open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
איוואן ארגונוב

**איוואן ארגונוב** (ברוסית: **Иван Аргунов**; 1729–1802) היה צייר רוסי, ממייסדי האסכולה הרוסית בציור פורטרטים.

## ביוגרפיה
הוא היה צמית השייך לרוזן שרמטייב וגדל במשפחתו של דודו, סמיון ארגונוב, שהיה משרת במשפחת צ'רקסקי ואחר כך עבד אצל הרוזן שרמטייב. במשך שנים רבות ניהל סמיון את ביתו של שרמטייב בסנקט פטרסבורג, הבית שבו גדל איוואן.

בשנים 1746–1749 למד איוואן ארגונוב ציור אצל אמן גרמני בשם גאורג גרוט שבאותו זמן היה בעבודה אצל הקיסרית יליזבטה מרוסיה. איוואן קיבל גם שיעורים מבני דודיו שהיו ציירים שעבדו בסנט פטרסבורג על קישוט בתי המגורים הקיסריים.

העבודות הראשונות של ארגונוב היו בכנסיית הארמון בצארסקויה סלו (1753) ושל מנזר "ירושלים" החדש (1749). באותה תקופה הוא גם יצר את הציור ההיסטורי הידוע היחיד שלו "קלאופטרה גוססת". דיוקנאותיו המוקדמים ביותר היו של הנסיך איבן לובנוב-רוסטובסקי (1752) והנסיכה יקטרינה אלכסנדרובנה לובנובה-רוסטובסקיה (1754). ניתן לראות בעבודותיו את המסורות הישנות של אמנות המסורתית מעורבת בהשפעת הבארוק החדש.

בשנות ה-60 של המאה ה-17 ארגונוב היה בשיאו. הוא יצר הרבה דיוקנאות ואייקונים. בין נתיניו היו בני מלוכה רוסיים ומשפחת הרוזן שרמטייב וקרוביהם. הוא היה אחד היוצרים של ז'אנר הדיוקנאות שלאחר המוות.

בשנת 1770 הפך ארגונוב למשרת הראשי של ביתם ואחוזותיהם משפחת שרמטב. הוא צייר הרבה פחות אבל בתקופה ההיא (1784) הוא יצר את יצירת המופת שלו "דיוקן אישה לא ידועה בלבוש איכרים". זהותה של הדוגמנית בציור נותרה לא ברורה.

בין המחצית השנייה של 1780 ועד מותו ב-1802 ארגונוב לא צייר אלא בילה את כל זמנו בניהול אחוזות ועסקים שונים של בני שרמטייב.

ארגונוב היה מורה חשוב לאמנות. הוא לימד שיעורי ציור החל משנת 1753 - לפני פתיחת האקדמיה הקיסרית לאמנויות ב-1757. בין תלמידיו היו אנטון לוסנקו, פיודור רוקוטוב, קיריל גולובצ'בסקי ואיוואן סבלוקוב - כולם היו לאחר מכן מורים באקדמיה.

גם בניו של ארגונוב היו תלמידיו. שניים מהם: (ניקולאי ארגונוב ויעקוב ארגונוב) הפכו לציירים, ואילו השלישי (פאבל ארגונוב) הפך לאדריכל. איוואן מת צמית, אך בניו שוחררו לאחר מותו. 

## גלריה

File:ArgunovIP PtELobanovRostGRM.jpg
File:K.A.Khripunov by I.Argunov (1757, Ostankino).jpg
File:Annushka by I.Argunov (1767, Kuskovo).jpg
File:Catherine II by I.Argunov (1762, Russian museum).jpg


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:ילידי 1729
קטגוריה:נפטרים ב-1802
פליסיטי אייס

**פליסיטי אייס** (באנגלית: **Felicity Ace**) הייתה אוניית גל-נוע מתוצרת מספנות שין קורושימה ביפן שהושקה בשנת 2005 ותופעלה על ידי חברת . האונייה הייתה רשומה בפנמה. בפברואר 2022 פרצה בה שרפה בעת הפלגה, כשמטענה כלל 3,965 מכוניות, וכעבור ימים אחדים טבעה.

## מאפיינים
אורך האונייה כ-200 מטר, רוחבה כ-32 מטר והשוקע שלה הוא 9.2 מטר. ההדחק שלה הוא 17,738 טונות. תפוסתה 60,118 טון תפוסה. היא מונעת במנוע דיזל מתוצרת מיצובישי. מהירותה 22 קשר (41 קילומטר לשעה).

## השרפה
ב-10 בפברואר 2022 הפליגה האונייה מנמל אמדן שבצפון-מערב גרמניה בדרכה אל  שברוד איילנד, כשעליה 3,965 מכוניות מתוצרת קבוצת פולקסווגן, בהן מתוצרת החברות הבנות אאודי, פורשה, למבורגיני ובנטלי, שמחירן הכולל הוא כחצי מיליארד אירו.

ב-16 בפברואר פרצה שרפה באזור המטען של האונייה, בעת שהפליגה באוקיינוס האטלנטי, לא הרחק מהאיים האזוריים. כל 22 אנשי הצוות של האוניה נטשו אותה וחולצו על ידי מכלית הנפט Resilient Warrior שהוזעקה לעזרה. מהמכלית פונו אנשי הצוות במסוק של חיל הים הפורטוגלי אל הורטה שבאיים האזוריים.

מטען האונייה כלל מכוניות חשמליות המונעות בסוללות ליתיום-יון שיש קושי לכבותן.

תוך ימים אחדים עלה באש כל המטען שהיה על האונייה, והנזק נאמד ב-438 מיליון דולר. ב-1 במרץ, במהלך ניסיון לגרור את האונייה לפורטוגל היא נקלעה לסערה, נטתה על צדה וטבעה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אוניות משא
קטגוריה:שרפות
קטגוריה:אוניות שטבעו באוקיינוס האטלנטי
אחוזת אלאטיני

**אחוזת אלאטיני** הוא מבנה מגורים מפואר שהיה בבעלות משפחת אלאטיני היהודית-איטלקית, אחת ממשפחות ה'פראנקוס' העשירות והידועות בסלוניקי, יוון.

## היסטוריה
המבנה נבנה בשנת 1898 על ידי האדריכל האיטלקי ויטליאנו פוסלי, אשר תכנן גם את טחנות אלאטיני שנוסדו ב-1890. באותה תקופה האזור שבו נמצאת האחוזה היה הגבול המזרחי ביותר של סלוניקי.

המבנה בן שלוש הקומות, בנוי בסגנון הבארוק וממוקם בשדרות המלכה אולגה באזור דיפו במזרח העיר סלוניקי, יוון.

לאחר הופעתה של תנועת הטורקים הצעירים, משנת 1909 עד 1911 האחוזה שימשה כמעונו של הסולטן, עבדול חמיד השני, שהודח מכסאו על ידם, ושהה בה במעצר בית. בשנת 1926 שכן בו במשך שנה אחת בית הספר לפילוסופיה, חלק מאוניברסיטת סלוניקי שזה עתה נוסדה, בעוד שבמלחמת יוון-איטליה (1940–1941) שימשה האחוזה כבית חולים.

משנת 1979 ועד שנת 2011 שימשה האחוזה כמפקדה של מחוז סלוניקי.

משנת 2011 משמשת האחוזה כמרכז מינהלי של מרכז מקדוניה.

## ראו גם
* אחוזת מודיאנו

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות סלוניקי
קטגוריה:סלוניקי: מבנים
צ'ארלס דויטש

**צ'ארלס דויטש** (בצרפתית: **Charles Deutsch**, 6 בספטמבר 1911 – 6 בדצמבר 1980) היה מהנדס ותעשיין צרפתי. הוא הקים ביחד עם רנה בונה חברת מכוניות "DB" ובהמשך "CD".

## ביוגרפיה
צ'ארלס דויטש נולד בשנת 1911 בפרבר של פריז. אביו היה בעל עסק לייצור חלקי מכוניות וצ'ארלס הצעיר עזר לו בעסק משפחתי. אביו נפטר בשנת 1929 וצ'ארלס דויטש המשיך לנהל את העסק במקביל ללימודים באקול פוליטקניק. בשנת 1932 הוא מכר את העסק לרנה בונה. בשנת 1935 הוא התחיל לעבוד בחברה צרפתית לבניית גשרים וכבישים. בשנת 1951 הוא התמנה למהנדס ראשי של החברה.

ביחד עם בונה הם בנו מכוניות על בסיס חלקים של סיטרואן. כמו כן צ'ארלס דויטש השתתף במספר תחרויות מרוצי מכוניות. הם הקימו חברה בשם "DB" שיצרה כמה דגמי מכוניות בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 לרבות DB לה-מאן. בשנת 1961 דויטש עזב את חברה "DB" והקים חברה נפרדת שיצרה מכוניות תחת השם "CD". מכוניות אלו השתתפו במספר מרוצי מכוניות. בהמשך הוא הקים Société d’Etudes et de Réalisations Automobiles - Charles Deutsch - מכון מחקר בתחום תעשיית הרכב.

בשנת 1971 הוא מונה לנשיא ארגון מהנדסי מכוניות הצרפתי וכיהן בתפקיד עד לשנת 1975. בשנים 1969–1980 הוא היה מנהל תחרות מכוניות "מרוץ 24 השעות של לה מאן" ומספר שנים גם של מרוצי גרנד פרי מונקו.

צ'ארלס דויטש נפטר בשנת 1980 בקרטיי אך חברתו SERA-CD המשיכה בפעילותה.

## קישורים חיצוניים

* צ'ארלס דויטש כנהג מרוצים

קטגוריה:מהנדסים צרפתים
קטגוריה:תעשיינים צרפתים
קטגוריה:אנשי עסקים צרפתים
קטגוריה:בוגרי אקול פוליטקניק
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1911
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1980
אוריאל מוזס

**אוריאל מוזס** הוא שחיין פאראלימפי.

מוזס בעל שיתוק מוחין ובצעירותו החל להתאמן במסגרות השיקומיות של איל"ן.

באליפות העולם לנוער נכה שנערכה במיאמי בשנת 1989, זכה ב-4 מדליות זהב בשחייה ובמדליית ארד בטניס.

באליפות העולם לשחייה לנכים שנערכה במלטה בשנת 1994, התחרה בשני משחים וסיים במקום ה-5 במשחה 50 מטר בסגנון חופשי ובמקום ה-7 במשחה 100 מטר בסגנון חופשי.

ב סיים במקום ה-16 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 33.42 שניות, במקום ה-11 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:10.98 דקות, במקום ה-17 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:53.90 דקות, במקום ה-12 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 30.94 שניות, במקום רביעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:52.94 דקות (עם חנוך בודין, רון בולוטין ושלום אייגר) ובמקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:17.69 דקות (עם חנוך בודין, רון בולוטין, ערן שמש ושלום אייגר).

ב סיים במקום ה-7 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:08.49 דקות והתחרה במשחה ל-50 מטר חופשי וסיים בשלב המוקדמות.

באליפות העולם לנפגעי שיתוק מוחין בשנת 2001, זכה בשתי מדליות כסף במשחים ל-50 ו-100 מטר חופשי.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחייני חופשי ישראלים
קטגוריה:שחיינים נכים ישראלים
קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ספורטאים ישראלים הסובלים משיתוק מוחין
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
מיהאי סנדראי

**מיהאי סנדראי** (במקור **שטרסנוף**, בהונגרית: **Szendrey Mihály**; מאטסלקה, 26 במרץ 1866 – בודפשט, 7 באוקטובר 1956) היה שחקן יהודי-הונגרי, במאי תיאטרון, מחזאי, כותב ביוגרפיות. הוא אחיו של הנוכל האגדי איגנץ שטרסנוף.

## ביוגרפיה
מיהאי שטרסנוף נולד במשפחה יהודית זעיר בורגנית, אביו היה מור שטרסנוף, אמו הייתה רוז'ה גולדשטיין. המשפחה שינתה את שמה לסנדראי בשנת 1902, רק אחיו הצעיר איגנץ נשאר עם שם משפחתו המקורי. מיהאי למד באקדמיה לאמנויות הבמה (כיום שמה האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע), שם היה תלמידו של גרגיי צ'יקי. ב-1886, לאחר שסיים את לימודיו באקדמיה לאמנויות הבמה עלה לבמה לראשונה בסקשפהרוואר. ב-1899 הפך למנהל התיאטרון של קושיצה. מ-1903 עד 1905 סייר בתיאטראות רייקה - ברטיסלאבה - שופרון (אז כולם בהונגריה כחלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית). בשנת 1905 עבר לארד כמזכיר ולאחר מכן כמנהל התיאטרון. הוא הקים את מחלקות האופרה, האופרטה והדרמה של התיאטרון. סנדראי חגג שם בארד את יובל ה-25 שלו כשחקן ב-30 בנובמבר 1911 וגם את יום השנה ה-40 שלו כעלייתו לבמה כשחקן ב-27 בינואר 1926. בהזדמנות זו הופיע במחזהו של פרנץ מולנר "ברבור" בתפקיד הכומר יאצינט. הוא היה יועץ איגוד המשחק הלאומי במשך כמה שנים. בהמשך עד לשנת 1940 ניהל תיאטראות בערים אחרות בטרנסילבניה; ב: טארגו מורש, סיביו, סאטו מארה, טימישוארה ואוראדיה.

הוא עצמו כתב מחזה בשם "האב יאנוש"*,* וכן כתב את זיכרונותיו מהתיאטראות (חמישים שנות משחק. ארד, 1932). מיהאי סנדראי היה גם יועץ של איגוד השחקנים הלאומי. הוא בילה את שנותיו האחרונות לפני מותו בבית אבות לשחקנים על שם מרי יאסאי בבודפשט.

## ראו גם
* Romániai magyar irodalmi lexikon :לקסיקון ספרות הונגרית ברומניה ספרות, כתיבה ציבורית, ספרות מדעית, תרבות ו' (ס – ז).
* יוז'ף קטה: אוסף של סיפורים לתועלת הציבור. שחקנים בטרנסילבניה (1940-1919). קולוז'וואר, פוליס, 2009.
* לקסיקון ביוגרפי חדש הונגרי. עורך ראשי. לאסלו מרקו. בודפשט, מועדון הספר ההונגרי.

## לקריאה נוספת
* Magyar életrajzi lexikon II. (L – Z). (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969. עמוד 748)
* Magyar színházművészeti lexikon. (לקסיקון אמנות הבמה ההונגרי. 1994. ISBN 963-05-635-4)
* אוטו פנזש: באמצע העולם העגול: סיפורים אמיתיים על הגיבורים והאמנים לשעבר של מאטסלקה
* לקסיקון משחק הונגרי, כרך 4, עמ' 206.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:מפיקי תיאטרון
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:מנהלי תיאטראות בהונגריה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1866
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1956
איגבי ריגני

**איגבי ריגני** (באנגלית: **Igby Rigney;** נולד ב-6 ביוני 2003) הוא שחקן אמריקאי. התפרסם בשל תפקידו בתור וורן פלין במיני-סדרה "טקס חצות" (2021) ומתפקידו בתור קווין בסדרה "מועדון חצות" (2022); שתיהן שודרו בנטפליקס .

## ביוגרפיה
איגבי ריגני נולד בכפר אוסינינג (אנ'), במחוז וסטצ'סטר, ניו יורק. אביו, כריס ריגני, הוא צייר ואמן ידוע ואמו עקרת בית.

הוא סיים את לימודיו בתיכון אוסינינג (אנ') בשנת 2021 והחל את לימודיו לתואר ראשון באוניברסיטת פייס בניו יורק.

## קריירה
ריגני הופיע בכמה הפקות תיאטרון בהן "ברנשים וחתיכות", "העיירה שלנו" מחזה מאת תורנטון ויילדר וריצ'רד השלישי.

תפקידו הראשון של איגבי היה בתפקיד אורח בסדרת המשטרה "שוטרים בדם" בשנת 2018.

בשנת 2020 שיחק לצד ויין וילקוקס בסרט הקצר "Last Summer with Uncle Ira". הסרט הוצג בפסטיבל הקולנוע פליקס. באותה שנה שיחק לצד ריד מילר ומארק וולברג בסרט הקולנוע "ג'ו בל", שם הוא גילם את צ'אנס. הסרט מבוסס על סיפורו האמיתי של ג'ו בל, אדם שיצא לטיול ברחבי ארצות הברית כדי להעלות את המודעות לבריונות עקב התאבדות בנו ג'יידן, שהיה קורבן לבריונות הומופובית.

בשנת 2021 שיחק בסרט הקולנוע "מהיר ועצבני 9". באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי במיני-סדרה של נטפליקס "טקס חצות" מבית היוצר של מייק פלנגן.

בפברואר 2021, פרסם הבמאי מייק פלנגאן באמצעות סדרת ציוצים בטוויטר כי ריגני לוהק לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה שלו "מועדון חצות", מסוגת מותחן-אימה, שנוצרה על ידי פלנגאן עבור נטפליקס, ומהווה עיבוד לרומן האימה למתבגרים של הסופר כריסטופר פייק, "מועדון חצות" (1994), אם כי עלילתה עתידה לשלב גם קווי עלילה מרומנים אחרים של פייק.

ב-10 בדצמבר 2021 פורסם כי ריגבי לוהק לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה העתידית "נפילת בית אשר".

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2003
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
רעות אסימיני

**רעות אסימיני** (נולדה ב-3 ביוני 1983) היא אמנית ישראלית רב־תחומית, המציגה בתערוכות בישראל ובעולם. חיה ויוצרת בתל אביב.

## ביוגרפיה
אסימיני נולדה בטירת הכרמל. היא בוגרת תואר ראשון באמנות בבצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, וסיימה תואר שני במכללת האנטר, ניו יורק. כמו כן, למדה בתוכנית לציורי קיר בפילדלפיה.

## השכלה
* 2014-2017 תואר M.F.A, במחלקה לאמנות, מכללת האנטר, ניו יורק
* 2012 בוגרת התוכנית לציורי קיר בפילדלפיה
* 2005–2009 בוגרת תואר ראשון, B.F.A המחלקה לאמנות בבצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים

## תערוכת יחיד
* 2011 - "I am the girl who misses much", גלריה חנינא, תל אביב
* 2020 - "המשאית" - ציור קיר על בניין סדנאות האמנים, תלפיות ירושלים.
* 2020 - "כשהתעוררה" - עבודות קרמיקה ומיצבי וידאו. אוצרת: שלי ליבוביץ קלאורה, בית האמנים בתל אביב.
* 2022 - "מיה ואני", תערוכה במוזיאון פתח תקווה לאמנות, אוצרת אירנה גורדון. התערוכה כוללת 70 רישומים שנוצרו בסגר הראשון במגפת הקורונה, חלקם רישומים שהחלו משרבוטים של בתה התינוקת מיה. "מדי ערב הייתי יושבת עם ערמת רישומים שלה ומנסה לראות אם אני רואה בהם משהו, כך שהרישום שלי היה המשך של הרישום שלה. הקורונה היא אירוע היסטורי עולמי, אך לי הוא ייזכר גם כאירוע אישי ואינטימי״, אמרה אסימיני. במקביל לתערוכה היא הוציאה ספר בהוצאה עצמית ובתמיכה חלקית של מפעל הפיס, הכולל 32 איורים ומשפטים קצרים שמלווים אותם.
ממוזער|רעות אסימיני, מוזיאון פתח תקווה, 2022

## תערוכות קבוצתיות עיקריות
* 2001 ביכורים, גלריית קריית האמנים החדשה, קריית טבעון.
* 2005 Torre Canavese, Italy
* 2008 מסך אחר, עבודות נבחרות מארכיון המחלקה בצלאל, מוזיאון על התפר
* 2009 - מנועי חיפוש, גלריית דולינגר, תל אביב
* 2009 - תערוכת בוגרים, בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.
* 2009 "זיהום", גלריה חנינא, תל אביב
* 2010 - "זאב, זאב", גלריה עירונית לאמנות, ראשון לציון.
* 2012 - "המאויים XX", מזא"ה 9, תל אביב. אוצרת: סיגל ברקאי
International Painting Seminar Exhibition, Torre Canavese Gallery
* 2013 "אף-על - פי-כן", גלריה חנינא, "חיפה - ירושלים - תל אביב", מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה
* 2015 - "התלכדות", גלריה חנינא, ת"א. אוצרת: דריה קאופמן
* 2015 Juxposition", Kunstraum im Gewerbepark-Süd, Hilden, Germany"
* 2019 - ״אחות, אחות״ (אוצרות: רינת אדלשטיין, לי היא שולוב) במסגרת פסטיבל ״מנופים״ לאמנות עכשווית בירושלים. התערוכה הוצגה בבית החולים ״ביקור חולים״
* 2020 - עבודות וידאו ארט, אוצר: דולרון פישביין, גלריה ND רמת גן.
; Arts Center at the Thomas Eakins House, Philadelphia, PA
ממוזער|רעות אסימיני, מוזיאון פתח תקווה, 2022

## מלגות
* 2016: מלגת נסיעה למכללת האנטר, ניו יורק
* 2008: מלגת מצוינות באמנות, JDC ישראל

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:אמניות ישראליות
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרות בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרות מכללת האנטר
קטגוריה:בוגרי מכללת האנטר
קטגוריה:טירת כרמל: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1983
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
כריס מאנימייקר

**כריס מאנימייקר** (באנגלית: **Chris Moneymaker**; נולד ב-21 בנובמבר 1975) הוא שחקן פוקר אמריקאי וזוכה הטורניר המרכזי של אליפות העולם בפוקר ב-2003. זכייתו תרמה להגברת ההתעניינות העולמית בפוקר, אשר נקראה על שמו "אפקט המאנימייקר". בשנת 2019 נבחר להיכל התהילה של הפוקר.

## ביוגרפיה
מאנימייקר נולד באלנטה, ג'ורג'יה, והוא בעל תואר שני בחשבונאות מאוניברסיטת טנסי. לפני זכייתו באליפות העולם בפוקר והמעבר לשחקן פוקר מקצועני, הוא עבד כחשב.

## פוקר
מאנימייקר שיחק במשחקי כסף בבתי קזינו ובטורנירים קטנים באינטרנט. ב-2003 הוא זכה בכרטיס לטורניר המרכזי באליפות העולם בפוקר לאחר שניצח בטורניר בעלות 86 דולר בפוקרסטארס. הוא הגיע לשחק בטורניר כאשר זהו טורניר הפוקר הרשמי הראשון בו הוא שיחק שלא ברשת האינטרנט. על אף שבאוטוביוגרפיה שכתב ב-2005 ציין שהטורניר בו זכה היה בעלות 40 דולר, עורך מגזין All In Poker, אריק רסקין, גילה במהלך סדרת ראיונות על סיפורו של מאנימייקר שמדובר בטורניר בעלות 86 דולר.

בעקבות הזכייה בטורניר המרכזי באליפות העולם בפוקר, מאנימייקר הפך לידוען פוקר והשתתף בתוכניות אירוח רבות. הוא התפטר מעבודתו כחשב, והועסק כיחצן ברשת פוקרסטארס והחל לשחק בטורנירים רבים תחת חסותם.

ב-2019 נבחר להיכל התהילה של הפוקר.

נכון לפברואר 2022, מאנימייקר זכה בסך של כ-4 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-2.6 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.

### צמידי אליפות העולם בפוקר

## ספריו

* 2005 - Moneymaker: How an Amateur Poker Player Turned $40 into $2.5 Million at the World Series of Poker
* 2015 - Chris Moneymaker: A True Story


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני פוקר אמריקאים
קטגוריה:זוכי צמיד אליפות העולם בפוקר מארצות הברית
קטגוריה:זוכי צמיד אליפות העולם בפוקר באירוע המרכזי
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הפוקר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טנסי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
ארנולד ברלינר

**ארנולד ברלינר** (בגרמנית: **Arnold Berliner**; 26 בדצמבר 1862  - 22 במרץ 1942) היה פיזיקאי גרמני יהודי.

## קורות חיים
ברלינר נולד בעיירה על נהר נייסה (כיום בפולין). סיים לימודי פיזיקה באוניברסיטת ברסלאו ב-1886. הוא עבד במעבדות המחקר והפיתוח של AEG.

בסביבות אמצע 1912 הוא מונה על ידי הוצאת ספרינג בברלין לעורך של המגזין המדעי החדש , בהשראת כתב העת המדעי הבריטי היוקרתי "Nature", שיצא לראשונה לאור בנובמבר 1869. המגזין הגרמני בעריכתו של ברלינר החל לצאת לאור בינואר 1913. בתקופה זאת נהיה ברלינר ידיד קרוב של האימונולוג פול ארליך והכימאי ריצ'רד ווילשטטר .

בשנת 1933, אסטרואיד החגורה הראשית , שהתגלה במצפה הכוכבים של היידלברג על ידי , נקרא על שמו של ברלינר לרגל יום הולדתו ה-70.

### התאבדותו
ברלינר הודח ב-13 באוגוסט 1935 מכתב העת שייסד 22 שנים קודם לכן בגלל המדיניות הגזענית שיישמה הממשלה הנאצית. ההחלטה דווחה בכתב העת הבריטי "Nature" בספטמבר 1935: 

ברלינר התאבד בברלין יום לפני שצו הפינוי (צו הגירוש למחנה השמדה) נכנס לתוקפו.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פיזיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:יהודים גרמנים שהתאבדו בעקבות עליית הנאציזם
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1862
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1942
קריסטיאן אוכמן

**קריסטיאן אוכמן** (; נולד ב-19 ביולי 1999) הוא זמר ופזמונאי פולני-אמריקאי, שביצירתו אלמנטים רבים של שירה קלאסית ואופרה.

הוא הזוכה בעונה ה-11 של The Voice פולין, ונציג המדינה לאירוויזיון 2022 לאחר זכייתו בקדם הפולני.

## ביוגרפיה
### חייו המוקדמים
קריסטיאן אוכמן נולד ב-19 ביולי 1999 במלרוז, מסצ'וסטס, ארצות הברית, למשפחה פולנית. הוא החל לקחת שיעורים בשירה במהלך לימודיו התיכוניים, ולאחר שסיים את בית הספר התיכון עבר לפולין ולמד באקדמיית קרול שימנובסקי בקטוביץ.

### קריירה
בשנת 2020 נבחן קריסטיאן אוכמן לעונה ה-11 של תוכנית הטלוויזיה X Factor פולין, עם השיר "Beneath Your Beautiful" של אמילי סאנדיי ולאברינת', הוא התקבל לנבחרתו של מיכל שפאק, וזכה בתוכנית ב-5 בדצמבר 2020. לאחר מכן חתם על חוזה הקלטות עם חברת יוניברסל מיוזיק פולין.

הסינגל הראשון שלו, "Światłocienie", יצא לאור בסוף שנת 2020, וזכה למעמד סינגל זהב בפולין באפריל 2021. אלבומו "Ochman" יצא בנובמבר 2021 והגיע למקום השישי במצעד הפולני ב-2 בדצמבר באותה השנה.

TVP הכריזה בספטמבר 2021 על פתיחת חלון ההזדמנויות לשליחת שירים מועמדים לייצוג פולין באירוויזיון. בינואר, לאחר שלא הצליחה להגיע להחלטה מי ייצג את פולין באירוויזיון, הכריזה על עשרה שירים שיתמודדו בקדם - "Tu bije serce Europy! Wybieramy hit na Eurowizję". אחד מהם היה השיר River של קריסטיאן אוכמן.

ביום הגמר, התחרו השירים בשני סיבובים. סיבוב ראשון בו התחרו כל השירים, וסיבוב שני אליו עלו שלושת האמנים המובילים. אוכמן, עם שירו "River", הצליח לעלות לסיבוב השני ולנצח בכל הערב, וזכה בייצוג פולין באירוויזיון. ב-12 במאי 2022 ביצע אוכמן את "River" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. לאחר התחרות התברר כי הגיע למקום השישי בשלב זה. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פולין הופיעה כמדינה ה-23, לפני סרביה ואחרי הממלכה המאוחדת. ב-14 במאי הופיע אוכמן בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הוא דורג במקום ה-12 עם 151 נקודות (46 מהשופטים ו-106 מהקהל). זהו המיקום הטוב ביותר אליו הגיעה פולין בתחרות הזמר של האירוויזיון מאז 2016 עם מיכל שפאק והשיר "Color of Your Life".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים פולנים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:נציגי פולין באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1999
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1999
מריה ברטה

**מריה ברטה** (במקור **בֶּק**, בהונגרית: **Barta Mária**; בודפשט, 28 ביולי 1897 – בודפשט, 29 בספטמבר 1969) הייתה ציירת, גרפיקאית, אוּמנית יהודיה הונגרית. אחותם של הצייר אישטוואן ברטה ושל הפסל לאיוש ברטה.

## קורות חיים
מריה בק נולדה במשפחה יהודית כבתם של דיולה בק, (1858-1922) סוחר יין ושל גיזלה ברודי. היא נישאה ב-18 בנובמבר 1923 בבודפשט לסוחר העצים ארפאד שוורץ. מריה הייתה תלמידתם של הציירים גזה אודווארי, ולאחר מכן של יוז'ף ריפל-רונאי ושל בלה איוואני-גרינוולד באוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות. מאוחר יותר המשיכה את לימודיה בקולג' של וינה לאמנויות שימושיות. היא חייתה בפריז תקופה ארוכה, נסעה לסיור לימודים באיטליה ובטורקיה. מריה הייתה חברה באגודה החדשה לאמנים בתערוכות; היא הציגה תערוכת אוסף בסלון הלאומי (1933), תערוכות קבוצתיות בגלריה הישנה לאמנות (1946–1947), במוזיאון ארנסט (1959) ובאולם על שם אדולף פניאש (1964). היא ציירה בעיקר תמונות חיים וטבע דומם.

## תערוכות יחיד
* 1933 הסלון הלאומי, בודפשט (אוסף)
* 1959 מוזיאון ארנסט, בודפשט
* 1964 אולם פניאש אדולף, בודפשט • בית התרבות פטפי, אסטרגום
* 1966 בית התרבות דנוביה, בודפשט
* 1986 גלריית פטאקי, בודפשט עם אישטוואן ברטה

## תערוכות קבוצתיות נבחרות
* 1921 תערוכת אביב, הסלון הלאומי, בודפשט
* 1947 בית האמנים היצירה, בודפשט
* 1948 תערוכת גרפיקה הונגרית, סטוקהולם
* 1957 תערוכת אביב, היכל האמנות (בודפשט)
* 1959 תערוכת שבעה ציירים, מוזיאון ארנסט, בודפשט
* 1960 תערוכת אמניות הונגריות, היכל האמנות (בודפשט)

## יצירותיה באוספים ציבוריים
* מוזיאון יאנוש פאנוניוס, פץ'
* מוזיאון קטונה יוז'ף, קצ'קמט
* הגלריה הלאומית ההונגרית, בודפשט.

## לקריאה נוספת

* OELMACHER A.: ~ *képei,* Magyar Nemzet, 1964. március 3.
* SOÓS K.: *Egy elfelejtett művész,* ~, Művészet, 1964/10.
* NÉRAY K.: ~ *kiállítása a Fényes Adolf Teremben,* Művészet, 1964/10.
* TASNÁDI A.: *Kiállítási jegyzetek,* Kortárs, 1966/6.
* PATAKI G.: (kat., bev. tan., Pataky Galéria, 1986)
* HERNÁDI M.: *A rejtőzködő* ~, Új Művészet, 1995/7-8.


## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולות השואה: הונגריה
קטגוריה:ציירות יהודיות
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:אמנים יהודים הונגרים
קטגוריה:גרפיקאיות ומאיירות יהודיות הונגריות
קטגוריה:משפחת ברטה
קטגוריה:ילידות 1897
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1897
קטגוריה:נפטרות ב-1969
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1969
Dota: דם הדרקון

**Dota: דם הדרקון** (באנגלית: **Dota: Dragon's Blood**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת מבית סטודיו מיר המשודרת ב-Netflix, כשעונתה הראשונה יצאה ב-25 במרץ 2021. הסדרה מבוססת על דמויות ממשחק המחשב Dota 2.

## תקציר העלילה
עלילת הסדרה עוקבת אחר דביון, אביר-דרקון צעיר הצד והורג דרקונים במטרה להגן על האנשים בעולם. בעקבות מלחמה בין דרקונים ושדים, הדרקון סליירק מתאחד עם נשמתו של דביון בניסיון להישאר בחיים. דביון, יחד עם נסיכת-הירח מיראנה, מנסים לעצור את השד טרורבלייד אשר מנסה להרוג את הדרקונים הבכירים ולהשתלט על נשמותיהם בכדי לשלוט על העולם.

## מדבבים
*יורי לוינטל – **דביון, אביר-דרקון**
*לארה פולבר – **נסיכת-הירח מיראנה**
*טוני טוד – סליירק
*טרוי בייקר – **אינבוקר**
*פריה טינגלי – פימרין
*ג'וש קיטון – בראם
*קארי וולגרן – **לונה**
*אליקס ווילטון ריגן – סלאמאנה
*סטפני ג'ייקובסן – דרייסי
*אנסון מאונט – קיידן
*ג'יי בי בלאנק – **טרורבלייד**
*דאג בראדלי – משנה למלך קאשורה
*ג'ולי נתנסון – **ראיליי, עלמת-ה[[גביש|קריסטל]]**
*ויקטוריה אטקין – **לינה**
*טארה פלאט – **אורות', [[וייוורן]]-החורף**
*ללא דיבוב – **מארסי**

## סקירת סדרה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:Dota
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות הנפשה דרום-קוריאניות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה דרום-קוריאניות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על משחקי וידאו
קטגוריה:סדרות פנטזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות פעולה אמריקאיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות מונפשות עם השפעות אנימה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2021
בארט קרנהאן

**וויליאם בארט קרנהאן** (באנגלית: **William Barrett Carnahan**; נולד ב-22 בספטמבר 1992) הוא שחקן אמריקאי, המוכר מתפקידיו בסדרות "משפחת רעם" (2015 - 2016), "אלכסה וקייטי" (2019 - 2020), "קיץ אכזרי" ו"אחד מאיתנו משקר" (2021).

## ביוגרפיה
קרנהאן נולד ב-22 בספטמבר 1992 בינגסטאון, אוהיו. בעת לימודיו בתיכון הוא שיחק במופעים והצגות קהילתיות. זמן קצר לאחר שסיים את לימודיו בתיכון, הוא עבר ללוס אנג'לס כדי להגשים את חלומו להיות שחקן.

## קריירה
תפקידו הראשון היה בשנת 2011 בסרט "סופר 8". הוא שיחק איש צבא אך לא קיבל קרדיט על משחקו. באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי לצד רוב גריסון  בסרט הקולנוע "המגפה". שנה לאחר מכן שיחק בסרט הקולנוע "Fun Size".

בשנת 2013 שיחק בפרק בסדרת הטלוויזיה "גדולה מהחיים". בהמשך שיחק בתפקידי משנה ואורח בסדרות טלוויזיה רבות בהן "האנטומיה של גריי", "קולוני" "אלכסה וקייטי" ו"משפחת רעם".

בשנת 2021 שיחק בתפקיד משנה בסדרת הטלוויזיה "קיץ אכזרי". באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "אחד מאיתנו משקר", "קוברה קאי" ובסדרת הטלוויזיה ״מתודלקים״; שלושתן משודרות בנטפליקס.

## חיים אישיים
הוא נשוי לשחקנית נינה קוביצ'י.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1992
גטו לומז'ה

**גטו לומז'ה** (בפולנית: **Getto w Łomży**) היה גטו נאצי אשר הוקם בתקופת מלחמת העולם השנייה ושואת יהודי פולין, ב-12 באוגוסט 1941 בלומז'ה, פולין, לצורך רדיפת יהודי פולין. חודשיים לאחר מבצע ברברוסה, נצטוו היהודים לעבור לגטו תוך יום אחד, מה שהביא לפאניקה בכניסה הראשית של רחוב סנטורסקה הסמוך לשוק הישן (Stary Rynek). מספר הגברים, הנשים והילדים היהודים שנאלצו להיכנס לגטו נע בין 10,000 ל-18,000. ניצולי ההטבח בידוובנה, וכן פליטים ממקומות אחרים נאלצו להיכלא בגטו. לעיתים קרובות, שש משפחות שוכנו בחדר יחיד. הגטו חוסל שנה וחצי לאחר מכן, ב-1 בנובמבר 1942, כאשר כל האסירים הועברו ברכבות למחנה ההשמדה, אושוויץ.

## היסטוריה
ביולי 1941 קיבלו היהודים פקודה מהנאצים להקים יודנראט. הוקמה משטרת הגטו היהודית עם סולומון הרברט כמפקדה. כל התושבים היהודים נצטוו לעבור לגטו החדש ביום אחד, ב-12 באוגוסט 1941. משטרת העזר הגרמנית והפולנית בדקו יהודים שנכנסו לגטו, והחרימו בכוח את חפצי ערכם. ב-16 באוגוסט נאספו האסירים בשוק הירוק כדי לחשב את כמותם. ליו"ר היודנראט נמסרה רשימה של כמאתיים איש שהואשמו בשיתוף פעולה עם הסובייטים מלפני מבצע ברברוסה. הם נלקחו ליער ונרצחו על ידי האיינזצגרופן בפיקודו של קצין האס אס הרמן שפר . לכל השאר חולקו כרטיסי עבודה בין בעלי מקומות עבודתם. בימים הבאים הובאו יהודים נוספים מכפרי הסביבה כמו פיונטניצה, ידוובנה וסטוויסקי. היודנראט ביקש רשות להרחיב את הגטו. הגרמנים הסכימו בתנאי שהיהודים ישלמו חצי מיליון מארק. אולם ב-17 בספטמבר, לפני ההרחבה, שוב הצטוו האסירים להתאסף בכיכר. הגרמנים הפרידו את אלה שאין להם כרטיס עבודה. למעלה מאלפיים גברים ונשים הועברו במשאיות ליערות גלצקין וסלאוויק ונרצחו. באותו תאריך הוקף הגטו בגדר תיל עם יציאה אחת בלבד, המצריך אישור מיוחד מהגסטפו. השער הראשי נבנה עם הכיתוב: "סכנה, מחלה". יהודים שעבדו מחוץ לגטו השתמשו בשער זה פעמיים ביום.

התנאים בגטו היו גרועים. נאסר על הכנסת מזון לגטו והדבר נאכף באכזריות על ידי משטרת העזר הפולנית. באחד המקרים, הכו כוחות העזר הפולנים למוות שלושה יהודים שהבריחו מזון וגופותיהם נקשרו לשערי הגטו על ידי הגרמנים. מגפות של דיזנטריה וטיפוס פרצו בחורף 1941. כל הנגועים מתו. הוקם מטבח משותף המגיש כאלף ארוחות ביום. לא היו בתי ספר יהודיים. הוקמו מפעלים לתחמושת, סבון, עור, מגפיים וגריז; חלקם ביוזמת היודנראט. הם ייצרו מוצרים עבור הגרמנים כמו נעליים, בגדים ופרוות. ב-1 בנובמבר 1942 הוקף הגטו על ידי הז'נדרמריה הגרמנית ולמחרת בבוקר הורו על פינויו. רוב היהודים, 8,000 עד 10,000 נלקחו למחנה מעבר בזמברוב וממנו למחנה ההשמדה אושוויץ. הנותרים, הלכו לדרום גרודנו, ולמחנות וולקוביסק וכן לביאליסטוק. רק מעטים הצליחו להימלט. הם מצאו מקלט אצל המשפחות הפולניות הקתוליות. ד"ר הפנר מהיודנראט שם קץ לחייו. האסירים האחרונים של גטו לומז'ה שהו בצריפים של זמברוב מ-14 עד 18 בינואר 1943, נשלחו לאושוויץ.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

לומז'ה
קטגוריה:פודלסיה
תזרמו עם זה

**תזרמו עם זה** (באנגלית: **Just Roll With lt**) היא סדרת טלוויזיה קומית משפחתית, שנוצרה על ידי אדם סמול וטרבור מור ששודרה בערוץ דיסני מ-14 ביוני 2019 עד 14 במאי 2021, ובערוץ דיסני ישראל מ-5 בנובמבר 2019 עד 11 בנובמבר 2021. בסדרה מככבים רמון ריד, קיילין היימן, סוזי בארט, טובי ווינדהאם, ו-JC Currais.

הסדרה עלתה בדיסני+ לכבוד השקתה בישראל ב-16 ביוני 2022.

## עלילה
למשפחת בנט-בלאט אין הרבה במשותף זה עם זה כשהם עוברים את חיי היומיום שלהם באקרון, אוהיו. כשצופר ערפל נשמע, השחקנים שוברים אופי כדי שקהל האולפן החי יחליט מה יקרה אחר כך. משם, הקהל זוכה להצביע על מה שקורה למשפחה, ומוצגות בפניו שלוש אפשרויות במהלך סצנות מסוימות. אם יש שוויון בין שתי אפשרויות, שתיהן יתקיימו. לא משנה מה יקרה, הם יצטרכו פשוט "לזרום עם זה", כפי שנאמר על ידי השחקנים.

## דמויות
### ראשיות
* **אוון בלאט** (רמון קיד) - תלמיד מודל שדילג לכיתה; אוהב לעקוב אחר כללים ולוחות זמנים; בנו של ביירון, בנה החורג של רייצ'ל, ואחיו החורג של בלייר.
* **בלייר בנט** (קיילין היימן) - יומרנית, מרדנית; בתה של רייצ'ל, בתו החורגת של ביירון, ואחותו החורגת של אוון.
* **רייצ'ל בנט-בלאט** (סוזי בארט) - יוצאת צבא מעוטרת והמנהלת הכללית ב-BEATZ 101; אמו של בלייר, אמו החורגת של אוון ואשתו של ביירון.
* **ביירון בלאט** (טובי ווינדהאם) - איש רדיו בשידור ב-BEATZ 101; אביו של אוון, אביה החורג של בלייר, ובעלה של רייצ'ל.
* **גייטור'' (ג'יי סי קרייס) (משנית בעונה 1; ראשית בעונה 2) - מארח שותף-גבר של ביירון ב-BEATZ 101, שהוא גם הבעלים של דוג'ו קראטה, גר בסירה בשטח של אמו, ויש לו הרגלים.

=== משניות ===
* **DJ Lela B** (ללה בראון) - דיג'יי ראפ טוב לב שעובד ליד קהל האולפנים.
* **מר פנוורת**' (מייקל לנהאן) - המורה של אוון ובלייר.
* **רות** (קנדיס קוזאק) - חברתה הטובה ביותר של בלייר שהיא גם חברתו של אוון.
* **ג'ורג' בנט** (ג'ון רצנברגר) - אביה של רייצ'ל וסבה של בלייר שעובר לגור איתם לאחר שסולק מבית האבות שלו; מאוחר יותר הוא מתחתן עם ננה בלאט.

=== כוכבי אורח בולטים ===
* **קיילב ברנסוולו** (ג'ון מייקל היגינס) - חבר צבא לשעבר של רייצ'ל שבלייר לא אוהב.
* **בטסי האג** ([[רייבן סימון]]) - ערפד המוצהר.
* **גברת פולפאמוס** ([[מירנדה מיי]])
* **סקיטר סווינדל''' (ג'ייסון ארלס)

## הפקה
ב-24 באוקטובר 2018, ערוץ דיסני הודיע כי הזמין סדרה קומית משפחתית מרובת מצלמות בשם Just Roll with It, סדרת טלוויזיה שמשלבת סצנות מתוסרטות עם סצנות מאולתרות. אדם סמול וטרבור מור משמשים כמפיקים בפועל. הסדרה היא הפקה של Kenwood TV Productions. ב-26 באפריל 2019, הוכרז כי הסדרה תוקרן בתצוגה מקדימה מיוחדת ב-14 ביוני 2019 לפני הבכורה הרשמית שלה ב-19 ביוני 2019. הסדרה עלתה בערוץ דיסני ישראל ב-5 בנובמבר 2019.

ב-28 באוגוסט 2019, הוכרז שיתקיים שידור אינטראקטיבי מיוחד ב-4 באוקטובר 2019. אייזק ריאן בראון, רובי רוז טרנר ורות ריגי אירחו את הספיישל שכלל הופעה מוזיקלית של רייבן סימון ומירנדה מיי בתור כוכבות אורחות.

ב-10 בספטמבר 2019, הוכרז כי ערוץ דיסני חידש את הסדרה לעונה שנייה ונכנס לעסקת פיתוח כוללת עם יוצרי הסדרה. הפקת העונה השנייה החלה בספטמבר 2019. העונה עלתה לשידור ב-15 במרץ 2020, ובישראל ב-27 במאי 2021.

ב-6 בדצמבר 2021 דווח כי הסדרה לא תחודש לעונות נוספות לאחר העונה השנייה.

## שידור

## פרקים
### עונה 1

### עונה 2

## רייטינג בארצות הברית

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות קומיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2019
אישטוואן ברטה (צייר)

**אישטוואן ברטה** (במקור **בֶּק**, בהונגרית: **Barta István**; הודמזוושרהיי, 14 באוקטובר 1892 – בודפשט, 11 בספטמבר 1976) היה צייר, גרפיקאי, אספרנטיסט יהודי-הונגרי. אחיה של מריה ברטה (1897–1969), ציירת, גרפיקאית ושל הפסל לאיוש ברטה (1899–1986).

## ביוגרפיה
אישטוואן בק נולד במשפחה יהודית כבנם של דיולה בק (1858–1922) סוחר יין ושל גיזלה ברודי (1864–1956). הוא סיים את לימודיו ב"מכללה לאמנויות שימושיות" (שמה היום אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב) בבודפשט בשנת 1912 כתלמידו של אלדאר קרשפאי-קריש. בשנת 1913 יצא לסיור לימודים למינכן וב-1914 לפריז. בין השנים 1920 לבין 1923 עבד כגרפיקאי בווינה ובאיטליה. מ-1925 עד 1927 התגורר בפריז, שם הפך לצייר כרזות ותפאורות. בין השנים 1929–1930 עבד במושבת האמנים של סנטאנדרה, וב-1934 פעל במושבת האמנים של באיה מארה. בשנת 1937 לימד אספרנטו בדנמרק. מ-1939 עבד שוב בממלכת הונגריה. אין פרטים עליו בתקופת השואה, אך הוא שרד אותה. בשנות ה-60, היה חבר במושבת האמנים של קצ'קמט.

## תערוכותיו
### יחיד
* 1958, 1965, 1969, 1973, 1975, 1986 בודפשט
* 1964, 1968 קצ'קמט
* 1974 אסטרגום

### קבוצתיות (מבחר)
* 1915, 1930, 1950-1952 בודפשט

## יצירותיו

## לקריאה נוספת
* Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)

## קישורים חיצוניים
* נקודת שם
* Artportal.hu
* עבודותיו ב-kieselbach.hu

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:אספרנטיסטים
קטגוריה:משפחת ברטה
קטגוריה:הודמזוושרהיי: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1892
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1976
אני גרוט

**אני גרוט** (באנגלית: **I Am Groot**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית שנוצרה עבור שירות הסטרימינג דיסני+, המבוססת על הדמות גרוט מהיקום הקולנועי של מארוול (MCU). הסדרה מורכבת מסרטונים בהפקת אולפני מארוול, בבימויה של קירסטן לפור.

הסדרה הוכרזה בדצמבר 2020. הפקת ההנפשה של הסדרה החלה באוגוסט 2021, כאשר לפור הצטרפה כבמאית בנובמבר 2021. ביוני 2022, דיסני+ פרסמו פוסטר ראשוני לסדרה, שחשף שהסדרה תורכב מסרטונים קצרים ותעלה לדיסני+ ב-10 באוגוסט 2022. הסדרה עלתה לשירות הסטרימינג דיסני+ ב-10 באוגוסט 2022, כחלק מהשלב הרביעי ביקום הקולנועי של מארוול.

## עלילה
כל סרטון עוקב אחר בייבי גרוט כשהוא גדל בגלקסיה, יוצא להרפתקאות עם דמויות חדשות ומסתבך בצרות.

## דיבוב הדמויות
* וין דיזל - בייבי גרוט: חבר בשומרי הגלקסיה. עץ חוצני. שותפו של רוקט.
* בראדלי קופר - רוקט ראקון: דביבון מהונדס גנטית. שותפו של גרוט ומבין את שפתו. חבר בשומרי הגלקסיה. צייד ראשים. שולט בנשק ובטקטיקות צבאיות. מופיע בפרק "היצירה הגדולה".

## סקירה

### עונה 1

## הפקה
ממוזער|296x296 פיקסלים|כרזת המיני-סדרה הרשמית.

### פיתוח
בדצמבר 2020, נשיא אולפני מארוול, קווין פייגי, הכריז על "אני גרוט", סדרה של סרטים קצרים בכיכובה של בייבי גרוט. באפריל 2021, ג'יימס גאן, הכותב והבמאי של סרטי שומרי הגלקסיה, אישר שהסדרה תהיה מונפשת, כאשר גאן משמש כמפיק בפועל בסדרה. ביוני, וין דיזל, שמדבב את גרוט ב-MCU, אמר שפייגי נרגש מסיפור שתוכנן עבור גרוט לחזור לכוכב שלו. קירסטן לפור הוכרזה כבמאית ומפיקה של הסדרה בנובמבר 2021.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:היקום הקולנועי של מארוול
קטגוריה:הנפשה
קטגוריה:מארוול קומיקס - סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות הנפשה של מארוול קומיקס
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
גבעות פלאוורז

**גבעות פלאוורז** (באנגלית: **Flowers Hills**) הן רכס גבעות המשתרעות לאורך הקצה המזרחי של רכס סנטינל, בהרי אלזורת' בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

לרכס הגבעות צורת משולש.

אורכו של רכס גבעות פלאוורז 34.6 קילומטרים;

רוחבו של רכס גבעות פלאוורז 11.5 קילומטרים.

שיא גובהו של הרכס הגבעות 1,504 מטרים מעל פני הים (בפסגת דיקי);

רכס הגבעות גובל בקרחון הנסן וקרחון דייטר שממערב ומצפון לגבעות;

רכס הגבעות גובל בזרם הקרח ראטפורד שממזרח לגבעות;

רכס הגבעות גובל בעמק סיקרה שמדרום-מזרח לרכס גבעות פלאוורז;

מעבר קוסטינברוד מפריד בין רכס הגבעות לבין רמת דויראן. הדום הקרח לארדיה וכן קרחון ואלוגה מנקזים את רכס הגבעות.
לרכס הגבעות צורת משולש.

## היסטוריה
הגבעות מופו לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1957–1959.

שמו של רכס הגבעות ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הרכס נקרא על שמו של אדווין סי. פלאוורז (Edwin C. Flowers), שהיה מטאורולוג בתחנת הקוטב הדרומי בשנת 1957.

## קישורים חיצוניים
* מידע כללי

פלאוורז
תהילים קט"ז

**תהילים קט"ז** הוא המזמור המאה ושישה עשר בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כשני מזמורים, ה-114 וה-115). המזמור עוסק בתודה של אדם שהיה נתון בצרות גדולות. לאחר שניצל מפגעיו הקשים וממוות, הוא מודה לה' במעמד פומבי בבית ה'.

פסוק י"א מובא בדרשה של הרונימוס העוסקת בפרדוקס השקרן.

## תוכנו של המזמור
המזמור מכיל תשע עשרה פסוקים ונחלק לשלושה חלקים.
### א'-ד'
המשורר פותח בגילוי שהוא אוהב שה' שומע לו:"אָהַבְתִּי כִּי יִשְׁמַע ה' אֶת קוֹלִי תַּחֲנוּנָי כִּי הִטָּה אׇזְנוֹ לִי וּבְיָמַי אֶקְרָא"(א-ב), וכעת כשהוא בצרה, הוא מבקש שה' ישמע לו:"וּבְשֵׁם ה' אֶקְרָא אָנָּה ה' מַלְּטָה נַפְשִׁי"(ד).
### ה'-י"א
בפסקה השנייה המשורר מתאר את ישועתו. בתחילה הוא מציין את רחמי ה' עליו:"חַנּוּן ה' וְצַדִּיק וֵאלֹהֵינוּ מְרַחֵם שֹׁמֵר פְּתָאיִם ה' דַּלֹּתִי וְלִי יְהוֹשִׁיעַ"(ה-ו), ואז הוא פונה לנפשו שיכולה לנוח "כִּי ה' גָּמַל עָלָיְכִי"(ז) ומתאר את ישועתו:"כִּי חִלַּצְתָּ נַפְשִׁי מִמָּוֶת אֶת עֵינִי מִן דִּמְעָה אֶת רַגְלִי מִדֶּחִי"(ח). ובסוף מציין שאף על פי שהיה חולה בשעתו ידע שהישועה לא תבוא מהאדם אלא מה':"הֶאֱמַנְתִּי כִּי אֲדַבֵּר אֲנִי עָנִיתִי מְאֹד אֲנִי אָמַרְתִּי בְחׇפְזִי כׇּל הָאָדָם כֹּזֵב"(י-יא).
### יב-יט
לאחר הישועה המשורר רוצה לשלם נדר לה' כאות תודה:"נְדָרַי לַה' אֲשַׁלֵּם נֶגְדָה נָּא לְכׇל עַמּו... לְךָ אֶזְבַּח זֶבַח תּוֹדָה וּבְשֵׁם ה' אֶקְרָא"(יד-יז), ובטקס ישתתפו כל העם כולו. טקס התודה יתרחש במקדש שבירושלים:"בְּחַצְרוֹת בֵּית ה' בְּתוֹכֵכִי יְרוּשָׁלָ‍ִם הַלְלוּיָהּ"(יט)

## המזמור בליטורגיה היהודית
* המזמור הוא אחד מפרקי ההלל

## המזמור בתרבות
מאחר שהפרק הוא חלק מתפילת הלל, הולחנו רבים מפסוקיו והפכו לשירים:
* **מה אשיב** - זאנוויל ויינברגר, מקהלת מלכות ומקהלת הילדים חסידימלך, לחן של מונה רוזנבלום, במסגרת אירועי סיום הש"ס של דרשו.
* **אהבתי** - ידידיה וקסלר לחן של תומאס ניומן.
* **מה אשיב לה**' - גלעד פוטולסקי באלבום **הנשמה לך 3** בלחן של הרב אביעזר וולפסון.
* **מה אשיב** - לחן של האדמו"ר רבי בן ציון הלברשטאם, בעל ה**קדושת ציון** מבאבוב.

## קישורים חיצוניים

* תהילים קט"ז מתוך פרויקט 929

## הערות שוליים

קט"ז
קטגוריה:מזמורי ההלל
אנדרטה לזכר הרוגי המלכות

ה**אנדרטה לזכר הרוגי המלכות** ניצבת בעיר ראשון לציון ומוקדשת לזכרם של ארבעה עשר עולי הגרדום, שהוצאו להורג על ידי השלטון העות'מאני ושלטון המנדט הבריטי.

האנדרטה ניצבת בצומת הרחובות ז'בוטינסקי ועולי הגרדום בדרום העיר. היא נישאת על גבי במה נמוכה שבהיקפה גינון ושלושה תרני דגלים. היא בנויה בתבנית של עמוד המורכב משתי קורות בטון צרות ורחבות הסמוכות זו לזו. בתחתית העמוד על גבי קורת רוחב מוצב פסל מתכת דמוי להבת זיכרון.

על גבי חזית העמוד בראשו מופיעות המילים **[[ניל"י]], [[ארגון צבאי לאומי|אצ"ל]], [[לוחמי חרות ישראל|לח"י]]** - שלוש המחתרות שאנשיהן הוצאו להורג. סמוך לתחתיתו מופיעות המילים **העם להרוגי מלכות - עלי גרדום קִדשוהו**, וביניהן שמות עולי הגרדום לפי סדר הוצאתם להורג, כל אחד ושיוכו המחתרתי לידו.

על גבי החזית האחורית של האנדרטה נכתבו שוב המילים **ניל"י, אצ"ל, לח"י**, ובתחתיתה **תהילתם נצח**.

האנדרטה הוקמה ביוזמת איתן בלקינד, סגן ראש עיריית ראשון לציון, שהיה חבר מחתרת ניל"י. היא עוצבה על ידי אליקום גור ונחנכה בשנת 1965.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

הרוגי המלכות
קטגוריה:אנדרטאות לזכר עולי הגרדום
מייקל פאר

**מייקל פאר** (באנגלית: **Michael Farr**; נולד ב-1953) הוא עיתונאי וסופר בריטי, מומחה לסדרת הקומיקס "הרפתקאותיו של טינטין" ומחברה, הרז'ה.

## ביוגרפיה
מייקל פאר נולד בשנת 1953 בפריז. אביו, וולטר פאר, היה עיתונאי בריטי. פאר התחנך בבית הספר הארו. הוא למד לתואר ראשון בהיסטוריה, ולאחר מכן לתואר שני באמנות יפה, בטריניטי קולג', קיימברידג'.

לאחר שסיים את לימודיו החל פאר לעבוד כעיתונאי, בתחילה בסוכנות הידיעות רויטרס ולאחר מכן ככתב ראשי בדיילי טלגרף. בשנת 1978 פגש את הרז'ה, ומאז החל לחקור את קורות חייו ויצירתו. הוא היה הראשון שקיבל גישה מלאה לארכיון הרז'ה, לצורך כתיבת ספרו "טינטין: המדריך השלם". מאז כתב ספרים נוספים אודות טינטין והרז'ה, ותרגם עבודות בנושא לאנגלית. בשנת 2003 הופיע בסרט התיעודי "טינטין ואני".

כיום גר פאר בלונדון עם אשתו ובתו, שתיהן עיתונאיות.

## ביבליוגרפיה
### ספרים שכתב
* *.Tintin & Co*
* *Tintin: The Complete Companion*
* *Tintin, 60 years Of Adventure*
* *Vanishing Borders*
* *!Berlin! Berlin*

### ספרים שתרגם
* *Tintin and the World of Hergé,* מאת בנואה פיטרס
* *Hergé and Tintin, Reporters,* מאת פיליפ גודין
* *The Adventures of Tintin at Sea,* מאת איב מורו
* *The Art of Hergé, Inventor of Tintin,* מאת פיליפ גודין (3 כרכים)
* *Tintin: Hergé's Masterpiece*, מאת פייר שטרקס
* *Tintin: The Art of Hergé*, מאת מישל דאובר

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1953
המגרסה (מלכיה)

מסוע הכפות כשברקע המנוע שהפעיל אותו בעזרת רצועות פס|שמאל|ממוזער|250px
שלט של המועצה לשימור אתרים|שמאל|ממוזער|250px
הנפה הגלילית בדרכה מחיפה למלכיה (1950)|שמאל|ממוזער|250px
**המגרסה** הייתה מתקן לעיבוד אבנים וייצור חצץ שנבנה בקיבוץ מלכיה ב-1950. המגרסה הייתה מקור ההכנסה העיקרי של היישוב בשנותיו הראשונות. המתקן הוזן מסלעים שנאספו בסביבת הקיבוץ ועובדו במגרסה לגדלים שונים של אבנים, ששימשו למטרות שונות. בשנות ה-60 ננטש המתקן ועמד בשיממונו עד לשיקומו ב-2019 והפיכתו לאתר תיירות. האתר הוכרז כאתר מורשת מטעם המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

## ההיסטוריה של האתר
קיבוץ מלכיה הוקם ב-1949. שנה לאחר מכן הוקם בשולי הקיבוץ, בסביבה עשירה בסלעים, מתקן לגריסת סלעים, כדי לאפשר לקיבוץ להתפרנס. היוזמה להקמת המתקן הייתה של חבר הקיבוץ פרול (רפאל) עצמון, והתכנון נעשה על ידי המהנדס א.ל. ליטובסקי. תוצרת המתקן, בצורת חצץ, נמכרה לכל יישובי הסביבה ושימשה גם לסלילת דרכים וכחומר גלם לתעשיית הבלוקים, ששימשו לבניית חלק ממבני הקיבוץ.

בתקופת הפעלתו היה המתקן רווחי מאוד וסייע לחיזוק הכלכלי של הקיבוץ. בתחילת שנות ה-60 נגמרו כל הסלעים בקרבת המגרסה והקיבוץ החליט להדמים אותה. לאחר ההדממה ננטשה ולא נעשה בה שימוש, עד אישור התוכנית לשימורה ב-2018.

## תהליכי העבודה במתקן
חברי הקיבוץ שעבדו במתקן העמיסו ידנית את הסלעים מסביבת המגרסה לתוך סלים. הסלים נאספו על ידי משאית והובאו למתקן.

מתקן הגריסה כלל את המרכיבים הבאים:
* **משפך ההזנה**: משפך מתכת ששימש להזנת הסלעים שנאספו בקרבת המתקן ובהמשך נחצבו במחצבה.
* **גריסה**: בתחתית משפך ההזנה היה מתקן לריסוק האבנים, שהונע על ידי מנוע דיזל רב עוצמה.
* **[[מסוע]] כפות**: מסוע שהעלה את החצץ הגרוס לראש מכלי האגירה.
* **נפה גלילית** (תוף סובב): זהו ליבו של המתקן והוא הורכב משני חלקים:
# תוף מתכת עגול שבו נקדחו חורים בגדלים שונים (החל מחורים קטנים בתחילת התוף עד לחורים גדולים בקצהו השני) שאפשרו לחצץ להתמיין לממגורות השונות בהתאם לגודלו.
# בורג חלזוני שהסתובב בתוך התוף והניע את החצץ הגרוס מנקודת ההזנה עד לקצה התוף.
* **[[ממגורה|הממגורות]]** (סילו): המתקן כלל שבע ממגורות לגדלים השונים של החצץ. לכל גודל ניתן שם שהצביע על גודלו (למשל: סומסומיה, עדשיה, פוליה, ג'זיה ועוד).
* **שינוע התוצרת**: בתחתית כל ממגורה נמצא פתח שאפשר שפיכה של החצץ למשאיות שחנו בבסיס המבנה.

## שימור האתר
לאחר הדממת המתקן בשנות ה-60 הוא עמד ללא שימוש עד ההחלטה ב-2018 לשמר אותו. תהליך השימור בוצע על יד המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל בשיתוף משרד ירושלים ומורשת, משרד התרבות והספורט והקרן לשיקום מחצבות. תכנון הפרויקט בוצע על ידי משרד ז'ק-רייכר.

תהליך השימור כלל:
* שחזור מסוע הכפות, הנפה ורצועות ההנעה.
* שיפוץ המנועים.
* תיקון מבנה הבטון (הממגורות)
* פיתוח השטח המקיף את המבנה. הפיתוח כלל סככות צל, מתקני ישיבה, נקודות שתייה, גינון, שבילי הליכה ונקודת הסברה קולית.

האתר המשוחזר נחנך ב-21 באוקטובר 2021 והמבקרים במקום יכולים לחזות בהדגמה חיה של עבודת המתקן.

## קישורים חיצוניים

* 
* במקום מגרסה יקום פארק, באתר "גליל עולה", 6 בינואר 2021
* 
* חניכת המגרסה, באתר "מדיה 8", 21 באוקטובר 2021

## הערות שוליים

מגרסה
מגרסה
קטגוריה:ישראל: מחצבות
מקרוד

**מקרוד** או **מקרוט** (בערבית: **مقروض** או **مقروط**; בתעתיק מדויק: מקרוץ', שמשמעותו צביטה - הפעולה שעושים כדי למנוע את נזילת הממרח) היא סוג של עוגייה פופולרית במדינות צפון אפריקה וגם במלטה. אף שהכנת המקרוד כרוכה בעבודה רבה, נהוג להגישן בכל עונות השנה, ובמיוחד באירועים מיוחדים, כמו חגים ומסיבות אירוסים. כמאפה מסורתי במטבח התוניסאי, הטריפולטאי והאלג'יראי, היא נפוצה גם בצרפת, ישראל ומדינות אחרות בהן חיים יוצאי ארצות אלה. בישראל נהוג להכינן עבור שמחות וחגים, כמו חנוכה, פורים או במימונה.

## הכנה
המקרוד עשויה מקמח, סולת, סוכר, שמן ומי ורדים, במילוי של תמרים מעוכים, ולעיתים שקדים ושומשום. העוגייה מגולגלת לרולדה, ונחתכת לפרוסות עבות, או מעוצבת כמו מעמול, לאחר מכן נאפת או מטוגנת בשמן עמוק עד להזהבה ומועברת לסירופ סוכר חם.

## היסטוריה
ממוזער|מקרוד מסורתי
מקור המתכון אינו ודאי. אפשר שמקורו בעיר קירואן, אשר כיום היא בתוניסיה, משם נפוץ בצפון אפריקה תחת שמות שונים. אפשר גם שמקורו בעמק המזאב, או ברמות האטלאס של אלג'יריה.

## קישורים חיצוניים

* עוז תלם, עוגיות מקרוד מגולגלות במילוי תמרים, בבלוג האוכל The Kitchen Coach, 30 בנובמבר 2021
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הצפון-אפריקאי
קטגוריה:עוגיות
קטגוריה:המטבח הלובי
קטגוריה:המטבח התוניסאי
קטגוריה:קינוחים ממולאים
קטגוריה:מאכלי פורים
קטגוריה:המטבח הערבי: קינוחים
הדיוויזיה ה-189 (ורמאכט)

**הדיוויזיה ה-189** הייתה דיוויזיית עתודה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה בפרידברג ב-26 בספטמבר 1942 והוצבה לאחר מכן במרכז צרפת. ב-6 בדצמבר 1942 שונה שמה ל**דיוויזיית הרגלים ה-189**. במאי 1943 שימשה הדיוויזיה להקמת דיוויזיית הרגלים ה-356 ולאחר נחיתות בעלות הברית בדרום צרפת הדיוויזיה התפצלה ונלחמה בקבוצות קרב שונות.

ב-8 באוקטובר 1944, שוב הוקמה דיוויזיית המילואים ה-189 על הריין העליון על בסיס הדיוויזיה ה-242, ובפברואר 1945 הושמדה היחידה בלחימה באלזס.

הקמתה מחדש של דיוויזיית המילואים ה-189 שתוכננה ל-24 במרץ 1945 בוטלה זמן קצר לפני תום המלחמה.

## מפקדים

* גנרל מיור פאול באואר (אוקטובר 1939 - יוני 1942)
* גנרל מיור אגון פון ניינדורף (יוני 1942 - אוקטובר 1943)
* גנרל לויטננט ריכרד פון שוורין (אוקטובר 1943 - ספטמבר 1944)
* גנרל מיור ארנסט פון באואר (ספטמבר - אוקטובר 1944)
* גנרל מיור יואכים דגנר (אוקטובר - נובמבר 1944)
* אוברסט אדוארד צורן (נובמבר 1944 - פברואר 1945)
* אוברסט מלוויג (פברואר - אפריל 1945)

## קישורים חיצוניים
* דיוויזיית המילואים ה-189 באתר lexikon-der-wehrmacht 
* הדיוויזיה ה-189 באתר lexikon-der-wehrmacht 

189
אלסי ביי

**אלזה סלסביק** (; נולדה ב-22 באפריל 1996), הידועה בשם הבמה שלה, **אלסי ביי** (), היא זמרת-יוצרת נורווגית. בגיל 14 היא וחברתה, אמילי, הקימו להקה, שזכתה לפרסום רב בנורווגיה. במרוצת השנים הופיעה ביי בקונצרטים רבים, ובשנת 2022 השתתפה בקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022.

## ביוגרפיה
ביי גדלה בעיירה סונדה שבקבינהרד, מערב נורווגיה. בגיל 13 עברה עם משפחתה לווסטלן. בצעירותה למדה שיעורי מוזיקה ופיתוח קול. כשלמדה בכיתה ח', היא וחברתה, אמילי האלנד אוסטרהיים, הקימו את הצמד המוזיקה "אלסה ואמילי". בינואר 2014 הן חתמו חוזה הקלטות עם חברת התקליטים סוני מיוזיק, והוציאו לאור את אלבום הבכורה שלהן, *Endless Optimism*. לאחר הוצאת האלבום קיבל הצמד מועמדות לפרס Spellemann בקטגוריית "פריצת השנה". אחד הסינגלים של האלבום, "Run", הפך ללהיט מקומי לאחר שנשמע בדרמה הטלוויזיונית "סקאם". בינואר אותה השנה יצא לאור האלבום השני, *Kill Your Darlings*. הוא כלל מספר סינגלים דוגמת "Au volant" ו-"Chains of Promises". בד בבד הופיעו אמילי ואלסי במספר קונצרטים ופסטיבלים כמו "Tysnesfest" ו-"by:Larm". הצמד התפרק באופן רשמי בדצמבר 2018.

בשנים 2018–2020 התפרסמה ביי בעיקר מכתיבת שירים עבור אמנים אחרים. היא כתבה את השיר "Witch Woods" לאמי, אותו היא ביצעה בגמר המלודי גרנד פרי 2021.

במקביל לכתיבת השירים, החלה לפרסם מוזיקה תחת שם הבמה שלה. היא בחרה את השם "אלסי", כיוון שכשנולדה הוריה שקלו לבחור עבורה שם זה. היא הוציאה לאור את הסינגל "Heaven Made", שהפך לאחר מהשירים המובילים של סדרת הטלוויזיה הדרום קוריאנית "Show Window: The Queen's House". היא יצאה לאקרנים בסתיו 2021.

בינואר 2022 חשפה רשות השידור הנורווגית כי ביי תשתתף במהדורת המלודי גרנד פרי הקרובה, הקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022. היא השתתפה בתחרות עם השיר "Death of Us" אותו כתבה עם יונאס הולטברג ינסן ואנדראס סטון יהנסון. היא סיימה במקום השלישי או הרביעי, והודחה לפני הדו-קרב המכריע בגמר התחרות. היא שבה לתחרות בשנה שלאחר מכן עם השיר "Love You in a Dream", וסיימה בערב הגמר.

בשנת 2025 פורסם השיר הקפריסאי לאירוויזיון 2025, "Shh", שהייתה שותפה לכתיבתו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות נורווגיות
קטגוריה:זמרות פופ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:משתתפי מלודי גרנד פרי
קטגוריה:נורווגיות שנולדו ב-1996
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1996
מיה דימשיץ'

**מיה דימשיץ**' (; נולדה ב-7 בנובמבר 1992), הידועה גם תחת שמה הפרטי בלבד, **מיה**, היא זמרת קרואטית. ב-19 בפברואר 2022 זכתה בקדם הקרואטי לאירוויזיון, "Dora", והוכרזה כנציגת קרואטיה לאירוויזיון 2022 עם שירה "Guilty Pleasure".

## ביוגרפיה
### חייה המוקדמים
מיה דימשיץ' נולדה באוסייק שבקרואטיה ב-7 בנובמבר 1992, לה תואר ראשון בתרגום מהפקולטה לאומנויות של אוניברסיטת אוסייק.

### קריירה
דימשיץ' החלה בקריירתה בשנת 2014 לאחר שלהקת טמבוריצה (כלי מיתר בלקני) בשם ג'נטלמני (Džentlmeni) הזמינה אותה ללוות אותם בסיבוב ההופעות שלהם לתפוצה הקרואטית בארצות הברית וקנדה. "Budi mi blizu" יצא לאור בשנת 2015 כסינגל הראשון של דימשיץ'. "Život nije siv" שוחרר ביולי 2016 כסינגל המוביל באלבומה החדש של דימשיץ'. אותו האלבום יצא לאור ב-20 במרץ 2017. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד הקרואטי, וזכה להצלחה כבירה בהשוואה לאלבום בכורה, עד שבסופו של דבר הגיע למעמד אלבום פלטינה בקרואטיה.

דימשיץ' המשיכה בשנים שלאחר מכן להוציא אלבומים לאור ולזכות בהצלחה בקרואטיה.

ב-17 בדצמבר 2021 הוכרז כי דימשיץ' תתמודד עם השיר "Guilty Pleasure" בקדם הקרואטי לתחרות האירוויזיון, "Dora 2022". ב-19 בפברואר 2022 זכתה דימשיץ' עם השיר בקדם הקרואטי, Dora 2022, והשיר הוכרז כשיר הקרואטי לאירוויזיון 2022. ב-10 במאי 2022 ביצעה דימשיץ' את "Guilty Pleasure" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. היא נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 11 עם 75 נקודות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נציגי קרואטיה באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:זמרות קרואטיות
קטגוריה:ילידות 1992
קטגוריה:קרואטיות שנולדו במאה ה-20
LPS (להקה)

**LPS** (ראשי תיבות של: **Last Pizza Slice**) היא להקה סלובנית, שייצגה את סלובניה באירוויזיון 2022, עם השיר "Disko".

## קריירה
הלהקה נוצרה במרכז הגימנסיה צליה בדצמבר 2018.

ב-26 בנובמבר 2021, נודע כי הלהקה נבחרה כאחת מ-24 המשתתפים שייצגו את סלובניה באירוויזיון 2022.

הלהקה ניצחה בקדם האירוויזיון הסלובני, עם 103 נקודות בגמר, ונבחרה לייצג את סלובניה באירוויזיון 2022, עם השיר "Disko". ב-10 במאי 2022 ביצעה LPS את "Disko" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. היא נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 17 עם 15 נקודות.

## דיסקוגרפיה
### מיני-אלבומים
* 2021: *Live from Šiška*

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:נציגי סלובניה באירוויזיון