open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הקבינט של ארצות הברית בממשל וודרו וילסון

[250px|ממוזער|שמאל|הנשיא וילסון וחברי הקבינט, [1914]]
**הקבינט של ארצות הברית בממשל וודרו וילסון** כיהן במשך שתי תקופות כהונה נשיאותיות, ממועד השבעת הנשיא וילסון ב-4 במרץ 1913 ועד לסיום כהונתו ב-4 במרץ 1921.

## הרכב הקבינט
הקבינט כלל עשרה בעלי תפקידים. בסך הכל כיהנו בו 19 גברים. שלושה מהם - מנהל הדואר ומזכירי הצי והעבודה - כיהנו בתפקידיהם במשך כל תקופת כהונת הקבינט.

בראשית כהונת הקבינט פוצלה מחלקת המסחר והעבודה לשתי מחלקות נפרדות, שבראשן הוצבו שני מזכירים שהיו לחברי הקבינט.

## חברי הקבינט
### מזכירי מחלקות הממשל
* מזכיר המדינה: ויליאם ג'נינגס ברייאן (1913-1915), רוברט לנסינג (1915-1920), ביינברידג' קולבי (1920-1921)
* מזכיר האוצר: ויליאם גיבס מקאדו (1913-1918), קרטר גלאס (1918-1920), דייוויד פרנקלין יוסטון (1920-1921)
* מזכיר המלחמה: לינדלי גאריסון (1913-1916), ניוטון בייקר (1916-1921)
* התובע הכללי: ג'יימס קלארק מק'ריינולדס (1913-1914), תומאס ואט גרגורי (1914-1919), אלכסנדר מיטשל פאלמר (1919-1921)
* המנהל הכללי של הדואר: אלברט ברלסון (1913-1921)
* מזכיר הצי: ג'וזפוס דניאלס (1913-1921)
* מזכיר הפנים: פרנקלין ליין (1913-1920), ג'ון ברטון פיין (1920-1921)
* מזכיר החקלאות: דייוויד פרנקלין יוסטון (1913-1920), אדווין מרדית' (1920-1921)
* מזכיר המסחר: ויליאם רדפילד (1913-1919), ג'ושוע אלכסנדר (1919-1921)
* מזכיר העבודה: ויליאם בואושופ וילסון (1913-1921)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
וילסון
בן ציון פישלר

**בן ציון פישלר** (1921, ה'תרפ"א – 20 בנובמבר 2019, ה'תשע"ט) היה חוקר הומור, חוקר הלשון העברית, וחבר האקדמיה ללשון העברית.

## ביוגרפיה
בן ציון נולד לאדלר וריטה. גורש לקפריסין במסגרת ההעפלה ועלה ארצה בספינה בג' בשבט ה'תש"ט. היה אוטודידקט: עקב השואה לא השלים את לימודיו בבית הספר התיכון, ומעולם לא קיבל תואר אקדמי כלשהו על אף הידע הנרחב שרכש. למד עברית במחנה המעצר בקפריסין משליח היישוב היהודי בארץ ישראל (לימים פרופסור) דב נוי והשלים בזה את ידיעותיו משכבר בלטינית, יוונית, גרמנית, רומנית ורוסית. היה בעל טור שבועי קבוע בנושאי לשון בעיתון הארץ. נהג לשבת ב ושם ערך את מחקריו.

שנה לפני מותו קיבל את אות יקיר מכון שוקן בספריית שוקן, ונערך ערב לכבודו, בנוכחות אשתו ברכה, לשונאית אף היא, ובניו ספי איש הסיינטולוגיה ומפיק הטלוויזיה רמי.

חקר וניסה להסביר את שירו של איציק מנגר ביידיש ובתרגומים לעברית על מכתב האהבה של מלכת טורקיה לרבינו תם.

הפירוש והשיר הוזכרו בהשקת ספרו של פרופסור אברהם (רמי) ריינר על רבינו תם, בהקשר עם רוחו הנוחה לכעוס של רבינו תם, ועם הצדדים החיוביים שיש לעיתים לכעס במידה.

פישלר מצא את המקור הרומי בכתבי הורציוס לביטוי על הגוי שבא לפני שמאי הזקן וביקש ללמוד את כל התורה על רגל אחת.

## ספריו ומחקריו
פישלר חיבר ספרים שונים, וכתב מאמרים רבים:
* הנחלת הלשון העברית בימי העלייה השנייה (פרקים מהספר באתר מט"ח וקישור לספר הסרוק באתר כותר)
* תשעים ושנים 92 מאמרים של בן ציון פישלר באתר רמב"י של הספרייה הלאומית, אתר המאמרים המדעיים בחקר היהדות.
* הספר לכבוד בן ציון פישלר
*  מנחה לקודש: אסופת מאמרים על לשון ועל הנחלתה מוקדש לשלמה קודש במלאת לו שבעים וחמש שנה / העורכים - חיים רבין ובן ציון פישלר
*  כלשון עמו: אסופת מאמרים בבלשנות שימושית מוקדשת לחיים רבין במלאת לו שישים שנה / העורכים - רפאל ניר ובן-ציון פישלר
*  ספר רוזן / העורכים - עוזי אורנן ובן ציון פישלר
*  אלף אמירות בפורטוגזית יהודית (בפורטוגזית) / בן ציון פישלר

## קישורים חיצוניים
* לזכרו של בן ציון פישלר באתר האקדמיה ללשון העברית
* הרצאה מוסרטת שנערכה לכבודו כשנה לפני מותו (אתר הוצאת שוקן)
* תיאור מאמרו על "אם אלהים רוצה גם מטאטה יורה" (אתר דעת)
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גולי מחנות המעצר בקפריסין
קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:חברי האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:חוקרים ישראלים
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
קטגוריה:אוטודידקטים ישראלים
חנה רייס

**חנה רייס רודוביץ** (בפולנית: **Hanna Reiss**; יולי 1911 – 14 בפברואר 2005) היא חסידת אומות העולם, שפעלה בזמן מלחמת העולם השנייה בלבוב, פולין. חנה, יחד עם שתי חברותיה, מריה דיקר והלנה ביאלק, הסתירה שבעה גברים יהודים בדירה שמצאו עבורם ודאגו לכלכלתם מיולי 1942 ועד יולי 1944.

## קורות חייה
חנה נולדה בשנת 1911 בעיר לבוב שבפולין, בתם של יעקב (ין) ומרים רודוביץ.

### מעשה ההצלה
לפני מלחמת העולם השנייה הכירה חנה את בן זוגה - משה רייס שהיה יהודי. לאחר הפלישה הגרמנית לברית המועצות וכיבושה של העיר לבוב, החל משה לעבוד בשדה התעופה הצבאי שליד לבוב יחד עם בני הזוג של שתי חברותיה של חנה - מריה דיקר והלנה ביאלק.

ביולי 1942, כאשר החלו לשלוח את עובדי שדה התעופה הצבאי למחנה הריכוז ינובסקה, הצליח בן זוגה של הלנה ביאלק – איגנצי רדוונסקי – ליצור קשר עם הלנה ולספר לה שהם עומדים להישלח. ביום המחרת הצליח רדוונסקי לחמוק לצד הארי של העיר יחד עם משה רייס, אברהם דיקר – בן זוגה של מריה – ועוד ארבעה חברים: אלי גלאץ', לייב דרוקייר, שלמה קין ופייגה דרוקר.

חנה, מריה והלנה שיכנו את שבעת הפליטים היהודים בדירתה של חנה, שם הם דאגו לכל צורכיהם, נשאו בהוצאות כלכלתם ודאגו לשלומם. חנה עברה לדירתה של מריה שהייתה ממוקמת ברובע שהוסב להיות גטו למברג, כך שחנה הייתה רשומה כדיירת של הגטו. חנה וחברותיה דאגו ליהודים עד לשחרור העיר לבוב על ידי הצבא האדום בפברואר 1944.

ממוזער|קברה של חנה רייס בחלקת חסידי אומות העולם, בית הקברות קריית שאול

### לאחר המלחמה
עם סיומה של המלחמה, נישאה חנה למשה ובשנת 1950 עלו לישראל ועברו להתגורר בבת ים.

ב-1977 נפטר משה בעלה של חנה.

בשנת 1987 העניק יד ושם לחנה רייס, יחד עם חברתה מריה דיקר, את התואר חסידת אומות העולם.

רייס נפטרה בשנת 2005 ונקברה בחלקת חסידי אומות העולם בבית העלמין קריית שאול.

חנה לא הותירה אחריה ילדים או משפחה.

## ראו גם
* שואת יהודי פולין

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פולניות חסידות אומות העולם
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שהוכרו במבצע חסד אחרון
קטגוריה:פולניות שנולדו ב-1911
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1911
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-2005
קטגוריה:נפטרות ב-2005
קופרה טבסקאן

**קופרה טבסקאן** (באנגלית: **Cupra Tavascan**) היא מכונית חשמלית במרכב קרוסאובר קופה, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שתיוצר על ידי קופרה משנת 2024. היא הוצגה כמכונית קונספט בתערוכת הרכב הבנילאומית של פרנקפורט בספטמבר 2019 ונחשפה בגרסת ייצור ב-8 ביוני 2022. הגיעה לישראל בחודש דצמבר שנת 2024

## עיצוב
דגם הקונספט מעוצב בעיצוב חדש שלא נמצא בשאר דגמי קופרה, היא מציגה בעיקר מראה ספורטיבי הקבוע של החברה ומזכירה בכך מעט את הטויוטה bZ4X קונספט. תא הנוסעים מציג עיצוב עתידי, וכולל מסך מגע מולטימדיה מרכזי בקוטר 13.0 אינץ' ולוח מחוונים דיגיטלי בקוטר 12.3 אינץ'.

## מפרט טכני
בתחום ההנעה קופרה לא חושפת פרטים עד לתחילת השיווק.

## גלריה

קובץ:Cupra Tavascan at IAA 2019 IMG 0790.jpg|מבט אחורי
קובץ:Cupra Tavascan at IAA 2019 IMG 0244.jpg|מבט קדמי
קובץ:Cupra Tavascan wheel.jpg|מבט לגלגל


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

טווסקאן קונספט
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:מכוניות קונספט
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2019
קטגוריה:מכוניות חשמליות
מכון שמיר למחקר

**מכון שמיר למחקר** הוא מרכז מו"פ יישומי אזורי הפועל בגולן.

## היסטוריה
המכון הוקם בשנת 1983 בקצרין בתמיכת משרד המדע והטכנולוגיה ומועצות הגולן ובחסות אקדמית של אוניברסיטת חיפה. בתחילה נקרא "המכון לחקר הגולן", אך ב־2014 שונה שמו ל"מכון שמיר למחקר" על שם יצחק שמיר. בראש המכון עומדים דינה גלעד, מנכ"לית המכון וד"ר ירון דקל, המנהל המדעי. מטרתו העיקרית של המכון היא להוות עוגן אקדמי מחקרי ומנוע צמיחה למחקרים המבוססים על היתרון היחסי של האזור, תוך שמירה על ערכי פיתוח בר קיימא. במכון פועלים כ־80 אנשי צוות, מהם 25 חוקרים בדרגת Ph.D, עוזרי מחקר ומנהלה בתחומים מגוונים של חקלאות, חינוך וחברה, ארכאולוגיה, אקולוגיה וסביבה. המכון מארגן כנסים אקדמיים וימי עיון לאומיים ובין לאומיים, מייעץ למוסדות חינוך והשכלה באזור ונמצא בקשרים עם התעשייה המקומית והארצית.

המכון מפעיל מעבדות מולקולריות, חדרי גידול תרביות, מכשור מיקרוסקופי, גנטי ומיקרוביאלי וכן חממה מתקדמת למחקר בתחום האגרי-טק ופלטפורמה מעבדתית למיקור חוץ בנושא יזמות חקלאית וסביבתית. המכון נמצא בשלב בניית מבנה מעבדות חדשני הכולל 12 מעבדות מתקדמות בשטח של 1,200 מ״ר, המתווספים למבנה המכון שגודלו 1,300 מ"ר.

המכון מנהל ומפעיל את תחנת החקר לתלמידים בתחומי החקלאות והסביבה, את ארכיון הגולן, המתעד את החומר ההיסטורי והמנהלתי של הגולן מאז הקמתו ואת היחידה לחקלאות וחדשנות, הפועלת למתן שירות איכותי ומקצועי לחקלאים, תוך הפיכת הגולן למעצמת אגרי-טק ארצית ובינלאומית.

## קישורים חיצוניים
* 

*
* מכון שמיר למחקר, באתר משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

קטגוריה:קצרין
קטגוריה:אוניברסיטת חיפה: יחידות אקדמיות
קטגוריה:הנצחת יצחק שמיר
מרינה גרנובסקאיה

**מרינה גרנובסקיה** (ברוסית: **Марина Грановская**; ילידת 13 בינואר 1975) היא קנדית-רוסייה, המשמשת כמנהלת מועדון הכדורגל צ'לסי. היא אחראית על תיווך בעסקת החסות של הקבוצה עם נייקי, שתממן 60 מיליון ליש"ט בשנה למועדון עד 2032. היא מתוארת כ'גברת הברזל' והיא נחשבת לאחת ממנהלי המועדונים הטובים ביותר בכדורגל העולמי. בשנת 2018 פורבס דירג אותה במקום החמישי ברשימת "הנשים החזקות ביותר בספורט הבינלאומי".

מרינה גרנובסקיה הייתה העוזרת הראשית של רומן אברמוביץ' במשך למעלה מעשר שנים. היא פיקחה על ההעברות של טימו ורנר, קאי האברץ, חכים זיאש ובן צ'ילוול. בנוסף היא החתימה את טיאגו סילבה.

## קריירה מקצועית
גרנובסקאיה למדה בפקולטה לשפות זרות באוניברסיטת מוסקבה וסיימה את לימודיה בשנת 1997. היא החלה לעבוד בתפקיד עוזרתו האישית של רומן אברמוביץ' בחברת סיבנפט בשנת 1997.

בשנת 2003 עברה ללונדון, שם אברמוביץ' קנה את צ'לסי. היא עבדה גם בחברת Millhouse Capital, חברה נוספת בבעלות אברמוביץ'. מאוחר יותר היא הייתה מעורבת בהעברות ועסקאות חוזיות עבור צ'לסי. גרנובסקיה הפכה לנציגת הבעלים במועדון בשנת 2010, ואז הצטרפה לדירקטוריון צ'לסי ביוני 2013. מאוחר יותר קודמה לתפקיד מנכ"לית צ'לסי בשנת 2014. על פי הטיימס, הקידום שלה הפך אותה ל"אישה החזקה ביותר בכדורגל".

## הערות שוליים

קטגוריה:נשות עסקים רוסיות
קטגוריה:בעלי קבוצות כדורגל באנגליה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:צ'לסי (כדורגל)
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לקנדה
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1975
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1975
דרו ליג

[ממוזער|[ג'יימס הארדן וברנדון ג'נינגס, שניים משחקני ה־NBA שמשתתפים בדרו ליג, במהלך משחק בשנת 2011 מול קבוצת ליגת גודמן.]]
**דרו ליג** (באנגלית: **Drew League**) היא ליגת כדורסל מקצוענית, המתקיימת בכל קיץ בלוס אנג'לס, קליפורניה. הליגה, שהוקמה בשנת 1973, גדלה בפופולריות לאורך השנים, כאשר שחקני NBA השתתפו באופן קבוע במשחקיה.

## היסטוריה
הדרו ליג הוקמה בשנת 1973 על ידי אלווין וילס, שעבד בחטיבת הביניים צ'ארלס ר 'דרו, וכללה בתחילה שש קבוצות. הליגה עלתה בפופולריות בשנות השמונים, עם מספר הולך וגדל של קבוצות (10 בשנת 1985, 14 בשנת 1988) וכמה בתי ספר תיכוניים פופולריים, מכללות ומקצוענים. שחקנים המשתתפים במשחקים. בשנת 1987 קלע קספר וור האב 47 נקודות במשחק האליפות של הדרו ליג. בשנת 1990 אד ריד קבע את השיא בכל הזמנים לנקודות שצברו במשחק בודד עם 64. במהלך מהומות לוס אנג'לס בשנת 1992, החליטו מארגני הדרו ליג להשאיר את הליגה פתוחה, והציעו תמיכה לקהילת דרום לוס אנג'לס.

במהלך השביתה ב-NBA בשנת 2011, הדרו ליג ראתה גידול בפופולריות בגלל מספר גדול יותר של שחקני NBA שהשתתפו, חיפשו מקום להתחרות בו במהלך הקיץ. הנוכחות עלתה ל-800 למשחק. במהלך השנים השתתפו שחקנים ממדינות שונות כמו סין, צרפת, גרמניה, איטליה, יפן וספרד בדרו ליג. בשנת 2012, כדי להתמודד עם מספר האנשים המשתתפים שהשתתפו, הדרו ליג עברה ממכון הכושר ליאון ה 'וושינגטון פארק לבית הספר התיכון קינג / דרו מגנט. בשנת 2013 נייקי החלה לתת חסות לליגה. בשנת 2016, הנוכחות הממוצעת הייתה 1,100. בשנת 2017 הדרו ליג הוצגה במשחק הווידאו NBA Live 18. מאז הקמתה השתתפו יותר מ-20,000 שחקנים בליגה. החל משנת 2019 24 קבוצות מתחרות בדרו ליג, כאשר המספר הגבוה ביותר של הקבוצות המשתתפות היה 28 בעונות הקודמות.

עונת 2020 בוטלה בגלל מגפת הקורונה.

משנת 2022 אדידס נותנת חסות לליגה

## נציבים
* 1973–1982: אלווין ויליס
* 1983 – הווה: אוריס "דינו" סמיילי

## שחקנים בולטים

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ליגות כדורסל בארצות הברית
קטגוריה:לוס אנג'לס: ספורט
ג'ורג' בירנבאום

**ג'ורג' אלי בירנבאום** (באנגלית: **George Eli Birnbaum**; נולד בשנת 1970) הוא יועץ פוליטי יהודי-אמריקאי למפלגות ימין, שהיה מעורב בכמה מערכות בחירות בישראל.

## ראשית חייו
ג'ורג' בירנבאום נולד בלוס אנג'לס להורים יהודים. אביו היה ניצול שואה ממחנה אושוויץ. כאשר בירנבאום היה בן ארבע עברה משפחתו לאטלנטה, שם למד בבית הספר היסודי ובתיכון. לאחר מכן למד לתואר ראשון במדעי החלל במכון הטכנולוגי בפלורידה שם קיבל תואר ראשון במדעי החלל.

## קריירה
בשנת 1992 הצטרף בירנבאום לצוות הקמפיין של חבר הקונגרס בוב מקווין ממדינת אוהיו. בשנים שלאחר מכן עבד גם בקמפיינים בקרוליינה הצפונית, וירג'יניה ופלורידה. במהלך 1996 שימש בירנבאום סגנו של אל ד'אמטו בוועדת הסנאטורים הרפובליקנית, ולאחר מכן ניהל את קמפיין הבחירות הכושל של צ'ארלי כריסט ב-1998 בפלורידה מול הסנאטור המכהן בוב גרהאם.

בשנת 1998 עבר לישראל כדי לעבוד כיועץ לראש הממשלה בנימין נתניהו ושימש כראש לשכתו במשך כשנה וחצי. ב-2003 נכנס בירנבאום לשותפות עם היועץ הפוליטי ארתור פינקלשטיין, וב-2008 סייע לניר ברקת בבחירות המוניצפיליות לראשות עיריית ירושלים.

בעשור השני של המאה ה-21 ייעץ בירנבאום לפוליטיקאים שונים באירופה, ביניהם פטר נצ'אס בצ'כיה, ויטלי קליצ'קו באוקראינה וויקטור אורבן בהונגריה. במקביל המשיך לייעץ לגורמים פוליטיים בישראל, במהלך הבחירות לכנסת השמונה עשרה לאביגדור ליברמן ומפלגת ישראל ביתנו ובמהלך הבחירות לכנסת העשרים וארבע לנפתלי בנט ומפלגת ימינה.

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יועצים פוליטיים יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של פלורידה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
Israelitische Annalen

**Israelitische Annalen** (מגרמנית: איזראליטישה אנאלן. בתרגום חופשי לעברית: **דברי ימי ישראל**) היה שבועון יהודי גרמני, שראה אור בפרנקפורט על המיין במחצית הראשונה של המאה ה-19 בעריכת ההיסטוריון היהודי גרמני הנודע מרקוס יוסט.

השבועון התמקד בחדשות מהעולם היהודי, ובמאמרים על הספרות היהודית ועל ההיסטוריה של עם ישראל.

עמדתו המוצהרת של השבועון בנושאי הדת הייתה נייטרלית והבליטו את העיסוק ההיסטורי, אך מבקריו של יוסט טענו כי אורח חייו ודעותיו האישיות השפיעו על מחקריו. שמעון דובנוב כתב: .

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שבועונים
קטגוריה:עיתונים בגרמנית
קטגוריה:יהדות גרמניה
קטגוריה:תולדות עם ישראל
ג'נה רוז

**ג'נה רוז סברדלו** (באנגלית: **Jenna Rose Swerdlow**; נולדה ב-28 בספטמבר 1998) היא זמרת, שחקנית, רקדנית ודוגמנית אמריקאית, אשר זכתה לתשומת לב תקשורתית רחבה בזכות הסינגל "הג'ינס שלי", לאחר שהסרטון שלו הפך ויראלי ביוטיוב. הקליפ זכה לכ-14 מיליון צפיות, מה שהפך את רוז ל"כוכבת ויראלית".

## קריירה
סוורדלוב הופיע בכמה סרטים וטלוויזיה. האחרונה שבהן יצאה לאקרנים לאחר שפורסמה המוזיקה באינטרנט. היא הופיעה בסרט התיעודי בבימויו של רוברטו סריני, כמו גם בסרט בית העכבר וטייסי הטלוויזיה למען פרקטיקה משפחתית ובאיזה דרך. היא הופיעה גם בפרסומות טלוויזיה, רדיו ואינטרנט; בשנת 2011 עבור חנות OMG ג'ינס בניו יורק, עבור Skechers, Jello ו- Canon.

בפברואר 2009 הכירה מועצת העיר הנטינגטון, ניו יורק בסוורדלו "על תרומתה לקהילת אומנויות הבמה". לאחר יציאתו של "הג'ינס שלי" סוורדלו התראיינה לרשתות חדשות, סוקרה בידיעות והופיעה בשידור חי בקונצרט ביריד המוזיקה ווסטברי.

במארס 2011, מגזין טיים הציג את סוורדלו כאחד משלושת הילדים שעשויים להיות הבאים לזכות בתהילה נגיפית בדומה לרבקה בלק. עיתונאים ביצעו השוואות בין סוורדלוב לבלק, מכיוון ששתי הנערות הפיקו סרטונים שנכנסו לאותו ז'אנר של פופ מסטיק, "הוטחו על ידי המבקרים כפרובוקטיביים מדי", ושתיהן קיבלו משוב חזק מהציבור. הסרטונים שלה היוו השראה למיקסים, האטה / מהירות, פרשנות, שפת-סינכרון וניתוח ביוטיוב. בשנת 2012 נפרצה נוכחותו המקוונת של סברדלוב; חשבון הטוויטר שלה, ערוץ היוטיוב וכתובת AOL הושחתו ב"צלבי קרס ונאשמים נאציים". לפני הפיגוע, צבר ערוץ היוטיוב שלה 25 מיליון צפיות בסך הכל.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות אמריקאיות
קטגוריה:שחקנים אמריקאים
קטגוריה:רקדניות אמריקאיות
קטגוריה:רקדנים אמריקאים
קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:דוגמנים אמריקאים
קטגוריה:פזמונאיות אמריקאיות
קטגוריה:פזמונאים אמריקאים
קטגוריה:יוטיוברים אמריקאים
קטגוריה:יוטיובריות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1998
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1998
סמושאיי

**סמושאיי** (בהונגרית: **Szamossályi**) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית סמושאיי קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-903 תושבים בשנת 1990 עד 718 תושבים בשנת 2020.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מתקופת הברונזה.

## יהודי סמושאיי
יהודים ראשונים התיישבו בסמושאיי במחצית השנייה של המאה ה-19 לאחר שבעלי האחוזות בסביבה הסירו את התנגדותם להתיישבות זרים על אדמותיהם.

לאחר שהקהילה התפתחה וגדלה והגיעה ל-144 נפשות, החלו צעירי הקהילה לעזוב אותה לטובת יישובים גדולים יותר בהם היו יותר סיכויים למצוא פרנסה.

אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה, גויסו יהודים מהכפר לפלוגות עבודה בשרות הצבא ההונגרי שלחם לצד הגרמנים בחזית המזרחית.

במרץ 1944 נכנס הצבא הגרמני להונגריה. ואחרי חג הפסח, נצטוו היהודים בכפר להישאר בבתיהם. לאחר חצות פרצו כוחות משטרה לבתי היהודים, הוציאו אותם בכוח והעמיסו אותם על עגלות. הם לא הורשו לקחת עמם דבר, גם לא מזון. היהודים נלקחו לגטו מאטסלקה ובסוף חודש מאי 1944 שולחו משם למחנה ההשמדה אושוויץ.

בקרחת יער קטנה בכפר עדיין קיים בית קברות יהודי ישן ובו כ-11 מצבות של יהודים חלקן שבורות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
חיה גילאור

**חיה גילאור** (4 בפברואר 1924 – 15 בינואר 2018) הייתה סופרת ילדים ישראלית.

## קורות חיים
גילאור נולדה במוקצ'בו, צ'כוסלובקיה (כיום בתחומי אוקראינה) כחיה פרידמן. היא למדה בגימנסיה ריאלית והייתה פעילה בתנועת השומר הצעיר ולמדה עברית.

במלחמת העולם השנייה נשלחה למחנה ההשמדה אושוויץ. לאחר שחרורה, יצאה מטעם תנועת השומר הצעיר לבודפשט בהונגריה להכשרה ולצורך הוראת עברית. לאחר מכן שבה לפראג ומשם עלתה ארצה ב-1946.

עלייתה לארץ של גילאור הייתה בלתי לגאלית והיא נעצרה בידי הבריטים ונכלאה במחנה המעצר בעתלית. לאחר שחרורה השתקעה בקיבוץ המעפיל. היא נישאה לישראל גילאור שהיה ממייסדי הקיבוץ, ולהם נולדו 4 ילדים.

גילאור עסקה בהוראה במשך עשרים וארבע שנים ועבדה במפעל "תגה" - שותפות מוגבלת בבעלות הקיבוץ, העוסקת בייצור ובשיווק גרביים והלבשה תחתונה.

היא נפטרה בשנת 2018 ונטמנה בבית העלמין בקיבוץ המעפיל.

## יצירותיה
כתביה של גילאור יצאו לאור, וכמו כן התפרסמו ברדיו, ובעיתוני ילדים ונוער.

**ספריה**:
* קוביות קוביות : שירים (תל אביב : ספרית פועלים, תשמ״ד 1983) - איורים – עידית שולמן
* אומי והסערה הנוראה (קריית גת : דני ספרים, 1994) - איורים – שרה בת-אור
* נוצות לבנות (קריית גת : דני ספרים, 1996) - איורים – יפעת נחשון
* סופו של משחק (תל אביב : מורשת, תשנ״ו 1996) - איורים – כריסטינה קדמון
* חגיגה בגשם (קריית גת : דני ספרים, 1998) - איורים – נורית צרפתי
* הגנב (תל אביב : ידיעות אחרונות : ספרי חמד, 1999) - איורים – כריסטינה קדמון
* הצלקת (קריית גת : דני ספרים, 1999) - איורים – נורית צרפתי
* הטיול המיוחד של ירון ורינת (קרית-גת : דני ספרים, 2000) - איורים – ורדה לבני
* פלא נשיקות ועוד : סיפורים קצרצרים מאד (תל אביב : ידיעות אחרונות : ספרי חמד, 2001) - איורים – אודי ליכטשיין
* הדבר היפה ביותר : על אהבות נעורים (קרית-גת : דני ספרים, 2003) - איורים – אור קוברינסקי
* חגיגה ביער (קריית גת : דני ספרים, 2004) - איורים – מיכל פרומר
* דסקית של חייל : סיפורים מהחיים (קריית גת : דני ספרים, תשס״ה 2005)

## לקריאה נוספת
* **חובב, לאה.** בצחוק ובדמע : עיון ביצירותיה של חיה גילאור. מעגלי קריאה, חוב' 29 (תשס״ג 2002), עמ' 56–65.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות ילדים ונוער ישראליות
קטגוריה:ישראליות ילידות צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ישראליות ילידות אוקראינה
קטגוריה:ניצולות השואה: אוקראינה
קטגוריה:ניצולי השואה: צ'כוסלובקיה
קטגוריה:עולות לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מורות בישראל
קטגוריה:בוגרות השומר הצעיר
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:המעפיל: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בהמעפיל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2018
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
קלצ'ינסק

**קלצ'ינסק** (ברוסית: **Кала́чинск**) היא עיר ברוסיה במחוז אומסק.

## היסטוריה
בשנת 1755 באזור נעשה גישוש ראשוני. בין 1783–1794 במקום הוקם כפר **קלצ'יקי**. ב-1795 התגוררו כאן כבר 14 משפחות אשר מנו 130 אנשים.

עד 1816 מספר המשפחות בכפר הוכפל והיו כאן 203 תושבים. לאחר ביטול הצמיתות באימפריה הרוסית אוכלוסיית המקום החלה לגדול. תמריץ נוסף אשר גרם להתפתחות נוספת של המקום הייתה בניית מסילת הרכבת הטרנס-סיבירית ב-1896, אז כבר התגוררו כאן 400 איש, ב-1904 היו כבר 691 תושבים.

בראשית 1918, לאחר המהפכה, התקיימה כאן ישיבה ראשונה של המועצות. במרץ 1918 התרחש במקום מרד כנגד השלטונות הקומוניסטיים בעקבות רצון להלאים רכוש פרטי. לאחר מכן נכנסו לכאן הכוחות הלבנים שר הוציאו להורג את הבולשביקים המקומיים.

ב-21 בנובמבר 1919 הצבא האדום כבש את קלצ'ינסק.

ב-1922 בקלצ'ינסק היו 521 בתי אב שמנו 3,967 תושבים. ב-1943 קלצ'ינסק הפכה למושבת פועלים וב-1952 קלצ'ינסק קיבלה מעמד של עיר.

בתקופת מלחמת העולם השנייה פעלו כאן בית חולים לפצועי מלחמה, בית ספר להכשרת צלפים פנימייה ילדים אשר פונו מלניגרד הנצורה.

## אוכלוסייה
אוכלוסיית קלצ'ינסק לפי שנים:

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מחוז אומסק: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1794
מאשה קלו

**מאשה קלו** (25 בנובמבר 1935 – 4 באוגוסט 2019) הייתה ספרנית, סופרת, משוררת ומתרגמת ישראלית.

## ביוגרפיה
מאשה קלו נולדה בסובאלק, פולין. בשנת 1939, עם פרוץ המלחמה, עברה עם משפחתה לרוסיה.

ב-1949, עלתה לארץ והשתקעה בגבעתיים. שירה הראשון פורסם ב-1976 בשבועון "דבר לילדים". מאז פרסמה כ-150 שירים מקוריים ומתורגמים ו-12 ספרי ילדים.

את שירה "כוכב מטייל" הלחין שם טוב לוי וביצע דודו זכאי.

קלו עבדה כספרנית בספרייה למדעים מדויקים ולהנדסה באוניברסיטת תל אביב. ביתה היא הסופרת ענת קלו לברון.

היא הלכה לעולמה בשנת 2019 ונטמנה בבית עלמין ירקון.

## יצירותיה
* פרח קט (תל אביב : יזרעאל, תשל"ז 1976)
* ציירתי לי עפיפון (תל אביב : יזרעאל, תשל"ט 1979) - איורים - בינה גבירץ
* מחר אלך ללמוד (ירושלים : דביר, תשמ"ב 1982) - איורים - אורה איתן
* יפית הלכלוכית (מאת יוליוס לוטיה) (תל אביב : מודן, 1984) - גרסה עברית ועיבוד - מאשה קלו
* עולמה של הולי הובי (תל אביב : מודן, תשמ"ד) - גרסה עברית ועיבוד - מאשה קלו
* הברוזה המבלבלת / על-פי יאן בז'כוה (תל אביב : דביר, תשמ"ו 1986) - ציורים - ליאת בנימיני אריאל
* הכלב בים (תל אביב : מודן, 1992) - איורים - בינה גבירץ
* הפתעות בשקיות (ירושלים : כרטא, תשנ"ה 1995) - איורים - גיל-לי אלון קוריאל
* החידות הראשונות שלי (תל אביב : לומדן, 1997) - איורים - גיל-לי אלון קוריאל
* אני אוהב את השכונה (קריית גת : דני ספרים, 1997) - איורים - טלי קריבולט
* חידות קטנות לחגים ולעונות (בן שמן : מודן, 2002) - איורים - גיל-לי אלון קוריאל
* מכתב לניבי הנמרונת (בן-שמן : מודן, 2007) - איורים - הלה חבקין ; עריכה - עפרה גלברט-אבני

## לקריאה נוספת
* סופרים קוראים - מאשה קלו (יוטיוב)
* איזה צבע יש לשיר - מאשה קלו - מאזניים - חודש אפריל 2008

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרות ילדים ונוער ישראליות
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:ישראליות ילידות פולין
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ספרניות ומידעניות ישראליות
קטגוריה:ספרנים ומידענים ישראלים
קטגוריה:ספרני אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:מתרגמות ישראליות
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולות לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות ירקון
קטגוריה:גבעתיים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2019
תחנת מיצ'ורינסקי פרוספקט

**מיצ'ורינסקי פרוספקט** (ברוסית: **Мичуринский проспект**) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו סולנצבסקאיה.

התחנה ממוקמת ברובע ראמנקי במוסקבה וקרויה על שם רחוב באותו שם.

התחנה נפתחה ב-30 באוגוסט 2018 ובעתיד היא תחובר במעבר עם תחנה באותו שם בקו הטבעת הגדול.

מיצ'ורינסקי פרוספקט היא התחנה התת-קרקעית למחצה הראשונה במטרו של מוסקבה.

התחנה, שתוכננה על ידי תאגיד בניית הרכבות של סין , מלאה באלמנטים שמושפעים הרבה מהתרבות הסינית, כחלק מההסכם עם התאגיד.
ממוזער|מרכז|600px|מיצ'ורינסקי פרוספקט, התחנה התת-קרקעית למחצה הראשונה במטרו של מוסקבה
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

מיצ'ורינסקי פרוספקט
דג הקשת

**דג הקשת** (במקור: **Der Regenbogenfisch**) הוא ספר ילדים מאת הסופר השווייצרי מרכוס פיסטר. הספר תורגם ללמעלה מ-60 שפות ומכר מעל 30 מיליון עותקים. הוא זכה ב"פרס כריסטופר לספרות ילדים" ובפרס מועצת הילדים האמריקאית. הספר אף עובד לסדרת טלוויזיה מונפשת בשם "דגי דג הקשת".

## עלילה
דג הקשת הוא דג בעל קשקשים צבעוניים, נוצצים ומרהיבים. הדגים האחרים מאוד היו מעוניינים להיות בעלי קשקשים כמו שיש לו. יום אחד דג כחול קטן מבקש מדג הקשת אם הוא יכול להביא לו קשקשים בצבע כסף. הוא מסרב בדרך לא מנומסת. הדג הכחול מספר לדגים האחרים שדג הקשת הוא גס רוח ולא נחמד, כתוצאה מכך הדגים לא רוצים לשחק איתו יותר.

חברו כוכב הים מציע לו ללכת לתמנון החכם על מנת לבקש עצה. כשהוא הולך למערה בה גר התמנון התמנון אומר לו שציפה לבואו. הוא מספר לו שהגלים סיפרו לו את סיפורו והוא נותן לו את עצתו שהוא חייב לחלוק עם הדגים האחרים את הקשקשים שלו. הוא אומר לו שהוא עלול כבר לא להיות הדג היפה ביותר, אך עם זאת הוא יילמד איך להיות שמח. דג הקשת אומר שהוא לא יכול לתת למישהו אחר את הקשקשים שהוא אוהב והתמנון נעלם בענן של דיו.

כשדג הקשת פוגש את הדג הכחול הקטן בפעם השנייה הוא נותן לו קשקש בצבע כסף והוא רואה את שמחתו של הדג הכחול, לאחר מכן הוא פוגש את הדגים האחרים מחבורתו ומחלק לכל אחד מהם קשקש, לבסוף לכל לכל אחד מהדגים באוקיינוס יש קשקש כסף נוצץ אחד ודג הקשת מאושר אף על פי שנשאר לו רק קשקש אחד כמו לכולם.

## קישורים חיצוניים
*
*

קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:ספרות שווייצרית
קטגוריה:ספרים שעובדו לסדרות טלוויזיה
תחנת וורוביובי גורי

**תחנת וורוביובי גורי** (ברוסית: **Воробьёвы горы**) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו סוקולניצ'סקאיה. ממוקמת על גבול הנפות, גגארינסקי, חמובניקי וראמנקי.

התחנה קרויה על שם האזור ההיסטורי וורוביובי גורי.

תחנת וורוביובי גורי נפתחה ב-12 בינואר 1959 והייתה סגורה בגלל עבודות שיפוץ בין 1983 עד 2002.

התחנה נבנתה על פי פרויקט מיוחד בשכבה התחתונה של גשר המטרו לוז'נצקי  מעל נהר מוסקבה. זו תחנת המטרו הראשונה ברוסיה הממוקמת על גשר מעל נהר.

## גלריה

קובץ:Воробьёвы горы.JPG|כניסה לתחנה
קובץ:Moscow 2008-06-26 Luzhniki Metro Bridge.jpg|מבט מלמעלה


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

וורוביובי גורי
Reckless

**Reckless** (בעברית: **לא זהיר**) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדיסון ביר. השיר יצא לאור ב-4 ביוני 2021, על ידי חברות התקליטים אפיק ואקסס, כסינגל ראשון מתוך אלבום עתידי.

## רקע והוצאה
ב-24 במאי 2021, צייצה ביר בטוויטר כי בקרוב היא תוציא את השיר האהוב עליה אי פעם שהיא כתבה. ארבעה ימים לאחר מכן, ב-28 במאי, הכריזה ביר רשמית על יציאתו של השיר, וצירפה טיזר בן חצי דקה מהקליפ. בהמשך, חשפה ביר כי הקליטה את השיר כבר באוקטובר 2020. ב-31 במאי, פרסמה ביר את עטיפת השיר.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם כ-800 אלף השמעות ביומו הראשון. נכון ל-22 ביוני 2021, צבר השיר למעלה מ-9 מיליון השמעות.

## ביקורות
עם פרסומו, זכה "Reckless" לביקורות חיוביות ושבחים רבים. במגזין האופנה *Clash* כונה השיר "קטע פופ בוגר להפליא". ב-Hypebae נכתב כי השיר "מדגים את קולה המרגיע של ביר".

## קרדיטים

* מדיסון ביר – שירה, כתיבה, הפקה, הלחנה
* לירוי קלמפיט – כתיבה, הפקה, הלחנה, קולות רקע, בס, תופים, גיטרה, תכנות
* טים סומרס – כתיבה, הפקה, הלחנה, קולות רקע, תופים, קלידים, תכנות
* ג׳רמי דוסולייה – כתיבה, הלחנה
* רנדי מריל – מאסטרינג
* מיץ' מקארת'י – מיקסינג
* קינגה באצ'יק – מיתרים

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לירוי קלמפיט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
חיים לוטן

**חיים לוטן** (נולד ב-15 בפברואר 1952) הוא פרופסור, קרדיולוג בכיר, ששימש כמנהל מערך הלב בבית החולים הדסה עין כרם.

## ביוגרפיה
לוטן סיים את ההכשרה הרפואית בפקולטה לרפואה ב במרכז הרפואי הדסה בשנת 1979 וסיים את התמחותו בקרדיולוגיה בשנת 1987.

בין השנים 1987 ל-1989 עשה התמחות-על במחקר בקרדיולוגיה התערבותית וגרעינית ופיתוח דימות תהודה מגנטית באגף הלב וכלי הדם באוניברסיטת אלבמה בבירמינגהם, אלבמה, ארצות הברית.

בשנת 1996 מונה למנהל תחום קרדיולוגיה התערבותית וצנתור לב במרכז הרפואי הדסה בירושלים.

בשנת 2000 מונה למנהל מכון הלב במרכז הרפואי הדסה.

בשנת 2006, יחד עם פרופסור רפאל ביאר, ייסדו את הקונגרס הבינלאומי השנתי המוביל של ה–ICI (חדשנות בקרדיולוגיה התערבותית) ואת האקדמיה לחדשנות.

החל משנת 2009 קיבל מינוי כפרופסור לרפואה (קרדיולוגיה) מהפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים.

החל לכהן כנשיא האיגוד הקרדיולוגי הישראלי ממאי 2011 עד אפריל 2013.

פרופסור לוטן הוא יו"ר ועדת ההסמכה והרישוי של משרד הבריאות לסטנטים כליליים, והיה מעורב במספר מיזמים ביו-רפואיים ושירת כמנהל רפואי יועץ רפואי בסטארטאפים רפואיים רבים בתחום הקרדיולוגיה ההתערבותית והדמיית הלב.
יחד עם ד"ר יעקב נחמיאס ייסד את הקורס הבינתחומי לתהליכי חדשנות ביו-רפואית באוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנת 2018 נבחר על ידי חברי מועצת המנהלים של האיגוד הלאומי לקרדיולוגיה בסין לחבר בקבוצת "ידידים בינלאומיים" יחד עם 11 קרדיולוגים מהמובילים בעולם אשר תרמו תרומה משמעותית לפיתוח רפואת לב וכלי דם בסין.

## הערות שוליים

קטגוריה:קרדיולוגים ישראלים
קטגוריה:סגל מרכז רפואי הדסה
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:יועצים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
Good in Goodbye

**Good in Goodbye** (בעברית: **טוב בלהתראות**) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדיסון ביר. השיר יצא לאור ב-31 בינואר 2020, על ידי חברת התקליטים אפיק רקורדס, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה שלה *[[Life Support]]*.

## רקע והוצאה
ב-25 בינואר 2020, הכריזה ביר על יציאתו של השיר ברשתות החברתיות, וצירפה טיזר לקליפ.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-98 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
ב-31 בינואר 2020, יום יציאתו של הסינגל, פורסם הווידאו קליפ הנלווה לשיר בערוץ היוטיוב של ביר.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מדיסון ביר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
בנג'מין שמפני

**בנג'מין שמפני** ( באנגלית:**Benjamin Champney** ; 20 בנובמבר 1817- 11 בדצמבר 1907) היה צייר אמריקאי, ששמו הפך לשם נרדף לאמנות ״ההרים הלבנים״ במאה ה -19 והיה מייסד מועדון האמנות של בוסטון.

## ביוגרפיה
שמפני נולד בניו איפסוויץ', ניו המפשייר. הוא ביקר לראשונה בקונווי בשנת 1838.

בשנת 1841, שמפני נסע לצרפת ללמוד, וחזר לבוסטון בשנת 1846, ואז חזר לאירופה כדי לצייר פנורמה של נהר הריין. הוא שב לבוסטון בשנת 1848 והציג את הפנורמה שם בדצמבר. לאחר מכן היא הוצגה בווסטר, מסצ'וסטס, ניו הייבן, קונטיקט וניו יורק. בשנת 1854 הוא נסע עם ג'ון פרדריק קנסט למסע ציור לגרמניה ושווייץ. הפנורמה נהרסה בשריפה בעיר ניו יורק באוקטובר 1857.

בשנת 1850 חזר שמפני להרים הלבנים עם חברו ג'ון קנסט. ההתלהבות והציורים שלהם משכו מספר גדול של אמנים מבוסטון וניו יורק לאזור קונווי.

בשנת 1853 התחתן שמפני וקנה בית בקונווי. זה היה בית הקיץ שלו במשך יותר מחמישים שנה. הסטודיו שלו היה מרכז חברתי ידוע, וביקרו בו אנשים רבים מכל רחבי הארץ.

בשנת 1855 הפך שמפני למייסד מועדון האמנות של בוסטון, ובשנת 1856 לנשיא שלו.

בשנת 1900 פרסם אוטוביוגרפיה, זיכרונות שישים שנה לאמנות ואמנים.

שמפני נפטר בביתו בוובורן, מסצ'וסטס, ב־11 בדצמבר1907.

דוגמאות לציוריו ניתן לראות היום בחברה ההיסטורית של ניו המפשייר בקונקורד, ניו המפשייר. מוזיאון קורייר לאמנות במנצ'סטר, ניו המפשייר. בספרייה הציבורית וובורן בוובורן, מסצ'וסטס ומוזיאון ההרים הלבנים ועוד.

כהוקרה על תרומתו הייחודית והמתמשכת לאמנויות ולתרבות של בוסטון, נקראה לכבודו סמטת אבן מרוצפת, ״שמפני פלייס״, בביקון היל ההיסטורית, בוסטון. הוא מוזכר בסמן היסטורי בניו המפשייר, לאורך כביש 16 בניו המפשייר בקונוויי.

## גלריה

File:1873 NorthMoatMtn byBChampney NHHistoricalSociety.jpg

File:Benjamin Champney - Mount Washington.jpg

File:Benjamin Champney - Thompson Falls and the Saco Valley.jpg

File:Peace and Harmony, Mount Washington from the Intervale, North Conway, by Benjamin Champney, 1865, oil on canvas - Peabody Essex Museum - DSC07101.jpg


## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי ניו המפשייר
קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1817
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1907
Baby (שיר של מדיסון ביר)

**Baby** (בעברית: **מותק**) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדיסון ביר. השיר יצא לאור ב-21 באוגוסט 2020, על ידי חברת התקליטים אפיק רקורדס, כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה שלה, *[[Life Support]]*.

## רקע והוצאה
ב-7 באוגוסט 2020, הכריזה ביר על יציאתו של השיר כסינגל ברשתות החברתיות.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-75 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר פורסם בערוץ היוטיוב שלה ב-21 באוגוסט 2020, ביום צאת הסינגל עצמו.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מדיסון ביר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
יהודית סלע-וינר

**יהודית סלע-וינר** (27 באוקטובר 1923 – 13 ביוני 1997) הייתה פזמונאית, משוררת וסופרת ישראלית, חברת קיבוץ דגניה ב'.
## קורותיה
נולדה לפרץ ואלישבע האס. בסוף שנות ה-30 נשלחה יהודית לארץ ישראל עם עליית הנוער. 
בארץ נשלחה לבן שמן ומשם הגיעה לקיבוץ.
הוריה העפילו לארץ ב-1940 באונית המעפילים "אטלנטיק", אולם הספינה נתפסה בידי הבריטים ונוסעיה הוגלו לאי מאוריציוס ומשם עלו רק ב-1945 לארץ ישראל והצטרפו לבתם.
. אמה עבדה במטבח הקיבוצי ואביה היה מורה לפסנתר. עם בגרותה  עבדה כמורה לריתמיקה ונהגה לכתוב שירים למען ילדי הקיבוץ.

יהודית נישאה לבנימין (בנה) סלע ,  בן הקיבוץ, יליד 1923. לשניים נולדה הבת ענת. בנה נהרג במלחמת העצמאות במאי 1948 בקרב על משטרת צמח.
האס נישאה בשנית לאריה וינר, חבר הקיבוץ.

בשנת 1997 נפטרה ונטמנה בבית העלמין בקיבוץ, ועל מצבתה נכתב "שירת חייך איתנו תמיד".

## יצירותיה
סלע- וינר כתבה שירים רבים, חיברה את המילים להמנון דגניה ב', יצרה את המחזמר "מה טוב יחדיו" וכן את "עשר קופסאות גפרורים - מחזה לגיל הנעורים" שיצא בהוצאת הקיבוץ המאוחד.

### המחזמר "מה טוב יחדיו"
סלע-וינר כתבה את המחזמר "מה טוב יחדיו" שהלחין יקותיאל שור - מורה למוזיקה מכנרת.

המחזמר בוצע בידי ילדי משק עמק הירדן וזכה לביקורות מצוינות. בדצמבר 1962 יהודה בר- נאור, מנהל תיאטרון הילדים "תליל" (תיאטרון לתלמידים וילדים) ביקש להציג את המחזה בהשתתפות ילדים מהתנועה המאוחדת, בבימויו של אברהם ניניו. הצלחת המחזמר המקורי לא חזרה על עצמה, ולאחר 24 הצגות המחזה ירד מהבמות.

שירי המחזמר היו:
* אגדת הכנרת
* אין כמוהו
* ההורה
* המצב במשק
* קריאה למשחק
* שיר בקר
* שיר הבלורה
* שיר החבל
* שיר הירקנים
* שיר הכדור
* שיר המספויניקים
* שיר הפלחים
* שיר התנוקות
* שיר לכרם
* שיר לכת למטבח
* שיר עובדי המטבח
* שיר ערש
* שירו של שמוליק

### החמור הקטן
אחד משיריה המפורסמים של סלע-וינר הוא "החמור הקטן", אשר הלחין יקותיאל שור, וידוע בביצועה של חוה אלברשטיין:

## לקריאה נוספת
* על חגיגות היובל לדגניה א' ועל חמור אחד מפורסם - יומן מסע לחקר 100 שנות תרבות לילדים בקיבוצים

## הערות שוליים

קטגוריה:נשות העלייה החמישית
קטגוריה:עולות בעליית הנוער
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:פזמונאיות ישראליות
קטגוריה:דגניה ב': אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בדגניה ב'
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1997
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997
באטאסק

**באטאסק** (בהונגרית: **Bátaszék**) היא עיר במחוז טולנה בנפת סקסארד שבהונגריה. "האלון הרך" של באטאסק וכנסיית הקהילה הרומית-קתולית מפורסמים בבאטאסק. בנוסף, הסיבוב השלישי (הגמר הלאומי) של תחרות המתמטיקה מתקיים שם מדי שנה.

## מיקום
העיר נמצאת מסקסארד 18 ק"מ דרומה, בצומת הכבישים 55 ו-56.

### נגישות
* ניתן להגיע אל העיר ברכב מצפון ומדרום דרך כביש 56, ממזרח דרך כביש 55. ביציאה מהכביש המהיר M6 צריך לצאת במחלף באטאסק.
* תחנת הרכבת של באטבסק פעיל ניתן להגיע אל העיר בשלושה קווי רכבת.
* ניתן לקחת גם אוטובוס נפליגט כדי להגיע לבאטאסק ישירות.

### יישובים מסביב
ממערב מוראג', מצ'ין, מכיוון צפון מערב בונהאד (22 ק"מ), מצפון, סקסארד (18 ק"מ), ממזרח, באיה (20 ק"מ), מדרום מוהאץ' .

## היסטוריה
### עד כיבוש הונגריה
בבאטאסק מוציאים ממצאים כתובים וחפצים מהתקופות הקדומות ביותר. הממצאים הכתובים הראשונים הם מהקבוצה האתנית שחיה במקום בתקופת הברזל: הקלטים. מאוחר יותר הם הוכנעו על ידי הרומאים והפכו לחלק מפרובינקיה פאנוניה. כדי להדוף התקפות של מה שהרומאים כינו "ברברים", בנו הרומאים דרך צבאית מאובודה לאוסייק, שהיה מבוצר בהתנחלויות צבאיות לכל אורכו. אחד מהפ באטאסק. לאחר נפילת רומא העתיקה, תושבי המקום היו בזה אחר זה סרמטים, הונים, אווארים, פרנקים, סלאבים ואחר כך הונגרים.

### מהמאה ה-18 ועד ימינו
האירוע החשוב ביותר במאה ה-19 היה מהפכת 1848 בהונגריה ומלחמת העצמאות של 1848. רבים מבני המקום תמכו בעניין החירות או כחיילים או במשמר הלאומי. גדוד משמר לאומי הוקם בבאטאסק עם שלוש פלוגות וכמעט שש מאות איש ששירתו בו (564 חוגרים, 33 קצינים) ביניהם גם הונגרים וגם גרמנים. בשנת 1849, כאשר טרנסדנוביה נפלה לידי הקיסרות האוסטרית, הוצב חיל מצב אוסטרי בבאטאסק. התפתחות הכפר לעיירה מכאן הייתה בלתי מופרעת עד מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1866 קיבלה העיירה תחנת טלגרף, ובין 1871 לבין 1973 נבנה קו הרכבת הראשון. הכפר היה בשנת 1918 תחת כיבוש סרבי של המדינה היוגוסלבית החדשה שהוקמה ודרשה אותו לעצמה. אף על פי שחוזה טריאנון מסרה אותו להונגריה, לא התפנו הכוחות היוגוסלביים במשך 33 חודשים.

לאחר מלחמת העולם השנייה, כמעט 4000 השוואבים שחיו בכפר גורשו לגרמניה, ובמקומם הובאו למקום סקלרים והונגרים מדרום סלובקיה. היישוב חזר לדרגת העיר בשנת 1995.

## יהודים במקום
יש תיעוד מועט ביותר על יהודי באטאסק. מתועד שבשנת 1880 היו בעיירה 230 יהודים מהם נשארו בשנת 1930 122 בלבד. אחרי השואה היישוב היהודי לא חודש. במקום היה בית קברות יהודי שקיים עד היום.

## אתרים בעלי חשיבות
* כנסיית ההנחה (סגנון נאו-גותי, 1902)

במקום כנסיית המנזר שנבנתה על ידי גזה השני, מלך הונגריה, הוחלט על הקמת כנסייה חדשה בשנת 1842. על פי התוכניות של אנטל הופהאוזר, הבנייה החלה בשנת 1899 והחנוכת המבנה התרחשה בשנת 1903. המגדל שלו היה אז המבנה השמיני בגובהו במדינה.
* אנדרטת טריאנון: נחנכה בשנת 2016.

ממוזער

## ילידי המקום
* **[[ינה זאדור]]** (במקורעד 1919 **צוקר**, מחוץ להונגריה **יוג'ין זאדור** 1894 – 1977) מלחין יהודי-הונגרי בתעשיית הקולנוע בהוליווד.
* **[[לאיוש באטאסקי]]** (במקור **הופמן**, 1844 – 1921) היה עורך דין יהודי-הונגרי, פובליציסט.

## ראו גם
* באטאסק הוא הכיוון של הונגריה! אתר אינטרנט
* Bátaszék - מדריך מפות
* תחנת הרכבת באטאסק
* אוסף קישורים Lap.hu
* Bataszek.net

## קישורים חיצוניים

* 
* באטאסק ב-JewishGen
* בית הקברות היהודי בבאטסק

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
יז'י ז'ולבסקי

**יז'י ז'ולבסקי** (בפולנית: **Jerzy Żuławski** 14 ביולי 1874 – 9 באוגוסט 1915) היה סופר ומתרגם פולני.

## ביוגרפיה
יז'י ז'ולבסקי נולד בכפר ליד ז'שוב אז בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית. אביו לקח חלק פעיל במרד ינואר בחלק של פולין שהיה תחת השליטה של האימפריה הרוסית. יז'י הצעיר היה תחת השפעת דעות של איבו בהקשר לפולין העצמאית. הוא התחנך במספר בתי הספר באזור ובשנת 1892 עבר לשווייץ בה למד באוניברסיטת ציריך ובמהשך עשה תואר שלישי באוניברסיטת ברן על עבודות של ברוך שפינוזה. באותה תקופה הוא עסק בתרגום של יצירות של פרידריך ניצשה, ארתור שופנהאואר ואדוארד פון הרטמן.

במקביל הוא התחיל לכתוב יצירות ספרותיות ובחזרה לקרקוב היה עורך של כתב עת Krytyka. לאחר חתונתו הוא התחיל לעבוד כמורה בקרקוב.

לקראת סוף 1901 הוא עזב את תחום ההוראה ועבר לתחום הספרות. באותה תקופה הוא כתב את יצירתו העיקרית על משלחת מדעית לירח. בסך הכל הוא כתב טרילוגיה על הנושא, כאשר בשנת 1912 בלביב הוצאו כל הספרים מחדש. תוך זמן קצר הם תורגמו לשפות רבות. כבר בשנת 1911 על בסיס אחד מהספרים בסדרה צולם סרט קולנוע.

בשנת 1907 הוא התחתן בפעם השנייה לקז'מיירה ז'ולבסקה והזוג עבר לזקופנה. ביתו הגדול היה מרכז לפעילות תרבותית של העיר. לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הוא החליט להצטרף ליחידות פולניות שהיו חלק של הצבא אוסטרו-הונגריה בתקווה שפולין תזכה לעצמאות לאחר המלחמה. תוך כשנה רוב שטחי פולין שהיו חלק של האימפריה הרוסית נכבשו וז'ולבסקי הוצב בלודג'. באוגוסט 1915, במהלך ביקור בחזית, ז'ולבסקי חלה ונפטר לאחר מחלה קצרה. הוא היה בן 41 בלבד ובנו הצעיר נולד בפברואר 1916.

החל משנת 2008 מוענק בפולין פרס סיפרותי על שמו עבור יצירות של מדע בדיוני. הענקת הפרס מבוצעת בחסות איגוד הסופרים הפולנים והיא כוללת הפרס הראשי, פרס הזהב ופרס הכסף. אדם פשחשטה נמנה עם מקבלי הפרס.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה ותאור יצירות
* יצירות של יז'י ז'ולבסקי
* 

קטגוריה:מטפסי הרים
קטגוריה:סופרים פולנים
קטגוריה:משוררים פולנים
קטגוריה:מחזאים פולנים
קטגוריה:מתרגמים לפולנית
קטגוריה:מתרגמות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ציריך
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:ילידות 1874
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1915
דרק אוגביידה

**דרק אוגביידה** (באנגלית: **Derek Ogbeide**; נולד ב-28 במרץ 1997) הוא כדורסלן ניגרי-קנדי.

## קריירה
אוגביידה החל את דרכו כשלמד ושיחק כדורסל בתיכון פבלברוק שבמבלטון, ג'ורג'יה.

החל משנת 2015 ועד שנת 2019, אוגביידה שיחק באוניברסיטת ג'ורג'יה.

עם סיום המכללות, חתם אוגביידה לעונה בא.א.ק. לרנקה מהליגה הקפריסאית. בתום העונה אוגביידה האריך את חוזהו לעונה נוספת, לאחר שהעמיד 8.7 נקודות ו-6.5 ריבאונדים למשחק. במהלך עונתו השנייה, אוגביידה זכה בדאבל עם קבוצתו, כשהוא נבחר לשחקן המצטיין של סדרת גמר הפלייאוף. באותה עונה העמיד אוגביידה ממוצעים של 14.0 נקודות ו-10.3 ריבאונדים.

ב-26 במאי 2021, חתם אוגביידה בהפועל אילת מהליגה הישראלית לקראת הפלייאוף, לאחר שג'וש ניבו עזב בעקבות מבצע שומר החומות.

ב-27 ביוני 2021, אוגביידה חתם בפאוק סלוניקי מהליגה היוונית.

את עונת 2024/2025 החל בקבוצת צדביטה אולימפיה. ב-3 בנובמבר 2024 חתם בהפועל ירושלים עד לתום עונת 2024/2025, לאחר מכת פציעות במסגרתה איבדה הקבוצה שלושה שחקנים אך שוחרר עוד טרם סיום העונה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים קנדים
קטגוריה:כדורסלנים ניגרים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת ג'ורג'יה
קטגוריה:כדורסלני א.א.ק. לרנקה
קטגוריה:כדורסלני הפועל אילת
קטגוריה:קנדים ממוצא ניגרי
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1997
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1997
דילי קין

**לואיז מרים "דילי" קין** (באנגלית: **Louise Miriam "Dillie" Keane**; נולדה ב -23 מאי 1952) היא שחקנית, זמרת וקומיקאית בריטית.

קין הייתה מועמדת לפרס אוליבייה.

קין ידועה כחלק משלוש משתתפות הקברט הקומי איידה המופלאה (Fascinating Aïda), מאז שהוקם בשנת 1983.

## קורות חיים
### ילדותה

קין נולדה בעיר פורטסמות' שבממלכה המאוחדת בשנת 1952. קין היא בתו של פרנק קין (Frank Keane), רופא ממחוז מאיו, ושל מרים סלאטרי (Miriam Slattery) שנולדה בעיר טרלי, במחוז קרי שבאירלנד.

קין גדלה בעיר פורטסמות' כקתולית. קין התחנכה בבית הספר וולינגהאם (בית הספר הלב הקדוש) (Woldingham School (or Sacred Heart)). בהיותה בבית הספר היא שרה במקהלת בית הספר, והשתתפה כשניגנה בגיטרה בהקלטת האלבום "מיסה עממית" ("Folk Mass") שהוקלט על ידי כמה מתלמידות בית הספר באולפני אבי רוד (Abbey Road) בשנת 1967.

בגיל שמונה-עשרה הושעתה מבית הספר, כי נסעה לראות את הסרט סטיריקון בלונדון, עם נערים מבית הספר וורת' (Worth School). לאחר שסיימה את בחינות הבגרות (A-levels), ועברה ללמוד מוזיקה בטריניטי קולג ' בדבלין שבאירלנד, אולם עזבה את הלימודים אחרי שלוש שנים (אורך הלימודים הוא ארבע שנים), ועברה ללמוד משחק במשך שלוש שנים באקדמיה למוסיקה ואמנות דרמטית בלונדון.

## קריירה
### קרירה תיאטרלית ו"איידה המופלאה"

קין הייתה מועמדת לפרס פרייה (פרס הקומדיה הטובה ביותר) בפסטיבל אדינבורו בשנת 1990 על מופע היחיד שלה "שוב רווקה" (*Single Again*).

בשנת 1995, הייתה מועמדת לפרס הבידור על שם לורנס אוליביה עם המופע "איידה המופלאה" (Fascinating Aïda).

בין השנים 1999–2001 הופיע במופע היחיד "שוב איתך" (*Back With You)*, בבריטניה ובגרמניה, וזכתה בפרס הקומדיה הטובה ביותר בפסטיבל הקומדיה של מורס (Moers Comedy Festival) בשנת 2001.

### כתיבה

קין כתבה טור בעיתון "מייל און סנדיי" (*Mail on Sunday*) בין השנים 1993 - 1995, וכן פרסמה שני ספרים הקשורים לאיידה המופלאה: *ספר השירים של איידה המופלאה* (*The Joy of Sequins—The Fascinating Aïda Songbook*) בשנת 1995, ו"*מי מופלאה*?" (*?Fascinating Who*) בשנת 1985.

## פוליטיקה

בשנת 2017 התמודדה קין מטעם המפלגה הליברל-דמוקרטית למועצת מחוז אוקספורדשייר.

## חיים אישיים

קין גרה באוקספורדשייר עם בן זוגה. היא נוסעת למען עבודתה, ונהנית במיוחד לעבוד באירלנד, מולדת הוריה.

## תוארי כבוד

בשנת 2009 קיבלה קין דוקטור לשם כבוד בכתיבה מטעם אוניברסיטת פורטסמות'.

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי של להקת "אידה המופלאה"
* 
* איידה המופלאה באתר "הבמה"

## הערות שוליים

קין
קין
קין
קין
קין
קין
קין
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1952
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1952
Drip Too Hard

**Drip Too Hard** הוא סינגל של הראפרים האמריקאים ליל בייבי וגאנה. השיר יצא לאור ב-12 בספטמבר 2018, על ידי חברות התקליטים YSL רקורדס, קוואליטי קונטרול מיוזיק, מוטאון וקפיטול רקורדס, כסינגל המוביל מתוך המיקסטייפ המשותף שלהם, *[[Drip Harder]]*. השיר הגיע בשיאו למקום הרביעי במצעד הבילבורד הוט 100, והפך לשיר של גאנה שהגיע למיקום הגבוה ביותר ולשיר של ליל בייבי שהגיע למיקום השלישי בטיבו במצעד. השיר הועמד לפרס גראמי לביצוע הראפ/שירה הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי ה-62.

## הפקה
השיר הופק על ידי המפיק האמריקאי טורבו , שאף שימש כמפיק בפועל של המיקסטייפ המשותף של הצמד, *[[Drip Harder]]*. הוא מכיל דגימה של גיטרה שזכויותיה שייכות לנחלת הכלל מאת המפיק הישראלי J.Viewz.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ לשיר יצא לאור ב-5 באוקטובר 2018. הקליפ בוים על ידי ספייק ג'ורדן.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ליל בייבי
קטגוריה:שירי גאנה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מוזיקת טראפ
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת ומעלה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת מוטאון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
היה היה פה ים

**היה היה פה ים** היא סדרת רשת תיעודית של כאן תאגיד השידור בבימויה של עדי לביא, ומצולמת ב-360 מעלות. הסדרה עוקבת אחר יחסי הגומלין בין האדם לים המלח, אשר נמצא בתהליך גסיסה מואצת. הסדרת בת שלושה פרקים וסוקרת את השלכות ההרסניות של האסון האקולוגי, והשפעתו על החיים דרך סיפוריהן של שלוש דמויות החיות למרגלות ים המלח.

הסדרה הייתה מועמדת לתחרות רשמית בפסטיבל הסרטים של ונציה, בספטמבר 2020 בתחום המציאות המדומה.

## פרקים

* **שמעון שוקרון: האחד שנשאר מאחור** - בעקבות הופעת בולעני ענק וסגירתו של כביש 90 נסגר חוף עין גדי, ובין לילה הפך ביתו של שמעון שוקרון לאזור רפאים.
* **רונית הלל: פלאים** - רונית הלל עברה להתגורר בקיבוץ מצפה שלם שלמרגלות ים המלח כיוון שמצאה מזור ומרפא למכאוביה במימי הים ובריכות הגופרית.
* **ג'קי ואורית בן זקן: מהמקום נמוך אפשר רק לעלות** - אורית וג'קי בן זקן הקימו חברת שיט במימי ים המלח, חרף כל הקשיים ומצליח הזוג להנגיש את הים הנעלם לקהל הרחב. הזוג מקיים 'סיורי מודעות' שמטרתם יצירת מודעות לאסון האקולוגי בים המלח.

## קישורים חיצוניים

* סקירת הסדרה באתר כאן
* 

קטגוריה:תאגיד השידור הישראלי: תוכניות וסדרות רשת
קטגוריה:ים המלח
כמאל חסן עלי

גנרל **כמאל חסן עלי** (בערבית: **كمال حسن علي**; 18 בספטמבר 1921 – 27 במרץ 1993) היה פוליטיקאי ואיש צבא מצרי.

## ביוגרפיה

עלי נולד בשכונת עאבדין בקהיר. אביו היה מהעיר אסיוט.

הוא למד לימודי רפואה אך לא סיים אותם והצטרף לאקדמיה הצבאית. ב-1942 קיבל דרגת מהנדס קרבי ושירת כמפקד חבלנים וחיל חלוץ בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. במהלך מלחמת האזרחים של צפון תימן פיקד על הכוחות הלוחמים המצריים ובשנת 1973 התמנה למפקד חיל השריון ולאחר מכן מפקד הכוחות המזוינים. במהלך מלחמת יום כיפור פיקד על האוגדה הצבאית ה-21. לאחר המלחמה קיבל לפיקודו את האזור הצבאי המרכזי במצרים ושימש בתפקיד עד 1975, אז התמנה לראש שירות המודיעין הכללי במצרים. ב-1978 מינה אותו סאדאת לתפקיד שר ההגנה, ובמסגרת תפקידו נטל חלק במשא ומתן הצבאי במסגרת חוזה השלום בין ישראל למצרים. בין השנים 1980–1984 היה סגן ראש הממשלה ושר החוץ, ובין 17 ביולי 1984 ל-4 בספטמבר 1985 כיהן כראש הממשלה. לאחר פרישתו מהתפקיד עמד בראש בנק מצרים-המפרץ ועמד בראש המודיעין הכללי של מצרים בשנים 1986–1989.

במהלך ביקורו בישראל בפברואר 1980 נערך לעלי סיור בתעשייה האווירית, מתוך רצון ליצור אווירה של אמון הדדי ונורמליזציה בין מערכות הביטחון של שתי המדינות וכחלק מחיזוק חוזה השלום ביניהן. באותו ביקור פגש עלי את יגאל אלון בביתו בקיבוץ גינוסר, והיה לפוליטיקאי הזר האחרון שהספיק לפגוש את אלון, שנפטר יום לאחר מכן בפתאומיות מדום לב.

## חייו האישיים
כמאל חסן עלי היה נשוי לאמאל חיירי ולזוג היו שלושה ילדים. הוא נפטר בקהיר ב-27 במרץ 1993 בגיל 71 ונקבר בהלוויה צבאית.

## ספריו
* **קריירות של עידן** (בערבית: مشاوير العمر): סודות ותעלומות מ-70 שנים בתולדות מצרים במלחמה, במודיעין ובפוליטיקה. (המקור בערבית להורדה)
* **לוחמים ועושי-שלום:** סיפור התגבשות השלום הישראלי-מצרי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ממשלת מצרים
קטגוריה:שרי החוץ של מצרים
קטגוריה:שרי ההגנה של מצרים
קטגוריה:אנשי צבא מצרים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אנשי צבא מצרים
קטגוריה:פוליטיקאים מצרים
קטגוריה:מצרים שנולדו ב-1921
קטגוריה:נפטרים ב-1993
Pearl (שיר)

**Pearl** (בעברית: **פְּנִינָה**) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית קייטי פרי, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, *[[Teenage Dream (אלבום)|Teenage Dream]]*. השיר יצא לאור ב-24 באוגוסט 2010, על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס, ביחד עם שאר שירי האלבום.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי קייטי פרי, גרג ולס וכריסטופר סטיוארט והופק על ידי גרג ולס גם כן. "Pearl" הוא שיר העוסק באישה שאפשרה לגבר להפיל אותה ולמנוע ממנה להגיע ליעדיה. לקראת הסוף, פרי שרה שהיא עצמה אפשרה לגבר לשלוט בה, אך בסופו של דבר התעוררה והחזירה לעצמה את השליטה בחייה. היא מעודדת את האישה לעשות את אותו הדבר.

פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-18 מיליון השמעות.

## משמעות ואזכורים
השיר עוסק באישה שאפשרה לגבר לשלוט בחייה, תוך שפרי משתמשת בדימויים ומטפורות כדוגמת "היא פירמידה אבל עימו היא פשוט גרגיר חול", "היא הייתה הוריקן; אבל עכשיו היא פשוט משב רוח" ו"אבל הוא מפחד מהאור שנמצא בתוכה אז הוא שומר אותה בחושך". כל אלה מבטאים את המהות של השיר, ומציגים את נוכח המצב ההרסני שאותה האישה שרויה בו.

בנוסף לכך, מאזכרת פרי את ז'אן ד'ארק (שמילאה תפקיד מפתח בתהליך שחרור צרפת מהכיבוש האנגלי) ופסל החירות; שני סמלים פמיניסטיים ומעצימים.

## וידאו קליפ
ב-21 בספטמבר 2010, חודש לאחר צאתו של *Teenage Dream* העלתה קייטי פרי לערוץ היוטיוב הרשמי שלה ריאיון בו דיברה על "Pearl" בלבד. במהלך הריאיון, היא הסבירה את המשמעות העומדת מאחורי השיר, תוך שפירטה מה היא עצמה מרגישה בנוגע אליו. כמו כן, טענה כי מדובר בשיר העוסק באהבה עצמית ומערכות יחסים.

נכון למאי 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-450 אלף צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קייטי פרי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קייטי פרי
קטגוריה:שירים על כאב לב