חגי רון

**חגי רון** (6 בספטמבר 1944 – 10 בספטמבר 2012) היה פרופסור במכון למדעי כדור הארץ באוניברסיטה העברית בירושלים, ונחשב לאב המייסד של המחקר הפליאומגנטי בישראל וחלוץ בתחום הקשר שבין פליאומגנטיות ורוטציה של בלוקים.

## ביוגרפיה
חגי רון נולד בקיבוץ בית הערבה שבצפון ים המלח. בחודש מאי 1948, כשהיה בן שלוש וחצי, עקב הלחץ של הצבא הירדני, התפנו כל חברי הקיבוץ וילדיהם לקיבוץ שפיים. לאחר זמן קצר, הקימו חלק מהמתפנים, ובהם הוריו, יוכבד ויוחנן רון, את קיבוץ כברי (חלק אחר הקים את קיבוץ גשר הזיו). חגי גדל ולמד בקיבוץ שהיווה את ביתו לאורך כל חייו. הוא התגייס לחטיבת הצנחנים בשנת 1962. אחרי השירות הצבאי, ב-1965, יצא לשנת שירות בחיפה, בתנועת המחנות העולים של הקיבוץ המאוחד, שם פגש את חדוה, אשתו. במלחמת ששת הימים השתתף עם יחידתו במילואים בקרב אום-כתף שבסיני. במלחמת יום הכיפורים נלחם עם יחידתו בגזרת תעלת סואץ; תחילה ממזרח לה, ולאחר הצליחה ממערב לה.

רון למד לכל תאריו באוניברסיטה העברית בירושלים. לימודיו לתואר ראשון היו בין השנים 1969–1972, לתואר שני בין 1976– 1978 ולתואר שלישי (בהדרכתם של הפרופסורים רפי פרוינד, עמוס נור, וצבי גרפונקל) בין השנים 1979–1984. חלק מלימודיו לתואר שלישי, בשנים 1980 ו-1984, עשה באוניברסיטת סטנפורד, שם גם שהה בפוסט-דוקטורט בשנים 1985–1986.

במקביל ללימודיו לתואר ראשון ושני, שימש פעמיים כמזכיר המשק של קיבוץ כברי.

בשיא עבודתו האקדמית, ולאחר שהעמיד תלמידים רבים שחלקם היו לחברי סגל אקדמי בכירים בעצמם, חלה רון במחלה קשה שממנה נפטר לאחר זמן קצר. הובא למנוחות בבית העלמין בקיבוץ כברי.

## מינויים אקדמיים בישראל ומחוצה לה
* 1986 - האוניברסיטה העברית בירושלים, המכון למדעי כדור הארץ - מרצה בכיר.
* 1986 - 2001 - המכון הגיאופיזי לישראל - חוקר בכיר ומנהל המעבדה הפליאומגנטית.
* 1992 - 1993 - אוניברסיטת סטנפורד, קליפורניה, בית הספר למדעי כדור הארץ - פרופ' חבר נלווה.
* 1993 - 1994 - אונ' מינסוטה, המכון למגנטיות הסלע - עמית מחקר.
* 1999 - 2000 - אוניברסיטת סטנפורד, קליפורניה, בית הספר למדעי כדור הארץ - פרופ' חבר נלווה.
* 2000 - 2008 - האונ' העברית בירושלים, המכון למדעי כדור הארץ - פרופ' חבר נלווה ואחר כך עמית מחקר ומנהל המעבדה הפליאומגנטית.
* 2003 - המרכז למחקר מדעי כדור הארץ פוטסדאם, גרמניה GFZ - עמית מחקר.
* 2004 - 2007 - המכללה האקדמית גליל מערבי, יו"ר רשות המחקר - פרופ' חבר.
*2009 - 2012 - האונ' העברית בירושלים, המכון למדעי כדור הארץ - עמית מחקר בכיר ומנהל המעבדה הפליאומגנטית.

בנוסף, שימש כיועץ בכיר לפרויקט תג"ר (תחנה גרעינית) שיבטה (1987-9); כיו"ר הוועדה המדעית של המכון הגיאופיזי לישראל (1992-7); חבר בוועדה זו עד שנת 2000; עורך חבר בכתב העת Israel Journal of Earth Sciences בין השנים 1989 - 1992 וחבר הוועד המנהל של המכללה האקדמית גליל מערבי (2001-4). באוניברסיטה לימד במהלך עבודתו שם את הקורסים בפליאומגנטיזם, גאולוגיה סטרוקטורלית, מיפוי גאולוגי מתקדם, המבנה והטקטוניקה של צפון ישראל, הגאולוגיה של "הכרמל", הגאולוגיה של טרנספורם ים המלח בצפון ישראל, ומבוא לגאולוגיה לגאוגרפים.
ממוזער|המגנטומטר הקריוגני במעבדה הפליאומגנטית שהקים חגי רון

## מחקריו
### מגנטיות ופליאומגנטיות של כדור הארץ
בעבודת הדוקטורט שלו, שהתפרסמה באמצע שנות ה-80, נכנס רון לעולם הצעיר אז של המחקר הפליאומגנטי. בעבודתו זו פיתח שיטות מחקר חדשניות, בהן מדידות מגנטיות של סלעים סדימנטריים אשר שימשו לשחזור רוטציות טקטוניות של בלוקים בין העתקי הגליל. שיטות אלה היוו פריצת דרך עולמית ביחסי הגומלין שבין עבודת שדה גאולוגית וגיאופיזיקה בתחום זה, ומהווים ציון דרך חשוב במחקר הפליאומגנטי בכלל, אפילו באמות המידה של היום. הוא יצא לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת סטנפורד שליד סן-פרנסיסקו, קליפורניה, וחזר לארץ עם אמצעים להקמת המעבדה הפליאומגנטית הראשונה בארץ, אשר הוקמה במכון הגיאופיזי לישראל. במעבדה זו הוצב אחד מהמגנטומטרים הקריוגנים הראשונים בעולם, שהיוו את המילה האחרונה של המחקר הפליאומגנטי. בשנת 2001 עבר רון עם המעבדה למכון למדעי כדור הארץ באוניברסיטה העברית בירושלים. מחקריו העיקריים עסקו ב:
* מעוות פריך ושבירה - לראשונה בעולם הוכחת סיבוב בלוקים מוגבלים בהעתקים סביב ציר אנכי באמצעות מדידות פליאומגנטיות (מודל פרוינד). היווצרות העתקים חדשים בהתאם לשדה המאמצים שלא עבר שינוי ומעוות של הקרום האוקיאני.
* מגנטיות במשקעים אגמיים בהווה, ופליאומגנטיות של אגמים מיובשים, כ"הקלטות" של השדה המגנטי של כדור הארץ (אגם הלשון, ים המלח והכנרת).
* מגנטוסטרטיגרפיה – יצירת טור סטרטיגרפי המבוסס על טור הסלעים, השתנות המגנטיות בסלעים וסייסמוטקטוניקה, לאורך טרנספורם ים המלח.
* התפתחות מבנים פנימיים של טרנספורם ים המלח המבוססים על מחקרים פליאומגנטיים שבוצעו בעיקר על סלעים וולקניים מתקופת הקנוזואיקון המאוחר והפליסטוקן ועל סלעי משקע המשולבים עמם, כולל קביעת גילאים איזוטופיים .
* התפתחות המגנטיות בסלעים בגלל תהליכי מטמורפוזה.
* מחקר פליאומגנטי ומגנטיות סלעית של סלעי יסוד פרה-קמבריים מתמנע.
* ארכיאומגנטיזם - קביעת העוצמה המוחלטת של השדה המגנטי של כדור הארץ במהלך שבעת אלפי השנים האחרונות.
* שימוש בשיטות פליאומגנטיות לשחזור פעילות טקטונית בעבר במגוון רחב של אזורים והגדרות גאולוגיים כולל: קפריסין, צפון אמריקה וישראל.
* תיארוך חתכי סלע באתרים פרה-היסטוריים, הכוללים כלים, באמצעות המגנטיות שבסלע, ואיזוטופים קוסמוגניים.

בשנת 2015, הקדיש כתב העת African Archaeology Review  גיליון מיוחד לזכרו של רון. גיליון זה עסק בחקר מערת וונדרוורק בדרום אפריקה. הממצאים הפלאומגנטיים הראשוניים של רון מחפירה 1 במערה זו נתנו את הרמז הראשון על העתיקות הגדולה של השכבות התחתונות ביותר באתר זה. תוצאות אלו הרחיבו את רצף המערות אחורה בכמיליון שנים מוקדם ממה שחשבו בעבר.[1] לגיליון זה מצורפת רשימה של 35 מאמרים שכתב רון, הרלוונטיים לתחום.

### חקר רעידות אדמה היסטוריות ופרה-היסטוריות
במקביל לעבודתו העיקרית בתחום הפלאומגנטיות, התעניין רון בכל הקשור לרעידות אדמה היסטוריות ופרהיסטוריות, ותמך באמצעות ההכשרה שנתן בכיתה ובשטח בארכאולוגים ובהיסטוריונים שהיו מוכנים להתחייב למאמץ לשחזר את רעידות האדמה הללו. הוא עקב אחר חפירות באתרים ארכאולוגיים שהיו ידועים ככאלה שנפגעו מרעידות אדמה בעבר (למשל בית שאן, היפופוטמים, יריחו ועוד). הוא ארגן סיור של תלמידי מחקר מתקדמים מהמחלקה לגיאופיזיקה באוניברסיטת סטנפורד, בראשות פרופ' עמוס נור, לאתרים ארכאולוגיים בישראל ובממלכת ירדן, שם נמצאו עדויות לרעידות אדמה שפגעו בהם, ופורסמו. רון פרסם עמו מספר מאמרים ותקצירים של הרצאות לכנסים בתחום. רון, יחד עם פרופ' עמוס נור, הפיק את הסרטון התיעודי עטור הפרסים: "הקירות קרסו: רעידות אדמה בארץ הקודש". בנוסף, הוא הפגיש עם פרופ' נור לכתיבת עבודת דוקטורט אשר שוחזרה לראשונה בישראל בצורה מקיפה, רעידת אדמה היסטורית (1927).

### השלמת מחקריו
בערוב חייו יזם רון שני פרויקטים חדשים שלא יצאו אל הפועל בחייו עקב מחלתו: במסגרת הקידוח העמוק בים המלח, תכנן רון לבצע מחקר פליאומגנטי על משקעים מ-200 אלף האחרונים. זאת כהמשך ישיר לפרויקטים דומים שהוביל במהלך שנות ה-90 וה-2000. בנוסף, הוא תכנן מחקר על זרמי הלבה ברמת הגולן כאמצעי להבנה טובה יותר של התנהגות השדה הגיאומגנטי. תלמידיו ועמיתיו של רון סיימו מחקרים אלו לאחר מותו. חלק מהמחקרים האחרונים של רון הוקדשו למסע ארכיאומגנטי רחב היקף שמטרתו לשחזר שינויים בעוצמת השדה הגיאומגנטי במהלך אלפי השנים האחרונות מחומרי חרס וסיגים. מאמץ זה, שנמשך כעת על ידי תלמידיו, צפוי לספק טכניקת היכרויות חדשה לגמרי עבור הקהילה הארכאולוגית.

## פרסים
* פרס הדיקן למחקר, מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, 1984.
*פרס רפאל פרוינד מטעם החברה הגיאולוגית הישראלית 1987.
* פרס אלן קוקס לגיאופיזיקה, מטעם אוניברסיטת סטנפורד, קליפורניה, 1999.

## ראו גם
* פלאומגנטיזם

## לקריאה נוספת
רון, ח., 1984. מחקר פליאומגנטי וניתוח מערכות השבירה בגליל. חיבור לשם קבלת תואר דוקטור לפילוסופיה, האוניברסיטה העברית, ירושלים. 117 עמ'.

## קישורים חיצוניים

* תחרות הרצאות קצרות ע"ש פרופ' חגי רון ומטעם החברה הגיאולוגית הישראלית, אפריל 2013.
* דף לזכרו, המכון למדעי כדור הארץ, האוניברסיטה העברית בירושלים.
* דף לזכרו באתר כתב העת African Archaeology Review, בגיליון מחקרים מיוחד שהוקדש לזכרו, 2015.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מדעי כדור הארץ
קטגוריה:חיילי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:בית הערבה: אישים
קטגוריה:כברי: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בכברי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012