טקס הדלקת המשואות

[ממוזער|[תזמורת צה"ל יוצרת מגן דוד בטקס הדלקת המשואות לכבוד יום העצמאות ה-66 למדינת ישראל. החלק האמנותי של המופע כולל תרגילי סדר של דגלני צה"ל היוצרים צורות מורכבות ומגוונות.]]
[ממוזער|השופטת [מרים בן-פורת מדליקה משואה בערב יום העצמאות ה-40, 1988]]
[ממוזער|טקס הדלקת המשואות לחגיגות ה-30 למדינת ישראל, בניהולו של [יהודה אילן 1978]]
**טקס הדלקת המשואות** הוא הטקס הנועל את אירועי יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה ופותח רשמית את חגיגות יום העצמאות למדינת ישראל. הטקס נערך ברחבת הר הרצל (בהר הרצל שבירושלים), שם נמצא קברו של חוזה המדינה, בנימין זאב הרצל.

האישיות המרכזית בטקס היא יו"ר הכנסת, ובנוסף לו נוכחים גם ראש הממשלה, שרים, חברי הכנסת, הרמטכ"ל, המפכ"ל, אנשי סגל דיפלומטי, משפחות שכולות, נכי צה"ל, אישים ומוזמנים אחרים. הטקס, שמועבר בשידור ישיר בערוצי הטלוויזיה והרדיו המרכזיים, נועד לשוות ליום זה אווירה מכובדת וחגיגית, ולצורך כך מקשטים את חלקת הקבר בתפאורה הכוללת את סמלי 12 שבטי ישראל, ומשתמשים בתאורה צבעונית, באמצעים אור-קוליים ופירוטכניים.

## הפקת הטקס וארגונו
את הטקס מפיק המערך לטקסים ואירועים ממלכתיים מטעם ממשלת ישראל. בין השנים 1958 עד 1983 היה יהודה אילן האחראי על הפקת הטקס; בין השנים 2015 עד 2023 שימש בתפקיד זה מושיק אביב. כיום, אחראית על הפקת הטקס מנהלת המערך גלית והבה שאשו.

חלקו הצבאי של הטקס, שהורחב עם ביטול מצעד צה"ל, נוהל מ-1983 עד 2016 על ידי אלוף-משנה (במיל') דוד רוקני, ובשנת 2017 החליפו סגן-אלוף (במיל') שמעון דרעי, שהועלה לאחר מכן לדרגת אלוף-משנה.

מדי שנה מוקמים סביב הרחבה בהר הרצל שלושה יציעים זמניים לאורחי הטקס עבור כחמשת אלפים צופים.

## בחירת משיאי המשואות
במרכז הטקס עומדת הדלקת 12 משואות, המסמלות את 12 השבטים. בכל שנה עוסק הטקס בנושא מרכזי אחר, כפי שנבחר על ידי ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים. בין השנים 1951 ו-1959 משיאי המשואות היו נציגי הגלויות והעדות השונות מכל אזורי המדינה. כמה חודשים לפני יום העצמאות מתפרסמת באמצעי התקשורת הזמנה לציבור להציע מועמדים להדלקת המשואות, המייצגים בפועלם את הנושא השנתי של הטקס. ועדה ציבורית בראשה עומד מנהל מרכז ההסברה בוחנת את ההצעות ובוחרת את מדליקי המשואות לאותה שנה. הוועדה כוללת 8 או 10 חברים ובהם: נציג יושב ראש ועדת השרים, נציג הכנסת ונציג ראש הממשלה. הדלקת המשואות היא ביטוי להכרת תודה וכבוד למדליקי המשואות. הקריטריונים לבחירת מדליקי המשואות מעוגנים בתקנון בעל תוקף של החלטת ממשלה. על פי תקנון זה, משיאי המשואות חייבים להיות תושבי ישראל (אלא אם יושב ראש ועדת השרים הציע לוועדה מועמד שהוא תושב חוץ). אמות המידה לבחירת משיאי המשואות כוללות:
* פיזור גאוגרפי של המועמדים
* התפלגות על פי גילאים (מנוער עד "ותיקים עתירי מעש")
* מועמדים חילוניים, דתיים, גברים ונשים
* בני מיעוטים
* גיוון בתעסוקות של משפחות המועמדים
* ייצוג למגזרים חברתיים כגון התיישבות, תעשייה, יישובי פיתוח, יישובי ספר, פעילי חינוך
* ילידי הארץ וילידי התפוצות
* רגישות ל"מכאובים לאומיים" כגון השואה, שכול, טרור
* נציג צה"ל, נציג המיעוטים ונציג הדור הצעיר נכללים באורח קבע ברשימת המועמדים

## מהלך הטקס
לטקס תבנית קבועה, אבל במהלך הטקס מוכנסים מדי פעם בפעם שינויים. את הטקס ניתן לחלק לשניים: החלק הטקסי-רשמי והחלק החגיגי.

### החלק הטקסי
ממוזער|תרועת חצוצרות ליום העצמאות, 1951
#### תחילת הטקס
ממוזער|דגל יושב ראש הכנסת
[ממוזער|[אריה אורגד ושמירה אימבר בעמדת קרייני הרצף של הטקס]]
הטקס נפתח בשעה 19:45. תחילה נכנס משמר הכנסת לרחבת הטקס לקול תופי מצעד מתזמורת צה"ל, כדי לקבל את פני פמליית יושב ראש הכנסת. כניסת פמלייתו של יושב ראש הכנסת מתבצעת לקול תרועת הקשב המנוגנת על ידי שלושה נגני חצוצרה והנפת דגל יו"ר הכנסת.

לאחר שהפמליה מתיישבת במקומה, מגיע מפקד הטקס ומבקש את רשות יו"ר הכנסת להמשיך בטקס. כשניתן האישור תופס משמר הכנסת את מקומו. את תפקיד מפקד הטקס ממלא קצין מפיקוד העורף אשר מגויס מדי שנה למילואים במיוחד לצורך כך. מאז 1983 ועד 2016 מילא את התפקיד אלוף-משנה דוד רוקני, והחל משנת 2017 ממלא את התפקיד אלוף-משנה (במיל') שמעון דרעי.

תחילת הטקס בתרועת אבל והקראת תפילת יזכור, בנוסח מיוחד לחללי מערכות ישראל. את התפילה, כמו גם את קטע התנ"ך, הקריא עמיקם גורביץ' במשך שנים רבות. בעשור השני של המאה ה-21, מקריאים את תפילת יזכור אישים שונים הקשורים לפעולות צבאיות וביטחוניות שאירעו בחודשים שקדמו למועד הטקס. לאחר מכן בשעה 20:00 בדיוק, מונף דגל ישראל מחצי התורן לראש התורן לקול תרועת הנפת הדגל, דבר המסמל את המעבר מיום הזיכרון ליום העצמאות. לאחר הנפת הדגל מושר לרוב שיר נוגה המלווה בריקוד הקשור עדיין ביום הזיכרון. לאחר מכן מוקראים פסוקי תנ"ך הקשורים בנושא המרכזי ומוצג קטע מוזיקלי נוסף הקשור לכך. בסיום קטע היזכור וקטע התנ"ך עולה יו"ר הכנסת לשאת את דברי ברכתו. זהו הנאום היחיד המושמע בטקס, למעט בשנים מסוימות בהן ראש הממשלה נואם נאום אשר הוקלט מראש (כדוגמת שנת היובל ושנת השישים למדינה), ולמעט השנים האחרונות בהם השרה מירי רגב הייתה אחראית על הטקס, בהם היא דרשה להוסיף נאום של ראש הממשלה בנימין נתניהו. בסיום נאומו מתכבד יו"ר הכנסת להשיא את המשואה המרכזית (אשר אינה נכללת בסך 12 המשואות).

את שידור הטקס ברדיו הנחו שנים רבות עד שנת 2014 הקריינים שמירה אימבר ואריה אורגד.

החל משנת 2015 מנחה את הטקס נעמי רביע.

בין השנים 2015- 2023 הנחה את הטקס יגאל רביד.

בשנת 2024 הנחה את הטקס שיבל כרמי מנסור, ובשנת 2025 עילם איסמאילוב.

#### מעמד השאת 12 המשואות
12 המשואות מושאות בזו אחר זו על ידי הנציגים הנבחרים. בשנים האחרונות מלווים את מעמד הדלקת המשואות זוג שחקנים אשר מציגים את משיאי המשואות ואת פועלם. בסיום הצגתו קורא משיא המשואה (לעיתים, משואה מודלקת על ידי שני אנשים): "אני פלוני, יליד (מקום הולדתו) בן אלמוני ואלמונית, מתכבד להשיא משואה זו של יום העצמאות ה-(מספר שנות קיום המדינה) של מדינת ישראל לכבוד..." כל משיא מקריא שלושה משפטים המתחילים ב"לכבוד". הנאום מסתיים במילים "ולתפארת מדינת ישראל!". את הדלקת המשואות מלווה תזמורת צה"ל ביחד עם להקות זמר בשיר "אנו נושאים לפידים" ובשירים ישראליים נוספים. בסיום הדלקת כל המשואות מנחי הטקס מכריזים: "גבירותי ורבותי, שתים עשרה משואות כנגד שנים עשר שבטי ישראל!". בשנים האחרונות נוסף קטע עם סיום הדלקת המשואות בו מוזמנים המשיאים לשיר יחד עם להקות הזמר שיר ומוגש להם זר פרחים.

### החלק החגיגי
#### תרגילי הסדר
ממוזער|דגלני צה"ל, משטרה, מג"ב וכבאות בטקס יום העצמאות בהר הרצל.
בתום הדלקת המשואות נערכים תרגילי סדר, על ידי חוליית דגלנים המורכבת מכוח משותף של חיילי צה"ל מהחילות השונים וכן דגלנים ממשטרת ישראל ומערך הכבאות. מספר הדגלנים המשתתפים בתרגילי הסדר הוא כמספר שנות המדינה באותה השנה. מפקד הטקס מצעיד את חוליית הדגלנים לרחבת הטקס, בליווי תזמורת צה"ל המנגנת שירי לכת שונים. במהלך תרגילי הסדר הדגלנים יוצרים מבנים מרשימים בתיאום ודיוק רב, המסמלים דברים שונים וקשורים ברובם לנושא הטקס המרכזי. בין היתר הם יוצרים מגן דוד, אותיות או ספרות המסמלות את מספר שנות קיום המדינה ואת מנורת שבעת הקנים. במספר מופעים השתלבו ביצירת המבנים קבוצות נוספות כגון ילדי להקות מחול או 120 חיילים נוספים – מצטייני הנשיא לאותה השנה.

בסיום תרגילי הסדר מוצגים שני קטעים נוספים הכוללים שיר או מחרוזת שירים ומופע של ילדי להקת המחול. הקטע הראשון מעלה על נס את הנושא המרכזי לשנה זו, בעוד הקטע השני הוא קטע כללי המעלה על נס את יום העצמאות הישראלי.

#### מעמד העברת הדגלים הראשיים
בתום תרגילי הסדר נערך טקס שבו מועברים דגל המדינה הראשי ודגל צבא הגנה לישראל הראשי, למשמרת לאחת מזרועות, פיקודי, או אגפי צה"ל, מהיחידה ששמרה עליהם בשנה הקודמת. חוליות הדגלים הראשיים נכנסות בליווי קצבי של מתופפי תזמורת צה"ל, ומסתדרות כאשר דגלני היחידה שמקבלת ודגלני היחידה שמוסרת את הדגלים נערכים זה מול זה. הדגלנים הראשיים מתייצבים זה מול זה, הדגלים נפרשים ומועברים תוך שברקע נשמעת תרועת העברת הדגלים המנוגנת על ידי תזמורת צה"ל.

#### סיום הטקס
בסיום מעמד העברת הדגל, חוליות הדגלים הראשיים, חוליות הדגלנים ומשמר הכנסת מסתדרים בראש חץ והכל שרים את התקווה. לאחר שירת ההמנון, עוברים חוליות הדגלים הראשיים, דגלני היחידות ומשמר הכנסת, לפקודת מפקד הטקס ולנגינת מרש צה"ל, בשדרת מסע, אחת אחת אל מול פמליית הכבוד כאשר בראשן חוליית הדגלים הראשיים. כל חוליה מצדיעה לעבר הפמליה (לאחר הישמע הפקודה: "לימין, שור!"), ומפנה את הרחבה. את מצעד ההצדעה נועל נגד היחידה. לאחר פינוי הרחבה ניגש מפקד הטקס אל יו"ר הכנסת, מצדיע ומודיע לו "אדוני/גברתי/מכובדי, תם הטקס! אדוני/גברתי/מכובדי".

בתום הטקס, שר לרוב זמר מפורסם שיר סיום. נערכים מופע זיקוקין די-נור ומופע של להקות מחול.

בשנת 2022 הוחלט לעשות שימוש בזיקוקים שקטים, כדי לא לגרום לחץ אצל הלומי קרב עקב קולות הפיצוצים.

## אירועים מיוחדים
בשנת 1968 שינתה רחל ינאית בן-צבי את סיום נאומה טרם הדלקת המשואה למילים "לתפארת מדינת ארץ ישראל השלמה".

בטקס של שנת 2003 נמנתה עם משיאי המשואות נעמי נלבנדיאן, בת לעדה הארמנית בישראל, בזכות פעילותה כאחות במחלקת שיקום בבית החולים "הדסה". נלבנדיאן רצתה להזכיר בטקס את רצח העם הארמני, אולם הופעל עליה לחץ להצניע זאת, כדי שלא לפגוע ביחסי טורקיה–ישראל.

בשנת 2004 הוחלט שהטקס ייערך בסימן הישגי הספורט הישראלי. הוועדה לבחירת משיאי המשואות בחרה 11 משיאי משואות והחליטה להשאיר לבחירת הציבור את זהות משיא המשואה הנוספת, באמצעות מסרונים (SMS). שיטת בחירה זו עוררה ביקורת על הוועדה. הציבור בחר באלי אוחנה להדליק את המשואה. משהתברר שמיקי ברקוביץ' אינו בין משיאי המשואות התעוררה על כך ביקורת ציבורית ולבסוף הוחלט לצרף אותו לרשימת משיאי המשואות.

בשנת 2005 נערך הטקס בעיצומו של המאבק סביב תוכנית ההתנתקות. יו"ר הכנסת ראובן ריבלין, שהיה ממתנגדי התוכנית נשא במחאה נאום בעל אופי פוליטי. דבר זה הקים עליו ביקורת על כך שהוא מנצל את הבימה שניתנה לו מתוקף תפקידו בטקס ממלכתי לצרכים פוליטיים.

בשנת 2011, במהלך טקס יום העצמאות ה-63, התפרצו לבמה המרכזית יואל שליט, אחיו של גלעד שליט וחברתו יערה וינקלר בצעקות "גלעד עדיין חי". שוטרים פינו אותם מהבמה. בין הצועקים היו גם כמה פעילי ארגון "מטה החברים של גלעד". במאי השידור של הטקס העלים את האירוע מהצופים בבית, ואלה לא ראו מה התרחש. באותו טקס הדליק משואה הרב שמעון רוזנברג, סבו של מוישי הולצברג שהיה ניצול מתקפת הטרור בבית חב"ד במומבאי. הדלקת המשואה נעשתה בניגוד לדעת בית דין רבני חב"ד. בצעד שעורר מחלוקת שינה הרב רוזנברג את סיום נוסח הדלקת המשואה המקובל ואמר "ולתפארת מדינת **ארץ** ישראל". כמו כן הזכיר את עניין משיחיותו של הרבי מלובביץ'.

ב-18 באפריל 2012, במהלך החזרות לטקס, קרס גשר התאורה שהקיף את הרחבה וכתוצאה מכך נהרגה סגן , דגלנית מחיל הרפואה ונפצעו שבעה חיילים. הוריה של סגן הילה בצלאלי הדליקו בטקס באותה שנה משואה לזכרה, בצוותא עם יושב ראש הכנסת ריבלין. הדגלנים הוצבו במעמד הצגת הדגלים במבנה חסר, לזכרה של בצלאלי.

בשנת 2014 בחרה הוועדה לטקסים וסמלים בראשות שרת התרבות והספורט לימור לבנת בנשים בלבד להדליק את המשואות באותה שנה. גם בחלק האומנותי של הטקס הופיעו נשים בלבד.

בשנת 2016 נגרמה מבוכה כאשר במהלך תרגילי הסדר יצרו הדגלנים את הסיסמה "עם אחד – מדינה אחת" אשר הזכירה לרבים, כולל לניצולי שואה, את הסיסמה הנאצית "עם אחד, רייך אחד, מנהיג אחד" (בגרמנית: Ein Volk, ein Reich, ein Führer)".

בשנת 2018 התעורר ויכוח מתוקשר בין יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין, לשרת התרבות מירי רגב, בשאלת הנואמים בטקס יום העצמאות השבעים. רגב דרשה לשלב בטקס נאום של ראש הממשלה בנימין נתניהו, ואילו אדלשטיין התנגד לכך ודרש לשמור על המתכונת הקבועה של הטקס, בה הנואם היחיד הוא יו"ר הכנסת. אדלשטיין הודיע שאם ישולב בטקס נאום של ראש הממשלה, הוא ומשמר הכנסת לא יגיעו לטקס. לקראת יום העצמאות הסתמנה פשרה לפיה ראש הממשלה יישא דברי ברכה קצרים בטקס וידליק משואה יחד עם יושב ראש הכנסת, אך לא ינאם. לקראת הטקס התקבלה החלטה שנתניהו ינאם וידליק משואה, ואף יישב לצידו של יו"ר הכנסת, מה שהצריך שינוי בנוסח המקובל בו פונה מפקד הטקס ליושב ראש הכנסת: בדרך כלל הפנייה היא בתואר "אדוני", למשל "אדוני תם הטקס, אדוני", ואילו בטקס זה פנה הקצין ליושב ראש הכנסת ולראש הממשלה בתואר "מכובדיי".

באפריל 2019 פרסם מבקר המדינה דו"ח אשר העביר ביקורת על שרת התרבות והספורט מירי רגב, וחשף ליקויים בדרך בחירת המועמדים להשיא את המשואות בטקס, כמו גם על חלוקת רובם המכריע של כרטיסי הצופים למקורבים או לפי מפתח פוליטי.

בשנת 2020, לנוכח התפרצות נגיף הקורונה בישראל ותקנות שעת חירום האוסרות על התכנסות, התקיים הטקס בפעם הראשונה ללא קהל ורובו הוקלט מראש והוכן כמופע טלוויזיוני, ולראשונה לא נערכו בו תרגילי סדר. באותה שנה נבחרה חני ליפשיץ, שליחת חב"ד בנפאל, להשיא משואה. כשבוע לאחר מכן ביטלה ליפשיץ את השתתפותה על פי דרישת בית דין רבני חב"ד בנימוק ש"אני בורחת ממחלוקות". ביטול ההשתתפות עורר סערה בתקשורת.

בשנת 2024, בצל מלחמת חרבות ברזל, לא הועבר הטקס בשידור חי, אלא היה מופע שצולם מראש ללא נוכחות קהל, בעקבות החלטתה של השרה מירי רגב הממונה על הטקס. הדבר עורר דיון ציבורי על קיום הטקס בשעת מלחמה. בנוסף, אושרה החלטת ממשלה המאפשרת למספר בלתי מוגבל של אנשים להדליק את 12 המשואות. כתגובה לטקס הממשלתי, גופים המתנגדים לממשלה קיימו את טקס כיבוי משואות והדלקת תקווה - טקס מחאה המבקר את מדיניות הממשלה, ששודר במקביל לשידור טקס המשואות.

בשנת 2025 הוחלט ביום הטקס שלא לקיימו עקב תנאי מזג האוויר ששררו באזור ירושלים וגל שרפות שהחל בעקבותיהם. במקומו של השידור החי של הטקס, שודרה בערוצי הטלוויזיה השונים החזרה הגנרלית, שצולמה יומיים קודם לכן. השתתפו בה כל משיאי המשואות למעט אלי שרעבי, אשר לא היה בישראל בעת החזרה, וציקי אלגניאן, שנאלצה להיעדר מסיבות רפואיות. באותו טקס היה לראשונה שימוש בטכנולוגיית בינה מלאכותית שאיפשרה שילוב קטע של אמני זמר עברי שאינם בין החיים. כך, הוצג על מסכי הטקס קטע בו הופיעו שושנה דמארי, ג'ו עמר, עוזי חיטמן ועפרה חזה, שביצעו את השיר "לחיי העם הזה".

### אישים שסירבו להדליק משואה
באפריל 2018 הוזמן נשיא הונדורס, חואן אורלנדו ארננדס, להדליק משואה בטקס העצמאות ה-70 למדינת ישראל. הדבר גרר ביקורת ציבורית, ויום לאחר הפרסום - ביטל ארננדס את השתתפותו.

בשנת 2020 נבחרה חני ליפשיץ להדליק משואה. כשבוע לאחר בחירתה, היא ביטלה את השתתפותה על פי בקשת בית דין רבני חב"ד בנימוק ש"אני בורחת ממחלוקות". ביטול ההשתתפות עורר סערה בתקשורת. גם אלימלך פירר ויתר באותה שנה על הדלקת משואה.

לפני הטקס שנערך ב-2021, בצל מגפת הקורונה, הוצע למנכ"ל חברת התרופות "פייזר" - אלברט בורלא, להדליק את משואת התפוצות. בורלא הודיע שלוח הזמנים שלו אינו מאפשר זאת, אך שלח סרטון ברכה במקום.

בשנת 2022, ביום העצמאות ה-74, טל פרידמן סירב להשיא משואה, מפני שלטענתו לא הגיע לשלב בחייו שבו הוא זכאי לכך. באותה שנה גם לאה קולדצקי דחתה הצעה להשיא משואה, בנימוק שמדובר בטקס חילוני שחל באמצע ימי ספירת העומר - ימים שבהם על פי ההלכה אסור לשמוע מוזיקה.

בשנת 2023 הוצע לימימה מזרחי להדליק משואה בטקס, אך היא סירבה מטעמי צניעות.

בשנת 2024, בזמן מלחמת חרבות ברזל, נתפס הטקס על ידי חלק מהציבור ככלי תעמולה של הממשלה, ולפיכך מספר אישים סירבו להדליק משואה: עידן עמדי, הגיב "אשאר בבית ואתייחד עם זכר הנופלים", קיבוץ בארי, שכיתת הכוננות שלו נבחרה להדליק משואה הודיע כי לא ייקח חלק בטקס, נסרין יוסף ומייה שם שנחטפה מפסטיבל נובה ושוחררה כעבור חודש, ציינה כי האירוע אינו משמח, הרנן פלר – השדרן הארגנטינאי שדודתו אופליה רויטמן נחטפה ושוחררה, סירב כי התנו את הדלקת המשואה במימון שלו של הגעה ולינה בישראל. משפחתו של לואיס הר שחולץ משבי חמאס סירבה להשיא משואה, בנימוק שבשל המלחמה הם אינם מרגישים בעת הזו, ש"המדינה הזו היא לתפארת" ושניתן לחגוג ביום העצמאות.
גם בשנת 2025, היו מספר דחיות מסיבות דומות: ירדנה ארזי סירבה להשיא משואה, לאחר שכבר הסכימה בתחילה. לדבריה "אנחנו חיים בתקופה לא ממלכתית ולכן לא חשה בנח להשיא משואה בתקופה הזו". בעז שרעבי סירב גם הוא להשיא משואה "בשל התחייבויות שכבר נסגרו".

## נושאי הטקס ומשיאי המשואות לאורך השנים

## ראו גם
* רחבת הר הרצל
* מרכז ההסברה
* רשימת משיאי משואה שנכתב עליהם ערך בוויקיפדיה העברית

## קישורים חיצוניים

* י"ב נציגי השבטים ידליקו משואות בהר הרצל, דבר, 11 במאי 1959
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  חוגגים 70: טקס הדלקת המשואות | יום העצמאות תשע"ח – 2018, בערוץ יוטיוב של כאן 11 – תאגיד השידור הישראלי
*  חוגגים 71: טקס הדלקת המשואות | יום העצמאות תשע"ט – 2019, בערוץ יוטיוב של כאן 11 – תאגיד השידור הישראלי
* החלטת ממשלה 3772, בחירת מדליקי המשואות בטקס ערב יום העצמאות, התשס"ה ואילך - תקנון, 23 ביוני 2005
* החלטת ממשלה 1188, תיקון התקנון לבחירת מדליקי המשואות בטקס ערב יום העצמאות, 15 בינואר 2014
* 
* 
* 
* 

* Rebecca Kook. (2005). Changing Representations of National Identity and Political Legitimacy: Independence Day Celebrations in Israel, 1952–1998. National Identities, 7(2), 151–171.


## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:טקסים בישראל
קטגוריה:צה"ל: טקסים
קטגוריה:יום העצמאות
קטגוריה:הר הרצל