open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אמיטאב באצ'אן

**אמיטאב באצ'אן** (בהינדי: **अमिताभ बच्चन**, באנגלית: **Amitabh Bachchan**; נולד ב-11 באוקטובר 1942) הוא שחקן קולנוע, מפיק קולנוע ומנחה טלוויזיה הודי וגם פוליטיקאי לשעבר. הוא נחשב לאחד השחקנים המשפיעים ביותר בתעשיית הקולנוע ההודי.

## ביוגרפיה
החל לשחק בשנת 1969 ומאז התפרסם והפך לגדול שחקני הקולנוע ההודי (בוליווד) בעולם כולו.
אמיטב באצאן זכה בפרסים רבים במהלך הקריירה שלו, בהם השחקן הטוב ביותר, הסרט הטוב ביותר ועוד. אמיטב מחזיק בשיא מספר המועמדויות לפרס השחקן הטוב ביותר בטקס פרסי האוסקר ההודי

אמיטב באצאן, בנוסף להיותו שחקן קולנוע, הוא גם זמר, מפיק סרטים ומגיש בתוכניות טלוויזיה מובילות. בנוסף שימש כחבר בבית הנבחרים של הפרלמנט ההודי בין השנים 1984 - 1987.

אמיטב באצאן נשוי לשחקנית ג'איה בהדורי. לזוג שני ילדים: הראשונה שוויטה נאנדה באצ'אן הנשואה לאיש העסקים ניקיל נאנדה, נכדו של השחקן ראג' קאפור. והשני אבישק באצ'אן, שגם הוא שחקן קולנוע והוא נשוי לשחקנית הקולנוע אישווריה ראי.

## קריירה
שיחק בסרטים רבים מז'אנר סרטי הפעולה.

מסרטיו: "אמאר אקבאר אנטוני", "נקמה מאוחרת","שולאי", "נקמה וחוק", "שלושה אחים", "דון״, "גזר דין", "ביחד", "לב חצוי" ו"מישהו שומר עלי" עם המה מליני וסלמן חאן בשנת 2003.

ב-2005 שיחק בסרט "שחור" שביים סנג`אי לילה בנסאלי יחד עם ראני מוקרג'י.

והופיע במגוון הפקות קולנוע כדוגמת "פסגת האימה", "לפעמים שמח לפעמים עצוב", "דב", "מעט סוכר", "קשר משפחתי", "שוד בעיניים עצומות", "המרוץ נגד הזמן", "לעולם אל תגיד שלום", "בבול", "בוטנה", "גורל", "סארקר", "סארקר ראג", "אהבות", "ויר זארה", "גום בארבר גום", "באנטי ובבלי", "מה שהלב אומר" (2005),  "נקמה" (2019) ועוד רבים אחרים.

בשנת 2022 כיכב בסרט המשפחה הקומי "שלום ולהתראות"; אודות אב המשפחה (באצ'אן) המתמודד עם ההתכנסות של בני המשפחה האחרים לאחר מות האם. 

בשנת 2024 כיכב בתפקיד הראשי בסרט הפעולה האפי "קאלקי – אחרית הימים" לצידה של דיפיקה פדוקון.  

שיחק לצד שחקנים מפורסמים בתעשיית הקולנוע ההודי, ביניהן מספר מהשחקניות הגדולות של הודו כמו המה מליני, רקהה ורבות אחרות.

## קישורים חיצוניים

* 
* משה ספיר, אמיטב בצ'אן מאז ועד היום , באתר תרבות הודו בישראל, 11 בדצמבר 2008
* אופיר אמיטב, קורות חייו של אמיטב באצאן , באתר תרבות הודו בישראל, 9 באוקטובר 2012
* אופיר אמיטב, טבלת סרטי אמיטב באצאן , באתר תרבות הודו בישראל, 9 באוקטובר 2012
* אייר אילישייב, האיש והאגדה – ביוגרפיה של אמיטאב בצ’אן, באתר My-Asia, 22 בנובמבר 2012
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה הודים
קטגוריה:מדבבים הודים
קטגוריה:זמרים הודים
קטגוריה:מפיקי קולנוע הודים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה הודים
קטגוריה:צמחונים הודים
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:שגרירים של רצון טוב - יוניסף
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דלהי
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1942
דיז'סטיף

**דִּיזֶ'סְטִיף** (בצרפתית: **Digestif**; בעברית: **אֶפְטָר**) הוא שם למשפחה של משקאות אלכוהוליים הנשתים בסוף הארוחה. חלקם בעלי טעם מר וחלקם בעלי טעם מתוק, ואחוז האלכוהול בהם משתנה ממשקה למשקה, אך לרוב הוא גבוה.

## אטימולוגיה
מקור השם דיז'סטיף הוא במילה הלועזית "עיכול" (Digestion). ההגייה "דיז'סטיף" לקוחה מצרפתית: digestif. ב-2009 האקדמיה ללשון העברית קבעה לו את השם "אֶפְטָר".

## אחוזי האלכוהול בדיז'סטיף
לרוב, אחוז האלכוהול במשקאות דיז'סטיף גבוה ממשקאות אפריטיף.

* לאחר הארוחה, המזון הנמצא בקיבה עוזר לספיגה איטית יותר של האלכוהול למערכת הדם, והחשש לשכרות הוא נמוך יותר.
* לרוב, סוף הארוחה הוא מפגש חברתי ואחוזי אלכוהול גבוהים משמשים ל"סיכוך חברתי".

## פונקציונליות לעומת קלאסיות
דיז'סטיף הוא משקה הנלגם בסוף הארוחה. הסיבה ללגימת המשקה יכולה להיות כדי לסייע למערכת העיכול או מנהג מקומי.

### דיז'סטיפים פונקציונליים
ישנם דיז'סטיפים הנקראים "דיז'סטיפים פונקציונלים". המטרה המוצהרת של הדיז'סטיפים הללו היא לסייע לפעילות העיכול בתום הארוחה. חלק ניכר ממשקאות הדיז'סטיפים הפונקציונלים מכילים עשבי מרפא. ישנם דיז'סטיפים פונקציונלים כגון האונגו הגרמני שאינם מכילים אלכוהול כלל.
*אוניקום – ליקר מעשבי תיבול הונגרי, בעל 40 אחוזי אלכוהול
*יגרמייסטר – המקור בגרמניה, עשוי מעשבי תיבול
*פרנה ברנקה – ליקר איטלקי מריר מאוד
*אודנברג – ליקר גרמניה, עשוי מ-43 עשבי תיבול ומכיל כ-44 אחוזי אלכוהול.
*בחרובקה – ליקר מעשבי תיבול צ'כי, בעל 38 אחוזי אלכוהול
*Amaro – ליקר איטלקי מעשבי תיבול

### דיז'סטיפים קלאסיים
ישנם מקומות בעולם בו נוהגים לשתות משקאות מסוימים בסיום הארוחה. לעיתים קרובות, המשקאות הללו מקומיים. המשקאות הללו אינם מכילים בהכרח עשבי מרפא, ומטרתם אינה לסייע לעיכול. דוגמאות לדיז'סטיפים קלאסיים:
*אוזו – יוון
*גראפה – איטליה
*לימונצ'לו – ליקר לימונים איטלקי, בעל בין 20 ל-40 אחוזי אלכוהול
*ברנדי – צרפת
*שארטרז – ליקר צרפתי על בסיס עשבי תיבול
*סליבוביץ' – מדינות הבלקן
*ויסקי – סקוטלנד

## ראו גם
*אפריטיף

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:תרבות שתיית אלכוהול
אוניקום

**אוניקום** (בהונגרית: **Unicum**) הוא ליקר עשבים מתוק-מריר שפותח לפני למעלה מ-200 שנה. הוא אפריטיף ודיז'סטיף ונחשב למשקה הלאומי של הונגריה מאז 1840, ובעבר היה המשקה הלאומי של האימפריה האוסטרו הונגרית.

האוניקום מיוצר על ידי חברת צוואק (Zwack) לפי מתכון שנשמר בסוד אך ידוע שמכיל יותר מ-40 סוגי עשבים והוא מיושן חצי שנה בחביות מעץ אלון. אחד ממאפייניו המוכרים הוא צורת הבקבוק המיוחדת: בקבוק נמוך ופחוס שעל תוויתו צלב אדום-לבן.

## אגדת האוניקום
על פי האגדה, מקור השם אוניקום (שמשמעו "מיוחד במינו" בגרמנית) ביוזף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (1790-1741) שחיפש משקה חדש לעיכול המזון בסעודות הפאר שערך. ב-1790 הכריז המלך על תחרות שבה השתתפו משקאות רבים. כשטעם מהאוניקום שיוצר על ידי הרופא המלכותי דאז (שהיה אחד מאבותיו של מייסד חברת צוואק), אמר "!das ist unikum" ("זה מיוחד במינו!") ומאז נקרא המשקה כך.

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר יצרנית המשקה

## הערות שוליים

קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:ליקרי עשבים
קטגוריה:דיז'סטיפים
יער אוקסליס

**יער אוקסליס** (באנגלית: **Oxleas Wood**) הוא שריד של יער עתיק הנמצא באזור רובע גריניץ' שבלונדון, אנגליה.

## היסטוריה
גילו של היער למעלה מ-8,000 שנים, ובעבר היה חלק מיער גדול שנמצא בצידה הדרומי של גבעת שוטרז (גבעת היורים).

היער הוא שטח מוגן ושמורת טבע, אולם ישנן מספר תוכניות המעוררות התנגדויות רבות של ארגונים שומרי טבע, לבנות דרכו מספר דרכים מהירות שיובילו לגשרים חדשים שייבנו על נהר התמזה.

## קישורים חיצוניים

אוקסליס, יער
קטגוריה:גריניץ'
אוקסליס, יער
גבעת שוטרז

**גבעת שוטרז** או **גבעת היורים** (באנגלית: **Shooter's Hill**) היא שכונה ברובע גריניץ' שבדרום מזרח לונדון. השכונה נמצאת מזרחית לבלקהית', מערבית לולינג, דרומית לוולוויץ' וצפונית לאלת'האם.

## מקור השם
מקור שמה של הגבעה בשימוש שנעשה בה בימי הביניים - אתר אימון לירי בחץ וקשת.

## גאוגרפיה
גבעת שוטרז היא הנקודה הגבוהה ביותר בדרום לונדון (גובהה 131.6 מטרים). יער אוקסליס המצוי בראש הגבעה הוא שריד ליערות העתיקים של לונדון. כמו כן נמצאת על מורדות הגבעה החווה החקלאית האחרונה בשטח העיר לונדון (המשמשת כיום חווה לימודית).

## היסטוריה
על גבעת שוטרז עבר רחוב ווטלינג - הדרך הרומאית אשר חיברה את לונדיניום עם צפון קנט. מאוחר יותר עברה במקום הדרך המקשרת בין לונדון לדובר.

על הגבעה נוסה מנוע הבעירה הפנימית שפותח על ידי המהנדס סמיואל בראון בשנת 1824 - ומכאן שעל הגבעה נסע אחד מכלי הרכב הראשונים שנסעו אי פעם.

## אזכורים בספרות
האזכור הראשון של הגבעה בספרות מופיע בדף מיום 11 באפריל 1661 ביומנו של סמיואל פיפס המתאר גרדום בראש הגבעה. גבעת שוטרז מתוארת בספרו של צ'ארלס דיקנס "**[[בין שתי ערים]]**" והפאב שבראש הגבעה מתואר בספרו "**[[מועדון הפיקוויקים]]**". הגבעה מוזכרת בספרו של ברם סטוקר "**[[דרקולה (ספר)|דרקולה]]**" וכן בספרו של ה. ג'. ולס "**[[מלחמת העולמות]]**". בספרם של אלן מור ודייוויד לויד "וי פור ונדטה" מתוארת הדמות אייבי אדמונד המתארת את ילדותה על הגבעה.

## אתרים בעלי חשיבות
ממוזער|מגדל המים בראש גבעת שוטרז
בראש גבעת שוטרז עומד מגדל מים ויקטוריאני הבנוי בסגנון גותי. אתר נוסף על הגבעה הוא טירת סוורנדרוג שנבנתה על ידי האדריכל ריצ'רד ג'פ בשנת 1784 לזכרו של איש הצי הבריטי, סר ויליאם ג'יימס אשר כבש ב-2 באפריל 1755 את מצודת שודדי הים סוורנדרוג לחופה המערבי של הודו. בשנת 1749 נפתח בראש הגבעה הפאב "השור" ששימש כנקודת עצירה ומנוחה למרכבות הדואר המלכותי בדרכן ללונדון.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:לונדון: שכונות
קטגוריה:גריניץ'
אפריטיף

**אַפֵּרִיטִיף** (מצרפתית: **Apéritif**; בעברית: **אֶקְדָּם**) הוא משקה אלכוהולי שנוהגים לשתות כמתאבן לפני סעודה גדולה. בדרך כלל מגישים אותו בלוויית תוספת קלה כגון זיתים או עוגיות.

## אטימולוגיה
מקור המילה הוא במילה הלטינית aperire - "לפתוח", שכן המשקה פותח את הארוחה. ב-2009 הציעה האקדמיה ללשון העברית את השם אֶקְדָּם.

## היסטוריה
על מנהג לשתות מעט משקה אלכוהולי לפני הארוחה ידוע בתרבויות שנות ומתקופות שונות. ההיסטוריה המודרנית של האפריטיף מתייחסת לוורמוט שהומצא בטורינו ב-1786, על ידי האיטלקי אנטוניו בנדטו קרפנו. במאה ה-19 הפכו שמות החברות מרטיני, צ'ינזנו וגנסיה לשם נרדף לוורמוט, אך הוא יוצר גם על ידי יצרנים נוספים. אפריטיפים היו פופולריים במיוחד באירופה בסוף המאה ה-19, ובשלהי המאה ה-20 הייתה פתיחת ארוחה באפריטיף נפוצה גם בארצות הברית.

לא ברור מהו המקור הראשון לפתיחת ארוחה במשקה אלכוהולי, ויש הטוענים שמנהג זה מגיע ממצרים העתיקה.

בספרד ובמדינות נוספות באמריקה הלטינית מלווה האפריטיף ארוחות המבוססות על טאפס. בקהילות יהודיות מיוצאי צפון אפריקה דוברי צרפתית נהוג בשבת לקיים "קידוש" לאחר התפילה במסגרות קהילתיות או משפחתיות. קידוש זה מוגש בליווי מתאבנים, סלטים, מאפים, חמוצים וכדומה ומלווה במשקאות חריפים, לרוב ממשפחת האניסים כגון ארק ופסטיס. מנהג זה מכונה בקרב קהילות אלו "אפריטיף".

## סוגי אפריטיפים
ישנם כמה סוגים של משקאות שמוגשים כאפריטיף, בדרך כלל משקאות אלכוהוליים יבשים - יין מחוזק, ליקר כלשהו או שמפניה יבשה. בצרפת האפריטיף משתנה מאזור לאזור: בדרום צרפת נפוץ הפאסטיס, בחבל נורמנדי מדובר בברנדי קלבדוס, ובמחוז המזרחי נהוג להשתמש ביין תוסס יבש מסוג Crémant d'Alsace. לפעמים גם ניתן למצוא שימוש בשמפניה או קוניאק ואף בקוקטייל קיר או קיר רויאל (קרם דה קסיס ויין או שמפניה). באיטליה נפוץ הוורמוט כאפריטיף, ביוון זהו האוזו, ובאירלנד ואנגליה נהוג להשתמש במדיירה יבשה (יין מחוזק פורטוגלי).

## ראו גם
* דיז'סטיף
* מתאבן
* אמוז בוש

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תרבות שתיית אלכוהול
קטגוריה:אפריטיפים
מרקס

לשמות המשפחה המתועתקים בעברית ל**מרקס** קיימים מקורות שונים. המקור הגרמני או האשכנזי הוא בשם הפרטי "". במשפחות יהודיות, "מרקס" היא הצורה הלועזית של "".

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
שרבט גולה

**שַרְבַּט גוּלָה** (בפאשטו: **شربت گلا**) (נולדה ב-20 במרץ 1972) היא אישה ממוצא אפגני-פתאני אשר התפרסמה כאשר תמונת פניה הופיעה על שער המגזין נשיונל ג'יאוגרפיק בשנת 1985, בגיליון שעסק בפליטים ברחבי העולם. מאז נודעה בכינוי **"הנערה האפגנית"**.

## חייה
גולה התייתמה מהוריה במהלך פלישת ברית המועצות לאפגניסטן. בעת המלחמה היא התגוררה במחנה הפליטים נאסיר בארג בפקיסטן, לאחר שהוגלתה מאפגניסטן על ידי כוחות הצבא האדום. במחנה פליטים זה צולמה על ידי הצלם סטיב מק'קורי עבור המגזין "נשיונל ג'יאוגרפיק". שרבט גולה הייתה אחת מהתלמידות בבית הספר הלא-רשמי של מחנה הפליטים; בגלל חוקי הצניעות הנוקשים באפגניסטן וחוקי הטליבאן שם, לא היו הרבה הזדמנויות לצלם נשים אפגניות, ומק'קורי ניצל את ההזדמנות וצילם את הנערה בעלת המבט החודר.

אף על פי ששמה או זהותה לא היו ידועים, תמונתה, תחת הכותרת "הנערה האפגנית", הופיעה בגיליון הנשיונל ג'יאוגרפיק של חודש יוני 1985. תמונת פניה, עם הצעיף האדום שנתלה בצורה רופפת על ראשה ועם מבטה החודר ועיניה הירוקות המסתכלות ישירות אל המצלמה, נעשו לסימן מוכר בעולם כולו של העימות באפגניסטן בשנות השמונים ובעיית הפליטים שם. תמונתה של גולה נחשבת כתמונה המוכרת ביותר בהיסטוריה של מגזין הנשיונל ג'אוגרפיק.

## זהותה

זהותה של "הילדה האפגנית" נותרה לא ידועה במשך למעלה מחמש עשרה שנה; אפגניסטן נשארה סגורה כמעט לחלוטין בפני תרבות המערב ובפני התקשורת עד לאחר מיגור שלטון הטליבאן הקיצוני בשנת 2001, על ידי צבא ארצות הברית בפלישה האמריקאית לאפגניסטן. אף על פי שבמשך שנות התשעים ניסה הצלם סטיב מק'קורי למצוא את הנערה, נסיונותיו כשלו.

בחודש ינואר 2002, ארגון הנשיונל ג'יאוגרפיק שלח משלחת לאפגניסטן בניסיון לגלות את זהותה של הנערה המפורסמת. הצוות הגיע למחנה הפליטים שבו צולמה, אך גילה שהמחנה נסגר. בסיוריהם ברחבי אפגניסטן, קיבלו אנשי המשלחת דיווחים רבים על זהות הנערה, אך כולם התבררו כלא נכונים.

לבסוף, בעקבות הצלבת דיווחים שונים, נמצאה שרבט גולה, אז בסביבות גיל שלושים, באזור מרוחק של אפגניסטן. זהותה אומתה על ידי טכנולוגיית זיהוי ביומטרי של קשתית העין; הקשתית שלה הושוותה עם קשתית הנערה בתמונה ונמצאה זהה. שרבט גולה זכרה את התצלום ואת הצלם שצילם אותה במחנה הפליטים, אך מעולם לא ראתה את התמונה ולא ידעה שהיא נעשתה כה מפורסמת ושנעשו ניסיונות רבים לזהותה.

בסוף שנות ה-80 התחתנה גולה; נולדו לה ארבע בנות, אחת מהן נפטרה בינקותה. היא חזרה לאפגניסטן בשנת 1992, לכפר בהרי טורה בורה שממנו ברחה לאחר הפלישה הסובייטית.

סיפור חייה גולל בגיליון מרץ 2003 של המגזין נשיונל ג'יאוגרפיק, וסרט תיעודי על החיפוש אחריה הוקרן בערוץ הנשיונל ג'יאוגרפיק. כמו כן, לכבודה של שרבט גולה הקים הנשיונל ג'יאוגרפיק קרן לקידום חינוך בנות באפגניסטן. בעזרת כספי הקרן הוקמו בקאבול מרכז חינוך והכשרה לבנות וספריה, נבנה מחדש בית ספר תיכון לבנות שנפגע קשות בזמן המלחמה, ונוסד עיתון לילדים.

ב-26 באוקטובר 2016, סוכנות החקירות הפדרלית של פקיסטן עצרה את גולה על כך שגרה בה עם מסמכים מזויפים. היא נידונה לחמישה עשר ימי מעצר וגורשה לאפגניסטן. עם השתלטות הטליבאן מחדש על אפגניסטן ב-2021, גולה ברחה לאיטליה.

## קישורים חיצוניים

* מאמר באתר הנשיונל ג'יאוגרפיק על שרבט גולה
* המאמר מ-1985 שבו הופיעה תמונת "הילדה האפגנית" (אתר הנשיונל ג'יאוגרפיק)
* 
* The Afghan Girl, Still a Refugee, Arrested for Forged Pakistani ID Card, Artnet, October 26, 2016
*סוף סוף "הילדה האפגנית" מקבלת בית, נשיונל ג'אוגרפיק, 12 בדצמבר 2017.

## הערות שוליים

קטגוריה:ילידות 1972
קטגוריה:פליטים
קטגוריה:נשים אפגניות
קטגוריה:תצלומי נשים
קפד ראשו

**קפד ראשו** הייתה תוכנית רדיו שעסקה בחידונים ושודרה על בסיס שבועי בקול ישראל על ידי שמואל רוזן שערך והגיש את התוכנית לאורך עשרות שנים. תחילה ברשת ב', ובהמשך עברה לרשת א'. בעשוריה האחרונים שודרה התוכנית בכל מוצאי שבת. התוכנית האחרונה שודרה ב-21 במרץ 2015.

## רקע
בתוכנית הוצגו חידות מסוגים שונים. את החידות היו פותרים משתתפים באולפן, חלקם בעלי ותק של עשרות שנים בחידון. חלק מהחידות הופנו למאזינים ונפתרו דרך הטלפון, זאת בנוסף לפינה אחרת של חידות מהמאזינים, להם נהג רוזן להודות באזכור שמותיהם בספריו.

התוכנית "קפד ראשו" נקראה על שם חידה לשונית שרוזן הרבה להשתמש בה. זו חידה שהתשובה לה היא מילה שכאשר מקפדים את האות הראשונה בראשה, מתקבלת מילה חדשה. כלומר לוקחים מילה, מורידים את ראשה ונוצרת מילה אחרת. את ההשראה לשם "קפד ראשו" שאב רוזן מהספר "עליסה בארץ הפלאות", שבו דמותה של מלכת הלבבות נוהגת לומר "Off with his head" - "קַפְּדוּ (עִרְפוּ) את ראשו".

אולפן רשת א', שבו שודרה התוכנית, נקרא לאחר מותו של רוזן, "אולפן רשת א' ע"ש שמואל (שמוליק) רוזן".

## חידות קפד ראשו
*החידה: ראש, קפד ראשו, פרח. * גרסה נוספת: ראשנו - קפד ראשו - מפרחי ארצנו.
:התשובה: קרקפת, רקפת
*החידה: אילן, קפד ראשו, אילן
:התשובה: צאלון, אלון; או: צאלה, אלה; וגם: ערמון, רִמון
:*ייתכן משחק בו תתאפשר כמה פעמים "קפד ראשו" ממילה אחת:
*צייד זבובים, קפד ראשו דרך הרבים, קפד ראשו עסקים לא טובים, קפד ראשו הדברים קיימים, קפד ראשו השתקה
:התשובה: עכביש, כביש, ביש, יש, ש
*מזל בראש שנים, קפד ראשו למאזינים, קפד ראשו מינים, קפד ראשו מצב הישנים, קפד ראשו לקייטנים
:התשובה: מאזנַיִם, אָזְנַיִם, זנים, נים, ים.

חידת "קפד ראשו" יצרה חידות משנה כ**"קפד צווארו"** - הסרת האות השנייה במילה, **"קַצֵּץ זנבו"** - הסרת האות האחרונה במילה, ו**"חַלֵּץ כְּרֵסוֹ"** - התשובה היא אמצע המילה, ללא הראש והזנב: מלך הלול, חלץ כרסו, מתופף מפורסם - ת**רנגו**ל, רִנגו (רינגו סטאר, המתופף של הביטלס).

חידות "קפד" מופיעות לפעמים בתשבצי היגיון.

## ראו גם
* חידות לשוניות
* שמואל חביבי

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:שעשועי לשון
קטגוריה:חידות
קטגוריה:תוכניות רדיו בקול ישראל
חמרמורת

**חמרמורת** (באנגלית: **Hangover**, לעיתים קרובות מתועתק לעברית: **האנגאובר**) היא תופעה גופנית אשר עלולה להתרחש מספר שעות אחרי צריכה של אלכוהול או ללוקים במחלת תסמונת מבשלה עצמית.

## תסמינים
חמרמורת הנגרמת מצריכת אלכוהול מאופיינת בדרך כלל בכמה תסמינים:
כאבי ראש, בחילות והקאות, עייפות, צמא, קושי בריכוז, תגובות מואטות, חרדות, עצבנות יתרה, רגישות גבוהה לאור ולרעש, נדודי שינה, הרגשת דכדוך בלתי פרופורציונלית, צרבת, או הרגשת נפיחות.

## סיבות
הסיבות המלאות לחמרמורת לא ידועות במלואן. סיבה אחת היא שהחמרמורת נגרמת כתוצאה מהתייבשות שהיא התוצאה של סילוק האלכוהול מהגוף. האלכוהול מעודד יצירת שתן וכך מביא לאובדן ניכר של מים, דבר הגורם להתייבשות ולתסמינים המתוארים. ככל שכמות האלכוהול שנצרכה היא גדולה יותר, כך התסמינים חדים יותר וקשים יותר. ההתייבשות מצידה מביאה לירידה בנפח הנוזל במוח. סברה נוספת היא שריכוז גבוה של תוצרי פירוק אלכוהול שמקורם בכבד, הנגרם כתוצאה מפירוק כמות גדולה של אלכוהול הוא מהגורמים לחמרמורת.

## התמודדות
ישנן מספר דרכים להקטין את עוצמת החמרמורת:
* שתייה מרובה של מים (באופן קבוע, ולא במנות גדולות מדי בבת אחת)
* אכילה של דברים קלים לעיכול
* שינה
* צריכת אלכוהול באמצעות משקאות דופמין

## שונות בתסמינים בין אדם לאדם
תסמיני החמרמורת עשויים להיות שונים מאדם לאדם. כך, למשל, אנשים מסוימים עשויים לא לחוש בחמרמורת גם לאחר צריכת כמות גדולה של אלכוהול, ואנשים מסוימים עשויים לחוש אותה גם אחרי צריכת כמות קטנה. בנוסף - אנשים מסוימים עשויים לא להרגיש כאב ראש, ואילו אחרים לא ירגישו רגישות לאור ולרעש.

## ראו גם
* השתכרות

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תוצאים רעילים של חומרים לא רפואיים
מישהו שומר עלי

**מישהו שומר עלי** (הינדית: बाग़बान) הוא סרט דרמה הודי מ-2003 העוסק ביחס של בנים בוגרים כלפי הוריהם המתבגרים.
## עלילה
במרכז הסרט עומדים יחסיהם של ראג' מלהוטרה (בגילומו של אמיטאב באצ'אן, אשתו פוג'ה (אותה משחקת המה מליני) וילדיהם. לזוג ארבעה בנים ובן אחד מאומץ (בגילומו של סלמאן ח'אן) שלומד בחו"ל. בניו כבר מבוססים, בעלי עבודה ובית וחלקם נשואים. ראג' שעבד בבנק יוצא לפנסיה. הוא נשוי ארבעים שנה לאשתו האהובה פוג'ה, יש לו בית גדול, ואת כספו הרב הוא משקיע בבנו הבכור ובעסקיו. אולם, כאשר כספם של הזוג אוזל הם מחליטים להיעזר בילדיהם.

כאשר ילדי הזוג שומעים את הבשורה הם אינם נלהבים לעזור. מאחר שאינם רוצים לשאת בעול של שני הורים בביתם, הילדים מחליטים כי כל אחד מההורים יחיה בביתו של בן אחר ובתום חצי שנה הם יתחלפו במקומות. ראג' זועם על בניו, אך אשתו משכנעת אותו להסכים.

פרידת בני הזוג קשה עליהם. שיחות טלפוניות ומכתבים מהווים את הקשר היחיד ביניהם. בזמן פרידתם ושהותם בביתם של ילדיהם, הם עוברים קשיים רבים. ילדיהם אינם עוזרים להם כלל, מעליבים, מתעמרים ומתייחסים אליהם בזלזול רב ומופגן. בזמן שהותו של ראג' בבית אחד מבניו, הוא מתיידד עם זוג נשוי, בעלי מסעדה עריריים מילדים, הרוכשים לו חיבה רבה. בזמן שהותו במסעדה הוא כותב ספר: "השומר" - ספר המספר על יסורי האנשים הזקנים עקב יחסיהם של ילדיהם כלפיהם.

בתום חצי שנה ובשל געגועיהם העזים זה לזה, מחליט ראג' כי עליו ועל אשתו לברוח בעת בה הם אמורים להחליף מקום מגורים אצל אחד מילדיהם. מעת בריחתם של הזוג מזלם משתנה. במסגרת בריחתם, הם נוסעים למקומות מוכרים ואף מצליחים למצוא את בנם המאומץ ששב להודו. למרות שחיפש את הוריו זמן רב, בשל העתקת מגוריהם לא הצליח למצוא אותם. הוא לוקח את הוריו המאמצים תחת חסותו ומתייחס אליהם כמו אל אלילים. למרות זאת, בני הזוג מחליטים לבסוף לשוב לביתם, על אף היותם חסרי כל.

כאשר הזוג חוזר לביתו, נודע להם כי הספר שכתב ראג' יצא לאור בעזרתם של הזוג שהתיידד איתו במקום שהותו. הספר הופך לרב-מכר וראג' מרוויח ממון רב מכך. במסיבה הנערכת לכבוד ראג' מגיעים ילדי הזוג וגם נכדיהם, אשר הצליחו בסופו של דבר לקיים קשר אוהב עם סביהם למרות הניכור של ההורים כלפיהם. בעוד הילדים מאמינים כי אחד מהם יהיה זה שיוזמן לשאת דברים למען האב, מי שנושא דברים הוא בנם המאומץ המפליג בשבחי ראג'. ראג לעומת זאת אומר "אם האב יכול לעזור לבנו לעשות את צעדיו הראשונים, לא יכול הבן לעזור לאב לעשות את צעדיו האחרונים?". כאשר ראג' רואה את ילדיו, המנסים לפייסו, הוא מסרב לכך ופוג'ה אף היא תומכת בהחלטתו. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 2003
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטים הודיים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:סרטים בהינדי
דילמה

**דִּילֵמָה** (מיוונית δί-λημμα, "טענה כפולה" או "קביעה כפולה") הוא מונח מתחום הרטוריקה והלוגיקה; במקורו התייחס המונח למצב בו קיימות שתי חלופות, אטרקטיביות באותה מידה, שיש לבחור ביניהן. כיום התרחב השימוש במונח, ולעיתים קרובות הוא משמש במשמעות של בעיה או התלבטות גרידא.

## הסיבות לדילמה
אף על פי שכל דילמה משקפת ניגוד פנימי בין רצונותיו של אדם, קיימות סיבות שונות לניגודים אלו:
***דילמה מוסרית** - בדילמה מוסרית, ההתלבטות נובעת ממניעים הקשורים למצפון המתלבט, ולקשיים בתפיסת המעשה הנכון בעיניו. הדילמה מתרחשת כאשר המתלבט מתקשה להחליט איזה חלופה מוסרית יותר.
***דילמת רווח או הפסד** - במצב של "רווח או הפסד" ההתלבטות היא בין אפשרויות שונות, כאשר על האדם להחליט מהי השיטה המשתלמת יותר.
***ברירת מחדל** - אי בחירה באחת החלופות מהווה ברירת מחדל, כלומר הבחירה שלא לבחור.

## ברירה כוזבת

דילמה יכולה להתפרש כברירה בין מספר אפשריות, לרוב שתיים, אך תיתכן אפשרות נוספת שלא נלקחה בחשבון. אי הצגת האפשרות הנוספת והצגת האפשריות האחרות כברירת בלבדיות ידועה בשם דילמה כוזבת, דהיינו או תרחיש א' או תרחיש ב', כאשר הימנעות מבחירה בתרחיש א' מהווה בחירה אוטומטית (ברירת מחדל) בתרחיש ב', למעשה אין הדבר נכון, כיוון שייתכן מצב שאינו תרחיש א' או תרחיש ב'.

## דילמת האסיר

סוג אחר של דילמה מורכב מדילמה כפולה, כאשר הדילמה היא לא רק של אדם אחד, אלא דילמה התלויה גם בדרך פעולתו של אדם אחר. הדילמה הזאת ידועה כדילמת האסיר. חישובי ההעדפה של דילמה כזאת נידונים בתורת המשחקים.

## קישורים חיצוניים

* 
* מהי דילמה? רחל ארהרד, ראש יחידת הפיתוח והמחקר, שפ"י
*סרטון שעוזר להמחיש מה היא דילמה

קטגוריה:רטוריקה
קטגוריה:אמצעים רטוריים
קטגוריה:2 (מספר)
דביבון זנב-טבעת

**דביבון זנב-טבעת** או **בסיריסקוס** (שם מדעי: *Bassariscus astutus*) הוא מין טורף ממשפחת הראקוניים החי באמריקה הצפונית.

## מאפיינים
צבעו של דביבון הזנב-טבעת הוא חום בהיר עד חום, כאשר חלקו התחתון לבן. זנבו השחור מכוסה בפסים לבנים, והוא ארוך יותר מיתר גופו. עיניו גדולות ושחורות, והן מוקפות בטבעת של פרווה בהירה. הוא קטן יותר מחתול - אורכו 30 עד 42 ס"מ, ואורך זנבו - 31 עד 44 ס"מ. משקלו נע בין 0.8 ל-1.4 ק"ג. גובה הכתפיים הוא כ-16 ס"מ לערך. בפיהם ארבעים שיניים, כאשר הניבים מפותחים למדי. מפרק הקרסול של דביבון זנב-הטבעת גמיש, וביכולתו להסתובב בזווית של למעלה מ-180 מעלות. יכולת זו מסייעת לדביבון בטיפוס מהיר. זנבו מסייע לו בשמירה על שיווי משקל בהליכה במקומות צרים.

דביבון זנב-הטבעת נפוץ בקליפורניה, באורגון, באריזונה, בניו מקסיקו, בטקסס, ביוטה ובחלקים מצפון מקסיקו. הוא חי בבתי גידול סלעיים ומיוערים. ניתן למצוא דביבוני זנב-טבעת עד לגבהים של 2,900 מטרים, אולם הם נפוצים יותר בגבהים שבין פני הים לבין 1,400 מטר מעל פניו. דביבון זנב-הטבעת הוא בעל חיים לילי, יחידאי וביישן. הוא אוכל-כול, וניזון בעיקר מפירות, מגרגרים, מחרקים, מלטאות, ממכרסמים קטנים ומציפורים. דביבונים אלו משמיעים מגוון קולות, ביניהם נקישות ותקתוקים. הדביבון חי בשטח של כ-1.36 קילומטרים רבועים, נתון שעשוי להשתנות בהתאם לזמינות המזון (שטח המחיה של הזכרים לרוב גדול יותר). כמו כן, שני פרטים מאותו הזוויג לא יהיו בעלי תחומי מחייה חופפים. 

עונת הרבייה מתחילה בפברואר ומסתיימת במאי. דביבוני זנב-הטבעת מזדווגים באביב. משך ההריון נע בין 50 ל-54 ימים, במהלכם הזכר ישיג מזון עבור הנקבה. במאי - יוני הנקבה תמליט בין גור אחד לארבעה (בממוצע - שלושה) בכל המלטה. הדביבונים הנולדים יפקחו את עיניהם בגיל חודש. לאחר עשרה שבועות ייגמלו מיניקה, ולאחר ארבעה חודשים יצודו את מזונם בעצמם. הם יגיעו לבגרות מינית בגיל עשרה חודשים. הנקבה בוחרת את מקום המאורה שבה תגדל את צאצאיה, לרוב בקיע קטן, ערימת סלעים או חלל עץ. בהיוולדם, הדביבונים נמצאים במשקל של 25 גרמים בלבד. חסרי אונים, הם זקוקים לעזרת אמם. את החלק המרכזי בגידול הצאצאים לוקחת האם, שמאכילה אותם ודואגת להם. יחד עם זאת, לעיתים נצפו אבות של דביבונים צעירים משחקים עם צאצאיהם הבוגרים, כך שייתכן שגם להם יש חלק כלשהו בדאגה ובטיפול ההורי.

תוחלת חייהם של דביבוני זנב-הטבעת בבר היא שבע שנים. נקבה שחיה בשבייה הגיעה לגיל של 16 שנים.

## קישורים חיצוניים

* 

## תמונות

קובץ:Squaw-ringtail-28073.jpg
קובץ:Squaw-ringtail-28112.jpg


## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מרטין ליכטנשטיין
קטגוריה:ראקוניים
קטגוריה:מקסיקו: יונקים
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים במדבר קולורדו
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1830
יער אפינג

שמאל|ממוזער|250px|
שמאל|ממוזער|250px|
**יער אפינג** (באנגלית: **Epping Forest**) הוא יער עתיק יומין הנמצא בין העיר לונדון רבתי לבין מחוז אסקס שבאנגליה.

## גאוגרפיה
היער מצוי במקום ככל הנראה משנת 8,000 לפני הספירה, עם תום עידן הקרח האחרון. שטחו של היער 24 קמ"ר והוא כולל שטחי עשב, ביצה, נהר, ואגמים. אורך היער 18 קילומטרים והוא משתרע בין פורסט גייט שבדרומו ועד אפינג שבצפונו. רוחב היער 4 ק"מ ממזרח למערב.
היער נמצא בין נהר לי לנהר רודינג.

## היסטוריה
השם "יער אפינג" מופיע לראשונה במסמכים מהמאה ה-17. קודם לכן נודע היער בשם "יער ואלטהאם" (Waltham Forest) שעל שמו נקרא רובע יער ולטהאם - אחד מרבעי לונדון.
במאה ה-12 קבע הנרי הראשון בצו כי היער הוא יער מלכותי. הותר לפשוטי העם לקושש עצים ביער ולרעות בו צאן, אולם רק למלך הותר לצוד ביער.

בתקופת שושלת טיודור נהגו הנרי השמיני והמלכה אליזבת הראשונה לצוד ביער. בשנת 1543 הורה הנרי השמיני לבנות בקרבת היער מבנה בשם "גרייט סטנדינג" (Great Standing) ממנו יכול היה לראות את ציידיו. המבנה שופץ על ידי אליזבת הראשונה בשנת 1589. ניתן לראותו עד היום באזור צ'ינגפורד, והוא ידוע בשם "בקתת הצייד של המלכה אליזבת" ומשמש כמוזיאון.

בשל המחלוקת בין בעלי הקרקעות לבין רועי הצאן נחקק ב-1878 חוק יער אפינג, ונקבע כי היער מפסיק להיות יער מלכותי וזכות בית המלוכה לצוד איילים ביער בוטלה. כמו כן נאסר קישוש הענפים ביער, אולם הותר לרועי הצאן להמשיך לרעות בו.
החוק קבע כי היער יהפוך לשמורה ונאסרה הבנייה בו. ב-6 במאי 1882 ביקרה המלכה ויקטוריה ביער והכריזה כי "היער יוקדש להנאתם של תושבי הממלכה לנצח נצחים".

היער מנוהל על ידי איגוד העיר לונדון.

## שימושים ביער כיום
חוק יער אפינג (the Epping Forest Act) נחקק על מנת לשמר את היער, אולם כשל בהגנה על בעלי החיים ביער. קודם לחקיקת החוק נהגו תושבי האזור לקושש את ענפי העצים ובכך צמרות העצים היו מדוללות ושיחים וצמחים נמוכים מסוגים רבים גדלו באזור, אולם לאחר חקיקת החוק הופסק דילול הצמרות והצמרות הסבוכות של העצים מונעות כניסת אור ומונעות אפשרות גידול של שיחים נמוכים. עדרי האיילים הגדלים ביער הוסיפו אף הם לדילול הצמחייה הנמוכה. בעבר נהגו האיילים לרעות באזורי דשא סמוכים, אולם בשל גידור היער ובנייה סביבו נאלצו האיילים להישאר בשטחי היער.
לאחרונה נעשים ניסיונות לדלל את העצים.

היער הוא השטח הפתוח הציבורי הגדול ביותר באזור לונדון, והוא למעשה שמורת הטבע הגדולה בעולם הנמצאת בקרבת עיר בירה.

## אזכורים תרבותיים של היער
* סדרת הטלוויזיה הבריטית משנת 2005 "שבעת פלאי הטבע" מתארת יער אפינג כאחד מפלאי הטבע באזור לונדון.
* סופר האימה ג'יימס הרברט משתמש ביער אפינג כרקע לרומן "מאורה" (Lair) בו מוטנטים האוכלים חולדות והמתגוררים ביער תוקפים את בני האדם המתגוררים סביבו.
* באלבום Selling England by the Pound של להקת ג'נסיס נקראת אחת הרצועות The Battle of Epping Forest.
* בשרוול האלבום Trilogy של להקת אמרסון, לייק ופאלמר, נראים חברי הלהקה ביער בסתיו כשהם מכוסים בעלים.
* בספר ההרפתקאות "המחנה", יער אפינג הוא חלק גדול מן העלילה ומהווה את מיקומו של המחנה עליו מספר הספר.

## קישורים חיצוניים
* 

אפינג
אפינג
אפינג
קטגוריה:לונדון: היסטוריה
אצטדיון קולומבוס קרו הישן

**אצטדיון קולומבוס קרו הישן**, שבעבר נקרא **אצטדיון קולומבוס קרו** (באנגלית: **Columbus Crew Stadium**) ו**אצטדיון מפרה** (באנגלית: **MAPFRE Stadium**, נהגה: **מַפְֿרֵה**) הוא אצטדיון כדורגל בעיר קולומבוס שבאוהיו. האצטדיון נפתח ב-15 במאי 1999 במשחק בין קבוצות הכדורגל של קולומבוס קרו לניו אינגלנד רבולושן במסגרת ליגת ה-MLS. זהו האצטדיון הייעודי לכדורגל הראשון בארצות הברית, שנבנה במיוחד לכדורגל בליגת ה-MLS. האצטדיון אירח את גמר גביע ה-MLS ב-2001, את משחקי ה-ALL STAR ב-2000 וב-2005 ואת גביע העולם בכדורגל לנשים בשנת 2003. האצטדיון מכיל 19,968 מקומות ישיבה (לאירועים והופעות התפוסה יכולה להגיע גם ל-30,000).

האצטדיון נקרא בעבר על שם חברת מפרה ביטוח הספרדית ממדריד, לאחר שהחברה חתמה על הסכם חסות עם המועדון שהוכרז ב-3 במרץ 2015. זהו הסכם החסות הראשון מאז שנפתח האצטדיון, לאחר שהמועדון חיפש אחר מכירת זכויות שיום האצטדיון מאז שנפתח בשנת 1999, אך לא הצליח להגיע להסכם במשך כל השנים הללו.

כיום, האצטדיון הביתי של קבוצת קולומבוס קרו הוא Lower.com פילד.

## קישורים חיצוניים

* 

* אצטדיון קולומבוס קרו ב-StadiumGuide

קולומבוס קרו הישן
קולומבוס קרו הישן
קטגוריה:קולומבוס (אוהיו)
קולומבוס קרו הישן
סטריטהאם קומון

**סטריטהאם קומון** (באנגלית: **Streatham Common** ) הוא שטח פתוח רחב באזור סטריטהאם שברובע למבת' בלונדון.

השטח היה בעבר שטח פתוח קהילתי של קהילת סטריטהאם, והחל מהמאה ה-18 שימש השטח למשחקי קריקט ציבוריים. כמו כן מצוי בשטח הציבורי גן ציבורי ויער בו גדלים עצי ארז. המדרון בקרבת היער משמש כתיאטרון פתוח בימי הקיץ.
בגן נערך מדי קיץ פסטיבל עפיפונים. זו הקבוצה הקהילתית הראשונה עם האחריות הישירה לניהול פארק למבת' כחלק מתוכנית הגנים השיתופיים. בשנת 2016 היא השתלטה על בריכת ההנעה של סטריאת'ם קומון ומנעו את סגירתה, ובשנת 2017 התחילה בעבודות שימור שוטפות בשמורת הטבע המקומית סטריאת'ם. בשנת 2018 הוחזרו לפעילות המפל וגן הזרמים.

## קישורים חיצוניים

*יום העפיפונים בסטריטהאם קומון

## הערות שוליים

קטגוריה:למבת'
קטגוריה:לונדון: פארקים
מדהורי דיקשיט

**מדהורי דיקסיט** (בהינדית: माधुरी दीक्षित; נולדה ב-15 במאי 1967) היא שחקנית ודוגמנית הודית.

תחילה התפרסמה דיקסיט כדוגמנית, היא החלה לשחק רק בשנת 1988. ברבים מסרטיה, שיחקה לצד שאהרוח' ח'אן ואניל קאפור.

## קריירה
תפקידה הראשון היה בסרט "טאזאאב" בשנת 1988, ומאז היא משחקת בסרטי דרמה, פעולה ונוער, המשודרים במדינות אסיה, בין היתר ברוסיה ובישראל.

בין סרטיה ניתן למנות את "דבדס", "אהובתי אני שלך", "פחם בוער", "קישן וקנהיה", "אג'ה נצלה" ו"הלב" (עם אמיר ח'אן).

בשנת 2022 כיכבה בתפקיד הראשי בסדרת המסתורין "משחק התהילה" בשירות הזרמת המדיה נטפליקס.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קצרמר שחקנים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה הודיות
קטגוריה:דוגמניות הודיות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת מומבאי
קטגוריה:מהגרות מהודו לארצות הברית
קטגוריה:הודיות שנולדו ב-1967
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1967
כדורגלן השנה באמריקה הדרומית

**כדורגלן השנה ב[[אמריקה הדרומית]]** הוא תואר המוענק לכדורגלן הדרום אמריקאי הטוב ביותר שמשחק בקבוצה באמריקה הדרומית. הפרס מוענק מדי שנה משנת 1971. בין השנים 1971 ל-1992 בחר העיתון הוונצואלי "אל מונדו" את הזוכה מתוך כלל השחקנים הדרום אמריקאים, גם אלו אשר שיחקו מחוץ ליבשת. החל מ-1986 בוחר העיתון האורוגוואיי "אל פאיס" את הזוכה אשר חייב גם לשחק באמריקה הדרומית.

## הזוכים
[שמאל|250px|ממוזער|[גונסאלו מרטינס, הזוכה בשנת 2018]]

### פרס אל מונדו (1971–1985)

### פרס אל פאיס (1986–כיום)

## זכיות לפי מדינה

## זכיות לפי מועדון

## ראו גם
* כדורגלן השנה בעולם

## קישורים חיצוניים

*
אמריקה הדרומית
קטגוריה:אמריקה הדרומית: כדורגל
ראיי

**רָאיִי סוֹאוּזָה ויירה דֶה אוליביירה** (בפורטוגזית: **Raí Souza Vieira de Oliveira**; נולד ב-15 במאי 1965 בריבייראו פרטו, ברזיל) הוא כדורגלן עבר ברזילאי.

ראיי זכה עם נבחרת ברזיל במונדיאל 1994, אם כי ברוב משחקיה של ברזיל הוא לא שותף. ב-1992, זכה בתואר כדורגלן השנה באמריקה הדרומית. הוא שיחק בקבוצת סאו פאולו ובפריז סן-ז'רמן. בשנת 2000 הוא פרש מכדורגל. ראיי הוא אחיו הצעיר של כדורגלן נבחרת ברזיל, סוקרטס.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלני סאו פאולו
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:קשרי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:זוכי פרס כדורגלן השנה באמריקה הדרומית
קטגוריה:זוכי פרס לוריוס: ספורט למטרה טובה
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 1987
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 1991
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1965
פארסונס גרין

שמאל|ממוזער|250px|הפארק בדצמבר 2004
**פארסונס גרין** (באנגלית: **Parsons Green**) הוא פארק ציבורי ברובע האמרסמית' ופולהאם שבמערב לונדון.

שטחו של הפארק משולש, ובקצהו הצפוני ביותר נמצאת תחנת הרכבת התחתית פארסונס גרין, הקרויה על שם הפארק.

מדי שנה נערך בפארק יריד המשמש לאיסוף כספים למטרות קהילתיות.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:האמרסמית' ופולהאם
קטגוריה:לונדון: פארקים
תזת צ'רץ'-טיורינג

**[[תזה|תזת]] צ'רץ'-טיורינג** היא סברה בסיסית במדעי המחשב, אשר הוצעה על ידי אלן טיורינג ואלונזו צ'רץ' באמצע שנות השלושים של המאה העשרים, ולפיה חישוב הנעשה במודל חישובי סביר, ניתן גם לביצוע במכונת טיורינג.

הניסוח המקורי של התזה גורס כי כל פונקציה הניתנת לחישוב (במובן טבעי אך לא מוגדר היטב מתמטית), ניתנת לחישוב גם על ידי מכונת טיורינג. "תזת צ'רץ'-טיורינג החזקה" גורסת כי כל פונקציה הניתנת לחישוב במודל חישובי סביר (במובן שאינו מוגדר בצורה מתמטית מדויקת) ניתנת לחישוב גם על ידי מכונת טיורינג הסתברותית ותוך שימוש במשאבים דומים (עד כדי פונקציה פולינומית). "תזת צ'רץ'-טיורינג הפיזיקלית" גורסת כי כל פונקציה אשר ניתנת לחישוב על ידי מערכת פיזיקלית, ניתנת לחישוב גם על ידי מכונת טיורינג הסתברותית.

כיום קיים ספק לגבי הגרסה החזקה של התזה, בעקבות התאוריה של חישוב קוונטי והאפשרות העקרונית לממשה פיזיקלית. לפיכך הוצעו גרסאות קוונטיות של התזה, בהן מכונת טיורינג (הקלאסית) מוחלפת במכונת טיורינג קוונטית.

כאמור, תזת צ'רץ' טיורינג היא סברה ולא משפט דבר העשוי להקשות על קבלתה. למעשה, התזה טוענת כי המושג "חישוב" הוא בעל משמעות אוניברסלית. למעשה, מאחר שהמתמטיקה מתעסקת בהגדרות פורמליות, ואין לנו הגדרה פורמלית אחרת לחישוב, תזת צ'רץ'-טיורינג היא ההגדרה הפורמלית של חישוב. ניתן להשתכנע בנכונות התזה עקב הנימוקים הבאים:
# המודל של מכונת טיורינג הוא מודל פשוט, אך ניתן להראות שמודלים רבים (מכונת טיורינג עם סרטים מרובים, מכונת טיורינג לא דטרמיניסטית, ווריאציות רבות אחרות) - פעולת כולן ניתנת לביצוע על ידי מכונת טיורינג רגילה. כלומר, שינויים רבים במכונת טיורינג אינם מגדילים את יכולת החישוב שלה.
# מתמטיקאים הוכיחו שקילות בין מודלים שונים של חישוב: בין תחשיב למדא של צ'רץ' לבין מכונת טיורינג ועוד.
# הוכח שניתן לחשב על ידי מכונות טיורינג כל דבר שניתן לחישוב על ידי תוכנה שמשתמשת ביכולות הבסיסיות של אסמבלי (שפת סף ששפות התכנות המודרניות מתורגמות אל אחד מהסוגים שלה) ושל שפות התכנות המודרניות. לדוגמה: מכונת טיורינג יכולה לגשת לתאים בזיכרון לפי מספר ששמור במקום מסוים בזיכרון (הדומה לשימוש במצביעים בשפות התכנות). לבצע חישובים בסיסיים, לקבוע את הפעולה או רצף הפעולות שיבוצעו ע"פ תנאי (מה ששקול לפקודת קפיצה וקפיצה מותנית באסמבלי וללולאות ומשפטי תנאי בשפות תכנות עיליות), וכן לעצור את פעולתה ולקרוא למכונת טיורינג אחרת שתפעל במקומה (באופן דומה, גם תוכנה בשפת C ושפות אחרות יכולה לקרוא לפונקציית עזר ובפרט הן יכולות לקרוא לעצמן עם קלט אחר או אפילו אותו קלט, מה ששקול ללולאה אינסופית).
# עד היום לא הוצג כל מכשיר או מכונת חישוב שמסוגל לחשב פונקציה שאינה ניתנת לחישוב על ידי מכונת טיורינג. הטענה נכונה לגבי מכונות פיזיות שנבנו או שקיימות וכן עבור מכונות תאורטיות. כלומר כל מה שניתן לחשב - ניתן להסתפק במודל הפשוט של מכונת טיורינג כדי לחשב אותו. כמו כן, ישנן פונקציות רבות שאינן ניתנות לחישוב על ידי מכונת טיורינג, אך הן אינן ניתנות לחישוב על ידי אף מכונה אחרת הידועה לנו. כלומר, כל מה שלא ניתן לחשב עם המודל הפשוט של מכונת טיורינג - לא ניתן לחשב גם באף מודל מורכב ומתוחכם יותר הידוע לנו.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:חישוביות
קטגוריה:אלן טיורינג
פורדהאוז בן-ציסי

**פורדהאוז בן-ציסי (נתן)** (23 באוקטובר 1896–1979) היה מלחין ומנצח בתקופת היישוב ובימי ראשית המדינה.

## קורות חיים
נולד בשנת 1896 נולד לשלום פריד, סופר סת"ם ומקובל, ולפועה ציסי (לבית נוסינוב), בעיירה חודורקוב (ליד קייב) באוקראינה. 

בתחילה למד בישיבה אך לאחר מכן רכש השכלה מוזיקלית בקונסרבטוריון הממלכתי בסנקט פטרבורג (אז פטרוגרד). 

עלה לארץ ישראל בשנת 1924. 

בשנים 1925-1929 שימש כמנצח באופרה הארצישראלית ולאחר מכן בתזמורת הסימפונית הארץ ישראלית. 

בן-ציסי היה המייסד של האורטוריה הארצישראלית, שהופיעה באורטוריות (יצירות מוזיקליות דרמטיות, המבוצעת על ידי מקהלה ותזמורת ללא משחק וללא תפאורות). באורטוריה הארץ ישראלית הושרו רוב הטקסטים בעברית והושם דגש על נושאים יהודים ותנ"כיים. לקראת המכביה הראשונה בשנת 1932 נערך נשף אמנותי גדול במסגרתו הופיעה האורטוריה הארץ ישראלית בניצוחו של בן-ציסי במחרוזת שירי גבורה יהודית ובהם שיר הניצחון מתוך "יהודה המכבי" מאת הנדל.

משנת 1929 היה בן-ציסי המנצח על התזמורת שליוותה את הצגות תיאטרון הבימה והלחין מוזיקה לעשרות מהצגות הבימה.

משנות השלושים ועד לשנות השישים שימש בן-ציסי כמנהל המוזיקלי והמנצח הראשי של הבימה.

נשא לאשה את אסתר בת שמואל ברבדה. לשניים נולדו שתי בנות - פועה ושולמית. בתו, שולמית אלקלעי, הייתה כנרת בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.

שם המשפחה פורדהאוז, אשר משלב מסוים בחייו הזדהה בו כשמו הראשון, מאוד ייחודי בנוף הישראלי. המקור מתייחס לתקופה שבה היה נהוג לגבות דמי חסות לתשלום על שירותים. שם המשפחה מורכב מהשם האוז (בית) ופורד שהוא עיוות של "פיורד" -לפני שנחצבה מנהרה, הצטרכו הנהגים לבחור בין דרך מפותלת בהרים לבין שיִט במעבורת החוצה פיורד ולשם כך הצטרכו לעבור בבית גובה המס ומשם נובע השם פורדהאוז.
## לקריאה נוספת
[250px|ממוזער|שמאל|[לוחית זיכרון על ביתם של פורדהאוז בן-ציסי ושחקני הבימה יעקב אביטל וחיים אמיתי ברח' פרוג 25 בתל אביב]]
* משה גורלי, 'המנצח פורדהאוז בן-ציסי והאורטוריה הארצישראלית', **תצליל** 7, 13 (תשל"ג 1973).

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* 

קטגוריה:מוזיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:מנצחים ביישוב
קטגוריה:מוזיקאים ביישוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1979
נוקדנות

**נוֹקְדָנוּת** (או בגרסת הסלנג **נִיטְפּוּק**, מהמקבילה האנגלית **Nitpicking** שפירושה פליית ביצי כינים), היא קפדנות יתרה, הכוללת היטפלות לפרטים קטנים וחסרי חשיבות. בקרב דוברי עברית מקובלים הביטויים "**לדקדק בקטנות**" ו"**דקדקנות יתר**"  לתיאור התנהגות זו.

יש הרואים בנוקדנות מעשה שלילי, שכן היא מהווה התמקדות בטפל. לעומתם יש רבים הנהנים מנוקדנות ואף קיימים אתרי אינטרנט העוסקים בכך.

## נוקדנות בענייני לשון

נוקדנות בענייני לשון היא תיקון של שגיאות קלות כדוגמת בלבול בין סימני ניקוד, קיום דגש קל או היעדרו, וכן הלאה.

נוקדנות כזאת קיימת מקדמת דנא. דוגמה לכך מופיעה בתוספתא, המציינת בעניין זימון: . ואגב, אכן נהוג כיום שהאשכנזים והספרדים אומרים "נברך" והתימנים אומרים "ברכו".

בקריאת התורה נהוג להעיר על טעויות ואף להחזיר את בעל הקורא. וכך פוסק השולחן ערוך: . אולם לדעת הרמ"א אין להחזיר על טעויות שאינן משנות את משמעות המילה. נהוג למנות לבעל הקורא אדם שיתקן אותו הנקרא "סומך".

בימינו קיימות גישות שונות בנוגע ללגיטימיות של נוקדנות. הבלשן יצחק אבינרי כלל בספרו "יד הלשון" מאמר ארוך שכותרתו "חרמות יתרות", שבו הוא יוצא נגד נוקדנות מופרזת. לשיא בגישה השוללת את הנוקדנות הגיע הבלשן גלעד צוקרמן בספרו "ישראלית שפה יפה", שבו העביר את המסר "דובר ילידי אינו טועה".

## נוקדנות בענייני סרטי קולנוע ותוכנית טלוויזיה

נוקדנים של סרטים או סדרות טלוויזיה הם חובבים גדולים של הסדרה או הסרט אותה הם בוחנים, והנוקדנות מתבצעת על בסיס היכרות עמוקה, שמאפשרת את זיהוי השגיאות הקטנות.

נוקדנות מצביעה לעיתים על חוסר תאימות בין סרט ובין ספר שעליו הוא מבוסס, בפרט כשחוסר התאימות בא לידי ביטוי בשינויים קטנים בלבד.

דוגמאות לנוקדנות ביחס לסרטים וסדרות טלוויזיה:
*הערה על כך שניצב, הנראה להרף עין בסרט המתרחש בעת העתיקה, עונד שעון יד.
*הערה על כך שמשפט שאותו אומרת אחת הדמויות בספר הועברה לדמות אחרת בסרט המבוסס עליו.
*בפרק 4F12 של משפחת סימפסון מובאת דוגמה לניטפוק: אחת הדמויות שואלת על פרק של סדרת האנימציה האלימה "איצ'י וסקרצ'י": "בפרק 2F09 שבו איצ'י מנגן על השלד של סקרצ'י כמו קסילופון, הוא מכה את אותה הצלע פעמיים ברצף, ועם זאת, שני הצלילים שמופקים הם בבירור שונים. מה אנחנו אמורים להאמין, שזה קסילופון קסום?"

בין סדרות הטלוויזיה המנוטפקות בולטת במיוחד הסדרה "מסע בין כוכבים", ובין הסרטים - "מטריקס", "מלחמת הכוכבים" ו"שר הטבעות".

## קישורים חיצוניים
* אוריאל פרנק, חומרות, הידורים ושיבושים בלשון העברית: על תיקוני שגיאות ועל שגיאות מתקנים, **[[מים מדליו]]** 23-22, תשע"א-תשע"ב
* The Nit Picker's Guide to the Lord of the Rings - רשימה מקיפה של חריגות מהספר שנמצאו בסרט "שר הטבעות"
* אתר המוקדש לנוקדנות של סרטי קולנוע 

קטגוריה:התנהגות
קטגוריה:טעויות
טפטפת

שמאל|ממוזער|250px|טפטפת
**טפטפת** היא אביזר השקיה המחובר לברז המשחרר מים בטפטוף איטי. הטפטפת מהווה בסיס לשיטת ההשקיה בטפטוף, שעיקרה הזרמת מים בצינורות פלסטיים ושחרורם בטפטוף איטי בסמוך לשורשי הצמח.

## שיטת פעולה
הטפטפת מאטה את קצב זרימת המים על ידי העברתם במסלול ארוך. האטת מהירות הזרימה על ידי החיכוך, מאפשרת להימנע משחרור המים דרך נקבים זעירים, הנסתמים בקלות.

בטפטפות הראשונות עברו המים דרך צינוריות מחומר פלסטי שהיו כרוכות סביב צינור. לאחר מכן, השתמשו בטפטפת פלסטית יצוקה. הטפטפות היצוקות הראשונות היו מחוברות לצד הצינור הפלסטי המוליך את המים ("טפטפות צד"), ולאחר מכן יוצרו טפטפות המשולבות בצינור הפלסטי עצמו ("טפטפות קו"). טפטפות הקו הראשונות יוצרו בשנת 1965 בנפרד מן הצינור הפלסטי המוליך, ושולבו בצינור על ידי חיתוכו. לבסוף שולבו טפטפות הקו באופן אינטגרלי בצינור המעביר בתהליך ייצור אחד של הצינור והטפטפות.

היתרונות של השימוש בטפטפות (לעומת צינור עם נקבים זעירים) היו הפחתת כמות הסתימות, וחלוקת מים אחידה יותר לאורך השלוחה (צינור הטפטפת).

## המצאה ופיתוח

הממציא- ביומן משק עין-חרוד, יום שני מס' 6 579, 16 באוקטובר 1933, נכתב בפסקה - המצאה בעבודה. סלוצקין (הוא אליעזר סלוצקין חבר קיבוץ עין-חרוד), המציא המצאה בהשקאה בתעלות (פטנט המשתלה) מניחים צינור של ממטרה או צינור פשוט עם חורים על האדמה מול התעלות בחלקה שמשקים, כל חור מכוון לתעלה. את הצינור מניחים ככה שהזרמים יהיו שווים; בבת אחת משקים 34 תעלות, את הצינור מול התעלה ברוויה סותמים בפקק עץ; את הצינור מחברים על ידי גומי לברז. ההשקאה על ידי זה דורשת מעט מים. 

מכאן נראה, שממציא הטפטפות הנו אליעזר סלוצקין מעין-חרוד. 

משתלת עין-חרוד שנוסדה בשנת 1922, הייתה מבין החשובות בראשית ההתיישבות העברית בארץ. 

ניסויים ראשונים בטפטפות בישראל נעשו על ידי יעקב מוטס, בגינת ביתו בראשון לציון. הטפטפת ושיטת ההשקיה המבוססת עליה פותחו, יוצרו והופצו על ידי המהנדס הישראלי שמחה בלאס ובנו ישעיהו מסוף שנות ה-50 עד אמצע שנות ה-60 של המאה ה-20, כאשר מערכת ההשקיה הניסיונית הראשונה הותקנה על ידם בשנת 1959.

בשנת 1966 הועברו הייצור והמשך הפיתוח וההפצה למפעל נטפים שבקיבוץ חצרים, שהיה בתחילתו בבעלות משותפת של בלאס (20%) וחצרים (80%). לאחר מכן, הוקמו מפעלי "נטפים" בקיבוצים מגל ויפתח שנכנסו לשותפות ב"נטפים". כיום נוטלת ישראל חלק מרכזי בפיתוח ובייצור הטפטפות ומערכות ההשקיה בטפטוף מיוצרות על ידי חברות רבות בישראל (החברות: נטפים, מצרפלס, שותפות של נען וקיבוץ דן בשם "נען דן מוצרי השקיה", רימוני תעשיות ופלסטרו) ובעולם. ההמצאה גרמה למהפכה עולמית בשיטות ההשקיה והדישון בחקלאות, והובילה לחיסכון במים ולהגדלת היבולים.

## ראו גם
* ממטרה
* השקיה
* השקיה בטפטוף
* שמחה בלאס

## לקריאה נוספת
* שמחה בלאס: **מי מריבה ומעש**, מסדה, 1973, עמ, 14–15, 330–369
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:השקיה
קטגוריה:כלים חקלאיים
קטגוריה:ישראל: המצאות
קטגוריה:שימור מים
ארנו פנזיאס

**אַרנו אלן פֶּנזיאס** (באנגלית: **Arno Allan Penzias**; 26 באפריל 1933 – 22 בינואר 2024) היה פיזיקאי יהודי-אמריקאי, זוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 1978.

## קורות חיים
נולד ב-1933 בעיר מינכן שבגרמניה הנאצית, ובגיל 6 נמלט משם לבריטניה במסגרת הקינדר-טרנספורטים. שישה חודשים לאחר מכן עזבו גם הוריו את גרמניה והם היגרו יחד לניו יורק ב-1940. קיבל אזרחות אמריקאית ב-1946. קיבל תואר ראשון מהסיטי קולג' של ניו יורק ב-1954, תואר שני מאוניברסיטת קולומביה ב-1958 ודוקטורט ב-1962.

הוא פיתח קולטני גלי רדיו רגישים מאוד שיועדו לתצפיות אסטרונומיות ביחד עם רוברט וילסון במעבדות בל (Bell Labs).

ב-1964, במהלך פיתוח קולט רגיש במיוחד, גילו השניים רעש שלא ידעו מה מקורו. מתחילה הם הניחו שמדובר ברעש שמקורו בגלים שנוצרים על פני כדור הארץ ובדקו את האפשרות שהרעש מגיע מהעיר ניו יורק הקרובה אבל פסלו אפשרות זו. בדיקה של הקולט הראתה שהוא היה מכוסה בלשלשת יונים (שאותה כינה פנזיאס "חומר דיאלקטרי לבן"). לאחר שהסירו את הגורם המפריע הרעש נותר כשהיה.

לאחר שפסלו כל מקור הפרעה שסברו שיכול להוות גורם לרעש, פרסמו מאמר על ממצאיהם. רעש זה נקרא לאחר מכן "קרינת רקע קוסמית" ומקובל לזהות אותו כתוצאה של המפץ הגדול. תגלית זו איששה את התאוריה בנוגע למפץ הגדול ועזרה לבסס אותה ובזכותה זכו הצמד בפרס נובל לפיזיקה.

ארנו פנזיאס היה משך שנים רבות חוקר בכיר במעבדות בל, עד לפרישתו בשנת 1998. בארבע עשרה השנים שקדמו לפרישתו מהמעבדות, היה ראש שטח המחקר של מעבדות בל וסגן נשיא למחקר.

## קישורים חיצוניים

* ארנו פנזיאס, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות
* 
*  

* 
* 

קטגוריה:ניצולי הקינדר-טרנספורט
קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי הסיטי קולג' של ניו יורק
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים זוכי פרסי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:פיזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית
קטגוריה:סגל מעבדות בל
קטגוריה:זוכי מדליית הנרי דרייפר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2024
דולבי דיגיטל

ממוזער|שמאל|לוגו דולבי דיגיטל
**דולבי דיגיטל** (באנגלית: **Dolby Digital**) הוא סימן מסחר של מעבדות דולבי לאלגוריתם דחיסה מאבדת נתונים הממומש בדחיסה ופריסה בתקן AC-3, לשימוש בצליל רב ערוצי בסרטי קולנוע, בהקרנה באולמות או בהקרנה בבית, מ-DVD.

הגרסה הנפוצה של דולבי דיגיטל, המכונה "5.1 ערוצים" כוללת שישה ערוצי קול, חמישה מתוכם (קדמי ימני, קדמי שמאלי, קדמי מרכזי, אחורי ימני ואחורי שמאלי) בכל תחום השמע המקובל וערוץ אחד (סאב וופר) לתדרים נמוכים - 10 עד 120 הרץ. תקן דולבי דיגיטל תומך גם בצליל מונו וסטריאו.

**דולבי דיגיטל EX** הוא תקן דומה לפורמט פרו לוג'יק הישן, שבו עובד פסקול סטריאו (כלומר דו ערוצי) ליצירת של שני ערוצים נוספים - ערוץ מרכזי קדמי וערוץ מונו אחורי. EX מרחיב את תקן דולבי דיגיטל הבסיסי ליצירת צליל דמוי 6.1 או 7.1 ערוצים, אך אין בו תמיכה לערוץ שישי נפרד, אמיתי, כפי שישנה בתקן DTS-ES המתחרה.

**דולבי דיגיטל סראונד EX** מוסיף תמיכה בערוץ שישי, ולעיתים שביעי, לפסקול שקודד בדולבי דיגיטל (רגיל, לא EX 5.1).

**דולבי דיגיטל פלוס** הוא תקן קידוד מתקדם מבוסס על AC-3 שמסוגל לתמוך ב-13.1 ערוצים ותומך אחורה בחומרה קיימת.

**דולבי TrueHD** הוא פורמט הדור הבא של דולבי, התומך בדחיסה ללא איבוד נתונים. זהו תקן שתוכנן במיוחד לפסקול סרטים ברזולוציה גבוהה על דיסקים, ומסוגל להעביר עד שמונה ערוצי קול בקצב 96 קילוהרץ ועומק דגימה של 24 ביט - עד 18 מגה-ביט לשנייה, בהתאם ליכולות הדור הבא של DVD. פורמט זה נבחר כתקן מחייב ל-DVD בהפרדה גבוהה, ותקן אופציונלי לתקן Blu ray

## שמות מקובלים
* דולבי דיגיטל - השם הנפוץ בציבור
* DD - ראשי תיבות
* AC-3 - התקן המגדיר את פורמט התקשורת הדיגיטלי לדולבי דיגיטל

## שימושים של דולבי דיגיטל
פסקולים של סרטי קולנוע מכילים פסקול דולבי דיגיטל שמוקלט אופטית על סרט הצילום ברוחב 35 מילימטר. הביטים השונים מודפסים בקבוצות על הסרט, בין החורים שמנגנון הנעת הסרט נאחז בהם. חיישן CCD במכונת ההקרנה סורק את תמונת הביטים השונים ומעבד מחלץ מהתמונה את הנתונים הדיגיטליים, כרצף טורי של אותות בינאריים בתקן AC-3. רצף זה מוזן למפענח 5.1 ערוצים.

פסקול דולבי דיגיטל נמצא גם על סרטי DVD ומדיות דיגיטליות נוספות. בפורמטים אלה רצף AC-3 שזור יחד עם אות הווידאו ואותות בקרה וסינכרון.

השיטה נמצאת בשימוש ביישומים רבים שבהם יש מגבלה על רוחב הפס, כגון טלוויזיה דיגיטלית.

על פי תקן AC-3, קצב המידע המקודד המקסימלי הוא 640 קילו-ביט לשנייה. נגני DVD ביתיים בדרך כלל אינם מסוגלים לקרוא יותר מ-448 קילו-ביט לשנייה, בגלל מגבלות שמטילים היצרנים השונים. זו גם מגבלת רוחב הפס שמוגדרת לתקן AC-3 בטלוויזיה בכבלים (דיגיטלית). קונסולת המשחקים XBOX מוציאה את הקצב המקסימלי המוגדר בתקן - 640 קילו-ביט לשנייה.

חברת דולבי שותפה לפיתוח AAC, התקן העתיד להחליף את AC-3 בשימושי MPEG, שביצועיו טובים יותר אך הוא מורכב יותר.

## ראו גם
* DTS
* SDDS

## קישורים חיצוניים
* 

* אתר מעבדות דולבי
* תוכנת liba52  - מפענח דולבי דיגיטל (קוד פתוח)
* תקני ATSC - אתר ממנו ניתן להוריד קובץ PDF של תקן AC-3
* תוכנת AC3Filter  - מפענח דולבי דיגיטל ל-Windows כהתקן ב-DirectShow (קוד פתוח)
* 

קטגוריה:אלקטרוניקה בידורית
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
משפט השלמות של גדל

**משפט השלמות**, אותו הוכיח קורט גדל בעבודת הדוקטורט בשנת 1929, הוא אחד המשפטים היסודיים בלוגיקה מתמטית. המשפט קושר שתיים מן הדרכים היסודיות לטיפול המתמטי במושגים של אמת ושקר, נכון ולא נכון: הנכונות של טענה בכל מודל למערכת אקסיומות, לעומת האפשרות לבנות הוכחה מתוך האקסיומות.

לפי משפט השלמות, כל טענה שהיא **נכונה** - ב**כל** מודל של מערכת אקסיומות נתונה - ניתן להוכיח **באופן פורמלי** מתוך מערכת האקסיומות. בניסוח אחר, לכל תורה עקבית קיים מודל. הוכחת משפט השלמות היא קונסטרוקטיבית, כלומר מראה כיצד ניתן לבנות מודל זה, ומתקבל שהוא בן מנייה אם מערכת האקסיומות של התורה סופית, וגודלו אינו עולה על גודלה של מערכת האקסיומות, אחרת.

משפט הפוך למשפט השלמות הוא משפט הנאותות, שקובע כי אם ניתן להוכיח טענה כלשהי ממערכת אקסיומות נתונה, אזי טענה זו נכונה בכל מודל של מערכת זו.

גרסה פופולרית (ושגויה) של משפט האי-שלמות הראשון של גדל קובעת ש"בכל תורה קיימת טענה אמיתית שאינה ניתנת להוכחה". משפט השלמות סותר במפורש את הניסוח הזה: כל משפט שהוא אמיתי (בכל מודל), **ניתן להוכחה**. אכן, לפי משפט האי-שלמות קיימת בתורה (חזקה מספיק, דהיינו אריתמטית, אפקטיבית ועקבית) נוסחה שאינה ניתנת להוכחה (וגם לא לסתירה) – אבל אין זה נכון שנוסחה זו נכונה בכל מודל. אדרבא, לפי משפט השלמות, קיים מודל עקבי שבו היא נכונה, וקיים מודל עקבי שבו היא אינה נכונה.

## הוכחת שקילות הניסוחים
כאמור, משפט השלמות קובע כי אם טענה נכונה בכל מודל של תורה כלשהי, אז ניתן להוכיח את הטענה מתוך תורה זו. נראה כי המשפט שקול לטענה כי לכל תורה עקבית קיים מודל.

בכיוון אחד, אם משפט השלמות מתקיים, ואם בשלילה קיימת תורה עקבית שאין לה מודל, אז תנאי משפט השלמות מתקיים באופן ריק עבור תורה זו: כל טענה נכונה בכל המודלים שלה (שהרי אין כאלו). ממשפט השלמות נקבל שניתן להוכיח מתורה זו כל טענה, ובפרט ניתן להוכיח בה טענה ושלילתה, ולכן היא אינה עקבית, בסתירה להנחה.

בכיוון השני, נניח כי לכל תורה עקבית יש מודל. אם נניח בשלילה כי משפט השלמות לא מתקיים, אז קיימת תורה עקבית T וטענה \phi, כך ש-\phi נכונה בכל המודלים של T, אולם \phi לא ניתנת להוכחה מ-T. ממשפט הנאותות נקבל שגם שלילתה של \phi אינה ניתנת להוכחה מ-T (כיוון ש-\phi עצמה מתקיימת בכל המודלים של T, ואנו יודעים שקיים לפחות מודל אחד כזה), ולכן אפשר להרחיב את T על ידי הוספת השלילה של \phi אליה כאקסיומה חדשה, ו-T עדיין תישאר עקבית. עתה, מכיוון ש-\phi מתקיימת בכל המודלים של T, אז נקבל שלתאוריה החדשה שקיבלנו אין מודלים כלל, וזו סתירה לכך שהיא עקבית.

## קישורים חיצוניים
*

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
שלמות של גדל
קטגוריה:תורת ההוכחות