אדריכלות בירושלים

[שמאל|ממוזער|250px|[משכן הכנסת, אדריכל יוסף קלארווין]][שמאל|ממוזער|250px|בניין מועצת העירייה ההיסטורי, בדרום [קריית עיריית ירושלים]]
שמאל|ממוזער|250px|בניין מועצת העירייה החדש, בצפון קריית העירייה
שמאל|ממוזער|250px|הכניסה למרכז לתולדות השואה, 2006
בירושלים קיימים מאות רבות של מבנים בעלי חשיבות אדריכלית אשר נבנו בתקופות שונות, תחת שלטונות שונים ומתוך תפיסות דתיות, פוליטיות וסגנוניות שונות ומגוונות.

## תקופת בית ראשון
[שמאל|ממוזער|250px|קיר מסד תומך לחומות ב[עיר דוד מתקופת בית ראשון]]
מתקופת בית ראשון נותרו שרידים מועטים ביותר של בניינים בעלי חשיבות ארכיטקטונית. שטח העיר היה בתקופה זו קטן ביותר (שטחה של עיר דוד מהווה למעשה את הכפר סילואן של ימינו) - אזור זה נבנה מחדש על ידי המלך הורדוס. בתקופת חזקיהו הורחבה העיר עד להר ציון ושכנה למעשה על חלק מהאזור המהווה היום את הרובע היהודי. מספר שרידים מתקופה זו נשמרו.

* עיר דוד
** נקבת השילוח
* קבר ...יהו אשר על הבית
* המגדל הישראלי
* החומה הרחבה

## תקופת הבית השני
[שמאל|ממוזער|250px|[קבר זכריה, קבר בני חזיר ויד אבשלום - תמונה משנת 1914]]
תקופת הבית השני (516 לפני הספירה - 70 לספירה) מאופיינת במספר רב של תקופות משנה - תקופת שיבת ציון, התקופה ההלניסטית-(תקופת החשמונאים), ותקופת הרומאים-(תקופת הורדוס).השפעות ארכיטקטוניות רבות השפיעו על הבנייה בירושלים כתוצאה ממפגשי התרבויות השונות עם העיר. הבנייה בירושלים הושפעה בעיקר מהבנייה ההלניסטית, על אף התנגדות מצד חוגים שמרנים יהודים. ההשפעה הרומית על הבנייה בעיר החלה עוד בתקופת שלטונו של הורדוס, לאחר חורבן בית המקדש התגברה השפעה זו עם בניית איליה קפיטולינה .
בתקופת הורדוס עברה העיר תנופת בנייה ניכרת והפכה לאחת הערים המפורסמות בעולם העתיק, והיפה בערי המזרח הקדום (לדברי ההיסטוריון הרומי פליניוס הזקן).
המבנה העיקרי בירושלים בתקופה זו היה בית המקדש השני ממנו נותר הכותל המערבי, הכותל הדרומי ומספר שרידים נוספים כגון קשת רובינסון, קשת וילסון ושרידי מצודת אנטוניה.
מתקופת הבית השני נותרו בעיקר שרידי קברים וכן מספר שרידי בניינים באזור הרובע היהודי.

* קברי המלכים

### הרובע היהודי
[שמאל|ממוזער|250px|דגם של בית המקדש השני (בניין הורדוס). צולם במלון הולילנד שב[ירושלים. הדגם הועבר למוזיאון ישראל.]]
* הכותל המערבי
* הבית השרוף
* הרובע ההרודיאני

### הר הזיתים
* מערת יהושפט
* קבר בת פרעה
* יד אבשלום
* קבר בני חֵזיר (גם "בית החופשית")
* קבר זכריה

### מערב העיר
* קבר יאסון

## התקופה הרומית ביזנטית
[שמאל|ממוזער|250px|[כנסיית סנטה אנה]]
לאחר חורבן בית המקדש השני והריסתה של העיר ירושלים, נבנתה העיר מחדש בסגנון רומאי.
הפיכת האימפריה הרומית למדינה נוצרית בתקופת הקיסר קונסטנטינוס הובילה לתנופה של בניית כנסיות בעיר בסגנון הביזנטי.

### העיר העתיקה
* הקארדו
* כנסיית הניאה
* כנסיית סנטה אנה

### הר הזיתים
* כנסיית אבינו שבשמים
* כנסיית העלייה

## התקופה המוסלמית
[200px|ממוזער|[כיפת השלשלת מול כיפת הסלע]]
לאחר כיבוש העיר בשנת 638 על ידי החליף עומר אבן אל חטב שוקמה העיר העתיקה מהריסות מלחמת הכיבוש. מבנים רבים נבנו במתחם הר הבית, ובאזור העופל נבנו ארמונות של שושלת השלטון.

### הר הבית
* כיפת הסלע
* כיפת השלשלת
* מסגד אל-אקצא

## התקופה הצלבנית
[שמאל|ממוזער|250px|[כנסיית הקבר הקדוש עברה בנייה נרחבת בתקופה הצלבנית.]]
בעקבות מסעי הצלב כבשו הצלבנים את ירושלים והפכו אותה לבירת ממלכתם - ממלכת ירושלים הצלבנית. לאחר שנגרם נזק רב לעיר בתקופת הכיבוש הצלבני (מרבית העיר נשרפה וכל אוכלוסיית העיר היהודית והמוסלמית הוצאה להורג) החלו השליטים הצלבנים בשיקום העיר. כנסיות רבות נבנו בסגנון אירופי של ימי הביניים, שהגדולה בהן הייתה כנסיית הקבר, ומסגדים רבים הפכו לכנסיות.
בתקופה זו נאסרה על היהודים הכניסה לעיר.

### העיר העתיקה
* כנסיית הקבר הקדוש
* קתדרלת יעקב הקדוש
* מגדל טנקרד (נקרא על שם טנקרד, נסיך הגליל)
* מגדל דוד

### גבעת רם
* מנזר המצלבה

### הר הזיתים
* קבר מרים

### הר ציון
* חדר הסעודה האחרונה (קנקולום)

## התקופה הממלוכית
[שמאל|ממוזער|250px|קמרון הכניסה ל[מדרסת תנכזיה ("המחכמה")]]
שמאל|ממוזער|250px|דוכן הקיץ על הר הבית
לאחר כיבוש ממלכת ירושלים הצלבנית על ידי סלאח א-דין שוקמו המסגדים שהפכו לכנסיות על הר הבית.
הממלוכים התירו ליהודים לשוב לעיר ולבנות בה בתי כנסת, וכן החלו בעבודות בנייה נרחבות באזור הר הבית - ובהם מדרסות, שווקים ואכסניות לעולי רגל. מבנים בסגנון בנייה ממלוכי נותרו עד ימינו בעיר העתיקה.

### הר הבית
* דוכן הקיץ
* הכוס
* כיפת הדקדוק
* כיפת העלייה
* כיפת שלמה
* מקשתי הר הבית
* מדרסת אשרפיה
* מדרסת אסערדיה
* רהט קאסם פאשה
* רהט קאית באי
* צריח גוואנמה
* צריח פח'ריה
* צריח שער השלשלת
* צריח שער השבטים
* שער מוכרי הכותנה

### העיר העתיקה
* אדריכלות ממלוכית
* הבניה הממלוכית בירושלים
* שוק הכתנים
* מדרסת תנכזיה
* ארמון הגבירה טונשוק

## תקופת סולימאן המפואר
שמאל|ממוזער|250px|חומת העיר ומגדל דוד
ב 1517 נכבשה העיר בידי האימפריה העות'מאנית ותחת שלטונו של סולימאן המפואר חלה בה תנופת בנייה. בין השאר, נבנו סביב העיר העתיקה חומות ירושלים כפי שהן מוכרות לנו כיום.

### העיר העתיקה
* חומות ירושלים
* שערי ירושלים
* שער יפו
* מגדל דוד

## התקופה העות'מאנית
שמאל|ממוזער|250px|מבנה תחנת הרכבת - צילום משנת 1914
במחצית השנייה של המאה ה-19, התרחבה העיר אל מחוץ לחומות העתיקה - בעיקר לאורך הדרך המובילה משער יפו לעיר יפו (היא רחוב יפו של ימינו). לאורך הדרך - שהפכה לדרך הגישה העיקרית לעיר ירושלים - נבנו חנויות ושכונות מגורים. בתקופה זו חל גם שינוי באופן ההתיישבות היהודי בעיר. בעקבות ההגנה שנתנו המעצמות האירופאיות ליהודים שבאו מארצות אלה החלה להגיע אוכלוסייה חילונית ומשכילה לעיר - ואוכלוסייה זו העדיפה להתגורר מחוץ לחומות העיר העתיקה, בשכונות שנבנו בסגנון אירופאי.
בסוף המאה ה-19 עברה ירושלים תנופת בנייה ופיתוח אשר התרחשה ברובה בין חומות העיר העתיקה ומיעוטה מחוץ לחומות. סגנון הבנייה, שמומנה על ידי קהילות אירופיות, שיקף את סגנונות הבנייה בארצות מוצאם של המממנים - אף שהבנייה הייתה תמיד בנייה באבן.

חדירת המעצמות האירופאיות לארץ ישראל מתוך כוונה להגביר את השפעתן בעיר הקודש, הביאה לתנופת בנייה אף מחוץ לחומות, בעיקר באזור רחוב הנביאים, מגרש הרוסים והאזור המהווה כיום את מזרח העיר החדשה והר הזיתים. בתי חולים וקונסוליות רבות נבנו לאורך רחוב הנביאים על ידי המעצמות האירופיות. הצרפתים בנו את המתחם הצרפתי בין העיר העתיקה לבין מגרש הרוסים.

מסילת הברזל בין יפו לירושלים שנחנכה בתקופה זו (בשנת 1892) הגבירה את ההשפעה המערבית ואת הבנייה האירופית. בתקופה זו נבנתה המושבה הגרמנית בירושלים על הבתים הרבים שבה שנבנו בסגנון הטמפלרים.

### הר הבית
* כיפת הנביא
* כיפת הרוחות

### העיר העתיקה
* בית הכנסת החורבה
* מנזר האחיות ציון

### אזור דרך בית לחם
* מלון הר ציון

### אזור [[רחוב הנביאים]]
שמאל|ממוזער|300px|בית תבור
* בית החולים ביקור חולים - בית החולים הגרמני
* בית החולים האיטלקי
* בית החולים של המיסיון האנגלי
* בית מחניים
* בית טיכו
* בית תבור
* הכנסייה האתיופית

## אזור [[שוק מחנה יהודה]]
* בית הכנסת זהרי חמה
* בניין בית החולים שערי צדק
* בניין לשכת הבריאות המחוזית
* בניין משטרת מחנה יהודה
* בית משיח בורוכוף
* בתי סיידוף

### [[המתחם הצרפתי בירושלים|המתחם הצרפתי]]
שמאל|ממוזער|250px|מנזר סן ונסן דה פול
* נוטר דאם דה ז'רוזלם
* בית החולים סן לואי (בית החולים הצרפתי)
* מנזר האחיות המתקנות
* מנזר סן ונסן דה פול

### אזור [[שכונת הבוכרים]]
* בית דוידוף
* בית היתומים שנלר
* בית חאג'י יחזקל
* בית מינכן
* בית משהיוף
* בית צופיוף
* בית פין

### אזור [[המושבה הגרמנית (ירושלים)|המושבה הגרמנית]]
שמאל|ממוזער|250px|בית אימברגר
בנייני הקהילה:
* בית הקהילה הטמפלרית
* בית הספר התיכון הטמפלרי
* מנזר האחיות הבורומאיות

בתים פרטיים:
* בית אברלה
* בית אהמן
* בית אימברגר
* בית בוירלה
* בית זנדל
* בית פרנק (בית הטוחן)
* פנסיון שמידט
שמאל|ממוזער|300px|בניין האוריינט האוס

### הר הזיתים
* כנסיית העלייה הרוסית
* מתחם אוגוסטה ויקטוריה

### מזרח ירושלים
* האוריינט האוס
* אכסניית סנט פאולוס
* בית החלונות
* מלון אמריקן קולוני
* מנזר סן אטיין
* קתדרלת סנט ג'ורג'

## תקופת המנדט הבריטי
[שמאל|ממוזער|250px|[מוזיאון רוקפלר - מבנה אופייני לבנייה המנדטורית בעיר.]]
עם תחילת השלטון הבריטי, בדצמבר 1917, החלה תנופת בנייה גדולה בעיר - בעיקר בשל השינוי בסטטוס שלה. בתקופה העות'מאנית הייתה ירושלים עיר מחוז קטנה. עם תחילת המנדט הפכה, לראשונה מאז קיומה של ממלכת ירושלים הצלבנית, לבירת ארץ ישראל. מושל העיר בשנים 1918 - 1926 החל בתוכניות בנייה נרחבות שכללו החלפת התשתית ומערכת הדרכים. בתקופתו נחקק חוק העזר העירוני, הקיים עד ימינו, הכופה על בנייה באבן ירושלמית בעיר, ומעניק לעיר את צביונה גם בימים אלה. בתקופת המנדט החלו להיבנות שכונות גנים - שכונות וילות בהן כל משפחה גרה בבית צמוד קרקע ומוקף גינה. שכונות אלה היוו שינוי משמעותי מסגנון הבנייה הקודם שהיה בעיר.

מספר שכונות יהודיות נבנו בדרומה של העיר על מנת להגביר את ההתיישבות היהודית באזור זה (מקור חיים, תלפיות, רמת רחל).

### אזור רחוב הנביאים
* בניין הקונסוליה האתיופית

### אזור גן העצמאות
[שמאל|ממוזער|250px|[מלון המלך דוד]]
[שמאל|ממוזער|250px|חזית [מלון פאלאס כפי שנראתה עד 2008]]
* בית האמנים
* בית הכנסת ישורון
* בית המעלות
* בית רקובר
* בית נבון ביי
* בניין סנסור
* בית פרומין
* מלון פאלאס
* מלון המלך דוד
* מלון עדן

### שכונת רחביה
* וילה לאה
* קולג' טרה סנטה
* בית מחניים
* כיכר אלנבי
* בית קדימה
* בית גד פרומקין
* בית בונם
* בית ארתור רופין
* בית בונם

* בית השמשוני
* בית בסן
* בית ג'ייקובס
* בית פומרנץ

### שכונת [[קטמון]]
* בית מילקן
* וילה ברחל אמנו
* קונסוליית מצרים בירושלים

### עמק רפאים
* קולנוע סמדר
* בית אות המוצר הירושלמי

### מזרח ירושלים
* בית אסעאף נשאשיבי
* מוזיאון רוקפלר
* בית הספר לבנות שמידט

### הר הצופים
* בית הקברות הצבאי הבריטי (הר הצופים)
* בניין וולפסון
* בית החולים הדסה הר הצופים
* בניין רוזנבאום
* המכון לארכאולוגיה (הר הצופים)
* מכון איינשטיין למתמטיקה

## תקופת ה[[ירושלים החצויה|עיר המחולקת]]
שמאל|ממוזער|250px|היכל הספר
במלחמת העצמאות השקיעה המדינה היהודית את עיקר משאביה וכוחה בהגנה על העיר ירושלים - כעשרה אחוזים מהנופלים במלחמת העצמאות נפלו בהגנה על העיר, בניסיונות הנפל להגן על הרובע היהודי ובניסיונות הנפל הרבים לכבוש את לטרון.
במהלך המלחמה היה המאבק על השליטה בעיר מאבק מבית לבית, ושטחים רבים נהרסו במהלך הקרבות או אחריהם (לדוגמה: שריפתו של הרובע היהודי על ידי הלגיון הירדני ב-28 במאי 1948).

בסיום הקרבות ולאחר החתימה על הסכם שביתת הנשק נותרה העיר חצויה, כאשר קו הפסקת אש ושטח הפקר חוצה אותה. בניינים רבים איבדו את שימושם - מבני האוניברסיטה העברית ובית חולים הדסה על הר הצופים נותרו במובלעת ישראלית בלא אפשרות גישה אליהם, שכונות שהיוו מרכז עסקים ראשי ומרכזי קניות במרכזה של העיר מצאו את עצמם באזור ספר - ובית העירייה של ירושלים שהיה במרכז העיר שכן על קו הגבול (שעבר למעשה בצמוד לקיר הבניין).

לאחר מלחמת העצמאות השקיעה ממשלת ישראל משאבים רבים בבניית שכונות חדשות במערבה של העיר, אולם שכונות אלה נבנו בחופזה ובלא מחשבה ארכיטקטונית רבה. החלטת הממשלה בחודש דצמבר, 1949 להעביר את כל מוסדות השלטון לירושלים הייתה נקודת מפנה בפיתוח העיר. הוחלט למקם את כל מוסדות השלטון באתר אחד - גבעת רם הצופה לעמק המצלבה - ולבנות קריית שלטון מודרנית (הכנסת, בנק ישראל ומשרדי הממשלה), קריית השכלה חדשה (קמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם) וכן קריית תרבות (מוזיאון ישראל). בניית קרייה זו נמשכת עד ימינו.

### גבעת רם
[שמאל|ממוזער|250px|בניין [ליידי דייוויס המשמש את בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי (הספרייה הלאומית)]]
* קריית הממשלה
* הכנסת
* מוזיאון ישראל
** היכל הספר
* קמפוס האוניברסיטה העברית גבעת רם
** בית בלגיה
** בית הכנסת גבעת רם
** בניין האקדמיה למוזיקה גבעת רם
** בניין המנהלה של האוניברסיטה העברית
** המכון הישראלי ללימודים מתקדמים
** הספרייה הלאומית
** מרכז הספורט גבעת רם

### הר הזיכרון והר הרצל
שמאל|ממוזער|250px|שערי הכניסה לאוהל יזכור
* רחבת הר הרצל
** קבר הרצל
* יד ושם
** אוהל יזכור
** יד לילד
** בקעת הקהילות
** היכל השמות

### מזרח העיר
* בנין משרד המשפטים
* מלון שבע הקשתות
* גבעת התחמושת
* בית תורג'מן
* מעבר מנדלבאום

### הר הזיתים
* כנסיית גת שמנים
* כנסיית דומינוס פלוויט
* כנסיית מריה מגדלנה

## תקופת העיר המאוחדת
[שמאל|ממוזער|250px|[מגדלי וולפסון במבט מגן סאקר]]
[שמאל|ממוזער|150px|מלון [קראון פלזה שבכניסה לירושלים הוא גורד השחקים הגבוה ביותר בעיר]]
[שמאל|ממוזער|250px|בניין אופייני בשכונת [רמות פולין שתכנן האדריכל צבי הקר]]
האיחוד המוניציפלי של מזרח ומערב ירושלים לאחר מלחמת ששת הימים הביא לתנופת בנייה ופיתוח בעיר. ירושלים הפכה לכרך מודרני - וסגנונות הבנייה הושפעו משאיפתם של מתכנני העיר וגורמים ממשלתיים להפוך את העיר למטרופולין בעל אופי מערבי.
חפירות ארכאולוגית שבוצעו בעיר הביאו לבניית גנים ארכאולוגיים רבים, והרובע היהודי ההרוס שוקם תוך ניסיון לשמור על צביונו האדריכלי.

### הכניסה לירושלים
* התחנה המרכזית בירושלים
* מגדלי וולפסון
* גשר המיתרים
* מגדל המים (קריית משה)

### אזור גן העצמאות
* בניין המשביר לצרכן
* היכל שלמה
* בית הכנסת הגדול
* מגדל העיר
* בית אבי חי
* מלון פלזה
* מוזיאון הסובלנות

### גבעת רם
* בית המשפט העליון
* בית יד לבנים
* מוזיאון ארצות המקרא

### מלחה
* אצטדיון טדי
* קניון ירושלים
* גן החיות התנ"כי
* תחנת הרכבת מלחה

### אבו תור
* טיילת גבריאל שרובר
* טיילת האז

### הר הצופים
* האוניברסיטה המורמונית
* מגדל המים (הר הצופים)
* מכון טרומן

### מזרח ירושלים
* קריית הממשלה (מזרח ירושלים)
* בניין המטה הארצי של משטרת ישראל
* מלון הייאט
* מעלות דפנה

## תוכניות מתאר
* תוכנית מקלין - 1918
* תוכנית גדס - 1919
* תוכנית גדס-אשבי - 1922
* תוכנית הולידיי - 1930
* תוכנית קנדל - 1944
* תוכנית אב ירושלים 1968
* תוכנית מתאר מקומית 2000
* תוכנית ספדיה - 2007

## ראו גם

* כנסיות ומנזרים בירושלים - בתי חולים בירושלים - מוזיאונים בירושלים - גנים בירושלים - רחובות בירושלים - כיכרות בירושלים
* דוד קרויאנקר
* אדריכלות ישראלית

## לקריאה נוספת
* מיכאל לוין, אדריכלות בירושלים בתקופת המנדט: היסטוריציזם מול מודרניזם, פרק מהספר "ירושלים בתקופת המנדט: העשייה והמורשת", 2003, באתר "כותר"
* אייל מירון, **ירושלים וכל נתיבותיה**, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1996.
* סדרת **אדריכלות בירושלים – תקופות וסגנונות**:
** דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים – שכונות ובנייני ציבור יהודיים מחוץ לחומות 1860–1914**, הוצאת דומינו, 1981; כתר הוצאה לאור *ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1991.
** דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים – הבנייה הערבית מחוץ לחומות**, כתר הוצאה לאור ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1985.
** דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים – הבנייה האירופית-נוצרית מחוץ לחומות, 1855–1918**, כתר הוצאה לאור ומכון ירושלים לחקר ישראל, ירושלים, 1987.
** דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים – הבנייה בתקופת המנדט הבריטי**, כתר הוצאה לאור ומכון ירושלים לחקר ישראל, ירושלים, 1989.
** דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים – הבנייה המודרנית מחוץ לחומות 1948–1990**, ירושלים, 1991.
** דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים – הבנייה בעיר העתיקה**, כתר הוצאה לאור ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1993.
** דוד קרויאנקר, ** ירושלים – שכונות ובתים, תקופות וסגנונות**, כתר הוצאה לאור ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1996.
* דוד קרויאנקר, **פתחים בירושלים: שערים, דלתות, חלונות וסורגים**, הוצאת זמורה-ביתן, תל אביב, 1987.
* דוד קרויאנקר, ** ירושלים – מבט ארכיטקטוני: מדריך טיולים בשכונות ובתים**, כתר הוצאה לאור ומכון ירושלים לחקר ישראל, 1996.
* אמנון רמון, אביאל ילינק, אסף ויטמן, **[https://jerusaleminstitute.org.il/publications/יורדים-העירה-מרכז-העיר-ירושלים-היסטור/#.Vwo-3Y9OK74 יורדים העירה: מרכז העיר ירושלים, היסטוריה, תמונת מצב, ותוכנית ההתחדשות]**, הוצאת מכון ירושלים לחקר ישראל, 2011.
* שמואל אבן אור, ירושלים: בניינים בעיר החדשה, **קרדום** 33, הוצאת אריאל, ירושלים, מאי 1984.

* Inbal Ben-Asher Gitler, **Architectural Culture in British Mandate Jerusalem, 1917-1948**, Edinburgh University Press, 2020.


**מאמרים**
* דוד גוגנהיים, אדריכלות בירושלים - אדריכלות קפואה?, **פרספקטיבה** 22, 2004, עמ' 22-18.
* דוד גוגנהיים, אדריכלות הבאוהאוז בירושלים, **אדריכלות ישראלית** 11, 1991, עמ' 48-46.
* דוד קרויאנקר, צורות הבנייה של שכונות ובתי מגורים בירושלים מאמצע המאה ה-19 ועד היום, **[[אריאל (כתב עת)|אריאל]]** 18 (120-119), 1996, עמ' 64-51.
* דוד קרויאנקר, אוריינטלי יותר מהמזרח: גלגוליה של שפת הציטוטים הירושלמית, **[[זמנים (כתב עת)|זמנים]]** 96, סתיו 2006, עמ' 37-28 
* יוסף שביד, התפתחותה האורבנית והאדריכלית של ירושלים בשנים 1967-1948, בתוך: אבי בראלי (עורך), **ירושלים החצויה 1967-1948: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר**, הוצאת יד יצחק בן-צבי, ירושלים, 1994, עמ' 132-115.
* אלונה ניצן-שיפטן, להלאים ולהעלים – תפיסת המקום בירושלים, **[[אלפיים (כתב עת)|אלפיים]]** 30, 2006, עמ' 170-134.
* פרופ' נחום רקובר, **איכות הסביבה - היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים**, "נוי ירושלים", 92. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 1993

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים
*
ירושלים