נציגויות דיפלומטיות בירושלים

ממוזער|402x402 פיקסלים|
**נציגויות דיפלומטיות בירושלים** קיימות מ-1838, כשהוקמה הקונסוליה הבריטית בירושלים בתקופה העות'מאנית ואחריה קונסוליות נוספות. מעברי הריבונות בעיר (המנדט הבריטי, ממלכת ירדן וישראל) הביאו עמם שינויים בנציגויות בירושלים, ועם איחוד העיר ב-1967 הפכה הסוגיה לפוליטית-דיפלומטית התלויה ביחס להכרה בירושלים כבירת ישראל.

כיום קיימות בירושלים 7 שגרירויות בראשן שגרירות ארצות הברית, מספר נציגויות בדרג נמוך יותר ובמקביל ישנן כמה קונסוליות, המייצגות את הקשר של המדינה השולחת לפלסטינים ול.

## התקופה העות'מאנית
הקונסוליה הראשונה בעת החדשה בירושלים הייתה הקונסוליה הבריטית שהוקמה ב-1838. עם הכרזת הסולטן אבדילמג'יט הראשון על הטנזימאט בנובמבר 1839, חודשה שיטת הקפיטולציות, שחיזקה את מעמדם המיוחד של הקונסולים באימפריה עות'מאנית כבעלי חסות לנתיני ארצם. הקפיטולציות, שהוענקה לראשונה בשנת 1535 על ידי סולימאן הראשון לצרפת, כמעט שלא נוצלה עד החידוש המשטרי. הקמת קונסוליה הבריטית לוותה בהקמת קונסוליה גרמנית ושל ממלכת סרדיניה ב-1843, קונסוליה אמריקאית ב-1844, וקונסוליה ספרדית ב-1854.
***הקונסוליה הפרוסית-גרמנית**: הקונסוליה הפרוסית נפתחה ב-1843, ובשנת 1868 הייתה לקונסוליה הכללית של 'הברית הגרמנית הצפונית'. בשנת 1871 נעשתה הקונסוליה הכללית של הרייך הגרמני. הקונסוליה שכנה בתחילה במבנה ברובע המוסלמי, ועברה בהמשך ברחוב הנביאים 57, בית מגורים שנבנה בשנות ה-70 של המאה ה-19 על ידי משפחת הסוחר הגרמני וילהלם דויסברג. היו אלו ימי הזוהר של הקהילה הגרמנית-נוצרית (כולל הטמפלרים), שהגיעה להישגים רבים בארץ. מוסדות גרמניים רבים נבנו אז בירושלים, ורבים מהם ברחוב הנביאים. הקונסוליה הייתה מרכז הפעילות הגרמנית בארץ ישראל, ובסוף המאה ה-19 אף הגנה על יהודים יוצאי גרמניה, שהיו בני חסותה. הקונסוליה פעלה כשגרירות לכל דבר, וקידמה את האינטרסים של גרמניה, ששאפה להגביר את השפעתה ומעורבותה באזור.
* **הקונסוליה של ממלכת סרדיניה**: ממלכת סרדיניה הקימה קונסוליה בירושלים ב-1843. עם איחוד איטליה ב-1961, הפכה הקונסוליה לקונסוליה האיטלקית.
* **[[הקונסוליה הבריטית בירושלים|הקונסוליה הבריטית]]**: הממלכה המאוחדת הקימה את הקונסוליה המודרנית הראשונה בירושלים ב-1838, ככפופה לקונסוליה הבריטית בביירות, וב-1841 הפכה לקונסוליה עצמאית. הקונסוליה נסגרה במהלך מלחמת העולם הראשונה, כשבריטניה נמצאה במצב לוחמה מול האימפריה העות'מאנית.
***[[הקונסוליה של ארצות הברית בירושלים|הקונסוליה האמריקאית]]**: ב-17 במאי 1844 מונה הקונסול האמריקאי הראשון לעיר, וורדר קרסון, אך מינויו בוטל כבר ב-22 ביוני 1844, ללא ידיעתו. הקונסוליה נפתחה באופן מסודר ב-1856 ברובע הנוצרי, ועברה ב-1912 למשכן קבוע ברחוב אגרון. הקונסוליה נודעה כידידותית ליהודים ברוב התקופה, ומרבית הקונסולים היו ציונים-נוצרים. לעומת זאת, יחסי הקונסוליה והמושבה האמריקאית בירושלים, שהוקמה ב-1881, לא היו טובים, על רקע חיכוכים דתיים.
***[[הקונסוליה הרוסית בירושלים|הקונסוליה הרוסית]]**: רוסיה הקימה נציגות קונסולארית בעיר בשנות הארבעים, אם כי קונסוליה רשמית נפתחה רק ב-1858.
* **[[הקונסוליה הצרפתית בירושלים|הקונסוליה הצרפתית]]**: פעלה בעבר ונסגרה בראשית המאה השמונה עשרה. נפתחה מחדש ב-1843.
* **[[הקונסוליה הספרדית בירושלים|הקונסוליה הספרדית]]**: נפתחה ב-1853 והייתה הקונסוליה האירופאית היחידה שפעלה במהלך כל מלחמת העולם הראשונה.
מדינות נוספת שהחזיקו בקונסוליות בירושלים בתקופה העות'מאנית היו יוון (1858), האימפריה האוסטרית (1847), פרס (1857), מקסיקו (1856), הולנד, שוודיה, בלגיה, נורווגיה, ודנמרק.

## תקופת המנדט הבריטי
בתקופת המנדט חודשה פעילותן של הקונסוליות שנסגרו במהלך מלחמת העולם הראשונה (פרט לקונסוליה הבריטית). מרבית הקונסוליות שכנו ברחוב הנביאים, שכונה גם "רחוב הקונסוליות". במהלך התקופה נפתחו קונסוליות חדשות בעיר.
* **[[בניין הקונסוליה האתיופית|הקונסוליה האתיופית]]**: הקונסוליה האתיופית שכנה ברחוב הנביאים 38–40, במבנה שנבנה ב-1925–1928 על ידי זאודיתו, קיסרית אתיופיה, שייעדה אותו לבית עבורה כשתבוא לארץ הקודש, אך לאחר השלמת הבניין שוכנה בו הקונסוליה האתיופית, והקיסרית, שנפטרה ב-1930 באיתיופיה לא התגוררה בו. לאחר כיבוש אתיופיה ב-1936 במלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה הורה מושל ירושלים בינואר 1939 לקונסוליה לא להניף את דגל אתיופיה על המבנה ועל הפסקת עבודתה כקונסוליה. לאחר החלטה זו תבעה הקונסוליה האיטלקית לבעלות על הבניין, אך עקב הצטרפות איטליה למלחמת העולם השנייה נסגרה הקונסוליה האיטלקית והדיון הוקפא. הקונסוליה נפתחה מחדש ביולי 1945.
* **הקונסוליה הגרמנית**: הקונסוליה הגרמנית שכנה באותו משכן בו שכנה במהלך התקופה העות'מאנית. עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933, הונף דגל צלב הקרס על כל המוסדות הרשמיים של גרמניה, במקביל לדגל האימפריה הגרמנית. קונסול גרמניה היינריך וולף, שאשתו הייתה יהודייה, התנגד להנפת הדגל הנאצי ופוטר מתפקידו. הנפת הדגל עוררה התנגדות רבה בקרב הציבור היהודי, ואנשי ברית הבריונים חדרו לבניין והסירו את הדגל, ומספר ימים לאחר מכן אף הוצת שער הכניסה. הקונסוליה נסגרה ביוזמת הגרמנים באוגוסט 1939, זמן קצר לפני תחילת מלחמת העולם השנייה.
* **[[קונסוליית אוסטריה בירושלים|הקונסוליה האוסטרית]]** הרפובליקה האוסטרית הראשונה החזיקה בקונסוליה כללית בירושלים, בתחילה בבית משכית ולאחר מכן בבניין בסוף רחוב הנביאים (כיום – כיכר הדוידקה). טרם האנשלוס הקונסול האוסטרי האחרון היה ד"ר איבו יורדה. הקונסוליה נסגרה עם האנשלוס וסיפוח אוסטריה לגרמניה הנאצית נסגרה הקונסוליה ורכוש הקונסוליה הועבר לנציגות גרמניה, בדומה למה שנעשה ביתר נציגויות אוסטריה בעולם.
* **הקונסוליה האיטלקית** שכנה ברחוב הרב קוק 12, סמוך לרחוב הנביאים. הקונסוליה האיטלקית נסגרה בראשית מלחמת העולם השנייה, לאחר שאיטליה הכריזה מלחמה על בריטניה.
***[[הקונסוליה של ארצות הברית בירושלים|הקונסוליה האמריקאית]]**: הקונסוליה האמריקאית נפתחה מחדש זמן קצר לאחר כיבוש ירושלים בידי הבריטים ב-1918, והקונסול גלייזברוק היה הנציג הזר הראשון שחזר לירושלים. בעקבות חשיבותה העולה של ארצות הברית בתקופה זו, הממשל הצבאי הבריטי הורה על השבת הסדר הקפיטולציות, שבוטל על ידי העות'מאנים בראשית המלחמה, לקונסוליה האמריקאית, ועל פי חוקי המנדט הבריטי אזרחי ארצות הברית יכלו להישפט בעניינים פליליים בפני הקונסול של ארצם. הקונסוליה זכתה בתקופת המנדט לאמון רב מצד האוכלוסייה הערבית והיהודית כאחד, והיוותה כתובת לטענות כל צד כלפי השני וכלפי השלטון הבריטי. הקונסוליה ייצגה את ארצות הברית בכל שטחי ארץ ישראל המנדטורית וכן בעבר הירדן. בתקופת המנדט עברה הקונסוליה מרחוב הנביאים אל רחוב אגרון. ב-1928 שודרגה הקונסוליה לקונסוליה כללית. באוקטובר 1947 התפוצץ מטען בשטח הקונסוליה. באפריל 1948 מונה לקונסול תומאס ואסון – דיפלומט ותיק ועתיר ניסיון שירות באזורי סיכון, שעתיד להרצח בידי מתנקש במהלך מלחמת העצמאות.
***קונסוליות נוספות**: מדינות נוספות שהחזיקו קונסוליות בירושלים במהלך המנדט היו נורווגיה, שוודיה, ספרד, פולין, מצרים, עיראק, רומניה, צ'כוסלובקיה, הונגריה, מקסיקו, טורקיה, יוגוסלביה, שווייץ, אמירות עבר הירדן וסן סלוודור.

## ירושלים החצויה
לאחר מלחמת העצמאות, נחלקה ירושלים בין ישראל לירדן. ירושלים הישראלית הייתה לעיר בירה, והבחירה הטבעית לקביעת מקום שגרירות בישראל. למרות זאת, בעקבות הקביעה בתוכנית החלוקה כי ירושלים תהיה לאזור בין-לאומי, שנקבעה בשנית בהחלטה 303 של העצרת הכללית, העיר לא הוכרה כבירת ישראל, והקמתן של מרבית השגרירויות הזרות בישראל נעשתה בתל אביב, העיר השנייה בגודלה. קונסוליות רבות פעלו, עם זאת, בשני חלקי ירושלים, פרט לקונסוליות של מדינות מוסלמיות שהוקמו בירושלים הירדנית בלבד. מרבית הקונסוליות פעלו מכוח ההיסטוריה - ללא האמנה לא לישראל ולא לירדן, שריבונותן לא הוכרה על ידי המדינות ששלחו נציגים.
* **[[הקונסוליה של ארצות הברית בירושלים|הקונסוליה האמריקאית]]**: הקונסוליה האמריקאית בירושלים פתחה סניף במזרח ירושלים לאחר מלחמת העצמאות, במבנה בדרך שכם שנשכר ב-1952. לשתי הנציגויות היה קונסול כללי אחד, שהתגורר במערב העיר ועבר מדי יום בין מערב העיר למזרחה דרך מעבר מנדלבאום.
* **[[הקונסוליה הספרדית בירושלים|הקונסוליה הספרדית]]**: ספרד החזיקה בקונסוליה בשיפולי שכונת שייח' ג'ראח. בעקבות אי-הכרת ספרד בישראל ואי-כינון יחסים דיפלומטיים בין השתיים, קבע הקונסול הספרדי את מושבו במזרח העיר.
* **הקונסוליה הבלגית**: בלגיה החזיקה בקונסוליה בקטמון הישנה ובשייח' ג'ראח.
* **[[הקונסוליה הבריטית בירושלים|הקונסוליה הבריטית]]**: הוקמה בירושלים הירדנית, עקב הקשרים ההדוקים של בריטניה עם ממלכת ירדן.
* **קונסוליות נוספות**: שוודיה, יוון, איטליה, צרפת, טורקיה ופינלנד.
נוסף לאלה, פעלו ארבע קונסוליות של מדינות מוסלמיות בירושלים הירדנית בלבד: הקונסוליות של מצרים, סוריה, לבנון וערב הסעודית. הקונסוליה הלבנונית נפתחה מחדש בספטמבר 1950, לאחר שנסגרה מעט לפני מלחמת העצמאות.

## שגרירויות בירושלים הישראלית עד 2006
בירושלים הישראלית הוקמו מספר שגרירויות, בשנותיה הראשונות של המדינה, רובן של מדינות אפריקניות ודרום-אמריקניות שהוקמו תוך עידוד ישראלי ותמריצים. לאחר מלחמת יום הכיפורים ב-1973 נסגרו רוב שגרירויות מדינות אפריקה בירושלים, עקב ניתוק היחסים הדיפלומטיים בעקבות החלטת ארגון אחדות אפריקה. מדינות אמריקה הלטינית והולנד המשיכו להחזיק שגרירויות בעיר עד שנת 1980, אך עקב חקיקת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל, העבירו אף הן את נציגויותיהן לגוש דן.

השגרירות הראשונה שנפתחה בירושלים הישראלית אחרי קום המדינה הייתה שגרירות הולנד, שהוקמה עקב העלאת מעמד הקונסוליה ההולנדית בירושלים לדרגת צירות ב-1950. בנוסף, כיהן הקונסול היווני כנציג דיפלומטי (תואר ללא משמעות מוכרת) לישראל.

ב-1984, לאחר מאמצים דיפלומטיים, החזירו קוסטה ריקה ואל סלוודור את שגרירויותיהן בישראל אל הבירה.

באוגוסט 1991, בעקבות חידוש היחסים בין ישראל ל, הודיעה קונגו-ברזוויל כי תפתח שגרירות בירושלים. הדבר לא התמשש.

באוגוסט 2006 החליט נשיא קוסטה ריקה אוסקר אריאס, להעביר את שגרירות מדינתו מירושלים לתל אביב, וזאת על-מנת: "לתקן טעות היסטורית שפגעה במעמדנו בעולם ובעיקר במעמדנו בעולם המוסלמי", כדבריו. בעקבותיו, ב-25 באוגוסט 2006, החליטה גם אל סלוודור, שהחזיקה את השגרירות האחרונה בירושלים, להעבירה לתל אביב, ובירת ישראל נותרה בלי שגרירות זרה עד 2017.
} שגרירות אורוגוואי
|1954
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| שגרירות אל סלוודור
|1984
|2006
|
|-
| שגרירות אקוודור
|1957
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| הקונסוליה האתיופית
|(תקופת המנדט)
|1973
|ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
| שגרירות בוליביה
|1961/65/73
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1955
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| שגרירות האיטי
|1959
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1950
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1964
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|הרפובליקה של קונגו
|1962
|1972
| ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
|
|1958
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| זאיר
|1965
|1973
| ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
| שגרירות חוף השנהב
|1960
|1973
|ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
| צירות פנמה
|1958
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1963
|1973
|ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|}

## 2017 ואילך
[ממוזער|[שגרירות קוסובו בירושלים]]
בירושלים ממוקמות כיום שגרירויותיהן של ארצות הברית, גואטמאלה, קוסובו, פפואה גינאה החדשה, הונדורס, פרגוואי ופיג'י.

מדינות שונות ובהן ארצות הברית, בריטניה, איטליה, בלגיה, יוון, ספרד, צרפת, שוודיה וטורקיה מחזיקות, או החזיקו בעבר, קונסוליות נמוכות-דרג בירושלים, ואולם אין אלה נציגויות מואמנות לנשיא מדינת ישראל הכפופות לשגרירויות בתל אביב, אלא משמשות בעיקר לתיאום מול הרשות הפלסטינית ולמעשה אלו הן נציגויות קונסולריות של אותן מדינות מול הפלסטינים בגדה המערבית ובעזה אשר מרביתן יושבות בירושלים המזרחית, כאשר הקונסולים ומשפחותיהם משוכנים בירושלים המערבית, בשל הסטנדרטים העדיפים.

לאחר נאומו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ שבו הכיר בירושלים כבירת ישראל והודיע על העברת השגרירות אליה החלה ישראל במהלכים דיפלומטיים לרתימת מדינות נוספות להעברת שגרירויותיהן לעיר. ב-1 במאי 2018 החזירה גואטמלה את שגרירותה לעיר וב-14 במאי נפתחה שגרירות ארצות הברית. ב-21 במאי הועברה לירושלים שגרירות פרגוואי, אך בהמשך השנה הוחזרה להרצלייה.

בשנת 2020, במסגרת הסכם סרביה–קוסובו, התחייבה סרביה להעביר את שגרירותה לירושלים, וקוסובו הבטיחה לפתוח בעיר נציגות דיפלומטית. ב-14 במרץ 2021 פתחה קוסובו את שגרירותה בירושלים.

בספטמבר 2020 הודיע נשיא מלאווי לזרוס צ'אקוורה על כוונת המדינה לפתוח שגרירות בירושלים. בהמשך ציינו במדינה כי בכוונתם לפתוח את השגרירות עד קיץ 2021, דבר שלא התממש.

ב-24 ביוני 2021 חנך נשיא הונדורס את שגרירות ארצו בירושלים.

ביוני 2023 פורסם על הסכם שנחתם בין ישראל לרוסיה, במסגרתו תפתח רוסיה בירושלים שלוחה של השגרירות.

באוגוסט שנה זו הכריז נשיא סיירה לאון ג'וליוס מאדה ביו על כוונתו לפתוח שגרירות בירושלים. נשיא פרגוואי החדש סנטיאגו פניה הכריז ששגרירות ארצו תחזור לירושלים "בקרוב". ונשיא אורוגוואי לואיס לאקאז'ה פו הכריז על כוונתו לפתוח משרד דיפלומטי בירושלים. בפברואר 2024, הודיע נשיא ארגנטינה, חאבייר מיליי, על כוונת ארצו להעביר את השגרירות לירושלים.

ב-12 בספטמבר 2024, במהלך פגישה עם נשיא ישראל, הכריז ראש ממשלת אלבניה אדי רמה על החלטתו לפתוח לשכת מסחר בירושלים.

### שגרירויות בירושלים
*  **[[שגרירות ארצות הברית בישראל|שגרירות ארצות הברית]]**: בפברואר 2018 הודיעה מחלקת המדינה האמריקנית כי השגריר יעביר את מושבו למתחם הקונסוליה בירושלים וב-14 במאי 2018, לכבוד יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל הדבר אכן קרה.
*  **[[שגרירות גואטמלה בישראל|שגרירות גואטמלה]]**: ב-24 בדצמבר 2017 הודיע נשיא גואטמלה, ג'ימי מוראלס, כי הורה להעביר את השגרירות בישראל מתל אביב לירושלים. ב-1 במאי 2018 עבר צוות השגרירות מתל אביב לירושלים וב-17 במאי התקיים הטקס הרשמי לקביעת השגרירות במעמד נשיא גואטמלה ובכירי ממשלתו.
*  **[[שגרירות קוסובו בישראל|שגרירות קוסובו]]**: ראש ממשלת קוסובו עבדולה הוטי הודיע בספטמבר 2020 במסגרת הסכם סרביה-קוסובו על כינון יחסים דיפלומטיים עם ישראל ופתיחת שגרירות בירושלים. ובהמשך, גם נשיא קוסובו האשים טאצ'י חזר על ההבטחה. ב-14 במרץ 2021, פתחה קוסובו את השגרירות שלה בירושלים.
*  **[[שגרירות הונדורס בישראל|שגרירות הונדורס]]**: הודיעה כי היא מכירה בירושלים כבירת ישראל ומתכוונת להעביר אליה את השגרירות שלה, אך התנתה זאת בפתיחת שגרירות ישראלית בבירתה שלה, טגוסיגלפה. בינתיים ועד לביצוע החלטה זו פתחה הונדורס בירושלים משרד סחר. ב-24 ביוני 2021 פתחה לבסוף הונדורס את שגרירותה בירושלים.
*  **[[שגרירות פרגוואי בישראל|שגרירות פרגוואי]]**: פרגוואי העבירה את שגרירותה ב-2018 לירושלים, אך לאחר מספר חודשים החזירה אותה לתל אביב. ב־12 בדצמבר 2024 הוחזרה השגרירות לירושלים במעמד נשיא פרגוואי סנטיאגו פניה.
*  **[[שגרירות פפואה גינאה החדשה בישראל|שגרירות פפואה גינאה החדשה]]**: פפואה גינאה החדשה פתחה שגרירות בירושלים בספטמבר 2023.
*  **[[שגרירות פיג'י בישראל|שגרירות פיג'י]]**: פיג'י פתחה שגרירות בירושלים בספטמבר 2025.

### נציגויות בירושלים
* : עם פתיחת השגרירות ב-2017, הוסבה הקונסוליה הוותיקה ברחוב אגרון לנציגות האמריקנית מול הפלסטינים בירושלים המזרחית, הגדה המערבית ורצועת עזה.
*  **[[סניף שגרירות צ'כיה בירושלים|סניף שגרירות צ'כיה]]**: צ'כיה מחזיקה בסניף שגרירות בירושלים, שנפתחה במרץ 2021 כצעד מקדים להקמת שגרירות. הנשיא מילוש זמאן התחייב לרגל יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל להעביר את השגרירות לבירה. הוא הודיע שיעשה זאת בשלבים מחמת בעיה כלכלית. צ'כיה מחזיקה גם בבית תרבות מטעמה בעיר.
*  מחזיקה במשרד סחר בירושלים.
*  מחזיקה משרד מדע בירושלים.
*  מחזיקה קונסוליה של כבוד בירושלים.
* : ב-12 במאי 2022 הודיע נשיא אקוודור גיירמו לאסו על פתיחת משרד לחדשנות מטעם מדינתו בירושלים.
*  **הקונסוליה הספרדית**: ספרד מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים, ועם כיבושה במלחמת ששת הימים יצאה מכלל פעילות, כיוון שספרד לא קיימה יחסים דיפלומטיים עם ישראל. עם היווצרות יחסים בין ישראל וספרד ב-1986 פתחה ספרד שגרירות בתל אביב.
*  **הקונסוליה הבלגית**: בלגיה מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים.
*  **הקונסוליה הבריטית**: הממלכה המאוחדת מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים.
*  **הקונסוליה השוודית**: שוודיה מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים.
*  **הקונסוליה היוונית**: יוון מחזיקה בקונסוליה ב, המשרתת כיום את הרשות הפלסטינית, אף שמושבה בעיר הישראלית.

### מדינות שהצהירו על כוונה להעביר את שגרירויותיהן לירושלים
* : יו"ר הפרלמנט הסלובקי אמר במהלך ביקורו בישראל כי מדינתו מתכננת להעביר את שגרירותה לירושלים.
*  הודיעה ביוני 2019 שתפתח שגרירות בירושלים.
* : במסגרת הסכם סרביה–קוסובו הודיע בספטמבר 2020 נשיא סרביה אלכסנדר ווצ'יץ' כי ארצו תעביר את שגרירותה בישראל לירושלים עד יולי 2021, וכי עד אז תפתח בה נציגות. הדבר לא קרה.
* : נשיא מלאווי לזארוס צ'קוורה, הודיע כי ארצו מתכוונת לפתוח שגרירות בירושלים.
* : משרד החוץ הודיע ב-31 באוקטובר 2020 כי יעביר את השגרירות הדומיניקנית לירושלים.
* : בפברואר 2021 הודיע נשיא גינאה המשוונית תאודורו אוביאנג נגמה מבאסוגו כי יעביר את השגרירות של מדינתו לירושלים.
* : ב-30 במאי 2022, בפגישתו עם שר החוץ יאיר לפיד, הודיע שר החוץ של סורינאם כי מדינתו תפתח את שגרירותה בירושלים.
* : ב-25 באוגוסט 2023 הכריז נשיא סיירה לאון ג’וליוס מאדה ביו על כוונתו לפתוח את שגרירות סיירה לאון בירושלים.
* : בספטמבר 2023, בתום פגישה בין ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ונשיא הרפוליקה הדמוקרטית של קונגו פליקס צ'יסקדי, הודיע האחרון כי ארצו תעביר את שגרירותה בישראל לירושלים.
* : ב-6 בפברואר 2024, בעת ביקורו בארץ של נשיא ארגנטינה חאבייר מיליי, הודיע הנ"ל כי ארצו תעביר את שגרירותה בישראל לבירה.
*  הודיעה בינואר 2026 על כוונתה לפתוח שגרירות בירושלים.

## לקריאה נוספת
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מעמדה של ירושלים