תיירות בישראל

[שמאל|ממוזער|250px|העיר הדרומית [אילת היא אחת מערי התיירות המובילות בישראל]]
[250px|ממוזער|שמאל|רצועת החוף של [תל אביב המרכזת בתי מלון רבים]]
[שמאל|ממוזער|250px|תיירים בקרבת [העיר העתיקה בירושלים, 2007]]
[שמאל|ממוזער|250px|[הגנים הבהאיים וברקע נמל חיפה]]
**תיירות בישראל** היא ענף כלכלי המבוסס על מכלול האתרים התיירותיים ושירותי תיירות בישראל: נסיעה, שהייה וביקור של אנשים מחוץ לסביבתם הרגילה, לתקופה קצרה בדרך כלל לחופשה, נופש, בידור או עסקים. תעשיית התיירות בישראל מורכבת משני ענפים שונים המשתלבים זה בזה: תיירות הפנים הנותנת שירותים לאזרחי המדינה ותיירות החוץ הנותנת שירותים למבקרים בישראל ממדינות אחרות וכוללת תיירות מרפא ועלייה לרגל.

ערי התיירות המובילות בישראל הן ירושלים, תל אביב, אילת וטבריה, והאתרים המובילים מחוץ לערים הם ים המלח ומצדה לצד מגוון אתרים היסטוריים וטבעיים אחרים אשר כולם בקרבה גבוהה יחסית, זה לזה. במשך השנים, הושפעה התיירות בצורה משמעותית מהתדמית של ישראל בעולם, בין השאר בהשפעת המצב הגאו-פוליטי-ביטחוני בישראל כמו גם מגורמים אחרים.

בשנת 2018 מספר התיירים חצה את רף ה-4 מיליון ועמד על כ-4.1 מיליון - עם עלייה של 14 אחוז מהשנה הקודמת. שנת 2019 המשיכה בשבירת השיאים בתיירות הנכנסת עם כניסה של 4.55 מיליון תיירים, עלייה של כ-11% אחוז לעומת השנה שעברה.

המשרד הממשלתי האחראי על פיתוח ושיווק התיירות למדינת ישראל הוא משרד התיירות.

נכון ל-2022 ישראל ממוקמת במקום ה-18, כך עולה מסקר הבוחן את היעדים התיירותיים הטובים בעולם, של מגזין התיירות הנחשב קונדה נסט טרוולר (Condé Nast Traveler).

לצד התרומה הכלכלית של מגזר התיירות, תיירנים בישראל רואים בתיירות החוץ לישראל גם מטרה פוליטית. שכן לטענתם, המבקרים המגיעים לישראל משפרים את דעתם על ישראל לטובה, לאחר שהם נחשפים לחיים בישראל, השונים מהתמונות השליליות שמראים כלי התקשורת בעולם.

## התיירות הנכנסת
התיירות הנכנסת מוגדרת על ידי המרכיבים הבאים:
* תנועה אל תוך מדינת ישראל
* של בעלי דרכון שאיננו ישראלי
* דרך מעברי הגבול המוסדרים
* ששהו בישראל יותר מיום אחד (אלו ששהו פחות מיום אחד מוגדרים "מבקרי יום")

ב-2011 נכנסו לישראל 2.8 מיליון תיירים. עיקר התנועה נעשתה דרך נתב"ג (כ-84% ב-2011). נמל תעופה נוסף המשמש את התיירות הנכנסת הוא נמל התעופה רמון, הפועל בעיקר עבור טיסות השכר מאירופה של תיירים המגיעים לנופש באילת. תיירות נכנסת בהיקפים קטנים יותר עושה דרכה לישראל דרך המעברים היבשתיים גשר אלנבי ומעבר טאבה, ומעברים שנפתחו בעקבות הסכם השלום בין ישראל לירדן ב-1994: מעבר יצחק רבין (ערבה) ומעבר נהר הירדן (גשר שיח' חוסיין). בשנת 2011 כ-10% מכלל התיירים הגיעו דרך מעברים אלו.

שערי כניסה נוספים לתיירות הנכנסת הם נמלי הים של חיפה, אילת ואשדוד - המאפשרים, בין השאר, סיורים חד יומיים או דו יומיים של ספינות טיולים. תיירים אלו מוגדרים "מבקרי שיוט".

### היסטוריה
לארץ ישראל הגיע במשך הדורות צליינים נוצרים רבים ועולי רגל יהודים. חלוץ התיירות המודרנית לארץ ישראל הוא תומאס קוק שב-1869 התחיל לשווק חבילות מסע לארץ ישראל. החבילות ששיווק היו יקרות מאוד עקב העלות התפעולית של ביקור כזה. החבילות כללו ביקורים במקומות קדושים לנצרות כמו נצרת, בית לחם וכנסיית הקבר. לצד מקומות תיירותיים "חילונים" כמו ים המלח.

מאז הקמת המדינה ועד 2011 הגיעו לישראל 65 מיליון תיירים בסך הכל. בשנות ה-50 של המאה ה-20 נכנסו לישראל כ-50 אלף תיירים בממוצע בשנה. לאחר סוף תקופת הצנע מספר התיירים עלה מ-100 אלף ב-1959, לכ-300 אלף באמצע שנות השישים. השקט היחסי בתחילת שנות השבעים לאחר מלחמת ששת הימים ומלחמת ההתשה, הביא לשיא תיירים ב-1972 עם כ-750 אלף תיירים. ב-1977 ישראל עברה את הרף מיליון תיירים לראשונה. וב-1994 חצתה של קו השני מיליון. עם זאת ידעה התיירות הנכנסת תנודתיות שהושפעה בעיקר מאירועים ביטחוניים. ניתן לראות מתאם בין כניסת התיירים לישראל לבין המצב הגאו-פוליטי והביטחוני ששרר בישראל באותם ימים: מלחמת יום הכיפורים, מלחמת לבנון הראשונה, האינתיפאדה הראשונה, מלחמת המפרץ, והאינתיפאדה השנייה כל אלו הביאו לירידה במספר התיירים לישראל, כאשר העלייה מחדש לקחה כמה שנים. משברים אלה הביאו לפיטורים נרחבים של עובדים שכירים במלונות ובסוכנויות נסיעות. בתקופות משבר בלט בחסרונו מנגנון הגנה כלכלי על העוסקים בענף, ותקופות ההתאוששות היו מלוות בירידה ברמת השירותים המקצועיים - כתוצאה מפרישת עובדים מנוסים בעיתות המשבר. ב-2020 חלה צניחה חדה בתיירות בכל העולם עקב מגפת הקורונה, עם 850,000 תיירים נכנסים בלבד. שכ-700,000 מהם הגיעו בחודשים ינואר-פברואר טרם פרוץ המגפה ברחבי העולם.

בממוצע מתחילת שנות השבעים ועד לשנת 2000 לישראל הגיעה 0.4% מהתיירות העולמית, הרי שבעשור השני של המאה ה-21 השוק של ישראל ירד ל-0.3%. הדבר בולט עוד יותר שכן מאז האינתיפאדה השנייה עלתה חלקה של ה"תיירות השבויה". של יהודים להם קשרי משפחה בישראל מכלל התיירים.

נכון לשנת 2019, הערים עם הכי הרבה תיירים בישראל הן ירושלים עם 4.467 מיליון תיירים ותל אביב עם 2.978 מיליון תיירים. כמו כן, ירושלים ותל אביב מדורגות במקומות ה-61 וה-79 בהתאמה ברשימת מאה הערים המתוירות ביותר בעולם לשנת 2018 לפי Euromonitor International.

### סטטיסטיקה
מתוך סקר של משרד התיירות שנעשה על תיירים שיצאו מישראל מנמל התעופה בן-גוריון וממעבר טאבה ושהו בישראל לפחות לילה אחד, נמצא שכ-54% מהתיירים הם נוצרים. ו-25% יהודים. כאשר שיעור היהודים בולט ממדינות כמו ארצות הברית, בלגיה וקנדה שם הם מהווים מחצית מכלל התיירים, ומצרפת שם היהודים מהווים רוב מכלל התיירים. מהסקר של שנת 2018 נמצא שבקרב הנוצרים שביקרו בישראל ש-43% שייכים לנצרות הקתולית (52% מכלל הנוצרים בעולם), 31% שייכים לנצרות הפרוטסטנטית (35% מכלל הנוצרים בעולם), ו-24% שייכים לנצרות האורתודוקסית (11% מכלל הנוצרים בעולם). המטרות הביקור הנפוצות ביותר הן ביקור קרובים וידידים (30%) ,תיור וטיול (25%), צליינות (19%), בילוי והנאה (14%) ועסקים (9%). 80% מהתיירים ביקרו בירושלים, 74% בתל אביב, 52% בים המלח, 35% בגליל ובכנרת, 30% בחיפה 16% ברמת הגולן כ-8% בנגב וכך גם אחוז דומה באילת. כ-30% מאלו שבאו לטיול עשו זאת בטיול מאורגן, וכך גם 84% מאלה שבאו למטרות צליינות. הזמן הממוצע שתייר בא לישראל הוא של כשבוע, כאשר היוצאים מן הכלל של אלה שבאים לביקורי קרובים שהממוצע עומד על שבוע וחצי ואצל אנשי עסקים עם ממוצע של ארבעה לילות. מתוך כלל אמצעי הלינה 51% לנו בבתי מלון, 27% התארחו בבתים של קרובים וידידים, ו-13% בדירות שכורות כמו Airbnb. בתיירות בישראל אין עונתיות ומספרי התיירים זהים בכל חודשי השנה, כאשר חודשי הקיץ יותר חלשים בקרב צליינים ומטיילים בשל מזג האוויר החם.

מלבד המטרות העיקריות שצוינו, התפתחה בישראל גם תיירות מרפא בעיקר מברית המועצות לשעבר, ושיעורים זניחים תיירות פוליטית, של אנשים הבאים למחות על מדיניות ישראל או לתמוך בה.

### מספר כניסות

## משברים
### מלחמת המפרץ הראשונה
משבר משמעותי בתיירות הנכנסת היה בעקבות עליית המתיחות במזרח התיכון, עקב הפלישה העיראקית לכווית, שהובילה לגל ביטולים של תיירים. בשווקים מסוימים חלה ירידה חדה במספר המבקרים החל מאוגוסט 1990. שוק התיירות היה בשפל עם כמעט ללא תיירות חוץ במשך שנה מאוגוסט 1990 ועד אוגוסט 1991.

### האינתיפאדה השנייה
במהלך האינתיפאדה השנייה, חלה ירידה חדה במספר התיירים המגיעים לישראל ובפרופיל שלהם. כך למשל לפי סקר של משרד התיירות מ-2003, 42% מהתיירים באו לביקורי קרובים, ו-14% הם אנשי עסקים. כאשר 56% מהמבקרים היו יהודים. המשבר עצמו הוביל לקיפאון בבניית בתי מלון.

### משבר הקורונה

בניגוד למשברים אחרים אשר היו מקומיים, משבר זה היה גלובלי.

### מלחמת חרבות ברזל
לאחר טבח שבעה באוקטובר פסקה כמעט לחלוטין התיירות הנכנסת לישראל. רוב חברות התעופה הגדולות ביטלו את קווי הטיסה לישראל עקב המצב הביטחוני, וממשלות ברחבי העולם פרסמו אזהרת מסע לאזרחיהן. רוב חברות הביטוח בעולם הודיעו כי ביטוח נסיעות סטנדרטי אינו תקף לישראל. אוניברסיטאות ברחבי העולם הקפיאו את ביקורי הסטודנטים שלהן בישראל במסגרת חילופי סטודנטים.

גם תיירות הפנים ירדה באופן חד, עקב תקיפות בדרום ובצפון. מפונים רבים תפסו את חדרי בתי המלון בישראל. והיוו כשליש מלינות בתי המלון במחצית השנייה של 2024.

עובדים רבים בענף התיירות איבדו את פרנסתם. כדי לשמר את עובדי הענף הקצה משרד התיירות 70 מיליון שקל לסיוע במימון השכר לעובדים שהכנסתם ירדה משמעותית.

רוב התיירים המגיעים לישראל בתקופת המלחמה הם יהודים הבאים לביקורי סולידריות או אנשים להם קרובים בישראל. בשנת 2024 היו בישראל 962 אלף מבקרים. רובם ממדינות עם קהילות יהודיות משמעותיות. ב-2024 מספר המבקרים שהנם תיירים זרים באתרי רשות הטבע והגנים היה 100 אלף, לעומת 3.8 מיליון בשנת 2019 (ירידה של 97%).

## תיירים נכנסים לפי ארץ אזרחות ממדינות נבחרות
}   ארצות סקנדינביה
|78,600
|107,600
|100,600
|55,100
|79,080
|93,600
|58,900
|-
|
|7,200
|15,800
|18,100
|14,500
|13,500
|26,100
|12,000
|-
|
|20,000
|24,600
|23,400
|26,400
|32,500
|48,800
|43,400
|-
|**סך הכול**
|1,176,500
|2,215,600
|2,416,800
|2,572,300
|2,961,700
|4,551,600
|3,759,700
|}

## תיירות פנים
[שמאל|ממוזער|250px|מטיילים ישראלים ב[נחל חרמון|נחל הבניאס בגליל העליון]]
תיירות הפנים מהווה חלק נכבד בתיירות בישראל. מעת לעת, משפחות ישראליות רבות יוצאות לטייל ברחבי הארץ, באתרי רשות הטבע והגנים. צפון ישראל (בעיקר הגליל, אזור הכנרת ורמת הגולן) נחשב לאזור נוח יותר מבחינת מזג האוויר וכן מבחינת שירותי התיירות והאירוח (בעיקר לינה בצימרים ולא בבתי מלון). בישראל גם קיימים עסקים קטנים המהווים מוקדים תיירותיים, המייצרים ומשווקים מזון בתוצרת עצמית - זיתים, גבינות, שמן, יין, לחמים ועוד.

כמדינה בה עשרות גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרי תרבות ואטרקציות שונות, קיימת תיירות פנים בישראל רבה. לדוגמה, במועדים וחגי ישראל עשרות ואף מאות אלפים פוקדים את שמורות וגני הטבע השונים. ענפים נוספים בתיירות הפנים המתפתחת הם תחומי תיירות המורשת והתיירות האתנית. בתקופת הקורונה, כמו גם בתקופות של מתיחות ביטחונית, כאשר התיירות הנכנסת הייתה בשפל, היה ביטוי לתיירות הפנים. יישובים רבים כוללים כבתי עסקים צימרים אכסניות ובתי מלון.

## האתרים הפופולריים ביותר
לפי בדיקה שנעשתה באתר TripAdvisor אלו האתרים בישראל להם הכי הרבה חוות דעת נכון ל-15 בינואר 2022:

### בתשלום

## מוקדי משיכה
250px|ממוזער|שמאל|אוטובוס מוריד תיירים במאהל בדואי, בקרבת באר שבע, בשנת 1960.קיימים מספר מוקדי משיכה ייחודיים לישראל, המהווים משאב תיירותי. ביניהם:
* תיירות צליינית: בישראל נמצאים המקומות הקדושים ביותר לנצרות. רובם מרוכזים בגליל ובירושלים וסביבתה.
*תיירות בהאית - בישראל נמצאים מקומות הקדושים לדת הבהאית כמו מקדש הבאב בחיפה ואל-באהג'ה בעכו.
*תיירות מוסלמית - בישראל נמצאים מספר מקומות קדושים לאסלאם, ביניהם האתר השלישי בקדושתו באסלאם, מסגד אל-אקצא.
*תיירות יהודית - בישראל נמצאים המקומות הקדושים ביותר ליהדות שהבולט ביניהם הוא הכותל המערבי.
*בילויים וחיי לילה: בעיקר בעיר תל אביב, שמושכת אליה תיירים בשל סצנת חופי הים והבילויים שבה.
*ערים ייחודיות: בקטגוריה הזאת נמצאת ערים כמו עכו, טבריה, נצרת, חיפה, תל אביב וירושלים.
*תיירות גאה - בישראל מתקיימים מספר אירועי גאווה כמו: מצעד הגאווה בתל אביב, הנחשב למצעד הגאווה הגדול ביותר ביבשת אסיה, פסטיבלי סרטים העוסקים בנושא הלהט"ב ועוד.
* גנים לאומיים ושמורות טבע - בישראל קיימים מספר רב של גנים לאומיים ושמורות טבע ייחודים. הפופולריים בקרב תיירים הם מצדה, מכתש רמון, עין גדי וקיסריה.
*צפרות - ישראל נמצאת על נתיב נדידה עולמי של עופות נודדים, ועל כן תחום הצפרות בה מפותח מאוד, מושך תיירים רבים מרחבי העולם וכולל מרכזי צפרות רבים כמו: התחנה לחקר ציפורי ירושלים, המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון ועוד.
## לקריאה נוספת
* עמוס כרמל, **מלון אורחים: ספר תולדות המלונאות בארץ-ישראל**, הוצאת איגוד המלונאות בישראל, 2010
*קובי כהן-הטב, **לתור את הארץ, התיירות בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי 1917 - 1948**, הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים, תשס"ז 2006

## קישורים חיצוניים

* אתר משרד התיירות
*כניסות ויציאות של מבקרים מחו"ל, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
* תיירות הפנים בישראל, משרד התיירות
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  סרטון הדרכה לסוכני תיירות, משרד התיירות (שנות השישים)
* סקר תיירות נכנסת דו"ח שנתי 2019, משרד התיירות
* תיירים יהודים בארץ ישראל - אוסף תצלומים 1898 - 1937, באתר הארכיון הציוני, 20 באוגוסט 2023

## הערות שוליים

*
ישראל
קטגוריה:ישראל לפי נושא