open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
משלחת מס' 28 לתחנת החלל מיר

שמאל|ממוזער|200px|חברי המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תיאור תחנת החלל מיר בזמן פעילות המשלחת
**משלחת מס' 28** (ברוסית: **основная экспедиция я-28**) הייתה משלחת לתחנת החלל מיר שפעלה מ-4 באפריל 2000 ועד ל-16 ביוני 2000. מפקד המשלחת היה סרגיי זליוטין. פעילות המשלחת נמשכה 73 ימים. מטרת המשלחת הייתה לבחון מצב תחנת החלל שפעלה כבר 14 שנים ולבחון אפשרויות לניצולה בהמשך. הטיסה מומנה על ידי חברה פרטית MirCorp שבחנה רכישת תחנת החלל.
## הרכב המשלחת

## פעילות המשלחת
חללית סויוז TM-30 עם חברי המשלחת שוגרה ב-4 באפריל 2000. 

ב-1 בפברואר, עוד לפני שיגור המשלחת לתחנת החלל שוגרה חללית מטען פרוגרס M1-1. היא התחברה למודול "קוואנט 1" שהמתינה להגעת הצוות.

ב-6 באפריל בוצעה עגינה של חללית "סויוז TM-30" לתא עגינה במודול הבסיסי. החלו עבודות בהפעלת תחנת החלל מחדש והעברת מטען של 2,576 ק"ג מחללית מטען.

במהלך חודש אפריל נבחנה איכות אוויר בתחנת החלל ומצב פתחי תחנת החלל. כמו כן בוצעו שינויים בחיבורי כבלי חשמל.

ב-26 באפריל חללית מטען פרוגרס M1-1 נותקה מתחנת החלל ובהמשך נשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-27 באפריל לתחנת החלל שוגרה חללית מטען פרוגרס M1-2. היא התחברה למודול "קוואנט 1" והמתינה להגעת הצוות. צוות החל בהעברת מצרכים וציוד בהיקף של 2,271 ק"ג שהגיעו עם החללית. קאלרי ציין שחללית מטען לא הועמסה באופן מלא.

ב-12 במאי זליוטין וקארלי ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-5 שעות. בוצע ניסיון לאטום מקור דליפות אוויר ונבחנו סיבות לפעילות לא תקינה של פאנל סולארי על מודול "קוואנט 1".

ב-16 ביוני חברי משלחת מס' 28 נכנסו לחללית סויוז TM-30 ועזבו תחנת החלל. הם נחתו בהצלחה בכדור הארץ. 

תחנת החלל המשיכה לפעול במשטר לא מאויש. לא בוצעו ביקורים נוספים לתחנת החלל.

חללית מטען פרוגרס M1-2 עזבה את תחנת החלל באוקטובר כאשר היא הייתה לא מאוישת. החללית נשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-17 באוקטובר לכיוון תחנת החלל שוגרה חללית מטען פרוגרס M-43 עם מלאי דלק. המטרה הייתה לאפשר טיסה במסלול של תחנת החלל עד לקבלת החלטה על עתידה. ב-20 באוקטובר בוצע עגינה במודול "קוואנט 1". ב-24 באוקטובר בוצע שינוי גובה מסלול של תחנת החלל. ב-25 בינואר 2001 חללית מטען נותקה מתחנת החלל.

## קישורים חיצוניים
* תיאור פעילות המשלחת
* תיאור באתר אסטרונאוטיקס
* פרוגרס M1-1
* פרוגרס M1-2
* פרוגרס M-43
## הערות שוליים

קטגוריה:2000 ברוסיה
קטגוריה:תחנת החלל מיר
הבן יקיר לי

"**הבן יקיר לי**" הוא שיר שהלחין החזן שמואל מלבסקי למילות פסוקים מספר ירמיהו.

## תוכן הפסוקים
הפסוקים בירמיהו ל"א מזכירים את שבט אפרים, סמל לממלכת ישראל שהוגלתה בשנת 722 לפנה"ס לפני חורבן יהודה. הפסוק מופיע בתפילת ראש השנה פעמיים: בפסוקי הזכרונות ובהפטרה של היום השני של ראש השנה.

מילות השיר המלא הן:

## ביצועים ידועים
השיר בוצע לראשונה על ידי ילדיו של מלבסקי גיטעלע, גולדעלע, מורטון, רות ומנוחה. ההרכב המשפחתי התפרסם ברחבי ארצות הברית בשירת קטעי חזנות ופיוטים החל משנות ה-30 של המאה ה-20 ועד שנות ה-50. מלבסקי ומשפחתו הופיעו בארץ בשנות ה-50.

השיר התפרסם בעיקר עם בחירתו של המוזיקאי יאיר רוזנבלום, שהיה מנהלה האומנותי של להקת הנח"ל, לשלב את השיר בתוכנית "בהיאחזות הנח"ל בסיני" משנת 1969. את השיר ביצעה מירי אלוני.

השיר הוא חלק מפסקול הסרט הלהקה ומבוצע על ידי חברי הלהקה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי להקות צבאיות
קטגוריה:שירי להקת הנח"ל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר רוזנבלום
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך
האנדרטה לזכר הקורבנות ההומואים והלסביות של הנציונל-סוציאליזם

**האנדרטה לזכר הקורבנות ההומואים והלסביות של הנציונל-סוציאליזם** (בגרמנית: **Mahnmal für die schwulen und lesbischen Opfer des Nationalsozialismus in Köln**) היא אנדרטה בקלן, גרמניה המוקדשת לזכר רדיפת ההומוסקסואלים והלסביות בגרמניה הנאצית.

האנדרטה, שנחנכה ב-24 ביוני 1995, נמצאת ליד גשר הוהנצולרן, על גדות הריין. האתר נבחר בשל היותו בעבר אתר קרוזינג לגברים הומוסקסואלים.

## היסטוריה
קבוצת הלימוד "Dykes and Queers", בראשות יורג לנק, הציעה את הקמתה האנדרטה במרץ 1990.

ב-1993, המשרד לענייני תרבות בקלן הציע 25 אמנים אפשריים, כאשר לבסוף רק 11 מהם הגישו הצעה. מאוחר יותר, ב-1994, נבחר הפסל אחים זינקן לעצב את האנדרטה. תקציב הקמת האנדרטה נקבע ל-30,900 מארק גרמני (15,798 אירו).

## לקריאה נוספת

* Limpricht/Müller/Oxenius. *Verführte Männer — Das Leben der Kölner Homosexuellen im Dritten Reich*, Köln 1991
* Centrum Schwule Geschichte Köln. *«Das sind Volksfeinde» — Die Verfolgung von Homosexuellen an Rhein und Ruhr 1933-45*, Köln 1998
* Jürgen Müller. *Ausgrenzung der Homosexuellen aus der «Volksgemeinschaft» — Die Verfolgung von Homosexuellen in Köln 1933—1945*, Köln 2003
* Claudia Schoppmann. *Verbotene Verhältnisse — Frauenliebe 1938—1945*, Berlin 1999
* Burkhard Jellonnek, Rüdiger Lautmann. *Nationalsozialistischer Terror gegen Homosexuelle — Verdrängt und ungesühnt*, Paderborn 2002
* Pierre Seel. *Ich, Pierre Seel, deportiert und vergessen*, Köln 1996
* Stümke-Winkler. *Rosa Winkel, Rosa Listen*, Hamburg 1981
* Frank Sparing. *«Wegen Vergehen nach § 175 verhaftet» — Die Verfolgung der Düsseldorfer Homosexuellen*, Düsseldorf 1997


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רדיפת הומוסקסואלים בגרמניה הנאצית
קטגוריה:גרמניה: אנדרטאות לרדיפות הנאצים
קטגוריה:אנדרטאות לזכר נפגעי רדיפת הלהט"ב בגרמניה הנאצית
קטגוריה:קלן: מבנים
Eyes Closed (שיר של Imagine Dragons)

"**Eyes Closed**" (בעברית: "**עיניים עצומות**") הוא שיר של ההרכב האמריקאי Imagine Dragons. הוא יצא לאור ב-3 באפריל 2024, כסינגל מתוך אלבום האולפן השביעי של הלהקה, *[[Loom (אלבום של Imagine Dragons)|Loom]]*, על ידי חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס ו-Kidinakorner.

## רקע
השיר תואר כשילוב של ראפ - רוק, פופ ורוק אלטרנטיבי. לאחר מכן, דן ריינולדס ציין:

## קידום
במרץ 2024, "Eyes Closed" הוקלט לראשונה בעקבות המהדורה האחרונה של "Children of the Sky" באמצעות קטעים שונים, בעקבות קודים וחידות סודיות לפתרון באתר הרשמי של הלהקה. ב-31 במרץ, הכריזה Imagine Dragons על הסינגל, וב-22 באפריל נחשף שם האלבום, Loom.

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי Imagine Dragons
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
המלאך של פרנקפורט

**המלאך של פרנקפורט** (בגרמנית: **Frankfurter Engel**) היא אנדרטה בפרנקפורט, גרמניה אשר מוקדשת להומוסקסואלים שנרדפו תחת גרמניה הנאצית וגרמניה של שנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20. אנדרטה זו היא האנדרטה הראשונה שנבנתה בגרמניה שהתייחסה לרדיפת הומוסקסואלים בגרמניה הנאצית.

האנדרטה עוצבה על ידי האמנית רוזמרי טרוקל  ונפתחה לציבור ב-11 בדצמבר 1994.

## היסטוריה
לאחר שקבוצה להט"בית קיימה אירוע זיכרון ללא הודעה מוקדמת ב-Alte Oper ב-1 בדצמבר 1990 ותקעה צלבי עץ עם שמות הנפטרים באדמה, נוצרה אנדרטת זיכרון זמנית ראשונה בפרנקפורט לזכר הרדיפה.

ב-1990 החל הפרויקט להקים אנדרטה קבועה בפרנקפורט לזכר הרדיפה, כאשר הקמתו אושרה לבסוף על ידי מועצת העיר רק ב-1992, אך ללא כל תמיכה כספית.

ב-20 ביולי 1992 הוכרז על תחרות לעיצוב האנדרטה, כאשר בסופו של דבר ב-25 בינואר 1993 הוכרז כי הפסל, בעיצובה של רוזמי טרוקל, יהיה האנדרטה הקבועה לזכר הרדיפה. העלויות של הפסל מוערכות בכ-361,000 מארק גרמני.

## לקריאה נוספת

* Rüdiger Lautmann. *Nationalsozialistischer Terror gegen Homosexuelle. Verdrängt und ungesühnt*. (together with Burkhard Jellonnek): Paderborn: Schöningh. 2002. 


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:גרמניה: אנדרטאות לרדיפות הנאצים
קטגוריה:רדיפת הומוסקסואלים בגרמניה הנאצית
קטגוריה:פרנקפורט: מבנים
ג'ואל ויטבורן

**ג'ואל קארבר ויטבורן** (באנגלית: **Joel Carver Whitburn**; 29 בנובמבר 1939 – 14 ביוני 2022) היה סופר והיסטוריון מוזיקה אמריקאי, האחראי על הקמת סדרת הספרים של Record Research.

## ביוגרפיה
ויטבורן נולד בוואוואטוסה , ויסקונסין, ב-29 בנובמבר 1939. הוא החל לאסוף תקליטים כשהיה נער, נרשם לראשונה לבילבורד ב-1953, וכשבילבורד הוט 100 הוצג ב-1958 התחיל לרשום את מיקומי התקליטים בתרשים בכרטיסי אינדקס. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון מנומוניי פולס ב-1957, הוא למד בקולג' אלמהרסט ובאוניברסיטת ויסקונסין-מילווקי, אך לא קיבל תואר מאף אחד מהמוסדות.

## קריירה
ויטבורן עבד על הפצת תקליטים עבור RCA באמצע שנות ה-60, תוך שימוש בסטטיסטיקות התרשים שלו כדי ליידע תחנות רדיו, לפני שהקים חברה עצמאית משלו,  ב-1970. הוא הרכיב צוות חוקרים כדי לבחון בפירוט את כל מצעדי המוזיקה והווידאו של הבילבורד, וקבע הסדר רישוי עם בילבורד.

מאז, החברה פרסמה ספרי עיון המבוססים על נתונים ממצעדי המוזיקה הפופולרית השונים ועד היום פרסמה למעלה מ-200 ספרים, 50 מהם נמצאים בקטלוג Record Research. מחקריו משתרעים משנת 1890 ועד היום ומכסים ז'אנרים רבים. הספרים של ויטבורן נמצאים בשימוש נרחב בתעשיית הבידור (במיוחד בתעשיית תקליטני הרדיו) וחובבי מוזיקה ברחבי העולם.

פרסום הדגל שלו היה *Top Pop Singles*, אשר כיסה את ההיסטוריה של מצעדי הסינגלים הפופולריים של בילבורד, בעיקר בילבורד הוט 100. המהדורה האחרונה, *Top Pop Singles 1955–2018*, יצאה ביוני 2019. ויטבורן היה גם מחבר הסדרה *Top 40 Hits*, בהוצאת ספרי בילבורד. המהדורה התשיעית, המכסה את השנים 1955 עד 2009, יצאה לאור ב-2012.

## חיים אישיים
ויטבורן היה אספן נלהב של תקליטי פטיפון, עם אוספים נרחבים בכספות התת-קרקעיים שלו. האוסף שלו כולל עותק של כמעט כל תקליט של 78 סל"ד, סינגל של 45 סל"ד, אריכי-נגן ותקליטורים שהגיעו למצעדי הבילבורד. בשנת 2013, על פי ההערכות, האוסף שלו מכיל למעלה מ-200,000 סינגלים.

ויטבורן היה נשוי לפרנסס (לבית מודגט), ונולדה להם בת, קים. הוא נפטר בביתו במנומוניי פולס, ויסקונסין, בגיל 82 ב-14 ביוני 2022.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים אמריקאים העוסקים במוזיקה
קטגוריה:היסטוריונים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1939
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
ג'וליאן אונדרדונק

**ג'וליאן אונדרדונק** (באנגלית: **Julian Onderdonk**; 30 ביולי 1882 – 27 באוקטובר 1922) היה צייר אימפרסיוניסטי טקסני, שנקרא לעיתים קרובות "אבי הציור של טקסס".

## ביוגרפיה
ג'וליאן אונדרדונק נולד בסן אנטוניו, טקסס, לרוברט ג'נקינס אונדרדונק, צייר, ולאמילי גולד אונדרדונק. הוא היה אחיה של אלינור אונדרדונק, גם היא ציירת, פסלת ומנהלת אמנות בולטת מטקסס. סבו הנרי אונדרדונק היה מנהל בית הספר סנט ג'יימס במרילנד, אותו סיים אביו של ג'וליאן רוברט.

הוא גדל בדרום טקסס והיה שרטט וצייר נלהב. כנער הושפע אונדרדונק וקיבל הכשרה מהאמן הבולט מטקסס ורנר מור ווייט שגם הוא התגורר בסן אנטוניו באותה תקופה. הוא למד באקדמיה הצבאית של מערב טקסס, TMI Episcopal, וסיים את לימודיו ב-1900.
ממוזער|292x292 פיקסלים|הדרך בגבעות, 1918

## קריירה
בגיל 19, בעזרת שכן נדיב, עזב ג'וליאן את טקסס כדי ללמוד אצל האימפרסיוניסט האמריקאי הנודע ויליאם מריט צ'ייס. אביו של ג'וליאן, רוברט, גם למד פעם אצל צ'ייס. ג'וליאן בילה את קיץ 1901 בלונג איילנד בבית הספר לאמנות של שינקוק הילס של צ'ייס. הוא למד עם צ'ייס במשך כמה שנים ולאחר מכן עבר לניו יורק כדי לנסות להתפרנס כאמן. בזמן שהותו בניו יורק הוא הכיר ונישא לגרטרוד שיפמן ועד מהרה נולדה להם בת, אדריאן.

אונדרדונק חזר לסן אנטוניו ב-1909, שם הפיק את מיטב עבודתו. הנושאים הפופולריים ביותר שלו היו נופים כחולים.
ממוזער|265x265 פיקסלים|אביב, 1919
הנשיא ג'ורג' וו. בוש עיטר את החדר הסגלגל בשלושה מציוריו של אונדרדונק.

במוזיאון דאלאס לאמנות יש כמה חדרים המוקדשים באופן בלעדי לעבודותיו של אונדרדונק.

הסטודיו שלו לאמנות שוכן בשטח מוזיאון ויטה.

הארי א. האלף ואליזבת האלף בילו עשרים שנה באיסוף יצירותיו לספר שפרסמו בשם Julian Onderdonk: A Catalog Raisonne. מוזיאון סן אנטוניו לאמנות יצר תערוכה שחפפה לפרסום הספר שכללה 25 מציוריו של אונדרדונק מ-20 בינואר עד 23 באפריל 2017.

## מוות
אונדרדונק נפטר מחסימת מעיים חריפה ודלקת התוספתן ב-27 באוקטובר 1922 בסן אנטוניו. הוא נקבר בבית הקברות אלמו הבונים החופשיים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי טקסס
קטגוריה:אמנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1882
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1922
אליפות אירופה בשחייה פאראלימפית

[ממוזער|אינגריד ת'ונם מ[נורווגיה במקצה שחיית גב באליפות אירופה באיינדהובן 2014]]
**אליפות אירופה בשחייה פאראלימפית** (באנגלית: **World Para Swimming European Open Championships**), עד 2018 נודעה כ**אליפות אירופה בשחייה של IPC**, היא אליפות אירופה בשחייה תחרותית בה מתחרים ספורטאים עם מוגבלות. האליפות מאורגנת על ידי הוועד הפאראלימפי הבין-לאומי (IPC) ונחשבת לתחרות השלישית בחשיבותה בשחייה פאראלימפית אחרי תחרויות השחייה במשחקים הפאראלימפיים ואליפות העולם.

אף על פי שהתחרות מיועדת במקור רק למדינות אירופה, ברוב התחרויות השתתפו גם ספורטאים מיבשות אחרות ואף זכו במדליות.

## אליפויות אירופה

## טבלת מדליות בכל הזמנים (2020-2009)
נכון ל-2021. בסגול מסומנות מדינות שהוזמנו לתחרות כאורחות.

## ישראל בתחרות
[ממוזער|[עמי דדאון, שיאן המדליות של ישראל בתחרות עם 13]]
ישראל השתתפה באליפות אירופה בשחייה פאראלימפית כבר מהמהדורה הראשונה ב-2009, וסיימה בה עם חמש מדליות (ארבע מדליות זהב ומדליית ארד אחת). מאז השתתפה ישראל בכל האליפויות, ובכל אחת מהן זכתה לפחות במדליה אחת. בין הספורטאים שייצגו את המדינה וזכו במדליות היו יואב ולינסקי (6), אראל הלוי (4), ענבל פיזרו (10), עמי דדאון (13), מארק מליאר (11) איאד שלבי (6), ורוניקה גירנקו (1) ואריאל מליאר (1). הישג השיא של המשלחת היה בשנת 2024, אז זכתה ב-14 מדליות (6 זהב, 5 כסף ו-3 ארד). לאחר סיום האליפות ב-2024 מדורגת ישראל במקום ה-11 במדליות בכל הזמנים, עם 62.

### מדליות לפי תחרות

## ראו גם
*שחייה במשחקים הפאראלימפיים

## קישורים חיצוניים
*
*שחייה, באתר הוועד הפאראלימפי הבין-לאומי

## הערות שוליים

קטגוריה:אליפויות אירופה בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט נכים
חראשו (שיר)

"**חראשו**" (ברוסית: **Хорошо**) הוא שיר חסידי של הזמר בני פרידמן. השיר יצא לאור בשנת 2021, וזכה להצלחה גדולה. השיר זכה לביצועים רבים על ידי אמנים שונים. נכון ל-2024, לשיר 6.4 מיליון צפיות ביוטיוב. את השיר הלחין איצי וולדנר, ועיבדו דניאל קפלר ויאן פרייטור.

## השיר
השיר משלב בין מילים בעברית, ביידיש, באנגלית וברוסית, תוך שהוא שואב השראה ממוזיקה מזרח אירופית וקצב חסידי מסורתי. מילות השיר מדברות על אופטימיות, שמחה ואמונה, ומעודדות את המאזין למצוא את הטוב בכל מצב. השיר זכה להצלחה רבה בקרב קהל רחב, הן במגזר החסידי והן בקרב חילונים, והפך לאחד השירים המושמעים ביותר בתחנות רדיו ובפלטפורמות סטרימינג. השיר בעיקר מושמע בקרב היהודים הרוסיים ברחבי העולם.

השיר זכה במקום ה-12 במצעד הווידאו השנתי של רדיו קול ברמה. בנוסף גם זכה במקום ה-8 במצעד השנתי של תחנת המוזיקה קול פליי.

השיר יצא גם ברמיקס ב-2020, בתקופת הקורונה.

השיר דורג במקום השמיני במצעד המוזיקה היהודית השנתי של קול פליי לשנת תש"פ.

## הקליפ
בקליפ לשיר, בני מסתובב ברחובות "רוסיה היהודית" ושר עם התושבים והמוכרים. הקליפ הוא נוסטלגיה לימים עברו ברוסיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים חסידיים
אלמור סרלס

**אלמור יוקם סרלס** (באנגלית: **Elmore Yocum Sarles**; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מדקוטה הצפונית, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל דקוטה הצפונית התשיעי בשנים 1905–1907.
## ביוגרפיה
אלמור סרלס נולד בכפר וונווק שבוויסקונסין. הוא התחנך בבתי ספר ציבוריים בעיר פרסקוט ולמד בגייל קולג' שבוויסקונסין. ב-1881 הוא הגיע לעיר הילסבורו שבטריטוריית דקוטה (כיום בתחומי דקוטה הצפונית), שם הוא ייסד את הבנק של מחוז טרייל ומנסרה. ב-1886 הוא נשא לאישה את אנה יורק, ולשניים נולדו שתי בנות ושני בנים. סרלס היה גם המייסד והנשיא של הבנק הלאומי הראשון של הילסבורו.

ב-1900 נבחר סרלס לתפקיד ראש עיריית הילסבורו, וכיהן בתפקיד עד 1902. ב-1904 הוא נבחר כמושל דקוטה הצפונית. סיסמת הבחירות שלו הייתה "יותר עסקים בממשלה". עם תום כהונתו נרשם בקופת המדינה עודף תקציבי של 200,000 דולר.

אלמור סרלס נפטר בהילסבורו ב-14 בפברואר 1929. הוא נטמן בבית הקברות ריברסייד שבעיר.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 3, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 1175-1176.


## קישורים חיצוניים
* אלמור סרלס באתר אגודת המושלים הלאומית 
* אלמור סרלס באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי ויסקונסין
קטגוריה:מושלי דקוטה הצפונית
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:ראשי עיריות בדקוטה הצפונית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1859
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1929
יהודה בכר (קצין)

**יהודה בכר** (נולד ב-23 במאי 1940) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה, אשר שימש כמפקד חטיבה 292 וכמפקד גדוד 53.

## ביוגרפיה
בכר נולד ב-23 במאי 1940 בקרנובט שבממלכת בולגריה לניסים ואסתר. משפחתו עלתה לארץ במרץ 1949 והתיישבה בשכונת התקווה, ולאחר מכן עברה לירושלים וב-1954 שבה ליפו. בכר למד תיכון עירוני ז שביפו.

ב-1958 התגייס בכר לחיל השריון, ולאחר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון שירת כמפקד מחלקה בגדוד 82 וכמדריך בקורס מפקדי טנקים ובקורס קציני שריון. בשנת 1966 השתתף במלחמה על המים.

במלחמת ששת הימים שימש כמפקד פלוגה צ' של חטיבה 7, שלחמה תחת חטיבה 37 בחזית הירדנית ולאחר מכן בחזית הסורית. בגמר המלחמה שובץ כסגן מפקד גדוד 53. ב-1969 מונה למפקד גדוד 53. במסגרת תפקידו כמפקד הגדוד לקח חלק במבצע קלחת 2 ובמבצע קיתון 10. בשנת 1971 מונה לסגן מפקד חטיבה 7, וב-1973 מונה לסגן מפקד חטיבה 600, תפקיד בו שימש במהלך מלחמת יום הכיפורים. בכר נפצע פעמיים במהלך המלחמה.

בתום מלחמת יום הכיפורים מונה למפקד חטיבה 292, תפקיד בו שימש עד שנת 1975. לאחר מכן שימש ראש מטה גיס. בשנת 1980 "הושאל" על ידי צה"ל לקק"ל ושימש שליח בארצות הברית. בשנת 1985 סיים את שירותו הצבאי.

לאחר שירותו הצבאי עסק בכר בתעשייה, תחילה בחברת "הגרעין" ולאחר מכן במפעלי סולתם.

## קישורים חיצוניים
* תולדות חיי יהודה בכר, 21 בינואר 2009

קטגוריה:מפקדי חטיבות חיל השריון של צה"ל
קטגוריה:מפקדי פלוגות במלחמת ששת הימים
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
שבועון רפואי

[ממוזער|332x332 פיקסלים| דיוקנו של לאיוש מרקושובסקי. תחריט מאת [ז'יגמונד פולק]]
**שבועון רפואי** (בהונגרית: **Orvosi Hetilap**); שנוסד בשנת 1857, הוא אחד מכתבי העת הרפואיים המוקדמים ביותר (אם לא המוקדם ביותר) שעדיין יוצאים לאור בהונגריה.

היום זה כתב העת המדעי של קרן לאיוש מרקושובסקי. בהוצאת "ההוצאה האקדמית". המגזין הוא חלק מהמורשת התרבותית ההונגרית (Magyar Kulturális Örökség). על הכתבות המופיעות במגזין מספקוים מידע ופרסום גם בכתבי העת Index Medicus, Medline ו-Excerpta Medica. הוא יוצא לאור מדי שבוע, ב-52 חוברות בשנה - בנייר ובאינטרנט. השבועון הרפואי ייסד את פרס מרקושובסקי.

## מיקום המערכת
ה-Akademiai Publishing Co. Ltd, המו"ל של השבועון ממוקמת במשרדי המערכת בבודפשט ב־Orvosi Hetilap, 1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21-35.

## פרופיל כתב העת
כתב העת מפרסם עבודות מקוריות ודו"חות מסכמים מתחום הרפואה הקלינית והניסויית. בחלקיו ניתן למצוא פרסומים העוסקים באפידמיולוגיה, אבחון, טיפול ומניעת מחלות, וכן פרסומים מקוריים על רפואה ניסיונית ועבודות על תולדות הרפואה.

## היסטוריה
* כתב העת נוסד על ידי לאיוש מרקושובסקי בשנת 1857. הרקע הפיננסי שלו הובטח על ידי לאיוש סלני . זה היה כתב העת הרפואי השני בהונגריה לאחר "המאגר הרפואי" (Orvosi Tár) שהוקם על ידי פאל בוגאט (Bugát Pál). בתקופה הראשונה, עמיתיו היו בעיקר חברים בבית הספר לרפואה של פשט, ובהמשך הוא פרסם בעיקר מאמרים ומחקרים של רופאי אוניברסיטאות ובתי חולים.
* פרסומו הושעה מ-1945 עד 1948. משנת 1948 vut יצא לאור על ידי (הסתדרות הרופאים ועובדי הבריאות).
* כיום זהו כתב העת המדעי של קרן לאיוש מרקושובסקי, בהוצאת Akadémiai Kiadó Zrt.

## עורכים ראשיים
* לאיוש מרקוסובסקי (1857–1862)
* קלמן באלוג (1862–1889)
* אנדרה הג'ש (1889–1905)
* מיהאי לנהושק (1905–1922)
* זולטאן ואמושי (1923–1944)
* טיבור טרנצ'ן (1948–1989)
* יאנוש פהר (1989–2010) (סגן העורך הראשי: יאנוש רגיי-מראי)
* קארוי ראץ (2010–2016)
* זולטן פאפ (2017–)

## לקריאה נוספת
* Budapest lexikon II. (L–Z). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 259. o. ISBN 963-05-6411-4

## ספרות
* Az Orvosi Hetilap centenáriumi emlékkönyve (szerk. Palla Ákos és Trencséni Tibor, Budapest, 1959. (ספר ההנצחה למאה השנים של השבועון הרפואי בעריכת אקוש פאלה וטיבור טרנצ'ני, בודפשט, 1959)

## קישורים חיצוניים
* 
* שבועון רפואי באינטרנט
* הוצאה לאור אקדמית
* שנת 2000. חגיגה שנתית
## הערות שוליים

רפואי
קטגוריה:הונגריה: תקשורת
קטגוריה:הונגריה: היסטוריה
ינינה בטירשינה

**ינינה "יאנה" פרחדובנה בטירשינה** (ברוסית: **Янина "Яна" Фархадовна Батыршина**; נולדה ב-7 באוקטובר 1979) היא מתעמלת אמנותית עבר יהודייה-רוסייה, סגנית אלופה אולימפית (אטלנטה 1996) בקרב רב אישי. אלופת עולם (1995 ו-1997) זוכת 8 מדליות מאליפויות עולם, מהן 4 זהב, 2 כסף ו-2 ארד ואלופת אירופה (1997 ו-1998) זוכת 10 מדליות, מהן 2 זהב, 6 כסף ו-2 ארד.

## ביוגרפיה
בטירשינה נולדה וגדלה בטשקנט, אוזבקיסטן. היא ממוצא טטרי ויהודי. היא החלה להתאמן בהתעמלות אמנותית בגיל 5 ובגיל 9 עברה עם משפחתה לרוסיה ביחד עם המאמנת שלה אירינה וינר 

### 1995
#### אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בווינה, אוסטריה בשנת 1995 היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב בתרגיל אישי בכדור ובתחרות הקבוצתית. מדליית ארד בתחרות קרב רב אישי.

### 1996
#### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת אטלנטה היא זכתה במדליית כסף בקרב רב אישי בתוצאה של 39.382 נקודות (חבל: 9.850 נק'(3), כדור: 9.916 נק'(2), אלות: 9.933 נק'(2) וסרט: 9.683 נק'(7)), אחרי קטרינה סרבריאנסקה  (39.683 נק') ולפני אלנה ויטריצ'נקו  (39.331 נק'), שתיהן מאוקראינה.

### 1997
באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 1997 היא זכתה ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב בתרגיל אישי בחבל ובתחרות הקבוצתית. מדליית כסף בתרגיל אישי באלות ומדליית ארד בתחרות קרב רב אישי.

## חיים אישיים
בטירשינה למדה חינוך גופני בחרקוב. היא נשואה לאיש העסקים היהודי יליד אזרבייג'ן טימור ויינשטיין ולהם שתי בנות ובן.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ספורטאים יהודים רוסים
קטגוריה:מתעמלות יהודיות
קטגוריה:מתעמלות אומנותיות רוסיות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: התעמלות אמנותית
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1979
רוברט ג'נקינס אונדרדונק

**רוברט ג'נקינס אונדרדונק** (באנגלית: **Robert Jenkins Onderdonk**; 16 בינואר 1852 - 2 ביולי 1917) היה צייר ומורה לאמנות אמריקאי, יליד קטנוסוויל, מרילנד. אמן חשוב בראשית התבססות האמנות בטקסס,  הוא היה מורה לאמנות בסן אנטוניו ודאלאס, שם הקים אגודות וליגות אמנות; בשל תרומתו לתרבות האמנות והציור בטקסס הוא ידוע כ"דיקן האמנים של טקסס".

## ביוגרפיה
ממוזער|266x266 פיקסלים|טיוטה לציור - נפילת אלמו, 1901
רוברט בא מ"משפחה הולנדית מכובדת ותרבותית." אביו היה מנהל בית הספר סנט ג'יימס ליד האגרסטאון, מרילנד, בין 1869 למותו ב-1895, וכיהן כנשיא המכללה החקלאית של מרילנד (אוניברסיטת מרילנד) בין 1861 ל-1864. דודיו הגדולים היו בישופים של הכנסייה האפיסקופלית. רוברט ג'נקינס אונדרדונק למד אמנות באקדמיה הלאומית לעיצוב ובליגת הסטודנטים לאמנות של ניו יורק בשנות ה-70 של המאה ה-19. בין מוריו היו ויליאם מריט צ'ייס וג'יימס קרול בקוויט.

הוא נסע לטקסס בשנת 1878. ויליאם רוברט נגלי, חברו ממרילנד, כבר עבר לטקסס לגור בחווה. רוברט התחתן עם אמילי גולד בשנת 1881 ונולדו להם שלושה ילדים. הוא קיווה לבצע דיוקנאות עבור אזרחי טקסס העשירים ולהרוויח מספיק כסף כדי לנסוע לאירופה. בסופו של דבר הוא שהה בטקסס במשך שלושים ושמונה שנים, שם צייר ולימד.

רוברט היה מייסד מועדוני האמנות הראשונים בטקסס. הוא סייע בארגון "מועדון ספל הפליז", קבוצה של אמנים בסן אנטוניו שיצאו לנוף כדי לצייר. המועדון כלל את חוסה ארפה, ליאו קוטון, רולה טיילור, טום בראון וארנסט ראבה.
ממוזער|354x354 פיקסלים|צייד בופלו, 1898
בסן אנטוניו הוא הקים אגודת אמנות לציירות נשים, מועדון ואן דייק, שלימים הפך לליגת האמנויות של סן אנטוניו; בתו אלינור הייתה חברה ומארגנת חשובה. בשנת 1893 בדאלאס, הוא ייסד את ליגת הסטודנטים לאמנות של דאלאס, שתלמידיה הציגו את ציוריהם מדי שנה ביריד המדינה של טקסס.

יצירת המופת של אונדרדונק, הציור "נפילת אלאמו" משנת 1903, הוצגה בתערוכת הרכישה של לואיזיאנה ב-1904 בסנט לואיס, והיא שוכנת בארכיון המדינה של טקסס. הוא תופס מקום מרכזי בציור דמותו של דייווי קרוקט, תיאור שחוזר אינספור פעמים בדפוס. קרוקט מתואר בסגנון איקוני לפי ההיסטוריה של אמני טקסס שכתב פיסק, אונדרדונק היה מדורג כאחד האמנים הטובים ביותר באמריקה אם כי בילה יותר זמן בציור ולא בהוראה.
ממוזער|254x254 פיקסלים|חווה מקסיקנית, 1887
שניים משלושת ילדיו של אונדרדונק הטביעו את חותמם גם באמנות טקסס: אלינור (1884–1964) הייתה מיניאטוריסטית מוערכת, וג'וליאן אונדרדונק (1882–1922) נודע כ"צייר הבלובונט." ג'וליאן למד באקדמיה הצבאית של מערב טקסס שנוסדה ב-1893 וכמו אביו רוברט, למד ציור בניו יורק עם ויליאם מריט צ'ייס לפני שחזר לטקסס ב-1909.

רוברט מת ב-1917 בגיל שישים וחמש בביתו בסן אנטוניו. עבודותיו נמצאות באוספים של מוזיאון וויטה, מוזיאון סטארק לאמנות, מוזיאון דאלאס לאמנות וספריית מדינת טקסס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מרילנד
קטגוריה:אמנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1852
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1917
דלפא

**דלפא** הייתה אוניית מעפילים שארגן ארגון האצ"ל במסגרת עליית אף על פי. היא הפליגה מרומניה והורידה את נוסעיה, 222 במספר, בחוף נתניה שבארץ ישראל בדצמבר 1938.

## האונייה
נתן קאלפוס היה מפקד סניף האצ"ל ברמת גן. בדצמבר 1938 הורה לו מפקד הארגון דוד רזיאל לצאת לוורשה שבפולין ולקבל שם מידי יצחק רוזין פרטים על אוניית מעפילים חדשה. קאלפוס יצא לוורשה והמשיך למשם לעיר הנמל קונסטנצה שברומניה, לחוף הים השחור. עמו היו 202 מעפילים חברי בית"ר, שנבחרו על ידי אברהם סטבסקי. שם עלו על סיפון האונייה דלפא. הייתה זו אוניית המעפילים השלישית שהפליגה מרומניה באותו חודש (האחרות היו האוניות אלי וג'יפו א'). דלפא הפליגה מקונסטנצה לנמל וארנה שבבולגריה. שם עלו על סיפון האונייה עוד 20 חברי בית"ר מבולגריה והונגריה. 

לאחר עשרה ימי שיט במזג אוויר סוער התקרבה דלפא לחופי ארץ ישראל. ללא כל סימן מן החוף פנתה האונייה דרומה ופגשה בדרכה סירת משמר בריטית, שלא הבחינה בה. למחרת התקרבה האונייה שוב אל החוף, לנתניה. קאלפוס ירד אל החוף בסירת הצלה ופגש את צוות ההורדה בפיקודו של משה חסון. התעורר ויכוח האם להוריד את המעפילים לחוף במזג האוויר הסוער ששרר אז. דוד רזיאל, שנמצא גם הוא במקום, התערב והורה להתחיל בהורדה. היא נעשתה בסירות והסתיימה בשלום. 

בדיעבד ידוע כי הבולשת הבריטית עקבה אחרי האונייה והעבירה את המידע עליה לשלטונות המנדט. למרות זאת היא לא נתפסה.

לאחר הורדת המעפילים חזרה דלפא לים והפליגה לפיראוס שביוון. על סיפונה עלה גם דוד רזיאל, שהיה בדרכו לפגישה בצרפת עם זאב ז'בוטינסקי.

## מקורות
* דוד רזיאל בארגון עלייה ב', חרות, 16 במרץ 1961, באתר עיתונות יהודית היסטורית
* ח. בן-ירוחם, **ספר בית"ר: קורות ומקורות - כרך ב : אל העם, חלק שני**, מכון ז'בוטינסקי בישראל, 1975
* אריה ל. אבנרי, **מ"ולוס עד טאורוס": עשור ראשון להעפלה בדרכי הים 1934­-1943**, יד טבנקין, 1985
* האונייה דלפה, באתר עמותת חיל הים

קטגוריה:אוניות מעפילים בשירות עליית אף על פי
קטגוריה:אוניות מעפילים בשירות העלייה מרומניה
קטגוריה:אוניות מעפילים שהפליגו ב-1938
פוקויו

**פוקויו** (באנגלית: **Pocoyo**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת בריטית-ספרדית לילדים, שנוצרה על ידי דייוויד קנטולה, לואיס גאלגו, גיירמו גרסיה וקולמן לופז והופקה על ידי חברת Granada Kids.

הסדרה שודרה במקור ב-10 במאי 2005 בערוץ ITV במסגרת רצועת השידור CITV בבריטניה, ובערוץ La 2 בספרד. בישראל הסדרה שודרה בין השנים 2006-2009 בערוץ בייבי וב-2012 בערוץ הופ! ובערוץ לולי, ובהמשך גם ב-FreeTV. לסדרה הופקו ארבע עונות ו-261 פרקים באורך שבע דקות.

## עלילה
הסדרה עוקבת אחר פוקויו, אשר חולק את עולמו עם חבריו שעומדים לצדו בכל מצב. לכל דמות יש ריקוד ייחודי משלה וגם צליל ספציפי, ורוב הפרקים מסתיימים בריקוד הדמויות.

## דמויות
* **פוקויו (Pocoyo)**: ילד לבוש בכחול עם רוכסן צהוב, הדמות המרכזית בתוכנית.
* **פאקו (Pato)**: ברווז צהוב חובש כובע ירוק, מצוי בעיקר בגינון.
* **מלי (Elly)**: פילה בצבע מג'נטה סוחבת על גבה תיק כחול, מומחית בפיקניקים וריקודים ואוהבת לשחק עם בובות.
* **אורה (Loula)**: כלבה מזן ביגל חומה עם כתמים סגולים, חיית המחמד של פוקויו.
* **ציפור נימנומית (Sleepy Bird)**: ציפור כחולה, היא אוהבת לישון אך לעיתים רחוקות היא עושה דברים רבים חוץ מלישון אמא של צפריר.
* **צפריר** (**Baby Bird)**: הבן של ציפור נימנומית.
* **תולעת (Caterpillar)**: תולעת צהובה חובשת עניבת פרפר כחולה על ראשה, דוברת ג'יבריש, חברה טובה של צפריר.
* **פרד (Fred)**: תמנון אדום, מומחה בגרימת צחוקים למי שמודאג.

## מדבבים
הדיבוב העברי בוים על ידי טל רזניק, והופק על ידי יעל אללוף באולפני וידאופילם אינטרנשיונל. עונה 1 הופקה באולפני נ.ל.ס

## שידור הסדרה

## פרקים
### עונה 1

### עונה 2

### עונה 3

### עונה 4

#### עונה 4 (2016-2021)

#### עונה 4 - פרקים מיוחדים (2016–2025)

### עונה 5

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערוץ הופ!: תוכניות רכש
קטגוריה:ערוץ לולי: סדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה לילדים
קטגוריה:ערוץ פלא: סדרות
קטגוריה:ITV: תוכניות וסדרות
ז'יגמונד פולק

ממוזער|<div style="text-align: center"> ארנה פולטנברג, גנרל בצבא, אחד מקדושי ארד, עיתון יום ראשון, 1868. אוֹקְטוֹבֶּר</div>
**ז'יגמונד פולק** (בהונגרית: **Pollák Zsigmond**; פוז'ון, 8 בפברואר 1837 – בודפשט, 13 במאי 1912) היה צייר יהודי-הונגרי, חרט עץ, מאייר.

במחצית השנייה של המאה ה-19, איוריו מילאו תפקיד מרכזי בתרבות הציבורית ההונגרית, לאחר מהפכת 1848 בהונגריה המכונה בהונגריה מלחמת העצמאות 1848–1849, הוא עזר לאומה ההונגרית למצוא את עצמה, כלומר להתאושש, באמצעות תמונותיו.

## קורות חייו
ז'יגמונד פולק נולד במשפחה יהודית בפוז'ון (כיום ברטיסלאבה בירת סלובקיה). אז למעלה מתשעים אחוזים מתושביה היו הונגרים והעיר הייתה מקום מושבה של האספה הלאומית ההונגרית. פולק למד באקדמיה לאמנויות יפות (וינה), ולאחר מכן הלך לעבוד בפשט, הוא צייר ואייר עבור עיתונים עם תמונות של פשט. מ-1857 הפך לעובד קבוע של השבועון "עיתון יום ראשון" (Vasárnapi Ujság). הוא אייר גם עטיפות לסדרת ספרים של חברת פרנקלין, בשם "ספרייה זולה". בשנת 1889 צייר את הבישוף פרנץ לטהארט ואת מיקלוש ק. פאפ. לעיתים קרובות הוא רק ציין מתחת לאיורים/ציורים "Pollák" או "S. Pollák", או "Pol-lak sc.” איוריו של פולק חבויים במגזינים המאוירים המפורסמים של פשט, ממש כמו יצירותיהם של המשוררים וכותבי הסיפורים הקצרים ההונגרים הפוריים יותר. את אלה הדור הבא ליקט והתפעל מהיבול העשיר.
[שמאל|ממוזער|<div style="text-align: center"> קארוי הנברג (1833–1888) [לוטננט גנרל הוסר, עיתון יום ראשון, 1881]]

## מאיוריו
### עיתון יום ראשון, 1857

* Varsányi Sámuel kerti vízművei Pécelen (89. p.)
* Zólyom vár (132. p.)
* Magyar-Óvár (169. p.)
* Nagyvárad (231. 1.)
* Tokaj (245. 1.)
* Nyíregyháza (433. p.)
* Váci székesegyház (445. p.)
* Aradi főpiac (465. p.)
* A sárosi vár romjai (496. p.)
* Az izraeliták új imaháza (545. p.)

### עיתון יום ראשון, 1858

* Szegzárd (9. p.)
* Bács várromjai (53. p.)
* Sztrecsnó vára (112. p.)
* Szt. Mihály-hegy (244. p.)
* Sümegh képe (257. p.) Társszerzővel
* Hajdú-Hadházi egyház (329. p.)
* A ljetavai vár (388. p.)
* Óvár (400. p.)
* Pápai Főiskola ó épülete (448. p.)
* Pápai főiskola új épülete (449. p.)
* II. Rákóczi Ferenc szülőháza Borsiban (520. p.)

## גלריה

קובץ:Fráter_György_olajfestmény_után_Pollak_metszete.jpg|ג'רג' פראטר, הארכיבישוף והקרדינל של אסטרגום, לאחר ציור
קובץ:I._Ferdinánd_magyar_kiráy_Pollák_metszete.jpg|פרדיננד הראשון (1503–1564)
קובץ:Esztergom_a_XVI._században_Pollák_metszete.jpg|אסטרגום במאה ה-16,עם הוסרים בחזית
קובץ:Bánffy_Dezső_Pollák.jpg|דיוקן ראש הממשלה דז'ה באנפי


## לקריאה נוספת
* Művészeti lexikon III. (L–Q). Főszerk. Zádor Anna, Genthon István. 3. kiad. Budapest: Akadémiai. 1983. 791. o. (לקסיקון אמנות)

## קישורים חיצוניים

* אמנים חזותיים
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
* המוזיאון הספרותי פטפי
## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:ברטיסלאבה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1837
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1912
מלאקיי ברטון

**מלאכי ברטון** (באנגלית: **Malachi Barton**; נולד ב-10 במרץ 2007) הוא שחקן אמריקאי.

## ביוגרפיה
ברטון נולד וגדל בווירג'יניה ביץ', וירג'יניה. הוא בנה של פלישיה ברטון, זמרת ופזמונאית אמריקאית, הידועה בעיקר בזכות הופעתה בעונה השמינית של "אמריקן איידול" ב-2009.

## קריירה
בשנת 2014 החל לשחק כשהופיע בתפקיד אורח בסדרה "עובדים מצטיינים" ובקומדיית המצבים "תראו את אבא..." . בשנה שלאחר מכן התארח בסדרות הטלוויזיה "הסוכן הנרי" ו"אמא בהזמנה".

בשנים 2016–2018 כיכב בתפקיד ראשי בתור ביסט דיאז בקומדיית המצבים של ערוץ דיסני, "הארלי באמצע" במשך שלוש עונות.

בשנת 2018 החל לדבב את ליונל בסדרה "ננסי קלנסי - גברת מגונדרת".

בשנים 2022–2023 שיחק בתפקיד ראשי בסדרה "הנבלים מהוואלי" בערוץ דיסני.

בשנת 2025 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "זומבים 4" את הדמות ויקטור, ובאותה השנה יצא עם צוות השחקנים לסיבוב הופעות בארצות הברית וקנדה.

צפוי לככב בסרט "קאמפ רוק 3" בתור פלטץ'.

## פילמוגרפיה
### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי וירג'יניה
קטגוריה:וירג'יניה ביץ': אישים
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2007
וינפרד יאבי

**וינפרד מוטילה יאבי** (באנגלית: **Winfred Mutile Yavi**; נולדה ב-31 בדצמבר 1999) היא אתלטית בחריינית ילידת קניה, אלופת עולם (בודפשט 2023), אלופת אסיה (דוחה 2019) ופעמיים אלופת משחקי אסיה (ג'קרטה 2018 והאנגג'ואו 2022) בריצת 3000 מטר מכשולים, אלופת אסיה (דוחה 2019) בריצת 5000 מטר, וזוכת מדליית ארד באליפות אסיה (דוחה 2019), אלופת משחקי אסיה (האנגג'ואו 2022) בריצת 1500 מטר, וזוכת מדליית זהב במשחקים האולימפיים (פריז 2024) בריצת 3000 מטר מכשולים.

## קריירה
### 2017
באליפות העולם שנערכה בלונדון שבממלכה המאוחדת באוגוסט סיימה במקום שמיני בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 9:22.67 דקות.

### 2018
#### מדליית ארד באליפות עולם עד גיל 20
באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בטמפרה שבפינלנד ביולי זכתה במדליית ארד בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:23.47 דקות.

#### אלופת משחקי אסיה
במשחקי אסיה שנערכו בג'קרטה שבאינדונזיה באוגוסט זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:36.52 דקות.

### 2019
#### אלופת אסיה
באליפות אסיה שנערכה בדוחה שבקטר באפריל זכתה בשתי מדליות זהב ובמדליית ארד אחת: מדליות זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:46.18	דקות ובריצת 5000 מטר בשיא אישי חדש של 15:28.87 דקות, ומדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:16.18 דקות.

באליפות העולם שנערכה בספטמבר בדוחה סיימה במקום רביעי בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 9:05.68 דקות.

### 2021
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום עשירי בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:19.74 דקות.

### 2022
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום רביעי בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:01.31 דקות.

### 2023
#### אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 8:54.29 דקות, לפני ביאטריס צ'פקואץ' (8:58.98 דקות) ופיית' צ'רוטיץ' (9:00.69 דקות), שתיהן מקניה.

#### אלופת משחקי אסיה
במשחקי אסיה שנערכו בהאנגג'ואו שברפובליקה העממית של סין באוקטובר זכתה בשתי מדליות זהב: בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא תחרות חדש של 9:18.28 דקות, ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:11.65 דקות.

### 2024
בתחרות שנערכה ברומא ב-30 באוגוסט קבעה תוצאה של 8:44.39 דקות בריצת 3000 מטר מכשולים, שיא אסיה חדש והתוצאה השנייה בטיבה בהיסטוריה אחרי שיא העולם של ביאטריס צ'פקואץ' (8:44.32 דקות).
#### אלופה אולימפית
באולימפיאדת פריז  שנערכה באוגוסט זכתה במדליית זהב  בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אולימפי של 8:52.76 דקות, לפני פרות' צ'מוטאי מאוגנדה (8:53.34 דקות) ופיית' צ'רוטיץ' מקניה (8:55.15 שניות).

## שיאים אישיים
;אצטדיון
* ריצת 3000 מטר מכשולים: 8:44.39 דקות (2024), **שיא אסיה**
* ריצת 1500 מטר: 4:05.54 דקות (2022)
* ריצת 5000 מטר: 15:15.93 דקות (2019)

;אולם
* ריצת 3000 מטר: 8:39.64 דקות (2020), **שיא בחריין**

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטיות קנייתיות
קטגוריה:אתלטיות בחרייניות
קטגוריה:רצות 3000 מטר מכשולים
קטגוריה:רצות 1500 מטר
קטגוריה:רצות 5000 מטר
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ריצת 3000 מטר מכשולים
קטגוריה:רצות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:קנייתיות שנולדו ב-1999
נשים ונפלאות

**נשים ונפלאות** (באנגלית: **The Miracle Club**) הוא סרט דרמה בריטי-אירי משנת 2023 בבימויו של טדאוש או'סאליבן, עם מגי סמית', קתי בייטס, לורה ליני ואגנס או'קייסי בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על ארבע נשים מקהילה דתית בדבלין שיוצאות למסע צליינות לעיר לורד בצרפת בתקווה שזה יפתור את בעיותיהן.

## תקציר העלילה
דבלין 1967 באחת השכונות נמצאת קהילה דתית הקשורה לכנסייה של האב בירן. הוא מארגן כמה נשים למסע לעיר הניסים לורד אך אומר להן שניסים לא קורים שם אלא שזה יחזק את התקווה והידידות ביניהן.
*לילי פוקס (מגי סמית') היא המבוגרת בהן. בנה היחיד, דקלן, התאבד בטביעה לאחר אהבה נכזבת. היא יוצאת ללורד למרות התנגדות בעלה טומי (ניאל באגי).
*איילין דאן (קתי בייטס) נוסעת ללורד לאחר שגילתה גוש בשד ומקווה לנס. היא יוצאת ללורד למרות התנגדות בעלה פרנק (סטיבן ריאה).
*דולי הנסן (אגנס או'קייסי) היא אם לילד שאינו מדבר ומקווה לנס שיחזיר לו את דיבורו. היא יוצאת ללורד למרות התנגדות בעלה ג'ורג' (מארק מק'קנה) שלא מאמין בניסים.

לפני הנסיעה מגיעה למקום מארצות הברית כריסי ארן (לורה ליני) לרגל מות אימה מורין (ברנדה פריקר). היא עזבה את הקהילה לפני 40 שנה לאחר שנכנסה להיריון מבנה של לילי. לילי שכנעה אותה לעזוב ולהפסיק את ההיריון ולא סיפרה זאת לבנה שלקה בדיכאון והתאבד. כל הקהילה מאשימה את כריסי והיא מתקבלת במבטים עוינים.

כריסי מוצאת בבית אימה מכתב וכרטיס ללורד והיא מחליטה ברגע האחרון להצטרף לקבוצת הנשים. במשך השהייה בלורד והטבילה במים הקדושים עוזרת כריסי ללילי הקשישה והן מתפייסות. דולי מספרת כי רצתה להפיל את דניאל ולכן אלוהים נוקם בה וכריסי מספרת להן את האמת על הסיבה בגללה עזבה את אירלנד וכולן מתפייסות. הן חוזרות לבעליהן שמקבלים אותן בשמחה. איילין מרגישה שהגידול קטן והילד מתחיל למלמל את המילה "Home". לילי וכריסי הולכות לשפת הים לאתר ההנצחה במקום בו טבע דקלן.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים
* 

*קדימון לנשים ונפלאות, באתר יוטיוב
*קדימון לנשים ונפלאות, באתר יוטיוב
*תחילת הסרט, באתר יוטיוב
*מאחורי הקלעים של נשים ונפלאות, באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:סרטים בריטיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי דרמה בריטיים
קטגוריה:סרטים איריים
מאי סייג

**מאי סייג** (נולדה ב-6 במאי 2000) היא סטנדאפיסטית, אושיית רשת, שחקנית ומגישת טלוויזיה ישראלית. ואף הייתה האישה הראשונה ששירתה בתור סטנדאפיסטית בצה"ל.

## קורות חיים
סייג נולדה וגדלה בראשון לציון, בת שנייה לאם חד-הורית במשפחה ממוצא עיראקי.

בין השנים 2016-2015 הייתה מאי הגיטריסטית של להקת "הגברות". להקת בנות צעירה מראשון לציון. בשנת 2015 אף זכתה הלהקה במקום הראשון בתחרות להקות במועדון "התדר" בראשון לציון. הלהקה התפרקה בשנת 2016.

בין השנים 2014–2018 הגישה פינות טור דעה בתוכנית "23 דקות" בכאן חינוכית, במה שהיווה את הופעתה הראשונה בטלוויזיה. בשנת 2016 הגישה פינות סטנדאפ שבועיות בתוכנית "המהדורה" בערוץ הראשון. מאז החלה לעשות סטנדאפ גם על במות, כאשר ערכה הופעות חימום לאמנים מוכרים, כגון חן מזרחי, דניאל אסייג ועוד.

בשנת 2018 התגייסה סייג לשירות צבאי בתור מדריכת אב"כ. עם זאת, במהלך השירות קיבלה מינוי בתור סטנדאפיסטית, הפכה לסטנדאפיסטית צבאית, והחלה להופיע בפני חיילים במסגרת שירותה הצבאי. במהלך השירות, החלה סייג לנהל את עמוד הפייסבוק "חיילים מצייצים". כמו כן, סייג היא מהמנהלים של העמוד "סטטוסים מצייצים". כסטנדאפיסטית, סייג היא חלק מהקאסט של מועדון הקומדי בר, וכן מופיעה במועדוני סטנדאפ נוספים, ומופיעה יחד עם אמני סטנדאפ ידועים.

בשנת 2021 החלה סייג לעבוד במחלקת הדיגיטל של כאן 11. במסגרת עבודתה, בין היתר, מגישה פינות מז'אנר "מאחורי הקלעים" של תוכניות התאגיד, כגון היהודים באים, המרדף, שישה אפסים, המפקדת, מצעד ה-75 בגימל ועוד. בשנת 2022 הפיקה וכתבה קמפיין רשת בשם "אתגר האינסולין" להעלאת המודעות לסוכרת נעורים.

במרץ 2025 הופיעה לראשונה בתור ראפרית עם איזי.

בגיל 21 יצאה מהארון בפני משפחתה כביסקסואלית.

באמצע העשור השלישי של המאה ה-21, סייג היא סטודנטית לקולנוע באוניברסיטת תל אביב. היא מתגוררת בראשון לציון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קומיקאיות ישראליות
קטגוריה:מנחות טלוויזיה
קטגוריה:סטנדאפיסטיות ישראליות
קטגוריה:ביסקסואליות ישראליות
קטגוריה:להט"ביות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2000
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2000
ג'ני גילרות'

**ג'ניפר מדלן גילרות**' (באנגלית: **Jennifer Madeleine Gilruth**; נולדה ב-1984) היא אשת חינוך ופוליטיקאית סקוטית המכהנת מטעם המפלגה הלאומית הסקוטית (SNP) בפרלמנט של סקוטלנד מאז 2016.

## ביוגרפיה
גילרות' נולדה בבאנף במחוז אברדינשייר וגדלה בעיר סרס במחוז פייף. היא בוגרת תואר ראשון בסוציולוגיה ופוליטיקה מאוניברסיטת גלאזגו ומחזיקה גם תעודת הוראה מאוניברסיטת סטרת'קלייד.

לפני שנבחרה לפרלמנט הסקוטי לימדה גילרות' מדעי החברה בתיכון הקתולי על שם סנט קולומבה בדנפרמלין, הייתה מפקחת במשרד החינוך הסקוטי, ולימדה "לימודים מודרניים" (מקצוע במערכת החינוך הסקוטית העוסק בסוגיות חברתיות ופוליטיות עכשוויות) בתיכון המלכותי באדינבורו.

## קריירה פוליטית
באפריל 2016 נבחרה גילרות' כמועמדת מטעם ה-SNP לפרלמנט הסקוטי, וב-5 במאי זכתה במושב לאחר שהביסה את קיי מוריסון ממפלגת הלייבור הסקוטית.

בפברואר 2020 מונתה גילרות' לשרה לענייני אירופה, הגירה ופיתוח בינלאומי בממשלה הסקוטית, כחלק מסבב תיקים שנערך לאחר התפטרותו של שר האוצר דרק מקאי.

בסבב תיקים נוסף בינואר 2022 עברה גילרות' לכהן כשרת התחבורה, והכריזה כי היא רואה בסקוטלנד מובילה עולמית בתחום הפחתת פליטות הפחמן. במסגרת תפקידה הייתה מעורבת גם בניהול סכסוך העבודה מול חברת הרכבות הסקוטית וארגון עובדי הרכבת.

ב-29 במרץ 2023 מינה אותה חמזה יוסף, לאחר שנבחר לתפקיד השר הראשון, לתפקיד שרת החינוך במקומה של שירלי-אן סומרוויל.

לאחר התפטרותו של חמזה באפריל 2024 הוזכר שמה של גילרות' כאחת המועמדות להחליפו בראשות ה-SNP והממשלה הסקוטית.

## חיים אישיים
ב-15 ביולי 2017 פורסם כי גילרות' נמצאת במערכת יחסים עם קזיה דאגדייל, שהייתה באותה תקופה מנהיגת מפלגת הלייבור הסקוטית. ביוני 2022 השתיים נישאו ודגדייל התחתנו בטקס פרטי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גלאזגו
קטגוריה:פוליטיקאיות בריטיות
קטגוריה:פוליטיקאיות לסביות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1984
היווין ג'פקמוי

**היווין קיינג ג'פקמוי** (באנגלית: **Hyvin Kiyeng Jepkemoi**; נולדה ב-13 בינואר 1992) היא אתלטית קנייתית, סגנית אלופה אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), אלופת עולם (בייג'ינג 2015) וזוכת מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020) בריצת 3000 מטר מכשולים.

## קריירה
בצעירותה התחרתה במגוון ענפים באתלטיקה, המרכזי שביניהם היה ריצת 5000 מטר. בהמשך החלה להתחרות בריצת 3000 מטר מכשולים.

### 2011
#### אלופת משחקי אפריקה
במשחקי אפריקה שנערכו במפוטו שבמוזמביק בספטמבר זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 10:00.50 דקות.

### 2012
#### מדליית ארד באליפות אפריקה
באליפות אפריקה שנערכה בפורטו נובו שבבנין ביולי זכתתה במדליית ארד בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:45.95 דקות.

### 2013
באליפות העולם שנערכה במוסקבה שברוסיה באוגוסט סיימה במקום שישי בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 9:22.05 דקות.

### 2015
#### אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין באוגוסט זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:19.11 דקות, לפני חביבה גריבי מתוניסיה (9:19.24 דקות) וגזה פליציטאס קראוזה מגרמניה (9:19.25	דקות).

### 2016
#### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית כסף בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:07.12	דקות, אחרי רות ג'בט מבחריין (8:59.75 דקות) ולפני אמה קובורן מארצות הברית (9:07.63 דקות).

### 2017
#### מדליית ארד באליפות עולם
באליפות העולם שנערכה בלונדון שבממלכה המאוחדת באוגוסט זכתה במדליית ארד בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:04.03	דקות, אחרי אמה קובורן (9:02.58 דקות) וקורטני פרריקס (9:03.77 דקות), שתיהן מארצות הברית.

### 2019
באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר בספטמבר סיימה במקום שמיני בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:13.53 דקות.

### 2021
#### מדליית ארד אולימפית
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית ארד בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 9:05.39 דקות, אחרי פרות' צ'מוטאי מאוגנדה (9:01.45 דקות) וקורטני פרריקס (9:04.79 דקות).

## שיאים אישיים
;אצטדיון
* ריצת 3000 מטר מכשולים: 9:00.01 דקות (2016)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטיות קנייתיות
קטגוריה:רצות 3000 מטר מכשולים
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:רצות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מקניה
קטגוריה:קנייתיות שנולדו ב-1992
קטגוריה:קנייתים שנולדו ב-1992
יוליה רסקינה

**יוליה סירגייבנה רסקינה** (בבלארוסית: **Юлія Сяргееўна Раскіна**; נולדה ב-9 באפריל 1982) היא מתעמלת אמנותית עבר יהודייה-בלארוסית, סגנית אלופה אולימפית (סידני 2000) בקרב רב אישי. סגנית אלופת עולם (1997 ו-1999) זוכת 5 מדליות כסף משתי אליפויות עולם ואלופת אירופה (1998 ו-2000) זוכת 9 מדליות, מהן 2 זהב, 4 כסף ו-3 ארד.

## ביוגרפיה
רסקינה נולדה וגדלה במינסק, בלארוס. בת למשפחה של ספורטאים יהודים. אמה, מאסטר בהתעמלות אמנותית בינלאומית של ברית המועצות ואביה מאמן אתלטיקה.

### 1997
#### סגנית אלופת עולם קבוצתי
באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 1997 היא זכתה במדליית כסף בתחרות הקבוצתית.

### 1999
#### סגנית אלופת עולם אישית
באליפות העולם שנערכה באוסקה, יפן בשנת 1999 היא זכתה ב-4 מדליות כסף, בתחרות קרב רב אישי, בתרגיל עם כדור, בתרגיל עם סרט ובתחרות הקבוצתית.

### 2000
#### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת סידני היא זכתה במדליית כסף בקרב רב אישי בתוצאה של 39.548 נקודות (חבל: 9.908 נק'(3), חישוק: 9.791 נק'(2), כדור: 9.933 נק'(2) וסרט: 9.916 נק'(7)), אחרי יוליה ברסוקובה  (39.632 נק') ולפני אלינה קבייבה (39.466 נק'), שתיהן מרוסיה.

## חיים אישיים
בשנים 2005 ו-2006 השתתפה בסירק דו סוליי לצד המתעמלת האומנותית מאוקראינה לשעבר אלופת העולם תמרה ירופייבה . היא זכתה בתוכנית הטלוויזיה הבלארוסית "כוכב רוקד" ביחד עם הרקדן המקצועית דניס מורייסין. כיום היא מאמנת את נבחרת גרמניה בהתעמלות אומנותית.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ספורטאים יהודים בלארוסים
קטגוריה:מתעמלות יהודיות
קטגוריה:מתעמלות אומנותיות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: התעמלות אמנותית
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1982
הללויה (שיר של להקת הנח"ל)

**הללויה** הוא שיר שכתב והלחין יאיר רוזנבלום. השיר הוא שיר תקווה לשלום.

את השיר כתב רוזנבלום לתוכניתה של להקת הנח"ל, "הנחלאים באים, הנחלאים באים", משנת 1967. רוזנבלום שימש כמנהלה המוזיקלי של הלהקה. את כל שירי התכנית עיבד מוזיקלית רוזנבלום.

השיר הוא חלק מפסקול הסרט הלהקה ומבוצע שם על ידי הרכב השחקנים, רבים מהם בוגרי להקות צבאיות.
## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שלום
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר רוזנבלום
קטגוריה:שירי להקת הנח"ל
קטגוריה:שירי להקות צבאיות
הכחדת האנושות

**הכחדת האנושות** היא מצב היפותטי המתאר הכחדה המונית של המין האנושי.

לעיתים נעשה שימוש במונח "אומניסייד" כדי לתאר תהליך או תופעה העשויים להביא להכחדות מינים או אוכלוסיות. במושג נעשה גם שימוש כללי יותר בהקשרים של איכות הסביבה או לחלופין, מלחמה גרעינית.

## משבר טבע
יש מגוון של גורמים טבעיים היכולים להוביל להכחדת האנושות. כך למשל אסונות טבע כמו אירועי התנגשות של אסטרואיד בכדור הארץ, באופן דומה להכחדת הדינוזאורים לפי תאוריית אלוורז, או התפרצות-על של הרי געש. מה שיוביל לשינוי אקלים קיצוני ולמשבר אקלים, אשר ימנע קיום חיים אנושיים, התפרצות של מגפה, ועוד.

## מעשה ידי אדם
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[ענן פטרייה מהפיצוץ "קאסל בראבו", הנשק הגרעיני הגדול ביותר שניסתה ארצות הברית, 1954.]]
מאז התפתחות הנשק להשמדה המונית, כמו לוחמה ביולוגית ולוחמה כימית, עלה חשש בינלאומי מפני שימוש בו, אשר עלול לגרום לנזק בלתי הפיך לאנושות כולה. מאז מלחמת העולם השנייה, רמת הקטלניות הפוטנציאלית שקונפליקט בין בני אדם יכול להסב, הגיעה לרמות שלא נודעו לכל אורך ההיסטוריה. בימי המלחמה הקרה, עלה חשש ממלחמה גרעינית שמתקפת מנע גרעינית תיענה ב"מכה שנייה" ובשימוש בנשק יום הדין, תוך שימוש בדוקטרינת השמדה הדדית מובטחת שתוביל לשואה גרעינית עולמית.

אפשרות נוספת הכחדה עצמית מעשה ידי אדם, למשל מצב של פריון תת-החלפתי בו ההתרבות הטבעית תקטן מדור לדור, עד שהמין האנושי יחדל מלהתקיים. התנועה להיכחדות מרצון של האנושות כדי להוביל בדרך זו להיכחדות המין האנושי.

## סכנות הטכנולוגיה
במדע הבדיוני מוצגות אפשרויות עתידניות החושפות את המין האנושי לסכנות פוטנציאליות, בייחוד סכנה מפני בינה מלאכותית או ננוטכנולוגיה וננוטכנולוגיה צבאית (למשל "עיסה אפורה").

## ראו גם

* דוקטור סטריינג'לאב
* חורף גרעיני
* מאזן אימה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הכחדה המונית
קטגוריה:איומים ומפגעים סביבתיים
ישיבת רמז

**ישיבת רמז** (באנגלית: **Ramaz School**) הוא בית ספר אמריקאי-יהודי מתת-הזרם הפחות שמרני, האורתודוקסיה-המודרנית, לבנים ולבנות הפועל באנגלית ובעברית, בשכונת אפר איסט סייד של רובע מנהטן בעיר ניו יורק.

## היסטוריה
ישיבת רמז נוסדה בשנת 1937 ומזוהה עם קהילת ישורון (Kehilath Jeshurun, KJ), ונודעת בשל שיעורי הקבלה יוצאי הדופן שלה לאוניברסיטאות ליגת הקיסוס. הישיבה נחשבת לבית הספר היהודי־אורתודוקסי היקר ביותר בארצות הברית. יש בו מרכז לגיל הרך (פעוטון-גן), בית ספר תחתון (כיתות א'-ד'), חטיבת ביניים (כיתות ה'-ח') ובית ספר עליון (כיתות ט'-יב').

בין בוגרי המוסד מספר ישראלים בהם הזמרת אחינועם ניני, ונשיא המדינה יצחק הרצוג.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארצות הברית: ישיבות
קטגוריה:מנהטן
אהרן טריינין

**משה-אהרן נחומאָוויטש טריינין** (ברוסית: **Мовша-Арон Нау́мович Трайнин**; 26 ביוני 1883 – 7 בפברואר 1957) היה משפטן וקרימינולוג סובייטי-יהודי.

## קורות חיים
טריינין נולד בשנת 1883. הוא למד בגימנסיה של קלוגה, וסיים את לימודיו ב-1903, באותה שנה שבה סיים את לימודיו באוניברסיטת מוסקבה, ומשם סיים את לימודיו בכלל ב-1908. באוניברסיטה היה חבר בתנועת הסטודנטים הפעילים במהלך מהפכת 1905.

לאחר סיום לימודיו עבד טריינין במחלקה למשפט פלילי באוניברסיטה, בדרך לקבלת תואר פרופסור, אך בהמשך יתפטר ב-1912, לאחר שהרבה מאוד אקדמאים התפטרו למען הבעת סולידריות עם מטרותיו של שר החינוך .

בשנים 1916 עד 1917 היה עורך העיתון היהודי "Новый путь: еженедв̌льник, посвященный вопросам еврейской жизни". הוא היה חבר מייסד של הסניף במוסקבה של , שהוקם ב-1918.

טריינין התפרסם בביקורות שהטיח כלפי חבר הלאומים בתקופת בין שתי מלחמות העולם על כך שלא עשה מספיק כדי להעמיד לדין את אלה שניהלו מלחמה נגד השלום. החוקרים פרנסין הירש מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, קירסטן סלרס מהאוניברסיטה הלאומית של סינגפור, ומישל ג'ין פן מאוניברסיטת קולורדו בולדר מייחסים לו את ביסוס התפיסה המשפטית הבין-לאומית של "פשעים נגד השלום".

יחד עם יונה ניקיטצ'נקו, ששימש גם כשופט, היה טריינין חתום עבור ברית המועצות על אמנת הוועד הפועל של בעלות הברית של פשעי המלחמה במלחמת העולם השנייה אשר מכוחה פעל בית הדין הצבאי הבין-לאומי בנירנברג, שניהל את משפטי נירנברג.

טריינין מילא תפקיד מרכזי בביסוס המסגרת המשפטית למשפטי נירנברג. הוא הציע להשתמש במושג משפטי חדש: "פשע תוקפנות", כדי להאשים את ההנהגה הצבאית והפוליטית של גרמניה הנאצית באחריות למדינות הרבות שאותן פלשו וכבשו. לעיתים קרובות מתעלמים מתרומותיו ואף נשכחות על ידי חוקרים מערביים, בעיקר כתוצאה מתוצאות המלחמה הקרה מהצד הסובייטי. מחקר חדש יותר החל להכיר בהשפעת המחשבה המשפטית הסובייטית על המשפט הבין-לאומי, בטענה שיש להתייחס ברצינות לתרומותיו של טריינין, לצד הכרה מתמשכת בפשעי המשטר הסובייטי.

בשנת 1949, עם תחילת המאבק נגד קוסמופוליטיות, הוכרזו טריינין ומיכאיל סטרוגוביץ' כמובילי הקו השגוי בלימוד משפטים. הוא סבל מרדיפות, נאלץ לעזוב את תפקידיו ונאסר עליו לעסוק בתחום מומחיותו. בשנת 1953 הרדיפות הופסקו.

טריינין נפטר בשנת 1957.

## לקריאה נוספת

* 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:משפטי נירנברג
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:משפטנים יהודים רוסים
קטגוריה:קרימינולוגים יהודים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים רוסים
קטגוריה:עיתונאים יהודים סובייטים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים רוסים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון יהודים
קטגוריה:נרדפי המשטר הסובייטי
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1883
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1957