ישראל יפה (חזן)

**ישראל יפה** (נכתב גם: **יאפפע**, או: **יאפו**, מכונה **ישראל סובאלקער**; ה'תקס"ד, 1804 – כ"א בכסלו ה'תרנ"ז, 26 בנובמבר 1896) היה חזן מפורסם, שליח ציבור, חוקר תורני ותלמיד חכם בן המאה ה־19, שכיהן שנים רבות כחזן בקהילות סובאלק וקאליש. נודע גם כחוקר לשון עברית וארמית וכמו"ל ספרים, ובראשם מהדורה מבוארת של ספר **"תורת העולה"** להרמ"א.

## ביוגרפיה
ישראל יפה נולד בשנת תקס"ד בעיר יאנוסטאו שבפלך סובאלק באימפריה הרוסית. הוא היה בנו של רבי ידידיה יפה, ממשפחה מיוחסת מגזע רבי שמואל יפה אשכנזי בעל **"יפה תואר"**.

אביו היה קרוב משפחה לרבי שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד. בדברי האב המובאים במכתב לבניו שנדפס בביאורו של ר' ישראל יפה לספר "תורת העולה" כתב:

לפי דעה אחת, לאחר שעזב אביו את רוסיה נתמנה לרב בקהילת לייפניק שבאוסטריה.

ישראל קיבל את חינוכו הראשון מאביו, אך כבר בנעוריו גדל בין חכמי וילנה ומינסק ולמד שם חזנות מהחזן סנדר מינסקר והגיע למעלת תלמיד חכם מצוין. לצד עיסוקו בתורה נמשך גם אל המוזיקה והזמרה, השתלם בה והחל להתפרסם כחזן בעל קול מרשים.

## פעילותו כחזן
עוד בצעירותו התקבל כחזן בקהילת פלוצק. בסביבות שנת תקצ"ה (1835) התקבל לחזן בעיר סובאלק, שם כיהן למעלה מעשרים שנה.

בשנת תר"ך (1860) נתמנה לחזן בקהילת קאליש, ושימש בתפקיד זה כשלושים שנה. זקני העיר שסיפרו עליו תיארו את תפילתו כמלאת השראה, כאשר רבות ממנגינותיו היו אימפרוביזציות שיצר בשעת התפילה ולא העלה אותן על הכתב בתווי נגינה. בחתימותיו נהג לחתום: "ישראל יפה ש"ץ ונאמן בקאליש".

עדות לחשיבותו כחזן מצויה גם במודעה שפרסם בעיתון המגיד בשנת תרכ"ו (1866), שממנה עולה כי בבית הכנסת בקאליש פעלה מקהלה שהורכבה משני משוררים עיקריים – באס וטנור – בהתאם למסורת החזנות המקומית.

## פעילותו התורנית והספרותית
לצד פעילותו כחזן נודע ר' ישראל יפה גם כתלמיד חכם ובעל השכלה רחבה בספרות התלמודית, בפילוסופיה היהודית של ימי הביניים ובחכמת הקבלה.

הוא פרסם מאמרים בענייני לשון עברית וארמית בכתבי העת העבריים של תקופתו, ובהם: הלבנון, המגיד, הכרמל, הצפירה, האסיף וב"העברי" של כתריאל צבי שרהזון.

באמצע 1840 נפגש עם שלמה יהודה רפפורט. התכתב עם הרבה סופרים, כגון צבי גרץ, אברהם יעקב וויצנפלד.

אחד ממפעליו המרכזיים היה הוצאת מהדורה חדשה של ספר **"תורת העולה"** לרמ"א, בצירוף ביאורו **"אשי ישראל"**. הספר נדפס בקניגסברג בין השנים תרי"ד–תרי"ח, לאחר שלא נדפס במשך כשלוש מאות שנה. המהדורה לוותה בהסכמת רבי יעקב צבי מקלנבורג, מחבר הספר "הכתב והקבלה", ששיבח את המהדיר ואת ביאורו.

בסיום הספר נדפסו הסכמות רבות מגדולי רבני התקופה, ובהם:
* רבי דב בר מייזלש, רב ורשה
* רבי ישעיה מושקט
* רבי יצחק מאיר אלתר בעל "חידושי הרי"ם"
* רבי מאיר אורבך, רב קאליש
* רבי ישראל מסלנט
וכן רבני ערים רבות בליטא ובפולין.

לאחר שעבר לקאליש הוציא גם מהדורה חדשה של ספר הקבלה **"שער השמים"**, של אברהם כהן דה-הירירה בליווי מבוא רחב שכתב על תולדות הקבלה ומושגיה.

בנוסף פרסם מאמרים מחקריים על הלשון הארמית בעיתון "המגיד", ובהם המאמרים"חקר מלין אור", "ברנש דטור" ו"לשון רכה". לפי דבריו עבד גם על חיבור נוסף בכתב יד בשם "עין ישראל" על מונחים בספרות הקבלה.

## מצבו הבריאותי
מצבו הבריאותי היה רופף במשך שנים, ובמכתביו תיאר כי סבל ממכאובים ממושכים. לדבריו, שהה עשרה שבועות במרפאה בברסלאו, שם עבר טיפולים רפואיים שונים שהיו מקובלים בזמנו, ובהם שימוש במכשירים גלוואניים, וכן רחצה באמבטיות חמות ולאחריה עטיפה ממושכת בשמיכות עבות כדי להביא לידי הזעה מרובה. הוא תיאר את הטיפולים כמפרכים מאוד, אך ציין כי למרות חולשתו והחורף הקשה בברסלאו חל שיפור במצבו, וראה בכך חסד מיוחד. לאחר שובו למקומו חזר לשמש כשליח ציבור, ואף עסק בבירורי נוסח התפילה, כגון הנוסח "מפי כבודך".

## שנותיו האחרונות
בסוף ימיו, בערך שנת תר"נ (1890) נסע לארצות הברית כדי לשהות עם בניו שהתגוררו בניו יורק. הוא נפטר שם ביום כ"א בכסלו תרנ"ז (1896). נספד על ידי הרב דוב בר אברמוביץ, רב דקהילת "משכן ישראל אנשי סובאלקער".

## תלמידיו
בין תלמידיו נמנו:
* ישראל מיכלובסקי
* גינצבורג
* חיים וויינשל
* ארנולד מרקסון

## משפחתו
נשא את האשה יוטקה ביאלוסטוצקי, בת יהודה.
*בתו, שרה לאה, נישאה למשה שפריגנר, רב, שוחט, וחזן בממפיס.
*בנו, יוליוס, היה עורך דין יהודי בשיקגו ושימש כעוזר במשרד התובע העירוני של שיקגו

## לקריאה נוספת
***ר' ישראל יפה ש"ץ בקאליש**, בתוך: 
* אליהו זאלודקאווסקי, סקירה על יפה – "קולטור-טרעגער פון דער ידישער ליטורגיע" (1930) 

## קישורים חיצוניים
* 
* ⁨⁨העברי (כתריאל צבי שרהזאהן)⁩, 4 דצמבר 1896⁩⁩
* העברי (הספד מר' יהודה קלצקי), 18 בדצמבר 1896, עמ' 4
* ⁨⁨יודישע גאזעטען⁩, 4 דצמבר 1896⁩ 
* 
* 
* רבי ישראל יפה, קברו ופרטים נוספים באתר kevarim.com
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חזנים
קטגוריה:חזנים ליטאים
קטגוריה:חזנים פולנים
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:ילידי 1804
קטגוריה:נפטרים ב-1896