עיריית חיפה

**עיריית חיפה** היא גוף השלטון המקומי, במעמד של עירייה, האחראי לניהולה השוטף של העיר חיפה. ככל רשות מקומית, עוסקת עיריית חיפה בעניינים מוניציפליים מסוג הסדרת שירותי חינוך, תרבות, רווחה, תשתיות, ניקיון, תברואה וכדומה.

## היסטוריה

בעקבות הקרב על חיפה באפריל 1948 ובריחת ערביי העיר נותרו בעיר רק שניים מחברי המועצה הערביים.

במהלך 1948 התקיים דיון ציבורי לגבי איחוד יישובי מפרץ חיפה לעיריית חיפה. בתחילת נובמבר 1948 מינה שר הפנים יצחק גרינבוים ועדת חקירה לסיפוח
הקריות, בראשותו של מנהל המחלקה לשלטון עצמי במשרד הפנים, ד"ר יעקב וירקליך, איש הציונים הכלליים. שאר חברי הוועדה היו דוד הכהן ופנחס מרגולין, חברי ועדת העירייה; משה פלימן ואריה גרושקביץ, נציגי הקריות; משה גוטל לוין, יו"ר ועד קהילת חיפה (לשעבר); והמהנדס אלחנן ברכיהו (בורוכוב), נציג קק"ל. הרכב הוועדה שיקף איזון בין נציגי מחנה הפועלים למחנה האזרחי, ובין תומכי הסיפוח למתנגדיו. הוועדה קיימה תשע ישיבות בין נובמבר 1948 ליולי 1949. וירקליך ניהל אותה בשלושת ישיבותיה הראשונות, ולאחר הקמת ממשלת ישראל הראשונה והתחלפות השר החליפו הממונה על מחוז חיפה, יעקב ברגמן, שלא היה מזוהה פוליטית.

הוועדה הגישה ב־16 באוגוסט 1949 דו"ח לשר, שסיכם את העמדות השונות שהובעו בפניה ואת עמדות חברי הוועדה. הוועדה המליצה על סיפוח מידי של קריית חיים, קריית ים והשטחים ממערב ומדרום; להשאיר להכרעתו של השר את החלק המערבי של אזור התעשייה ואת קריית ביאליק; ולדחות את סיפוחם של שאר השטחים, שרוב חברי הוועדה התנגדו לצירופם לחיפה.

ב־13 באוקטובר הציע שר הפנים חיים משה שפירא לספח את המפרץ כולו לחיפה ולהקים בקריות מועצות משנה, בהתאם להצעה של אליהו מירון, מנהל המחלקה לשלטון עצמי. מירון הציע הסכם מפורט בין עיריית חיפה לעיריות המשנה, כשעיריית חיפה תטיל את המיסים העירוניים ולכל עיריית משנה תהיה ועדת הערכה משלה שבה ישתתף נציג העירייה. אזור התעשייה, לפי הצעתו, צריך להוות חלק בלתי נפרד משטח העירייה, וניתן יהיה לשקול עבורו הקלות במיסים. בהתאם להצעתו הוחלט לבחור ועדה שתורכב משני נציגי משרד הפנים, שני נציגי העירייה, ונציגי האזורים המועמדים לסיפוח, שתדון בהצעה ותגיש את מסקנותיה בתוך שבוע. מהלך הדיונים הסתבך הסיפוח, וקריית ביאליק, קריית מוצקין וקריית אתא התנגדו לסיפוח.

ב־4 ביוני 1950 קיימה עיריית חיפה מסיבה לכבוד סיפוחם של קריית חיים, קריית שמואל, קריית חשמל והחלק המזרחי של אזור התעשייה לשטחה. כמה גושים שהושמטו מצו הסיפוח המקורי צורפו בצו שנחתם ב־10 ביולי.

החלק המערבי של אזור התעשייה, שהפך לנמל הקישון נותר כמובלעת בשטחה של חיפה וסופח לה רק בנובמבר 1956 לאחר השלמת בנייתו של הנמל.

ביולי 1978 הכריז שר הפנים יוסף בורג על הקמת מועצה מקומית ברובע קריית חיים, מועצת המשנה הראשונה בישראל.

## מבנה פוליטי
בראש הפירמידה הפוליטית של חיפה עומד ראש העירייה, הנבחר אחת לחמש שנים בבחירות אישיות. במקביל לבחירת ראש העירייה נבחרים, בפתק הצבעה נוסף ובמעטפה נפרדת, חברי מועצת העיר המתמודדים ברשימות שונות, שאינן בהכרח מקבילות לרשימות המתמודדות לכנסת בפוליטיקה הלאומית.

ראש העירייה הנבחר זקוק לתמיכתם ואמונם של חברי מועצת העיר, וכדי להשיג חופש פעולה רחב, ירכיב על פי רוב קואליציה גדולה ככל האפשר. ראשי סיעות הקואליציה מתמנים בדרך כלל לסגניו או ממונים לתפקידים בכירים בעירייה.

### מועצת העיר
מועצת העיר חיפה מורכבת מ-31 חברי מועצה הנבחרים, כאמור, במסגרת רשימות שונות בנפרד מראש העירייה. היא מוסמכת על ידי תושבי העיר להחליט בעניינים הנוגעים להם והנמצאים על סדר היום העירוני. בידי המועצה הסמכות לחוקק חוקי עזר עירוניים ולפקח על אכיפתם, לבקר את פעילות העירייה, לדון במדיניות העירייה ובתוכניותיה, לאשר מינוי בכירים לתפקידים שונים בעירייה, וכן לאשר את תקציב העירייה ולקבל החלטות שונות הנוגעות לו.

בישיבות המועצה מתקיימים דיונים והצבעות הנוגעים להחלטות הוועדות השונות ולענייני הניהול השוטף, עולות הצעות לסדר היום ומובאות שאילתות לנציגי העירייה. ישיבות המועצה מהוות במה לחברי המועצה, בעיקר לחברי האופוזיציה, להעלאת נושאים החשובים להם לדיון גלוי.

בישיבת העירייה שנערכה ב-22 בינואר 1951, קבע ראש העירייה אבא חושי, בצעדו הראשון בתפקיד, כי ישיבות מועצת העירייה ייערכו בדלתיים פתוחות וזאת על מנת שכל הדיונים יהיו פומביים. עד החלטה זו היו כל ישיבות העירייה נערכות בדלתיים סגורות. ישיבות המועצה מתקיימות מדי יום שלישי בראשית כל חודש.

### חברי מועצת העיר
**הרכב מועצת העיר:**

#### כהונה 13 (2008-2013)

#### כהונה 14 (2013-2018)

#### כהונה 15 (2018-2024)

בחודש יולי 2021 קמה התאגדות כנגד ראש העיר המכהנת בשם "מועצת השינוי" או "מועצת השינוי והשפיות" (כפי שהם מכנים את עצמם). "מועצת השינוי" מתנגדת לראש העיר ואף הצליחה לשלול את שכרם של שלושה מסגניה (שהירה שלבי, דוד עציוני ולזר קפלון) ולמנות שני סגנים בתואר מטעמם (סופי נקש ושמשון עידו). מתוקף כך מועצת העיר הייתה "מועצה לעומתית" ולקליש רותם לא היה רוב במועצה.

#### כהונה 16 (2024-הווה)

### הוועדות
בדומה לכנסת, גם למועצת העיר ישנן ועדות המהוות מוסדות משנה המופקדים על עניינים ספציפיים.

ועדות החובה (ועדות שכל רשות מקומית חייבת להקים) הפועלות לצד מועצת העיר הן: ועדת מכרזים, ועדת ביטחון, ועדת מל"ח, ועדת הנחות, ועדת ערר על שומת הארנונה, ועדת תמיכות, ועדת כספים, ועדה לענייני ביקורת, ועדה לקליטת עלייה, ועדה לבטיחות בדרכים, ועדת חינוך וועדת איכות הסביבה. מליאת מועצת העיר משמשת ועדה המקומית לתכנון ולבנייה. ועדה נוספת היא ועדת הנהלה, המורכבת מנציגי סיעות הקואליציה והדומה באופייה להנהלת הקואליציה בכנסת.

לצד ועדות החובה, ישנן גם ועדות רשות שהקימה המועצה, והן: ועדת קניות, ועדת נכסים, ועדת תרבות, ועדת נוער, ועדת ספורט, ועדת שמות, ועדת תברואה, ועדת רווחה, ועדה תורנית, ועדת בריאות, ועדת פיטורין, ועדת ערר על הוצאה לפנסיה מוקדמת, ועדת רישוי עסק, ועדת ביטוחים, ועדת מינוי עורכי דין ושמאים וועדת אגרות.

## ראשי העירייה
[שמאל|ממוזער|250px|[שבתי לוי, ראש העיר הראשון של חיפה לאחר מלחמת העצמאות]]
[שמאל|ממוזער|250px|[אבא חושי, ראש העיר השני של חיפה לאחר מלחמת העצמאות]]
עד שנת 1940 היו מרבית התושבים בחיפה ערבים ולכן ראשי העיר היו ערבים. בשנת 1940 הפכו היהודים לרוב, דבר שהתבטא גם בבחירות לראשות העיר עם בחירתו של ראש עיר יהודי ראשון.
* 1873–1877: **[[נג'יב אפנדי אל-יאסין]]**
* 1877–1881: **[[אחמד אפנדי ג'לבי]]**
* 1881–1884: **[[מוסטפא בר אל-סאלח]]**
* 1884–1903: **[[מוסטפא פאשה אל-ח'ליל]]**
* 1903–1910: **[[ג'אמל צאדק]]**
* 1910–1911: **[[רפעת אל-צאלח]]**
* 1911–1913: **[[אברהים אל-ח'ליל]]**
* 1913–1920: **[[חסן שוכרי]]**, על שמו נקרא הרחוב בשכונת הדר הכרמל בו שוכן בניין העירייה
* 1920–1927: **[[עבד אל-רחמן אל-חאג']]**
* 1927–1940: **[[חסן שוכרי]]**
* 1940–1951: **[[שבתי לוי]]**, ראש העיר היהודי הראשון. על שמו נקרא רחוב התפר בין הדר הכרמל לואדי ניסנאס.
* 1951–1969: **[[אבא חושי]]**, על שמו נקרא ציר מרכזי בעיר - שדרות אבא חושי; האזור בו נמצאת אוניברסיטת חיפה שהוקמה ביוזמתו נקרא "רמת אבא חושי", ובנווה שאנן נמצא המרכז הקהילתי בית אבא חושי שנקרא על שמו.
* 1969–1973: **[[משה פלימן]]**, על שמו המרכז הגריאטרי-שיקומי פלימן, בית הספר עירוני ה' וכן רחוב ראשי במבואותיה הדרומיים של העיר.
* 1973–1975: **[[יוסף אלמוגי]]**, על שמו נקראת שכונת רמת אלמוגי.
* 1975–1978: **[[ירוחם צייזל]]**, על שמו קרויה דרך ראשית בעיר התחתית.
* 1978–1993: **[[אריה גוראל]]**, על שמו קרוי הרכבל שהוקם ביוזמתו.
* 1993–2003: **[[עמרם מצנע]]**, עזב לאחר זכייתו בבחירות לראשות מפלגת העבודה.
* 2003: **[[גיורא פישר]]**, היה ראש עיר זמני לאחר התפטרות עמרם מצנע.
* 2003–2018: **[[יונה יהב]]**, בעבר כיהן כחבר מפלגת העבודה וח"כ מטעמה אך לאחר מכן עבר למפלגות קדימה וכולנו.
* 2018–2024: **[[עינת קליש רותם]]**, האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד. בעבר הייתה אדריכלית ומתכננת ערים.
* 2024 ואילך: **[[יונה יהב]]**, ראש עיריית חיפה לשעבר ששב לתפקיד לאחר שהודח. כיהן בעברו כח״כ מטעם מפלגת העבודה.

## בניין העירייה
שמאל|ממוזער|250px|בניין עיריית חיפה

בניין עיריית חיפה נמצא בשכונת הדר הכרמל, אל מול גן הזיכרון. הוא נבנה בסגנון מונומנטלי מנדטורי בריטי, ונחנך ב-29 ביוני 1942. המבנה תוכנן על ידי האדריכל בנימין חייקין. המבנה משמש את העירייה, אולם בשל מחסור במקום, הועברו חלק ממשרדיה למבנה מלון שעמד מאחורי בניין העירייה. משרד ראש העיר ומליאת מועצת העיר נותרו בבניין המקורי.

## פרס יקיר חיפה

אות יקיר חיפה הוא עיטור הוקרה המוענק מדי שנה על ידי ראש עיריית חיפה לנבחרים מבין ותיקי חיפה, שעסקו בפעילות ציבורית למען העיר ותושביה במהלך חייהם, כאות תודה והוקרה על תרומה ארוכת שנים לעיר ולמדינה. האות מוענק אחת לשנה, ל-18 אנשים שנבחרים מקרב ההמלצות והמועמדויות שהוצגו.

בין המעוטרים באות: שלום ואנו, שבח וייס, עמירם חרלף, אברהם ב. יהושע, עמוס כרמלי, צפורה לסקוב, דוד לסקוב, אפי נצר, אברהם סכנין ומשה עמאר.

## אתגרי העיר חיפה
בעשורים האחרונים העיר חיפה, קהילתה ומועצת העיר עומדים בפני מספר אתגרים. ראשית, על אף היותה העיר השלישית בגודלה חיפה מתמודדת עם הגירה שלילית; שנית, אזור התעשייה המזהם בסמוך לה מאיים על בריאות הציבור בחיפה וסביבתה; חיפה היא עיר קולטת עלייה ושיעור גדול מתושביה הם תושבי ברית המועצות לשעבר; חיפה נאבקת על בכירותה כבירת הצפון וזאת לצד כוחות כלכליים משמעותיים אשר נותנים יתרון יחסי לערי המרכז; בדומה לערים אחרות חיפה התמודדה עם משבר הקורונה, לצד משבר האקלים העולמי והמשבר הלאומי-משילותי בשנים 2020-2022; חיפה חווה משבר מקומי-סביבתי הכולל מפגשים תדירים של תושבים עם חזירי הבר בכרמל הפולשים למרחב העירוני.

## לקריאה נוספת
*תמיר גורן, **שיתוף בצל העימות - ערבים ויהודים בשלטון המקומי בחיפה**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2008

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* תמונות מאוסף היחידה לשימור אתרים, עיריית חיפה מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה

## הערות שוליים

קטגוריה:חיפה
חיפה