חיים פלאג'י

רבי **חיים פלאג'י** (נהגה כיום בקרב צאצאיו בכמה אופנים: **פאלאצ'י** או **פלסי** או **פלאז'ה**; מכונה בספרי האחרונים **החבי"פ** או **מוהרח"פ**; י"ט בשבט ה'תקמ"ז, 7 בפברואר 1787 – י"ז בשבט ה'תרכ"ח, 10 בפברואר 1868) היה פוסק, פרשן ומקובל, מגדולי חכמי איזמיר.

## תולדות חייו

נולד באיזמיר, לקאלי קאדין ולרבי יעקב פלאג'י (פלאצ'י). סבו מצד אמו היה רבי יוסף רפאל בן חיים חזן מחבר ספר "חקרי לב" אשר בערוב ימיו היה הראשון לציון. כנער שימש את זקנו, שהשפיע רבות הן על מעמדו של הרב פאלאג'י בקהילה והן על ספריו הרבים.

על ילדותו מספר: . בשנת ה'תקס"ז (1807) בגיל 19 התחתן עם אסתרולה, בתו של יצחק רבי. למד אצל רבי פנחס די שיגורה. בשנת ה'תקע"ג (1813) קיבל הסמכה ל"החכם השלם" על ידי סבו רבי רפאל יוסף ועל ידי הרב חיים יצחק אלגזי.

לא הסכים לקבל עליו תפקיד ציבורי בחיי אביו. בשנת ה'תקפ"ח (1828) קיבל עליו להיות דיין בבית דין וראש ישיבת "בית יעקב רבי" באיזמיר, שבה למד בצעירותו. ישב גם בישיבת בית הלל, שם למד וחיבר רבים מספריו. הרביץ תורה גם בישיבת עץ החיים, שם גם לימד זקנו היר"ח.

בשנת ה'תקצ"ז (1837) נתמנה רבי חיים לאב בית דין הגדול באיזמיר שמנה 45 רבנים.

בשנת התקצ"ח נפטרה אשתו מרת אסתרולה.

בשנת ה'תרט"ו (1855) התמנה למשרה הרמה ביותר באיזמיר "חכם באשי" (רב ראשי), ולאחר כשנה אף אושר מינויו על ידי הסולטאן עבד אלמג'יד הראשון באישור מלכותי "נישאן" ובכך ניתנו לו סמכויות לשפוט, להוציא לפועל את פסקיו, והופקד בידיו שלטונה של הקהילה היהודית כולה.

רבי חיים היה ידוע כאוהב שלום ורודף שלום ופעל רבות כדי להרבות את האחדות בארצו ובקהילתו וכן פעל רבות לשפר ולחזק את קהילתו.

בשנת ה'תרי"ז, בהיותו בן שבעים, גמר בדעתו לעלות לארץ ישראל, אלא שהאישים החשובים בקהילת איזמיר מנעו זאת ממנו, והפצירו בו שלא יעזוב את קהילתו.

בשנת ה'תרכ"ח (1868) בחג שמחת תורה בשעת קריאת התורה קרא רבי חיים את הפסוק "וימת שם משה" ופרץ בבכי, בשעה זו הבינו אנשי קהילתו כי ימיו קרובים ופרצו אף הם בבכי מר, ואכן בי"ז שבט, יום לאחר שסיים את ספרו "ברכת מועדיך לחיים" נפטר רבי חיים מרעלת דם, בשיבה טובה.

## מנהיגותו

### פועלו החברתי
רבי חיים פעל רבות למען עניי עירו והקים מוסדות קהילתיים למען החלשים. הרבה להוכיח בדבר האיסור לצער ולפגוע באחרים, כולל ילדים קטנים, וידועה תוכחתו אל האדונים המצערים את משרתותיהם.

רבי חיים הוכיח את נכבדי ועשירי הקהילה פעמים רבות על יחסם לעניי הקהילה, ואף מתח ביקורת על עשירי עירו המסרבים לשלם מיסים לפי יכולתם, ובמקום זאת מעלים בשיעור ניכר את המס על הבשר (ה"גאבילה"), ובכך מעבירים את תשלום המיסים לכתפי העניים. בשל כך פסק כי אף מההכנסה של מס הבשר (ה"גאבילה") יופרש חלק לעניים ולעמלי תורה, בטענה ש"לא בחר בזה ה', ובמקום צדקה ותהי לצעקה, וכי אין לך גזל וחמס גדול מזה".

רבי חיים פעל רבות להקמת בית חולים יהודי באיזמיר ולשם כך אף גייס נדבנים ידועים בעולם בהם: הברון רוטשילד וסר משה מונטיפיורי עימם רקם קשרים חמים, אותם הפעיל רבי חיים גם כדי להציל את יהודי דמשק מעלילת הדם אשר העלילו עליהם. וכן פעל להקמת מוסדות לעזרה סוציאלית ומוסדות ציבוריים נוספים והיה מעורב אישית בהקמת כל מוסד ותפעולו.

רבי חיים דאג לפרנסת עניי העיר ואף בשעותיו האחרונות לפני מותו ביקש כי לא יטריחו את הציבור להתפלל לרפואתו אלא ישכרו מתפללים מעניי העיר למטרה זאת.

רבי חיים מפורסם היה במידת הכנסת האורחים שבה כיבד את כל באי ביתו, וכן בחידושו שמותר לבעל הבית לשנות מדבורו (לשקר), כדי שאורח לא יצטער.

רבי חיים תיקן תקנות אשר היו לרווחת אנשי העיר כולה ואף למען בריאות הציבור וידועה הוראתו להימנע מעישון סיגריות לא רק בשבת אלא אף בימות החול.

### פועלו החינוכי

רבי חיים השקיע את רוב מרצו וסמכותו כדי לשפר את מצב החינוך בקהילתו ובעיקר את מצבם של ילדי העניים וזאת על ידי התקנת תקנות רבות המבטיחות חינוך ראוי:

תקנת "חינוך חובה" - אין אב רשאי להוציא את בנו מהתלמוד תורה לפני שהילד ידע לכל הפחות את סדר התפילות וקריאה, וכן תיקן שבעל מלאכה רשאי להעסיק נער כשוליה רק לאחר שהילד סיים את לימודיו לשביעות רצונם של מפקחים שמונו לכך. וכן הקים לפני מותו "ועד" מיוחד לפיקוח על מוסדות החינוך בעיר ועל ענייני החינוך בכלל.

בנוסף קבע רבי חיים כי המס המוטל על הבשר ("הגאבילה") ישמש למימון חינוך ילדי העניים והקמת מוסדות חינוך נוספים בעיר. בעקבות תקנה זו, הוא הסתכסך עם כמה ממנהיגי הקהילה.

רבי חיים פעל להפצת התורה והקים ישיבות בהם למדו אברכים מובחרים בלי תשלום ואף עול פרנסתם ופרנסת ביתם הייתה על רבי חיים, וכן עסק רבי חיים במתן תשובות למאות השאלות אשר הגיעו אליו ממקומות רבים בעולם, בהם: ממצרים, לוב, מרוקו, מירושלים תוניסיה, הולנד גרמניה, צרפת, האימפריה העות'מאנית, רוסיה, עיראק, סוריה, פולין, ושווייץ, וחלקן מופיעים בספרי שו"ת שהוציא לאור.

## קבורתו וקברו
רבי חיים פלאג'י נקבר בבית העלמין העתיק באיזמיר בהלוויה ממלכתית שבה השתתפו גם אנשי הצבא הטורקי, נציגי השלטונות ונציגי מדינות זרות. במהלך מסע ההלוויה סבבו את ארונו בני קהילתו אשר נשאו בידיהם את ספריו ונרות דולקים. בהלווייתו הספידו אותו לפני הארון תלמידיו הרב יהושע שלמה ארדיט והרב חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר.

בעוד מצבות הקברים בבית העלמין פונות לכיוון דרום, מצבת קברו של רבי חיים היא היחידה הפונה לכיוון מזרח, מסיבה לא ברורה.

## ספריו
רבי חיים התפרסם בספריו הרבים, כ-80 במספר, אותם התחיל לכתוב בגיל 16 ואשר עוסקים בקשת רחבה של נושאים: 7 חיבורים על התנ"ך, 9 חיבורים על התלמוד, 15 ספרי מדרשים ודרושים, ספרי מוסר ו-24 חיבורים בהלכה, קבלה, שו"ת וספרים רבים נוספים.

בסיום כתיבת כל ספר, היה עורך רבי חיים סעודת מצווה והיה מחלק את ספריו ללא תמורה. את ספריו לעולם לא מכר.

בי"א באב ה'תר"א (1841) התחוללה שרפה באיזמיר ובה חרבה שכונת היהודים ונפגע גם ביתו של הרב חיים:

במהלך השנים שיחזר רבי חיים חלק מכתביו והוציא לאור עשרות מהם, מיעוטם נותרו עדיין בכתב יד. בשנים האחרונות חיבוריו נדפסים בין השאר על ידי מכון 'שובי נפשי' בירושלים.
חלק מחזיונותיו וחידושי תורה שנתגלו לו בחלום בחזיון הלילה, נתפרסמו בסוף ספר **ויוסף אברהם** בשם קונטרס **חזיונות חיים** (ירושלים, תשס"ח).

### רשימה חלקית מספריו

## ילדיו
* בנו הבכור הרב אברהם, ראב"ד אזמיר, מחבר הספרים **פדה את אברהם**, **ברך את אברהם** ועוד.
* רבי רחמים נסים יצחק (מכונה רנ"י), מחבר הספרים **[[יפה ללב]]**, **אבות הראש**, ועוד ספרים.
* רבי יוסף, מחבר הספרים ** יוסף את אחיו**, **ויוסף אברהם** ועוד.
* בתו לאה, נישאה לרב בן ציון ג'וקוריל (ג'יקוריל) בשנת ה'תר"ו.
* בת נוספת, נישאה לרבי יצחק איבן גיאת.

## מתלמידיו
* רבי נסים יצחק אלגראנאטי – מחבר ספר ’**[http://www.hebrewbooks.org/37306 חכמה מאין]**‘ [איזמיר תרנ״ב].
* רבי יעקב אמאדו – בעל ספר '''אמרי אמת''' [איזמיר תרמ"א]
* רבי בכור יעקב יעבץ – מחבר הספר '''צור יעקב''' [איזמיר תרכ״ו] – דרשות וחידושים על ספר פרשיות התורה, וכן ספר **עדת יעקב** – חידושי הלכות ואגדות שטרם נדפס.
* רבי אברהם קורקידי – מחבר ספר **[http://www.hebrewbooks.org/37248 וייקח אברהם]** [איזמיר תרמ"ב] וכן ספר **עט סופר** על שטרות [לא הודפס]. (בנו היה נסים קורקידי).
* רבי אברהם שלום חי חמוי - חיבר ספרים רבים.
* הרב יעקב חאביף - מחבר ספר ויחי יעקב.
* רבי חיים הלוי, רבה של מילאס ומחבר הספרים: ׳שיר ושבחה׳ ו׳כל כנסייה׳.

## אילן יוחסין

## לקריאה נוספת
*הרב ד"ר שמעון אריה לייב עקשטיין, **[https://books.google.co.il/books?id=9O4RAQAAIAAJ&lpg=PP1&hl=iw&pg=PP1#v=onepage&q&f=false תולדות החבי"ף]**, ירושלים: הוצאת הלוים, תשנ"ט
*הרב שמואל אלטלף, **הרב חיים פלאג’י זצ"ל חייו ופועלו: הרב הכולל ליהדות איזמיר - טורקיה**, קובץ הציונות הדתית ג, תשסא עמ' 308–325.
*במבוא לספר ברכת מועדיך לחיים הוצאת "שובי נפשי" ירושלים
*במבוא לתחילת ספר **תפארת אברהם** (ליקוטים על הגדש"פ מתורת ר' אברהם פלאג'י).
*דוד אברהם, **מפיו אנו חיים: תולדות רבינו חיים פלאג'י זצוק"ל כתובים בידי עצמו**, ירושלים: מכון ירושלים (אור המזרח), תשע"ד.
*ישראל יצחק חסידה, **רבי חיים פאלאג'י וספריו**, ירושלים: הוצאת מוקירי מרן החבי״ף, תשכ״ח.
* רבי חיים פאלאג'י השני, שמעון וענונו, **אנציקלופדיה לחכמי טורקיה**, עמ' 253, באתר אוצר החוכמה
* חלומות במשנתו - דף מקורות באתר 'ספריא'.

## קישורים חיצוניים

* קישורים לספריו באתר היברו בוקס נמצאים ברשימת הספרים למעלה
* 
* ערך רבי חיים פלאג'י באתר "ובחרת בחיים"
* ערך רבי חיים פלאג'י באתר אנציקלופדיית דעת
* רבי חיים פלאג'י באתר אהלי צדיקים
* Yaron Ben Naeh Pallache, Ḥayyim in Encyclopedia of Jews in the Islamic World Online, Brill.
* 
* 
* 
* סדר הלימוד לעת הרעש (רעידת אדמה) שתיקן הרב חיים פאלאג'י.

## הערות שוליים

קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:משפחת חזן
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:נושאי משרת חכם באשי
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:פרשני המדרש
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:פרשני שולחן ערוך
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:מפרשי פרקי דרבי אליעזר
קטגוריה:ישיבת בית יעקב רבי (איזמיר)
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1869