open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פרס גראמי לביצוע סולו הקאנטרי הטוב ביותר

**פרס הגראמי לביצוע סולו הקאנטרי הטוב ביותר** הוא פרס המוענק בטקס פרסי הגראמי. על פי מדריך התיאורים של פרסי הגראמי ה-54 הוא מיועד לשירי קאנטרי סולו (ווקאליים או אינסטרומנטליים), והוא מוגבל לסינגלים או לרצועות בלבד.

הפרס משלב את הקטגוריות הקודמות לפרס הגראמי לביצוע סולו הקאנטרי הווקאלי הטוב ביותר - אישה, פרס הגראמי לביצוע סולו הקאנטרי הווקאלי הטוב ביותר - גבר ופרס הגראמי על ביצוע הקאנטרי האינסטרומנטלי הטוב ביותר (אם מדובר בביצוע סולו אינסטרומנטלי). הארגון מחדש של הקטגוריות הללו היה תוצאה של רצונה של האקדמיה להקלטה לצמצם את רשימת הקטגוריות והפרסים ולבטל את ההבחנות בין הופעות גברים ונשים.

## זוכים
[ממוזער|234x234 פיקסלים|הזוכה הראשונה בפרס היא [טיילור סוויפט על שירה "Mean" ב-2012.]]
[ממוזער|170x170 פיקסלים|[כריס סטייפלטון נמצא בשוויון עם אנדרווד עבור הכי הרבה ניצחונות בקטגוריה, עם שניים.]]
[ממוזער|170x170 פיקסלים|הזוכה לשנת 2018 [קייסי מאסגרייבס זכתה על "Butterflies", רצועה מתוך אלבום השנה, Golden Hour.]]
[ממוזער|193x193 פיקסלים|[וילי נלסון קיבל את הפרס בשנת 2020.]]
[ממוזער|186x186 פיקסלים|הזוכה לשנת 2021 [וינס גיל זכה בעבר בתשעה פרסי גראמי בקטגוריית ביצוע סולו הקאנטרי הווקאלי הטוב ביותר - גבר]]

## ראו גם
* פרס גראמי לאלבום הקאנטרי הטוב ביותר

## קישורים חיצוניים
* האתר הרשמי של פרסי הגראמי

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
ביצוע סולו הקאנטרי הטוב ביותר
ביצוע סולו הקאנטרי הטוב ביותר
פסגת סירק (אלברטה)

**פסגת סירק** (באנגלית: **Cirque Peak**) היא פסגה בפארק הלאומי באנף, בפרובינציית אלברטה שבקנדה.
## גאוגרפיה
הפסגה ממוקמת מערבית לנהר בואו, ברכסי הרי הרוקי הקנדיים, ומתנשאת לגובה 2,993 מטרים.

הפסגה נקראת בשם זה מפני שצורתה יוצרת קרקס קרחוני.

בהתאם לגאולוגיה באזור, הפסגה מורכבת מסלע משקע שנוצר בין עידן העל פרקמבריון לתור היורה. הסלע נוצר בימה רדודה ואט אט נדחף כלפי מעלה, מעל סלעים צעירים ממנו, עד ליצירת פסגה במהלך האורוגנזה הלרמידית.

על פי שיטת קפן לסיווג אקלימים, הפסגה ממוקמת באקלים תת-ארקטי בעל חורף קר ומושלג וקיץ מתון. המעלות יכולות להגיע ל-20- °C, ואף ל-30- °C בעיתות סערה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

שמאל|ממוזער|650px|פסגת סירק

סירק
סירק
הונג סאנג-סו

**הונג סאנג-סו** (בקוריאנית: **홍상수**, נולד ב-25 באוקטובר 1960) הוא במאי, מפיק ותסריטאי דרום קוריאני, הידוע בסגנונו הרפלקסיבי והחזרתי.

## ביוגרפיה
הונג נולד בסיאול שבדרום קוריאה והוא הצעיר מבין ארבעה ילדים. הוריו היו מפיקי סרטים ובעלים של חברת הפקה בשם ״Cinetel Soul״. הוא למד במחלקה לתיאטרון וקולנוע באוניברסיטת צ'ונג-אנג בדרום קוריאה אך נשר לאחר שנה ועבר לארצות הברית, שם קיבל את התואר הראשון שלו במכללת קליפורניה לאמנויות (CCA). את התואר שני קיבל בבית הספר לאמנות של שיקגו.

בשנת 1996, כשהוא בן 35, ביים הונג את סרטו הראשון ״היום בו החזיר נפל לבאר״. סרטו ״נשים הן העתיד של הגברים״ (2004) היה סרטו הראשון שהוקרן בתחרות הרשמית של פסטיבל הקולנוע בקאן.

סרטיו של הונג, שהוצגו מספר פעמים בפסטיבל הקולנוע ירושלים, הוקרנו גם בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של ברלין, בפסטיבל ונציה ובפסטיבל לוקרנו.

בשנת 2010 זכה בפרס הראשי של מסגרת ״מבט מסוים״ בפסטיבל קאן עם סרטו ״Hahaha״, בשנת 2013 זכה על סרטו ״Our Sunhi״ בפרס נמר הכסף לבמאי הטוב ביותר בפסטיבל לוקרנו ובשנת 2015 זכה בפרס נמר הזהב לסרטו ״נכון לעכשיו, טעינו אז״. עבור סרטו ״האישה שברחה״ (2020) זכה בדוב הכסף לבמאי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של ברלין וזכה בדובי כסף נוספים על סרטיו ״מבוא״ (2021) ו-"הסרט של הסופרת" (2022).

## מאפיינים ביצירותיו
בדרך כלל סרטיו של הונג מדגישים את הריאליזם הביתי, כאשר סצנות רבות בסרטיו מתרחשות במרחבים אורבניים - רחובות, בתי קפה, בתי מלון, בתי ספר ודירות. הדמויות הראשיות בסרטיו הן לרוב במאי קולנוע או שחקנים והסצנות מורכבות בדרך כלל מסצנות בודדות וארוכות שבדרך כלל שמתחילות ומסתיימות בזום של המצלמה.

הונג לעיתים קרובות ספונטני ומאלתר בעת ימי הצילומים. לכל הסרטים של סאנג-סו יש כמעט את אותה עלילה: משולש רומנטי וקולנועי, שאנשיו מרבים לשתות זה עם זה סוג'ו, לשוטט בעיר או מחוץ לזה, לקיים יחסי מין ולנהל שיחות ארוכות. באמצעות המסגרת הצפויה והפשוטה יחסית הונג ממקד את תומת לבם של הצופים בפרטים הקטנים של הסרט, המקבלים חשיבות מרכזית. הסגנון של הונג הושווה לזה של במאי הקולנוע הצרפתי אריק רוהמר, ואף נטען שרמזים לסרטיו של רוהמר מופיעים בסרטים מסוימים בבימויו של הונג.

## חיים אישיים
בשנת 1985 התחתן ולו בת. בשנת 2016, דווח כי הונג מנהל רומן מחוץ לנישואים עם השחקנית קים מין-הי שהופיעה בסרטו מ-2015 ״נכון לעכשיו, טעינו אז״. הונג הודה בפרשה במרץ 2017, בבכורה של סרטו "על החוף, בלילה, לבד״. הוא הגיש תביעת גירושין מאשתו בדצמבר 2016, אך בית המשפט דחה את בקשתו ביוני 2019, והתעקש שרק אשתו של הונג יכולה ליזום פרידה משפטית ולאשר את הגירושין.  

## פילמוגרפיה
### סרטים באורך מלא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:במאי קולנוע דרום קוריאנים
קטגוריה:תסריטאים דרום קוריאנים
קטגוריה:מפיקי קולנוע דרום קוריאנים
קטגוריה:בוגרי בתי ספר לקולנוע
קטגוריה:בוגרי המכון לאמנות של שיקגו
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1960
פסגת סירק (קולומביה הבריטית)

**פסגת סירק** (באנגלית: **Cirque Peak**) היא פסגה ברכס קיוש שברכסי לילואט, בדרום מערב פרובינציית קולומביה הבריטית שבקנדה.

הפסגה ממוקמת 19 ק"מ צפונית-מזרחית לפמברטון, 4.4 ק"מ צפונית-מערבית להר קאיוש ו-3.2 ק"מ דרומית-מזרחית להר גרדינר. היא מתנשאת לגובה 2,531 מטרים.

הפסגה נקראת בשם זה מפני שצורתה יוצרת קרקס קרחוני. השם הוצע על ידי מטפס ההרים קארל ריקר, שהשתייך למועדון האלפיני של קנדה, וב-23 בינואר 1979 אומץ רשמית על ידי מועצת השמות הגאוגרפיים של קנדה.

מי הנגר שזורמים מהפסגה, משתלבים ביובליו של הנהר פרייזר.

על פי שיטת קפן לסיווג אקלימים, הפסגה ממוקמת באקלים תת-ארקטי המאפיין את מערב צפון אמריקה. מקורם של רוב חזיתות מזג האוויר הוא מהאוקיינוס השקט, וההתקלות בהרי החוף יוצרת עננות אורוגרפית, שמתבטאת בכמות משקעים גדולה, בעיקר בצורת שלג בחורף. המעלות יכולות להגיע ל-−20 °C, ואף ל-−30 °C בעיתות סערה.

## הערות שוליים

סירק
מלמוד

**מלמוד** הוא שם משפחה אשכנזי, שמקורו בעיסוק המלמד.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קלעי השלשות המובילים בתולדות ה-NBA

ליגת ה-NBA אימצה את קשת השלוש בעונת 1979/1980 וב-12 באוקטובר 1979 קלע כריס פורד מבוסטון סלטיקס את השלשה הראשונה בתולדות ה-NBA, בניצחון קבוצתו על יוסטון רוקטס. בשנים הראשונות היו שחקנים שהתמחו בקליעה מעבר לקשת השלוש נקודות, אך החדירה לסל עדיין נחשבה ליכולת המשמעותית במשחק. החל מתחילת שנות האלפיים חל שינוי ניכר באופן המשחק וחלה עלייה חדה בחשיבות השלשות, כחלק משיטת המשחק. בין הסיבות לשינוי ניתן למנות את ההסתמכות הנרחבת על סטטיסטיקה מתקדמת ושינויים באופי ההגנה שמקשים על החדירה לסל ומאלצים שחקנים לזרוק ממרחק גדול יותר.

רשימת **קלעי השלשות המובילים בתולדות ה-NBA** כוללת את 50 השחקנים המובילים במספר הקליעות לשלוש נקודות בעונה הסדירה. סטפן קרי מוביל את הרשימה מאז דצמבר 2021.

## רשימת הקלעים ל-3 נקודות
[שמאל|ממוזער| [סטפן קרי, מחזיק בשיא השלשות מאז דצמבר 2021]]
ממוזער|שמאל|ריי אלן, מחזיק השיא הקודם

:עודכן לאחרונה: סיום עונת 2024/2025

## הערות שוליים

קטגוריה:NBA
קטגוריה:רשימות בנושא ספורט
מדגיישג'האזה

**מדגיישג'האזה** (בהונגרית: **Medgyesegyháza**) היא עיר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. בשנת 1990 חיו בכפר 4,340 תושבים ובשנת 2021 רק 3,417 תושבים.

מדגיישג'האזה מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1418. היישוב הפך לעיר רשמית בשנת 2009.

## יהודי מדגיישג'האזה
יהודים החלו להתיישב במדגיישג'האזה במחצית השנייה של המאה ה-19 ורובם עסקו במסחר בתבואה. במקום היו בית קברות יהודי, בית כנסת שנבנה בשנת 1870 ובית ספר. הקהילה השתייכה לזרם הנאולוגי.

בשנת 1942 נלקחו לעבודות כפייה צעירים יהודים ממדגיישג'האזה ונשלחו לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים. ארבעה מבני העיירה נהרגו.

במאי 1944, כחודשיים אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו יהודי העיירה ויהודי הכפרים שסביבה במשק סמוך ומשם הועברו כעבור שלושה שבועות לגיטו שנתחם בעיר בקשצ'בה והיה מקום ריכוז יהודי המחוז. כעבור זמן מה שולחו משם למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי המלחמה חזרו לעיירה כ-20 יהודים ששרדו. ניסיון לשקם את חיי הקהילה לא עלה יפה, ותוך זמן קצר עזבו רובם את המקום. בשנת 1964 ישבה בעיירה משפחה יהודית אחת.

## לקריאה נוספת
* מדגיישג'האזה בפנקס הקהילות הונגריה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
ריטה קארין

**ריטה קארין** (נולדה בשם **ריטה קרפינוביץ', Rita Karpinowicz**; 24 באוקטובר 1919 – 10 בספטמבר 1993) הייתה שחקנית אמריקאית ילידת פולין הידועה בעיקר בזכות תפקידה כאמו של ג'קי מייסון בסדרת הטלוויזיה "מרק עוף" משנת 1989. היא הופיעה גם כבעלת הבית של מריל סטריפ בברוקלין, המופיעה בתחילת הסרט "בחירתה של סופי". ניתן לשמוע את קולה שרה שירי ילדים מהמחנות במוזיאון השואה בוושינגטון.

## ביוגרפיה
קארין נולדה למשה קרפינוביץ' ורחל לויתן בווילנה שבפולין (היום בליטא). ריטה ובעלה, נורברט הורוביץ (Horowitz), בוגר התיאטרון היהודי הממלכתי של מוסקבה, יצרו תיאטרון יידיש שהופיע בפני ניצולי השואה ברחבי אירופה. בני הזוג היגרו ב-1948 לארצות הברית, שם שיחקה קארין בתיאטרון היידיש בניו יורק. היא ושחקנים נוספים קראו את יצירותיו של שלום עליכם בביתה של בל קאופמן, נכדתו של שלום עליכם, מדי שנה ביום השנה למותו של הסופר.

קארין הותירה אחריה את בנה ד"ר מיכאל הורוביץ, בתה רושל אקסלרוד וחמישה נכדים.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מהגרות מפולין לארצות הברית
קטגוריה:מהגרים מפולין לארצות הברית
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:קצרמר השואה
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1993
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1993
בטוניה

**בטוניה** (בהונגרית: **Battonya**) היא עיר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבטוניה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 7,385 תושבים ובשנת 2021 רק 5,494 תושבים.

האזור מיושב מסביבות תקופת האבן, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1340. היישוב הפך לעיר רשמית בשנת 1989.

## יהודי בטוניה
הקהילה היהודית בבטוניה התפתחה במחצית השנייה של המאה ה-19 ורוב היהודים ביישוב היו סוחרים ותעשיינים.

בזמן הקרע ביהדות הונגריה כאשר הקהילות היהודיות בהונגריה התפלגו לזרמים שונים אחרי קונגרס יהודי הונגריה משנת1868 ו-1869, הקהילה השתייכה לזרם קהילות ה"סטטוס קוו", קהילות שלא הצטרפו לזרם הנאולוגי ולא לזרם האורתודוקסי.

בית הכנסת נבנה בשנת 1896 ובמקום פעלו חברה קדישא ובית ספר. בשנות ה-30 פעלה בקהילה תנועת "הכשרה" מטעם תנועת "מזרחי".

בתקופת הטרור הלבן הוכו יהודים ברחובות העיר וחנויותיהם נשדדו.

בשנת 1942 נשלחו צעירים יהודים רבים מהעיר לעבודות כפייה והועסקו בהכשרת שדות מטווחים.

בשנת 1944, לאחר כניסת הגרמנים להונגריה, נעצרו מיד ראש הקהל וכמה מנכבדי הקהילה, וב-13 במאי, רוכזו כל יהודי המקום במחסן תבואות ריק בעיר. כעבור שבועיים הועברו למשק סמוך, שם רוכזו יחד עם יהודים נוספים תושבי הכפרים הסמוכים. לאחר שלושה שבועות, הועברו לבקשצ'בה. יושבי המחנה חולקו לשתי קבוצות: האחת, ובה כמאה מיהודי בטוניה, נשלחה לשטראסהוף (STRASSHOF) שבאוסטריה, והשניה הובלה למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי המלחמה, חזרו שלושה ניצולים מאושוויץ, שישה מעבודות הכפייה ושמונים מאוסטריה. הקהילה התארגנה מחדש, אך רבים התפזרו תוך זמן מה. בשנות השבעים ישבו במקום רק יהודים מעטים.

בדף הקהילה של בטוניה נכתב כי בשנת 1944 יש בקהילה 129 חברים ורב הקהילה הוא ד"ר פינקאס.

## לקריאה נוספת
* בטוניה בפנקס הקהילות הונגריה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קורמורן פובו

**קורמורן פובו** (שם מדעי: *Leucocarbo stewarti*) הוא מין של קורמורן החי באי האי סטיוארט ובמצר פובו  שבניו זילנד, בדרום האוקיינוס השקט. בעבר נחשב לתת-מין של קורמורן אוטגו החי באותם איים אך הופרד עקב בדיקות מורפולוגיות וגנטיות. הקורמורן משויך לסוג קורמורן כחול-עין אף שמספר חוקרים מחליטים לשייכו לצד קורמורן אוטגו וקורמורן צ'טהאם לסוג נפרד.

הקורמורן מגיע לאורך ממוצע של 68 ס"מ ולמשקל 1.8-2.9 ק"ג בממוצע, מעט קטן יותר מקורמורן אוטגו. במין זה ישנם הבדלים קטנים בגווני הנוצות עקב פנוטיפים של חלק מהאוכלוסייה המכילה נוצות שחורות לאורך כל הגוף, בעוד השאר בעלי נוצות שחורות-לבנות בדומה לפינגווין. למרות ההבדלים הם משתייכים לאותו מין ומתרבים בהצלחה עם שאר האוכלוסייה. לקורמורן עיניים כחולות ומקור אפור ארוך עם קצה מעוקל. בעונת הרבייה העור שסביב העיניים ותחילת המקור מפתח "יבלות" כתומות קטנות כשתחתית המקור הופכת לאדומה ונוצות הכיפה מזדקרות. לאחר עונת הרבייה נוצות אלה נושרות.

הקורמורנים חיים במושבות צפופות על הצוקים והחופים אך לרוב דגים בים, לעיתים עד עומק 30 מטר שם הם מחפשים דגים וחסילונים. רק לעיתים רחוקות, אם בכלל הם נמצאים בפנים האיים.

בדומה לקורמורן אוטגו גם קורמורן זה חי באוכלוסייה מבודדת הנאמדת ב-מ-2,500 פרטים בוגרים. עם זאת האוכלוסייה יציבה יחסית ולא נפגעת יותר מדי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם רוברט אוגולוי-גרנט
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:ניו זילנד: עופות אנדמיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס השקט
קורמורן אוטגו

**קורמורן אוטגו** המכונה גם **קורמורן הברונזה** (שם מדעי: *Leucocarbo chalconotus*) הוא מין של קורמורן החי באי האי סטיוארט שבניו זילנד, בדרום האוקיינוס השקט ומצוי בסכנת הכחדה. הקורמורן משויך לסוג קורמורן כחול-עין אף שמספר חוקרים מחליטים לשייכו לצד קורמורן פובו (שבעבר נחשב לתת-מין שלו) וקורמורן צ'טהאם לסוג נפרד.

## תיאור
זהו קורמורן באורך 70 ס"מ ומשקל של 1,797 עד 3,875 גרם, גדול יותר מקורמורן פובו. הוא בעל נוצות שחורות-לבנות כשל פינגווין אף שחלק מהפרטים בעלי פנוטיפ כהה בנוצותיהם והם שחורים לגמרי. למרות ההבדלים הם מזדווגים יחדיו ונחשבים לבני אותו מין.

קורמורן זה מתרבה באי סטיוארט שבניו זילנד כשרוב הזמן הוא שוחה בים הפתוח וצוללים לעיתים לעומק 30 מטרים בחיפושם אחרי דגים וחסילונים נפוצים. הקורמורנים מתרבים במושבות על החופים בין מאי לספטמבר כשהקנים עשויים מחומר אורגני, בוץ ומגואנו. בקן הנקבה מטילה 2 עד 3 ביצים.

בעבר הקורמורנים היו נפוצים לאורך כל מזרח האי הדרומי צפונה עד למרלבורו אך הדעת האדם צימצמה את האוכלוסייה, עקב ציד והפצה של מינים פולשים טורפים כמו חתולים וכלבים או חולדות. כיום הם נפוצים באוטגו, הקטלינים  והאי סטיוארט כשהאוכלוסייה נאמדת ב-2,500 פרטים בוגרים. הטווח המצומצם וההבדלים הגנטיים מקרבים אותם לסיכון והם דורשים מאמצי שימור להישרדותם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1845
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:ניו זילנד: עופות אנדמיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס השקט
קורמורן צ'טהאם

**קורמורן צ'טהאם** (שם מדעי: *Leucocarbo onslowi*) הוא מין של קורמורן החי באי איי צ'טהאם שבניו זילנד, בדרום האוקיינוס השקט ומצוי בסכנת הכחדה חמורה. הקורמורן משויך לסוג קורמורן כחול-עין אף שמספר חוקרים מחליטים לשייכו לצד קורמורן פובו וקורמורן אוטגו לסוג נפרד. מין זה נקרא בידי החוקר הסקוטי הנרי אוג פורבס  ב-1893 לכבוד מושל ניו זילנד הרוזן ויליאם אונסלו.
## מאפיינים
קורמורן זה מגיע לאורך 63 ס"מ בממוצע ולמשקל 1,790-2,400 גרם בממוצע והוא בעל כסות נוצות שחורה-לבנה כשל פינגווין עם מספר כתמים לבנים על הצוואר והכנפיים. בעונת הרבייה הגב והכנפיים צבועים בשחור-כחול או ירוק מתכתי. המקור אפור והעיניים כחולות ובעונת הרבייה הקורמורן מצמיח בליטות צהובות על בסיס מקורו ועור אדום בתחתית המקור כשכיפת הראש השחורה בעלת נוצות מזדקרות. כפות הרגליים ורודות עם קרומי שחייה.

המין מצוי רק לאורך ארכיפלג צ'טהאם ולעולם לא אותר במקומות אחרים. לרוב הוא שוחה בים בחיפוש טרף ימי כמו דגים ורכיכות השוכנות על קרקעית הים למשל שטחנוניים, קברנוניים, תמנוניים ודיונונים וכן מחסילונים.

הקורמורן מתרבה על החופים במושבות צפופות המורכבות מזוג מונוגמי המכין קן משרידים אורגנים, בוץ וגואנו ובקן הנקבה מטילה 2 עד 4 ביצים עליהם שומרים שני ההורים מטורפים כמו שחף כסוף. עם זאת הקורמורן נפגע מהכנסת מינים פולשים טורפים לאיים הפוגעים בעופות, ביציהם ואפרוחיהם למשל חתולים, פוסומים ואף עופות הוקה הטורפים אפרוחים לא מגוננים. המין נפגע גם מהפרעות אנושיות ומפגיעה בדגה ובמספר אזורים מושבות שלמות ננטשו עקב הפרעות אנושיות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1893
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי אוג פורבס
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:ניו זילנד: עופות אנדמיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס השקט
שמואל ראדו

**שמואל ראדו**, (במקור **שלמה רוטפלד** בהונגרית: **Radó Sámuel**; באצ'קי פטרובאץ, 7 בפברואר 1857 – בודפשט, 18 ביולי 1919) היה סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי. אשתו הייתה קורנליה הירש, בתו של ליפוט הירש, מנכ"ל חברת דפוס ומו"ל.

## ביוגרפיה
שלמה רוטפלד (לימים כאמור שמואל ראדו) נולד במשפחה יהודית כבנם של דוד רוטפלד ושל מימי שטרן. הוא למד משפטים באוניברסיטת וינה ומאחר שבחר קריירה של שופט עבד זמן מה כרשם בבית המשפט הלאומי בווינה. מאוחר יותר הפך לעיתונאי, בילה כמה שנים בפריז ובברלין. הוא חזר הביתה לממלכת הונגריה כחלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית ככתב עבור עיתונים בחו"ל. משנת 1891 היה הכתב של העיתונים הווינאים, במיוחד של ה-Neues Wiener Tagblatt, ואחד הבעלים והעורך הראשי של Neues Politisches Volksblatt, שהופיע בבודפשט עד 5 ביוני 1894. באותה תקופה הפך לעורך הראשי של הפסטר לויד ולנציג בהונגריה של ה-Politische Correspondenz הווינאי. הוא גם דיווח לסוכניות הידיעות הבאס (Havas) הצרפתית ולסוכנות הידיעות הבריטית רויטרס. ב-11 במאי 1890 נשא לאישה את קורנליה (נלי) הירש בבודפשט.

בשנת 1898 הופקד ראדו על ניהול משרד סוכנות הידיעות ההונגרית (MTI). למעשה, סוכנות הידיעות ניתנה לו בזיכיון כדי להימנע מפשיטת רגל קרובה שלה.  שמואל ראדו ניהל את הסוכנות במשך עשרים שנה וזכה להישגים גדולים בתחום הארגון מחדש של שירות החדשות כעורך ראשי.

הוא כתב כמה וכמה מאמרים שעסקו בפוליטיקה היומיומית. מחזהו "Affaire Thorn-Tilot" הועלה בווינה (1882). הרבה יותר מאוחר הוא כתב דרמה בשם עיתונאים (בודפשט, 1914). "שמואל ראדו מבין את כל האמיתות המנוגדות לכל האמיתות, אבל הוא אינו הדון קיחוטה של אף אחת מהן." - כתב עליו ועל יצירתו בן דורו, מיקשה פנייה. מותו נגרם כתוצאה ממחלת לב וטרשת עורקים. שמואל ראדו הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

## כתביו
* Tisza, Seine Party, Seine Gegner (מינכן, 1888)
* ניגוד האינטרסים . כתב פבריציוס (בודפשט, 1898)
* Die ungarische Verfassung geschichtlich dargestellt. Mit einem Anhang: Die wichtigsten Verfassungs-Gesetze (Berlin, 1898; Budapest)
* Das Deutschtum in Ungarn (Berlin, 1903;
* ספר קריאה פוליטי (בודפשט, 1907)
* בית הספר לעיתונאים (בודפשט, 1909)
* פוליטיקה עממית (בודפשט, 1910)
* סיסמאות וביטויים פוליטיים (בודפשט, 1912)
* ג'ון בול וושותפיו (בודפשט, 1916)

## לקריאה נוספת
* Szinnyei József: *Magyar írók élete és munkái XI. (Popeszku–Rybay).* Budapest: Hornyánszky. 1906. (יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים)
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי, שמואל ראדו
* *Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z).* Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:משפטנים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1857
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1919
זאמי פדר

**זאמי (סמי) פדר** (בגרמנית: **Sami Feder**; 5 בדצמבר 1909 – 11 באפריל 2000) היה במאי, שחקן, סופר, עורך ומוציא לאור יהודי פולני-גרמני-ישראלי.

## קורות חייו
פדר נולד בזוויירצ'ה לאלעזר-בר פדר (שנפטר ב-1913 לערך), פועל טקסטיל, וגולדה-רבקה פדר לבית אימרגליק, רוקמת. לאחר מות אביו נלקח פדר לטיפולו של סבו, אפרים פישל אימרגליק, שעבד בניבקה ליד סוסנוביץ. שם למד בבית ספר יסודי יהודי ובבית ספר יסודי פולני. בתחילת 1919 הלך בעקבות סבו לפרנקפורט אם מיין, שם סיים בית ספר תיכון ולמד בתלמוד תורה. ב-1925 החל ללמוד בבית ספר לאמנויות שימושיות ולהיות מעורב בחוגי מהגרים פולנים-יהודים. כתוצאה מהיחשפות לדברי שנאה אנטישמיים, הפך לחבר בארגון הנוער הציוני "בלאו וייס" ובמפלגת פועלי ציון. הוא היה פעיל במועדון התיאטרון "שלום עליכם" וסייע בהקמת קבוצת תיאטרון שהציגה קלאסיקות ביידיש. הוא למד עיתונאות על מנת שיוכל לעבוד על הפקת השבועון היידי "די נייע צייט".

בשנת 1927 הוזמן לברלין על ידי מנהל תיאטרון הבימה, צבי פרידלנד, כדי להשתתף בתיאטרון היידיש. בברלין עבד בעבודות דפוס בבית הדפוס של זיגפריד שלום (שולם) (1833–1901) וארתור שולם (1863–1925; אביו של גרשום שלום).

לאחר שריפת הרייכסטאג נמלט פדר לוורשה. הוא עבד בעיירות שונות, בהן אוטבוצק, והעלה על הבמה מחזות נגד היטלר.

בגטו בדז'ין שיתף פדר פעולה עם קבוצת התיאטרון והמוזיקה "מוזה" (Muze). ממאי 1941 עד אפריל 1945 היה כלוא ב-12 מחנות לעבודת כפייה ומחנות ריכוז, האחרון שבהם - מחנה הריכוז ברגן-בלזן. הוא שהה במחנה העקורים ברגן-בלזן עד קיץ 1947. בעזרתו של הרב צבי עזריה (הרמן הלפגוט) הקים פדר את "תיאטרון קצט" ("קצט", KZ, הוא קיצור המילה "מחנה ריכוז" בגרמנית), איתו סייר בבלגיה ובצרפת. לאחר פירוק התיאטרון עבד כסדרן בפאריס.

בשנת 1962 עלה פדר לישראל ועבד בבית הדפוס הירושלמי "אחווה".

פדר נפטר בשנת 2000 בכפר סבא.

## פרסומים
* **געקלאפטע פויסטן** (ביידיש) (אגרופים קמוצים), 1974
* **דורך 12 געהנם־פייערן** (דרך 12 אשי גיהנום), 1985
* **מיין לעבן** (חיי), 1995

## קישורים חיצוניים
* על פועלו של פדר במחנה העקורים ברגן-בלזן, באתר יד ושם

* על זאמי פדר בתיאטרון קאצעט (1939-1947) מאת ד"ר זלאטע זרצקי

קטגוריה:ניצולי השואה: פולין
קטגוריה:אסירים במחנות ריכוז
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים פולנים
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים גרמנים
קטגוריה:פעילים ציונים בגרמניה
קטגוריה:חברי בלאו וייס
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ספרות יידיש
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן בהרצליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000
ליפוט הירש

**ליפוט הירש** מִאֶרְמֵנֶש כתואר אצולה (בהונגרית: **Hirsch Lipót**; פשט, 4 במרץ 1841 – בודפשט, 2 בפברואר 1920) היה מומחה לדפוס, מנהל ומנכ"ל בית דפוס ומו"ל, נשיא אגודה, מראשי תנועת פרדיננד לסל (Lassallism) ההונגרית.

## ביוגרפיה
ליפוט הירש נולד במשפחה יהודית. אביו היה יצרן ובעל מפעל לטבק, אך עסקיו פשטו את הרגל. ליפוט רצה להיות פסל, אבל שינה קריירה: הוא למד דפוס בבית הדפוס של אמיל מולר (פסטר לויד), ואחר כך התחיל לעבוד כפועל דפוס בבירת הונגריה והצטרף לתנועת הפועלים. מאוחר יותר נסע לסיור לימודים באוסטריה שם הכיר את הלסליזם, כלומר את תורתו של הסוציאליסט היהודי-גרמני פרדיננד לסל. לאחר חזרתו להונגריה הצטרף לתנועת המדפיסים, לקח חלק בארגון פועלי הדפוס כאיגוד מקצועי ובהקמת אגודת סיוע וחינוך עצמי לחברי האיגוד וכן עמד בראש תנועת הדפוס. הוא התחיל לעבוד בבית הדפוס של העיתון פסטר לויד ובשנת 1868 הפך למנהל הדפוס של התאגיד.

ב-1868 ובשנה שלאחר מכן כיהן גם כנשיא הסתדרות העובדים הכללית בהונגריה ובאותה שנה הגיש עתירה לקבלת זכות בחירה כללית לפועלים. בשנה שלאחר מכן נמנע מהנהגת ארגון העובדים ולא עסק עוד בתנועה. ב-1873 מונה למנכ"ל בית הדפוס ומו"ל פרנקלין (Franklin Irodalmi és Nyomdai Rt - בשפה המקובלת, נקראה לעיתים קרובות חברת פרנקלין שהייתה אחת מהוצאות הספרים ובתי הדפוס ההונגריים הגדולים ביותר). הוא היה המנכ"ל משנת 1894 ועד פרישתו ב-1912. באותה השנה זכה בתואר אצולה הונגרית ממלך הונגריה, פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה (כמו "אביר" או Sir בבריטניה) עם תוספת לשמו "ארמנשי" (Örményesi).

## משפחתו
* רעייתו הייתה רוז'ה שוורץ.
* בתם הגדולה הייתה קורנליה הירש (לימים ראדו) שנישאה לסופר ועיתונאי שמואל ראדו (מקודם שלמה רוטפלד).
* מרגיט הירש
* אדן הירש

ליפוט הירש הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

## ראו גם

* Gulyás Pál: *Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX.* Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
* Révai nagy lexikona. Bp., Révai, 1911-.
* Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
* Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.


## לקריאה נוספת
* Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967)
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. ליפוט הירש
* הלקסיקון הגדול של פאלאס, אנציקלופדיה של כל הידע. Pallas-Révai
* עיתון יום ראשון - 45 שנה מס' 50 (11 בדצמבר 1898 )

קטגוריה:אנשי עסקים יהודים הונגרים
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:דפוס
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1841
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1920
אשמן כנף-שקיק זוטר

**אשמן כנף-שקיק זוטר** (שם מדעי: *Saccopteryx leptura*) הוא מין של עטלף ממשפחת האשמניים החי באמריקה הדרומית ואמריקה המרכזית במדינות מקסיקו, גואטמלה, אל סלוודור, הונדורס, ניקרגואה, קוסטה ריקה, פנמה, קולומביה, אקוודור, פרו, ונצואלה, בוליביה, ברזיל, גיאנה, סורינאם וגיאנה הצרפתית .

## תיאור ואנטומיה
אורכו של עטלף זה עד 4.5 סנטימטרים והוא בעל פרווה בצבע חום ופסים בצבע לבן. לאשמן השקיק גוף צר, ראש גדול וחרוטי, וחרטום קצר, מחודד ודמוי מקור. האוזניים קצרות, קעורות וצרות ופונות אחרונית. העיניים גדולות ובולטות והפנים כהות ונטולות שיער. האף קטן והנחיריים פתוחים חזיתית ומופרדים בתלם אנכי. הלוע צר והשפה התחתונה עודפת על העליונה. האף והשפה העליונה מאוד גמישים, ויכולים לנוע למעלה במהלך הציד כדי להגדיל את חלל הלוע. הזנב דקיק וארוך וקצהו המחודד בולט החוצה. כנף הזנב גדולה למדי.

## אורח חיים
העטלף חי ביערות הגשם של אמריקה הטרופית עד גובה 900 מטר וניזון בעיקר מדבוראים. העטלף חי בקבוצות הכוללות 2 עד 9 עטלפים.

## רבייה
הנקבות ממליטות 1 עד 2 צאצאים בשנה. אשמני השקיק מתאפיינים בשקיקי עור גדולים על הכנפיים שאינם מכילים בתוכם בלוטות ריח, והזכר ממלא אותם בהפרשות שונות דוגמת רוק ושתן שעוברים בתוך השקיק תסיסה מיקרוביאלית ויוצרים ריח ייחודי לכל זכר. ההפרשות שמתערבבות בשקיקים מפיקות ריח עז ומשמשות את הזכר לפיתוי נקבות חדשות, לתצוגה בטקס החיזור אחר נקבות וותיקות, ולסימון שטח ההרמון בתוך המושבה.

במהלך החיזור אחר נקבות בהרמון שלו או בפיתוי נקבה שנזדמנה לטריטוריה, הזכר מרחף מול הנקבה תוך כדי פתיחת השקיקים והתזת נוזלים לעברה (פעולה שמכונה על ידי חוקרי הטבע ״המלחה״), והוא משמיע שירי חיזור מורכבים שנשמעים כשילוב בין קרקורי צפרדע לציוצי ציפור. התזת נוזלים והפקת שירים טריטוריאליים עשויה להתרחש בתגובה לכניסת זכר פולש לשטח ההרמון. עימות בין זכרים נפתר בדרך כלל לאחר משחק נביחות קצר. עם זאת, סביב שטח ההרמון מתקבצים לעיתים קרובות מספר זכרים שממתינים להחלפת הזכר השולט, כשלרוב המחליף הוא הזכר עם ותק ההמתנה הארוך ביותר.

## שימור
הטורפים של עטלף זה הם דורסי לילה, נחשים גדולים, עכבישאים ממשפחת הפרווניתיים ועטלפים טורפים כגון הסוגים זיזף וערפד צמרירי. העטלף נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש עקב תפוצה רחבה ונוכחות במספר רב של אזורים מוגנים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1774
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן כריסטיאן דניאל פון שרבר
קטגוריה:אשמניים
קטגוריה:ברזיל: יונקים
קטגוריה:יונקים ביער האמזונאס
קורמורן אוקלנד

**קורמורן אוקלנד** או **קורמורן קולנסו** (שם מדעי: *Phalacrocorax colensoi*) הוא מין של קורמורן מהסוג קורמורן כחול-עין החי רק באיי אוקלנד שבניו זילנד בדרום האוקיינוס השקט. תפוצת הקורמורן המבודדת והאוכלוסייה הקטנה שלו (בערך 2,000 פרטים בוגרים בלבד) גורמת לו להיות בסכנת הכחדה בטבע ולפי הרשימה האדומה של IUCN הוא נחשב למין "פגיע". המין נקרא ב-1888 בידי החוקר וולטר בולר  על שמו של חוקר הטבע ויליאם קולנסו .

## תיאור
הקורמורן בדומה לשאר בני סוגו בעל נוצות שחורות-לבנות כשל פינגווין והוא מגיע לאורך ממוצע של 63 ס"מ ומוטת כנפיים של 110 ס"מ. אין הבדלים גדולים בין הזכרים והנקבות. בניגוד לשאר בני סוגו לקורמורן זה עיניים סגול או חומות כהות וזהו גם צבע המקור המעוקל בקצהו. הראש שחור ללא עיטורי פנים, למעט טבעת סגולה סביב העין ופס צהוב בצידי המקור. הצוואר שחור אך תחתית המקור והסנטר לבנים. הרגליים ורודות עם קרומי שחייה. הקורמורן הוא מעופף חלש אך מיטיב לשחות ולצלול.

הוא מצוי לרוב בימים שסביב איי אוקלנד ונח על החוף. הקורמורנים מתקהלים יחדיו במושבות על צוקים וחופים מבודדים. הקן מורכב מצמחייה כמו אצות וזלזלים לצד בוץ וגואנו והנקבה מטילה 3 ביצים בקו הבוקעות כעבור 30 יום.

למרות שאריות ים או חמסניים עלולים לתקוף אותם אין להם טורפים כמעט, אפילו לא ממינים מיובאים ואיי אוקלנד גם מוגנים מציד. עם זאת האוכלוסייה הקטנה עשויה להיפגע ממספר אתגרים וכן מזיהום רעש מהערים שבה, אשר יגרמו למושבות לנטוש את ביציהם. כיום המין בסכנת הכחדה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1888
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וולטר בולר
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:ניו זילנד: עופות אנדמיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס השקט
קורמורן מלכותי ניו זילנדי

**קורמורן מלכותי ניו זילנדי** (שם מדעי: *Leucocarbo carunculatus*) הוא מין של קורמורן מהסוג קורמורן כחול-עין החי בניו זילנד בין מצר קוק המפריד בין האי הצפוני והאי הדרומי ודרומה עד מצרי מארלבורו . המין מצוי בסכנת הכחדה בטבע. 

קורמורן זה מגיע לאורך 76 ס"מ ולמשקל של 2.5 ק"ג והוא בעל נוצות שחורות-לבנות כשל פינגווין. העיניים כחולות והמקור אפור בעל בליטה צהובה בבסיסו ותחתית המקור מאדימה בעונת הרבייה. הוא בעל רגליים ורודות עם קרומי שחייה וראש וצוואר שחורים עם כנפיים שחורות-מתכתיות בעלות כתמים לבנים הבולטות כשהכנפיים פרושות. הקורמורן הוא מעופף גרוע ומעדיף לנוע על הקרקע או לשחות בים.

מין זה עלול לבלבל עם קורמורן מנומר אוסטרלי אך זה בעל מקור צהוב קצר מעוקל, בעל רגליים שחורות וצוואר ולחיים לבנים ועבים יותר. בנוסף הוא פחות חי סביב האוקיינוס וקרוב יותר ליבשה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:ניו זילנד: עופות אנדמיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס השקט
קורמורן האי הרד

**קורמורן האי הרד** (שם מדעי: *Leucocarbo nivalis*) הוא מין של קורמורן מהסוג קורמורן כחול-עין האנדמי להאי הרד ואיי מקדונלד שבדרום האוקיינוס ההודי, כ-4,100 ק"מ מדרום לאוסטרליה המערבית. המין תואר ב-1937 בידי החוקר הניו זילנדי רוברט פאלה  אף שבעבר נחשב לתת-מין של קורמורן קיסרי. המין חי ומתרבה רק באי הרד ולעיתים גם באיי מקדונלד ורוב זמנו מצוי במי האוקיינוס הסוערים הדרומיים, שם הוא מחפש טרף של דגים וחסילונים שונים, כשבעת הקינון נאכלים יותר דגים העשירים בחלבונים לאפרוחים.

קורמורן זה מגיע לאורך של 77 ס"מ, בעל מוטת כנפיים של 122 ס"מ ומגיע למשקל 3 ק"ג בממוצע. הוא בעל נוצות שחורות-לבנות כשל פינגווין ובעל ראש וצוואר שחורים עם לחיים לבנות. המקור אפור וארוך בעל בליטות צהובות-כתומות בקדמתו. טבעות העיניים שלו כחולות והרגליים ורודות.

בעונת הרבייה הקורמורנים מתקהלים יחדיו על החופים בקבוצות של 10–20 עד כמה מאות זוגות מקננים באי הרד. הקן מורכב מצמחייה עטופה בבוץ ובגואנו ובו הנקבה מטילה 2 עד 3 ביצים. שני ההורים מגדלים אותם ושומרים עליהם מטורפים כמו חמסניים ושחפיים.

מין זה מצוי בסכנה עקב התחממות העולמית המשפיעה על הטמפרטורה וכך על אספקת המזון ועקב אוכלוסייתו המקוטעת יחסית, המכילה רק 1,000 זוגות מקננים. זהו עוף מוגן לפי חוק הגנת הסביבה של אוסטרליה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1937
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט פאלה
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס ההודי
קורמורן קרוזה

**קורמורן קרוֹזֶה** (שם מדעי: *Leucocarbo melanogenis*) הוא מין של קורמורן מהסוג קורמורן כחול-עין. הוא אנדמי לאיי קרוֹזֶה (Crozet) שבדרום האוקיינוס ההודי ולאיי הנסיך אדוארד שבדרום האוקיינוס האטלנטי. המין תואר ב-1860 בידי החוקר האנגלי . בעבר הוא נחשב לתת-מין של קורמורן קיסרי (מין אחר בסוג קורמורן כחול-עין).

קורמורן זה מגיע לאורך 70 ס"מ עם מוטת כנפיים של 125 ס"מ בממוצע ללא הבדלים גדולים בין הזכרים והנקבות. צבע נוצותיו העליונות שחורות עם גוון ירוק עד כחלחל מתכתי על כנפיו ולעיתים הוא אף נראה בגווני חום. הבטן והחזה לבנים והראש והצוואר שחורים. הכפות ורודות בעלות קרומי שחייה והמקור אפור וארוך. מצידי האוזניים ישנם נוצות לבנות בולטות.

המין מתרבה בקבוצות גדולות סביב איי קרוזה ואיי הנסיך אדוארד ורוב הזמן שוחה בים ומחפש טרף של דגים, תמנונאים, דיונונים, סרטנים וחסילונים. בעונת הרבייה הוא מקנן בזוגות מונוגמיים במושבות צפופות על האיים, לרוב מאחורי צוק המגנים על המושבות מסערות חזקות.

הקורמורן מצוי באזור קטן ועלול להיפגע משינויי אקלים ופגיעה במזונו. טרם הוגדר לגביו מצב שימור ב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1860
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד בליית
קטגוריה:קורמורניים
קטגוריה:עופות האיים הסאב-אנטארקטיים
קטגוריה:עופות האוקיינוס האטלנטי
וולנובאחה (מחוז משנה)

מחוז משנה **וולנובאחה** (באוקראינית:  **Волноваський район**) הוא אחד מ-33 מחוזות משנה במחוז דונצק שבמזרח אוקראינה. המרכז האדמיניסטרטיבי של המחוז ממוקם בעיר וולנובאחה.

## היסטוריה
ב-9 בדצמבר 2014, הראדה העליונה, הפרלמנט הלאומי של אוקראינה, שינה את הגבולות ואת השטח הכולל של מחוז המשנה וולנובאחה, כשהוא מקיף 2,549.44 קמ"ר בעקבות האירועים סביב המלחמה בדונבאס.

ב-18 ביולי 2020, כחלק מהרפורמה המנהלית של אוקראינה, צומצם מספר מחוזות המשנה של מחוז דונצק לשמונה, מתוכם רק חמישה נשלטו על ידי הממשלה, ושטח מחוז וולנובאחה הורחב באופן משמעותי.

אוכלוסיית מחוז המשנה היא 95,805 תושבים (אומדן ינואר 2020).

## דמוגרפיה
על פי מפקד האוכלוסין של אוקראינה משנת 2001:

## יישובים

* וולנובאחה 
* זצ'טיבקה  
* זלני האי 

## ראו גם
* הרפובליקה העממית של לוגנסק
* ההתקוממות הפרו-רוסית באוקראינה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז דונצק
קטגוריה:אוקראינה: מחוזות משנה
תהילים צ"ו

תהילים צ"ו הוא המזמור ה־96 בספר תהילים ולא ידוע מי חיברו.

## תוכן המזמור
מזמור צ"ו מורכב משלושה עשר פסוקים ומחולק לשלושה חלקים:

### א'-ו'

המזמור נפתח בקריאת המשורר למאזיניו לשורר שיר חדש לאלוהים: "שִׁירוּ לַה' שִׁיר חָדָשׁ שִׁירוּ לַה' כׇּל הָאָרֶץ" (א'), "שִׁירוּ לַה' בָּרְכוּ שְׁמוֹ בַּשְּׂרוּ מִיּוֹם לְיוֹם יְשׁוּעָתוֹ" (ב'). המשורר קורא לספר לכל העמים על אלוהים מכיוון ש: "כִּי גָדוֹל ה' וּמְהֻלָּל מְאֹד נוֹרָא הוּא עַל כׇּל אֱלֹהִים" (ד'), "כִּי כׇּל אֱלֹהֵי הָעַמִּים אֱלִילִים וַה' שָׁמַיִם עָשָׂה" (ה').

### ז'-י'

בחלקו השני של המזמור מזמין המשורר את העמים לתת לאלוהים כבוד, עוז, מנחה ומאשר להם לבוא לבית ה': "הָבוּ לַה' מִשְׁפְּחוֹת עַמִּים הָבוּ לַה' כָּבוֹד וָעֹז" (ז'), "הָבוּ לַה' כְּבוֹד שְׁמוֹ שְׂאוּ מִנְחָה וּבֹאוּ לְחַצְרוֹתָיו" (ח'). המשורר קורא לשומעיו להשתחוות לאלוהים ולומר לעמים: "ה' מָלָךְ אַף תִּכּוֹן תֵּבֵל בַּל תִּמּוֹט יָדִין עַמִּים בְּמֵישָׁרִים" (י').

### י"א-י"ג

בחלקו האחרון של המזמור מתאר המשורר כי כל היקום שמח ומתכונן כשבא אלוהים לעשות את משפט הצדק: "יִשְׂמְחוּ הַשָּׁמַיִם וְתָגֵל הָאָרֶץ יִרְעַם הַיָּם וּמְלֹאוֹ" (י"א), "יַעֲלֹז שָׂדַי וְכׇל אֲשֶׁר בּוֹ אָז יְרַנְּנוּ כׇּל עֲצֵי יָעַר" (י"ב), "לִפְנֵי ה' כִּי בָא כִּי בָא לִשְׁפֹּט הָאָרֶץ יִשְׁפֹּט תֵּבֵל בְּצֶדֶק וְעַמִּים בֶּאֱמוּנָתוֹ" (י"ג).

## בדברי הימים

ב, מצוטט שיר שנאמר בידי אסף בן ברכיהו ושאר הלויים בעת העלאת ארון הברית לירושלים. חלקו השני של שיר זה מקביל לפסוקים ג'-י"ג במזמור זה, בשינויים קלים. השיר המופיע בדברי הימים, לרבות הקטע המקביל למזמורנו, נאמר במלואו בפסוקי דזמרא.

## בתפילה היהודית

מזמור צ"ו הוא פרק התהילים השני הנאמר בעת קבלת שבת בחלק מהקהילת.

## בתרבות
*תהילים צ"ו באתר הפיוט והתפילה
*שירו לה' שיר חדש - קבלת שבת ארצישראלית
*שירו לה' שיר חדש - בביצועם של דוד ד'אור ותומר הדדי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

צ"ו
קטגוריה:קבלת שבת
קטגוריה:פסוקי דזמרא
קורנליה הירש

ממוזער|300x300 פיקסלים| קורנליה (נלי) הירש (דיוקן עצמי)
**קורנליה הירש**, וריאציה: **אנה** (בהונגרית: **Hirsch Nelly**; פשט, 22 במאי 1871 – וינה, 30 ביוני 1915) הייתה מאיירת, ציירת וגרפיקאית יהודייה-הונגרייה.

## ביוגרפיה
קורנליה (נלי) הירש נולדה במשפחה יהודית. אביה היה ליפוט הירש ארמנשי, שזכה בתואר אצולה ב-1912, והיה מנכ"ל בית הדפוס ומו"ל פרנקלין (Franklin Irodalmi és Nyomdai Rt - שהייתה אחת מהוצאות הספרים ובתי הדפוס ההונגריים הגדולים ביותר ואמה הייתה רוז'ה שוורץ. היא נולדה כבתם הבכורה של הוריה. בעלה, שמואל ראדו, היה פובליציסט שאיתו התחתנה בבודפשט ב-11 במאי 1890.

כתלמידה של ברטלן סקיי השתלבה בחיי האמנות של זמנה והחלה לפרסם את יצירותיה בתערוכות בהיכל האמנות. שמה נודע באמצעות תמונותיה ואיוריה לעיתונות. בנוסף לציור פורטרטים בעבודתה, היא הנציחה גם מספר אישי ציבור ידועים. רבות מיצירותיה הופיעו בדפי "עיתון יום ראשון" (Vasárnapi Ujság). היא איירה את יצירותיהם של ז'יגמונד קמני "הקנאים" (Rajongók), את ספר השירה של ארפאד בנציק "שירי הימפי" וכן ואת שיריו של פאל דיולאי. לשמה נקשר איור של מכתב ההזמנה שנשלח לעיתונאים זרים לכבוד חגיגות המילניום (1000 שנה להונגריה) בשנת 1896.

יצירותיה האחרונות שירתו למטרות צדקה: שניים מציוריה נתרמו לחיילים שהתעוורו במלחמת עולם הראשונה, ויצירה שלישית שלה "אפותיאוזת הצלב האדום", הוצגה בתערוכת הצדקה הצבאית.

הובאה למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.

## לקריאה נוספת
* עיתון יום ראשון 1915/32 (תמונה)
* 
* נתוניה במאגר מוזיאון הספרותי פטפי

## ראו גם
* Művészeti lexikon. Szerk. Éber László. Társszerk. Gombosi György. 2. jav., bőv. kiad. Bp., 1935. Győző ny.
* Gyöngy Kálmán: Magyar karikaturisták adat - és szignótára 1848-2007. Karikaturisták, animációs báb - és rajzfilmesek, illusztrátorok, portrérajzolók. Budapest, Ábra Kkt., 2008.
* Szabó Ákos-Kállai Tibor: Magyar festők és grafikusok életrajzi lexikona. Nyíregyháza, Kállainé Virágh Irén, 1997.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. קורנליה הירש

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ציירות יהודיות
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:גרפיקאיות ומאיירות יהודיות הונגריות
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:ילידות 1871
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1871
קטגוריה:נפטרות ב-1915
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1915
קלוד דדיה

**קלוד מיכאל דדיה** (נולד ב-7 באפריל 1969) הוא כוראוגרף, רקדן, סופר ובמאי ישראלי.

## ביוגרפיה
דדיה נולד וגדל בלוד. למד באקדמיה למוסיקה ומחול על שם רובין בירושלים ובהמשך למד במרכז "Theater dance center" בניו יורק. בשנות ה-90 של המאה ה-20, עבד במשך מספר שנים בישראל בהם ביים וכיכב בהצגות "25 שנה לתיאטרון ירושלים", "הקרנבל של מיכל על הבמה" והמחזמר "הכל אגדה".

בשנת 1993 הופיע וביים את הופעות הריקוד בהופעותיהם של יזהר כהן ודנה אינטרנשיונל. באותה השנה הפיק מופע מחול מודרני בשם "משיכות צבע" לירין שחף במרכז סוזן דלל. בין השנים 1987 עד 1995, הפיק לעיריית לוד מספר להקות מחול אשר ייצגו את העיר בפסטיבלים שונים בישראל ומחוץ לה. בשנת 1995, השתתף כרקדן הראשי במחזמר גריז שביים אורי פסטר. בעקבות מופע זה, המשיך פסטר להדריך את דדיה והובילו לפרסומו הראשוני.

בשנת 1997 השתתף דדיה בבימוי המופע של להקת הבנים היי פייב ובאותה השנה ביים לסולן הלהקה אמיר פרישר גוטמן את הכוריאוגרפיה לאלבום הסולו הראשון שלו ולקליפ "כמו נוצה". בשנה לאחר מכן, הוביל להקה שבה היו בעיקר גברים שהופיעה במופעים של להקת אוף שימחעס, בנות פסיה ודנה אינטרנשיונל.

בשנת 2000, ביים את הכוריאוגרפיה למופע של שרית חדד.

בשנים 2009-2015 ניהל את צוות הרקדנים במתנ״ס באר יעקב ושימש ככוריאוגרף ראשי.

בשנים 2000–2003 ביים והופיע במחזות הזמר "הברווזון המכוער" בכיכוב רמה מסינגר שביים , מרי לו, שלגיה עם דפנה דקל, הגרסה הראשונה של מסביב לעולם בשמונים יום עם עודד מנשה וישראל קטורזה ו"הכל אגדה" עם יאיר לוטן ומיכל ינאי.

בשנת 2003, הופיע דדיה במופע של ריטה בבימויו של עידו תדמור.

דדיה הופיע בקלטות הילדים של רינת גבאי ובהן "פיציקט של רינת" ו"רינת בארץ המילים".

החל משנת 2016 דדיה ביים את הכוריאוגרפיה של המופע החרדי "עולים לירושלים".

בשנת 2016, יצא לאור הדיוידי "לרקוד עם קלוד" בה הוא שר שירים שכתב ומלמד ילדים לרקוד. את השירים חיבר עם עידן עמית ואת הלחנים הלחינה נורית הירש. באותה השנה יצר את מופע המחול "לרקוד ולא לשכוח" בו נוצרת כוריאוגרפיה בהשראת ניצולי השואה.

בשנת 2020, ביים את הכוריאוגרפיה לעונה השנייה של סדרות הטלוויזיה משיח ומלכת היופי של ירושלים.

את עיקר פרסומו קיבל דדיה כששפט במשך 5 עונות לא רצופות בתוכנית הריקודים רוקדים עם כוכבים עד עונתה השישית.

במקביל להופעותיו מלמד דדיה ריקוד במוסדות חינוך ובהם מכללת קיי בבאר שבע ותיכון בליך ברמת גן.

משנת 2019 מביים דדיה את המופעים של חבורת תריג.

### כתיבה

* "לילי החיפושית וגמד הצבעים", 2017. 
** מומן בחלקו באמצעות מימון המונים. 
* "יולי הידד", הוצאת מדיה 10, 2019

## חיים אישיים
דדיה מתגורר בשוהם. הוא אב לתאומות מהורות משותפת.

## פילמוגרפיה נבחרת
**טלוויזיה**

**סרטי קולנוע, טלוויזיה וקלטות ילדים**

**תיאטרון**

## קישורים חיצוניים

*
*ספיר פלח, קלוד דדיה חוזר לשפוט, אבל לא לרקוד: "הפכנו להיות רודפי רייטינג", STU-DIO מגזין לאוהבי מחול, אוגוסט 2021

## הערות שוליים

קטגוריה:כוריאוגרפים ישראלים
קטגוריה:לוד: אישים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:רקדנים להט"בים ישראלים
קטגוריה:שוהם: אישים
קטגוריה:שופטי תוכניות מציאות ישראלים
קטגוריה:שחקני מחזות זמר ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
ארל סנל

**ארל וילקוקס סנל** (באנגלית: **Earl Wilcox Snell**; ) היה איש עסקים ופוליטיקאי, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כחבר בית הנבחרים של אורגון כמזכיר המדינה של אורגון, וכמושל אורגון ה-23 מ-1943 ועד למותו בהתרסקות מטוס.
## ראשית חייו
ארל סנל נולד בחווה ליד העיירה הקטנה אולקס שבאורגון. הוא גדל בעיר ארלינגטון שבאורגון, התחנך בבתי ספר ציבוריים ולמד במכון הטכנולוגי של אורגון, אך מבלי לסיים לימודי תואר. לאחר לימודיו הוא היה לשותף בעסק למכירת מכוניות בארלינגטון. לאחר שירות צבאי במלחמת העולם הראשונה הוא התיישב בעיר קונדון הסמוכה, שם הוא נשא לאישה את אדית ולשונס, ולשניים נולד בן אחד. סנל הוציא לאור את העיתון המקומי והיה לבעלים היחידים של סוכנות מכירת רכב בארלינגטון. עיסוקים אלו היו המרכזיים במשך כל ימי חייו, ובהמשך הוא הרחיב את עסקיו לגידול בקר ולבנקאות.

חצוצרן הג'אז הנודע דוק סוורינסן , שמוצאו גם מארלינגטון, סיפר בראיון שהוא נהג לחיות עם סנל ועם רעייתו במהלך תקופות הקיץ כאשר היה ילד. הוא סיפר שסנל העניק לו את כלי הנגינה הראשון שלו, חצוצרה צבאית, והשפיע עליו רבות. כאשר כיהן סנל כמושל הוא נהג לקחת עמו את סוורינסן לקפיטול המדינתי.
## קריירה פוליטית
לאחר שהיה חבר מועצת העיר ארלינגטון, נבחר סנל לתקופת הכהונה הראשונה מבין ארבע כחבר בית הנבחרים של אורגון, ובתקופת הכהונה האחרונה הוא כיהן כיושב ראש הבית. ב-1934, על אף ניצחונם של הדמוקרטים באורגון, שקודם לכן נשלטה על ידי הרפובליקנים, נבחר סנל כמזכיר המדינה של אורגון, תפקידו בו הוא כיהן בשנים 1935–1943.

בשל הגבלת כהונה, נמנע מסנל להיבחר לכהונה נוספות כמזכיר המדינה, והוא החליט להתמודד מול המושל המכהן מטעם מפלגתו שלו, צ'ארלס ספראג בבחירות המקדימות של המפלגה. הוא זכה לתמיכה מאיגוד מוכרי המכוניות של אורגון, הצליח בהתמודדות, ובבחירות הכלליות הוא זכה ב-78 אחוזים מהקולות. ב-11 בינואר 1943 הושבע סנל כמושל אורגון ה-23.

תקופת כהונתו של סנל עמדה בסימן של צעדים לקידום הסביבתנות, מיזמי עבודות ציבוריות ותוכניות רווחה ברוח מדיניות הניו דיל הפדרלית, ויוזמות שנועדו לקדם את החקלאות, תעשיית העץ והתעשייה כדי להרחיב את כלכלת אורגון. ב-1946 נבחר סנל לכהונה שנייה כמושל ברוב של כשני-שלישים של הקולות.
## מותו
ב-28 באוקטובר 1947, בשעה 10 בערב, יצאו סנל, מזכיר המדינה של אורגון, רוברט ס. פארל הבן, ונשיא הסנאט של אורגון, מרשל י. קורנט, יחד עם הטייס קליף הוג במטוס ביצ'קראפט בוננזה מקלמאת' פולס שבאורגון. הם התכוונו לנחות באזור הנחיתה שבקולמן לייק בדרכם לחווה שבבעלותו של אוסקר קיטרדג' בעמק ורנר ליד העיירה לייקוויו. המטוס התרסק מדרום-מערב לדוג לייק וכל נוסעיו נהרגו. הלוויה ממלכתית נערכה לסנל, פארל וקורנט בקפיטול של סיילם, וסנל נטמן בפארק הזיכרון בלקרסט שבעיר. קורנט, כנשיא הסנאט, היה הראשון בסדר הירושה למשרת המושל, ולפיכך, ב-30 באוקטובר, לאחר שהתגלו שרידי המטוס והגופות, הושבע ג'ון יוברט הול, מתוקף תפקידו כיושב ראש בית הנבחרים, כמושל אורגון הבא.

## קישורים חיצוניים
* ארל סנל באתר אגודת המושלים הלאומית 
* ארל סנל באתר The Political Graveyard 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מושלי אורגון
קטגוריה:אמריקאים ילידי אורגון
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:מזכירי המדינה של אורגון
קטגוריה:חברי האספה המחוקקת של אורגון
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אמריקאים שנהרגו בתאונות אוויריות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1895
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1947
מצעד 68' צועד לאחור

"**מצעד 68' צועד לאחור**" (1999) הוא מיצב מאת הצלם הישראלי שוקה גלוטמן.

## תיאור
העבודה "מצעד 68' צועד לאחור" מבוססת על שידור הטלוויזיה של מצעד צה"ל, שהתקיים ביום העצמאות ה-20 של מדינת ישראל (1968). היא הוצגה לראשונה בתערוכת היחיד של גלוטמן "כאן גרים בכיף מר פואטי ומר פאתטי", שהתקיימה במוזיאון תל אביב לאמנות בשנת 2000 (25/2/00-27/5/00). המיצב מכיל שחזור של סלון דירה ישראלית משנות ה-60 של המאה ה-20, שבמרכזה מקלט טלוויזיה המקרין את מצעד צה"ל.

לבד מריהוט מן התקופה, המכיל ה"סלון" גם פריטים שונים המבססים זהות לאומית-ציונית ישראלית, כגון כרכי האנציקלופדיה העברית, תרמיל פגז שבתוכו ענף של כותנה. ספרים של ש"י עגנון ויוסף חיים ברנר, צלחת מתכת ועליה דיוקן של משה דיין, שר הביטחון בתקופת מלחמת ששת הימים, תקליט של מלחמת ששת הימים, קרמיקה תעשייתית ישראלית, פסלוני גמלים מעץ זית ועוד.

סרט הווידאו של המצעד, שאורכו 10:21 דקות, מתחיל במוזיקה של "מארש צה"ל" וההכנות למצעד, המשודרות בשחור-לבן ומתוארות על ידי הקריין יורם רונן. כאשר מתחיל המצעד, המשודר בצבע, מתברר כי המצעד צועד לאחור. לאחר סיום המצעד, חוזר השידור לשחור-לבן ומתאר את סיום האירוע. הווידאו יוצר הזרה פארודית של האירוע, באופן המערער על המיליטריזם הישראלי שאחרי מלחמת ששת הימים.

מאז היווצרה, התערוכה הוצגה מספר פעמים. בין היתר היא הוצגה בתערוכות "שישה ימים ועוד ארבעים שנה" (2007) במוזיאון פתח תקווה לאמנות, בתערוכה "לידת העכשיו: שנות השישים באמנות ישראל (2008), שהתקיימה במוזיאון אשדוד לאמנות. בשנת 2017 הוצג הווידאו בתערוכה "המון שנים טובות – חדר זיכרון" במשכן לאמנות עין חרוד. עותק של הסרט נמצא כיום באוסף מוזיאון ישראל, והוא הוצג שם לראשונה בתערוכה "הווה מתמשך" בשנת 2021.

## קישורים חיצוניים
*
*המצעד שצועד לאחור, באתר של טלי תמיר

קטגוריה:סרטי וידאו ארט ישראלים
קטגוריה:מיצבים
קטגוריה:יצירות משנת 1999
קטגוריה:אוסף מוזיאון ישראל
אחמד רזא ג'לאלי

**אחמד רזא ג'לאלי** (נולד ב-15 בספטמבר 1971) הוא רופא, מרצה וחוקר איראני-שוודי, מומחה לרפואת חירום. הוא הואשם על ידי איראן בריגול לטובת ישראל ונגזר עליו עונש מוות. לפני כן עבד במספר אוניברסיטאות באירופה, בהן מכון קרולינסקה בשוודיה והאוניברסיטה החופשית של בריסל. במהלך מחקריו היה בקשר עם חוקרים באוניברסיטאות במדינות רבות, בהן איראן, ארצות הברית, ישראל וערב הסעודית.

ג'לאלי נעצר באפריל 2016 באיראן בחשד שהוא סוכן של המוסד, נשפט ונגזר עליו עונש מוות בגין ריגול ובגידה. לטענת ג'לאלי, הוא עבר עינויים ואיומים במהלך תקופת מעצרו.

## עבודה אקדמאית
ג'לאלי חקר את מערכי רפואת החירום באיטליה, איראן, דנמרק ושוודיה. הוא פרסם מחקרים רבים בתחום זה, ובין השאר בדק את מוכנות בתי החולים להתמודדות עם רעידות אדמה, מצבי עימות מזוין, פגיעות של נשק להשמדה המונית (נשק כימי, ביולוגי או גרעיני), ורפואת חירום המונית. מחקר שערך בתחילת שנת 2016 באיטליה בחן את רמת המוכנות למקרי אסון של חדרי המיון בבתי חולים איטלקיים, והוא הגיש שורת המלצות לשיפור המצב. הוא בין המייסדים של המרכז לחקר רפואת חירום באוניברסיטת פיימונטה המזרחית, איטליה.

בדצמבר 2020 הוצעו לו מלגה ותפקיד אקדמי בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד.

## מעצרו ומשפטו
באפריל 2016 הגיע ג'לאלי לאיראן להשתתף בכנס בנושא רפואת חירום, אליו הוזמן על ידי אוניברסיטת טהראן ואוניברסיטת שיראז. הוא נעצר בהוראת משרד המודיעין, וכעבור שבועיים הוגש נגדו כתב אישום על ריגול לטובת המוסד ושיתוף פעולה עם ישראל, בהסתמך על מכתב מבת זוגו, אשר נטען כי יש בו ראיות התומכות בהאשמות. לאחר שהוחזק במקום לא ידוע במשך כשבוע, הוא הועבר לכלא אווין, שם הוחזק בבידוד או בבידוד חלקי.

ב-31 בינואר 2017 החל משפטו של ג'לאלי בבית המשפט של המהפכה האסלאמית. נגזר עליו עונש מוות ב-21 באוקטובר 2017, באשמת פשעים ביטחוניים, המכונים באיראן "". עורך דינו הגיש ערעור על גזר הדין, אך הוא נדחה.

בדצמבר 2017 הוקראה הודאתו בטלוויזיה האיראנית. בהודאה אמר ג'לאלי שהוא היה מעורב בפרויקט ביטחוני שבמהלכו היה בקשר עם מדענים בתוכנית הגרעין האיראנית, וכי העביר את פרטיהם לידי ארגון ביון זר. המדענים נרצחו בשנת 2010, וג'לאלי ציין שהוא מתחרט על שבגד באמונם. על פי אמנסטי אינטרנשיונל, ההודאה נגבתה באיומים.

לפי דיווחים שונים, מצבו הבריאותי של ג'לאלי הידרדר בתקופת מעצרו, והוא איבד משקל רב.

## לחץ בינלאומי
ארגוני זכויות אדם של האו"ם ביקשו מאיראן מידע על תנאי מעצרו של ג'לאלי, וביקשו לבטל את גזר הדין נגדו, בהתבסס על ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם ועל האמנה הבינלאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, עליהן איראן חתומה.

בדו"ח של משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם לשנת 2020 נאמר כי יש חשש למצבו הבריאותי. באוקטובר 2020 מיצ'ל בצ'לט, הנציבה העליונה של האו"ם לזכויות אדם, קראה לאיראן לשחרר את האסירים הפוליטיים, בהם ג'לאלי, לאור מגפת הקורונה באיראן.

מכון קרולינסקה בשוודיה והאוניברסיטה החופשית של בריסל קראו לאיראן לשחרר את ג'לאלי, ומספר גופים אקדמיים באירופה השעו שיתופי פעולה עם איראן עקב מעצרו.

הארגון "" פנה מספר פעמים לשלטונות איראן בבקשה להעניק לג'לאלי טיפול רפואי ולשקול לשחרר אותו כדי שיסייע לאיראן במאבקה במגפת הקורונה. בפברואר 2021 ביקש הארגון מנשיא ארצות הברית ג'ו ביידן לפעול לשחרורו של ג'לאלי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים
קטגוריה:מורשעים בעבירות ביטחון
קטגוריה:מומחים לרפואה דחופה
קטגוריה:אסירי כלא אווין
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1971
פסגת הד (אנטארקטיקה)

**פסגת הד** (באנגלית: **Head Peak**) היא פסגה ברכס מילן שבהרי ויקטורי, באזור חוף פנל של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

פסגת הד ממוקמת במקפא הקרחוני (névé) של קרחון פרל הארבור.

פסגת הד ממוקמת 6 קילומטרים מזרחית לפסגת לה קוטור.

## היסטוריה
### מקור השם
שמה של הפסגה ניתן לה על ידי המחלקה הדרומית (the Southern Party) של משלחת הסקר הגאולוגית לאנטארקטיקה של ניו זילנד (New Zealand Geological Survey Antarctic Expedition בראשי תיבות: NZGSA) שחקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1962–1963.

זהו שם תיאורי - הפסגה הזכירה למשלחת צורת ראש, באנגלית Head.

כמו כן, הפסגה ממוקמת סמוך לראשו של קרחון פרל הארבור.

הד
הד
לודוויג סימון

טקסט=Das Team von Alles Isy beim Filmfest München 2018|ממוזער| לודוויג סיימון (מימין) עם צוות השחקנים של הסרט ''Alles Isy'' בפסטיבל הסרטים של מינכן 2018
**לודוויג סימון** (בגרמנית: **Ludwig Simon**, נולד ב-22 בדצמבר 1996, או לפי רוב המקורות ב-1997) הוא שחקן גרמני.

## ביוגרפיה
לודוויג סימון הוא בנם של השחקנים מריה סימון  ודוויד סטריסוב.

## קריירה
בילדותו הופיע בתפקידים קטנים. תפקידו הראשון היה בסדרת הטלוויזיה הגרמנית *Flemming* (שידור ראשון: אוגוסט 2011).

הוא למד מאמו מריה סימון, שמגלמת את תפקיד המפקחת הראשית אולגה לנסקי בסדרת המשטרה "Polizeiruf 110", ששחקנים צעירים רבים ילוהקו לפרק חדש בסדרה . הוא נבחן באודישן ולאחר מכן לוהק לפרק ששודר בדצמבר 2014. הוא גילם את התלמיד טוביאס לובקול, תלמיד כיתה י' שתכנן פיגוע באמצעות מטען צינור בחדר המורים.

בשנת 2017, הוא שיחק בסדרת הטלוויזיה "Tatort: Söhne und Väter" .בסדרה הוא משחק לצד אביו הביולוגי דוויד סטריסוב. הוא מגלם את בנו של המפקח הראשי וחוקר המשטרה ג'נס סטלברינק, שחי עם אמו בים הבלטי .

באותה שנה הוא שיחק בתפקיד ראשי בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה Die Eifelpraxis". הוא גילם את פליקס לייטנר בן ה-17, הסובל ממחלה ונאלץ ללמוד שהאיש שחשב שהוא אביו אינו אביו הביולוגי.

בסדרת הטלוויזיה "Spreewaldkrimi" בהפקת ערוץ ZDF הוא גילם את טורסטן קרוגר הצעיר בפרק "Spiel mit dem Tod", ששודר לראשונה באמצע פברואר 2017. באותה שנה הוא שיחק בתפקידי אורח בכמה סדרות בהן *Betys Diagnose*, *Der Kriminalist* .

במאי 2017, הוא שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "Last Spur Berlin". בשנת 2018 הוא שיחק בסדרת הטלוויזיה "Der Zürich-Krimi". הוא גילם את העבריין טים ריטר, החשוד ברצח.

בשנת 2018 הוא שיחק בקומדיית הנעורים "Meine devilishly good friend", שהוקרנה לראשונה בבתי הקולנוע הגרמניים ביוני 2018.

בסדרת הטלוויזיה "Wir Liebe das Leben" בבימויה של שרי הורמן, שהוקרנה לראשונה בערוץ ZDF באפריל 2018, שיחק סימון את אחד מתלמידי חטיבת הביניים לצד גוסטב שמידט, מוחמד עיסא, מלינה פביאן ולרי סטול. בעונה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "Charité" משנת 2019, גילם סימון את החייל הצעיר לוהמן, החשוד בגרימת פצע ירי בעצמו ונידון למוות במשפט בגין פגיעה במאמץ המלחמתי. בסדרת הטלוויזיה "שלגיה ושבעת הגמדים" הוא גילם את הנסיך.

בשנת 2018 הוא גילם את לני בן ה-17 בסרט הטלוויזיה "Alles Isy", נער שמפעיל לחץ על חבריו ג'ונאס ומרטין לאנוס.

ב-2019 הוא גילם את הדמות הראשית טריסטן בסדרת המקור השנויה במחלוקת של נטפליקס אנחנו הנחשול.

בשנת 2021 הוא שיחק בסרט מינכן, על סף מלחמה בהפקת נטפליקס.

## חיים אישיים
סיימון מנגן בפסנתר, תופים וגיטרה. הוא גר בברלין .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1997