אלון הלל

**אלון הלל** (נולד ב־9 ביולי 1953) הוא מתופף, מעבד מוזיקלי ופזמונאי ישראלי, פעיל מאז שנות ה־70 של המאה ה־20. ניגן והקליט עם אמנים מרכזיים ברוק ובפופ הישראלי, בהם שלום חנוך, אריק איינשטיין, שלמה ארצי, רמי קליינשטיין, מאיר אריאל, מתי כספי, גידי גוב, יהודית רביץ, יוני רכטר, ריטה, יצחק קלפטר, דויד ברוזה, יהודה פוליקר ורבים אחרים.

הלל נחשב לאחת הדמויות הבולטות בפיתוח סאונד התופים ברוק הישראלי, והשתתף בעשרות אלבומים שנחשבים לאבני דרך במוזיקה הישראלית. 

## ביוגרפיה
הלל נולד וגדל בתל אביב. בילדותו החל לנגן בתופים לאחר שליווה חבר לשיעור תיפוף, כשהמורה הציע לו להצטרף והבחין בכישרונו. הוא למד תיפוף אצל המתופף יושקו בורלא, אותו הזכיר כמורה שהעניק לו יסודות מקצועיים ומשמעת נגינה.

הלל למד בפנימיית הדסים. בהמשך התגייס לצה"ל ושירת כמתופף בתזמורת חיל האוויר, בניהולו המוזיקלי של אריך טייך. במסגרת התזמורת נחשף למגוון סגנונות, בהם ג'אז, סווינג ופופ, חוויה שתיאר כ"בית ספר גבוה" לנגינה תזמורתית ולהקשבה מוזיקלית.

במהלך שירותו הצבאי הוזמן הלל לראשונה לאולפן הקלטות על ידי הקלידן והמלחין איתן מסורי, להקלטת שיר עבור רפי גינת, אירוע אותו ציין כנקודת הפתיחה לקריירת האולפן שלו. לאחר מלחמת יום הכיפורים האריך את שירותו בשנה קבע, ובין היתר ליוותה תזמורת חיל האוויר את הזמר יגאל בשן, עמו המשיך הלל להופיע גם לאחר שחרורו.

## קריירה מוזיקלית

### שנות ה־70: תחילת הדרך
לאחר שחרורו מצה"ל באמצע שנות ה־70 החל הלל לפעול כמתופף אולפן מבוקש, והצטרף להקלטות ולהופעות של אמנים בולטים בסצנת הרוק והפופ הישראלית. נקודת מפנה בקריירה שלו הייתה שיתוף הפעולה עם שלום חנוך באלבום ובמופע *[[אדם בתוך עצמו]]* (1977). נגינתו באלבום זה, שנחשב לאחד מאלבומי המופת של הרוק הישראלי, תרמה לביסוס מעמדו כמתופף מוביל ברוק הישראלי.

במקביל ניגן הלל בהקלטות ובהופעות עם אריק איינשטיין, ובהן המופע והאלבום *[[אנשים אוהבים לשיר]]* (1977) והאלבום *[[ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ג']]* (1977) עם אבנר קנר.
בשנים אלו השתתף הלל גם בפרויקטים נוספים שסימנו את התפתחות הרוק הישראלי. בשנת 1978 ניגן באלבום *[[הכבש השישה עשר]]* של ההרכב בשם זה, שכלל מוזיקאים מהשורה הראשונה. 
באותה שנה הופיע גם באלבום *[[מוסיקה (אלבום)|מוסיקה]]* של צביקה פיק, שהיה אחד האלבומים המשמעותיים בפופ הישראלי של התקופה.

בשנת 1979 ניגן הלל באלבום *[[שירי חג ומועד ונופל]]* של מאיר אריאל, שיתוף פעולה שסימן תחילת קשר ארוך טווח עם אריאל. 
באותה שנה הקליט גם עם שלמה ארצי את האלבום *[[דרכים]]*, שהיה התחלה של שיתוף פעולה משמעותי שנמשך לאורך שנות ה-80.
בשלהי שנות ה־70 ובראשית שנות ה־80 היה הלל חבר להקת הרוק חמסין.

### להקת חמסין
בשנת 1979, לאחר פירוק להקת כוורת, הוזמנו הלל, הזמר והגיטריסט אפרים שמיר, והבסיסט אוהד אינגר לנגן באופן קבוע במועדון "אמצע הדרך" שהקים המפיק מיכאל תפוח בגני התערוכה. ביוזמת תפוח והמפיק המוזיקלי לואי להב הוקמה להקת "חמסין", בה שימש הלל כמתופף. במקביל להופעות עבדה הלהקה על חומרים מקוריים שהתגבשו לאלבום הבכורה שיצא ב-1980.

למרות שהלהקה כללה מוזיקאים מוכשרים, האלבום וההופעות נחלו כישלון מסחרי. לדברי הלל, הלהקה הקדימה את זמנה וניסתה לעשות מוזיקה פופולרית, אך הביאה רוק מורכב שלא נשמע דומה לו בישראל באותה תקופה. הלהקה התפרקה בסוף 1980. הלל המשיך לעבוד עם שמיר והשתתף בנגינה באלבומו הבא "רוקד לקול הבנות" (1983).

### פעילות מוזיקלית בשנות ה-80
במהלך שנות ה-80 ביסס הלל את מעמדו כאחד המתופפים המבוקשים בסצנה הישראלית. העשור התאפיין בפעילות אינטנסיבית באולפני ההקלטות ובהופעות חיות, כאשר תרם להקלטות של עשרות אלבומים בז'אנרים מגוונים - מרוק ופופ ועד מוזיקה מזרחית.

הלל ניגן תופים וכלי הקשה עם מיטב האומנים הישראליים, בהם אריק איינשטיין, שלום חנוך, מתי כספי, שלמה ארצי, יהודית רביץ, מאיר אריאל, דני סנדרסון, יצחק קלפטר, דויד ברוזה, גידי גוב, עפרה חזה, תיסלם, יהודה פוליקר וזוהר ארגוב. 

עם שלמה ארצי עבד על מספר אלבומים מרכזיים, ובהם "דרכים" (1979), "חצות" (1981) ו"תרקוד" (1984), ועם שלום חנוך הקליט את "מחכים למשיח" (1985).

במקביל לעבודת האולפן, ניגן הלל בתוכניות טלוויזיה רבות ובתזמורת תוכנית הטלוויזיה "עלי כותרת" בהנחיית ירון לונדון. ובמרבית פסטיבלי הזמר, לצד האומנים הרבים שליווה בהופעות. בנוסף, ניגן באלבומי הבכורה של גידי גוב, רמי קלינשטיין וריטה. לקראת סוף העשור החל להרחיב את תפקידו מעבר לניגון בלבד, וכבר באלבום "ימי התום" של ריטה (1988) שימש גם כמעבד מוזיקלי.

### שנות ה־90: תקופת "המועצה" והעבודה עם רמי קליינשטיין

בשנות ה־90 היה הלל מתופף להקת "המועצה", להקת הליווי של רמי קליינשטיין. בשנת 1991 יצא האלבום *אהביני* של רמי קליינשטיין והמועצה, שבו ניגן הלל בתופים והיה שותף לעיבוד השירים, ובו הצליח במיוחד השיר "קר שם בחוץ".

בשנת 1995 יצא האלבום *[[תפוחים ותמרים (אלבום)|תפוחים ותמרים]]* של קליינשטיין והמועצה, שבו שימש הלל כמתופף וכמעבד. שיר הנושא "תפוחים ותמרים" נבחר לשיר השנה במצעד השנתי של קול ישראל לשנת תשנ"ה (1995). שיר נוסף מן האלבום, "הבוקר את הולכת", שבו כתב הלל את המילים יחד עם קליינשטיין, זכה להצלחה במצעדים השנתיים, והוא השיר היחיד שבו הופיע שמו של הלל ככותב במצעדים.

בשנת 1997 עיבד הלל יחד עם קליינשטיין את שירי האלבום *[[כל מה שתרצי]]*, ושימש בו כמפיק ועורך מוזיקלי. האלבום הוליד את השיר "כל מה שתרצי", שנבחר לשיר השנה, ואת הלהיט "תישארי עוד קצת", שבו היה הלל אחראי לעיבוד.

בשנת 1998 עיבד הלל עבור קליינשטיין גרסה מחודשת לשיר "עניין של זמן", שזכתה אף היא להצלחה במצעדים. אלבומו האחרון של קליינשטיין שבו השתתף הלל בעיבודים היה *תגיד את זה* (2000), שממנו הצליח הדואט "תגיד את זה" של קליינשטיין וריטה.

### במצעדים
כמעבד מוזיקלי, זכה הלל להצלחה במצעדים השנתיים משיתוף הפעולה עם רמי קליינשטיין בשנות ה־80 וה־90. שיריו הראשונים במצעדים השנתיים היו מאלבומה של ריטה *[[ימי התום]]* משנת 1988, כאשר השתתף בעיבוד השיר "חברה".

בשנות ה־90, כמתופף וכמעבד של להקת המועצה ושל קליינשטיין כסולן, היה שותף הלל לשורה של להיטים שזכו למיקומים גבוהים במצעדים, בהם "קר שם בחוץ", "תפוחים ותמרים", "הבוקר את הולכת", "כל מה שתרצי", "תישארי עוד קצת", "עניין של זמן" ו"תגיד את זה".

### לילה גוב והחשיפה הטלוויזיונית
הלל זכה לחשיפה רחבה כמתופף להקת הבית של תוכנית האירוח *[[לילה גוב]]* בהגשת גידי גוב ששודרה בערוץ 2 בשנות ה־90. הלהקה, שהתבססה ברובה על נגני "המועצה", נדרשה לעבד ולבצע מדי שבוע מספר שירים חדשים עם אמנים אורחים במגוון סגנונות רחב. כאשר הלהקה הצליחה להעניק פרשנות חדשה לקלאסיקות ישראליות והעיבודים המקוריים שנוצרו עבור התוכנית תועדו בסדרת האלבומים *[[שירים מלילה גוב]]* (החל מ-1995). בנוסף נטל חלק בפרויקטים מוזיקליים שונים, ובהם הקלטות והופעות עם יוצרים ישראלים מגוונים.

## סגנון והשפעה
מבקרים ומוזיקאים מתארים את נגינתו של הלל כמשלבת גרוב הדוק, תחושת זמן מדויקת והשפעות ג'אז ופאנק בתוך מסגרת של רוק ופופ ישראלי. עבודתו עם שלום חנוך, שלמה ארצי ורמי קליינשטיין תרמה לעיצוב סאונד התופים של הרוק הישראלי משנות ה־70 ואילך.

במקורות שונים מתואר סגנון הנגינה של הלל כסגנון המדגיש יציבות קצבית ותפקידים התואמים את השיר והטקסט, תוך שילוב בין רוק ופופ לבין אלמנטים של ג'אז־רוק. בפודקאסט "המתופפים הגדולים" בתאגיד השידור "כאן" מוצגות הקלטות בהשתתפותו, לצד ניתוח של עבודתו כמתופף אולפני וליווי.

הצליל המזוהה עם הלל בתיעוד אולפני כולל שימוש נקי ומודגש במצילות ובסנר, ואופן נגינה הנתפס כמתאים לתבנית ולמבנה השירים עמם הוא עובד. מתופפים ישראלים שונים מציינים הקלטות בהשתתפותו כנקודת התייחסות ללימוד מבני תפקידי תופים בשירי רוק ופופ בעברית.

הלל מוזכר לעיתים כאחד המתופפים המשפיעים בדורו, ומתופפים ישראלים צעירים מציינים אותו כמודל לנגינה שמשרתת את השיר והעיבוד, ולא מתמקדת בווירטואוזיות לשמה.

## דיסקוגרפיה נבחרת (כנגן, מעבד ויוצר)
הלל נטל חלק בעשרות אלבומים והקלטות אולפן. הרשימה שלהלן חלקית ומציגה פרויקטים בולטים בהם תועד תפקידו:

## חיים אישיים
הלל היה נשוי לשחקנית ציפי מור, ולהם בן אחד. בשנת 1987 נישא לזמרת ולשחקנית רחלי חיים, אותה הכיר בעבודה משותפת על מחזמר. לשניים נולדו שני בנים, אשר עוסקים אף הם במוזיקה. רחלי חיים נפטרה ביוני 2023, והלל סיפר בראיונות על ההתמודדות עם האובדן ועל החיים לאחר מותה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מתופפים ישראלים
קטגוריה:בוגרי פנימיית הדסים
קטגוריה:נגני תזמורת חיל האוויר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953