פסטה

ממוזער|שמאל|300px|פסטה המכונה '''פנה''' (''penne'') ברוטב עגבניות
שמאל|ממוזער|250px|מכונה להכנת פסטה
שמאל|ממוזער|250px|צורות שונות של אטריות פסטה המתאימות לרטבים מסוגים שונים
ממוזער|הכנת פסטה
**פסטה** (באיטלקית: **Pasta**; מילולית: בצק) הוא שם מקובל בעברית למאכל איטלקי העשוי מקמח, מים ולעיתים גם ביצים. פסטה איכותית מיוצרת לרוב מקמח סולת מחיטה קשה (דורום). הפסטה מבושלת במים מומלחים או באפיה, ומוגשת לרוב עם רוטב. הפסטה מגיעה בצורות שונות דוגמת אטריות עבות או דקות, דפי לזניה, כיסונים (לדוגמה רביולי) ועוד.

פירוש השם פסטה באיטלקית הוא בצק.

פסטה ניתן לחלק לשתי קטגוריות רחבות: פסטה יבשה (pasta secca) ופסטה טרייה (pasta fresca). על פי רוב, בפסטה טרייה ביצים הן מקור הרכיב הנוזלי.

פסטה יבשה מיוצרת בדרך כלל באופן תעשייתי ועוברת תהליך ייבוש ארוך על מנת להקנות לה חיי מדף ארוכים.

פסטה טרייה נשמרת בצינון או בהקפאה כיוון שהיא אינה עוברת תהליך ייבוש, וזמן הבישול שלה קצר יותר הודות לעובדה זו. רביולי, טורטליני וכיסוני פסטה אחרים נעשים ללא יבוש כיוון שהם ממולאים במילויים (גבינות, תרד, בשר וכדומה) שלא ניתן לייבש. באופן מסורתי פסטה טרייה מיוצרת ביד, לפעמים בסיוע של מכונות פשוטות, אבל כיום סוגים רבים של פסטה טרייה מיוצרים באופן תעשייתי על ידי מכונות, ומוצרים רבים זמינים באופן נרחב בחנויות.

צורות פסטה מסוימות מוכנות באופן מסורתי מבצק ביצים (למשל פטוצ'יני) וצורות פסטה אחרות מוכנות באופן מסורתי כפסטה יבשה (למשל פנה).

מאכלים דומים התפתחו בכל רחבי העולם והוכנו בצורות שונות במטבח האיטלקי, במטבח הסיני והיפני בפרט ובמטבח האסייתי בכלל.
ממוזער
## שוק הפסטה בישראל
הצריכה הממוצעת לנפש בישראל נאמדת על פי ההערכות בכ-5 ק"ג פסטה בשנה, נתון נמוך לעומת הצריכה הממוצעת לנפש באיטליה הנאמדת בכ-29 ק"ג פסטה בשנה, ו-15 ק"ג בארצות הברית. שוק הפסטה בישראל מגלגל כ-680 מיליון ש"ח בשנה. צריכת הפסטה בעולם עומדת על 6 ק"ג בשנה בממוצע לאדם.

## היסטוריה

העדויות האירופאיות הראשונות לייצור פסטה מצויות בציורי קיר אטרוסקים מהמאה הרביעית לפני הספירה. איטריות ארוכות עם עובש שנוצרו בסין בשנת 2000 לפני הספירה ונשמרו בתוך כד חרס עתיק התגלו באזור ליד לאג'יה שבאזור הואנג הא שבמערב סין. הכד כוסה במהלך שיטפון בבוץ ונשמר חתום בתוך הבוץ עד שרעידת אדמה גילתה את האתר בשנים האחרונות. האטריות העתיקות הגיעו לאורך של חצי מטר והיו בקוטר של שלושה מילימטרים.

כלים לצורך ייצור פסטה התגלו בחורבות פומפי, וככל הנראה מדובר היה בכלים שהגיעו לאיטליה מסין דרך דרך המשי. האיטלקים שדרגו את האטריות ובזה חתמו את חותמם ושייכו את הפסטה באופן רשמי למטבחם. משם קהילת אמריקאים הכירה לארצות הברית את הפסטה והוקמו מסעדות ברחבי אמריקה. כך הפסטה התפשטה ברחבי העולם.

תומאס ג'פרסון הביא את המכונה הראשונה לייצור מקרוני לארצות הברית בשנת 1789 בשובו מתפקידו כשגריר ארצות הברית בצרפת. הייצור התעשייתי הראשון של פסטה באמריקה היה במפעלו של אנטואן זרגה - צרפתי ממוצא איטלקי שפתח מפעל לייצור פסטה בברוקלין שבניו יורק בשנת 1848.

## שימושים קולינריים
באיטליה, פסטה לרוב מוגשת עם רוטב, ומנת פסטה מתאימה בין צורות הפסטה לרוטב. תכונות הפסטה משתנות מצורה לצורה וגורמת לכך שצורות מסוימות צוותו באופן מסורתי לרטבים מסוימים לפי התאמת התכונות האלה: הבצק ממנו הפסטה מוכנה, האם הפסטה ארוכה או קצרה, האם יש בה שקעים שיוכלו להחזיק ירקות ועוד.

הדרך הטובה ביותר לאפיין את המטבח האיטלקי היא לפי המחוזות השונים שבאיטליה ולמרות זאת, באופן כללי ניתן לומר שבדרום איטליה נפוץ יותר השימוש בשמן זית, שום, עגבניות, עשבי תיבול (כמו בזיליקום ונענע), גבינת ריקוטה, דגים וירקות ובצפון איטליה נפוץ יותר השימוש בחמאה ושמנת. חומרי הגלם הנגישים בדרום איטליה שונים מאלה הנגישים בצפון איטליה בהתאם לאקלים השונה והמאפיינים הגאוגרפיים (למשל: הרים גבוהים, קרבה לים או לאגם), ואלה גרמו לשוני שבין המטבחים האלה. בנוסף לכך, פסטת ביצים טרייה (פסטה המוכנה מביצים ומקמח חיטה רך, כלומר, עם כמות גלוטן יחסי נמוכה) יותר נפוצה במטבחים שבצפון איטליה.

לרוב הפסטה מבושלת במים רותחים ומומלחים ולאחר מכן מעורבבת עם הרוטב ועם מעט ממי בישול הפסטה העשירים בעמילן מבישול הפסטה, שמעבים את הרוטב ומחברים אותו אל הפסטה, אך צורות הכנה נוספות של פסטה הן פסטה בתנור (לפני האפייה, לעיתים הפסטה מבושלת במים רותחים ומלוחים אך לעיתים מתבשלת במהלך האפייה מהרוטב), או pasta al forno באיטלקית וטיגון.

### בישול
הצורה הנפוצה ביותר להכנת פסטה היא הרתחה והרבה ממנות הפסטה האיטלקיות מבוססות על פסטה מורתחת. כמה ציוותים מסורתיים הם ספגטי קאצ'ו א פפה (רומא, לאציו), ספגטי עם שמן זית ושום, טאליאטלה עם ראגו בולונזי(בולוניה, אמיליה-רומאניה), טרנטה או טרופי עם פסטו ג'נובזי ולפעמים גם תפוח אדמה ושעועית ירוקה (ג'נובה, ליגוריה) ופנה אל'ארביאטה (לאציו). באופן כללי, באיטליה נוהגים לשדך צורות קצרות לרטבים עם חתיכות של ירקות, פסטה יבשה וארוכה כמו ספגטי לרטבים חלקים יותר ופסטה ביצים לרטבים בשריים. רוטב אמטריצ'אנה ורוטב ארביאטה הם בין הרוטבים הנפוצים לפסטה.

יש גם מנות שבהן הפסטה מוגשת במרק במקום ברוטב, למשל: טורטליני אין ברודו (Tortellini in brodo, בולוניה, אמיליה-רומאניה: כיסוני בצק ביצים הממולאים בבשר חזיר ופרמיג'אנו ומוגשים בתוך ציר בקר ועוף), פסטלי (פסטה מאמיליה-רומאניה המוכנה מפירורי לחם, ביצים, אגוז מוסקט, פרמג'יאנו ולעיתים גרידת לימון) בציר (עוף, בקר ולעיתים דגים) ופסטה א פג'ולי (pasta e fagioli - פסטה ושעועית בתרגום ישיר: מרק שעועית עם פסטה).

מחוץ לאיטליה פותחו מנות פסטה לא איטלקיות (ששמן לרוב מבוסס על מנה איטלקית קיימת) שהפכו לפופולריות ברחבי העולם כמו פטוצ'יני אלפרדו אמריקאי עם רוטב של שום, שמנת, חמאה, עשבי תיבול, גבינות ולעיתים גם מאכלי ים או בשר עוף (לעומת הפטוצ'ינה אלאלפרדו מרומא עם חמאה ופרמג'יאנו) ספגטי בולונז (רוטב בשר המוכן בהשראת ראגו בולונזי אך עם שינויים ומוגש עם ספגטי, לעומת רוטב ראגו בולונזי מסורתי המוגש עם טאליאטלה ביצים), ספגטי עם קציצות ועוד.

### פסטה בתנור
צורה נפוצה נוספת להכנת פסטה היא אפייה. לרוב הפסטה עוברת בישול חלקי בהרתחה ואז מעורבבת או מסודרת בשכבות עם רוטב ומסיימת את הבישול באפייה בתנור. הקנלוני ועלי הלזניה הן צורות פסטה שבאופן מסורתי מוכנות רק באפייה בתנור. צורת פסטה נוספת ופחות פופולרית שמיועדת למילוי ואפייה היא קונקיליוני: פסטה בצורת קונכייה גדולה המורתחת במים, ממולאת, מסודרת בתבנית עם רוטב ונאפית בתנור.

הקנלוני ממולא באופן מסורתי בריקוטה ותרד או בבשר ונאפה עם רוטב עגבניות או רוטב בשמלה.

דוגמאות ללזניה מסורתית באיטליה:
* **לזניה בולונז (ית)** עם ראגו מבולוניה, רוטב בשמלה וגבינת פרמג'יאנו. באופן מסורתי עלי הלזניה מוכנים מבצק תרד: בצק ביצים המכיל תרד שצובע אותו בירוק.
* **לזניה [[נאפולי]]טנית** עם עלי לזניה מבצק ביצים, רוטב ראגו נפוליטני, קציצות בקר, נקניק, ריקוטה, פרמג'יאנו ופקורינו רומאנו.
* **לזניה אל פסטו** מג'נובה המכילה עלי לזניה מבצק ביצים או בצק תרד, רוטב פסטו בזיליקום ג'נובזי, רוטב בשמלה, תפוח אדמה, שעועית ירוקה ופרמג'יאנו.

חלק ממנות הפסטה האפויות מוכנות עם צורות פסטה שלא מיועדות לאפייה בלבד. במנות אלה הפסטה מעורבבת עם רוטב עגבניות או רוטב בשמלה ותוספות: לרוב גבינות (מוצרלה, ריקוטה ו/או פרמג'יאנו) ובשר (קציצות או נקניקי חזיר) ולעיתים ירקות. מנה מסורתית אחת היא פסטה אלה סורנטינה, מנה שהיא וריאציה על מנת ניוקי מסורתית מקמפניה המכילה ניוקי, רוטב עגבניות ומוצרלה. במנת הפסטה הניוקי מתחלף בפסטה, לרוב פסטה קצרה.

מחוץ לאיטליה פותחו מנות פסטה אפויות לא איטלקיות. בצרפת ובמטבחים ערביים יש מנות פסטה שונות הנקראות גראטן פסטה (בצרפתית: פסטה בתנור). הגרסה הצרפתית עם רוטב בשאמל והגרסה הערבית עם ביצים וגבינה מלוחה מגוררת. באנגליה ובארצות הברית פותחה מנה שהפכה פופולרית ברחבי כל העולם: מקרוני עם גבינה. זו מנת פסטה חלולה וקצרה עם רוטב גבינה המבוסס רביכה או חלב ושמנת (לעיתים חלב מאודה) ותערובת גבינות המכילה צ'דר. לעיתים מוסיפים לרוטב תבלינים, ירקות, דגים, בשר ומאכלי ים. המנה לא תמיד נאפית בתנור אך זו הצורה המסורתית.

### טיגון
יש מנות איטלקיות מסורתיות המטגנות פסטה מבושלת, כמו הפריטטה הנפוליטנית: חביתה המכילה פסטה מבושלת, ביצים וגבינות (ולעיתים בשר וירקות) ומטוגנת כפריטטה.

## צורות פסטה
ממוזער
ממוזער|פסטה בצורות שונות בעיר אשדוד

פסטה מיוצרת בצורות שונות. פסטה בצורת חוטים (לדוגמה: ספגטי וורמיצ'לי) פסטה בצורות רצועות (פטוצ'יני ולינגוויני), פסטה בצורות של צינורות (פנה), בצורת שטיחים (לזניה), בצורות סלילים (חונקי כמרים), פסטה ממולאת (רביולי) ועוד צורות רבות, כאשר לכל אחת יש שם נפרד.

פסטות דקות באופן מיוחד מתבשלות מהר יותר ובזמן הבישול של פסטות עבות יותר, קל יותר לשלוט ולהביא אותן למצב הרצוי של "אל דנטה" (לא מבושל מדי ולא מבושל פחות מדי). חלק מצורות הפסטה נועדו לעשות מניפולציה עם מידת הבישול של כל אטרייה. אולם, מרבית הצורות השונות של הפסטה נועדו כדי להתאים אותה לרטבים מסוגים שונים. דוגמאות: עבור רוטב שמכיל הרבה בשר, שמתקשה להתערבב עם הפסטה, יש להכין פסטה בצורת צדפים, שהאטריות שבה יחפנו אותו. עבור רוטב על בסיס עגבניות צריך פסטה שלאטריות שבה יש שטח פנים גדול יותר מאלה המתאימות לרוטב שמנוני, שנדבק בקלות לאטריות.
***[[ספגטי]]** (*[[:it:Spaghetti|spaghetti]]*) - אטריות מוכרות מאוד, עד כדי כך שרבים מייחסים בטעות את שמן לכל סוגי הפסטה.
***[[ספגטיני]] ו[[פדליני]]** (*spaghettini, fedalini*) - גרסאות דקות של ספגטי. נאכלות לרוב עם רטבים פשוטים, כמו שמן זית ושום, או רוטב חמאה וגבינה.
***[[לינגוויני]]** (*linguini*) - אטריות ארוכות שטוחות וסגלגלות מעט. בעלות מרקם חלק.
***[[טליאטלה]] ו[[פטוצ'יני]]** (*tagliatelle, fettuccine*) - אטריות רחבות, ארוכות, ושטוחות, שמוגשות לרוב עם רוטב חמאה וגבינה, או רוטב הראגו הקלאסי. בדרך כלל, פטוצ'יני הן אטריות ביצים טריות, בעוד שאת הטאלייטלה ניתן למצוא טריות או יבשות. מקור השם טאלייטלה בצפון איטליה, השם פטוצ'יני מקורו ברומא, ושני הסוגים הם הקלים ביותר להכנה בבית.
***[[פפרדלה]]** (*pappardelle*) - רחבות יותר מהפטוצ'יני והטאלייטלה ומתאימות לרטבים עשירים ובשריים.
***[[מקרוני]]** (*maccheroni*) - הגרסה החלולה של ספגטי, נפוצה במנות ילדים. לעיתים, גם הוא משמש ככינוי לכל סוגי הפסטה בדומה לספגטי. גרסה עבה עוד יותר מכונה **[[בוקטיני]]** (*bucatini*), בסיציליה נפוץ דגם מסוג בוזיאטה. גרסה נוספת היא דיטאליני.
***[[לזניה]]** (*lasagne*) - אטריות רחבות ושטוחות, המשמשות כמעט רק כשכבות בצק בקדירות בעלות שם זהה, שהוכנו במקור עם רוטבי ראגו ובשאמל. ניתן להכין לזניה מאטריות טריות או יבשות. בדרך כלל, את האטריות היבשות יש לבשל במים רותחים לפני הכנת הלזניה. האטריות הטריות אינן מצריכות בישול אם הרוטב נוזלי דיו. כיום מכינים לזניה עם מגוון רטבים, בתוספת רוטב בשאמל.
***[[קנלוני]]** *(cannelloni)* - צינורות חלולים גדולים שנהוג למלא ולאפות בתנור, בדומה ללזניה.
*גם ניוקי נחשב לעיתים כסוג של פסטה, אם כי הכנתו שונה במקצת והוא לרוב עשוי מתפוחי אדמה.
* **[[קונצ'ילי]]** (*conchiglie*) - אטריות הדומות בצורתן לקונכייה. מותאמות לחפינת רוטב עם גושים.
* **[[פוזילי]]** (*fusilli*) - אטריות בצורת בורג, בעלות שטח פנים גדול. (כינוי עממי נפוץ בישראל הוא "פסטה ביסלי" על שם החטיף ״ביסלי גריל״ שעשוי מפוזילי מוקשה).
** פוזילי תלת צבעי - מתאים לרטבים שאין להם טעם דומיננטי. שליש מהאטריות בו בעלות טעם טבעי, שליש מכילות גזר ושליש מכילות תרד.
* **רדיאטורי** (r*adiatori)* - דומה לפוזילי, אבל הבסיס עבה יותר והסלילים דקים וצפופים יותר מה שמקנה לאטריות מראה של תנור רדיאטור (ומכאן השם).
* **[[פרפלה]]** (*farfalle*. גם "פסטה פרפרים" או "עניבות פרפר") - אטריות שלמים קל יותר להגיע אל קצותיהן מאשר אל מרכזן, כך שהקצה רך והמרכז נותר "אל דנטה".
* **[[פנה]]** *(penne)* - פסטה בצורת צינורות קצרים, חלולים ורחבים, החתוכים באלכסון. מקובל לאכול "אל דנטה" מתאימה לרטבים סמיכים. הצורה המחודדת של קצוות הצינור מזכירה חוד של עט נוצה, ומכאן השם.
* **נודלס** - פסטה ארוכה ועבה אשר מקורה במטבח הסיני. נהוג לבשלה עם ירקות מוקפצים.
* נוקידס ורשצ'ה - סוג פסטה טריפוליטאי מקמח וסולת, בצורה כדורים קטנים או אורז המזכיר ניוקי.
* **[[פתיתים]]** - גרגירי פסטה קטנים ואפויים אשר הומצאו בישראל בתקופת הצנע.
* **[[פיצ'י (פסטה)|פיצ'י]]** (*pici)* - פסטה עבה
* **[[רוטלה]]** (*Rotelle)* - פסטה אשר צורתה דומה לגלגל עם חישורים.
* **וזוביו** (בישראל נמכרת בשם **וזוביטו**) - פסטה דומה לפסטת "חונקי כמרים", אבל שם רצועות הפסטה מעוצבות בצורת חולץ פקקים (או שכבות לבה של הר געש, ומכאן השם - ע"ש הר הגעש וזוב). הגיעה מקמפניה.
* **[[פסטה אלה נורמה]]** ו-**[[פסטה קון לה סרדה]]**- נפוצות בסיציליה.
* **[[צינוריות (פסטה)|צינוריות]]** - פסטה בצורת קונכייה.
* **[[מפלדינה]]** - פסטה בצורת סרט.
* **[[פסטה מוליקטה]]** - נפוצה בדרום איטליה

תמונה:Pastasorten2.JPG|סוגי פסטה מוארכים
תמונה:Pastasorten3.JPG|סוגי פסטה מוארכים מאוד ודקים מאוד שמתאימים למרק
תמונה:Pastasorten4.JPG|חתך רוחב בסוגי פסטה שונים


## כשרות הפסטה
בשל פשטות רכיביה של הפסטה, ישנם פוסקים הסוברים שניתן לרכוש את רובם מוצרי הפסטה הטרייה והיבשה ללא מילוי ברוב מדינות העולם גם אם אין עליהם השגחה, ויש שסייגו היתר זה לאיטליה בלבד. מנגד, פוסקים רבים העירו על בעיות שונות שיכולות להיווצר, כגון: תוספת של ביצים מופרות או חומרים משמרים הדורשים הכשר, אי ניפוי קמח ואי הפרשת חלה. ישנם פסטות הצבועות בדיו המופק מדיונון ואינן כשרות. פסטות ישנות במיוחד עלולות להיות נגועות בכנימות או בעש ועל כן יש להתבונן על שלמות האריזה והמוצר לפני צריכתו, ולכן מצריכים הכשר גם על פסטה ללא מילוי.

## לקריאה נוספת
***ספר הפסטה הגדול**, בת' אילון, הוצאת מודן, 1994
## קישורים חיצוניים

* צורות פסטה - מדריך מאויר
*Pasta Grannies - אתר וערוץ יוטיוב מאת ויקי בניסון, שמתעדת בהסרטה ובכתיבה מתכונים של בשלניות איטלקיות (נונות) ברחבי איטליה והעולם
* מתכוני פסטה (עברית)
* בואו נדבר על פסטה
* מתכוני פסטה מאתר אכול ושאטו
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:מאכלים לאומיים