך דרומה כ-17 קילומטרים ובעיירה אברקאנון נשפך אליו נהר הקאנון. שבעה קילומטרים נוספים במורד הנהר נשפך לתוכו גם נהר הרונד'ה (החוצה את מחוז רונד'ה קינון טב) בעיירה פונטיפריד'. משם הטף ממשיך בזרימתו דרומה ועובר במרכז העיר קארדיף ולבסוף נשפך לתעלת בריסטול במפרץ קארדיף.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ויילס: נהרות
קטגוריה:מרת'ר טידוויל (מחוז)
קטגוריה:קארדיף
קטגוריה:רונד'ה קינון טב
גיל טופז

**גִּיל טוֹפָּז** (נולד ב-1969, ה'תשכ"ט) הוא איש עסקים ישראלי ומנכ"ל משותף של אלטשולר שחם אשראי, לשעבר מנכ"ל בנק ירושלים.

## ביוגרפיה
גיל נולד בנתניה וגדל באבן יהודה. למד בתיכון אורט יד לבוביץ, נתניה והוא בעל תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות .B.A, תואר ראשון במשפטים LL.B, ותואר שני במנהל עסקים M.B.A, כולם מאוניברסיטת תל אביב. לגיל רישיון עריכת דין ורישיון ראיית חשבון.

גיל מילא שורה של תפקידים בכירים בגופים פיננסים מובילים בישראל ובין היתר כיהן כמנכל בנק ירושלים, מילא שני תפקידי סמנכ"ל וחבר הנהלה בחברת כרטיסי האשראי כ.א.ל הראשון כ־CRO - מנהל הסיכונים הראשי ובתפקידו השני סמנכ"ל - ראש אגף לקוחות פרטיים. קודם לתפקידו זה עבד גיל בבנק הפועלים שם מילא מספר תפקידים משמעותיים – וביניהם ניהול האשראי הקמעונאי בבנק, כיהן כמנהל קשרי לקוחות בחטיבה העסקית וניהל את האסטרטגיה בחטיבה הקמעונאית.

ב-30 ביוני 2015 מונה גיל למנהל הכללי של בנק ירושלים, ובמהלך שנת 2022 לאחר כ-7 שנות כהונה סיים את תפקידו בבנק.

במרץ 2022 הקים גיל כמייסד משותף עם הגר פרץ דיין את חברת קרדיטים עסקים וצמיחה בע"מ בה הם שימשו ביחד כמנכ"לים משותפים. ביוני 2024 דווחה ידיעה לבורסה לפיה חברת קרדיטים נרכשה על ידי אלטשולר שחם באמצעות חברת אלטשולר שחם אשראי. במסגרת העסקה יוקצו למייסדים 10% בחברה הרוכשת והם ימשיכו לנהל את הפעילות הנרכשת.

## חיים אישיים
גיל נשוי ואב לשלושה ילדים, מתגורר בבני עטרות.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:מנהלי בנקים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
קטגוריה:יזמים ישראלים
יעל אשכנזי

**יעל אשכנזי** (נולדה ב-17 בנובמבר 1976), היא מאמנת שחייה ישראלית. מאמנת ראשית במכבי ראשון לציון כעשרים שנה. הובילה אותה לזכייה בתואר סגנית אלופת ישראל (קיץ 2023) ואלופת הנוער (קיץ 2023 וחורף 2024). אימנה בצוות המאמנים של נבחרות ישראל באליפות אירופה בבריכת 25 מטר (נתניה 2015) ונבחרת ישראל באליפות העולם לנוער (נתניה 2023).

## ביוגרפיה
אשכנזי נולדה וגדלה ברחובות, בת אמצעית מבין 3 אחיות. החלה לשחות במרכז וייסגל בגיל 4, בגלל מחלה של ניוון שרירים עם סיכוי קטן לחיות. לאחר שליחת ביופסיה לארצות הברית התברר שמדובר במחלת דרמטומיוזיטיס ולא ניוון שרירים. היא טופלה כחצי שנה בסטרואידים. בשנים 1984–1987 התגוררה עם משפחתה במונטווידאו, אורוגוואי בשל עבודתם של הוריה, שעבדו כמורים ונשלחו מטעם משרד החינוך. שם זכתה באליפות אורוגוואי בשחייה לילדות. עם חזרתה לארץ התאמנה במכבי ראשון לציון בהדרכתם של נלו בילדרמן ושושי בילדרמן בתו. מגיל צעיר הצטיינה בשחייה וזכתה באליפות ישראל לגילאים השונים וקבעה שיאי גילאים. באליפות אירופה לנוער שנערכה בסקוטלנד ב-1992 סיימה במקום תשיעי במשחה ל-100 מטר גב. אותה שנה השתתפה במשחקי מכבי שנערכו באורוגוואי. היא התאמנה עד שהתגייסה לצבא. בשנים 1995–1997 שרתה בצבא. בתפקיד האחרון שימשה כמ"פ טירוניות בנח"ל. היא השתחררה בדרגת סרן.

בשנת 2003 סיימה תואר ראשון בשיקום נכים ותעודת הוראה בחינוך גופני במכללת וינגייט. תוך כדי לימודיה החלה לעבוד כמאמנת שחייה משנת 2003 במכבי וייסגל וכמאמנת שחייה בכירה משנת 2004 במכבי ראשון לציון. משנת 2008 בעלת תואר שני במדעי ההתנהגות במכללת וינגייט. משנת 2022 בוגרת קורס בפסיכולוגיה של הספורט.

באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בישראל בשנת 2015 עבדה בצוות המאמנים של הנבחרת הלאומית.

בשנת 2020 הקימה ומאמנת את Team Elite, המורכבת מ-12 שחיינים המובילים של קבוצתה הזוכים לתנאי אימון משופרים.

בשנת 2023 אימנה את נבחרת ישראל באליפות העולם לנוער. אותה שנה הובילה את קבוצתה לסגנות אליפות ישראל (מקום ראשון בין הנשים) ואלופת הנוער. בפברואר 2024 הובילה את הקבוצה לזכייה נוספת באליפות הנוער ולמקום שני לבוגרות.

בין השחיינים הבולטים שאימנה אשכנזי, נמנים אלופי ישראל בשחייה: תום מיניס ותומר שוסטר שייצגו את ישראל באליפות אירופה (בלגרד 2024), קרן אייזברוך, אליסה משקוביץ וניק רוזנברג חבר נבחרת ישראל.

## קישורים חיצוניים

* "אין סיבה שיהיה הבדל בין מאמן למאמנת", אתר איגוד השחייה בישראל, 8 במרץ 2021
* גיא דר, כששתי מאמנות שחייה שיתפו פעולה למען העצמת נשים בספורט בחברה הערבית, באתר shvoong, 22 ביוני 2023

## הערות שוליים

קטגוריה:שחייניות ישראליות
קטגוריה:מאמני שחייה ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
העמותה האסלאמית למען יתומים ונזקקים

**העמותה האסלאמית למען יתומים ונזקקים** (הידועה בכינויה **"עמותת סיוע 48"**) הייתה אחת מעמותות הבית של מפלגת רע"מ שנחשדה על ידי רשם העמותות במימון טרור וקשרים לארגון הטרור חמאס ובנוסף, היא הייתה הזרוע החברתית של התנועה האסלאמית.

## רקע

העמותה הוקמה בשנת 1996 ובעשור האחרון לפעילותה גייסה למעלה מ-300 מיליון ש"ח למען מטרותיה.

יו"ר רע"ם מנסור עבאס אמר ש"פרויקט הרשימה המאוחדת בכנסת אינו הפרויקט החשוב ביותר של התנועה האסלאמית, אלא השלישי או הרביעי, לאחר עמותת אל־אקצא ועמותת הסיוע למען יתומים".

מנכ"ל העמותה הוא ראזי עיסא ששימש חבר ב"מועצת השורא" של התנועה האסלאמית, כיו"ר ועידת רע"ם, חבר צוות המשא ומתן הקואלציוני מטעמה ואף התמודד מטעמה לכנסת ה-24.

## ביקורת
ב-31 באוקטובר 2021, בעקבות מחקר של עמותת "עד כאן" שחלקו נעשה בשיתוף פעולה עם פורום "בוחרים בחיים" ושודר בתוכניתה של אילה חסון בכאן 11, יושב ראש הציונות הדתית בצלאל סמוטריץ' פנה לרשם העמותות בבקשה לפירוק עמותת סיוע 48 אשר לפי התחקיר, העמותה בניהולו של מר ראזי עיסא מקיימת קשר עם ארגון החמאס ברצועת עזה ומעבירה תרומות מתחומי מדינת ישראל אל משפחות החללים בעזה.

ב-1 בנובמבר 2021, משפחות חללי מערכות ישראל מעמותת עד כאן ומפורום "בוחרים בחיים" הפגינו מול משרדי עמותת סיוע 48 ודרשו מממשלת ישראל לוודא שכספי רע"מ לא זולגים לחמאס.

ב-15 בנובמבר 2021, ארגון שורת הדין עיקל 427 מיליון ש"ח מכספי עמותת סיוע 48 המיועדים לחמאס בעקבות עתירה שהוגשה להוצאה לפועל בשם משפחת גביש אשר ארבעה מבני משפחתם נרצחו בפיגוע ירי ביישוב אלון מורה בתקופת האינתיפאדה השנייה. העמותה העבירה עשרות מיליוני שקלים לחמאס.

בשנת 2023 פנה רשם העמותות לעמותה בבקשה לבירור אודות העברות של מיליוני ש"ח מכספי העמותה לחו"ל.

ב-14 בפברואר 2024, הרשימה הערבית המאוחדת והתנועה האסלאמית טענו כי לא ידעו שאגודה טורקית אליה הועברו כספי סיוע הייתה מוגדרת ארגון טרור המקושר לחמאס והאשימו גורמי ימין בישראל בטענה שהסיתו נגדה.

ב-4 באפריל 2024 בנק לאומי חסם את חשבונות עמותת סיוע 48 של מפלגת רע"ם.

ב-9 באפריל 2024, בעקבות פניית ארגון "עד כאן!" בנושא, בית המשפט המחוזי בתל אביב פסק כי חשבונות עמותת סיוע 48 של מפלגת רע"מ ימשיכו להיות חסומים בעקבות חשדות למימון טרור.

## הליכי פירוק העמותה
בעקבות החשדות למימון טרור פנה פורום "בוחרים בחיים" לרשם העמותות בדרישה שיביא לפירוק העמותה וכן של עמותת המעשים ההומניטאריים, ובחודש אפריל 2024 נפתחו הליכי הפירוק.

ב-15 ביולי 2025 הוציאה רשמת העמותות, דוח סופי הממליץ על פירוק "עמותת 48" של מפלגת רע"מ בעקבות תמיכה בארגוני טרור ואי סדרים חמורים.

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:התנועה האסלאמית
קטגוריה:עמותות
קטגוריה:רע"מ
קטגוריה:מימון טרור
מרת'ר טידוויל (מחוז)

**המחוז העירוני מרת'ר טידוויל** (באנגלית: **Merthyr Tydfil County Borough**, בוולשית: **Bwrdeistref Sirol Merthyr Tudful**) הוא מחוז ממחוזות ויילס, בדרום ויילס, הממלכה המאוחדת.

המחוז נוצר בשנת 1905 כמחוז עירוני על בסיס נפה היסטורית באותו השם של מחוז גלמורגן, הוא נוסד כמחוז נפרד משום הגידול הניכר של מרת'ר טידוויל הודות להתפתחות המשמעותית בתעשיית הברזל, הפלדה והפחם באזור עמק הטף. המחוז חולש על האזור הצפוני של עמק נהר הטף, הוא המחוז העירוני של העיירה מרת'ר טידוויל שהיא גם עיר הבירה והמרכז האדמיניסטרטיבי של המחוז.

## גאוגרפיה
מחוז מרת'ר טידוויל גובל מכיוון צפון עם מחוז פוויס, מחוז רונד'ה קינון טב ממערב ומחוז קרפילי ממזרח. שטחי המחוז כוללים את עמק הטף, חלקו הצפוני והפחות מיושב נמצא בגבולות שמורת הטבע ברקון ביקונס.

אוכלוסיית המחוז כולה מונה 58,866, כאשר כ-75% ממנה מתגוררת בעיירה מרת'ר טידיוויל עצמה. מלבד העיירה, במחוז נמצאות מספר עיירות קטנות בהם דאולייס (Dowlais) עם 6,926 תושבים, טרהאריס (Treharris) עם 6,356 תושבים, טריד-אי-רו (Troed-y-rhiw) עם 5,296 תושבים ואברוון (Aberfan) עם 2,429 תושבים שבה התרחש ב-1966 אסון אברוון בו נהרגו 116 ילדים ו-28 מבוגרים כתוצאה ממפולת בוץ.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ויילס: מחוזות
Rock 'n' Roll Kids

"**Rock 'n' Roll Kids**" (בעברית: "**ילדי [[רוק אנד רול]]**") הוא שיר מאת הזמרים האירים פול הרינגטון וצ'רלי מקגטיגן שנכתב על ידי ברנדן גרהם. השיר ייצג את אירלנד באירוויזיון 1994, זכה בתחרות, היה הניצחון השישי של אירלנד באירוויזיון, וייצג פעם שלישית חסרת תקדים ברציפות שאותה מדינה זכתה בתחרות.

היה מיתוס בתקשורת האירית שהשיר נבחר בכוונה שלא לזכות. מכיוון שכללי התחרות מצפים שהזוכה של השנה הקודמת יארח את המהדורה הבאה של התחרות, עולה הטענה שמערכת השידור האירית לא הייתה מוכנה לעשות זאת שנה שלישית ברציפות, ומכאן הבחירה; זה מעולם לא הוכח. אפילו כשאירלנד אירחה את האירוע ב-1997, הנציג האירי, מארק רוברטס, אישר שרשות השידור האירית, RTÉ, רצתה שהוא יזכה בתחרות, מכיוון שהם עשו עסקה עם BBC לארח את האירוע בשנה שלאחר מכן במקרה של ניצחון אירי נוסף.

השיר, לעומת זאת, זכה בתחרות והוא פופולרי בקרב מעריצי האירוויזיון, אפילו בוצע בחלקו על ידי מקגטיגן ויאקוב סווייסטרופ בספיישל שיר היובל באירוויזיון בסוף 2005. זה היה השיר הזוכה הראשון אי פעם שבוצע ללא ליווי תזמורתי, שכן הגיטרה של מקגטיגן והפסנתר של הרינגטון היו הכלים היחידים הדרושים. זו הייתה גם הפעם הראשונה בתחרות כאשר שיר סיים עם למעלה מ-200 נקודות.

לשיר היו במקור שבעה בתים, המייצגים עשורים שונים, כולל שנות ה-60, ה-70, ה-80 וה-90, אך בעצת דיג'יי, גרהם הסיר את שני הבתים האחרונים מכיוון שהם חשו שהשיר ארוך מדי. לדברי גרהם, "ראיתי את השיר כשיר קטן, כשיחה במטבח, ורציתי שהמאזינים יימשכו לתוך המטבח הזה, ואל השיחה הזאת".

השיר בוצע שלישי בסדר ההופעות בתחרות, אחרי פינלנד ולפני קפריסין. בתום ההצבעה השיר קיבל 226 נקודות, ומוקם במקום הראשון מתוך 25 שירים.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי אירלנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על זקנה
קטגוריה:שירים על מוזיקת רוק
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd (שיר)

"**Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd**" (בעברית: "**האם ידעת שיש מנהרה מתחת לשדרות האוקיינוס**") הוא שיר של הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-7 בדצמבר 2022 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן התשיעי שלה, *[[Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd]]*. דל ריי כתבה את השיר עם מייק הרמוסה והשניים הפיקו אותו יחד עם ג'ק אנטונוף, דרו אריקסון וזאק דוז.

## רקע
השיר הוא בלדה איטית, בארוק פופ ופופ תזמורתי.

בראיון יחד עם בילי אייליש, חשפה דל ריי כי "Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd" הוא הרצועה הראשונה באלבום בעל אותו השם. בנוסף, חשפה דל ריי כי קראה כך לאלבום ולשיר בהשראת מנהרה מתחת לבניין , קליפורניה, והשיר "Don't Forget Me" של הארי נילסון משנת 1974.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי לנה דל ריי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לנה דל ריי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים על לוס אנג'לס
קטגוריה:שירים על קליפורניה
קטגוריה:בלדות משנות ה-2020
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
מבצע נקר

**מבצע נקר** היה מבצע משולב של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר הישראלי בעומק שטח מצרים בלילה בין 2-1 במרץ 1966. מבצע נקר היה חלק מסדרה של מבצעים משולבים של חיל האוויר וסיירת מטכ"ל.

## רקע
המבצע הוא חלק ממספר פשיטות משולבות של חיל האוויר וסיירת מטכ"ל שבוצעו בשטח מצרים ב-1963–1967 לפני מלחמת ששת הימים. המבצע תוכנן על ידי אברהם ארנן (מייסדה של סיירת מטכ"ל ומפקדה הראשון).

## משתתפים
מפקדי כוח סיירת מטכ"ל במבצע היו סרן נחמיה כהן ותא"ל דב תמרי, מפקד המסוק היה אל"ם אמיתי חסון (קברניט) אשר קיבל את עיטור המופת על חלקו במבצע.

## המבצע
במבצע לוחמי סיירת מטכ"ל אספו מודיעין בעומק שטח מצרים לקראת מלחמת ששת הימים, בפועל מעבר לטיסה ולהנחתה בשטח – לא בוצעה ככל הנראה על ידי אנשי סיירת מטכ"ל פעילות מבצעית של ממש.

## ראו גם
* מבצע שרקרק
* מבצע שלדג

## הערות שוליים

קטגוריה:1966 בישראל
קטגוריה:פעולות סיירת מטכ"ל
נקר
קטגוריה:פשיטות צה"ל במצרים
נריטס (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, **נריטס** (ביוונית עתיקה: **Νηρίτης**) היה אל ים זוטר, בנם של נראוס ודוריס האוקיינידית ואחיהם של חמישים הנראידות (כנראה אחיהם הזכר היחיד). הוא תואר כילד צעיר בעל יופי מדהים. לפי איליאנוס, למרות שנריטס מעולם לא הוזכר על ידי משוררים אפיים כמו הומרוס והסיודוס, הוא היה בכל זאת דמות נפוצה בפולקלור של הימאים.

## [[אטימולוגיה]]
לפי אריסטו, השם נריטס  מתייחס למינים רבים של חלזונות ים. רוברט ביקס  מציע מקור טרום-יווני למילה.

## במיתולוגיה
איליאנוס מצטט שתי גרסאות של המיתוס בנוגע לנריטס, שהן כדלקמן:

בגרסה הראשונה, אפרודיטה, לפני עלייתה מהים לאולימפוס, התאהבה בנריטס. כשהגיע הזמן לה להצטרף לאלים האולימפיים, היא רצתה שנריטס ילך איתה, אך הוא סירב, והעדיף להישאר עם משפחתו בים. אפילו העובדה שאפרודיטה הבטיחה לו זוג כנפיים לא גרמה לו לשנות את דעתו. לאחר מכן, האלה הנבזית הפכה אותו לרכיכה ונתנה את הכנפיים לבנה ארוס.

בגרסה השנייה, נריטס היה אהוב על פוסידון וענה לרגשותיו. אהבתם הייתה מקור האהבה ההדדית (אנטרוס ). פוסידון גם הפך את נריטס לעגלון שלו; הילד נהג במרכבה במהירות מדהימה, להערצתם של יצורי ים שונים. אל השמש הליוס, מסיבות שאינן ידועות למקורותיו של איליאנוס, הפך את נריטס לרכיכה; הנרטיב של סיפור האהבה מופרע על ידי הליוס שמתרעם על מהירותו של הילד, אך ללא שום הסבר מאחוריו, מה שמאפשר לאיליאנוס לשער ששני האלים היו יריבים מאוהבים והליוס אולי רצה את חיבתו של הילד לעצמו והיה נפגע מסירובו. גרסה אחרת אומרת שנריטס איתגר את הליוס למירוץ מרכבות והפסיד. כעונש על ההיבריס שלו, הפך אותו הליוס לרכיכה.

## [[איקונוגרפיה]]
במאה התשע-עשרה זוהו כמה פסלוני טרקוטה מהאי היווני אגינה על ידי הארכאולוג הגרמני קרל ברנהרד סטארק כייצוגים אמנותיים של אפרודיטה עם נריטס.

## ראו גם
* אדוניס
* גנימדס
* פלופס
* פאתון

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אלי ים ונהר
קטגוריה:אלים יווניים קדומים
קטגוריה:רכיכות בתרבות
ריצ'רד פרנסיס

**ריצ'רד פרנסיס** (באנגלית: **Richard D. Francis**; נולד ב-1969 בערך) הוא מנהל בריטי בתעשיית התרופות, מנכ"ל חברת טבע תעשיות פרמצבטיות מאז ינואר 2023.

## ביוגרפיה

פרנסיס הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מהאוניברסיטה המטרופוליטנית של מנצ'סטר .

מספטמבר 1998 עד ספטמבר 2001 היה מנהל שיווק בחברת סאנופי בבריטניה. מספטמבר 2001 עד אפריל 2014 שנים מילא שורה של תפקידים בכירים בחברת התרופות האמריקאית ביוג'ן. בין היתר ניהל את עסקי החברה בארצות הברית והוביל בשנת 2013 את השקת התרופה לטרשת נפוצה טקפידרה (המתחרה בקופקסון של "טבע"). ממאי 2014 עד מאי 2019 היה מנכ"ל חברת התרופות השווייצרית סנדוז  וחבר הנהלה בחברת האם נוברטיס. 

היה שותף תפעולי בחברת ההשקעות Syncona Investment Management, ושימש מנכ"ל בשתי חברות בנות שלה, חברת Purespring Therapeutics, העוסקת בריפוי גנטי לטיפול במחלות כליה, ו-Forcefield Therapeutics, העוסקת בטיפול בהגנה על תפקוד הלב.

בנובמבר 2022 הוחלט על מינויו לנשיא ומנכ"ל של חברת התרופות הישראלית "טבע", והוא נכנס לתפקידו בינואר 2023.

## קישורים חיצוניים
* טבע מודיעה על מינויו של ריצ'רד פרנסיס לנשיא ומנכ"ל החברה, באתר של טבע תעשיות פרמצבטיות, 22 בנובמבר 2022
* Richard Francis, באתר של טבע תעשיות פרמצבטיות 
* 
* 
* Teva Pharma CEO Richard Francis on Q4 earnings, CNBC, January 31, 2024

קטגוריה:מנכ"לי טבע תעשיות פרמצבטיות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה המטרופוליטנית של מנצ'סטר
קטגוריה:בריטים
פרוצנקו

קטגוריה:שמות משפחה אוקראיניים
קטגוריה:שמות משפחה רוסיים
דוריס (אוקיינידית)

במיתולוגיה היוונית, **דוריס** (ביוונית עתיקה: **Δωρίς**, 'שפע'), הייתה אלת ים. היא הייתה אחת מ-3,000 האוקיינידים, בניהם ובנותיהם של הטיטאנים אוקיינוס וטתיס.

## [[אטימולוגיה]]
השם דוריס נגזר משם העצם δῶρον (תעתיק: "דורון"), מתנה, מפרוטו-הודו-אירופי *déh₃rom בעל אותה משמעות.

## תפקיד
מחוץ להקשר האלוהי, דוריס ייצגה את פוריות האוקיינוס, בפרט את שפע הדיג בשפכי נהרות, שבהם התערבבו מים מתוקים ומלוחים.

## משפחה
היותה אוקיינידית פירושה שהיא הייתה אחות של הפוטמוי. על ידי בעלה נראוס, דוריס הייתה אמו של נריטס ואמא לחמישים הנראידות, כולל תטיס, אמפיטריטה וגלתיאה.

## בתרבות
מפרץ דוריס  באנטארקטיקה והאסטרואיד 48 דוריס  נקרא על שמה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלות ים ונהר
קטגוריה:אלים יווניים קדומים
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי
Hold Me Now

"**Hold Me Now**" (בעברית: "**החזיקי אותי עכשיו**") הוא שיר שהולחן ובוצע על ידי הזמר האירי ג'וני לוגן, שייצג את אירלנד באירוויזיון 1987 וזכה בתחרות. לוגן זכה בעבר עם "What's Another Year" באירוויזיון 1980 והוא האומן הראשון שזכה בשתי מהדורות שונות של תחרות הזמר של האירוויזיון.

## סקירה כללית
השיר בוצע עשרים בסדר ההופעות בתחרות, אחרי דנמרק ולפני יוגוסלביה. בתום ההצבעה השיר קיבל 172 נקודות, ומוקם במקום הראשון מתוך 22 שירים. לאחר שלוגן הוכרז כמנצח עם השיר הזה, הוא התמלא ברגשות במהלך הביצוע החוזר ולא הצליח להגיע לצלילים הגבוהים בשיר. כפי שקרה כשזכה ב-1980 עם "What's Another Year", הוא צעק "אני עדיין אוהב אותך, אירלנד".

השיר הוא בלדה שמושרת מנקודת מבטו של גבר שעניין האהבה שלו עוזב אותו בשביל מישהי אחרת ("מעכשיו את תהיי עם מישהו אחר במקום איתי"). הזמר מתחנן בפני חברתו "לגעת, לגעת [בו] כמו שהיית עושה" כדי להשאיר לו זיכרונות טובים ממערכת היחסים שלהם, גם כשהם "ממלאים את הזיכרון הזה / בפעם האחרונה". לאחר מכן, הפזמון אומר לבחורה "אל תגידי מילה", כשהם מתכוננים להיפרד. למרות האופי העצוב של הפרידה, הזמר אומר "אני אדע / למרות שאנחנו נפרדים / אנחנו תמיד נהיה ביחד", מה שמרמז על איזושהי אופטימיות מצידו. המוזיקה (גם היא הולחנה על ידי לוגן) היא של בלדת כוח טיפוסית לאירוויזיון, כאשר הפזמון האחרון מוצג על ידי מקהלה של זמרי ליווי (ג'ואן ליאה, קארן בלאק ואלן פנטוני) לפני שמצטרף אליהם שוב קולו של לוגן.

## גרסאות כיסוי
השיר זכה לגרסאות כיסוי על ידי מספר מבצעים, כולל גרסת רגאיי מאת טניה סטפנס . השיר גם זכה לגרסת כיסוי מאת הראפר הבלגי קיי סטיילס  בתור "Don't Cry". גרסה זו מציגה גם את לוגן מבצע את הפזמון של השיר בקצב מעט מהיר יותר מהגרסה המסורתית. כוכב העל המקדוני המנוח טושה פרוסקי ביצע גרסת כיסוי לשיר במהלך הקונצרטים שלו.

## פרסום של מקדונלד'ס
השיר שימש גם בקמפיין פרסום אירי שהשיקה מקדונלד'ס לקראת סוף 2007. המודעות האלה מציגות את לוגן מתפרץ לחדר עם תיק של מקדונלד'ס במאמץ לעודד סדרה של בני נוער במצוקה הומוריסטית. לוגן קוטע את שירתו כדי להעלות את השאלה "צ'יפס מפותל?" (בין שאר המוצרים המוצעים על ידי מקדונלד'ס).

## גרסת 2001
בשנת 2001, לוגאן הוציא את "Reach for Me" , כששתי הרצועות הראשונות היו גרסאות מחודשות של שיריו זוכי האירוויזיון המכונים באלבום "What's Another Year 2001" ו-"Hold Me Now 2001" בגרסה אופטימית מחודשת. "Hold Me Now" מהאלבום זכה להצלחה מוגבלת במצעד בדנמרק, שם הגיע למקום ה-9 במצעד היטליסטן. השיר גם הגיע למקום ה-54 במצעד הסינגלים השוודי סוורייטופליסטן.

## גרסת 2010
עשור לאחר מכן, ג'וני לוגן הקליט גרסה חדשה של שני השירים הזוכים שנקראו כעת "What's Another Year 2010" ו-"Hold Me Now 2010" באלבום האולפן שלו Nature of Love  מבלי להוציא אף אחד מהם כסינגל.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1987
קטגוריה:שירי אירלנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
בועז קייזמן

ממוזער|250px|בועז קייזמן: "חנה ארנדט – המסע לירושלים" (2018), תמונת מסך מתוך עבודת הווידאו

**בועז קייזמן** (באנגלית: **Boaz Kaizman.** נולד ב־1962 בתל אביב) הוא אמן וידאו ישראלי, החי ופועל בקלן, גרמניה.

## ביוגרפיה

קייזמן נולד בשנת 1962 בתל אביב. בשנים 1986–1988 למד אמנות במכון אבני בתל אביב ובאקדמיה לאמנות ברמת השרון.

בשלהי שנות ה־80 החל להציג בתערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות בישראל. ובשנת 1993 עבר לגרמניה.

בשנים 1995–1998 למד באקדמיה לאמנות דיסלדורף, ובשנת 1998 היה ל"תלמיד מאסטר" (*Meisterschüler*) של האמן קונרד קלפהק.

מאמצע שנות ה־90 מתמקד קייזמן ביצירת וידאו. עבודותיו עוסקות במתח שבין מילה ותמונה ובין בדיה לתיעוד. משנת 2006 משמש קייזמן מרצה בבית הספר לאמנויות PXL-MAD בהאסלט שבבלגיה.

בין עבודותיו הבולטות הסרט *Maalesh* (2004), שהוקרן לראשונה בקולנוע Off Broadway בקלן ונרכש בשנת 2006 לאוסף מוזיאון לודוויג בקלן.

בשנת 2018 הוקרן לראשונה הסרט *Tigersprung*, שנוצר יחד עם פטר רוזנטל ומרקוס זייברט. הסרט זכה בפרס "הקרנק הזהוב" (*Goldene Kurbel*) בפסטיבל הסרטים הבין־לאומי לאופניים בעיר הרנה. קייזמן הציג תערוכות יחיד ותערוכות קבוצתיות רבות בישראל ובאירופה, ובהן התערוכה *Grünanlage / Green Area* שהוצגה במוזיאון לודוויג בשנים 2021–2022.

## תערוכות (מבחר)
### תערוכות יחיד
* 2004 – *Maalesh*, קולנוע Off Broadway, קלן.
* 2009 – *Esperanto*, ארטותק (*artothek*), קלן.
* 2009 – *Buchbinder*, גלריה Mirko Mayer, קלן.
* 2021–2022 – *Grünanlage / Green Area*, מוזיאון לודוויג, קלן.
### תערוכות קבוצתיות (מבחר)
* 2010 – *Images in Motion: Artists & Video/Film*, מוזיאון לודוויג, קלן.
* 2021 – *Living Together — Crossing Borders*, הביאנלה הים־תיכונית הרביעית.
* 2023–2025 – *On the Value of Time*, מוזיאון לודוויג, קלן.
## פרויקטים מקוונים (מבחר)
* מאז 2012 – *71Gedichte*
* 2019 – *Die Anzeige*
* מאז 2022 – *dringlicher Appell*
* 2024 – *Mapping The Studio 64bit*

## לקריאה נוספת
* 
* Boaz Kaizman, "Hannah Arendt – the Journey to Jerusalem", בתוך: Andreas Kilcher (עורך), *Text and Image in Jewish Literature*, Walter de Gruyter, 2020.
* 
* 
* Hans Günter Golinski; Sepp Hiekisch-Picard, *The Right of the Image*, Edition Braus, 2003.

## קישורים חיצוניים
* 
* מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל
* Museum Ludwig – Green Area

## הערות שוליים

קטגוריה:אמני וידאו ארט ישראלים
קטגוריה:אמני וידאו ארט יהודים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
השיטפונות במפרץ הפרסי (2024)

[ממוזער|220x220 פיקסלים| הצפה ב[מנאמה, בחריין]]
[ממוזער| רחוב מוצף [מוחארק|במוחרק, בחריין]]
באפריל 2024, גשם כבד הכה בכמה מדינות במפרץ הפרסי, וגרם להצפות חריגות. מספר מדינות רשמו כמות גשם של שנה ממוצעת במהלך יום בודד. לשיטפונות הייתה השפעה משמעותית ברחבי האזור, כאשר עומאן ואיחוד האמירויות הערביות נפגעו במיוחד, בשיטפונות נהרגו לפחות 33 בני אדם, רבים מהם היו בעומאן וכן גמלים וחיות אחרות. גם דרום מזרח איראן, בחריין, קטר ומחוז א-שרקייה של ערב הסעודית, חוו גשמים כבדים והצפות שלאחר מכן.

## רקע
אזור המפרץ הפרסי ידוע במזג אוויר חם ויבש, אם כי גשמים עזים שגרמו להצפות התרחשו בקביעות רבה יותר בשנים האחרונות. בשל האקלים המדברי הצחיח והטמפרטורות הגבוהות, נעשה שימוש בזריעת עננים באיחוד האמירויות הערביות על מנת להילחם במחסור במים. ייצור גשם מלאכותי זכה לביקורת על ההשפעה הסביבתית של שימוש בחומרי זריעה מזיקים, אך באיחוד האמירויות משתמשים במלחים טבעיים כסוכני זריעה במקום כימיקלים מזיקים כמו יודיד כסף. כאחד האזורים החמים והיבשים ביותר על פני כדור הארץ, תוכנית המחקר של איחוד האמירויות הערביות למדעי שיפור הגשם משקיעה בפתרונות חדשים להתמודדות עם המחסור הצפוי במים במדינה. כמה פרשנים קישרו את מזג האוויר החריג לשינויי האקלים. האזור נפגע בעבר מגלי חום וציקלון בשנים האחרונות, ועם עליית הטמפרטורות ורמות הלחות, יש הצופים עלייה בסיכון לשיטפונות במפרץ.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערב הסעודית: אסונות טבע
קטגוריה:אסונות טבע ב-2024
קטגוריה:עומאן: היסטוריה
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: היסטוריה
קטגוריה:2024 באסיה
עוגיות קוקוס

**עוגיות קוקוס** הן עוגיות המבוססות על קוקוס טחון. פעמים רבות העוגיות הן עוגיות מקרון המכילות חלבוני ביצים וסוכר, והן ללא קמח. מאחר שלא מעורב בהן גלוטן,  נעשה בהן שימוש תדיר בפסח בו ישנו איסור מקראי לאכול חמץ, והן גם יכולות להתאים לסובלים מצליאק.

## סוגים של עוגיות קוקוס ללא גלוטן
### עוגיות קוקוס מרוקאיות
[ממוזער|עוגיית קוקוס מסוג [מקרון, הפופולרית בחג הפסח.]]
עוגיות קוקוס מרוקאיות מוצאן במרוקו והן מוגשות פעמים רבות במימונה. אופן הכנתן על ידי הקצפה על האש של חלבוני ביצה וסוכר, עד שהסוכר נמס ונעשה קצף נוקשה, שאליו מוסיפים בהמשך את הקוקוס הטחון.

### חג'יבדה עיראקית
עוגיית חג'יבדה שמוצאה מעיראק נאכלת באופן מסורתי בפורים. יש המכינים אותה מקוקוס, סוכר וחלבוני ביצים בלבד.

### עוגיות קוקוס על בסיס בצק ללא גלוטן
ישנן עוגיות קוקוס המבוססות על קמחים ללא גלוטן כמו קמח תפוחי אדמה. במתכונים אלו נעשה שימוש נרחב בפסח ועבור הסובלים מצליאק. ישנם גם מתכונים של עוגיות קוקוס ללא סוכר.

## במוזיקה
הרביעייה הקומית אנדרדוס הוציאו שיר על עוגיית הקוקוס הנאכלת בפסח.

## קישורים חיצוניים

## ראו גם
* מקרון
* עוגיות שקדים

## הערות שוליים

קטגוריה:עוגיות
קטגוריה:קוקוס
קטגוריה:מאכלי פסח
קטגוריה:מאכלי מימונה
סירס

**סירס, רובוק ושות'.** (באנגלית: **Sears**, **Roebuck and Co**) הידועה בכינויה **סירס**, היא רשת חנויות כלבו אמריקאית שנוסדה בשנת 1892 על ידי  ו והורחבה בשנת 1906 על ידי ריצ'רד סירס וג'וליוס רוזנוולד. העסק שהחל ב מקטלוגים הפך לחנויות קמעונאיים, הראשונה בשיקגו ב-1925. ב-2005 נקנתה החברה על ידי הנהלת רשת הדיסקאונט האמריקאית Big box Kmart, שעם השלמת המיזוג הקימה את . במהלך שנות ה-80, סירס הייתה הקמעונאית הגדולה ביותר בארצות הברית. בשנת 2018, ה-31 בגודלה. לאחר מספר שנים של ירידה במכירות, חברת האם של סירס הגישה בקשה לפשיטת רגל ב-15 באוקטובר 2018. כחלק מההסדר נקבע ש-425 חנויות יישארו פתוחות, בהן 223 חנויות של סירס.

סירס פעלה במגדל סירס בשיקגו משנת 1973 עד 1995, ולאחר מכן היה מטה ב, אילינוי משנת 1993 עד 2021, השנה בה הודיעה שתמכור את מתחם המטה. ב-12 בדצמבר 2022, Sears Authorised Hometown Stores, LLC, והחייב המסונף Sears Hometown, Inc, הגישו בקשה להגנה מפני פשיטת לפי צ'פטר 11, וב-26 בדצמבר הודיעו על חיסול 115 חנויות Hometown המופעלות בעיקר על ידי הבעלים.

נכון לאפריל 2024, נותרו 11 חנויות של סירס, עשר בארצות הברית ואחת בפוארטו ריקו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רשתות כלבו
קטגוריה:רשתות שיווק אמריקאיות
קטגוריה:שיקגו: חברות