open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חטיבת קצב

במוזיקה, **חטיבת קצב** או **מחלקת קצב** (מכונה בלשון הדיבור באופן רווח בשם "רית'ם סקשן" על פי המונח באנגלית: Rhythm section), היא חטיבה בהרכב של מוזיקה קלה או של ג'אז, שאחראית על הקצב, ההרמוניה והחיבור ביניהם.

בג'אז כוללת חטיבת קצב מלאה פסנתר, קונטרבס, מערכת תופים ולעיתים גיטרה או כלי הקשה נוספים. חטיבת קצב צנועה יותר בג'אז תכלול רק בס ותופים, או רק בס ופסנתר (מעטים ההרכבים שבהם אין בס בכלל).

ברוק ובפופ, חטיבת קצב מכילה תופים, גיטרה בס, ולעיתים גם גיטרה חשמלית, קלידים או די ג'יי.

במקרים מסוימים, הבס עשוי להיות מוחלף על ידי האוקטבות הנמוכות של הפסנתר או הקלידים, אך זה מגביל את הפסנתרן/קלידן.

על אף שחטיבת הקצב היא לא המובילה ברוב המקרים שבהם היא נכללת בהרכבים רחבים יותר, גם לכלים החברים בה ניתן ביטוי רב במהלך הנגינה. לחטיבת הקצב תפקיד חיוני לתפקוד הבסיסי של הרכב ג'אז או מוזיקה קלה.

קטגוריה:קצב
קטגוריה:ג'אז
קטגוריה:רוק
קשר (יחידת מידה)

**קֶשֶר** (באנגלית: **Knot**) היא יחידה למדידת מהירות, ששיעורה 1 מיל ימי לשעה ושווה ל-1.852 קילומטר לשעה בקירוב. היא אינה מהווה חלק ממערכת היחידות הבין-לאומית (SI), אך מקובלת בעולם כולו כיחידת מהירות בשימוש ימי ואווירי. מציינים בה את מהירותם של כלי שיט וכלי טיס וכן את מהירותם של זרמים ורוחות.

## מקור המונח
שמאל|ממוזער|250px|מד מהירות (לוג) פשוט
שמאל|ממוזער|250px|תרשים סכמטי של לוג פשוט
את מהירותם של כלי שיט בתקופת אוניות המפרשים (מן המאה ה-16 עד המאה ה-19 לערך) חישבו באמצעות מד-מהירות ימי פשוט, שנקרא באנגלית "לוג" (log). המכשיר היה בנוי מלוח עץ בצורת רבע עיגול, שהקשת שלו הוכבדה בפס עופרת, כך שיכול היה לצוף במים כשהוא ניצב. אל הלוח נקשר חבל מדידה ארוך (log line), ועליו קשרים במרחקים קבועים, שהוכן על סיפון הירכתיים או האַחְרָה. כדי למדוד את מהירות האונייה, הטילו את לוח העץ למים. הלוח נשאר על מקומו כמעט ללא תנועה בעוד האונייה מתקדמת, ותוך כדי כך הופעל שעון חול והחבל שוחרר למים בהדרגה. את המהירות היחסית חישבו על פי אורך החבל שהשתחרר בזמן שחלף עד התרוקנות השעון. הקשרים נועדו לאפשר מדידה מהירה של אורך החבל ששוחרר למים, היינו הדרך שעברה האונייה.

במהלך התקופה היו בשימוש מספר שיטות לחלוקה ולסימון של חבל המדידה, אך הנפוצה שבהן קבעה את המרחק בין הקשרים ל-47 רגל ו-3 אינץ' ואת זמן התרוקנות השעון ל-28 שניות. העיקרון בכל השיטות הוא שהיחס בין אורכו של כל קטע על החבל לבין מיל ימי אחד שווה ליחס שבין זמן התרוקנות שעון החול בשניות לבין מספר השניות בשעה. לכן, כל קשר בחבל מציין מהירות של 1 מיל ימי בשעה, ומכאן שמה של יחידת המהירות.

## המרת יחידות
* 1 קשר = 1 מיל ימי לשעה
* 1 קשר = 10 כבל לשעה
* 1 קשר = 1.852 קילומטר לשעה
* 1 קשר = 0.5144444 מטרים לשנייה
* 1 קשר = 101.268591 רגל לדקה
* 1 קשר = 1.687810 רגל לשנייה
* 1 קשר = 1.150779 מיל יבשתי לשעה

## קישורים חיצוניים
* על מד המהירות (log line) באתר:  The Pilgrims & Plymouth Colony:1620
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידות מידה: מהירות
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:מונחים ימיים
מיל ימי

ממוזער|הגדרה היסטורית של מיל ימי
ממוזער|השוואה ויזואלית בין קילומטר, מיל יבשתי ומיל ימי
**מיל ימי** או **מייל ימי** הוא יחידת מידה לאורך הנמצאת בשימוש נרחב למטרות ספנות ותעופה.

המיל הימי הבינלאומי מוגדר כשווה ערך ל-1,852 מטרים (מיל יבשתי הוא כ-1,609 מטר).

הגדרה זו התקבלה ב-1929 על ידי הכנס הבינלאומי המיוחד להידרוגרפיה שנערך במונקו. 

ב-1954 אומצה ההגדרה גם על ידי ארצות הברית, שעד אז גם בה וגם בממלכה המאוחדת (שם נקבעה היחידה לראשונה) היה ערכו של המיל הימי 6,080 רגל, או 1,853.184 מטר.

מיל ימי הוא חלק הדקה של זווית מהיקף כדור הארץ, וכך הוגדר בעבר. כדור הארץ איננו כדור מושלם, ולכן בקרבת הקטבים עשוי ערך זה להשתנות בכמה מטרים.

למטרות ניווט, ההגדרה הקודמת עדיין בשימוש נרחב. אורך דקה של זווית של קשת של קו רוחב נמצאת בכל המפות הימיות וניתן להשתמש בה כמייצגת מיל ימי אחד באותה מפה.

מקובל להשתמש עבור מיל ימי בקיצור nm, שבא מן הביטוי האנגלי למיל ימי (nautical mile), אם כי לקיצור זה יש גם משמעות אחרת (ננומטר). על אף שהקיצור nm שייך לשתי יחידות אורך שונות, יש בלבול מועט ביניהן, כיוון שמשתמשים בהן בהקשרים שונים לגמרי, ומפרידים ביניהן 12 סדרי גודל (מיל ימי = 1,852 מיליארד ננומטר).

עשירית מיל ימי היא כבל.

קשר הוא יחידת מהירות המבטאת מיל ימי אחד בשעה.

## קישורים חיצוניים

* מיל ימי מהאתר "שער לים"

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחידות מידה: אורך
קטגוריה:מונחים בתעופה
קטגוריה:מונחים ימיים
זנון מאליאה

**זנון מאליאה** (ביוונית: **Ζήνων ὁ Ἐλεάτης**) היה פילוסוף יווני מדרום איטליה שביוון הגדולה. זנון ידוע בעיקר בזכות הפרדוקסים שלו על תנועה וזמן, המכונים הפרדוקסים של זנון על שמו. זנון נחשב על ידי אריסטו למייסד הדיאלקטיקה.

זנון נמנה עם האסכולה האלאטית, שעליה נמנה גם מורו פרמנידס. בעזרת הפרדוקסים שלו הוא ניסה להוכיח, על דרך השלילה ותוך שימוש בטיעוני אד אבסורדום, את טענתו של פרמנידס על חוסר האפשרות לסמוך על החושים. הפרדוקסים שלו נחשבים לדוגמאות העתיקות ביותר לשימוש בשיטות הוכחה אלה (אם כי ידוע כי קסנופנס הקדום יותר השתמש אף הוא בשיטה זו בדבריו אודות הפרות והסוסים בפרגמנט 15).

המעט הידוע לנו אודות חייו של זנון מגיע מהדיאלוג "פרמנידס", שנכתב על ידי אפלטון.

## פרדוקסים

### פרדוקס אכילס והצב
במיתולוגיה היוונית, אכילס הוא סמל האדם המהיר בתבל. אכילס מבצע תחרות ריצה עם צב בה מוסכם כי לצב יהיה יתרון התחלתי של 10 מטרים על אכילס. ידוע כי אכילס מהיר פי עשרה מהצב, אך למעשה בזמן שאכילס יעבור את עשרת המטרים הראשונים שהפרידו בינו לבין הצב - הצב יתקדם במטר נוסף, ובזמן שאכילס ירוץ את המטר הנוסף הצב יתקדם בעשירית המטר וכן הלאה, וכך למעשה אכילס לעולם לא ידביק את הצב, בניגוד לניסיון החושים.

### פרדוקס הדיכוטומיה (פרדוקס האצטדיון)
פרדוקס הדיכוטומיה עוסק באי האפשרות לעבור מרחק סופי בזמן סופי.

אם אכילס נע מנקודה א' לנקודה ב', עליו לעבור את מחצית המרחק בין שתי הנקודות לפני שהוא יכול להגיע אל נקודת הסיום. כדי להגיע למחצית המרחק עליו להגיע קודם כל לרבע המרחק - אך לפני כן עליו להגיע לשמינית המרחק וכן הלאה. כיוון שכל קטע סופי ניתן לחלק לשני חצאים, על אכילס לעבור אינסוף שלבים לפני שהוא מגיע לסוף הדרך, ולכן הוא לעולם לא יתחיל לנוע, מה שלטענת זנון מוכיח שהתנועה עצמה היא אשליה. פרדוקס זה עוסק בתכונת הצפיפות של נקודות הישר הממשי - בין כל שתי נקודות קיימת נקודה נוספת.

### פרדוקס החץ
בפרדוקס החץ, זנון מתייחס לחץ שנורה מקשת. בכל רגע נתון, החץ עצמו סטטי - ולכן, לטענת זנון, התנועה של החץ היא אשליה, וכך כל תנועה אחרת.

### הפרדוקס בדבר אי-קיומו של המרחב
זנון טען כי המרחב אינו קיים, משום שכשם שלכל עצם יש מקום, הרי שגם למקום זה יש מקום משלו, וכך עד אינסוף.

[מרכז|700px|ממוזער|זנון מאליאה מראה לקבוצת נערים את הדלתות המובילות לאמת ולשקר. [פרסקו באל אסקוריאל, מדריד.]]

## ראו גם
* אפקט זנון הקוונטי
* הפרדוקסים של זנון

## קישורים חיצוניים

* Zeno of Elea  באתר Internet Encyclopedia of Philosophy
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
נופית

**נוֹפִית** (שם קודם: **פי נר**) הוא יישוב קהילתי כפרי במערב הגליל התחתון, בתחום שיפוטה של המועצה האזורית זבולון.

היישוב ממוקם על גבעה בגובה 213.5 מ' מעל פני הים בגבעות אלונים, כארבעה ק"מ צפונית לקריית טבעון וכ-18 ק"מ מזרחית לחיפה.

נופית משקיפה על נחל ציפורי, ובסמוך מדרום לה נמצאת חרבת קושט, בה ממצאים מתקופת התלמוד.

## היסטוריה
תחילת דרכו של היישוב ביוזמה של שמונה משפחות (ארבל, גל, גפן, כהן, כרמלי, נאור, פרוינד, שפרינגר) מאזור חיפה והקריות להקמת יישוב בעל חיי קהילה בגליל. יוזמה זו תאמה את מדיניות הממשלה, שסיפקה את האישורים בשנת 1982. בשנת 1984 החלו עבודות התשתית: פריצת דרכים והכנת תשתיות תת-קרקעיות (חשמל, מים, טלפון, טלוויזיה מרכזית), באפריל 1986 החלה בניית בתי המגורים וטקס האכלוס ל־179 המשפחות הראשונות התקיים ב־9 בנובמבר 1987. היישוב נקרא בתחילה פי-נר על שמו של לודוויג פינר, מראשי חברת רסקו, והוחלף אחר כך לשם הנוכחי.

היוזמה להקמת היישוב הייתה של האדריכל צבי (ציבי) שפרינגר שגם תכנן את נופית כיישוב כפרי ירוק המשתלב בסביבה ובטבע, נוסע החולף בדרך שבין יגור לאחיהוד יתקשה להבחין כי על הגבעה המתנשאת מדרום לנחל ציפורי קיים יישוב הטובל כולו בירק וצמחייה, תוצאה של תכנון וחשיבה בת קיימא.

שלב ב' של היישוב, שנקרא "נופית הצעירה" נבנה במהלך שנות ה־90 ואכלוסו החל בשנת 1997. הבנייה והאכלוס התבצעו על ידי מינהל מקרקעי ישראל ללא תיאום עם האגודה השיתופית שאיגדה את תושבי שלב א', ובפועל נוצרו שני יישובים צמודים ומופרדים מבחינה מנהלתית. על רקע ההפרדה נוצרו מתחים בין תושבים ותיקים וחדשים, ובשנת 2003 החל תהליך למיזוג היישוב והוקם ועד מקומי סטטוטורי. התרחבות היישוב הביאה גם לפיתוח תשתיות, בהן בריכת שחייה ומרכז ספורט הכולל גם את קיר הטיפוס על שם ערן נאור, בית כנסת והרחבת מערך גני הילדים ובית הספר היסודי. מקיף את היישוב מחוצה לו מסלול טיול מסומן על שם אוהד זך, המשקיף על הוואדיות הסובבים את היישוב ועל מפרץ חיפה, ומקושר לשביל ישראל.
בימים אלה החלה העבודה על שלב ג' של היישוב (נופית ג') וצפויה להסתיים בשנים הקרובות.
## חינוך
ביישוב פועל בית ספר יסודי שהוקם בשנת 1982 ולומדים בו תלמידים מהמועצה האזורית זבולון - רובם מנופית ומיעוטם משאר היישובים המועצה. בכל שכבה בבית הספר ישנה כתה או שתיים. עד לפני מספר שנים רק תלמידים מנופית למדו בבית הספר, אלא שבראשית שנות ה-20 של המאה ה-21, תלמידים משאר ישובי המועצה הצטרפו לאור הצמצום בכמות הילדים בגילאי בית הספר היסודי בני היישוב.

רוב תלמידי היסודי ממשיכים לאחר מכן לבית ספר העל-יסודי "כרמל זבולון", שנמצא בקיבוץ יגור למרגלות הר כרמל. או לחלופין ממשיכים לבתי ספר על יסודים אחרים בסביבת היישוב (טבעון, נהלל)
[ממוזער|450px|נופית, במבט מ[הרדוף (קיבוץ)|הרדוף]] 

## תרבות
בנופית מרכז ספורט בשם ״נופשית״, הזמין לתושבי נופית כמו גם לתושבי חוץ. במרכז מספר בריכות, חדר כושר ומגרש ספורט.

## קישורים חיצוניים

* 
* נופית ברשת - קהילה בצמיחה - עלון היישוב
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1987
תעשייה

**תעשייה**, היא אותו חלק בכלכלה העוסק בייצור, בעיבוד ראשוני או המשכי בהיקפים גדולים של חומרי גלם והפיכתם לסחורה בעלת ערך. העוסק בתעשייה נקרא תעשיין.

התעשייה מלווה את ההיסטוריה האנושית כבר אלפי שנים, אך מקובל להבחין בין שתי תקופות עיקריות שאותן ניתן לחלק לתקופות משנה וגם למיין על פי אזורים: לפני ואחרי המהפכה התעשייתית המתבססת על אנרגיה זמינה, בעיקר פוסילית אך גם גרעינית, המאפשרת מקור כוח קבוע ויציב בעיקר בצורת חשמל.

התעשייה בעידן השני, המוכר גם בשם "מודרני", שראשיתו לכל המאוחר במאה ה-18 בעיקר באירופה, עוצמתית מכל נקודת מבט: הנדסית, רפואית, צבאית, תחברותית ותקשורתית, אך האדם הגיע להישגים תעשייתיים מרשימים מאוד גם בתקופות היסטוריות קדומות יותר, המוכרות בשם "העת העתיקה". דוגמאות מובהקות לכך הן סין, מצרים ורומא, ששרידי הישגיה התעשייתיים ניכרים היום במאות אתרי תיירות ברחבי אירופה, והכוללים רשת כבישים משוכללת, מערכות העברת מים, גשרים, נמלים ומפעלים להפקת שמן זית.

כאמור, בעידן המודרני הפכה התעשייה למגזר העיקרי של ייצור באירופה וצפון אמריקה, תופעה המוכרת בשם המהפכה התעשייתית, שעל טיבה, שורשיה והשפעותיה התנהל וממשיך להתנהל ויכוח בין היסטוריונים. מצב זה שינה את המסחר והפיאודליזם באמצעות התפתחויות טכנולוגיות רצופות ומהירות, כגון פיתוח הקטר, מכונת התפירה המכנית והתקדמויות ייצור בתחום הפלדה והפחם. מדינות תעשייתיות עברו למדיניות כלכלית קפיטליסטית. מסילות ברזל וספינות קיטור החלו להשתלב במהירות רבה בשווקים מרוחקים, ובכך אפשרו לחברות פרטיות להתקדם לעושר ולהיקפי פעילות עצומים במושגי אותו זמן.

בכלכלה ובתכנון ערים, "שימוש תעשייתי" הוא סוג של שימוש מרוכז בקרקע עליה ממוקמים עסקים כלכליים העוסקים בייצור ותפוקה.

## מרקסיזם ותעשייה
השליטה בתעשייה הפכה לנקודת המפתח של תאוריית המרקסיזם. תאוריית הערך של העבודה אומרת כי ערכו של עצם מסוים קיים אך ורק הודות ל**עבודה** שנעשתה על מנת להביאו למצבו או צורתו הנוכחית. לעצמים בלתי מעובדים, כגון עצים ואבנים, אין בדרך כלל ערך. אך אם עץ מגולף לפסנתר, או אבנים הופכות ללבנים לבית, אזי לעצם הסופי יש לפתע ערך בשל העמל שנעשה.

מרקסיסטים מאמינים כי היחסים הקיימים בין המעמד הבורגני הקפיטליסטי, אלו העשירים מספיק להשקיע הון ניכר בתעשייה, לבין מעמד הפועלים אשר עובדים עבורם, הוא פרזיטי מיסודו – כך לדוגמה, הקפיטליסט מקבל סכום כסף הגדול בהרבה מהשקעתו המקורית, על ידי תשלום לעובדיו שהוא נמוך בהרבה מערכה האמיתי של התוצרת. לכן, מרקסיסטים תומכים בכך שעל הפועלים עצמם להחזיק באמצעי הייצור ונכסי ההון, כגון מפעלים וציוד המשמשים לייצור. במדינות לניניסטיות כגון ברית המועצות לשעבר, תוכנית זו יושמה על ידי הפיכת כל נכסי ההון לנכסי המדינה, ועל ידי כך, תאורטית, לנכסי העובדים עצמם.

מאואיזם, הכלכלה הפילוסופית של המנהיג הסיני הקומוניסטי מאו דזה-דונג, מסכימה עם המרקסיזם בנוגע לתעשייה, אך ממליצה על פתרון חלופי. במקום שהעובדים או המדינה יחזיקו במפעלים, מאואיזם תומכת ביישוב מחדש של פשוטי העם באזורים כפריים וחזרה לדרך חיים חקלאי.

סטלין כפה תיעוש מהיר בברית המועצות לשעבר במהלך השנים טרם מלחמת העולם השנייה באמצעות תוכניות החומש שלו, דבר שגרם לזעזועים חמורים בחברה ברוסיה, שכללו מוות המוני מרעב, אך מהלכיו של סטלין תרמו לתיעושה היעיל של ברית המועצות, עובדה שבאה לידי ביטוי בהצלחתה להביס את הגרמנים במהלך המלחמה ובכך להפוך את ברית המועצות למעצמת על.

## ענפי תעשייה

## ראו גם
* תעשייה כבדה
* אדם סמית
* התעשייה בישראל
* המהפכה התעשייתית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ענפים כלכליים
שונר

**שֻׁנָּר** (שם מדעי: *Lynx*) הוא סוג במשפחת החתוליים. מקור המילה הוא **שֻׁנְרָא** בארמית, ותרגומה הוא "חתול".

## מאפיינים
השונר חי ביערות גבוהים עם מעטפת צפופה של שיחים ועשבים. על אף שהשונרים צדים רק על הקרקע, הם מסוגלים לטפס על עצים ולשחות. הם מצויים בעיקר באמריקה הצפונית ובהימלאיה, אך גם באזורים הצפוניים של סקנדינביה חיים שונרים. מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 נעשו מאמצים רבים להשיב את השונר הצפוני לגרמניה. השונר מצוי גם ביער ביאלובייסקה (צפון מזרח פולין), דרום ספרד ומזרח פורטוגל. במדינות רבות ציד שונרים אינו חוקי.

לשונר זנב קצר, ציצות שיער שחורות בקצות האוזניים, שפם, זקן וכפות רגליים מרופדות להליכה בשלג. צבע פרוותו נע בין חום בהיר לבז' ולפעמים ניכרים עליו כתמים חומים כהים, במיוחד על הרגליים. משקלו הוא 5–30 קילוגרם.

בני סוג זה, בנוסף לברדלס, הם היחידים מבני משפחתם הנוהגים לצוד את טרפם בריצה ולא בעזרת ציד מהמארב. הם ניזונים מיונקים, מעופות ומדגים. הם חיים בדרך כלל לבד, אף שעשויות להיות קבוצות שיטיילו ויצודו יחד. ההזדווגות נעשית בסוף החורף. בהמלטה ממוצעת יש שגר של 2–4 גורים, שעליהם האם שומרת ומגוננת בקנאות.

השונר הוא טורף קטלני ביותר, ואינו נרתע מציד של חיות הגדולות ממנו בהרבה כגון זאבים ואיילים. ביכולתו לטרוף כמעט כל בעל חיים הבא לידו, והוא מסוכן לבני אדם הנמצאים בקרבתו. עם זאת, בדומה לחתוליים אחרים, הוא ניתן לביות אם יאומץ כגור. ישנם המתארים את התנהגותו כחיית מחמד כ"מזכירה יותר כלב מאשר חתול", בעיקר מפני שהשונר הסיבירי חובב טיולים כשהוא קשור ברצועה. שונרים מבויתים נינוחים גם בהתנהלותם עם אנשים זרים.

## מינים
*שונר צפוני (*Lynx lynx*)
*שונר קנדי (*Lynx canadensis*)
*שונר איברי (*Lynx pardinus*) - מצוי בסכנת הכחדה בטבע
*שונר מצוי (*Lynx rufus*)
*שונר איסוודורנסיס (*Lynx issiodorensis*) - נכחד
**Lynx thomasi* - נכחד

## גלריה

קובץ:Lynx lynx2.jpg|שונר צפוני
קובץ:Canada lynx by Michael Zahra.jpg|שונר קנדי
קובץ:Iberian Lynx front.jpg|שונר איברי
קובץ:Bobcat photo.jpg|שונר מצוי
קובץ:Lynx (16867658628).jpg


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט קר
נמרון

**נמרון** (שם מדעי: *Leopardus*) הוא סוג במשפחת החתוליים, הכולל עשרה מינים החיים בצפון אמריקה ובדרום אמריקה. בעבר סווגו מיני הנמרונים תחת הסוג חתול. עשרת המינים הם:
* אוצלוט (*Leopardus pardalis*) 
* נמרון מרגיי (*Leopardus wiedii*) 
* נמרון מנוקד (*Leopardus tigrinus*) 
* חתול קולוקולו *Leopardus colocolo*
* נמרון פנטנל (*Leopardus braccatus*)
* נמרון הפמפס (*Leopardus pajeros*)
* חתול ג'ופרי (*Leopardus geoffroyi*)
* חתול קודקוד (*Leopardus guigna*)
* נמרון האנדים (*Leopardus jacobita*)
* נמרון דרומי (*Leopardus guttulus*) – התגלה ב-2013

## מאפיינים
לסוג הנמרון פרווה מנומרת, וצבעים הדומים לצבעי הקרקע הנעים בין חום חיוור לחום בהיר ואפור. אוזניהם הקטנות מעוגלות, הנחיריים שלהם מופרדות לגמרי ויש להם פחות כרומוזומים מאשר לחתולים האחרים.

## גלריה

קובץ:Geoffroy's Cat.jpg|נמרון ג'ופרי
קובץ:Ocelot.jpg|אוצלוט
קובץ:Chat tigre.jpg|נמרון מנוקד
קובץ:Leopardus pajeros 20101006.jpg|נמרון הפמפס
קובץ:Andean cat 1 Jim Sanderson.jpg|נמרון האנדים


## ראו גם
*חתול ערבות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1842
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:חתולים קטנים
זאב (פירושונים)

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בבעלי חיים
שועל אוזנן

ע
**שועל אוזנן** (שם מדעי: *Otocyon megalotis*) הוא סוג במשפחת הכלביים, דמוי-שועל, הכולל מין יחיד: **שועל אוזנן מצוי**.

## מאפיינים
שועל אוזנן מצוי בסוואנות באפריקה. ישנן שתי אוכלוסיות נפרדות של השועל, אחת במזרח אפריקה ואחת בדרום אפריקה.

לשועל האוזנן אוזניים גדולות ובאנגלית הוא נקרא "Bat-eared Fox" ("שועל אוזני-עטלף"). צבע פרוותם של שועלי האוזנן חום צהוב וצבע פרוותם באוזניהם, ברגליהם ובחלקים מפניהם שחור. אורכם של שועלים אלו 55 ס"מ (ראש וגוף) ואורך אוזניהם 13 ס"מ.

שיניהם של שועלי האוזנן קטנות מאוד ביחס לשיניהם של מיני כלביים אחרים. 80% ממזונם מורכב מחרקים. הם מבקרים בגבעות טרמיטים, באים אחר נחילי ארבה או נשארים קרוב לעדרי זברות ואנטילופות במטרה לאכול חרקים אשר מגיעים לצואה של פרטי העדר. בנוסף לחרקים ניזון שועל האוזנן ממכרסמים, ציפורים וביצים ולפעמים גם פירות.

שועל האוזנן הוא פעיל לילה. הם חיים בלהקות קטנות שמורכבות מזוג ומגוריהם (אם כי לפי מספר תצפיות משערים כי לעיתים הם חיים בשלישיות שכוללות זכר ושתי נקבות). הזוגות חיים במאורות ומגדלים את הגורים (שניים עד חמישה) ביחד.

## גלריה

Bat eared fox Kenya crop.jpg
Otocyon megalotis - Etosha 2014.jpg
Otocyon.jpg
Otocyon megalotis (Namibia).jpg
Canidae - Otocyon megalotis.jpg


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1822
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנסלם גאייטאן דמארה
קטגוריה:כלביים
קטגוריה:יונקים יחידים בסוגם
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:טנזניה: יונקים
קטגוריה:יונקים בסוואנה האפריקנית
שועל (סוג)

[ממוזער|[שועל בנגלי|שועלים בנגלים]]
[ממוזער|[שועל מצוי]]
[ממוזער|[שועל קורסאקי]]
**שועל** (שם מדעי: *Vulpes*) הוא סוג השייך לשבט הטקסונומי שועל בתת-משפחת הכלבים שבמשפחת הכלביים, וכולל 12 מינים ועשרות תת-מינים.

כל המינים בסוג זה, ורק הם, מוגדרים "**שועלים אמיתיים**". זאת להבדיל ממינים בסוגים אחרים, גם הם בתת-משפחת הכלבים שבמשפחת הכלביים (שניים מהם אפילו בתוך השבט שועל), המוגדרים "דמויי-שועל" ולפעמים פשוט "כלביים". להרחבה ראו שועל.

## מינים
בסוג מוכרים כיום 12 מינים חיים, ועוד כמה מינים נכחדים שתוארו ממאובנים:

### מינים שתוארו ממאובנים
* † *Vulpes hassani*
* † *Vulpes odessana*
* † *Vulpes praeglacialis* – (ממערת פטרלונה שביוון)
* † *Vulpes qiuzhudingi* (2014)
* † *Vulpes riffautae* – המיוקן המאוחר
* † *Vulpes rooki*
* † *Vulpes skinneri*
* † *Vulpes stenognathus*

## אזכורי השועל בתנ"ך

בנוסף לחיה הידועה, שועל מופיע בתנ"ך גם כשמו של מחוז בנחלת בנימין וכשם איש מזרע אשר, וכן בצירוף חצר-שועל, עיר בנחלת שמעון.

### שועל כשם חיה
*  () 
*  () 
*  ()
*  ()

### שועל כשם מקום או שם אדם
*  () 
*  ()
*  (-יז) 
*  ()  
*  ()
*  ()

## ראו גם
*שועל – שועלים אמיתיים ודמויי-שועל
*משלי שועלים – קובץ משלים
*שם שועלים יש – שיר העוסק בכינון היישוב היהודי החדש בארץ ישראל

## קישורים חיצוניים

* סרטון המדגים את צלילי קולו של השועל באתר יוטיוב
* קובצי סאונד בפורמט WAV

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן לאונרד פריש
קטגוריה:סוגי יונקים
שועל שלג

ממוזער|שועל שלג צעיר
**שועל שלג** (שם מדעי: *Vulpes lagopus*) הוא מין של טורף מהסוג שועל (בעבר בסוג יחיד *Alopex*) שבמשפחת הכלביים החי ברחבי האזור הארקטי.

## מאפיינים
שועל השלג הוא יונק קטן הנפוץ באזורים ארקטיים הקרים של חצי הכדור הצפוני. הוא נפוץ סביב הקוטב באזורים כמו רוסיה, קנדה, אלסקה, גרינלנד, איסלנד וסבאלברד. תוחלת חייו נעה בין 5 ל-7 שנים.

### מאפיינים פיזיים
שם המין המדעי *Lagopus* ("רגל ארנב") מתייחס לשיער הצפוף בתחתית כף הרגל, המסייע במניעת איבוד חום ומגביר את יכולת ההליכה בשלג. אוזניו קטנות ומעוגלות, ושערו צפוף מאוד, כשהוא ארוך יותר בחורף מאשר בקיץ. אורכו נע בין 50 ל-60 ס"מ, זנבו כ-30 ס"מ, גובהו 20–30 ס"מ ומשקלו 3–6 ק"ג.

### תזונה והתנהגות
שועל השלג ניזון מלמינגים, ציפורים, ביצים, פגרים וצמחים, אך מזונו העיקרי הוא למינגים. הוא מסוגל לטרוף גם ארנבות שלג, אלקות, אווזים, ואף גורי כלבי ים, הנוהגים להסתתר תחת השלג. למרות העדפתו ליונקים קטנים, הוא ניזון גם מחרקים, גרגרים ופגרים. בחודשי הקיץ, כאשר המזון מצוי בשפע, הוא אוסף מזון למאורותיו, שם מאחסן את המזון תחת האבנים, לשימוש מאוחר יותר.

שועלי שלג חיים חיי נוודות, לרוב בלהקות קטנות, שפועלות יחד בחיפוש מזון, ואינם נכנסים לתרדמת חורף.

### רבייה וגידול גורים
עונת הרבייה מתרחשת בין אפריל ליולי, וההיריון נמשך 49–57 ימים. בכל שגר נולדים 5–8 גורים בממוצע, אך המספר עשוי להגיע עד 25, בהתאם לזמינות המזון. הזוגות מונוגמיים בעונה זו. הזכר נשאר עם המשפחה לאחר ההמלטה ומסייע בהאכלת הגורים. ההורים מטפלים יחד בגורים, לרוב במאורה. הם יונקים במשך 2–4 שבועות, ומגיעים לבגרות מינית בגיל 10 חודשים.

הזכר מזדווג עם הנקבה רק מספר שבועות לאחר ההמלטה הראשונה.

## גלריה

קובץ:Renard polaire.jpg
קובץ:Arcticfox-3.jpg
קובץ:Arcticfox (Alopex lagopus) at Svalbard.jpg
קובץ:Alopex lagopus IMG 9020.JPG
קובץ:Arctic Foxes (8154290495).jpg


## קישורים חיצוניים

* שועל שלג, באתר הרשימה האדומה של IUCN

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
שלג
קטגוריה:האזור הארקטי: יונקים
קטגוריה:קנדה: יונקים
קטגוריה:דנמרק: יונקים
קטגוריה:רוסיה: יונקים
קטגוריה:פינלנד: יונקים
קטגוריה:איסלנד: יונקים
קטגוריה:שוודיה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
רשת אישית

**PAN - רשת אישית** (**P**ersonal **A**rea **N**etwork), היא רשת מחשבים בה אדם אחד עושה שימוש בכל הרכיבים ברשת. לדוגמה – במחשב אישי מתקיימת רשת אישית בין כל הרכיבים המצויים בתוך מארז המחשב ובין הרכיבים ההיקפיים, כגון: עכבר, מקלדת ומסך. רשת כזו היא מוגבלת למדי, אך כאשר היא מכילה גם, למשל, מחשב כף יד – המתחבר למחשב האישי ומתקשר איתו – זו היא כבר רשת לכל דבר.

רשת אישית מבוססת בדרך כלל על אפיקי מחשב כמו USB, FireWire, PS/2 ודומיהם, ושטחה הפיזי אינו עולה על מספר מטרים רבועים. ברשת אישית הסיכוי לאובדן מידע או שיבושו נמוך ביותר ולכן בקרת איכות על המידע כמעט ולא קיימת. מערכות הניתוב ברשת אישית מנוונות למדי, ובחלק מהמקרים אין צורך בהקצאת כתובות לוגיות, ואף כתובות פיזיות. לעיתים יהיו רוחבי הפס ברשתות אישיות גבוהים במידה רבה מאלו הנהוגים ברשתות אחרות.

## ראו גם
* תקשורת מחשבים – מונחים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
רשת עירונית

**רשת עירונית** (באנגלית: **Metropolitan area network**; ר"ת: **MAN**) היא רשת תקשורת הפרוסה על פני עיר או קמפוס (של אוניברסיטה למשל). רשת עירונית יכולה לשמש לחיבור מספר רשתות מקומיות קרובות גאוגרפית, כאשר ביניהן קיים קשר לוגי הדוק. במקרים רבים משמשת רשת זו כדרך לחבר את הרשתות המקומיות לא רק זו לזו אלא גם לרשתות גדולות יותר, ארציות או עולמיות, כדוגמת האינטרנט.

לדוגמה, באוניברסיטה קיימת רשת מקומית לכל פקולטה. הרשתות מחוברות ביחד ל**רשת עירונית**, שמחוברת (בנקודה אחת או יותר) לרשת אזורית, למשל רשת בין-אוניברסיטאית או לאינטרנט. בישראל נפוצות רשתות עירוניות בעיקר באוניברסיטאות ובמכללות.

רשת עירונית מודרנית עושה בדרך כלל שימוש בסיבים אופטיים על מנת לספק את רוחבי הפס ומרחקי ההעברה הנדרשים ממנה. 

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
אפיפיט

[שמאל|ממוזער|250px|אפיפיט הגדל על [עץ בקוסטה ריקה]]
**אֵפִּיפִיט** ("צמח אוויר", או "צמח על צמח") הם צמחים המתקיימים בעיקר ביער הגשם הטרופי, כאשר האפיפיט גדל על צמח אחר (או על חפץ דומם כלשהו) מבלי להיות טפיל עליו ומבלי לקיים עמו יחסי הדדיות, אלא משתמש בו כמקום לאחיזה בלבד (קומנסליזם). זוהי אחת מצורות החיים של צמחים, כפי שהוגדרו על ידי הבוטנאי הדני קריסטן ראונקייה . לעיתים מכונים אפיפיטים "צמחי אויר" אך הגדרה זו אינה מדויקת, שכן יש גם אפיפיטים הגדלים במים. 

שורשיו של האפיפיט כלל אינם בקרקע, והצמח הנושא אותו משמש לו מעין מצע (ולכן אפיפיטים גם אינם נחשבים צמחים מטפסים). האפיפיטים קולטים את המים ומינרלי המזון המומסים בהם והחיוניים לגידולם מהאוויר הלח אשר בסביבתם. יש הטוענים שנוכחותם מועילה לעץ היות שהם מקטינים את הלחות סביבם ובכך פוגעים בפטריות מזיקות. האפיפיט מעדיף להתיישב בהסתעפויות של ענפים, שם מצטברים מים וחומרים אורגניים הדרושים למחייתו. השגת האור מפצה על הריחוק מן הקרקע ועל הקושי היחסי בהשגת מים. האפיפיטים קולטים מים במהירות ויש המסוגלים לאגור אותם. שורשיהם נועדו בעיקר לאחיזה בענף ולחלקם יש צורה של שושנת עלים גדולה, שבתוכה מצטברים מי גשמים, והצמח קולט את המים מבסיס העלים. ישנם אפיפיטים ממשפחת הברומליים, שקיבולת המים שלהם בשושנת העלים מגיעה לחמישה ליטרים. במים האלה מתקיימים דו-חיים או חרקים, החיים רק בגומחת שושנת העלים. הפרשותיהם של יצורים אלה ושיירי מזונם הם גם מינרלים חיוניים לאפיפיטים ואלה נקלטים על ידם באמצעות המים.

ביערות הטרופיים גדלים רוב הסחלבים כאפיפיטים. רבים מהם מציגים לראווה פרחים גדולים, עזי צבע, שצורותיהם יוצאות דופן.

באזורי אמריקה החמים והלחים והקרובים לחוף הים מצויים מיני קקטוסים אפיפיטיים. הקקטוסים הגדלים ביערות העד כמו אלה של האמאזונאס הם אוהבי חום ולחות בניגוד לדימוי שדימויים כצמחי אזורים צחיחים.

רוב המינים של סוג הצמח ביישנית גדלים כאפיפיטים ביערות דרום-מזרח אסיה. כולם בעלי ענפים משתלשלים כלפי מטה. יש שאפילו ינבטו זרעי דקלים בינות לגזעי עצים ויתקיימו זמן מה כאפיפיטים, אם כי אין הם מסוגלים להגיע לממדיהם הטבעיים ולכן אינם נחשבים ככאלה.

האפיפיטים יוצרים תנאים ייחודיים למגוון רב של בעלי חיים, ולכן השפעתם ביער הגשם הטרופי גדולה.

## קישורים חיצוניים

* מאמר על אופן הטיפול בצמחי אוויר, "טיפול בצמחי אוויר", צמחי אוויר
* "איך להצליח עם צמחי אוויר (חלק ב')", הראל סרוסי, כתב עת "גן ונוף", כרך ע"א, גיליון ב', (מאי-יוני 2016), עמ' 20–25. www.ganvnof.co.il
* 

## הערות שוליים

*
נימבוסטרטוס

שמאל|ממוזער|250px|נימבוסטרטוס אופייני
**נִימְבּוֹסְטְרָטוּס** (לטינית: נימבו - מוריד גשמים; סטרטוס - שכבתי) הוא ענן בעל אופי שכבתי אשר מפותח דיו על מנת להוריד משקעים, כגון גשם או שלג. לרוב בעוצמה חלשה אך רציפה ("גשם חקלאי"). ענן נימבוסטרטוס לא מוריד ברקים או רעמים.

בסיסו לרוב ממוקם ברום הבינוני, והוא מאפיין קלאסי מובהק של חזיתות חמות.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עננים לפי סוג
זמרי (מלך ישראל)

**זִמְרִי** הוא דמות מקראית, לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנת 882 לפנה״ס. הוא עלה לשלטון לאחר שרצח את המלך הקודם, אלה, ומלך שבוע אחד בלבד, עד שהצית עצמו למוות.

לפי הכרונולוגיה המקובלת במחקר האקדמי, הדבר אירע בשנת 884 לפנה"ס.

זמרי שהיה "שר מחצית הרכב" (כלומר מפקד על מחצית מהמרכבות) בצבאו של אלה, ניצל את המלחמה עם פלשתים באותה העת לצורך ביצוע הפיכה נגד אלה. בעת שאלה היה שיכור, זמרי בא והרג אותו. לאחר מכן, הכה את כל משפחתו אשר הייתה מבית בעשא. בהפיכה זו התקיימה נבואת יהוא בן חנני לבעשא כי ביתו יושמד ().

כמו אלה מלך ישראל, גם רוצחו זמרי לא האריך בשלטונו. מהפכת החצר של זמרי קוממה עליו את החיל שצר על גבתון ומצביאו עמרי, עם חיל הרגלים, נטש את המצור על העיר הפלשתית וחש אל תרצה להפיל את זמרי:

שמו של זמרי הפך לשם נרדף למורד. כאשר בא יהוא לארמונה של איזבל על-מנת להורגה, קידמה איזבל את פניו במילים: "הֲשָׁלוֹם, זִמְרִי הֹרֵג אֲדֹנָיו?".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מתנקשים פוליטיים בתנ"ך
קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:מתאבדים בתנ"ך
קטגוריה:מתאבדים: ראשי מדינות
קטגוריה:אישים שהציתו עצמם למוות
קטגוריה:מלכים בתנ"ך
קטגוריה:מורדים
רשת אזורית

250px|שמאל|ממוזער|תרשים של רשת תקשורת מרחבית
**WAN - רֶשֶׁת תִּקְשֹׁרֶת מֶרְחָבִית** (**W**ide **A**rea **N**etwork) היא רשת תקשורת המחברת בין מספר רשתות עירוניות ורשתות מקומיות, אשר בדרך כלל ממוקמות במרחק ניכר זו מזו. 

רשת אזורית שונה מרשת עירונית בכך שהיא יכולה להתפרס על פני אזור גאוגרפי בלתי מוגבל (רשת האינטרנט היא רשת אזורית המתפרסת על חמש היבשות). רשת אזורית עוסקת בעיקר בניתוב מידע בין רשתות מקומיות או עירוניות, ונדיר מאוד למצוא בה צרכני או ספקי תוכן. על כן ההתייחסות לרשת אזורית היא בשלוש השכבות הנמוכות של מודל ה-OSI או שתי השכבות הנמוכות של מודל ה-TCP/IP.

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים
*LAN
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
מיתולוגיה רומית

**המיתולוגיה הרומית** היא המיתולוגיה שנוצרה ברומא העתיקה, תוך ערבוב של מיתוסים, אגדות עם, אלים של עמים כבושים והעתקה של האלים במיתולוגיה היוונית, תוך שינוי שמותיהם.

בהתחלה הרומאים האמינו כי כמעט בכל חפץ יש מהות אלוהית ולכן היו האלים הרומיים אלים מופשטים חסרי צורה מוגדרת וחסרי תווי פנים, עם התגברות ההשפעה ההלניסטית שנבעה משליטתה של האימפריה הרומית ביוון ומהשפעתה של הדת היוונית-הלניסטית על רומא, התחילו האלים ללבוש צורה.

האלים הרומיים מחולקים למספר קבוצות:
*לארס (מהמילה פמילארס – משפחה), שתפקידם להגן על המשפחה והבית.
*פנטס, אלי משק הבית, המחסנים והחצר
*מנס, אלי רוחות המתים והאבות הקדומים
*אינפרי – אלי השאול
*נובנסיליס – אלים מכובדים שאומצו מתרבויות אחרות
*קבוצות נוספות מופיעות בתיאורים שונים.

## אלים שמקורם במיתולוגיה היוונית
[טקסט=פסל האל יופיטר, מלך האלים במיתולוגיה הרומית.|ממוזער|פסל האל [יופיטר (מיתולוגיה)|יופיטר, מלך האלים במיתולוגיה הרומית.]]
במקביל לשנים עשר האלים האולימפיים של יוון העתיקה, גם במיתולוגיה הרומית תריסר אלים חשובים. אלים אלו נקראו בשם דיאי קונסטנס.

להלן שנים עשר האלים בשמם הרומי, יחד עם עוד שני אלים חשובים למרות שאינם משנים-עשר האלים המרכזיים. בסוגריים מופיע השם היווני המקורי של כל אל.

# יופיטר (זאוס) מכונה גם יוביס. ראש המשפחה, אל הברקים ואדון האלים. בנו של הטיטאן סטורנוס ואופס.
# נפטון (פוסידון), אחי יופיטר ופלוטו. אל הים, רעידות האדמה והסוסים.
# פלוטו (האדס), אחי יופיטר ונפטון. אל השאול ואדון המתים. (איננו אחד משנים עשר האלים המרכזיים.)
# יונו (הרה), אשתו ואחותו של יופיטר. אלת הנישואין והאימהות ופטרוניתן של הנשים הנשואות.
# קרס (דמטר), אחות יופיטר, אלת התבואה והאדמה ובתה פרוסרפינה. בחלק מהגרסאות החליף אותה פלוטו אחי יופיטר, אל השאול ואדון המתים.
# מרס (ארס), בן יופיטר ויונו. אל המלחמה והטבח.
# וולקן (הפייסטוס), בנם של יופיטר ויונו ובעלה של ונוס. אל הנפחים, המלאכה וחרשי הברזל.
# ונוס (אפרודיטה), אשתו של וולקן. אלת האהבה.
# מינרווה (אתנה), בתו של יופיטר. אלת החוכמה, המדעים, האומנות, ומלחמת-הצדק. כמו כן, האלה המגינה על העיר אתונה, הנקראת על שמה.
# מרקוריוס (הרמס), בנם של יופיטר ואופס בת אטלס. שליח האלים, אל הסוחרים והרופאים, וגם מגן הגנבים.
# אפולון (אפולו), בנם של יופיטר וליטו. אל השמש, האור, המוזיקה, האמנות, הרפואה והנבואה.
# דיאנה (ארטמיס), תאומתו של אפולו. אלת הירח והציד.
# בכחוס (דיוניסוס), אל היין וההוללות. בנו של זאוס, קרוי גם בשם ליבר. כלי נשקו נראה כמטה עטוף קיסוס ובראשו אצטרובל, ידוע בשם תירסוס
#וסטה (הסטיה), אחות יופיטר, אלת הבית והמשפחה. בחלק מהגרסאות מחליף אותה בכחוס, אל היין. (אינה אחת משנים עשר האלים המרכזיים.)

למרות הקשר ההדוק ליוון היו האלים הרומים שונים למדי ממקביליהם היוונים, בייחוד לפני התקופה הקלאסית.

## גיבורים רומאים (במיתולוגיה הרומית)
*איניאס
*רמוס ורומולוס
*הרקולס (הרקלס ביוונית)

## לקריאה נוספת

* ע. פלד, ש. לבני, רותי פישמן, אנדרו ט. קאמינגס, אלכסנדר ס. מוריי, **האנציקלופדיה של המיתולוגיה: המיתולוגיה היוונית והרומית, בריאת העולם והאדם, אלי האולימפוס, האלים המשניים, גיבורים, סיפורי עלילה**, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 2013.
* **[[אפי זיו|ד"ר אפי זיו]], המיתולוגיה הרומית, [[כנרת זמורה-ביתן]], מוציאים לאור בע"מ, 2024**

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
רשת מקומית וירטואלית

ממוזער|איור הממחיש הפרדה של מקטעים של רשת מקומית באמצעות רשת מקומית וירטואלית
**VLAN - רֶשֶׁת מְקוֹמִית וִירְטוּאָלִית** (**V**irtual **L**ocal **A**rea **N**etwork) היא מקטע (Segment) ברשת מקומית שמוגדר מבחינה לוגית כרשת אוטונומית.

פרוטוקול VLAN מגדיר טכנולוגיה המאפשרת לחלק רשת LAN מקומית, המרוכזת על ידי מתג אחד או יותר, למספר תת-רשתות "וירטואליות".

הבידול לרשתות שונות מתבצע בשכבה השנייה של מודל ה-OSI, על ידי חסימת העברת אותות במתג בין הפורטים השונים שלו אשר אינם משויכים לאותו ה-VLAN. החסימה מאפשרת את חלוקת הרשת המקומית למספר רשתות שונות ונפרדות (Segments) אשר יכולות לתקשר ביניהן כרשת WAN.

## שימושים
השימוש ברשתות מקומיות וירטואליות החל כאשר היה צורך להקטין את מתחמי ההתנגשות (Collision domain) ברשתות מקומיות, והבעיה נפתרה על ידי הכנסתם של המתגים (Switch) שמאפשרים את חלוקת הרשת בצורה וירטואלית. השימוש העיקרי בחלוקה כזו הוא הקטנת מתחמי השידור (Broadcast domain) ברמת כתובות ה-MAC.

שימוש נוסף והנפוץ יותר לרשתות וירטואליות מקורו בקלות שבה ניתן להחל באמצעותן הרשאות אבטחה ומידור.

## יישום
יישום של רשתות מקומיות וירטואליות נעשה כיום בעזרת מתגים "חכמים", המאפשרים קיבוץ לוגי של מספר קצוות המחוברים אליהם. מספר מתגים המחוברים ביניהם מתפקדים לצורך העניין כמתג בודד, ומאפשרים קיבוץ קצוות מכל רחבי מתחם השידור (המוגבל בדרך כלל על ידי נתבים) והפרדתם למתחם שידור נפרד. המתג מנהל רשימה של כל כתובות ה-MAC השייכות לרשת הווירטואלית, ומפריד אותם משאר הקצוות ברשת. על ידי הפרדה זו ניתן למשל לחלק לקצוות אלו כתובות IP השייכות לתת רשת מסוימת, להחיל מדיניות אבטחה (על ידי הגדרת הרשאות שונות למי ששייך לרשת הווירטואלית ולמי שלא) ועוד.

## תקשורת רשתות וירטואליות - VLAN Tagging
עקב הצורך בתעבורת מידע השייך לכמה רשתות וירטואליות על קו נתונים יחיד, כגון תעבורה אל יחידת שער אחת המשותפת לכמה רשתות וירטואליות או תעבורה בין שני מתגים שונים שבכל אחד מהם יש 2 רשתות וירטואליות שונות אבל משותפות לכל מתג. לכן נכתב תקן השייך לשכבה השנייה של מודל ה-OSI שנקרא 802.1Q או בצורה מילולית: VLAN Tagging.

כאשר מגדירים כניסה מסוימת במתג ככניסה העובדת ב-VLAN Tagging ניתן לשייך לאותה כניסה יותר מרשת וירטואלית אחת וכך כניסה מסוימת יכולה להיות חברה בכמה רשתות שונות, כאשר לכל מסגרת של מידע היוצאת מכניסה זאת של המתג מצורפות סיביות שמשייכות את אותה מסגרת של מידע לרשת מסוימת, וכך ההתקן שמקבל את המסגרת הזאת יודע לאיזו רשת וירטואלית המידע הזה שייך ולנתב את המידע הזה אליה. ההתקן המקבל את המידע חייב לתמוך בתקן 802.1Q בשביל להיות מסוגל לפענח את המידע המתקבל.

### דוגמה לשימוש נפוץ בתקן (VLAN Tagging (802.1Q
מרכז|600px|ממוזער|הוספה של תג 802.1Q (בתכלת) לחבילת Ethernet
ברשת של ארגון שמחולקת לשתי רשתות וירטואליות שונות קיים נתב אחד המאפשר גישה לאינטרנט לכלל הארגון; נגדיר כניסה באחד המתגים שאליה נחבר את הנתב ואותה נגדיר ככניסה התומכת ב-VLAN Tagging. נגדיר אותה גם כחברה בשתי הרשתות - משמע נבקש מהנתב להאזין למסגרות שמכילות תווי רשת של שתי רשתות שונות. על ידי הגדרות אלה, מידע משתי הרשתות יוכל להגיע אל הנתב כדי שישמש כשער לאינטרנט לשתי הרשתות בנפרד.

כמו כן נצטרך להגדיר את הנתב בהתאם כדי שיתמוך בתצורה זאת.

## ראו גם
* מונחים ברשת מחשבים
* רשת מקומית (LAN)

## קישורים חיצוניים

* הסבר נוסף על רשתות וירטואליות באנגלית + איורים

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
מכתש סחיפה

**מַכְתֵשׁ סחיפה** (או **מכתש אירוזי**) הוא שקע אשר נוצר כתוצאה מפעולת כוחות סחיפה – בעיקר זרימה של מי משקעים על שכבות הסלע, בניגוד למכתשים אחרים, הנוצרים מפגיעה של מטאוריטים. בעולם כולו קיימים כמה עשרות מכתשים כאלה אך עד לפני מספר שנים המכתשים היחידים שהכירו היו חמישה בנגב ושניים בסיני. לאור זאת, שמו הגאולוגי המדעי בא מהשפה העברית: Makhtesh. המכתשים בנגב הם מכתש רמון, המכתש הגדול, המכתש הקטן, ושני מכתשי התאומים בהר עריף.

## תהליך היווצרות המכתש
מכתש סחיפה נוצר כתוצאה מסחיפת הסלע על ידי משקעים בתצורות גאולוגיות של שכבת סלע קשה מעל לשכבת סלע רכה. סדקים בשכבה הקשה מאפשרים למים לחלחל למטה וליצור אגם המתרחב עם הזמן בראש הר.

ההבדל בין מכתש סחיפה לבין קניון (ואדי) בכך שלקניון יש פתח כניסת מים ופתח יציאה ובמכתש יש רק פתח יחיד המנקז את המשקעים היורדים בתוכו.

בגלל דרך היווצרות המכתשים ניתן לראות על צלע המכתש את שכבות הסלע הרבות והשונות שמקורן בתקופות גאולוגיות קדומות. חולות צבעוניים הנמצאים בשכבות השונות גם הם מראה שכיח בתוך מכתשי סחיפה.

מרכז|ממוזער|750px|המכתש הקטן מאפשר צפייה בתצורת הקרקע מאחר שהוא קטן דיו כדי להיכנס לשדה הראיה מנקודת תצפית על שוליו

## תאוריה מודרנית להיווצרות מכתש
[250px|ממוזער|עננים גולשים ל[מכתש רמון]]
להלן תיאור סכמטי בן שבעה שלבים להיווצרות של מכתשי הנגב. בתחילה (לפני כ-150 מיליון שנה): מהים הקדום, ים טתיס, עולים פני כדור הארץ מזרחה.
# שקיעה של סלעי משקע ימיים – יורה, עד לפני 136 מיליון שנה.
# נסיגת הים ושקיעה של סלעי משקע יבשתיים – קרטיקון תחתון, עד לפני 100 מיליון שנה.
# שלב ימי נוסף – קנומן, עד לפני 92 מיליון שנה.
# קימוט ממזרח וממערב – היווצרות קמר א-סימטרי – סנון-טורון, עד לפני 65 מיליון שנה. ארבעה קווי קמר שכיוונם דרום מערב לצפון מזרח: ירוחם, חתירה, חצרה, רמון-מחמל.
# עדיין בשלב הימי – סחיפה וגידוע של ראשי הקמרים – אאוקן-פלאוקן, עד לפני 35 מיליון שנה.
# נסיגה נוספת של הים, עד לפני 5 מיליון שנה – אוליגוקן ומיוקן.
# מיצוב של השבר הסורי אפריקאי באזור ים המלח והערבה, שינוי כיוון הזרימה של הנחלים למזרח ואיתה התחתרות חזקה והיווצרות סופית של המכתשים – פליוקן, עד לפני 2.8 מיליון שנה.

## קישורים חיצוניים

* עזרא זילברמן, ההיסטוריה של התפתחות המכתשים בנגב והגורמים שהביאו ליצירתם
*
*ירון פינצי, אינה ריבקין, מכתשים בארץ ובעולם: עיון מחודש בתופעה נדירה אך מגוונת, מו"פ מדבר וים המלח, 2016

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שקעים
קטגוריה:צורות נוף
קטגוריה:ישראל: מכתשים
קטגוריה:מכתשים
המכתש הקטן

[שמאל|ממוזער|250px|המכתש הקטן בתמונה מ[תחנת החלל הבינלאומית]]
שמאל|ממוזער|250px|אבן חול צבעונית במכתש
250px|ממוזער|שמאל|הכניסה למכתש הקטן (שער השטן או שער אשמדאי)
**המכתש הקטן** (בשמו המדויק: **מכתש חֲצֵרָה**) הוא מכתש אירוזי, השלישי בגודלו מבין חמשת מכתשי הנגב וחצי האי סיני.

המכתש הקטן נמצא ברכס חצרה ומכאן נקרא גם מכתש חצרה (בערבית: الخضيرة - אלחֻ'צַ'יְרָה - "גורן הדקלים"). זהו המכתש המזרחי בסדרת המכתשים שנוצרו בקמרי הר הנגב ובצפון סיני, בהם מכתש רמון, המכתש הגדול ומכתשי עריף.

ביוני 2019 הכריזה המדינה על הפיכת המכתש לשמורת טבע.

## אפיון
צורתו של המכתש כמעט מעוגלת. אורכו המרבי מגיע לכ-8 ק"מ, רוחבו לכ-6 ק"מ ועומקו לכ-400 מטרים. שני שבילים עיקריים יורדים אל המכתש: הראשון הוא "מעלה עלי" בפינתו הדרום-מערבית של המכתש, המגיע ממעלה עקרבים; השני הוא "מעלה חצרה" המהווה חלק משביל קדום שעלה מנחל צין למצד תמר, ויורד בצידו הצפון-מזרחי של המכתש.

נחל חצרה הוא הנחל המנקז את המכתש הקטן לעבר נחל צין והערבה. הנחל עובר דרך פתח בקירו הדרום מזרחי של המכתש (המכונה שער אשמדאי או שער השטן), המהווה חלק מרכס חצרה. המכתש הקטן ידוע באבן החול הצבעונית שבו. צבעה של אבן החול משתנה בין אפור, חום, צהוב, אדום, סגול ולבן. צבעי האבן נובעים מכמויות זעירות של תחמוצות ברזל.

## היווצרות
המכתשים בנגב הם היווצרות נדירה, שכן דרוש שילוב של מספר תנאים כדי שייווצר מכתש: קמר אסימטרי, שכבות סלע שונות במידת קשיותן (למעלה שכבות סלע קשות, כמו גיר או דולומיט, ומתחת להן שכבות סלע רכות), חתירת נחל הסוחף את תוכנו של המכתש בעל בסיס סחיפה נמוך, ואקלים מדברי (יובש השומר על קירות המכתש מפני בליה).

בשלב הראשון הורבדה שכבת אבני חול בסביבה יבשתית. הצפת ים טתיס הביאה להרבדת סלעי משקע ימי - גיר ודולומיט - על אבני החול הרכות.

לפני כ-90 מיליון שנה החלו לפעול באזור כוחות קימוט. כוחות הקימוט פעלו במשך כ-40 מיליון שנה ויצרו את קמרי הנגב (רכסים הנוצרים מקימוט הקרקע), וביניהם קמר חצרה. לפני כ-30 מיליון שנה נסוג הים מאזור הנגב. נסיגת הים חשפה את האזור לתהליכי בלייה יבשתיים ששחקו את ראשי הקמרים. השכבות העליונות העשויות סלעי גיר קשים נשחקו ואבן החול הרכה שבתוך הקמר נחשפה. שכבת אבני החול נשחקה באופן מהיר ונסחפה החוצה על ידי נחל חצרה. הסרת שכבת אבני החול מוטטה את שכבות הגיר הקשות, הרחיבה את המכתש ויצרה את קירות המכתש האנכיים.

## היסטוריה
המכתש הקטן מופיע ב"מפת ניוקומב", שהכין הצבא הבריטי בשנת 1914, כחלק מההכנות למלחמת העולם הראשונה.

מפת ניוקומב לא הייתה ידועה ליישוב היהודי, והמכתש התגלה לו באקראי במסגרת סיור של חברי תנועת המחנות העולים בשנת 1942. לדבריהם גילוי ה"בור", כפי שקראו לו, הפתיע אף את מורה הדרך הבדואי שלהם.

בדצמבר 1958 סיימה הקק"ל פריצת דרך באורך 13 קילומטר שמחברת את המכתש הקטן לכביש באר שבע-סדום. הדרך נפרצה עבור החברה הלאומית לנפט שחיפשה נפט באזור.

## תיעוש ושימור
סמוך למוצא המכתש בנחל חצרה מבוצעים קידוחי מים, המעלים מים מלוחים. המים מוזרמים מעלה אל מפעלים הפועלים באזור, בהם "מפעלי תשלובת ערד".

המכתש הקטן מהווה חלק משמורת הטבע של מכתשי הנגב ונחשב לערך טבע בעל חשיבות עולמית, בשל ייחודו הגאולוגי ויופיו הרב. עקב כך מבצעת רשות הטבע והגנים פעולות שימור ושיקום במכתש ובסביבתו.

## גלריה

מרכז|ממוזער|700px|גודלו של המכתש הקטן מאפשר צפייה בצורתו השלמה

## ראו גם
* מכתשים בנגב
* מכתש רמון
* המכתש הגדול
* מכתש אירוזי
* מכתשי עריף

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

המכתש הקטן
קטגוריה:ישראל: מכתשים
קטגוריה:שביל ישראל
קטגוריה:קמרי הנגב
הסקת מסקנות

**הסקת מסקנות** היא השלב האחרון בפעולת החשיבה המביאה לכדי יצירתו של מידע חדש, כתוצאה מניתוח של מידע קודם בתהליך של עיבוד מידע.

ה**מסקנה** היא התוצר של תהליך הסקת המסקנות והיא מנוסחת באופן כוללני. המסקנה מתייחסת לכל מה שמתחייב כהיסקים הגיוניים מתוך העובדות שנצברו במהלך איסוף הנתונים.

## צבירת ידע
כדי ליצור ידע יש ליצור קשרים בין מושגים ולהבין כיצד משתנים או אירועים מסוימים תלויים זה בזה או משפיעים זה על זה.

המדע מתפתח על ידי הסקת מסקנות מתוך ממצאי המחקר, וגיבושן לתאוריה. זהו תהליך של בדיקת השערות והיתוך מידע.
במדע, אינדוקציה היא הדרך שבה מסיקים מסקנה ממקרים פרטיים ועוברים מהם לקביעה כללית. התהליך ההפוך נקרא דדוקציה.

למידת חקר היא גישה חינוכית של למידה פעילה המבוססת על עקרונות המחקר המדעי ויכולת הסקת המסקנות.

#### יכולת השוואה והכללה
הסטטיסטיקה עוסקת בין היתר בהסקת מסקנות אודות אוכלוסייה מסוימת מתוך מדגם,
כך שהנתונים המופקים מהמדגם מוכללים על האוכלוסייה שאותה הוא אמור לייצג.

עם זאת, היסק מנתוני המדגם לאוכלוסייה כולה מסתמך על נתונים חלקיים. לכן הוא אינו יכול להוביל למסקנה ודאית, אלא למסקנה הסתברותית בלבד. תורת ההסתברות היא הכלי המתמטי המספק מודלים לטיפול בתופעות הכרוחות באי-בדאות ולכן היא מקשרת בין הסטטיסטיקה התיאורית לבין ההסקה הסטטיסטית.

ככל שהמדגם גדול יותר כך נוצרת יותר עוצמה סטטיסטית למחקר ולמסקנות המופקות ממנו.

## פתרון בעיות והסתגלות
ממוזער|250px|תהליך הסקת המסקנות נחוץ ללמידה ופתרון בעיות שהן מיומנויות החשובות להסתגלות

תהליך הסקת המסקנות נחוץ ללמידה, שכן הוא מאפשר הבנת המתרחש וידיעה "כיצד היה עדיף לפעול?". היבט זה בא לידי ביטוי בתהליך פתרון בעיות על ידי ניסוי וטעייה.

הסקת מסקנות היא מיומנות חשיבה שיש לה חלק משמעותי במסגרת התפקודים הניהוליים, אשר מאפשרים לאדם לנתח את סביבו ולבחור בדרך הפעולה הרצויה עבורו בכל מצב. באופן זה האדם יכול ללמוד כיצד להסתגל לשינויים בסביבה ובתרבות שבה הוא חי.

בהתאם לכך יכולת קבלת החלטות מתבססת על הסקת מסקנות מתוך המידע הקיים.

## ראו גם
* היסק
* חיזוי
* מונחים בפסיכולוגיה קוגניטיבית
* יצירתיות

## קישורים חיצוניים

* Psychological Research - הסקת מסכנות מתוך מחקר פסיכולוגי 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
קטגוריה:קוגניציה
קטגוריה:למידה
דוב (סוג)

**דוב** (נרשם גם: **דב**, שם מדעי: *Ursus*) הוא סוג במשפחת הדוביים מתת-משפחת הדובים, בתוכו מרבית מיני הדובים החיים – 4 מינים. דוב לבן ודוב קודיאק הם טורפי היבשה הגדולים ביותר כיום, עם משקל של 700 ק"ג ואף יותר. מינים אלה מצויים ביערות, שדות ומורדות הרים ברחבי אמריקה הצפונית ואירואסיה. הדוב הלבן הוא היחיד החי בקוטב הצפוני והוא מסוגל לשחות בלב הים הפתוח.

הדובים הם אוכלי כל ברובם, למעט הדוב הלבן. הם משתמשים בכפותיהם הגדולות כדי לחפור ולהוציא שורשים או חרקים מהאדמה. הם גם ירדפו אחרי טרף כמו דגי סלמון ואף על גורי פרסתנים צעירים. בתזונתם הם נחשבים להיפוקרניבורים, אך הדוב הלבן, המצוי באזורים בהם אין כמעט אוכל הוא היפרקרניבור הצד כלבי ים, איילים וטרף דומה.

## מינים
הסוג כולל את המינים הבאים:
*דוב חום (*Ursus arctos*)
*דוב שחור אסייתי (*Ursus thibetanus*)
*דוב שחור אמריקני (*Ursus americanus*)
*דוב קוטב (*Ursus maritimus*)

**מינים נוספים שנכחדו:**
* *Ursus abstrusus*
* *Ursus arvernensis*
* דוב דנינגרי (*Ursus deningeri*)
* דוב אטרוסכוס (*Ursus etruscus*)
* דוב אינגרסוס (*Ursus ingressus*)
* *Ursus dolinensis*
* *Ursus inopinatus*
* דוב רוסיקוס (*Ursus rossicus*)
* *Ursus sackdillingensis*
* דוב מערות (*Ursus spelaeus*)
* דוב מינימוס (*Ursus minimus*)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:דוביים
ראקוניים

[ממוזער|[דביבון מצוי]]
[ממוזער|[דביבון זנב-טבעת]]
**רָקוּנִיִּים** (שם מדעי: Procyonidae) היא משפחה בסדרת הטורפים של יונקים אוכלי כל החיים רק בעולם החדש. הם שייכים לתת-סדרת דמויי כלב ומזכירים במראם משפחות נוספות מאותה תת-סדרה כמו דוביים, סמוריים ופנדות אדומות.

## מיון ראקוניים
* סוג: בסרקיון (*Bassaricyon*)
** מין: אולינגו צפוני (*Bassaricyon gabbii*)
** מין: אולינגיטו (*Bassaricyon neblina*)
** מין: אולינגו מזרחי (Bassaricyon alleni)
** מין: אולינגו מערבי (Bassaricyon medius)
* סוג: חוטמן הרים (*Nasuella*)
** מין: חוטמן הרים מזרחי (*Nasuella olivacea*)
** מין: חוטמן הרים מערבי (*Nasuella olivacea*)
* סוג ומין יחיד: דביבון לופת (*Potos flavus*)
* סוג: בסריסקוס (*Bassariscus*)
** מין: דביבון זנב-טבעת (*Bassariscus astutus*)
** מין: קקומיסטו (*Bassariscus sumichrasti*)
* סוג: חוטמן (*Nasua*)
** מין: חוטמן אדום (*Nasua nasua*), נפוץ בדרום אמריקה
** מין: חוטמן חום (*Nasua narica*)
* סוג: דביבון (*Procyon*)
** מין: דביבון סרטנים (*Procyon cancrivorus*)
** מין: דביבון מצוי (*Procyon lotor*)
** מין: דביבון קוסומל (*Procyon pygmaeus*)
** מין: *Procyon rexroadensis* - נכחד

### סוגים נכחדים
בעבר חיו בדרום אמריקה סוגים נוספים מהסדרה כשהגדול שבהם - הצ'מפלמלניה הגיע לגודל של פנדה ענקית. הם נכחדו כאשר ההחלפה האמריקנית הגדולה הגיעה לדרום אמריקה והתחרות עם חיות צפון-אמריקאיות הכריעה אותם:

* *Parahyaenodon*
* *Tetraprothomo*
* *Angustictis*
* *Probassariscus*
* *Edaphocyon*
* *Arctonasua*
* קיונסואה (*Cyonasua*)
* *Amphinasua*
* צ'מפלמלניה (*Chapalmalania*)
* *Protoprocyon*
* *Paranasua*
* *Bassaricynoides*
* *Parapotos*

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
דביבון

**דביבון** או **רָקוּן** (שם מדעי: *Procyon*) הוא סוג של יונק שמקורו באמריקה. מין הדביבון הידוע ביותר באמריקה הצפונית ובאירופה הוא הדביבון המצוי. הדביבון נקרא גם "הדוב הרוחץ" משום שבטרם אכילתו דבר מה מחפש הדביבון נהר, נחל או מקור מים אחר כדי לשטוף את מזונו מספר פעמים.

## מאפיינים
הדביבונים הם אוכלי כל פעילי לילה. מזונם מגוון, וכולל גרגרים, חרקים, ביצים, סרטנים ובעלי חיים קטנים.

אורכם של הדביבונים נע בין 50–100 ס"מ (כולל הזנב). אורך זנבם נע בין 20–40 ס"מ. משקלם נע בין 4.5–16 ק"ג. הדביבונים הזכרים בדרך כלל יותר גדולים מהנקבות.

לדביבונים חוש מישוש מאוד מפותח, וחלק גדול ממוחם מוקדש לפענוח אותות שמגיעים מכפות ידיהם. הדבר משמש לאיתור מזון בנחלים, כשהם ממששים את קרקעית הנחל, כאשר ראשם מחוץ למים.

תוחלת החיים של דביבונים בשבי יכולה להגיע ל-20 שנים ואילו בטבע נדיר לראות דביבון מעל גיל 12.

במספר מדינות בארצות הברית ניתן לגדל דביבונים כחיות מחמד באופן חוקי.
## תזונה
דביבונים צדים את מזונם בלילה, וטרפם משתנה בין העונות, באביב רוב מזונם ארנבונים, עופות קטנים ובונים צעירים. מזונם בקיץ הוא ברובו צמחי, וחלק קטן ממנו הוא סרטנים וצפרדעים. בסתיו מקדישים הדביבונים כמעט את כל זמנם למציאת מזון שכן הם חייבים להכין מאגרים לחורף. בלוטים, אגוזים ופירות יבשים אחרים, כמו גם חרקים נצרכים בסתיו בכמויות גדולות. בחורף, בעת שהם בלתי פעילים יחסית, אוכלים הדביבונים ממה שמזדמן להם כגון פגר אייל. אם הם קרובים לכפר או חווה הם עשויים להפוך את הפחים ולחטט בתוכנם.
בחופי ימים הם מלקטים צדפות שונות, את החיה גופא הם מוציאים מתוך הקונכייה במיומנות מדהימה.

## מינים
*דביבון מצוי (Procyon lotor)
*דביבון סרטנים (Procyon cancrivorus)
*דביבון קוסומל (Procyon pygmaeus)
*Procyon rexroadensis – נכחד

## דביבון ובני אדם

הדביבון שימש מקור מזון לחלוצים הראשונים שבאו לאמריקה מאירופה. מאז המאה ה-20 הדביבון הסתגל היטב לחיים עירוניים והוא מהווה מטרד לבני אדם. דביבונים מרבים לפלוש לפחי אשפה ויכולים להיות תוקפניים ונשכניים ואף לטרוף חיות מחמד כמו חתולי בית. הדביבון הוא אחד מבעלי החיים הגדולים שהצליחו להסתגל היטב להתפתחות האדם. באמריקה, אזורי הפרברים וחלק מהערים הגדולות מאכלסים מספר רב של פרטים. אוכלוסיית הדביבונים משגשגת על מזון שהושג מפחי אשפה וממזון של חיות מחמד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1780
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גוטליב קונרד כריסטיאן סטור
קטגוריה:ראקוניים
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בפליוקן
זרם ים

[שמאל|ממוזער|250px|מפת זרמי-ים משנת [1911]]
**זרם ים** הוא תנועה יחסית קבועה של מים בתוך ימים ואוקיינוסים. זרמי ים יכולים להיות שטחיים או תת-ימיים, ולעיתים נמשכים לאורך אלפי קילומטרים, מה שמקנה להם חשיבות רבה מבחינת האקלים, האקולוגיה והניווט הימי.

## סוגי זרמי ים

### זרמים שטחיים
זרמים אלו מתקיימים בעיקר בשל השפעת רוחות ותנאי לחץ אטמוספיריים. הם נעים בדרך כלל בהתאם לכוח קוריוליס: עם כיוון השעון בחצי הכדור הצפוני ונגד כיוון השעון בחצי הכדור הדרומי.  
דוגמאות בולטות כוללות את זרם הגולף במערב האוקיינוס האטלנטי, שמחמם את אירופה הצפונית, ואת זרם קליפורניה במזרח האוקיינוס השקט, שמקרר את חופי מערב ארצות הברית.

### זרמים תת-ימיים
זרמים אלו נוצרים בעיקר כתוצאה מהבדלים בצפיפות המים, הנובעת משינויים בטמפרטורה ובריכוזי המלחים. זרמים אלו נקראים לעיתים "נהרות תת-ימיים", והם יכולים להשפיע על מחזורי חומרים מזינים באוקיינוסים ולסייע בהובלת חמצן ומינרלים אל שכבות מים עמוקות.

## השפעות אקלימיות
זרמי ים משפיעים משמעותית על האקלים המקומי והעולמי.  
* זרם הגולף מחמם את צפון-מערב אירופה, ומקנה לאזור אקלים נוח יותר מזה הצפוי לפי קו הרוחב.  
* זרם הומבולדט הקר שלחופי צ'ילה ופרו יוצר את המדבר החופי הצחיח, אך גם מאפשר את היווצרותם של שדות דיג עשירים במיוחד.  
* תופעת אל ניניו היא היפוך זמני של זרם הומבולדט, הגורם לשינויים דרמטיים באקלים לאורך חופי דרום אמריקה, ומשפיע גם על מזג האוויר באוסטרליה ואזורים נוספים בעולם.  

זרמים ייחודיים יכולים גם ליצור מיקרו-אקלים באיים ובאזורים מבודדים. לדוגמה, האקלים באיי הוואי סובטרופי וקריר יותר מהמקובל לפי קו הרוחב הטרופי שבו הם נמצאים, בשל השפעת זרם קליפורניה והמערכת האוקיינית הסובבת.

## השפעות ביולוגיות
זרמי ים מסייעים בהפצת מיני דגים, חסרי חוליות וצמחים ימיים. לדוגמה, מחזורי החיים של הצלופח תלויים בזרמים שמסיעים את הזחלים למקומות התרבות ובגרות. בנוסף, זרמים תת-ימיים מפזרים חומרים מזינים ממעמקי האוקיינוס אל פני השטח, ובכך תומכים בשרשרת המזון הימית.

## השפעות על כלי שיט
לזרמי ים יש חשיבות עצומה לניווט ימי. כלי שיט חייבים להתחשב בעוצמה ובכיוון הזרם, במיוחד כאשר מדובר בזרמים חזקים כמו זרם הגולף. בכלי שיט מודרניים קיימים הגאים אוטומטיים שמתקנים סטיות, אך עדיין חשוב שהמנחים והקברניטים יבינו את השפעות הרוח והזרמים על מסלול השיט.

## השפעת ההתחממות הגלובלית
התחממות האקלים העולמית משפיעה גם על האוקיינוסים וזרמי הים. לפי הדוח השישי של IPCC, האדם גרם להתחממות האטמוספירה, היבשה והאוקיינוסים, מה שמעלה את הסיכון לשינויים במבנה ובכיוון של זרמי הים. שינויים אלו עשויים להשפיע על האקלים העולמי, על מערכות אקולוגיות ימיות, ועל כלי שיט.

## השפעות תרבותיות והיסטוריות
במהלך ההיסטוריה, זרמי ים שימשו לסחר ימי ולהפלגות ארוכות. מגלי הארצות הסתמכו על זרמי ים וירידות רוח כדי לתכנן מסלולי הפלגה, ולעיתים זרמים חזקים אפשרו קיצור מרחקי מסע משמעותי.

## ראו גם
* גאוגרפיה פיזית – מונחים  
* אוקיינוגרפיה  
* אקלים עולמי  

## קישורים חיצוניים
* דוח IPCC – שינויי אקלים 2021  
*   
*   
*   

## הערות שוליים
  
  
  

  

*  
קטגוריה:אוקיינוגרפיה