open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סיום עילם

**סיום עילם** (או בשמו הנוסף: **תוצאת יעד סופית**) היא דרך לקביעת המנצח במשחקי ספורט, שנוסתה לראשונה במשחק הכדורסל.

בניגוד לחוקת הכדורסל המסורתית, שבה תוצאת המשחק נקבעת אחרי 4 רבעים שווים באורכם, ב"סיום עילם" החוק שונה מעט, כך שהקבוצות משחקות 3 רבעים שווים באורכם, ובסוף הרבע השלישי נקבעת "תוצאת יעד".
הרבע הרביעי משוחק ללא הגבלת זמן, עד להגעת הקבוצה הראשונה לתוצאת היעד, והיא המנצחת במשחק כולו.
תוצאת היעד מוגדרת כ"מרחק מהנקודות של הקבוצה המובילה".
לדוגמה - נניח שבטורניר מסוים מרחק היעד מוגדר כ "9". אזי, במשחק שמשוחק בטורניר, אם בסוף הרבע השלישי התוצאה היא 88:83, אז תוצאת היעד נקבעת "97" (88+9), ולכן הקבוצה הראשונה שתגיע ל-97, תנצח.

"שיטת עילם" הוצעה לראשונה על ידי פרופסור ניק עילם, פרופסור לספורט מאוניברסיטת בול.
עילם סיפר כי חש מתוסכל מהמצב הנוכחי בכדורסל.
בשיטה הנפוצה, כאשר קבוצה מובילה בפער גדול, נאבד העניין במשחק והצופים רק מחכים שהזמן יעבור עד הסיום, ומצד שני, כאשר הפער קטן לטובת קבוצה מסוימת, הקבוצה היריבה מנסה לעשות עבירות כל הזמן כדי לעצור את שעון המשחק. מצב זה יוצר משחק סטטי ולא נעים לצפייה.
שיטת עילם פותרת את 2 הבעיות, מכיוון ששעון המשחק מכובה ברבע האחרון.

## שימוש בשיטה
השימוש הרשמי הראשון בשיטה, החל בשנת 2017 בטורניר כדורסל שנתי שנקרא The Basketball Tournament. בתחילה הוא שימש רק בחלק מהמשחקים, והחל מ-2018 ועד היום, החוק הוחל על כלל המשחקים בטורניר (כאשר "מרחק היעד" משתנה במהלך השנים).
לתודעה פרץ החוק בשנת 2020,כאשר ליגת ה-NBA החלה להשתמש בו במשחק ה-Allstar השנתי.
"מרחק היעד" הראשון שנקבע הוא "24", לזכרו של קובי בראיינט (שמספר גופייתו היה 24) שנהרג חודש לפני בהתרסקות מסוק. השינוי התקבל בעין יפה בעיני האוהדים, ולכן הוחלט להמשיך איתו באופן קבוע במשחקי האולסטאר.

בעקבות ההצלחה במשחקי האולסטאר, החליטו ליגות נוספות כגון ליגת העל הקנדית בכדורסל, וה-G League (ליגת הפיתוח של ה-NBA) לאמץ את השינוי גם כן.
כאמור, השיטה משמשת בעיקר בכדורסל, אך בשנת 2023, החליטו מארגני The Basketball Tournament הנזכר למעלה, לייסד טורניר כדורגל - The Soccer Tournament, שבו השתמשו גם כן ב"סיום עילם".

קטגוריה:כדורסל
אלפרדו סטיבנס

**אלפרדו הוראסיו סטיבנס פרנסיס** (בספרדית: **Alfredo Horacio Stephens Francis**; נולד ב-25 בדצמבר 1994 בפנמה סיטי שבפנמה) הוא כדורגלן פנמי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת עירוני קריית שמונה ובנבחרת פנמה.

## קריירת מועדונים
סטיבנס שיחק בקבוצות ריו אבאחו, פלאסה אמדור, צ'ורייו ואינדפנדיינטה דה לה צ'וררה מליגת העל הפנמית, דונאיסקה סטרדה מליגת העל הסלובקית, ק.ד. סנטה קלרה מליגת העל הפורטוגלית, ארגואה ואקדמיה פוארטו קביו מליגת העל הוונצואלית ו-9 דה אוקטוברה מליגת העל האקוודורית.

ב-31 ביולי 2023 חתם סטיבנס על חוזה לעונה אחת בעירוני קריית שמונה מהליגה הלאומית.

## קריירה בינלאומית
ב-20 במאי 2012 ערך סטיבנס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פנמה, בניצחון 2-0 על נבחרת גיאנה במשחק ידידות.

סטיבנס היה חלק מסגל נבחרת פנמה לטורניר גביע הזהב 2015, וערך שתי הופעות בטורניר, בו סיימה נבחרתו במקום השלישי.

ב-24 באוקטובר 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 5-0 על נבחרת גרנדה במשחק ידידות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים פנמים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פנמים
קטגוריה:כדורגלני דאק 1904 דונאיסקה סטרדה
קטגוריה:כדורגלני סנטה קלרה
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פנמה
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2015
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים זרים בוונצואלה
קטגוריה:ספורטאים זרים באקוודור
קטגוריה:ספורטאים פנמים בישראל
קטגוריה:פנמים שנולדו ב-1994
לואיז ריינר (ציירת)

**לואיז ריינר**, באנגלית: **Louise Rayner** (21 ביוני 1832 – 8 באוקטובר 1924) הייתה אמנית בריטית בצבעי מים.

## ביוגרפיה
ריינר נולד במאטלוק באת' שבדרבישייר. הוריה סמואל ריינר ואן ריינר (לבית מנסר) היו שניהם אמנים ידועים, סמואל התקבל לתערוכה באקדמיה המלכותית כשהיה בן 15. ארבע מאחיותיה של לואיז - אן ("ננסי"), מרגרט, רוז ופרנסס - ואחיה ריצ'רד היו גם אמנים. אחותה הבכורה אן אינגרם ריינר (ננסי) הציגה באגודת הציירים בצבעי מים ושלוש פעמים באקדמיה המלכותית. המשפחה התגוררה במאטלוק באת' ובדרבי עד 1842 כאשר עברו ללונדון.
ממוזער|רחוב בקיימברידג'

### יצירה
ריינר למדה ציור מגיל חמש עשרה, בהתחלה עם אביה ואחר כך עם אמנים חברים של המשפחה כמו ג'ורג' קטרמול, אדמונד נימן, דייוויד רוברטס ופרנק סטון. עבודתה הראשונה שהוצגה, ציור שמן בשם "מבט פנים בקפלה של האדון", הוצגה באקדמיה המלכותית ב-1852, הראשון בסדרת ציורי שמן שלה.

מ-1860 היה המדיום המועדף שלה צבעי מים, שאותו הציגה במשך למעלה מ-50 שנה באמצעות אגודות שונות, כגון האגודה של נשים אמניות, האקדמיה המלכותית, החברה המלכותית לצבעי מים והאגודה המלכותית של האמנים הבריטיים.

### צ'סטר
היא התגוררה בצ'סטר במחוז צ'שייר, וגם טיילה רבות וציירה נופים בריטיים, במהלך תקופות הקיץ בשנות ה-70 וה-1880. ציוריה האופייניים הם סצנות רחוב מפורטות וציוריות המאוכלסות בדמויות, המציגות את אופי "העולם הישן" של עיירות וערים בריטיות בתקופה הוויקטוריאנית. ציוריה פופולריים מאוד כיום כהדפסים וכן על פאזלים.
ממוזער|איירונגט, 1865
בסביבות 1910 היא עברה עם אחותה לטנברידג' וולס, ואחר כך לסנט לאונרדס, שם נפטרה ב-8 באוקטובר 1924, בגיל 92.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1832
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1832
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1924
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1924
ג'וזפין צ'פלין

**ג'וזפין האנה צ'פלין** (באנגלית: **Josephine Hannah Chaplin**; 28 במרץ 1949 – 13 ביולי 2023) הייתה שחקנית אמריקאית-צרפתייה.

## ביוגרפיה
ג'וזפין צ'פלין נולדה ב-28 במרץ 1949 בסנטה מוניקה, קליפורניה, ארצות הברית לקולנוען צ'ארלי צ'פלין ואשתו הרביעית, אונה אוניל. היא הייתה השישית מ-11 ילדיו של צ'פלין. הוריה התחתנו ב-1942 כשאמה הייתה בת 18 ואביה בן 53 ונולדו להם 8 ילדים.

הופעתה הראשונה הייתה בגיל 3 בסרטו של אביה, "אורות הבמה" ב-1952 כילדה בסצנת הפתיחה. בסרט הופיעו גם אחותה ג'רלדין צ'פלין ואחיה מייקל צ'פלין. ב-1967 שיחקה בסרט "הרוזנת מהונג קונג" גם הוא של צ'ארלי צ'פלין.

רוב הקריירה שלה השתתפה צ'פלין בסרטים וסדרות טלוויזיה בצרפתית ובגרמנית.

ב-1972 שיחקה בסרטו של יהודה בארקן "הבריחה אל השמש" בתפקיד נינה קפלן. הסרט, בכיכובם של לורנס הארווי, ג'ק הוקינס וגילה אלמגור, צולם בגרמניה. באותה שנה שיחקה בסרט "מעשיות קנטרברי" של פייר פאולו פאזוליני כמאי, אשתו הנואפת של סר ג'ניוארי הזקן.

ב-1976 שיחקה בסרט הגרמני "ג'ק המרטש" (אנ') בו כיכבה יחד עם קלאוס קינסקי.

לאחר מותו של אביה ב-1977 ניהלה את המשרד המשפחתי ואת עזבונו בפריז, צרפת.

ב-1984 שיחקה בדרמה הקנדית "נער המפרץ", יחד עם קיפר סאת'רלנד. ב-1988 שיחקה כהאדלי ריצ'רדסון, אשתו של המינגוויי, לצד סטייסי קיץ' שגילם את ארנסט המינגוויי, במיני סדרת הטלוויזיה הגרמנית "המינגוויי".

### חיים אישיים ומותה
בין 1969 ל-1977 צ'פלין הייתה נשואה לאיש העסקים היווני ניקולס סיסטובאריס; לזוג נולד בן אחד, צ'רלי. השניים התגרשו.

מ-1977 חיה עם השחקן הצרפתי מוריס רונה, עד מותו ב-1983. לשניים נולד בן אחד, ז'וליאן רונה.

ב-1989 צ'פלין נישאה לארכאולוג הצרפתי ז'אן קלוד גרדין. לשניים נולד בן אחד, ארתור. הם נשארו נשואים עד מותו של גרדין ב-2013.

צ'פלין נפטרה בפריז, צרפת ב-13 ביולי 2023, בגיל 74.

## פילמוגרפיה
* אורות הבמה (1952)  בתור הילדה בסצנת הפתיחה (ללא קרדיט)
* הרוזנת מהונג קונג (1967) 
* מעשיות קנטרברי (1972) 
* הבריחה אל השמש (1972) 
* L'Odeur des fauves (1972)
* Les Quatre Charlots mousquetaires (1974)
* זהו, קרדינל! (1974)
* Nuits Rouges (1974) 
* דוקטור פרנסואז גיילנד (1976)
* הפסגות של זלנגורה (1976)
* ג'ק המרטש (1976) 
* À l'ombre d'un été (1976)
* נער המפרץ (1984) 
* Poulet au vinaigre (1985).
* צירופי מקרים (1986)
* Downtown Heat (1994)

## קישורים חיצוניים

* ג'וזפין צ'פלין ב National Portrait Gallery, London
* ג'וזפין צ'פלין במגזין לייף - 1956

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אירי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אנגלי
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1949
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1949
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2023
Deja Vu (שיר של נועה קירל)

"**Deja Vu**" (בעברית: "**[[דז'ה וו]]**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נועה קירל. את השיר הוציאה ב-31 ביולי 2023 לאור חברת התקליטים NMC, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

## רקע
ב-23 במאי 2023, כשבוע לאחר גמר אירוויזיון 2023, שם הגיעה קירל למקום השלישי עם "Unicorn", פרסם היוצר רון ביטון בחשבון הטיקטוק שלו סרטון בו הוא שואל את הזמרת מדוע היא ויתרה על השיר שהגיש עבורה לתחרות. למחרת חשף העיתונאי גיל משעלי מ-"Mako" כי שמו הוא "Deja Vu". לפי דבריו, הוא היה עתיד לצאת לאור כסינגל העוקב של קירל לאחר "Unicorn", אולם הוצאתו נדחתה עקב פרסומו של "פרובוקטיבית". ב-7 ביוני החלו העבודות על צילומי הווידאו קליפ הרשמי של "Deja Vu" בבימויו של רומן בוצ'אצקי, שעבד עמה בעברה עבור הקליפים של "פאוץ'" ו"פנתרה". את החסות לצילומיו נתנה חברת הרכבים פיג'ו. זהו הקליפ השני של קירל הממון על ידה לאחר "Gone".

## ניתוח מוזיקלי
"Deja Vu" מתחיל במקצב המושפע מסגנון ההיפ הופ בדומה לנעשה ב"פאוץ'". עם זאת, הוא הופך במהירות לדאנס קצבי ומהיר, שלטענת מגזין "Mako" מזכיר קלאסיקות אלקטרוניות, דוגמת שיריהם של פיית'לס. קירל פונה לאהובה לשעבר ואומרת: "למה זה מרגיש כמו דז'ה וו? אתה לבד, אני עם ההוא". בהמשך השיר מרמזת קירל על בגידה שנעשתה מצדו של בן-זוגה: "איך היית איתה על המיטה, זו שאני קניתי. יש עקבות, יש ראיות אבל אנ'לא שופטת".

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר בוים על ידי רומן בוצ'אצקי. המוטיב המרכזי בו הוא זמן, והוא מחולק לשלושה חלקים עיקריים: העבר, ההווה והעתיד. בנוסף, ישנה התייחסות ללופ האין-סופי בו קירל נמצאת הן בחייה האישיים והן כדמות ציבורית. כל עולמותיה נפגשים זה בזה בממדים שונים, ומוצגות דמויות שונות של קירל כאנלוגיה למערכות היחסים שלה לאורך השנים: פעם אחת היא כלואה בתוך צג טלוויזיה, ובסצנה אחרת היא מוצגת כאישה "רגילה", שלובשת חולצה פשוטה ללא עיטורים או סגנון עיצובי מיוחד. הזליגה בין עולמותיה באה לידי ביטוי כשהיא נוהגת ברכבה במהירות. על לוחית הרישוי של הרכב כתוב התאריך של הופעתה השנייה בפארק הירקון, ואילו המספרים המופיעים על הקלטות בחלק מסצנות הקליפ מייצגים את המילים עבר, הווה ועתיד בגימטריה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי נועה קירל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איתי שמעוני
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נועה קירל
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
Blue & Grey

"**Blue & Grey**" (בעברית: "**כחול ואפור**") הוא שיר של להקת הבנים הדרום-קוריאנית BTS, שפורסם ב-20 בנובמבר 2020 באלבום האולפן *[[Be (אלבום)|Be]]*.

## כתיבה והפקה
"Blue & Grey" נכתב על ידי חברי הלהקה V, שוגה, RM וג'יי-הופ במשותף עם אמנים נוספים, והופק על ידי V, פארק ג'י-סו, היס נויז ואחרים. השיר נועד להיכלל במיקסטייפ הסולו של V, אך לבסוף נכלל באלבום האולפן החמישי של הלהקה בשפה הקוריאנית, *Be*.

מבחינה לירית, השיר עוסק בהתמודדות עם דיכאון ובדידות כתוצאה ממגפה. V סיפר שהשיר מבטא את "העצב והדיכאון שבדרך כלל מתבטאים בכחול ואפור".

## קרדיטים
* BTS – שירה ראשית
* V – כתיבת שירים, הפקה
* פארק ג'י-סו - כתיבת שירים, הפקה, גיטרה, פסנתר, כלי מיתר, קלרינט, תופים
* היס נויז - כתיבת שירים, הפקה, תופים, עריכה דיגיטלית
* לוי – כתיבת שירים, הפקה
* RM – כתיבת שירים, עיבוד ראפ, הקלטה
* שוגה – כתיבת שירים, עיבוד ראפ, הקלטה
* ג'יי-הופ – כתיבת שירים, עיבוד ראפ, הקלטה
* מטאפור - כתיבת שירים
* פידוג – עיבוד ווקאלי, הקלטה
* יאנג גא - מיקסינג

## ביקורת וניתוח מוזיקלי
אוגוסט בראון מה"לוס אנג'לס טיימס" כתב ש-"Blue & Grey" הוא "אחד משירי המופת של עידן ה'פנדמיק-פופ'" של מגפת הקורונה, ותיאר אותו כשיר "מלא הרמוניה, אך לא שחצני או משתלט". באתר NBC תואר "Blue & Grey" כשיר פגיע, ש"חוקר את הצד האפל יותר של בדידות וכליאה".

קייט מון ממגזין "טיים" טענה ש-"Blue & Grey" הוא השיר הכי גולמי מבחינה רגשית באלבום. ראיסה ברונר תיארה את השיר כבלדה רכה, פואטית ומופנמת, ושיבחה את האופן שבו הראפרים ג'יי-הופ ושוגה ויסתו את הראפ שלהם כך שיתאים לאופי האיטי והעדין של השיר.

במגזין המוזיקה הבריטי "NME" כתבה ריאן דאלי כי "Blue & Grey" הוא השיר ה"מזעזע" ביותר באלבום. לדבריה, השיר מתאר אי נוחות וקדרות באופן "פגיע באופן מוחץ"; קולותיהם של V ושל ג'ימין "נוטפים רגש נואש", אך לקראת סוף השיר רומז ג'ין שיש אור בקצה המנהרה, במילים "אם, בעתיד הרחוק, אהיה מסוגל לחייך / אגיד לך שעשיתי זאת". אמה סאלטה מ-MTV כתבה שהשילוב של קולות חברי הלהקה, ובפרט קולותיהם של V ושל ג'ימין, עם צלילי הגיטרה האקוסטית, "יעלה למאזינים דמעות בעיניים". לדבריה, השיר מעודד הבעת רגשות בכנות ובפתיחות.

לניקה קרוז מ"האטלנטיק" תיארה את "Blue & Grey" כ"שיר ערש בצבע חצות" שמשקף את הקדרות ואי-הנוחות של חיים בסגר. לדבריה, שילוב השיר עם השירים בעלי האווירה האופטימית יותר באלבום מדגים את היכולת של BTS לשלוט במגוון סגנונות.

אג'ה רומנו מאתר Vox כתבה שהשיר הוא "בלדה שופעת" הדומה לווידוי. לדבריה, "השירה המהממת של BTS" היא המקבילה המלודית לתחושת ASMR; שורת הפתיחה האווירירית של V וג'ונגקוק, ולאחר מכן הראפ הנינוח של ג'יי-הופ ושוגה, "מרגישים כמו מישהו שלוחש לך על הכרית שלך" - תחושה מרגיעה שלדבריה משותפת לכל בלדות הסולו של V. לאחר מכן, הטנור העליז של ג'ימין הופך אותו ל"חבר החביב ושומר הסוד" של המאזינים. רומנו כתבה שהשיר הוא דוגמה למקצוענות של BTS ביצירת אינטימיות בין האמן למאזין, וליישום המיומנות הזו ליצירת "פופ מנחם".
## הצלחה מסחרית
בשבוע הראשון לפרסומו נמכר השיר ביותר מ-69,000 יחידות בארצות הברית, וכך הפך לשיר השני הנמכר ביותר בארצות הברית באותו שבוע - שני רק לסינגל המוביל של האלבום, "Life goes on". באופן גלובלי היה "Blue & Grey" השיר הנמכר ביותר באותו שבוע.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי BTS
קטגוריה:שירים בקוריאנית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'יי-הופ
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שוגה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי RM
קטגוריה:בלדות משנות ה-2020
קטגוריה:בלדות פופ
רובן מוראן

**רובן מוראן** (בספרדית: **Robén Morán**; 6 באוגוסט 1930 – 3 בינואר 1978) היה כדורגלן אורוגוואי, ששיחק בעמדת החלוץ.

## ביוגרפיה
מוראן נולד בשנת 1930 בשכונת ווילה דל סרו שקרובה למרכז הבירה מונטווידאו, למשפחת מהגרים מהעיר חיחון שבספרד. כינויו היה **אל טיזה** ("גיר הלוח"), כנראה בשל מאפייניו הפיזיים. מוראן התחיל את הקריירה בשנת 1948 בקבוצה הקטנה מהאזור ספורטיבו סרו, ושנה אחר כך עבר לקבוצה הגדולה סרו, ששיחקה בליגה האורוגוואית הראשונה. 

את הופעת הבכורה במדי נבחרת אורוגוואי ערך ב-7 באפריל 1949 בניצחון 1–5 על צ'ילה. הוא כבש את השער החמישי במשחק, והיחיד שלו במדיה. מוראן לקח חלק בזכייתה במונדיאל 1950, אם כי שותף רק במרקנאסו המפורסם נגד ברזיל, זאת הודות לפציעתו של ארנסטו וידאל. במשחק זה היה בן 19 ו-344 ימים, מה שהפך אותו לאלוף העולם הצעיר ביותר עד אז.

בנוסף לכך, השתתף גם בקופה אמריקה 1953, וביחד עם מתיאס גונסאלס היו ליחידים שהשתתפו בו מהמרקנאסו. משחקו האחרון במדים הלאומיים הגיע בטורניר זה בניצחון 0–6 על אקוודור, כאשר עלה במחצית השנייה.

על רקע עוני ודיכאון, מוראן נפטר בגיל 47 בלבד, ובכך היה לראשון מבין חבריו לנבחרת אורוגוואי שזכתה במונדיאל שהלך לעולמו. כיום, קיים מצפה בצומת חואן מנדס וחואן אקוסטה שבמונטווידאו, ובו אנדרטה לזכרו של מוראן. שם המצפה בספרדית: *der Espacio Libre Ruben Morán*.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים אורוגוואים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אורוגוואים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אורוגוואי
קטגוריה:כדורגלני דפנסור ספורטינג
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1950
קטגוריה:ילידי 1930
קטגוריה:נפטרים ב-1978
הפועל לב ירושלים

**הפועל לב ירושלים** היא קבוצת כדורסל נשים מהעיר ירושלים. הקבוצה החלה את דרכה ב-2021 בליגה הארצית והשלימה שתי עליות ליגה בשתי עונות. החל מעונת 2023/24 הקבוצה מתמודדת בליגת העל ומארחת את משחקיה הבייתיים בהיכל הספורט מלחה. במרץ 2024 זכתה הקבוצה בגביע המדינה בכדורסל.

## היסטוריה
המועדון הוקם על-ידי הכדורסלנית רבקה רוס וד"ר נטע אבוגוב. רבקה רוס גדלה במיאמי בבית יהודי דתי ליברלי. היא עלתה עם משפחתה לישראל ב-1997 והחלה לשחק כדורסל בגיל 12. היא שיחקה במספר קבוצות בליגת העל כמו מכבי אשדוד, אליצור חולון, אליצור רמלה והפועל ראשון לציון. רוס החלה לפעול במסגרת עמותת PeacePlayers שמטרתה לגשר בין אוכלוסיות שונות באמצעות הכדורסל. במסגרת העמותה אימנה רוס קבוצות ספורט עממיות ששילבו נערות יהודיות דתיות וחילוניות ונערות ערביות.

העמותה הקימה קבוצות כדורסל עממיות וכן קבוצת בוגרות הישגית בשם מ.ל.ה.ש. (משחקות למען השלום) שפועלת במרכז ימק"א בירושלים ומשחקת בליגה הארצית.

רוס שיחקה ואימנה במ.ל.ה.ש. וכאשר ליגות הכדורסל הושבתו בשל התפרצות הקורונה בישראל החלה לתכנן הקמת מועדון שיהיה מכוון יותר להישגיות. רוס חברה לנטע אבוגוב, בעלת תואר שלישי בחינוך מאוניברסיטת תל אביב ולשעבר יושבת ראש מועדון מעיינות/גלבוע אשר בתה שיחקה במסגרת העמותה.השתיים הקימו את מועדון הפועל לב ירושלים. בהסכמת מ.ל.ה.ש. ירושלים עברו ממנה מספר שחקניות בכירות (כולל רוס עצמה) לקבוצה החדשה, הפועל לב ירושלים, ולצידן הצטרפו עוד מספר שחקניות נוער ומספר שחקניות בעלות ניסיון מקצועני. בנוסף הקים המועדון קבוצות ילדות ונערות ואקדמיה לכדורסל בחוות הנוער הציוני, שם גם אירחה הקבוצה הבוגרת את משחקיה הבייתיים.

### 2021/22
בעונת 2021/22 זכתה לב ירושלים באליפות המחוז הדרומי של הליגה הארצית ועלתה לליגה הלאומית לאחר שגברה על אלופת מחוז השרון, מכבי הוד השרון.

### 2022/23
בעונת 2022/23 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית בהדרכתו של המאמן יונתן אורן וזכתה בגביע האיגוד לאחר שגברה על הפועל כפר סבא. בתום העונה פגשה לב ירושלים את כפר סבא שוב בסדרת גמר הפלייאוף, גברה עליה 2-0 והבטיחה את מקומה בליגת העל.

### ליגת העל
לקראת עונת 2023/24 התמנתה לימור פלג למאמנת הקבוצה. יונתן נוה, מאמן האקדמיה של המועדון, מונה לעוזרה. במרץ 2024 זכתה הקבוצה בגביע המדינה לאחר שגברה במשחק הגמר על אליצור רמלה (שעד אז ניצחה בכל משחקיה באותה עונה בכל המסגרות). הקבוצה סיימה את העונה הסדירה במקום השני וגברה על מכבי בנות אשדוד בסדרת חצי גמר הפלייאוף. בגמר התמודדה לב ירושלים מול רמלה והפסידה בשלושה משחקים.

בעונת 2024/25 העפילה הקבוצה בפעם השנייה ברציפות לגמר גביע המדינה, שם הפסידה למכבי בנות אשדוד.

הקבוצה מארחת את משחקיה הבייתיים בהיכל הספורט מלחה.
## תארים והישגים
*'''ליגת העל'''
***סגנות*: 2023/24
*'''גביע המדינה''':
** **זכייה**: 2023/2024
***סגנות*: 2024/2025
*'''אליפות הליגה הלאומית''':
** **זכייה**: 2022/2023
*'''גביע האיגוד''':
****זכייה**: 2022/2023
***אליפות המחוז הדרומי של הליגה הארצית**
****זכייה**: 2021/2022

## מחלקת נוער
במסגרת המועדון פועלות שתי קבוצות קט-סל, קבוצת ילדות א', נערות א' ונערות ב'. קבוצת נערות ב' של המועדון הגיעה בעונת 2022/23 לחצי גמר גביע המדינה.

## סגל הקבוצה
מעודכן ל-31 במרץ 2025

## ראו גם
* הפועל ירושלים (כדורסל נשים) - קבוצה שקדמה להפועל לב ירושלים כמייצגת האגודה בכדורסל נשים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורסל נשים ישראליות
קטגוריה:ירושלים: מועדוני ספורט
קטגוריה:ירושלים: קבוצות כדורסל
*
קטגוריה:שותפות יהודית-ערבית בישראל
התפוצצות מכלית הדלק בבוקסבורג

**התפוצצות מכלית הדלק בבוקסבורג** היא אסון שאירע ב-24 בדצמבר 2022 בעיר בוקסבורג  שבפרובינציית חאוטנג שבדרום אפריקה. פיצוץ מכלית דלק והשרפה שפרצה בעקבותיו הרגו לפחות 41 אנשים, ופצעו רבים נוספים.

## האירוע
המשאית הובילה 60,000 ליטר של גז בישול מנמל ריצ'רדס ביי לבוצוואנה. בבוקר 24 בדצמבר 2022, נהג המשאית ביצע פנייה לא נכונה, וניסה לחזור למסלולו. הדרך שבה השתמש כדי לחזור למסלולו עברה תחת גשר רכבת המרוחק כ-100 מטרים מבית החולים המקומי. הנהג חשב כי המשאית נמוכה מספיק כדי לעבור מתחת לגשר, אך כשחלף שם, בשעה 06:15 בבוקר – פגעה המשאית בתחתית הגשר, ומִכְסֵהָ נפגם. הנהג התקשר מיד למכבי האש, ואף ניסה לחסום את האזור באמצעות מאבטח שעבר במקום ובסיוע שני עוברי אורח, אך ללא הצלחה. מכבי האש הגיעו למקום באיחור, והמשטרה, שהוזעקה גם כן, לא הגיעה כלל. הנהג, שנפגע משאיפת גז, פונה באותה שעה לבית חולים.

בסביבות השעה 06:45 בבוקר, המשאית התלקחה. בשעה 07:05, בעוד הכבאים עדיין מנסים להשתלט על השריפה, התפוצצה המכלית. הפיצוץ הראשוני לווה בשני פיצוצים קטנים יותר. סדרת פיצוצים זו משכה קהל גדול של צופים, והביאה למספר גבוה יותר של נפגעים והרוגים כאשר פיצוץ רביעי – גדול מקודמיו – אירע בערך בשעה 07:30. הפיצוץ האחרון פגע בבניינים ברדיוס של 400 מטר, והורגש כרעידת אדמה עד למרחק של ארבעה קילומטרים. הפיצוץ גרם למספר גבוה של הרוגים ופציעות, ולנזק רב לרכוש ולתשתיות.

בית החולים הסמוך למקום הפיצוץ נפגע קשות; שמונה אנשי צוות של בית החולים (שבע אחיות ונהג) נהרגו בחניון בית החולים, ו-24 חולים ו-13 אנשי צוות, שנכחו ביחידת המיון של בית החולים בזמן הפיצוץ, ספגו כוויות קשות. הפיצוץ גרם לקריסה חלקית של תקרת יחידת המיון, מה שחייב את העברת כל החולים למתחם התיאטרון בירכתי בית החולים. הנזק לבית החולים הותיר אותו ללא יכולת להגיש סיוע מיד לאחר מכן, למרות קרבתו לאתר האסון. שני בתים ומספר מכוניות נהרסו בפיצוץ, וכן כבאית שניסתה לכבות את השריפה. נכסים באזור נפגעו קשות מהשריפות והפיצוצים, ותושבים שהיו באזור כדי לסייע נהרגו. הפיצוץ הרס גם את גשר הרכבת שמתחתיו התרחש.

## חקירה
למחרת התקרית, שירות המשטרה של דרום אפריקה הצהיר כי הנהג, שספג פציעות קלות בלבד במהלך התקרית, נעצר בבית חולים מקומי ויעמוד בפני אישומים על נהיגה בקלות ראש, רשלנות וסעיפים מרובים של אשמה ברצח ופגיעה בזדון ברכוש. הוא היה צפוי להופיע בפני בית משפט השלום בבוקסבורג ב-28 בדצמבר 2022, אולם באותו יום דווח כי הוא שוחרר והאישומים נגדו בוטלו, מאחר שלא היו מספיק ראיות נגדו. במאי 2022 דיווח תאגיד השידור הדרום אפריקני כי הנהג "נוקה" מכל חשד, אך ביוני 2023 פרסם התאגיד כי התביעה עדיין לא הכריעה האם להגיש כתב אישום נגדו.

במהלך החקירה נחשף כי גובהה של המשאית היה ארבעה מטרים, ועל הגשר היה מצוין כי הגבלת הגובה לעוברים תחתיו עומדת על 3.6 מטרים, כך שמדובר היה ברשלנות מצד הנהג. עם זאת, עיתון מקומי דיווח כי שלט האזהרה על הגבלת הגובה על הגשר היה לא קריא, אך דו"ח עירוני קבע מאוחר יותר כי השלט קריא ותמונות שצולמו במהלך ההצפה האחרונה באזור הראו שהוא הוצמד לגשר לפני הפיצוץ.

חברת המשאיות פתחה בחקירה עצמאית על נסיבות הפיצוץ, וקבעה כי לנהג היה ניסיון של שבע שנים בהובלת חומרים מסוכנים, וכי הוא "לא התרשל ועשה כל שביכולתו להתריע בפני אנשים על הסכנות במצב". החברה גם מסרה את ממצאי חקירתה לרשויות.

## הערות שוליים

קטגוריה:אסונות ב-2022
קטגוריה:התפוצצויות מכליות דלק
קטגוריה:אסונות בדרום אפריקה
קטגוריה:2022 באפריקה
הבחירות לראשות העבודה (2002)

**הבחירות לראשות [[מפלגת העבודה הישראלית|מפלגת העבודה]]** נערכו ב-19 בנובמבר 2002 בין מתפקדי המפלגה. ראש עיריית חיפה עמרם מצנע ניצח את מנהיג המפלגה דאז בנימין בן אליעזר ואת חבר הכנסת דאז חיים רמון.

## רקע
בשנת 2001 התקיימו הבחירות המיוחדות לראשות הממשלה בעקבות התפטרותו של אהוד ברק. בבחירות הפסיד אהוד ברק, אז ראש מפלגת העבודה, לאריאל שרון. מפלגת העבודה הצטרפה לממשלתו החדשה של שרון, ולאחר מכן פרש ברק מהחיים הפוליטיים. לאחר התפטרותו, הוחלף ברק בנימין בן אליעזר, שניצח את יו"ר הכנסת אברהם בורג בבחירות לראשות מפלגת העבודה בדצמבר 2001. בשל מתיחות בנוגע לבחירות למנהיגות, הוחלט כי יתקיימו בחירות שנייה לראשות בשנת 2002. במאי 2002 הצהיר איתן כבל כי חבר הכנסת חיים רמון יתמודד על ראשות המפלגה, כאשר כבל משמש כמנהל הקמפיין של רמון. ביולי סיכמו בן אליעזר ורמון על קיום הבחירות ב-19 בנובמבר.

ב-1 באוגוסט הצהיר ראש עיריית חיפה עמרם מצנע כי הוא שוקל להתמודד על ראשות מפלגת העבודה. כמה פוליטיקאים, ביניהם שר המדע, התרבות והספורט מתן וילנאי, ראש עיריית תל אביב רון חולדאי, וחבר הכנסת יוסי כץ, תמכו בו. מצנע הכריז רשמית על מועמדותו ב-13 באוגוסט.

ב-5 בנובמבר 2002, בעקבות פרישת העבודה מהממשלה, פוזרה הכנסת, ונערכו בחירות בינואר 2003. ב-12 בנובמבר השתתפו מצנע, בן אליעזר ורמון בעימות בחירות בערוץ 2.

## קמפיין
מצנע העמיד במרכז הקמפיין שלו את הסכסוך הישראלי-פלסטיני. הוא הצהיר כי על ישראל לנהל משא ומתן על הסדר קבע עם הפלסטינים, שיכלול פינוי מאחזים ישראלים.

רמון מתח ביקורת על מצנע על כך שהוא דוגל במשא ומתן עם הרשויות הפלסטיניות, וטען כי על ישראל לסגת באופן חד צדדי הן מרצועת עזה והן מהגדה המערבית. הוא גם מתח ביקורת על תוכניתו של בן אליעזר להקים מכשול הפרדה בגדה המערבית, בסבר שישראל צריכה לסגת לפני בניית מכשול. רמון גם מתח ביקורת על בן אליעזר על השתתפותו בממשלת שרון.

## מועמדים
* עמרם מצנע - ראש עיריית חיפה
* בנימין בן אליעזר - מנהיג מפלגת העבודה המכהן ושר הביטחון (עד 2 בנובמבר 2002)
* חיים רמון - חבר כנסת ושר הבריאות לשעבר

## תוצאות
}
|

|-
| style="background:#EE1C25;" |
|

|

|
|

|-
| style="background:#EE1C25;" |
|

|

|
|

|-
|-
! colspan="2" style="text-align:right;" |סה"כ
|

|}

## תגובות
בן אליעזר ורמון הודו בתבוסה לאחר שתוצאות ראשוניות הראו את ניצחון מצנע. בן אליעזר הועמד במקום השני ברשימת המפלגה לבחירות 2003, בהם זכתה המפלגה ב-19 מושבים, שפל למפלגה עד אז. לאחר הבחירות הודיע מצנע על התפטרותו מראשות המפלגה במאי 2005, ובמקומו מונה שמעון פרס, שהפך למנהיג הזמני עד לבחירות לראשות העבודה (2005).

## הערות שוליים

קטגוריה:בחירות מקדימות במפלגת העבודה
קטגוריה:2002 בישראל
קטגוריה:2002 בפוליטיקה
עכשיו או לעולם לא

**עכשיו או לעולם לא** הוא סרט טלוויזיה ישראלי מסוגת דרמה תקופתית משנת 2005 בבימויו של איתן לונדנר, עם יוסי קאנץ, ליאת גורן, רבקה נוימן ואוהד שחר בתפקידים הראשיים.

הסרט עוסק בששת החודשים דרמטיים שלפני הכרזת המדינה בין 29 בנובמבר 1947, החלטת האומות המאוחדות ועד ל-14 במאי 1948, יום הכרזת העצמאות.

בתקופת זו נמצא דוד בן-גוריון בלחץ גדול האם להכריז על הקמת המדינה במועד שנקבע או לדחות אותו לנוכח ההתנגדות של ארצות הברית וחלק מחברי מפלגתו. סיסמתו הייתה "עכשיו או לעולם לא" ומכאן שם הסרט.

צילומי סצנת הכרזת המדינה נעשו בבית דיזנגוף, בו נערך הטקס ב־14 במאי 1948. צילומים נוספים נעשו בבית בן-גוריון בתל אביב.

הסרט הופק בסיוע קרן מקור לקולנוע וטלוויזיה בתמיכת המועצה הישראלית לקולנוע ושודר בערוץ 2.

בתחילת הסרט מופיע משפט של בן-גוריון: "אם ברצונך להיות ריאליסט, עליך להאמין בנסים". היוצרים כותבים כי שמרו על נאמנות למסגרת האירועים הכללית אך התירו לעצמם חופש אמנותי בעיצוב האירועים והדמויות.

## תקציר העלילה
29 בנובמבר 1947, אוסוולדו ארניה מודיע על קבלת החלטת החלוקה. כולם צוהלים חוץ מבן-גוריון. הוא יושב במטבח, פולה מכינה לו קוצ'מוץ' והוא מקבל טלפון על ההרוגים הראשונים באוטובוסים ליד פתח תקווה.

בן-גוריון מזמן ישיבה בה נוכחים קצין המבצעים של ההגנה יגאל סוקניק (יגאל זקס) ועוזרו ברזילי (יפתח קליין) משירות הידיעות של ההגנה. הם מספרים לו שהמצב גרוע ואינם בטוחים בניצחון. בן-גוריון שולח את אהוד אבריאל לקנות נשק באירופה ואת גולדה מאירסון לקיים מגבית בין יהודי ארצות הברית ומזהיר אותה שלא תחזור עם פחות מ-5 מיליון דולר, היא חוזרת עם 50 מיליון דולר.

בן-גוריון הולך ביחד עם משה שרתוק (אוהד שחר) לפגישה עם הנציב העליון אלן קנינגהם (ג'וני פיליפס) שגם הוא מעלה ספקות בכושר של היהודים נגד התקפות מדינות ערב ומייעץ להם לדחות את ההכרזה.

בן-גוריון עומד על דעתו למרות שבשורות איוב נוספות מגיעות אליו - שיירת הל"ה, המצור על ירושלים, שיירת הדסה ועוד. בגלל המפלות והתפנית הפוליטית של ארצות הברית ובכוונה להכריז על משטר ונאמנות ולא על מדינה, הוא שלח את שרתוק לוושינגטון שם הוא נפגש עם מזכיר המדינה של ארצות הברית גנרל ג'ורג' מרשל שמזהיר אותו בתקיפות להכריז על שביתת נשק ולדחות את ההכרזה לפחות בשלושה חודשים, אחרת האמריקאים לא יהיו אחראים על מה שיקרה בפלסטיין. בישיבה כולם פסימיים ובן-גוריון נותן הוראה לגייס 1500 לוחמים מכל היישובים כדי לפרוץ את הדרך לירושלים (מבצע נחשון).

שרתוק חוזר מדוכא. אליעזר קפלן (מיכאל ורשביאק), דוד רמז (איציק סיידוף), פנחס לבון (פולי רשף) ויוסף שפרינצק (אברהם מור) מצביעים בעד דחיית ההכרזה. בן-גוריון מביט בשרתוק וזה מרים את ידו באיטיות ובהיסוס, נתקבלה ההחלטה.

גולדה מאירסון נשלחת לפגישה עם המלך עבדאללה (ז'אק כהן) יחד עם עזרא דנין (אילן עיני) ומבקשת ממנו שלא יפלוש אך הוא דוחה אותה בנימוס ומציע כי יספח את ארץ ישראל וייתן ליהודים שם אוטונומיה. גולדה דוחה זאת על הסף.

בן-גוריון נמצא בלחץ נפשי קשה, פולה מאוששת אותו ומשכיבה אותו לישון כמו ילד קטן "כמו שאמי הייתה משכיבה אותי בפלונסק"

המעצב אוטה וליש (גדי פור) מגיע לבית דיזנגוף ומעצב את טקס ההכרזה. בן-גוריון מגיע בזמן וקורא את הכרזת העצמאות מדף מודפס שמגיש לו ברגע האחרון המזכיר זאב שרף (יובל כרמי).

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*החלק הראשון של עכשיו או לעולם לא, באתר יוטיוב
*עכשיו או לעולם לא, באתר אישים
*עכשיו או לעולם לא, באתר אידיבי

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי 2005
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2005
קטגוריה:סרטים ישראליים המבוססים על סיפור אמיתי
סגן ראש כוחות ההגנה (אוסטרליה)

**סגן ראש כוחות ההגנה** (באנגלית: The **Vice Chief of the Defence Force**; בראשי תיבות: **VCDF**) הוא הסגן הצבאי של ראש כוחות ההגנה (CDF) של אוסטרליה, ופועל כ-CDF בהיעדרו בהסדרי פעולה קבועים. מרשל אוויר רוברט צ'יפמן, מכהן בתפקיד מאז 9 ביולי 2024.

## אחריות
נוצר ב-1986, ה-VCDF הוא קצין בדרגת שלושה כוכבים בכוחות ההגנה של אוסטרליה (תת אדמירל, לוטננט גנרל, או מרשל אוויר). תחומי האחריות הקבועים של התפקיד כוללים: דוקטרינה משותפת, חינוך, הכשרה והערכה; לוגיסטיקה משותפת; מדיניות מילואים; ויכולות משותפות, התחייבויות ותפיסות. כאשר הוא פועל כראש כוחות ההגנה, ה-VCDF משתתף בוועדה לביטחון לאומי (NSC) של הקבינט (NSCC) ובוועדת המזכיר לביטחון לאומי (SCNS).

עד ספטמבר 2007, ה-VCDF היה "כובע כפול" כראש התפעול המשותף (CJOPS). בתפקיד זה פיקד על פעולות כוחות ההגנה האוסטרליים מטעם ראש כוחות ההגנה. בספטמבר 2007 הכריז שר ההגנה, ברנדן נלסון, על הקמת תפקיד CJOPS נפרד בדרגת שלושה כוכבים הממוקם במפקדת מטה המבצעים המשולבים (HQJOC) בבונגדור, ניו סאות' ויילס.

## מינוי
המינוי נעשה על ידי המושל הכללי בעצת שריו/ה לפי סעיף 9AA לחוק ההגנה (1903) והוא לתקופת כהונה קצובה של ארבע שנים, המתחלפת באופן נומינלי בין שלושת השירותים, הצי המלכותי האוסטרלי (RAN), הצבא האוסטרלי וחיל האוויר המלכותי האוסטרלי (RAAF); אולם בפועל זה לא היה המקרה והמינוי נערך לפרקי זמן ארוכים או קצרים יותר. התפקיד הוא נייטרלי מבחינה פוליטית, כמו כל התפקידים הצבאיים, ואינו מושפע מחילופי שלטון.

## קבוצת VCDF
סגן ראש כוחות ההגנה אחראי על מתן ייעוץ ותכנון של השפעות אסטרטגיות ומחויבויות צבאיות, חינוך והכשרה מקצועית צבאית משותפים, תמיכה לוגיסטית, תמיכה בריאותית, מדיניות צוערים ומילואים, תיאום יכולות משותף, ניהול מוכנות ודוקטרינת ADF משותפת ומשולבת.

**האגף להתחייבויות אסטרטגיות צבאיות** (MSCD) מספק ומתאם ל-ADF ייעוץ אסטרטגי משותף ושלושת שירותים ברחבי ממשלת אוסטרליה (כולל מפקדת מטה המבצעים המשולבים (HQJOC) וקבוצת המדיניות האסטרטגית והמודיעין של ההגנה (SP&I)) ומודעות למצב להתחייבויות נוכחיות ופוטנציאליות של ADF. ההתחייבויות האסטרטגיות הצבאיות הראשיות אחראיות גם על שירות החקירות של חיל ההגנה האוסטרלי (ADFIS), תקשורת אסטרטגית, תגובת משבר אסטרטגית, התוכנית הפרלמנטרית של חיל ההגנה האוסטרלי, ומעורבות עם האו"ם ושותפי קואליציה אחרים.

**האגף לתוכניות אסטרטגיות צבאיות** (MSPD) מספק תכנון אסטרטגי המקשר בין מדיניות להסדרים תפעוליים.

**אגף שילוב הכוח** (FID) אחראי על תכנון, פיתוח, אינטגרציה ותיאום של יכולות לוחמה משולבים של ה-ADF, כולל מערכות מידע (IS), פעולות מבוססות אפקטים (EBO) ואמצעי נגד IED.

**חטיבת עיצוב כוח** אחראית על מתן הדרכה ותכנון עתידי של כוח משותף, דרישות ויכולות של ה-ADF.

## מנויים
הרשימה הבאה מתעדת באופן כרונולוגי את אלו שמילאו את תפקיד סגן ראש כוחות ההגנה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כוחות ההגנה של אוסטרליה
פרנאן מאיימבו

**פרנאן מאיימבו** (בצרפתית: **Fernand Mayembo**; נולד ב-9 בינואר 1996 בברזוויל שברפובליקה של קונגו) הוא כדורגלן קונגולזי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת הפועל תל אביב מליגת העל הישראלית ובנבחרת הרפובליקה של קונגו.

## קריירת מועדונים
מאיימבו שיחק במחלקות הנוער של FC מלון, CS ברטיני, שאטורו ושאמו ניור. ב-29 באוקטובר 2016 שיחק במדי הקבוצה הבוגרת של שאמו ניור, בניצחון 4-0 על אוסר במסגרת המחזור ה-13 בליגת המשנה הצרפתית לעונת .

ב-20 בינואר 2017 הושאל מאיימבו לגרנובל מהליגה הצרפתית הרביעית עד לתום עונת , ובתום העונה, לאחר ההעפלה של הקבוצה לליגה הצרפתית השלישית, חתם על חוזה קבוע במועדון. בסך הכל ערך 29 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 ביולי 2018 חתם מאיימבו בלה האבר מליגת המשנה הצרפתית. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן שיחק  ב 82ומשחקי  ליגה והבקיע שער אחד.

ב-26 ביולי 2022 חתם מאיימבו באוסר מליגת העל הצרפתית. ב-14 באוגוסט שיחק את משחקו הראשון  במועדון, בתיקו 0-0 נגד לאנס במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2022/2023. בסך הכל שיחק  11 פעמים בליגה במדי המועדון.

ב-31 ביולי 2023 חתם מאיימבו על חוזה לעונה אחת בהפועל חיפה מליגת העל הישראלית.

ב-20 במאי 2025 חתם מאיימבו בהפועל תל אביב על חוזה לשנתיים.

## קריירה בינלאומית
ב-1 בספטמבר 2017 שיחק מאיימבו את המשחקו הראשון  בנבחרת הרפובליקה של קונגו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת גאנה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים מהרפובליקה של קונגו
קטגוריה:הרפובליקה של קונגו: בלמי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני שאמו ניור
קטגוריה:כדורגלני גרנובל
קטגוריה:כדורגלני לה האבר
קטגוריה:כדורגלני אז'אקסיו
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הרפובליקה של קונגו
קטגוריה:קונגולזים שנולדו ב-1996
התפוצצות מכלית הדלק בטסחרה

**התפוצצות מכלית הדלק בטַסַחֶרָה** היא אסון שאירע ב-6 ביולי 2020 בטסחרה שבמחוז מגדלנה שבקולומביה. בפיצוץ מכלית דלק ובשרפה שפרצה בעקבותיו נספו לפחות 45 אנשים, ונפצעו רבים נוספים.

## האירוע
הכפר טסחרה (Tasajera) הוא כפר דייגים עני הבנוי על רצועת אדמה צרה בין הים הקריבי לביצה. רבים מתושבי הכפר גרים בסוכות שנבנו על ערמות אשפה. היו מקרים בעבר שבהם תושבי הכפר שדדו משאיות תקועות ולקחו את הסחורות שהיו עליהן.

ב-6 ביולי 2020, מכלית דלק העבירה בנזין לאורך הכביש המהיר הקריבי . בסביבות השעה 08:30, חצה תנין את הכביש, ובניסיון להתחמק ממנו איבד הנהג את השליטה על המשאית והתהפך. הנהג הצליח לחלץ את עצמו מהמכלית ההפוכה. למשמע הידיעה על התאונה התאספו תושבים מהעיירות הסמוכות עם דליים ריקים כדי לגנוב את הבנזין מהמשאית. בשל הקהל הרב שהגיע, השוטרים שהיו במקום לא הצליחו לעצור את הביזה.

בזמן שמספר אנשים שאבו בנזין, התפוצצה לפתע המכלית ועלתה בלהבות. שבעה אנשים נהרגו במקום, ויותר מחמישים בני אדם נוספים נפצעו, רובם מתו במהלך השבועיים שלאחר מכן. גופותיהם של השבעה שנהרגו במקום נשרפו כליל, והקורבנות זוהו באמצעות שימוש בבדיקות DNA. כל הקורבנות היו גברים, רובם מתחת לגיל 30, חלקם אף היו קטינים. כמה מהקורבנות היו בני אותן משפחות. בסרטון שצילם אחד מעדי הראייה בטלפון הסלולרי נתפס הרגע המדויק של הפיצוץ, אך לא מובן ממנו מה גרם לפיצוץ. לפי עדי הראייה, הדליקה נוצרה כאשר שניים מהאנשים ניסו לנתק את המצבר של המכלית. לעומת זאת, מומחים טוענים כי ייתכן שחשמל סטטי הוא שיצר את הפיצוץ, כפי שמשערים שקרה במקרים נוספים.

ב-6 באוגוסט 2020, חודש לאחר האסון, מאות קרובי משפחה וחברים של הקורבנות חנכו ציור קיר במקום בו אירע הפיצוץ, עם תמונות ושמות הנפטרים.

## הערות שוליים

קטגוריה:אסונות ב-2020
קטגוריה:התפוצצויות מכליות דלק
קטגוריה:אסונות בקולומביה
קטגוריה:2020 באמריקה הדרומית
SM U-18

**SM U-18** הייתה אחת מ-329 צוללות ששירתו בצי הגרמני הקיסרי במלחמת העולם הראשונה. U-18 פעלה בלוחמת לוחמה נגד הסחר בקרב הראשון על האוקיינוס האטלנטי.

## היסטוריית שירות
החל מאוקטובר 1914 פיקד עליה קפיטן-לויטננט פון הניג.

במשימתה השלישית, ב-23 בנובמבר U-18 חדרה למעגן הצי של סקפה פלו דרך Hoxa Sound, בעקבות ספינת קיטור דרך הבום ונכנסה למעגן בקושי רב. עם זאת, הצי נעדר, כשהוא מפוזר במעגנים בחוף המערבי של סקוטלנד ואירלנד. כאשר U-18 עשתה את דרכה חזרה דרך Hoxa Sound אל הים הפתוח, הפריסקופ שלה זוהה על ידי סירת שמירה. ספינת המכמורת דורותי גריי שינתה מסלול ופגעה בפריסקופ, והפכה אותו ללא שימושי. בעקבות כך U-18 סבלה מכשל במנוע הצלילה שלה והצוללת לא הצליחה לשמור על העומק שלה, בשלב מסוים היא אפילו פגעה בקרקעית הים. היא נפגעה בפעם השנייה על ידי המשחתת אה"מ גארי ובסופו של דבר, הקפטן שלה נאלץ לעלות על פני השטח ולהטביע את הצוללת ממש מחוץ לשער הוקסה; כל אנשי הצוות, למעט אחד, נאספו על ידי סירות בריטיות. איש צוות אחד נספה, ואילו 22 הנותרים נכלאו כשבויי מלחמה.

שרידי הצוללת שוכנים  מתחת לפני השטח ממש מחוץ לשער Hoxa, ב-58°41′ צפון 02°55′ מערב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צוללות גרמניות במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:צוללות גרמניות שטבעו
סמוטריץ' (הר)

הר **סמוטריץ**' (באוקראינית: **Смотрич**) הוא הר בגובה 1,898 מטר (6,227 רגל) הממוקם ברכס הרי צ'ורנוהורה (Чорногора) (אנ') של הרי הקרפטים במערב אוקראינה. הוא ממוקם ליד הכפר דזמברוניה (אנ') במחוז איוואנו-פרנקיבסק.

## גאוגרפיה
ההר שוכן בחלקה הדרום מזרחי של מונטנגרו, 1.5 קילומטרים מזרחית לרכס הראשי ומחובר אליו. ההר מתנשא לגובה של 1898 מטר. מורדות ההר מצפון, מזרח ומדרום תלולים. חצי קילומטר מצפון-מערב לפסגה, על אחת שלוחותיה, נמצאת הפסגה הקדמית של ההר "ווחטי קמין" (אוק'). בפסגה ישנם סלעים בעלי צורה מיוחדת, המכונים בפי המקומיים "כנסיות".
ממוזער|אבני ה"כנסיות", בפסגת הר סמוטריץ'

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הרי הקרפטים
קטגוריה:הרים
קטגוריה:אוקראינה: גאוגרפיה
תחנת שחם

**תחנת שחם** היא אחת מהתחנות בקו האדום כחלק מהדנקל, הנמצאת בפתח תקווה. מיקומה בהצטלבות רחוב ז'בוטינסקי ודרך רבין בפתח תקווה, צפונית לב.ס.ר סיטי וגלובל טאוורס. אזורי התעשייה קריית אריה ורמת סיב נמצאים בסמוך לתחנה, ושירות אוטובוסים מופעל בינה לבין גבעת שמואל ודרום רמת גן.

התחנה נפתחה, יחד עם שאר הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן, בתאריך 18 באוגוסט 2023.

## הקמה
בשנת 2009 הוחל בעבודות, שהסתיימו ב-2011, על נתיב תחבורה ציבורית לאורך רחוב ז'בוטינסקי בפתח תקווה. במקום לא הייתה תחנת אוטובוס כחלק מהנתיב.

בנובמבר 2014 נסגר נתיב התחבורה הציבורית. הסיבות לסגירת הנתיב היו העובדה שבציר נהרגו כ-21 אנשים מתאונות דרכים, והיות המסלול חלק מתוואי הקו האדום בפתח תקווה. על מנת לתת מענה תחבורה ציבורית ראוי, הועברו תחנות האוטובוס, שהיו לאורך הנתיב, בחזרה לצידי הכביש.

בדצמבר 2018 החלו עבודות להנחת מסילות הרכבת בתוואי והקמת תשתיות בשבילן. בינואר 2020 פורסמו צילומי אוויר במסלול הקו, בהם בין היתר, תועדה התחנה והמסילות אשר מוקמות במקום.

עם סיום הבנייה ומתן האישורים, התחנה נפתחה יחד עם שאר הקו האדום, בתאריך 18 באוגוסט 2023.
## גלריה

קובץ:Shaham LR.jpg|שלט התחנה
קובץ:Shacham Station.jpg|תחנת שחם
קובץ:Train At Platform Number 1 At Shacham Station.jpg 02.jpg|רכבת ברציף מספר 1
קובץ:Train At Platform Number 2 At Shacham Station.jpg|רכבת ברציף מספר 2


## מיקום
התחנה נמצאת סמוך לנקודת ההצטלבות של שני רחובות ראשיים בפתח תקווה: רחוב ז'בוטינסקי ודרך רבין. אזורי התעשייה קריית אריה ורמת סיב נמצאים נמצאים צפונית ודרומית (בהתאמה) לתחנה.
ממוזער|מגדלי ב.ס.ר סיטי בבנייתם, יוני 2020
בסמוך לתחנה ממוקם מתחם ב.ס.ר סיטי. במתחם ארבעה מגדלים בני 30 קומות כל אחד, בשטח כולל של כ-150,000 מ"ר, ותחתיהם עמי ב.ס.ר סיטי (DAN TOWN), הכולל 25,000 מ"ר של מסחר ותעסוקה בשלושה מפלסים, חניון תת-קרקעי אשר כולל גם מתחם קטן לחנייה של אופניים וכ-1,000 מקומות חנייה לבאי המקום, עלות הפרויקט שנצפתה בעבר היא כ-1.6 מיליארד שקלים.
ממוזער|מגדלי GLOBAL TOWERS לאחר סיום הבנייה של אחד מהם
כמו כן סמוכים לתחנה צמד מגדלי GLOBAL TOWERS, המתנשאים לגובה של 32 קומות ו-36 קומות וצפויים לאכלס 105,000 מ"ר משרדים ואף כ-8,000 מ"ר למטרות מסחר. מתחת למגדלים נמצא מתחם גלובל סטריט, המתפרס על פני שטח כ-10,000 מטרים רבועים של מסחר ובילוי באוויר הפתוח, ומכיל מספר גדול של מותגים ובנקים מובילים.

מתחמים קרובים במיוחד לתחנה, אך המשורתים על ידי תחנות רכבת אחרות בקו האדום, הם הקניון הגדול, הפארק הגדול ובו האגם האקולוגי של העיר (משורתים על ידי תחנת בילינסון) וכן אזור התעשייה קריית אריה, ושטחי המגורים של שכונת קריית מטלון, שבסמוך אליהם שוכנת תחנת שנקר.

בנוסף, מיקומה התחבורתי המרכזי של התחנה, בצמוד לדרך רבין ולרחובות האורך ברמת סיב, גורם לחברות האוטובוסים קווים ואפיקים להפעיל קווים לתחנת הרכבת מגבעת שמואל וחלקים בדרום רמת גן.

## קישורים חיצוניים

* תחנת שחם באתר נת"ע

## הערות שוליים

שחם
קטגוריה:פתח תקווה: תחבורה
קטגוריה:כביש 481: תחבורה ציבורית
סמוטריץ' (יישוב)

**סמוטריץ**' (באוקראינית: **Смотрич**; בפולנית: **Smotrycz**; ביידיש: **סמאטריטש**) היא עיירה במחוז חמלניצקי שבמערב אוקראינה ושוכנת על גדות נהר סמוטריץ'. בעיירה מתגוררים 1,779 תושבים (נכון ל-2020).

## היסטוריה

היישוב נוסד ככפר במחצית הראשונה של המאה ה-15 וקיבל את זכויות מגדבורג בשנת 1448.

כוחות גרמניה הנאצית כבשו את העיירה ב-8 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה במלחמת העולם השנייה. היא שוחררה על ידי הצבא האדום ב-27 במרץ 1944.

בשנת 1960 הוענק לסמוטריץ' מעמד של עיירה.

## הקהילה היהודית
העדויות הראשונות לקהילה מאורגנת עם רב בסמוטריץ' הן מ-1712. ב-1765 נמנו בסמוטריץ' ובסביבתה 365 יהודים, ב-1847 1,274 יהודים בסמוטריץ' עצמה וב-1897 1,725 יהודים, כ-40% מכלל האוכלוסייה. יהודי המקום עסקו במסחר, מלאכה ופקידות.

מסוף המאה ה-19 היו בעיירה סניפים מקומיים של מספר תנועות ציוניות ובהם צעירי ציון, המזרחי, פועלי ציון והחלוץ וארגוני פועלים כמו הבונד. לאחר מלחמת העולם הראשונה ועלייתה של ברית המועצות יהודים רבים עברו למקומות אחרים במדינה או היגרו, ובפרט כמות משמעותית עלתה לארץ ישראל. ב-1939 הסובייטים הקימו בסמוטריץ' קולחוז יהודי.

ערב מלחמת העולם השנייה התגוררו בסמוטריץ' 1,075 יהודים שהיו כ-19% מהאוכלוסייה הכללית, ובנוסף להם היו כ-1,200 יהודים ביישובים הקטנים בסביבת סמוטריץ'. כמה מאות יהודים הצליחו להימלט מזרחה לפני הכיבוש הגרמני ב-1941. במהלך הימים הראשונים לכיבוש נרצחו 40 מיהודי העיירה בשני בורות הריגה. לפי עדות מסוימת באזור תחילת אוגוסט נלקחו כמה עשרות יהודים לגשר על נהר סמוטריץ' ושם נורו והוטבעו בנהר ובנוסף ב-1 בספטמבר נלקחה קבוצה בגודל לא-ידוע של נשים, קשישים וילדים אל גבעה מחוץ לסמוטריץ' ושם הם נורו ונקברו בקבר אחים.

בשלב כלשהו בין סתיו 1941 וקיץ 1942 הגרמנים הקימו מעין גטו פתוח בסמוטריץ'. חלק מהיהודים נלקחו לעבודות כפייה באזור הכפר הקרוב באלין, ובמקרה מסוים הקהילה אולצה לשלם קנס כבד בכלי זהב כדי למנוע התעללויות בחלק מהעובדים.

בקיץ 1942 יהודי סמוטריץ' הנותרים נלקחו ביחד עם יהודי צ'מריבצי  הקרובה אל הגטו בקמניץ-פודולסקי, שם רובם נטבחו ב-11 באוגוסט באותה שנה. לפי הערכות מסוימות, בסך הכול נרצחו בשואה כ-670 מיהודי סמוטריץ'.

## קישורים חיצוניים
* 

* אברהם רוזן, חיים שריג, י. ברנשטיין (עורכים), '''קמיניץ-פודולסק וסביבתה: ספר זיכרון לקהילות ישראל בערים: קמיניץ-פודולסק, באלין, דוניביץ, זאמיחוב, זבאניץ, מינקוביץ, סמוטריץ', פראמפול, קופין, קיטייגורור, שהושמדו בימי השואה על ידי הנאצים בשנת תש"א''', תל אביב: ארגון יוצאי קמיניץ-פודולסק וסביבתה בישראל, תשכ"ה, עמ' 205–211
* 
* מידע על העיירה סמוטריץ' באתר JewUA 
* סמוטריץ' ביברייסקיה אנציקלופדיה 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז חמלניצקי: יישובים
קטגוריה:מחוז חמלניצקי: עיירות יהודיות
קלע הכשף

**קלע הכשף** (באנגלית **Spellslinger**) היא סדרת ספרי פנטזיה בת שישה ספרים שנכתבה על ידי הסופר הקנדי סבסטיאן דה קסטל.

הספר הראשון בסדרה "קלע הכשף" יצא במאי 2017 והשישי "מנתץ הכתר" יצא באוקטובר 2019.

הסדרה זכתה לביקורות חיוביות ברחבי העולם ותורגמה לעשרות שפות בניהם עברית, לסדרה יצאה גם סדרת המשך בשם "דרכי הארגוסים" וספר תוספת בשם "המגית האלמנה" על ידי אותו הסופר.

בעברית הסדרה הוצאה על ידי כתר הוצאה לאור ותורגמה על ידי לי עברון וענבל שגיב-נקדימון.

## עלילה
העלילה עוקבת אחרי קלן ארגוס, נער בן 16 שהוגלה מעמו (בשל היותו נושא "צל אפל") ושותפו העסקי רייקס ה"חתול סנאי" (חיה בדיונית עם נטייה רצחנית אך עם חוש הומור ויכולות לחימה אכזריות) במסעותיהם בשש מדינות ביבשת בדיונית בשם "אלדרסיה".
קלן, בעזרת תכסיסים רבים שלמד לאורך הדרך ועצותיה של מורתו הרוחנית "פריוס פרפקס" נחלץ לאורך הדרך מצרות וקשיים במהלך המסע.

## דמויות
**קלן ארגוס / דרך הכוכבים האינסופיים**- הפרוטגוניסט, קלע כשף (אדם שמשתמש בחפצים כדי לחזק את יכולות הקסם שלו) פורע חוק שהוגלה מהשבט שלו בגלל שסבתו רצעה אותו אל ה"צל האפל", קלן הוא התלמיד של הנוודת פריוס פרפקס ונעזר בתובנות שלה במהלך המסע, קלן נחשב למבוקש בשבט שלו וסומן כמטרה על ידי מכשפי ז'אנטפ וציידי ראשים שאיתם הוא צריך להיתמודד במהלך הסדרה.

**רייקס** - "חתול סנאי" קלפטומן עם נטייה לרצח שמצטרף אל קלן בתור שותף עסקי לאחר שקוסם הרג את כל הלהקה שלו, מרבה להתווכח עם קלן על שאלות אתיקה אך רוב הזמן מקשיב לו, גם רייקס נדבק בצל האפל במהלך הסדרה.

**פריוס פרפקס / דרך החיננית הפראית** - נוודת ארגוסית בת עם המאדק עם חיבה למשחקי קלפים והימורים,משמשת כמורה של קלן ומלמדת אותו את דרכי הארגוסים, פריוס נחשבת לארגוסית חריגה שכן היא לא משתמשת בכינוי הארגוסים שלה ומרבה ללגלג על המסורת והממונחים ה"רשמיים" שלהם וכך גם היא מלמדת את קלן.

**שלה בת קה -** אחותו של קלן ואנטי נבלית, נחשבת למגית ז'אנטפ חזקה ומוכשרת והיורשת של מנהיגות השבט, שלה היא מניפולטבית ומוכשרת ומרבה להשפיע על קלן שלא בטוח מתי היא רוצה בטובתו ומתי היא טומנת לו מלכודת.

**קהיפוס בן קה** - אביהם של קלן ושל שלה ונסיך השבט שלהם. שואף להפוך לנסיך כל שבטי הז'אנטפ. בספר הראשון הוא חוסם את הרצועות של קלן בעקבות הופעת סימני ה"צל האפל" מופיעים על פניו וכך מונע ממנו גישה לרוב צורות הקסם של הז'אנטפ למעט קסם הנשימה. יחסיו עם קלן מורכבים מאחר שקהיפוס סולד מנטייתו של קלן להשתמש בתכסיסים ורואה בו בוגד בעמו ובמשפחתו. למרות זאת, לקהיפוס ישנה הערכה כלפי קלן והוא הכיר ביכולותיו מספר פעמים ואף ניסה לעזרה בו כדי להגשים את מטרותיו. 

## קישורים חיצוניים
* דף הסדרה באתר הרשמי של הסופר **(באנגלית)**
* אוסף ביקורות על הספר באתר סימניה
* 

קטגוריה:סדרות ספרי פנטזיה
Daechwita

"**Daechwita**" הוא שיר של הראפר הדרום קוריאני אגוסט D, המוכר יותר כשוגה מ-BTS. השיר שוחרר כסינגל דיגיטלי ב-22 במאי 2020, דרך ביג היט אנטרטיינמנט.

## השראה
ההשראה לשיר "Daechwita" נלקחה ממספרי הסיפורים הקוריאנים ומהמוזיקה הקוריאנית המסורתית, אשר, לדברי אגוסט D, גרמו לכך שבאופן טבעי העיבוד מושפע מפאנסורי ומכלי ההקשה . העיבוד הופק מתוך רצון לדגום את הצליל של ה האמיתית, יצירה של מוזיקה צבאית קוריאנית מסורתית. האלמנטים של הדאצ'וויטה נשמעים בבירור בשיר ובקליפ שלו.

## קליפ
ממוזער|אגוסט D על הסט של הקליפ "Daechwita".
הקליפ הרשמי שוחרר ב-22 במאי 2020. הוא שואב השראה מהסרט , שבו אקרובט שפל עובד בתפקיד הכפיל של , ובסופו של דבר כובש את כס המלכות בעוד השליט מתאושש מההרעלה; בקליפ, אגוסט D מתפקד גם בתור המלך וגם בתור הכפיל שלו. הסמליות מאחורי הקליפ נחשפה על ידי אגוסט D בסרטון מאחורי הקלעים; המלך מייצג את אגוסט D ה"ישן", בעוד הכפיל שלו מייצג את אגוסט D ה"חדש". בסוף הסרטון, הכפיל אמור להיות מוצא להורג, אך הוא יוצר ברית עם התליין ויורה במלך והורג אותו.

נושא הניגודים אצל אגוסט D, שהוזכר בעבר ביחס להבדלים בין  ל, ממשיך בקליפ. לדוגמה, הוא לובש תלבושת מודרנית מול בניין מסורתי מתקופת , ומבצע דריפט עם מכונית ישנה בחצר מוזנחת.

## מצעדים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שירים בקוריאנית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שוגה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הייב קורפוריישן
מראות מוזיקליות

**מראות מוזיקליות** הן ייצוג תנועתי של מחוות מוזיקליות.

מראות מוזיקליות יוצרות ביטוי מוחשי נראה לעין (באמצעות תנועות פשוטות, בעיקר בכפות הידיים) של המחווה המוזיקלית, ומשקפות את הפעילות הקוגניטיבית והרגשית של המאזין.

פרופ' ורוניקה כהן פיתחה את המראות המוזיקליות ככלי הוראה שמתפקד כגשר בין הלומד ליצירה המוזיקלית. גשר המאפשר לבני כל הגילאים להיכנס בהנאה לחוויית האזנה למוזיקה מורכבת מתרבויות שונות ולחוות יצירה כאילו הם מבצעים אותה מחדש בתודעתם.

מראות מוזיקליות מבוססות על העיקרון לפיו מחוות תנועתיות הן המקור למחוות מוזיקליות. עיקרון זה נצפה לראשונה בהתנהגויות מוזיקליות ספונטניות אצל ילדי גן.

גישה זו אינה מתמקדות בתופעות אקוסטיות בודדות (מנגינה, הרמוניה, מקצב, מרקם וכו'), אלא בתהליכים בתודעה, שמעבדים את התופעות האקוסטיות ומארגנים סדרת צלילים נתונה למוזיקה.

המראה אינה רק אמצעי אינטואיטיבי למקד את תשומת הלב ולהעביר מידע לגבי יצירה מסוימת, היא גם מספקת אמצעי לצמיחה מוזיקלית ומזמינה תגובה יצירתית.

פיתוח מראה דורש מעורבות עמוקה ביצירה המוזיקלית. כאשר ניגשים לפתח מראה מוזיקלית, האתגר אינו ליצור אלא לגלות את המחווה התנועתית ששימשה כמקור למחווה המוזיקלית.

מראה של תלמידים משקפת כיצד הם שומעים את היצירה, ומהווה מקור חשוב למידע עבור מורים וחוקרים.

כלי הוראה זה נפוץ בשדה ההוראה בישראל ובמדינות נוספות (פולין, רוסיה איטליה, ארצות הברית, סין ועוד).

ניתן לצפות בסרטון שמתאר ומדגים מראות מוזיקליות אשר הוכן לטקס הענקת פרס מפעל חיים לפרופ' כהן בשנת 2020.

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקה
אורי בן דוד

**אורי בן-דוד** (נולד ב-13 בנובמבר 1982) הוא פרופסור בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב וחוקר במחלקה לגנטיקה מולקולרית של האדם ולביוכימיה.

בן דוד נולד וגדל בשכונת תל גנים ברמת גן. את הדוקטורט שלו עשה ב וסיים אותו בשנת 2014. לאחר מכן עשה את עבודת הפוסט-דוקטורט שלו במכון ברוד של אוניברסיטת הרווארד ו-MIT, ובמסגרתו התפרסם במגזין Nature מחקרו שחשף כיצד האבולוציה של תאי סרטן שגדלים בתרבית משנה את התגובה שלהם לתרופות.

עם חזרתו מארצות הברית בשנת 2019 הצטרף כחבר סגל בכיר במחלקה לגנטיקה מולקולרית של האדם וביוכימיה וכעמית במרכז ספרא לביואינפורמטיקה באוניברסיטת תל אביב, ובמאי 2023 קודם לדרגת פרופסור חבר וקיבל קביעות באוניברסיטה. ביולי 2025 קודם לדרגת פרופסור מן המניין.

## פרסים וזכיות
* מלגת עזריאלי לתשע"ז-תשע"ט
* פרס ה-Next Generation Star של האגודה האמריקאית לחקר הסרטן (AACR)
* ב-2021 נבחר כאחד מ-26 החוקרים הצעירים המצטיינים בעולם של הארגון האירופאי לביולוגיה מולקולרית (EMBO)
* ב-2022 זכה בפרס קריל עבור תרומות ייחודיות להבנת הבסיס התאי והמולקולרי של אנאפלואידיה בסרטן.
* מענק מחקר של ה-ERC
* פרס משפחת כדר להצטיינות במחקר לשנת 2023.

## חיים אישיים
בן דוד נשוי ליותם זעירא והשניים הורים לתאומים. בשנת 2015, במהלך הפוסט-דוקטורט שלו במכון ברוד, יזם יחד עם אריק לנדר פנייה ל-FDA במטרה לשנות את מדיניות הארגון לגבי תרומות דם, שלא התירה תרומות מגברים המקיימים יחסי מין עם גברים. בעקבות הפניה, שינה ה-FDA ב-2023 את המדיניות לכזו שאינה תלויה בנטייה מינית, מין או מגדר.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חוקרי סרטן ישראלים
קטגוריה:גנטיקאים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס קריל
קטגוריה:להט"בים ישראלים
קטגוריה:רמת גן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
[