open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נילס פוליט

**נילס פוליט** (בגרמנית: **Nils Politt**; נולד ב-4 במרץ 1994) הוא רוכב אופני כביש גרמני בקבוצת יו. איי. אי. אמירטס.

## ביוגרפיה
פוליט נולד ב-4 במרץ 1994 בקלן.
הוא התחיל לרכוב בקבוצת שטולטינג החובבנית ב-2013, באותה שנה סיים במקום השני באליפות גרמניה בנגד השעון עד גיל 23 וב-2014 סיים ראשון באותה התחרות, ב-2015 הגן בהצלחה על התואר.

### קטושה (2016–2019)
פוליט החל לרכוב בקטושה בשנת 2016, אף על פי שחתם שם כבר ב-2015. הוא סיים במקום התשיעי במרוץ שלושת הימים של דה פאנה-קוקסייד.

ב-2017 סיים במקום השישי במרוץ אטואל דה בסז' בצרפת. הוא סיים במקום השלישי באליפות גרמניה בנגד השעון, 1:17 דקות אחרי טוני מרטין המנצח, ובמקום הרביעי במרוץ הכביש. פוליט ערך את הופעת הבכורה שלו בטור דה פראנס ובגרנד טור בכללי, הוא שימש בעיקר כפועל של חברי קבוצתו וסיים במקום ה-95 הכללי.

ב-2018 פוליט סיים שביעי בפריז - רובה, 2:31 דקות אחרי פטר סאגאן המנצח, כשהוא הראשון מתוך דבוקה של שבעה רוכבים. הוא סיים חמישי באליפות גרמניה בנגד השעון ונבחר שוב לטור דה פראנס, גם הפעם שימש רק כפועל וסיים במקום ה-87 הכללי. פוליט רשם את הניצחון המקצועני הראשון שלו בטור של גרמניה, כשהוא מנצח את הקטע הרביעי וגם מסיים במקום השני הכללי. במרוץ האחרון שלו בעונה, ספארקסן מונסטרלנד ג'ירו, סיים במקום השלישי.

ב-2019 פוליט רשם התקדמות גדולה, והראה יכולת גבוהה מאוד בקלאסיקות האביב. זה התחיל עם מקום שישי ב-E3 בינקבנק קלאסיק ולאחר מכן מקום חמישי ברונדה ון פלנדרן, אך רגע השיא שלו בעונה הגיע כשסיים שני בפריז - רובה, שנחשב למרוץ החד יומי הנחשב ביותר בענף, כשהוא מפסיד לפיליפ ז'ילבר בספרינט סיום. פוליט סיים רביעי במרוץ הרונד אום קלן ובאליפות גרמניה באופני כביש, ושני בנגד השעון. הוא השתתף בפעם השלישית ברצף בטור דה פראנס, התוצאה הטובה ביותר שלו הייתה מקום שמיני בקטע החמישי. הוא סיים במקום החמישי בטור בריטניה וזכה במדליית כסף יחד עם נבחרתו, גרמניה, במקצה המעורב באליפות העולם בנגד השעון.

### Israel Start-Up Nation (2020)
לאחר מיזוגה של קבוצת קטושה עם קבוצת Israel Cycling Academy (בהמשך שמה שונה), שבפועל גרם לכך שאקדמי תהיה בעלת השליטה, הצטרפו מספר רוכבים מקטושה לקבוצה, ביניהם פוליט.
### בורה–הנסגרוהה (2021–)
ב-3 באוגוסט 2020 הודיעה קבוצת בורה–הנסגרוהה הגרמנית שתצרף את פוליט לשורותיה החל משנת 2021 לאחר שחתם על חוזה לשלוש שנים.

### התמודדויות בגרנד טורס

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנצחי קטעים בטור דה פראנס
קטגוריה:רוכבי אופניים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1994
שגרירות גרמניה בסנקט פטרבורג

בניין **שגרירות גרמניה בסנקט פטרבורג** היה מקום משכנה של המשלחת הדיפלומטית של האימפריה הגרמנית בסנקט פטרבורג בירת האימפריה הרוסית. ולאחר שהבולשביקים העבירו את בירת ברית המועצות מפטרוגרד (כפי שכונתה אז סנקט פטרבורג) למוסקבה, שימש הבניין את הקונסוליה של רפובליקת ויימאר ואחריה של גרמניה הנאצית.

במהלך מלחמת העולם השנייה הוסרו הפסלים שעיטרו את גג הבניין, ומאז משמש הבניין את משרדיהן של סוכנויות ממשלתיות רוסיות.

הבניין נחשב לדוגמה המוקדמת והידועה ביותר לסגנון ה באדריכלות. במבנהו הסופי תוכנן הבניין בידי פטר ברנס.

## גלריה

תמונה:Embassy of Germany in SPB before rebuilding.jpg|בניין השגרירות המקורי בטרם השלמות הבנייה
תמונה:Embassy of Germany in SPB.jpg|השגרירות לאחר ההשלמות שביצע פטר ברנס
תמונה:Embassy of Germany in Saint Petersburg across Saint Isaac's Square.jpg|מבט אל בניין השגרירות דרך 
תמונה:Isaak square3.jpg|כיכר סנט אייזק
תמונה:St._Petersburg,_German_Embassy.jpg|בניין השגרירות לשעבר כפי שנראה כיום (צולם: 2011)


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:יחסי גרמניה–רוסיה
קטגוריה:סנקט פטרבורג: מבנים
גרמניה
Welcome to Chechnya

**Welcome to Chechnya** (בעברית: **ברוכים הבאים ל[[צ'צ'ניה]]**; ברוסית: **Добро пожаловать в Чечню**) הוא סרט תיעודי להט"בי-אמריקאי שיצא ב-2020. הסרט בוים על ידי העיתונאי האמריקאי דוד פראנס . הסרט מתמקד ברדיפת הלהט"בים בידי הרשויות בצ'צ'ניה ב, ומראיין פליטים להט"בים שונים שברחו מצ'צ'ניה על חוויותיהם.

הפקת הסרט הייתה צריכה להגן על ביטחונם האישי של המרואיינים ולא להציג את פניהם על המסך. עם זאת, פראנס רצה להצמיד פנים אנושיות לסיפור, ולכן לא רצה להשתמש בטכניקות קונבנציונליות להסוואת פני המרואיינים, כמו טשטוש פנים, צילום בחושך או שכירת שחקנים לביצוע שלב מבוים. בהתאם לזאת, הוא בחר להשתמש בטכניקות החלפת פנים מתקדמות מטכנולוגיית אפקטים חזותיים, כך שנראים פרצופים אנושיים המציגים רגשות אמיתיים תוך שמירת זהות המרואיינים.

הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים סאנדנס האמריקאי ב-26 בינואר 2020. הסרט הוקרן גם בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין. בפסטיבל זה, הסרט זכה בפרס טדי ובפרס הקהל לסרט התיעודי הטוב ביותר. הסרט שודר ברשת הטלוויזיה האמריקאית HBO ב-30 ביוני 2020.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי להט"ב אמריקאיים
קטגוריה:סרטי להט"ב תיעודיים
קטגוריה:אלימות נגד להט"ב
קטגוריה:צ'צ'ניה
קטגוריה:זוכי פרס טדי
קטגוריה:סרטי להט"ב משנות ה-2020
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטים בצ'צ'נית
קטגוריה:סרטים הומוסקסואליים
קטגוריה:סרטי 2020
צירוקומולוס

ממוזער|220x220px|alt=A large field of cirrocumulus clouds in a blue sky, beginning to merge near the upper left.|מישור רחב של ענני צירוקומולוס
ענן **צירוקומולוס** (נקרא לעיתים **ענן כבשה** או **ענן נוצה**, וסימן סוג הענן שלו: **Cc**) הוא ענן ערמתי דק יחסית עם בסיס גבוה, מכיל גבישי קרח ונקרא גם ׳עב גבוה׳. צירוקומולוס מזכיר בצורתו פתיתים קטנים לבנבנים והוא מעיד על התקרבותה של חזית מזג אוויר. הצירוקומולוס (cirrocumulus) שייך לעננים הצירוסיים (cirriform) אך גם שייך לקטגוריית קומולוסיים-מוגבלי-קונבקציה או לסטרטוקומולוסיים. הצירוקומולוס הוא נדיר יחסית ולרוב לא יופיע בפני עצמו אלא כחלק מצירוס.

ענני צירוקומולוס מופיעים בתצורה המזכירה סריג, ואינם משרים צל תחתם. הם מופיעים לרוב כגלים או בשורות עם אזורים בהירים ביניהם. צירוקומולוס נוצר בתהליכים קונבקטיביים (הקשורים כאמור בנסיקת אוויר), כמו שאר העננים הקומולוסיים או הסטרטוקומולוסיים.

התפתחות משמעותית של סריגים אלה מעידה על אי יציבות בגובה רב, ועשויה להעיד על הרעה בתנאי מזג האוויר. גבישי הקרח בתחתית הצירוקומולוס נוטים להיווצר בצורת גלילים משושים. הם אינם מוצקים, ואולם בקצוות דומים בצורתם למשפכים תלולים. באזור פסגת הענן, לגבישים נטייה להתקבץ יחד.

עננים אלה אינם מתקיימים לאורך זמן ונוטים להפך לצירוס, מאחר שאדי המים ממשיכים להשתקע על גבישי הקרח, הם מתחילים ליפול והורסים בכל את הקונבקציה. כך הענן מומר לצירוס.

ענני צירוקומולוס באים בארבעה סוגים והם דומים לכל הזנים בעלי הקונבקציה המוגבלת או אלה המשתייכים לסטרטוקומולוסיים: שכבתיים (*stratiformis*), עדשתיים (*lenticularis*), מגדליים (*castellanus*) וצמריים (*floccus*). העננים עשויים להיות ססגוניים כטיפות המים בענן המצויות בקירור יתר הן בגודל דומה.

## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עננים לפי סוג
רוח עצוב

"**רוח עצוב**" הוא שיר עברי של המשורר העברי והיידי יצחק קצנלסון (1886–1944). השיר פורסם לראשונה בשנת 1904 בעיתון הצפירה.
שמאל|ממוזער|250px|יצחק קצנלסון

## מילות השיר

## תוכן השיר

בגרסה המקורית לשיר היו שמונה בתים. הוא מתחיל במילים "רוּחַ עָצֵב" ולא "רוּחַ עָצוּב" כמו בגרסה המולחנת. השיר מספר על דברים שנושא המשורר לרוח. הוא מבקש מהרוח לשאת את אנחתו לעיירה קטנה ורחוקה, שם גרה ילדתו-אהובתו. הוא מבקש למסור לילדה את געגועיו שנוצקו באותה אנחה, וכן הוא מבקש את תשובתה של הילדה. המשורר יודע שלשווא הוא מחכה לאותה תשובה.

## משמעות

כמו שם השיר ומילותיו הראשונות – זהו שיר עצוב ומלנכולי. המשורר מלא חרדות והוא מביע אותן בשיר –"לִפְנוֹת עֶרֶב עֵת מִתְקַדְּרִים
אֶרֶץ וּשְׁמֵי רָמָה". ב"רוח העצוב" מתבלט היסוד המאזין לעצב, בדידות וחרדה, וכן בדידותו של הצעיר היהודי שעבר מהעיירה האינטימית אל העיר הגדולה. השיר מלא עצב ומגלה כאב נסתר של המשורר. כל זאת לצד כתביו ומחזותיו השופעים הומור. ביצירה זו, כמו ביצירות אחרות של קצנלסון, הוא נותן ביטוי לחרדה מפני הבאות, חרדה שתתממש בטלטלה ההיסטורית של מלחמת העולם השנייה, בה נרצחו המשורר ומשפחתו.

## לחן

גיל אלדמע עיבד מנגינה עממית לשיר, והוא בוצע לראשונה בידי אסנת פז בשנת 1966. השיר ידוע בגרסתו המקוצרת. גרסה זו מכילה את בתי השיר הראשון, השני והשישי בשינויים קלים.

השיר בוצע על ידי זמרים נוספים כמו שלישיית המעפיל, אילנית ועוד.

## לקריאה נוספת
* מוקי צור, רוח עצוב – בעקבות יצחק קצנלסון, הוצאת הקיבוץ המאוחד ובית לוחמי הגטאות, תשע"ב, עמ' 32–39

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1904
קטגוריה:שירי 1966
קטגוריה:שירי אסנת פז
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי שלישיית המעפיל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על געגוע
קטגוריה:שירים על ערב
רמי מימון

**רמי מימון** (נולד ב-1976) הוא אמן רב תחומי, צלם ומרצה ישראלי.

## ביוגרפיה
רמי מימון נולד ב-1976 בתל אביב. למד לתואר ראשון BFA בבצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים ובקופר יוניון בניו יורק. למד לתואר שני MFA בבצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.

מרצה במחלקה לצילום בבצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב ובמדרשה לאמנות בבית ברל. חי ועובד בתל אביב.

## עבודתו
יצירותיו של מימון נעות על הציר שבין צילום קלאסי לבין שחזור ובנייה מחדש של דימויים קיימים, תוך שימוש בחלל התצוגה כרכיב מרכזי בהבניית המבט והשיטוט של הצופה.

מימון בורא דיאלוגים, מטמורפוזות והכלאות בין מזרח למערב. הוא מהלך בתוך דפי ספרים של ההיסטוריה של האמנות, של הצורות ושל הדימויים המקומיים והאוניברסליים. אם מתוך מעשה של מחווה או של השחתה הוא מתערב, מסלף, מבליט ומבטל אובייקטים מצולמים והופך אותם לעבודות קולאז׳ ופיסול. לעיתים הוא מחזיר אותם שוב למצע צילומי כטפט קיר, או נייר צילום וחושף פרטים אינטימיים ושכבות ארכאולוגיות של המעשה האמנותי. מימון מכוון את עין הצופה יָמָּה וָקֵדְמָה במעין מסע נטול היררכיות, במצב מתמשך של התהוות ונדידה בין הקדום לעכשווי לקדום.

## השכלה והוראה
* מאז 2002 – מרצה במחלקה לצילום וחבר סגל בבצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
* מאז 2007 – מלמד בפקולטה לאמנות – המדרשה, בית ברל
* 2015-2019 – מנהל היחידה לצילום בפקולטה לאמנות – המדרשה, בית ברל

## תערוכות יחיד

## פרסים ומלגות

## תערוכות קבוצתיות

## אוצרות

## קישורים חיצוניים
* 
* הספר ״Further Reading״ באתר vimeo
* חשיפה כפולה – דיון ביצירה מאוסף מכון שפילמן לצילום באתר vimeo
* על הזכייה בפרס רודין באתר Artnet News
* לתת בהם סימנים באתר artsy
* 
* טקסט התערוכה ״דיוקן עצמו״ מאת ליאת לביא
* טקסט התערוכה ״רוחך צד מערב״ מאת אילנית קונופני
* רמי מימון, על התערוכה ״דיוקן עצמו״ באתר המשכן לאמנויות בעין חרוד
* רמי מימון באתר מוזיאון ישראל

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
קטגוריה:זוכי פרס לורן ומיטשל פרסר לצלם ישראלי צעיר
אמבולנס (סדרת טלוויזיה)

**אמבולנס** הייתה תוכנית מציאות תיעודית ישראלית המבוססת על הפורמט בריטי "Ambulance". התוכנית שודרה בערוץ רשת 13 בשנת 2018 וחושפת את עבודתם של צוותי מגן דוד אדום.

## רקע
הסדרה עלתה לשידור באוגוסט 2018. הסדרה המבוססת על פורמט בריטי ששודר בערוץ BBC One. היא עוקבת אחר צוותי מד"א בפעולתם, החל מרגע הקריאה לעזרה, ההגעה לזירת האירוע, הענקת הטיפול הרפואי וסיום האירוע. על גבי מפות גרפיות נראים הצוותים בדרכם לזירה. בכל פרק משתתפים מספר צוותי מד"א.

הסדרה גם עוקבת אחר מוקד מד"א המקבל קריאות חירום.

בתום כל פרק מסופר כיצד נגמר כל אחד מן האירועים שהוצגו בתוכנית.

את הקריינות לסדרה ביצע איתי טיראן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות מציאות תיעודיות ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2018
קטגוריה:רשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות מבוססות על פורמט בריטי
קטגוריה:מגן דוד אדום
מאדאם בובארי (מיני-סדרה)

**מאדאם בובארי** (בצרפתית: **Madame Bovary**) היא מיני-סדרה בריטית משנת 2000, בבימויו של טים פייוול. הסדרה מבוססת על הרומן באותו שם מאת הסופר הצרפתי גוסטב פלובר. המיני-סדרה שודרה בשני חלקים מ-6 עד 13 בפברואר בערוץ WGBH-TV בארצות הברית, וב-10 ו-11 באפריל בערוץ BBC Two בממלכה המאוחדת.

## צוות השחקנים
* פרנסס או'קונור – אמה בובארי
* יו בונוויל – צ'ארלס בובארי
* איילין אטקינס – מארי לואיז
* יו דנסי – לאון דופואי
* גרג וייז – רודולף
* טרוור פיקוק – רואו

## קבלה
המיני-סדרה הייתה מועמדת לפרס באפט"א לטלוויזיה בקטגוריית עיצוב התלבושות הטוב ביותר ובקטגוריית האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר. פרנסס או'קונור הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר במיני-סדרה או בסרט טלוויזיה.

## קישורים חיצוניים

* "מאדאם בובארי" באתר BBC Programmes

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
מעבר טאפטס

**מעבר טאפטס** (באנגלית: **Tufts Pass**) המכונה גם **עמק טאפטס** (באנגלית: **Tufts Valley**) הוא מעבר הרים, בכיוון מזרח-מערב בין הרי רואן, לבין רמת אלגאר, בחלקו הצפוני של האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.

גובהו של המעבר 1,091 מטרים מעל פני הים.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי ההרים

מעבר ההרים התגלה מהאוויר ומופה בצורה גסה על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בשנת 1937.

המעבר מופה בשנית בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו בשנים 1947–1948 על ידי משלחת חקר האנטארקטית רון, המיפוי בוצע בשנת 1960 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

שמו של המעבר ניתן לו על ידי דוקטור רוברט ניקולס (Robert Nichols) ממשלחת החקר האנטארקטית רון.

המעבר נקרא על שמה של אוניברסיטת טאפטס במדפורד במדינת מסצ'וסטס, שבארצות הברית.

ניקולס היה ראש מחלקת הגאולוגיה באוניברסיטת טאפטס, בטרם הצטרף למשלחת החקר.

## ראו גם
* מעבר האפנר
* מעבר ויסל
* מעבר קינו
* מעבר גייטווי
* מעבר סניק

## קישורים חיצוניים
* מעבר טאפטס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* מעבר טאפטס באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* מפת אזור מעבר טאפטס

## הערות שוליים

טאפטס
כריסאיס

[שמאל|ממוזער|300x300 פיקסלים| [אודיסאוס מחזיר את כריסאיס לאביה (קלוד לורן, 1644).]]
במיתולוגיה היוונית, **כריסאיס** (ביוונית עתיקה: **Χρυσηΐς**) היא אישה טרויאנית, בתו של כריסס. כריסאיס, שמה כביכול ב"איליאדה" של הומרוס, פירושו פשוט "בתו של כריסס"; סופרים מאוחרים יותר מציינים את שמה האמיתי, **[[אסטינומה]]**  (**Ἀστυνόμη**). המשורר הביזנטי יואנס צצס מתאר אותה כ"צעירה ורזה מאוד, עם עור חלבי; היה לה שיער בלונדיני ושדיים קטנים; בת תשע-עשרה ועדיין בתולה".

## מיתולוגיה
אסטינומה נשלחה על ידי אביה לשם הגנה, או, על פי אחרים, כדי להשתתף בחגיגת פסטיבל ארטמיס בתֵּבֵּה הקיליקית  או בלירנסוס, שם נלקחה כשבויה על ידי אכילס.
לטענת כמה, היא הייתה אשתו של אאטיון, מלך לירנסוס  (בדרך כלל מתואר כשליט של תבאי הקיליקית הסמוכה) שנהרג על ידי בנו של פלאוס במהלך מלחמותיו נגד בעלות בריתה של טרויה.

בספר הראשון של "האיליאדה", במהלך חלוקת השלל שהביא אכילס, היא נמסרה לאגממנון בהחלטה פה אחד לנוכח משרתו המלכותית. כפרס מלחמה, אגממנון, שהודה שהיא יפה יותר מאשתו קליטמנסטרה, שעבד את כריסאיס וסירב לאפשר לאביה לשלם עבורה כופר, למרות שכהן אפולו הציע למלך המיקני מתנות זהב וכסף. בעקבות זאת, שלח אפולו מגפה ששטפה את צבאות יוון, ואגממנון נאלץ להחזיר את כריסאיס כדי להביא לסוף המגפה. הוא שלח את אודיסאוס להחזיר את הנערה לכריסס. אגממנון פיצה את עצמו על אובדן זה בכך שלקח את בריסאיס מאכילס, מעשה שפגע באכילס, שבתגובה לכך סירב לקחת חלק נוסף במלחמת טרויה.

לאחר ההתקפה על רסוס  וצבאות תראקיה שלו, הגיע כריסס ליוונים כדי להודות להם על כך שהחזירו את בתו, אסטינומה. בגלל אדיבות זו, ומכיוון שידע שבתו קיבלה יחס ראוי, הוא החזיר אותה לרשותו של אגממנון. אגדה יוונית מאוחרת יותר, שנשתמרה ב"Fabulae" של גאיוס יוליוס היגינוס , מצינת שהיה לה בן שנקרא על שם אביה על ידי אגממנון. בעיר תבאי באסיה הקטנה, כריסאיס ילדה את כריסס  והכריזה עליו כבן של אפולו. הדבר קרה כאשר שוחררה לזמן קצר כאסירה והורשתה לחזור לעיר הולדתה.

כמה שנים אחר כך, כאשר ילדי אגממנון, אורסטס ואיפיגניה מצאו מקלט באי סמינתוס, עתה ביתם של כריסאיס ומשפחתה, היא הציעה למסור את הנמלטים למלך תואס . בנה כריסס, שגילה כי הם אחיו למחצה, עזר להם להרוג את המלך הטאורי .

בספרות מימי הביניים, פותחה כריסאיס לדמות "כרסידה" .
יצירת האמנות "I Modi"  (בלטינית: "הדרכים"), ספר אירוטי מתקופת הרנסאנס, מציגה את כריסאיס בתנוחה מינית אחת מתוך סדרת תנוחות מצוירות בתחריטים.
כריסאיס היא הדמות "המוזהבת" באפוס האלכימי מתקופת הבארוק שנקרא על שמה, "Chryseidos Libri IIII" (1631).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת טרויה
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
קרחון טוינבי

**קרחון טוינבי** (באנגלית: **Toynbee Glacier**) הוא קרחון הממוקם בצפון-מזרח האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 31 קילומטרים, ורוחבו 9 קילומטרים.

הקרחון משתרע בין הר האקל, הר ספיבי והר סטפנסון (בחלקו הצפוני של רכס דאגלס) שממערב לקרחון, לבין הרי טיירל והר טילי שממזרח לקרחון.

הקרחון זורם לכיוון צפון, ממורדותיו המזרחיים של הר סטפנסון, ונשפך אל מדף הקרח ג'ורג' השישי שבמפרץ ג'ורג השישי.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון התגלה וצולם מהאוויר בשנת 1937 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בפיקודו של  ג'ון ריימיל.

הקרחון נסקר על הקרקע בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

הסקר קרא להר על שמו של פטריק א. טוינבי (Patrick A. Toynbee), טייס של משלחת הסקר בתחנת האי סטונינגטון, בשנים 1948 ו-1949.

## לקריאה נוספת

• Defense Mapping Agency  1992, **[https://books.google.co.il/books?id=sgSnbMOD_VsC&pg=PA448&lpg=PA448&dq=%22Toynbee+Glacier%22&source=bl&ots=qbWCrtNhz7&sig=ACfU3U3DYtfnNMpc5zIdV3XdWCLbzh-m3g&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwiGgKa65aTnAhUHuqQKHWe7DCwQ6AEwBnoECAwQAQ#v=onepage&q=%22Toynbee%20Glacier%22&f=false Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica]**, P 377

• Jane G. Ferrigno, Alison J. Cook, Amy M. Mathie, Richard S. Williams, Jr., Charles Swithinbank, Kevin M. Foley, Adrian J. Fox, Janet W. Thomson, and Jörn Sievers, **[https://pubs.usgs.gov/imap/i-2600-b/LarsenpamphletI2600B.pdf Coastal-Change and Glaciological Map of the Larsen Ice Shelf Area, Antarctica: 1940–2005]**, USGS

## קישורים חיצוניים

* קרחון טוינבי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* קרחון טוינבי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

## הערות שוליים

טוינבי
הר טילי (אנטארקטיקה)

**הר טילי** או **הר טיליי** (באנגלית: **Mount Tilley**) הוא הר במזרח האי אלכסנדר שבאנטארקטיקה.

להר פסגה שטוחה המכוסה קרח.

ההר ממוקם 13 קילומטרים דרומית להר טיירל, ו-6 קילומטרים ממפרץ ג'ורג' השישי.

ההר מתנשא לגובה של 1,900 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-1,926 בגובהו באנטארקטיקה.

על אף גובהו של ההר, הוא נחשב גבעה ביחס לרכס דאגלס, ממנו הוא מופרד על ידי קרחון טוינבי.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הקרחון

ההר התגלה וצולם מהאוויר בשנת 1937 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בפיקודו של ג'ון ריימיל.

ההר נסקר על הקרקע בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

הסקר קרא להר על שמו של ססיל אי. טילי (Cecil E. Tilley), פרופסור למינרלוגיה ופטרולוגיה באוניברסיטת קיימברידג'.

## ראו גם
* הר האקל
* הר ניקולס
* הר אתלרד

## קישורים חיצוניים
* הר טילי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הר טילי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

## הערות שוליים

טילי
הר ספיבי

**הר ספיבי** (באנגלית: **Mount Spivey**) הוא הר בקצה הצפוני של רכס דאגלס, בצפון מזרח האי אלכסנדר שבאנטארקטיקה.

פסגת ההר שטוחה, ומכוסה קרח.

גובהו של ההר 2,135 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-1,411 בגובהו באנטארקטיקה.

ההר ממוקם לגדתו המערבית של קרחון טוינבי; 17 קילומטרים מדרום להר ניקולס.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי ההר

ההר התגלה וצולם מהאוויר בשנת 1937 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בפיקודו של ג'ון ריימיל.

ההר נסקר על הקרקע בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

הסקר קרא להר על שמו של רוברט אי. ספיבי (Robert E. Spivey), שסייע למשלחת הסקר בתחנת האי סטונינגטון, והיה חבר משלחת הסקר, במהלך מסע המזחלות שערכו אנשי הסקר למפרץ ג'ורג' השישי בשנת 1949.

## ראו גם
* הר האקל
* הר סטיבנסון (רכס דאגלס)
* הר סנדרסון

## קישורים חיצוניים
* הר ספיבי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הר ספיבי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

## הערות שוליים

ספיבי
מונגולסטיס

**מונגולסטיס** (שם מדעי: *Mongolestes*; מיוונית: "שודד מוגולי") הוא סוג של יונק נכחד ממשפחת המזוניכידיים, אשר התגלה במונגוליה הפנימית שבסין, מתצורות "Ulan Gochu" ובהמשך גולו ממצאים נוספים בסין. הוא התקיים באסיה במהלך תקופת האאוקן וגם בתחילת האוליגוקן, מה שהופך אותו לאחד מאחרוני המזוניכידים שהתקיימו. הוא תואר לראשונה ב-1966 ובסוג נכללו שני מינים: *Mongolestes hadrodens* ו-*Mongolestes alxaensis*.

יונק זה הגיע לאורך 2.2 מטרים ולמשקל של 250 ק"ג בממוצע ובמראהו הזכיר מעט דוב בעל זנב ארוך. הוא היה בעל דמיון לסוגים אסייתים נוספים ממונגוליה כמו המונגולניקס, הפציהאינה וההרפגולסטיס. מבנה הלסת שלו עוצב לנשיכה חזקה באמצעות שריריו אך השיניים שלו חסרו כמה מהטוחנות ושאר הטוחנות היו מעט יותר גדולות והוא היה בעל מפרק נוסף בלסת התחתונה. רגליו היו קצרות יחסית ולא התאימו לריצה מהירה וככל הנראה הוא התבסס על תזונה מנבלות, כאשר עם לסתותיו הגדולות הוא יכל לשבור עצמות.

הוא נעלם מהעולם עם תחילת האוליגוקן, ככל הנראה עקב התייבשות ושינויי אקלים גדולים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מזוניכידיים
קטגוריה:יונקים שחיו באאוקן באסיה
קטגוריה:יונקים שחיו באוליגוקן באסיה
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלאוגן באירואסיה
תרופיתקוס

**תרופיתקוס** (שם מדעי: *Theropithecus*) הוא סוג של קוף מהמשפחה קופים בעלי זנב אשר כיום מכיל רק מין אחד - בבון זנוב (*Theropithecus gelada*), הנפוץ ברמת אתיופיה והרי סמן שבאתיופיה. בעבר הוא כלל מינים נוספים שהתפתחו כבר מהפליוקן וחלקם הגיעו עד למשקל 100 ק"ג, כמו אדם בוגר ואף מעט יותר, מה שהופך אותם לחלק מהגדולים שבפרימטים מעולם. למרות הדמיון בשם ובמראה לסוג בבון, הם אינם קרובים מאוד.
## מאפיינים
מיני סוג זה חיים בחבורות גדולות ובניגוד לרוב הקופים ניזונים בעיקר על רעיית עשבים בערבות הגבוהות. הם בעלי איברי רבייה בולטים בצבעם, מאחר שהם בעלי פרווה עבה ורוב זמנם הם תולשים עב בישיבה. כמו קופים רבים הם בעלי דו-צורתיות זוויגית והזכרים גדולים בהרבה מהנקבות ויוצרים קבוצות גדולות מאוד הנעות על פני ההרים של אתיופיה.

## מיון
המין היחיד שקיים מהסוג הוא הבבון הזנוב (*Theropithecus gelada*).

בעבר היו עוד שלושה מינים שחיו בין הפליוקן לתחילת ואמצע הפליסטוקן:
* תרופיתקוס ברומטי (*Theropithecus brumpti*)
* תרופיתקוס דארטי (*Theropithecus darti*)
* תרופיתקוס אוסוולדי (*Theropithecus oswaldi*)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי איזידור ז'ופרואה סנט-אילר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1843
קטגוריה:גנונים
תרופיתקוס אוסוולדי

**תרופיתקוס אוסוולדי** (שם מדעי: *Theropithecus oswaldi*) הוא מין נכחד ענקי של קוף מהמשפחה קופים בעלי זנב, אשר נחשב לקרובו של הבבון הזנוב המודרני והוא משתייך כמותו לסוג תרופיתקוס.
## מאפיינים
קוף זה היה גדול בהרבה ממיני הקופים המודרניים והוא הגיע עד גובה 70–80 ס"מ ולמשקל 100 ק"ג בערך. הוא התקיים במשך תחילת עד אמצע הפליסטוקן, סביב 2.6 עד 0.5 מיליון שנה לפני זמננו. הוא תואר ב-1916 בידי החוקר הבריטי צ'ארלס ויליאם אנדרוס . המאובנים שלו התגלו באתיופיה, קניה, טנזניה, דרום אפריקה, אלג'יריה, מרוקו, מצר גיברלטר ואף בספרד בקרטחנה. הממצאים כללו שרידי חוליות, גפיים ולסתות עם שיניים בעלות מבנה דומה לזה של בבון זנוב.

פרימט זה היה חסון מאוד והיו לו לסתות חזקות וניבים ארוכים כשל מנדריל אך גם שיניים טוחנות גדולות בהרבה משל רוב הקופים, המרמזים שהוא ניזון בדומה לקרובו החי מרעיית עשב בערבות אפריקה. הוא חי בחבורות גדולות וייתכן שהותאם גם לאקלים יבש שהיה נפוץ בערבות והסוואנות בתקופתו.

פרימט זה חי לצד מיני פרימטים ענקיים נוספים באותו אזור, כמו המין הקרוב תרופיתקוס ברומטי שהגיע למשקל 43 ק"ג והדינופיתקוס שהגיע למשקל של 45 ק"ג בממוצע. הוא חי גם לצד הומיניניים קדומים כמו הומו ארקטוס שאולי צדו אותו ותרמו להכחדתו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1916
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי צ'ארלס ויליאם אנדרוס
קטגוריה:גנונים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלייסטוקן באפריקה
קטגוריה:פרימטים שחיו בפלייסטוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1916
דוד משה רבינוביץ

הרב **דוד משה הכהן רבינוביץ** (ה'תרס"ו (1905/6) – י"ח באב ה'תש"ב, 1 באוגוסט 1942) היה ראש רשת הישיבות **כתר תורה** של חסידות ראדומסק וראש ישיבת **קיבוץ גבוה** בסוסנוביץ. נספה בשואה.

## תולדותיו
דוד משה נולד בעיירה קרימילוב לרבי נתן נחום הכהן רבינוביץ האדמו"ר מקרימילוב בנו של רבי אברהם ישכר בער הכהן רבינוביץ מראדומסק, כילד הוכר כעילוי, וכמתמיד. הוא לא למד בישיבה, או מפי רב מסוים, אלא באופן עצמאי. נישא לרייזל, בתו היחידה של האדמו"ר רבי שלמה חנוך רבינוביץ מראדומסק, ועבר לגור בסמוך לחותנו בעיר סוסנוביץ.

בשנת ה'תרפ"ו (1926) כשיסד חותנו, האדמו"ר מראדומסק את רשת הישיבות "כתר תורה", העמיד את רבי דוד משה בראשה, הרשת הקיפה שלושים ושש ישיבות ברחבי פולין וגליציה ולמדו שם יותר מארבעת אלפים בחורים, לכל ישיבה היה ראש ישיבה, ורבי דוד משה היה כעין ראש ישיבה של ראשי הישיבות האלו, בנוסף על זה הוא כיהן כראש ישיבה של קיבוץ גבוה - הישיבה של רשת כתר תורה המיוחד עבור התלמידים המצוינים והמופלגים. רבי משה דוד היה מגיד שעור בכל יום בקיבוץ גבוה, ופעמים אחדות בכל שבוע לפני התלמידים ב"כתר תורה" בסוסנוביץ.

בהיותו כלוא בגטו ורשה, רבי דוד משה היה מגיד שיעור קבוע לחמשה בחורים מחסידי ראדזין. בשבת י"ח אב תש"ב (1 באוגוסט 1942), בשעה 4, פרצה פלוגת חיילים לבית ברחוב נובוליפקי 30, עברה מדירה לדירה והרגה באותו בית 150 איש, וביניהם רבי דוד משה.

## ספריו
* **[https://tablet.otzar.org/en/book/book.php?book=174694&width=-17&scroll=0&udid=15794835635645632&pagenum=1 שבחי כהן]** - על התורה ועניינים בש"ס, ניו יורק תשי"ג (כולל גם חידושים מחותנו האדמו"ר מראדומסק)
* **[https://tablet.otzar.org/en/book/book.php?book=60696&width=-17&scroll=0&udid=15794835635645632 ברכת שלמה]** - על התורה ועניינים שונים בש"ס. וצילום ירחוני כתר תורה שיו"ל בישיבת כתר תורה לפני השואה, ניו יורק תשל"ח (כולל גם חידושים מחותנו האדמו"ר מראדומסק)
* **[https://tablet.otzar.org/en/book/book.php?book=162813&width=-17&scroll=0&udid=15801630254744732&pagenum=1 תורת העולות]**, ברוקלין תשמ"ט
* **[https://tablet.otzar.org/en/book/book.php?book=191767&width=0&scroll=0&udid=0&pagenum=1 זיכרון כהן]**, ירושלים תשע"ה (נערך על ידי הרב דוד אברהם מנדלבוים)

## משפחתו
* בנו יחידו, אברהם אלימלך יחזקאל אהרן רבינוביץ, נפטר בשנת ה'תרצ"ז בגיל ארבע ונטמן בבית החיים בעיר סוסנוביץ.
* אחיו, רבי שלמה אלימלך רבינוביץ, שכיהן כרבה של זוויירצ'ה, בעת שכיהן שם אביו באדמורו"ת. הוא היה חתן דודו רבי יחזקאל רבינוביץ מראדומסק בעל הכנסת יחזקאל.
* אחיו, רבי אברהם ישכר מאיר רבינוביץ, חתנו של רבי שמואל צבי דנציגר מאלכסנדר.
* אחיו, רבי יעקב יחזקאל רבינוביץ, חתנו של רבי יצחק מנחם מנדל דנציגר מאלכסנדר.
* אחותו, אסתר פרומט, אשת רבי ישעיהו אנגלרד, אחד של הרבנים בעיר סוסנוביץ.
* אחותו, חיה שרה, אשת רבי ישעיהו שפירא, האדמו"ר החלוץ.
* אחותו פריידל, אשת רבי חנוך העניך בורנשטיין, האדמו"ר הרביעי בחסידות סוכטשוב.

## מתלמידיו המפורסמים
* הרב יעקב מנחם לאנגער, מו"ל ספרו "תורת העולות"
* הרב שלמה זאב צווייגענהאפט
* הרב יחזקאל הלוי גרובנער

## קישורים חיצוניים

* ודרכי ה' נסתרו - הספדו של רבי דוד משה הכהן רבינוביץ ה"ד על בנו יחידו, באתר תורתך לא שכחתי

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים במזרח אירופה
קטגוריה:ראשי ישיבה פולנים
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
קטגוריה:נספים בגטו ורשה
קטגוריה:סוסנוביץ: רבנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1942
צוריאל שקד

הרב **צוריאל שקד** (1920 – 23 בספטמבר 2023) היה זקן חכמי טריפולי, לוב, מורה ומחנך, מנהיג ציוני של קהילת יהודי לוב.

## ביוגרפיה
### ילדותו
נולד במסלאתה שבלוב בשם מכלוף פדהצור שאכיר, לפנחס וגזלה. אביו היה רוכל זעיר שמכר תה, תמרוקים וסוכר בכפרים.

לאחר שהגיע לגיל בר-מצווה, רצה ללמוד את מקצוע הנגרות, בנוסף ללימודים בבית המדרש כדי לעזור בפרנסת המשפחה. אביו התנגד לכך, ופנה לרב פריג'א זוארץ בעיר אל-חומס, כדי שייקח את הנער אליו לצורך לימודי תורה. הרב נתן לשקד ללמד את הילדים הקטנים ושילם לו שכר על כך.

### חייו במיסראתה
בשנת 1939 שלח הרב פריג'א זוארץ את ר' צוריאל לשמש רב ומורה בבית הספר במיסראתה שם נאבק על שינוי שיטת הלימוד שהתבססה על לימוד פרשת השבוע בתרגום ערבי. הוא הנהיג את השפה העברית כשפת לימוד בלעדית. בעיירות הקטנות שימש ר' צוריאל כרב, חזן, מוהל שוחט, מספיד וגם כשופט שלום בעיקר בין בני זוג. בשנת 1941 הצטמצמה הפעילות החינוכית-ציונית בבית הספר, וגם הדיבור בעברית היווה סכנה עקב המעורבות הנאצית בקולוניה האיטלקית.

### חייו בזליתן
עם כניסת הבריטים ללוב בשנת 1943, עבר ר' צוריאל לעיירה זליתן, וזאת לבקשת ר' פריג'א זוארץ.

בעיירה זו שימש הרב צוריאל כרב בבית הכנסת העתיק "בושאיף". כמו כן הקים בית ספר. הוא הזמין מארץ ישראל ספרי לימוד וגם עיתונים, ספרים וחוברות. בנוסף ללימודי התורה הכניס מקצועות עבריים וכלליים למערכת הלימודים. חידוש נוסף היה צירוף בנות העיירה ללימודי היהדות והשפה העברית. במקום הוקם מועדון "בן-יהודה" בו הפיצו את הרעיון הציוני בקרב בני הנוער והמבוגרים, דבר שהגביר את השאיפה לעלות לארץ ישראל.

כשביקר במועדון "בן יהודה" בטריפולי הכיר את אשתו לעתיד, אסתר לבית תייר, שהייתה מורה לבנות במקום. כשחזרו לזליתן לימדה אסתר את הבנות עברית, תנ"ך, מולדת ושירי מולדת.

נולדו להם חמישה ילדים: עמישדי-ברוך, יהודית, יצחק, רות ופנחס. עם קום המדינה רצה רבי צוריאל לעלות לארץ ישראל עם משפחתו, אך שליח הסוכנות היהודית, ברוך דובדבני, ביקש ממנו להישאר ולהיות אחראי על רישום וריכוז העולים מזליתן והסביבה, לבדוק את כשירותם הבריאותית לפני העלייה לארץ.

### חייו בישראל
בשנת 1950 עלו ר' צוריאל ואסתר שאכיר לישראל עם שלושת ילדיהם: עמי, יהודית ויצחק. הוא שינה את שם משפחתו ל"שקד" מאחר שפקיד הסוכנות היהודית רשם את שמו בתעודות 'שקר' על פי השמיעה, ור' צוריאל לא הסכים שכך יקרא שמו בישראל. בתחילה התגוררה המשפחה במעברה. לאחר מכן התגורר בשיכון ה' ובשכונת גני גד בבני ברק. 

בארץ המשיך לעסוק בחינוך והוראה. ניהל בתי ספר במושבים אחיסמך, זיתן, ברקת ואחרים. כשיצא לגמלאות, הקים בבני ברק כולל בשם "אפיקי מים" בו העביר שעורי תורה, תלמוד והלכה.

הרב שקד עבר להתגורר בנתניה, וזכה להערכה על פועלו למען יהודי לוב, הציונות והשפה העברית.
בנו, הרב פנחס שקד, משמש כרב שכונת גבעת האירוסים.

צוריאל שקד נפטר בח' בתשרי תשפ״ד (23 בספטמבר) 2023 והובא למנוחות בבית העלמין סגולה בפתח תקווה.

## קישורים חיצוניים
* מזליטן לבני ברק, באתר קול הזמן
* רואים את הקולות, ריאיון עם הרב צוריאל שקד
* כתב העת לבלוב, בנושא הציונות בלוב

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי לוב
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים לובים
קטגוריה:פעילים ציונים בלוב
קטגוריה:חזנים לובים
קטגוריה:ישראלים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:יהודים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:רבנים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
אולדסמוביל סטארפייר

**אולדסמוביל סטארפייר** (באנגלית: **Oldsmobile Starfire**) היא מכונית קופה מתוצרת חטיבת הרכב **[[אולדסמוביל]]** בקונצרן הרכב האמריקאי **[[ג'נרל מוטורס]]**, אשר יוצרה בין השנים 1960–1966 (דור ראשון), ובין השנים 1974–1980 (דור שני) בארצות הברית וקנדה.

מלבד לשם הדגם "אולדסמוביל סטארפייר" וליצרן "אולדסמוביל" לא היה כל קשר במבנה, במפרט, במכלולים, בעיצוב, ובמנוע בין הדגמים שיוצרו ב-2 הדורות. הדור השני יוצר 8 שנים לאחר סיום ייצור הדור הראשון. דגמי הדור הראשון הוגדרו "Full-size car", לעומת דגם הדור השני שהוגדר כ"סוב-קומפקטי" .

## דורות "אולדסמוביל סטארפייר"
* דור ראשון - יוצר בין השנים 1960–1966 (משנת המודל 1961), בתצורות: 2 דלתות הרדטופ, 2 דלתות קבריולה, יוצרו 120,120 יחידות.
* דור שני - יוצר בין השנים 1974–1980 (משנת המודל 1975), בתצורה 3 דלתות האצ'בק, יוצרו 125,188 יחידות.

## תמונות

קובץ:1961 red Oldsmobile Starfire front.JPG | "אולדסמוביל סטארפייר", שנת 1961
קובץ:1962 Oldsmobile Starfire Convertible, front left, Greenwich 2018.jpg | "אולדסמוביל סטארפייר", שנת 1962
קובץ: 1963 Oldsmobile Starfire Holiday Coupe.jpg| "אולדסמוביל סטארפייר", שנת 1963, 2 דלתות הרדטופ
קובץ: 1964 Oldsmobile Starfire (29130773668).jpg| "אולדסמוביל סטארפייר", שנת 1964, 2 דלתות הרדטופ
קובץ: 1965 Oldsmobile Starfire (28249489663).jpg| "אולדסמוביל סטארפייר", שנת 1965 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים



קובץ:Oldsmobile Starfire GT.png | "אולדסמוביל סטארפייר" דגם "GT", דור שני
קובץ:Oldsmobile Starfire? (7367391996).jpg | "אולדסמוביל סטארפייר", דור שני
קובץ:1977 Olds Starfire SX.jpg | "אולדסמוביל סטארפייר" דגם "SX", שנת 1977
קובץ:Oldsmobile Starfire Firenza.jpg | "אולדסמוביל סטארפייר" דגם "Firenza"


## ראו גם
* אולדסמוביל
* ג'נרל מוטורס

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1960
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1974
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:מכוניות אמריקאיות
סטארפייר
בנימין שלמה המבורגר

ממוזער|הלוגו של מכון מורשת אשכנז
הרב **בנימין שלמה המבורגר** (נולד בשנת ה'תשי"ד) הוא רב וחוקר תורני, הנחשב כמומחה למנהג אשכנז, ובפרט למנהגיהם של יהודי גרמניה ומערב אירופה וההיסטוריה שלהם. הקים את מכון מורשת אשכנז ועומד בראשו.

## ביוגרפיה
נולד בבזל, שווייץ, להורים מיהודי גרמניה. הוא נינו של רבי בנימין שלמה זלמן שפיצר רבו של בית הכנסת עדת ישראל בווינה וחתנו של החתם סופר.

לאחר שהתחנך במוסדות יהודיים של יוצאי מזרח אירופה, ובהם ישיבת גייטסהד, ישיבת לוצרן וישיבת באר יעקב, הוא בא לחקור את מורשת משפחתו לאחר שלמד יותר על אב משפחתו, החתם סופר (1762–1839).

המבורגר החל את מחקרו בשנות ה-70, ובתחילת שנות ה-90 הקים את מכון המחקר מכון מורשת אשכנז כדי להמשיך במחקרים אלה. מספר קהילות שהוקמו על ידי המכון, בישראל ובארצות הברית, מתפללים היום לפי מנהג אשכנז המערבי.

## ספריו
כחלק מפעילותו במכון מורשת אשכנז, כתב סדרת ספרים בת חמישה כרכים בשם "שרשי מנהג אשכנז", וכרך מבוא על חשיבות הדבקות במנהג אשכנז הנקרא "גדולי הדורות על משמר מנהג אשכנז". בנוסף כתב הקדמות רבות לספרי רבנים שמכון מורשת אשכנז הוציאו לאור.

ספר נוסף הוא "משיחי השקר ומתנגדיהם" (1989), הכולל סקירה היסטורית על משיחי שקר שונים לאורך ההיסטוריה היהודית ורבנים בני אותו דור שנאבקו בהם. ספר זה זכה לביקורות מגורמים חסידיים שראו את מטרת הספר כניגוח של החסידות, ובעיקר מחסידות חב"ד שראו את הספר כמתקפה על המשיחיות בחב"ד. ביקורת נוספת נמתחה על הספר מגורמים בציונות הדתית, בשל הכללת הרצל ברשימת משיחי השקר. הוא גם פרסם ספר בן שלשה כרכים על תולדות הישיבה בפיורדא ורבניה.

## קישורים חיצוניים
* ישורון, בית הכנסת כמנהג אשכנז בבני ברק, בית הכנסת של הרב המבורגר 
* מכון מורשת אשכנז
* קטעים ממשיחי השקר ומתנגדיהם 
* על שורשי מנהג אשכנז 
* לתולדות מנהג פפד"מ, שיעור וידאו של הרב באתר ישיבה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי שווייץ
קטגוריה:רבנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת גייטסהד
קטגוריה:בוגרי ישיבת לוצרן
קטגוריה:בוגרי ישיבת באר יעקב
קטגוריה:חוקרי יהדות חרדים
בש קארדאש

**בש קארדאש** (בפרסית: **بش‌قارداش**) הוא אתר היסטורי, תופעת טבע ואטרקציה תיירותית בחבל בוג'נורד. האתר נמצא ברשימת האתרים בעלי חשיבת היסטורית ותרבותית של הארגון למורשת תרבותית באיראן. ברחבי האתר יש מתקנים רבים וחנויות המשרתים את התיירים והמבקרים הרבים. במקום גם נערכים פסטיבלים רבים ומוצגות תערוכות. מי המעיין של בש קארדאש עשירים במינרלים ונחשבים כבעלי תכונות רפואיות המועילות לבריאות.

האתר מרוחק כ-2 ק"מ מהעיר בוג'נורד שבמחוז צפון ח'וראסאן.

## היסטוריה ופולקלור
בתקופה הפרתית והסאסנית, שכן במקום מקדש זורואסטרי. לפי הפולקלור המקומי, המקום נקרא על שם חמישה אחים שהתגוררו בבוג'נורד, והיו מבוקשים על ידי השלטונות בגלל התנגדותם לשלטון האכזר. חמשת האחים ברחו יחד ואנשי הממשל רדפו אחריהם עד למקום. החמישה ביקשו עזרה מאלוהים; לאחר תפילתם, נפערו חמישה פתחים בהר, ומים רותחים פרצו מהם. במשך שנים רבות נבעו המעיינות וסיפקו מים לרוב. מי המעיין בבש קארדאש נובעים מתוך הר סלעי ומתוך חמישה פתחים גדולים וקטנים בתחתית ההר. בתקופה המוקדמת מי המעיין נבעו מהחלק העליון והאמצעי של ההר, וגם כיום יש נביעות ונתיבי מים לאורך ההר.

בתחתית ההר יש תחריט אבן עם המוטו של הדת הזורואסטרית: מחשבות טובות, מילים טובות ומעשים טובים. את התחריט יצר אסמאעיל ג'זמי, צייר ואמן אבן תושב המקום. לדבריו, הוא יצר את תחריט האבן הזה כדי להזכיר ולציין את המורשת הקדומה של המקום. בשנת 2013 הודיעה המועצה האזורית של בוג'ונרד כי תבצע עבודות שיפוץ ושיקום על תחריט האבן (שנוצר ב-1922). בצלע ההר יש מבנה היסטורי שנבנה בהוראת השאה הקאג'ארי נאסר א-דין שאה, שם קבורים כמה מאנשי משפחת שאדלו המפורסמת מבוג'ונרד. את המבנה הקים יאר מוחמד סהאם א-דוולה, הידוע בכינוי "סרדאר מופחם". מול הבריכה הראשית של בש קארדאש ניצב שער שהוקם לפני כחמש מאות שנה.

## גלריה

## ראו גם
* הארגון למורשת תרבותית באיראן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:איראן: אתרים ארכאולוגיים
ספר תיקון מידות הנפש

**ספר תיקון מידות הנפש** הוא ספר מוסר/פילוסופיה, שנכתב על ידי רבי שלמה אבן גבירול.

## תולדות הספר
הספר נכתב בערבית, ותורגם לעברית על ידי יהודה אבן תיבון. בתרגום הושמט מאמר ארוך מסוף הספר המכיל את חתימת הספר ובמקום זאת הוכנס שיר המתחיל במילים "עזוב מדות ישנות וחדשות".
בנוסף, בתרגום הושמטו שירים בערבית של משוררים ערביים שהמחבר שילב בספר. הספר אורחות צדיקים נכתב במתכונתו של ספר תיקון מידות הנפש ומחלק כמוהו את המידות בצורה של ניגודים, כשלכל מידה מוקדש פרק נפרד.

הספר יצא לראשונה בדפוס בסוף ספר חובת הלבבות בקושטא בשנת ה'ש"י ואחר כך הודפס פעמים רבות. מנחם יהודה שטמפפר הוציא לאור בירושלים מהדורה מחודשת שלו בשנת תרמ"ג (1882). מהדורה נוספת הודפסה על ידי חיים פאללאק בבודפשט בשנת תרנ"ו (1895). ד"ר שמואל אברהם פוזננסקי כתב בשנת 1902 שההוצאה הטובה ביותר היא של דפוס ליק משנת תרי"ט (1858). על ההוצאות העבריות כתב פוזננסקי כי הן לקויות בשגיאות העתקה ודפוס, שמקור חלקן בטעותו של המתרגם אבן תיבון בהבנת המקור הערבי, או בגרסאות שגויות שהיו לפניו. לדבריו, למקור הכתוב ערבית ישנו כתב יד יחיד הנקרא "כתאב אצלאח אלאכלאק" הנמצא בספרייה הבודליינית באוקספורד. כתב יד זה יצא לאור בשנת 1902 על ידי סטיבן שמואל וייז בהוצאת אוניברסיטת קולומביה, בו מופיע המקור הערבי עם תרגום באנגלית ומבוא נרחב. בעבודתו, בחן וייז ארבעה כתבי יד עבריים של הספר, אחד מפריס, שניים בספרייה הבוליאנית ואחת מ-Jews College.

בשנת 1926 יצא הספר לאור כחלק מהאנתולוגיה שנספחה לאוצר המונחים הפילוסופיים.

## מבנה הספר
הספר מבוסס על הרעיון ש

את 20 המידות הללו מבאר הספר ב-20 שערים בהם מדובר באריכות על שבח המידות הטובות ובגנות המידות הרעות. את דבריו יסד המחבר לרוב על כתובי המקרא ואמנם גם , כדברי המתרגם יהודה אבן תיבון באיגרתו אל הרא"ש מלוניל. רוב המשלים של חכמי יון המובאים בספר נמצאו בספר מוסרי הפילוסופים. הנימוקים בספר הם מוסריים ולא דתיים.

## מחקר
החוקרת שרה כ"ץ משערת שייתכן שהספר "מבחר הפנינים" נכתב כעבודה מקדימה ל"ספר תיקון מידות הנפש".

## ראו גם

* מידות טובות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שלמה אבן גבירול
קטגוריה:ספרי מוסר
פקודת בריאות העם

**פקודת בריאות העם, 1940** היא פקודה שנחקקה בשנת 1940 על ידי שלטונות המנדט הבריטי, המסדירה את פעילות מערכת הבריאות בתחומים אלה: בריאות הציבור, סניטציה של מים וחלב, סידורי קבורה, רישוי מוסדות רפואיים, איכות הסביבה, ועוד.

מכוח פקודה זו מוסדרים בישראל בתקנות נושאים כגון ניסויים רפואיים בבני אדם, הפריה חוץ-גופית ובקרת מחלות כולל מחלות מידבקות.

## חקיקת בריאות בישראל
מאז קום המדינה הוסדרה מערכת הבריאות בחקיקה ראשית ובחקיקה משנית, וכן בהנחיות מינהליות שמפרסם משרד הבריאות. הפקודות המנדטוריות, העוסקות בעיקרן ברגולציה של נושאים שונים שיש להם השלכה על בריאות הציבור, כגון רישוי בתי-חולים () ורישוי בעלי מקצוע, מהוות עדיין הבסיס לחקיקה בתחום הבריאות, אולם עם השנים הוכנסו בהן תיקונים כדי להתאימן למציאות המשתנה. נוסף על כך, ונחקקו חוקים שונים, כגון ,  ו.

החקיקה בתחומי בריאות הציבור עוסקת בתחומים הבאים: איכות תברואתית של מי שתייה, מי שפכים וקולחים, מי נופש (חופי ים, בריכות שחייה, מרחצאות, מקוואות וכו'), איכות תברואתית של מזון מיובא ומיוצר מקומית, מחלות מידבקות, ועוד.

## היסטוריה חקיקתית

פקודת בריאות העם ניתנה בשנת 1940 על ידי שלטונות המנדט הבריטי. עם הקמת מדינת ישראל הפכה הפקודה - ביחד עם יתר הנורמות המשפטיות מימי המנדט - לחלק ממשפטה של מדינת ישראל.

במהלך השנים התווספו לפקודה שינויים רבים שהכניסה הכנסת, לדוגמה:
* הכנסת השביעית: **חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 4)**. תיקון לפקודת בריאות העם שקבע הוראות לגבי איכותם התברואתית של מים.
* הכנסת השביעית: **חוק לתיקון פקודת בריאות העם (מס' 5)**. חוק שהסדיר את פעילות השירות הסניטרי, הסמיך את שר הבריאות לקבוע הוראות לגבי השקיה במי שופכין, לקבוע מפרטים למכשירים רפואיים, ועוד.

## חלקי הפקודה

###### 
הגדרת מונחים: לדוגמה: יום ושעות היום - פירושם הזמן שבין שעה שמונה בבוקר ושעה חמש בערב. משרד - פירושו משרד הבריאות.
###### 
חלוקת הארץ לאזורים עירוניים ואזורים כפריים.
###### 
###### 
###### 
*  מאפשר חיסון כפוי של  אזרחים באזורים בהם מתחוללת מחלה מידבקת שיש בה סכנה לבריאות הציבור באזור זה. הסעיף הופעל בישראל פעמיים, ב-1949 בעת התפרצות של אבעבועות שחורות ובתחילת שנות ה-90 עקב התפרצות חצבת. בנוסף הופעל הסעיף ביישוב חריש, ולפיו אסר רופא המחוז את כניסתם לגני ילדים של ילדים שלא חוסנו נגד חצבת.

###### 
###### 
###### 
###### 
###### 
###### 
###### 
### חקיקת משנה

מכוח פקודת בריאות העם הותקנו תקנות, למשל: תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון) ותקנות המסדירות רישוי מוסדות רפואיים ועוסקים בסיעוד בבתי-חולים.

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל ניתנו צווים אחדים, למשל: צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה).

מעבדות לבריאות הציבור פועלות מתוקף פקודת בריאות העם (וגם תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשל"ז–1977).

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: חקיקת בריאות ורפואה
בריאות העם
קטגוריה:מגפת הקורונה בישראל: חקיקה
נסיכה של שמחה

"**נסיכה של שמחה**" הוא אלבום האולפן ה-14 של הזמרת-יוצרת שרית חדד. האלבום יצא לאור בדצמבר 2006, בחברת התקליטים אבי גואטה הפקות ומיס מיוזיק בע"מ. זה אלבום ילדים הראשון של שרית חדד.

## רקע וכתיבה
את האלבום הפיקו חברות אבי גואטה בע"מ ומיס מיוזיק בע"מ בשיתוף הד ארצי,
מפיק בפועל - משה דץ.

באלבום יש 15 שירים חדשים שכתבה סמדר שיר והלחין משה דץ, ועוד שיר אחד עמו הופיעה חדד בפסטיגל 1999 ושנקרא "נסיכה של שמחה".
על העיבודים אחראי חזי שקד.

האלבום יצא גם בדיסק DVD הכולל מהדורה של מארז דיסק+DVD, בהפקה הזו הופיעו אורנה ומשה דץ בתפקיד אורח.

## רשימת רצועות

## שידור שירי ה-DVD
שירי הסרט שודרו בערוצים: בייבי והופ!

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי שרית חדד
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת אבי גואטה הפקות בע"מ
Alicia

***Alicia*** (בעברית: "**אלישה**") הוא אלבום אולפן השביעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית אלישה קיז. האלבום יצא לאור ב-18 בספטמבר 2020, על ידי חברת התקליטים תקליטי RCA. מתוך האלבום יצאו שבעה סינגלים.

## רקע והפקה
קיז הזכירה את שם האלבום בריאיון לבילבורד בדצמבר 2019, ואמרה שהעבודה על האלבום הייתה "הטיפול הכי טוב שהיה לי". היא הכריזה רשמית על האלבום ב-20 בינואר 2020, והעלתה את עטיפתו לרשתות החברתיות השונות.

## סיבוב הופעות
כדי לקדם את האלבום יצאה קיז במהלך 2021 לסיבוב ההופעות השמיני שלה, , באירופה ובצפון אמריקה.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אלישה קיז
קטגוריה:אלבומים שיציאתם נדחתה בעקבות מגפת הקורונה
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי סוויז ביטס
קטגוריה:אלבומים שהושפעו בעקבות מגפת הקורונה
קטגוריה:אלבומי חברת RCA רקורדס
מחקר רפואי

**מחקר רפואי** (או **מחקר ביו-רפואי**) הוא תחום הכולל מגוון רחב של מחקרים בתחום הרפואה וההנדסה ביו-רפואית. החל ממחקר בסיסי הכולל עקרונות מדעיים בסיסיים, ועד למחקר קליני, הכולל לעיתים ניסויים קליניים. מטרת המחקר הרפואי היא להעשיר את הידע האנושי בהבנת גוף האדם ותחלואיו.

## מחקר רפואי בישראל
משרד הבריאות מעורב במחקר הרפואי באמצעות מחקרים המתבצעים ביחידות המשרד, בבתי חולים הממשלתיים ובאמצעות לשכת המדען הראשי. המשרד גם מממן פעילות מחקרית המבוצעת במכוני מחקר בישראל כמו אוניברסיטאות, מכללות, בתי חולים, קופות החולים ועוד.

## ראו גם
* הנדסה ביו-רפואית
* מחקר קליני

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחקר
ההופעה

**ההופעה** (מוכר גם כ"**ההופעה בהיכל התרבות ת"א**") הוא האלבום השביעי של הזמרת-יוצרת שרית חדד. האלבום יצא לאור ב-24 בספטמבר 1999, על ידי חברת התקליטים שבבעלות אבי גואטה. זהו אלבום ההופעה הראשון של שרית חדד והוא הוקלט בהופעה בהיכל התרבות תל אביב.

## רקע וכתיבה
בשנת 1999 שרית חדד פרצה עם האלבום כמו סינדרלה, לאור ההצלחה הגדולה של האלבום והפרסום של שרית חדד לקהל הרחב, אבי גואטה החליט ששרית חדד תופיע בהיכל התרבות תל אביב, דבר שהיה נראה מוזר בזמנו מכיוון שהמוזיקה מזרחית לא הייתה פופולרית באותה תקופה. למרות החשש, ההופעה הצליחה מעל המצופה. ההופעה התקיימה ביוני 1999.

בעקבות הצלחה זו, יצאו כ-חודשים מההופעה אלבום, קלטת וידאו, קלטת אודיו ודי וי די. ה-DVD של הופעה זו נחשב כ-DVD הראשון בישראל שיצא מהזמר המזרחי. את האלבום הפיקו חברת אבי גואטה בע"מ בשיתוף הד ארצי.

אלבום זה הוא אלבום כפול הכולל שני דיסקים. באלבום זה יש ביצועים חדשים שבוצעו במיוחד להופעה זו.

## רשימת רצועות
**ההופעה - תקליטור 1**

**ההופעה - תקליטור 2**

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי 1999
קטגוריה:אלבומי הופעה מ-1999
קטגוריה:אלבומי שרית חדד
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת אבי גואטה הפקות בע"מ
סייקה מורטה

**סָײָקָה מוּרָטָה** (ביפנית: **村田 沙耶香**, נולדה ב-14 באוגוסט 1979) היא סופרת יפנית. היא זכתה בפרס גונזו לסופרים חדשים, בפרס מישימה יוקיו, בפרס נומה ובפרס אקוטגאווה.

## ביוגרפיה
מורטה נולדה באינזאי, במחוז צ'יבה שביפן, בשנת 1979. בילדותה היא קראה ספרי מדע בדיוני ורומני מסתורין שהושאלו מאחיה ואמה. לאחר שמוראטה השלימה את לימודיה בחטיבת הביניים באינזאי, עברה המשפחה לטוקיו, שם סיימה את לימודיה בתיכון קאשיווה (המצורף לאוניברסיטת נישוגקושה), ולאחר מכן למדה באוניברסיטת טמגאווה.

הרומן הראשון שלה, 授乳 (Junyū, "הנקה"), זכה בפרס גונזו לסופרים חדשים בשנת 2003. בשנת 2013 היא זכתה בפרס מישימה יוקיו, ובשנת 2016 זכה הרומן העשירי שלה, コンビニ人間 (Konbini Ningen, תורגם לעברית כ "בשולי הנוחות"), בפרס אקוטגאווה היוקרתי, והיא נבחרה לאחת מנשות השנה של ווג יפן. "בשולי הנוחות" נמכר בלמעלה מ-600,000 עותקים ביפן, ובשנת 2018 הוא הפך לספרה הראשון שתורגם לאנגלית, תחת הכותרת "Convenience Store Woman". בשנת 2020 תורגם לעברית בידי עינת קופר ויצא ב"סדרה הקטנה" של הוצאת כתר.

לאורך קריירת הכתיבה שלה, מורטה עבדה במישרה חלקית כמוכרת בחנויות נוחות בטוקיו.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סופרות יפניות
קטגוריה:יפניות שנולדו ב-1979
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1979
ג'יימס גוד

**ג'יימס ויליאם גוד** (באנגלית: **James William Good**; 24 בספטמבר 1866 – 18 בנובמבר 1929) היה פוליטיקאי אמריקאי ממדינת איווה, חבר המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית וכמזכיר המלחמה בממשלו של נשיא ארצות הברית הרברט הובר.
## ראשית חייו
ג'יימס ויליאם גוד נולד ליד סידר רפידס, איווה להנרי ומרגרט קומבס גוד. הוא למד בקולג' קו שבסידר רפידס וסיים את לימודיו שם ב-1892. בהמשך הוא למד בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת מישיגן, שם הוא סיים את לימודיו ב-1893 ובאותה שנה התקבל ללשכת עורכי הדין והחל לעסוק בעריכת דין באינדיאנפוליס. ב-4 באוקטובר 1894 הוא נשא לאישה את לוסי דיקון. לשניים נולדו שני בנים, ג'יימס ויליאם הבן ורוברט אדמונד.

ב-1896 שב גוד לסידר רפידס, שם הוא המשיך בעיסוקו בעריכת דין. בין השנים 1906 – 1908 הוא שימש כיועץ המשפטי של העיר.
## קריירה פוליטית
בין השנים 1909 – 1921 כיהן גוד כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית כנציג מחוז הבחירה החמישי של איווה. ב-1919 הוא נבחר כיושב ראש ועדת ההקצבות של הבית ובתפקיד זה הוא כיהן עד תום כהונתו בבית הנבחרים. הוא נבחר מחדש לבית הנבחרים שבע פעמים ומעולם לא הובס. זמן קצר לאחר שעמיתו למפלגה הרפובליקנית, וורן הרדינג נבחר לנשיאות בנובמבר 1920, הביע גוד את רצונו לוותר על מושבו בבית הנבחרים ולהצטרף למשרד עורכי דין בשיקגו, זאת לאחר שתוכניתו לארגון מחדש של התהליך התקציבי תאומץ. ב-10 ביוני 1921 הגיש גוד את התפטרותו. בבחירות מיוחדות שנערכו נבחר במקומו הרפובליקני סיירוס קול, גם הוא מסיידר רפידס והוא הושבע לתפקידו ב-1 באוגוסט אותה שנה.

ב-1928 היה גוד פעיל במערכת הבחירות לנשיאות של הרברט הובר, גם הוא מאיווה. עם כניסתו של הובר אל הבית הלבן הוא מינה את גוד לתפקיד מזכיר המלחמה של ארצות הברית ועד מהרה אושר מינוי זה על ידי הסנאט. גוד כיהן בתפקיד במשך שמונה חודשים עד לפטירתו הפתאומית.

ג'יימס גוד נפטר ב-18 בנובמבר 1929, זמן קצר לאחר יום חמישי השחור שהחל את השפל הגדול, בוושינגטון די. סי. כתוצאה מדלקת הצפק שנגרמה מקרע בתוספתן. במקומו התמנה פטריק הארלי שעד אז שימש כתת-מזכיר המלחמה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי איווה
קטגוריה:סידר רפידס (איווה): אישים
קטגוריה:מזכירי המלחמה של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקבינט של ארצות הברית בממשל הרברט הובר
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מאיווה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:בוגרי מכללת קו
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים ממוצא גרמני
קטגוריה:אמריקאים ממוצא שווייצרי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1866
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1929
מעבר האפנר

**מעבר האפנר** (באנגלית: **Haffner Pass**) הוא מעבר הרים בכיוון צפון-מזרח - דרום-מערב, בין קרחון גילברט לבין הדום הקרח מוצרט, בצפון האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.

המעבר מתנשא לגובה של 500 מטרים מעל פני הים.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי המעבר

המעבר נסקר על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי (אשר חקר את אנטארקטיקה בין השנים 1975–1977).

### מקור השם

שמו של מעבר ההרים ניתן לו בשנת 1980 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

המעבר נקרא על שמה של סימפוניית האפנר מאת המלחין האוסטרי וולפגנג אמדאוס מוצרט; וזאת בדומה לאתרים נוספים בסמוך שנקראו על שמו של מוצרט ויצירותיו- ובהם נונאטאק פיגארו, והדום הקרח מוצרט).

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* מעבר האפנר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* מעבר האפנר באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* מעבר האפנר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור מעבר האפנר
* מעבר האפנר באתר mindat.org

## הערות שוליים

האפנר
קטגוריה:וולפגנג אמדאוס מוצרט
הדום הקרח מוצרט

**הדום הקרח מוצרט** (באנגלית: **Mozart Ice Piedmont**) הוא הדום קרח, בחוף המערבי של אלכסנדר האי, אנטארקטיקה.

אורכו של הדום הקרח 110 קילומטרים (בכיוון צפון-מערב - דרום-מזרח), ורוחבו (שיא רוחבו) 28 קילומטרים.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הדום הקרח

הדום הקרח מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בשנת 1947, המיפוי בוצע על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1960.

### מקור השם

שמו של הדום הקרח ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

הדום הקרח נקרא על שמו של המלחין האוסטרי וולפגנג אמדאוס מוצרט; וזאת בדומה לאתרים נוספים באזור שנקראו על שמו של מוצרט ויצירותיו, ובהם נונאטאק פיגארו, ומעבר האפנר.

## ראו גם

## לקריאה נוספת

• M. Braun, A. Humbert, and A. Moll, **[https://core.ac.uk/download/pdf/25754903.pdf Changes of Wilkins Ice Shelf over the past 15 years and inferences on its stability]**, The Cryosphere, 3, 41–56, 2009  www.the-cryosphere.net/3/41/2009/

## קישורים חיצוניים

* הדום הקרח מוצרט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הדום הקרח מוצרט באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור הדום הקרח מוצרט

## הערות שוליים

מוצרט
קטגוריה:וולפגנג אמדאוס מוצרט