open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
רוקדים עם כוכבים (עונה 4, קשת)

**רוקדים עם כוכבים עונה 4** היא העונה הרביעית של תוכנית המציאות הישראלית "רוקדים עם כוכבים" בגרסתה של קשת. את העונה מנחה לוסי איוב, העונה שודרה החל מ-18 במאי 2025 עד 27 באוגוסט 2025 בקשת 12 וכללה 31 פרקים. בעונה זאת הגיעו למקום הראשון אמיר שורוש וסנה סוקול. את העונה הנחתה לוסי איוב, וצוות השיפוט הורכב מאנה ארונוב, דוד דביר, אלי מזרחי ולאה ינאי.

## זוגות

## טבלת נקודות

## מהלך העונה

### שבוע 1 – "ערב הבכורה" (18 במאי, 20 ו-24 במאי 2025)

### שבוע 2 – "המבחן הכפול" (26, 31 במאי ו-3 ביוני 2025)

### שבוע 3 – "מנהרת הזמן" (8, 10 ו-12 ביוני 2025)

### שבוע 4 – "הסיפור האישי" (17, 21 ו-25 ביוני 2025)

### שבוע 5 – שירים ישראליים (29 ביוני ו-2 ביולי 2025)

### שבוע 6 – משימת הצלע השלישי (6 ו-10 ביולי 2025)

### שבוע 7 – "אתגר החפץ" (13 ו-16 ביולי 2025)

### שבוע 8 – "גלגל הצלה ופופ ישראלי" (21 ו-23 ביולי 2025)

### שבוע 9 – "אתגר האירוויזיון" ו"תחרות הרביעיות" (28 ו-30 ביולי 2025)

### שבוע 10 – "האייקונים" ו"האורח בהפתעה" (3 ו-6 באוגוסט 2025)

### שבוע 11 – האתגר הים תיכוני ודו קרבות (9 ו-13 באוגוסט 2025)

### קרב המנטורים (10 באוגוסט)

### שבוע 12 – "להיטי אושר כהן" וחצי הגמר (16 ו-20 באוגוסט 2025)

### שבוע 13 – הגמר (23 ו-27 באוגוסט)

## ספיישל לתת
בדומה לעונה הקודמת 7 הכוכבים האחרונים חזרו לרחבה לספיישל מיוחד שמטרתו היא תרומה לארגון לתת. להגשת הספיישל הצטרפה ללוסי איוב, כוכבת העונה הקודמת, מאיה קיי, שהנחתה את מוקד התרומות. בדומה לספיישל הקודם משתתפי העונה עורבבו ורקדו בצמדים חדשים:
* שגיא וסנה
* קארין ולוטם
* בן זיני ודיאנה
* רוני וחיים
* פיטר וג'וליה
* שחר ומתנאל
* אמיר ונינה

## רייטינג
העונה הרביעית של רוקדים עם כוכבים זכתה לשבחים וביקורות נרחבות באתרי הרכילויות הישראליות. לרגל סיכום שנת 2025 בטלוויזיה הישראלית, נודע כי התכנית נהפכה לתכנית השנייה הנצפת ביותר בישראל עם ממוצע של 16.3% רייטינג.

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:עונות רוקדים עם כוכבים (קשת)
נקר אדום-צווארון

**נקר אדום-צווארון** (שם מדעי: *Picus rabieri*) הוא מין של עוף ממשפחת הנקריים. 

## תיאור
אורכו של נקר זה מגיע עד ל–30 סנטימטרים. 
* הזכר הוא בצבע כללי ירוק, עם צווארון בצבע אדום, יש לו קו לבן מעל העיניים שצבען אפור-זית. הסנטר והגרון בצבע ירוק בהיר ולעיתים עם פסים לבנים. קצוות הנוצות שסביב הראש הן בצבע אדום, שאר הראש בצבע אדום למעט בחלקו העליון שהוא בצבע ירוק. הכנפיים בצבע ברונזה, ולעיתים גם הם אדומים. נוצות הכנפיים בצבע חום-שחור, נוצות הגב בצבע ירוק-ברונזה או אדום, ועל רוב הנוצות יש פסים לבנים. על הנוצות שסביב לראש ישנם כתמים לבנים. צבע נוצות הזנב שחור ונוצות הבטן ירוקות. החזה התחתון והבטן העליונה בצבע ירוק. נוצות שסביב הבטן התחתונה בצבע ירוק-זית. נוצות החלק העליון של הזנב בצבע אפור-זית. קצוות הזנב בצבע ירוק-זית, ובתחתיתו צבע שחור. הרגליים בצבע צהוב-ירוק או אפור. 
* הנקבה אין לה צווארון אדום, בניגוד לזכר, אך יש לה מצח וכתר שחורים. 

זכר צעיר דומה לנקבה בוגרת אך הכתר שלו אפור עם נוצות שחורות. הראש והחזה העליון של הצעירים בצבע כתום-אדום.

צבע הגוף דומה מאוד לנקרים אחרים מאותו סוג אך פחות מפוספס ויותר כהה.

## תזונה
נקר זה ניזון בעיקר מנמליים, הוא חי לבדו, בזוגות או במשפחות קטנות, לצד עופות נוספים. 

## בית גידול
נקר זה נפוץ ביערות, שפלות וגבעות ולעיתים גם באזורים פתוחים בקמבודיה, לאוס, וייטנאם וסין. למרות שנראה כי נקר זה סובלני לרמות מסוימות של אובדן בית גידול, מצב השימור שלו על פי הרשימה האדומה של IUCN הוא קרוב לסיכון עקב בירוא יערות. מין זה חי ביערות ירוקי עד, ירוקי עד למחצה, וביערות נשירים, בגובה 700 עד 1000 מטר. והוא נפוץ גם ביערות מופרעים, אם נותרו בהם עדיין עצים גדולים.

נקר זה תואר למדע ב-1898 על ידי החוקר אמיל אוסטל .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נקריים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
קטגוריה:וייטנאם: עופות
קטגוריה:סין: עופות
קטגוריה:קמבודיה: עופות
קטגוריה:לאוס: עופות
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אמיל אוסטל
אגא ח'אן החמישי

**רחים אגא ח'אן** (בפרסית: **رحیم آقا خان**; שמו המלא ותאריו: **הנסיך רחים אל-חוסייני אגא ח'אן**; נולד 12 באוקטובר 1971), הידוע בציבור הרחב בתואר **אגא ח'אן החמישי** הוא האימאם ה-50 של זרם הניזאריה באסלאם השיעי-אסמאעילי, ועל פי המסורת הוא צאצא ישיר של הנביא מוחמד. רחים הוא השני מבין ארבעת ילדיו של אגא ח'אן הרביעי, וירש את תפקידו של אביו, שמת בפברואר 2025.

## רקע והשכלה
רחים אגא ח'אן נולד ב-12 באוקטובר 1971 בז'נבה שבשווייץ, והוא הבן הבכור – השני מבין שלושת הילדים שנולדו לאביו מאשתו הראשונה הנסיכה .

רחים התחנך בארצות הברית, סיים את השכלתו התיכונית ב ב שבמסצ'וסטס (1990), והמשיך לתואר ראשון בספרות השוואתית באוניברסיטת בראון. הוא קיבל את התואר ב-1995, ובשנת 2006 השלים לימודי תואר שני בניהול ומנהל ב בברצלונה שבספרד.

## קריירה
עוד בהיותו נסיך, רחים היה מעורב באופן פעיל בהנהלת  (AKDN) שייסד אביו, ובפרויקטים בתחומים רבים שמנהלת הרשת, והחל משנת 2020 הוא עמד בראש ועדת הסביבה והאקלים של AKDN.

## קבלת תפקיד האימאם הניזארי
לאחר מותו של האגא ח'אן הרביעי, ב-4 בפברואר 2025 מונה הנסיך רחים לאגא ח'אן החמישי ולאימאם היורש ה-50 של האסמאעיליה, כפי שנקבע בצוואת אביו. השבעתו הרשמית נערכה ב-11 בפברואר 2025.

## תארים ואותות כבוד
התארים "נסיך" ו"נסיכה" משמשים את האגא ח'אנים וילדיהם מתוקף מוצאם ממלך פרס פתח עלי שאה קאג'אר. התואר הוכר רשמית על ידי ממשלת בריטניה בשנת 1938.

### אותות ועיטורים
* 70x70 פיקסלים  – אות הכבוד האזרחי, שהוא האות הגבוה ביותר בפקיסטן (7 יוני 2024).
## חיים אישיים
הנסיך רחים התחתן עם  ב-31 באוגוסט 2013 בז'נבה ולהם שני ילדים: הנסיך ערפאן (Irfan; יליד 11 באפריל 2015) והנסיך סינאן (Sinan; יליד 2 בינואר 2017).

בפברואר 2022 הם התגרשו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:האימאמים האסמאעילים
קטגוריה:שווייצרים ממוצא איטלקי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בראון
קטגוריה:ז'נבה: אישים
קטגוריה:ילידי 1971
ישראל שטראוס

**ישראל (קרל) שטראוס** (7 באפריל 1930 – 20 בנובמבר 2015) היה רואה חשבון ישראלי, מייסד ושותף במשרד שטראוס, לזר ושות'; כיהן כנשיא לשכת רואי חשבון בישראל. יקיר העיר תל אביב לשנת 2008.

## ביוגרפיה
שטראוס נולד בשנת 1930 בחיפה. הוריו עבדו ברחבי הארץ בייבוש ביצות, בסלילה ובבנייה עד שהמשפחה השתקעה בשנת 1933 בתל אביב. את שירותו הצבאי החל במלחמת העצמאות וסיים בדרגת רב-סרן.

שטראוס למד ראיית חשבון בבית הספר למשפט וכלכלה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1954 החל לעבוד ברשות המסים, שם הקים את משרד פקיד השומה למפעלים גדולים. בהמשך שימש כמנהל מחלקת השקעות בחברת הביטוח מגדל.

בשנת 1962 פתח משרד עצמאי לראיית חשבון ובשנת 1983 הקים בשותפות את משרד "שטראוס לזר". בשנת 2012 מוזג משרד שטראוס לזר עם משרד רפפורט.

במהלך השנים כתב וערך ספרים רבים ופרסם למעלה מאלף מאמרים ורשימות.

## פעילות ציבורית
החל מסוף שנות ה-50 היה פעיל בלשכת רואי החשבון ובמשך עשרות שנים ייצג אותה בוועדות הכנסת. שימש כיועץ של איגוד לשכות המסחר, של לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים ושל איגוד חברות הביטוח בפני הכנסת ועמד בראש ועדות ציבוריות בתל אביב שמונו על ידי שר האוצר.

שטראוס כיהן במשך שלוש קדנציות כנשיא לשכת רואי החשבון. בהמשך הוכר כ"חבר כבוד" של הלשכה.

בשנת 2008 הוענק לו התואר "יקיר העיר תל אביב".

## חיים אישיים
נכדו של שטראוס הוא השחקן והיוצר ניר שטראוס.

בשנותיו האחרונות לקה במחלת אלצהיימר. נפטר בשנת 2015.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רואי חשבון ישראלים
קטגוריה:נשיאי לשכת רואי חשבון
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 2008
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
יאקו אלטינג

**יאקו אלטינג** (בשוודית: **Jacco Folkert Eltingh**;  נולד ב-19 באוגוסט 1970) טניסאי עבר הולנדי. הוא זכה להצלחות בתחרויות זוגות גברים בהם הוא השלים גראנד סלאם.

## ביוגרפיה
יאקו אלטינג נולד בשנת 1970 בעיירה הרדה במזרח הולנד. הוא התחיל לשחק טניס בגיל שבע. בשנת 1986 הוא היה אלוף הולנד לגיל 16 ובשנת 1987 לגיל עד 18.

בשנת 1988 יאקו אלטינג עבר לטניס מקצועי.

בתחרויות גראנד סלאם ליחידים ההישג של אלטינג היה רבע הגמר באליפות וימבלדון 1995.

בתחרויות זוגות גברים הוא הגיע למספר ניצחונות לצד פול הארהאוס. הם ניצחו באליפות אוסטרליה הפתוחה 1994, אליפות ארצות הברית הפתוחה 1994 ואליפות צרפת הפתוחה 1995. לאחר מספר הפסדים במשחקי גמר הם ניצו באליפות אוסטרליה הפתוחה 1998, אליפות צרפת הפתוחה 1998, ואליפות וימבלדון 1998. בכך הוא השלים "גראנד סלאם"  בתחרות זוגות גברים.

בתחרויות זוגות מעורבים אטלינג הגיע לגמר באליפות וימבלדון 1992 בו הפסיד.

ביחד עם הארהוס הם שיחקו באולימפיאדת אטלנטה וסיימו במקום הרביעי.

אטלינג פרש מטניס מקצועי בשנת 1998.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טניסאים הולנדים
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות אוסטרליה הפתוחה
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות צרפת הפתוחה
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות וימבלדון
קטגוריה:טניסאים באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1970
חיילות של אף אחד

**חיילות של אף אחד** הוא סרט תיעודי ישראלי משנת 2024, בבימויה של נועה אהרוני ובהפקתה של נטלי קקון-קולט. הסרט מתמקד בסיפורן של שלוש תצפיתניות צה"ל שנרצחו במתקפת חמאס על מוצב נחל עוז ב-7 באוקטובר 2023.

## רקע

ב-7 באוקטובר 2023, פשטו עשרות מחבלי חמאס על מוצב נחל עוז, אחד ממוקדי הפלישה הראשונים באותו יום. התצפיתניות שהיו במשמרת צפו ודיווחו בזמן אמת על המתרחש, עד שהתקשורת עמן נפגעה והן לא יכלו להמשיך בעבודתן.

## תוכן הסרט
הסרט מתמקד בסיפורן של התצפיתניות בבסיס נחל עוז ובהתמודדות הוריהן עם אובדנן בעקבות אירועי ה-7 באוקטובר 2023. הוא מתעד את חיי היומיום בבסיס, את ההווי הצבאי ואת מערכות היחסים שנרקמו בין החיילות. הסרט מציג את השעות האחרונות במוצב, כאשר התצפיתניות המשיכו למלא את תפקידן ולהתריע על חדירת המחבלים, למרות היעדר כוחות תגובה. בנוסף, הסרט בוחן את ההתמודדות של המשפחות עם השאלות הרבות שנותרו ללא מענה סביב האירועים הטרגיים. הסרט מתאר את הפער בין ההערכה המוקדמת של צה"ל לגבי יכולות חמאס לבין המציאות הקשה שהתגלתה באותו יום, ומציג את הטרגדיה האנושית שהתרחשה בבסיס. הסרט כולל תיעוד בלעדי וקטעים מרשת הקשר שמושמעים לראשונה, ומציג את סיפורן הטרגי של המשפחות, המשקף גם מחדל מערכתי שהוביל להפקרת התצפיתניות ללא נשק אישי או הגנה מתאימה.

הסרט מלווה את משפחותיהן של שלוש תצפיתניות:
* משפחתה של גילי לייבשור, אמה של יעל לייבשור, שנרצחה במתקפה. גילי ערכה תחקיר על השעות האחרונות של בתה וחברותיה כדי להבין את השתלשלות האירועים.
* הוריה של רוני אשל, שהוגדרה בתחילה כנעדרת עד שהוכרז על מותה. הם יצאו למאבק במפקדים שהתעלמו מאזהרות בתם.
* הוריה של נועה מרציאנו, שנחטפה, צולמה בסרטון שפרסם החמאס ונרצחה בשבי. הם התחילו לשבת עליה שבעה ללא גופתה, עד שצה"ל הצליח לחלץ את גופתה ולהביאה לקבורה בישראל.

## צוות ההפקה
* בימוי: נועה אהרוני
* הפקה: נטלי קקון-קולט
* צילום: טוליק גלאון
* עריכה: רון עומר
* עיצוב פסקול: תומר קורן
* מוזיקה מקורית: אבי בללי
* תחקיר: אוריין כהן, נטע ליסר, רעיה שוסטר
* עיצוב אמנותי: ירון שין

## פרסים ומועמדויות

הסרט מועמד לפרסי הפורום לשנת 2024 בקטגוריות מוזיקה מקורית ועיצוב פסקול.

## ביקורת על הסרט
בעקבות הסרט, התראיינה הבמאית נועה אהרוני, בפודקאסט של צליל אברהם וטענה שם שאמנם היו לוחמים שנלחמו בחמ"ל, אך כאשר הם לא יכלו להילחם - כל אחד נס על נפשו, וכך נשארו ששם רק החיילות חסרות ההגנה, ולכן הן, לטענתה, "חיילות של אף אחד".

בתגובה לכך התראיין ברדיו 103FM ידידיה זמורה, חברו של סגן יוחאי דוכן שנהרג בקרב בחמ"ל נחל עוז, ואמר ש"להגיד שהם הפקירו אותן זה פשוט חילול הגבורה שלהם".

בהמשך התראיין זמורה יחד עם יהודה דוכן, אחיו של סגן יוחאי דוכן, לפודקאסט 'זווית ישרה' של אורנה ישר, ובא לתת תשובות לשאלות שאנשים העלו ברשתות לאחר שצפו בסרט.

משפחות הלוחמים שנפלו וחבריהם כתבו נגד הסרט ונגד האמירות של אהרוני.

## קישורים חיצוניים
* 
* "להגיד שהם הפקירו אותן זה פשוט חילול הגבורה שלהם" 20 במאי 2024
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:תאגיד השידור הישראלי: סרטים תיעודיים
סלים מורד ג'מוס

**סלים מורד (שלמה) ג'מוס** (אפריל 1932 – כנראה 1984) היה יו"ר הקהילה היהודית בלבנון, סוחר טקסטיל ונדל"ן, ופעיל עלייה בחשאי למען יהודי לבנון וסוריה ולמען ביטחון ישראל. נחטף ונרצח בלבנון בנסיבות לא ברורות.

## ביוגרפיה
נולד למרדכי וזקיה ג'מוס, בניסן תרצ"ב (אפריל 1932) בחלב שבסוריה. בבגרותו עבר ללבנון, ובשנת 1975 נישא למרי, אותה הכיר בביירות. לזוג נולדו שלושה ילדים: מואיז (משה), מרדכי (מרסל) מוטי ושלום (שרל). המשפחה התגוררה בביירות, שם ניהל סלים עסקים מצליחים בתחום הטקסטיל והנדל"ן.

ג'מוס היה יו"ר הקהילה היהודית בלבנון ופעל למען צרכיה הדתיים והקהילתיים. משרדו היה בבית הכנסת "מגן אברהם" בשכונת ואדי אבו ג'מיל במערב ביירות, והוא אירח בו בכירים ישראלים, בהם עזר ויצמן, אריאל שרון, איציק מרדכי ואהוד ברק. כמו כן, הבריח לישראל ספרי קודש וספרי תורה עתיקים של קהילת לבנון, שהועברו לבתי כנסת בצה"ל.

### חטיפתו והיעלמותו
ג'מוס פעל באופן חשאי במשך שנים לסיוע בעליית יהודים מלבנון ומסוריה לישראל, אירח בביתו אנשי מודיעין ישראלים וסייע בהעברת מידע ביטחוני. בשל פעילות זו נחטף לראשונה בשנת 1978 על ידי שירותי הביטחון הלבנוניים, עבר חקירות קשות ושוחרר לאחר שמשפחתו שילמה כופר. בשנת 1979 נחטף שוב ושוחרר בנסיבות דומות.

ב-15 באוגוסט 1984 נחטף ממשרדו על ידי אנשי "המפלגה הסורית הסוציאלית הלאומית" (PPS), שפעלו בלבנון. משרדו הוצת ועל קירותיו רוססה המילה "יהודי". משפחתו ניסתה לברר את גורלו, אך ללא הצלחה. בשלב מסוים הוצע לרעייתו מרי לוותר על בנם תמורת שחרורו של סלים, אך היא סירבה. בשנת 1989 הצליחה מרי להימלט לישראל עם שלושת ילדיה.

## הכרה והנצחה
ביולי 1992 העלה הפרלמנט האירופי את נושא היעלמותם של יהודים בלבנון, בהם סלים ג'מוס, והביע דאגה לגורלם. גורלו של ג'מוס לא נודע, אך ההערכה היא שנרצח בכלא בלבנון זמן לא רב לאחר חטיפתו, בגיל 52. מדינת ישראל הכירה בו כהרוג מלכות בשל תרומתו לביטחון המדינה ולעליית יהודי לבנון.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה, באתר ההנצחה להרוגי מלכות
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים לבנונים
קטגוריה:הרוגי מלכות
קטגוריה:ילידי 1932
קטגוריה:נפטרים ב-1984
עמודא דנורא

**עמודא דנורא** (בארמית: עמוד אש) הוא מונח תלמודי המתאר תופעה רוחנית נדירה שהתרחשה במעמד פטירתם של צדיקים מיוחדים. על פי המסורת התלמודית, עמוד אש היה מופיע ומפריד בין גופת הנפטר לבין שאר העולם, והופעתו נחשבה לסימן מובהק לקדושתו וצדקותו של הנפטר.

## מקורות בתלמוד

המקור העיקרי לתופעת עמודא דנורא מופיע במסכת כתובות דף יז עמוד א', שם מסופר על פטירתו של רב שמואל בר רב יצחק:

"אמר רבי זירא: קא מכסיף לן סבא [מבייש אותנו הזקן]. כי נח נפשיה, איפסיק עמודא דנורא בין דידיה לכולי עלמא [כשנפטר, הפסיק עמוד אש בינו לבין כל העולם]. וגמירי דלא אפסיק עמודא דנורא אלא אי לחד בדרא אי לתרי בדרא [ומקובלנו שלא מפסיק עמוד אש אלא או לאחד בדור או לשניים בדור]."

הנה הסיפור מהירושלמי פאה בלבד:

מסכת פאה בירושלמי (פרק א, הלכה א) מספרת על רבי שמואל בר רב יצחק שהיה מקיים גמילות חסדים בדרך מיוחדת - "רבי שמואל בר רב יצחק הוה נסיב שיבשתי' והוה מהדס קומי כליא" [היה לוקח ענף הדס והיה מרקד לפני הכלה].

רבי זירא, כשראה זאת, היה מתחבא מבושה - "והוה ר"ז חמי ליה ומיטמר מן קומוי". הוא היה אומר "חמי להדין סבא איך הוא מבהית לן" [ראו את הזקן הזה איך הוא מבייש אותנו].

כאשר נפטר, מספר הירושלמי שהיו שלוש שעות של קולות ורעמים בעולם - "וכיון דדמך הוה תלת שעין קלין וברקין בעלמא". יצאה בת קול והכריזה "דדמוך ר' שמואל בר רב יצחק גמיל חסידים" [נפטר רבי שמואל בר רב יצחק גומל החסדים].

כשיצאו לגמול עמו חסד, ירדה אש מן השמים בצורת ענף הדס - "נחתת אישתא מן שמיא ואיתעבידא כעין שבשא דינור בין ערסי' לציבורא". והיו האנשים אומרים "הייא דהדין סבא דקמת ליה שבשתי'" [זה שכרו של הזקן שהיה רוקד עם ענף ההדס שלו].

## מקורות ראשונים ואחרונים

רבי משה קורדובירו (רמ"ק) בספרו "אור נערב" מרחיב בביאור מהותה הרוחנית של תופעת עמודא דנורא, ומקשר אותה לסודות הקבלה ולדרגות הרוחניות הגבוהות שאליהן מגיעים צדיקים מיוחדים.

החתם סופר מעיד בדרשותיו על הופעת עמודא דנורא בפטירת רבו, רבי נתן אדלר, ומתאר את המשמעות המיוחדת של תופעה זו כעדות משמים על גדלותו הרוחנית של הנפטר.

עוד כותב החתם סופר: .
## משמעות התופעה

על פי פרשני התלמוד, הופעת עמודא דנורא מסמלת:
* מעלה רוחנית יוצאת דופן של הנפטר
* אות משמים על צדקותו המיוחדת
* סימן להיותו מיחידי הדור בדרגתו הרוחנית

### בתרבות היהודית

תופעת עמודא דנורא נזכרת גם בספרות החסידות ובסיפורי צדיקים מאוחרים יותר, כאשר מתוארת הופעתו במעמד פטירתם של גדולי ישראל מיוחדים. התופעה משמשת כמוטיב ספרותי-רוחני המסמל את ההבדלה בין קודש וחול ואת המעבר מהעולם הגשמי לעולם הרוחני.

### הקשר למקורות קדומים

יש הקושרים את תופעת עמודא דנורא לעמוד הענן ועמוד האש שהוביל את בני ישראל במדבר, כפי שמתואר בספר שמות. עם זאת, מדובר בתופעות שונות בעלות משמעויות והקשרים שונים.

### במחקר האקדמי

חוקרי תלמוד והמיסטיקה יהודית דנו במשמעות הסמלית והרעיונית של עמודא דנורא, וראו בו ביטוי לתפיסת הקדושה והצדיקות בעולם חז"ל. יש שקשרו את התופעה למוטיבים דומים בתרבויות עתיקות של המזרח הקרוב העתיק.

### מקורות והפניות
* תלמוד בבלי, מסכת כתובות דף יז עמוד א'
* רבי משה קורדובירו, אור נערב
* חתם סופר, דרשות, חלק ב'
* אורבך, אפרים א', חז"ל: פרקי אמונות ודעות
* יוסף דן, תולדות תורת הסוד העברית

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
גטו קמניץ

**גטו קמניץ** (קיץ 1941 – נובמבר 1942) היה גטו יהודי שהוקם במהלך הכיבוש הנאצי של בלארוס, ושימש כמקום ריכוז כפוי ליהודי קמניץ (קמינץ-ליטובסק) שבמחוז ברסט והיישובים הסמוכים. גטו זה הוקם כחלק מהרדיפה וההשמדה הכוללת של יהודי אירופה במהלך מלחמת העולם השנייה.

## כיבוש קמניץ ויצירת הגטו
על פי מפקד האוכלוסין משנת 1939, חיו בקמינץ 3,909 יהודים, שהיוו 92.1% מאוכלוסיית העיר.

קמינץ נכבשה בידי הכוחות הגרמניים ב-23 ביוני 1941, והכיבוש נמשך עד 22 ביוני 1944. הקורבן הראשון של המלחמה בקמינץ הייתה אישה יהודייה, שנהרגה מרסיס פגז גרמני ביום הראשון לכיבוש.

רצח היהודים החל מיד. הגרמנים נתנו עדיפות לחיסול גברים יהודים בגילאי 15 עד 50, אותם ראו כמתנגדים פוטנציאליים, למרות החיסרון הכלכלי שבהריגת אנשים כשירים לעבודה. בתחילת יולי 1941, הגרמנים ערכו את האקציה הראשונה, בה נרצחו 108 יהודים צעירים במרחק 2 קילומטרים מהעיר. היהודים אולצו לתפור טלאי צהוב על בגדיהם ולהצמיד כוכבים צהובים לבתיהם.

באוגוסט 1941, כל יהודי קמינץ גורשו לגטו פרוז'אני. עם זאת, בשל הצפיפות, הותר להם לחזור כעבור 2–3 שבועות.

עם שובם, היהודים רוכזו בשני גטאות – גדול וקטן. הגטו הגדול כלל מספר רחובות, בהם ברז'סקיה, קוברינסקיה (כיום בלובה), ליטובסקיה (כיום פיבננקו) ואחרים. הגטו הקטן מוקם סביב רחובות אשה, ברז'סקיה (ברסטסקיה) ואחרים. ב-1 בינואר 1942 אוחדו שני הגטאות לאחד.
ממוזער

## התנאים בגטו
הגרמנים הקימו יודנראט ומשטרה יהודית לא חמושה לשמירת הסדר. מעת לעת נדרש היודנרט לאסוף זהב כ"פיצויים". הכובשים בזזו בתי יהודים ללא הפרעה.

על כל הפרה של החוקים שהטילו הגרמנים, יהודים הוצאו להורג במקום. הגטו הוקף בגדר גבוהה עם תיל דוקרני ושלושה שערים. פנסים חשמליים האירו את ההיקף מהערב עד הבוקר. היציאה מהגטו הייתה אסורה בתכלית.

משטרה מקומית שמרה על הגטו, כאשר חלק מהשוטרים עמדו בשערים ואחרים סיירו. מדי פעם תגברו ז'נדרמים גרמנים ושוטרים אורחים את האבטחה.

בתחילה יכלו האסירים לצאת מהגטו לקנות מזון, אך עם השלמת הגדר נאטם הגטו, מה שהוביל למחסור חמור במזון ולרעב. הייתה רק באר אחת לכל האסירים, והיודנרט יכול היה לחלק רק כמויות מינימליות של מזון. הצפיפות הייתה קיצונית, כאשר 10 אנשים ויותר חיו בחדר אחד, בתנאים לא היגייניים.

כל תושבי הגטו נאלצו לעבוד בעבודת כפייה. ב-9 בספטמבר 1942 פרץ מרד קצר בגטו.

## חיסול הגטו
בנובמבר 1942 חוסל הגטו. יהודי קמינץ הועברו לגטו ויסוקובסקויה ולפי חלק מהעדויות גם לביאלה פודלסקה. הם הוחזקו ללא מזון ומים, רכושם הוחרם, ולבסוף נשלחו למחנה ההשמדה טרבלינקה.

## מאמצי הצלה
היו מספר ניסיונות בריחה ומקרים של סיוע מצד תושבים מקומיים. בריחה מפורסמת אחת כללה קבוצת יהודים שבהיעדר מקומות מסתור, נאלצו לחזור. פיניה, יהודי נמלט, הוסגר על ידי זקן הכפר של בולשייה מוריני. ד"ר נואכים גולברג ומשפחתו נמלטו אך הוסגרו על ידי שוטר מקומי.

מבין היהודים מקמיניץ שנותרו תחת כיבוש, רק ליאון גדליה גולדרינג שרד את אושוויץ.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז ברסט
קמניץ
בשל תפוח

"**בשל תפוח**" הוא שיר אהבה שנכתב על ידי חיים נחמן ביאליק, בהשראת שירו של המשורר הצרפתי אלפונס דודֶה "Les Prunes" (בעברית: "השזיפים"). שלמה ארצי כתב את הלחן לשיר, עבור תוכנית בטלוויזיה הישראלית, "רסיסי לילה תלויים", שהוקדשה לשירים מולחנים של ביאליק. השיר יצא לאור באלבומו הרביעי של ארצי, "אומרים ישנה ארץ" משנת 1973.

## רקע
ביאליק חיבר את "בשל תפוח" ב-1897 ופרסם אותו בכתב-עת יחסית זניח בשם "האשכול", בניגוד לשיריו הלאומיים, אותם היה מפרסם בכתב העת הנפוץ "השילוח". ביאליק שהתעניין ביצירותיו של המשורר הצרפתי אלפונס דודה, התבסס על שיר האהבה שכתב, "Les Prunes", לעומת שירו של דודה שכלל שמונה בתים בני שמונה שורות, בשירו של ביאליק יש שבעה בתים בני שבע שורות בלבד.

## השיר במצעדים
המעבד המוזיקלי יאיר שרגאי זכה להצלחה במצעדים השנתיים בעיקר משיתוף פעולתו עם שלמה ארצי בשנות השבעים ותחילת שנות השמונים של המאה העשרים. שרגאי היה גיטריסט בלהקת הליווי של ארצי בשנות השבעים, "גברת תפוח", ויחד עם חברי הלהקה עיבד בשנת 1974 את שירו של ארצי "בשל תפוח".
במצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל צעד השיר 10 שבועות לפחות, בערך מיולי 1974 ועד 28 באוקטובר 1974. ב־19 באוגוסט 1974 כבש את פסגת המצעד, ושהה שם שלושה שבועות רצופים. במצעד השנתי תשל"ד (1974) של התחנה דורג השיר במקום ה־18.

## קישורים חיצוניים
* בשל תפוח, באתר הספרייה הלאומית
* בשל תפוח, באתר פזמונט
* 
* אקורדים לשיר, באתר Tab4u
* תרגום השיר לאנגלית, באתר Lyrics Translate
* 30px  בשל תפוח, במסד הנתונים המוזיקלי Genius **(באנגלית)**
* 15px בשל תפוח, במסד הנתונים המוזיקלי Discogs **(באנגלית)**
* 15px בשל תפוח, באתר המוזיקה Spotify
* 44px בשל תפוח, באתר המוזיקה אפל מיוזיק
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
פול האנטר

**פול אלן האנטר** (באנגלית: **Paul Alan Hunter**; 14 באוקטובר 1978 – 9 באוקטובר 2006) היה שחקן סנוקר מקצועני אנגלי. הוא זכה שלוש פעמים בטורניר המאסטרס ובשיאו דורג במקום הרביעי בעולם. הוא נפטר מסרטן ב-2006, זמן קצר לפני יום הולדתו ה-28. מאז 2016 נקרא על שמו הגביע המוענק לזוכה בטורניר המאסטרס. מראהו והפופולריות שלו הקנו לו בסבב הסנוקר את הכינוי ה"בקהאם של האריג" (Beckham of the Baize).

## ביוגרפיה

האנטר נולד בלידס ב-14 באוקטובר 1978. הוא החל לשחק סנוקר בילדותו וזכה במספר תחרויות נוער. הוא הפסיק את לימודיו בבית הספר בגיל 14 בכדי להתמקד בסנוקר. ב-1995 זכה באליפות אנגליה עד גיל 17 ונכנס לסבב המקצועני. ב-1996 הוא העפיל לחצי גמר אליפות ויילס הפתוחה ובכך נהיה לשחקן הצעיר ביותר המעפיל לחצי גמר של טורניר דירוג. ב-1998 זכה האנטר לראשונה בטורניר דירוג כאשר גבר על ג'ון היגינס בגמר אליפות ויילס הפתוחה. בשנת 2002 זכה האנטר בשתי תחרויות דירוג נוספות, אליפות ויילס הפתוחה והבריטיש אופן. ב-2003 היה האנטר קרוב להעפלה לגמר אליפות העולם, אך למרות יתרון 15-9 הוא הפסיד בחצי הגמר לקן דוהרטי בתוצאה 17-16.

האנטר נחל הצלחה רבה בתחרות המאסטרס, אחת מתחרויות הכתר המשלוש של סבב הסנוקר, כאשר בתחילת שנות האלפיים זכה בתחרות שלוש פעמים בתוך ארבע שנים. בכל אחת מהפעמים ניצח האנטר במשחקון המכריע לאחר שחזר מפיגור. בעונת 2004/05 הגיע האנטר למקום רביעי בדירוג העולמי.

במהלך הקריירה צבר האנטר פופולריות רבה והצהובונים הבריטים הרבו לסקר אותו. דמיונו לדייוויד בקהאם הקנה לו בסבב הסנוקר את הכינוי "הבקהאם של האריג". האנטר אמר כי הוא נהנה מההשוואה בינו לבין בקהאם ומתדמיתו כחביבם של הצהובונים.

### מותו והנצחתו

באפריל 2005 אובחן אצל האנטר גידול נוירואנדוקריני. הוא החל טיפול כימותרפי והפסיק באופן זמני להשתתף בתחרויות. הוא שב לסבב המקצועני בתחילת עונת 2005/06 אך התקשה במשחקו והתדרדר למקום ה-34 בדירוג העולמי. ביולי 2006 החליטה התאחדות הסנוקר העולמית לאפשר להאנטר לנוח במהלך עונת 2006/07 ועדיין לשמור את מקומו בדירוג העולמי.

האנטר נפטר ב-9 באוקטובר 2006 בבית חולים בהאדרספילד, מספר ימים לפני יום הולדתו ה-28. הלווייתו נערכה בכנסייה בלידס בהשתתפותם של רבים מעולם הסנוקר.פרס השחקן החדש המצטיין של השנה המעונק על-ידי איגוד כתבי הסנוקר נקרא על-שמו.בעבר נקרא על-שמו הטורניר פול האנטר קלאסיק, שהתקיים בעיר פירט בגרמניה. לפני כן נקרא הטורניר "אליפות גרמניה הפתוחה פירט". הטורניר התקיים בפעם האחרונה ב-2019. ב-2016 הוחלט לקרוא על-שמו לגביע המוענק לזוכה בטורניר המאסטרס.

פול האנטר היה נשוי ללינדסי וכעשרה חודשים לפני מותו נולדה לזוג בת. לאחר מותו הוציאה אשתו לאור ספר בשם Unbreakable (בלתי שביר).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני סנוקר בריטים
קטגוריה:ספורטאים אנגלים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1978
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2006
מוטיב (אמנות בד)

ממוזער| מוטיב טקסטיל réalisé sur Illustrator  ב-2016 לפי קלייר לורן (צרפת)
**מוטיב באמנות הטקסטיל** (באנגלית: **Motif**) הוא רכיב קטן בתוך יצירה גדולה יותר. בתחום הסריגה והקרושה, יוצרים את המוטיבים אחד-אחד ולאחר מכן מחברים אותם יחד ליצירות גדולות, כגון שמיכות אפגניות או צעיפים. דוגמה נפוצה למוטיב היא "ריבוע הסבתא" ("Granny Square"). ניתן לשנות או לסובב את המוטיבים כדי ליצור ניגודיות, גיוון או צורות חדשות, בדומה לבלוקים בטכניקות טלאים (Quilting). זאת בניגוד לשיטת ה-"Crazy Quilting", שאינה מבוססת על מוטיבים מוגדרים.

מוטיבים יכולים להיות בכל גודל, אך לרוב הם אחידים בגודלם בתוך אותה יצירה. הדוגמאות והתכים המשמשים במוטיבים עשויים להשתנות במידה רבה, אך בדרך כלל קיים אלמנט מאחד, כגון מרקם, תבנית תכים או צבע, המעניק ליצירה השלמה ערך אסתטי מוגבר. מוטיבים עשויים לשמש להנצחת אירועים, להעברת מסרים או להבעת סיסמאות פוליטיות. דוגמאות לכך הן הבלוקים הבודדים המרכיבים את שמיכת הזיכרון לנפגעי איידס (AIDS Memorial Quilt), השמיכות שיוחסו כביכול למסילת הרכבת המחתרתית (Underground Railroad Quilts) ודוגמת הטלאים "54-40 או מלחמה" ("54-40 or Fight").

## ראו גם
* ריצוף של המישור

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנות טקסטיל
המוזיאון היהודי אמנדינגן

**המוזיאון היהודי** באמנדינגן שבבאדן -וירטמברג, גרמניה, נפתח ב-13 באפריל 1997 בשלוספלאץ שבמרכז העיר.

קדמו לפתיחת המוזיאון גילוי המקווה שנבנה בשנת 1835 ונהרס בשנת 1940 והרצון הכללי של האגודה להיסטוריה ותרבות יהודית אמנדינגן (בגרמנית: Verein für jüdische Geschichte und Kultur Emmendingen e.V) להנציח את זכרה של הקהילה היהודית שהושמדה בתקופת השלטון הנאצי.

במרתף הבניין מוצג המקווה מהמאה התשע-עשרה ששוחזר והוגדר כמבנה לשימור.

בקומת הקרקע מוצגת תערוכה על תולדות הקהילה היהודית באמנדינגן בין השנים 1716–1940. גורלם של יהודי אמנדינגן תחת המשטר הנאצי מתועד בבירור. במוזיאון מוצגים חפצים הנוגעים לחיי הדת והיום-יום היהודיים. והסברים על חגי ישראל.

בקומה העליונה יש חדר קריאה ומפגשים בו ספרים וסרטונים על היהדות ועל ההיסטוריה יהודית. 

## ראו גם
* קהילת יהודי באדן-וירטמברג

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה: מוזיאונים להנצחת השואה
קטגוריה:גרמניה: מוזיאונים להיסטוריה
קטגוריה:באדן-וירטמברג
בנימין דרייפוס

**בנימין דרייפוס** (נולד ב-5 בנובמבר 1972) הוא מנהל ישראלי שמכהן כמנכ"ל מפעל הפיס. לשעבר מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.

## ביוגרפיה
דרייפוס נולד בחיפה ולמד בישיבת ההסדר הר עציון. לאחר מכן המשיך ללימודי משפטים, וסיים תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במשפטים עם התמחות בתכנון ובנייה מטעם האוניברסיטה העברית. שירת כלוחם בגדוד 202 בצנחנים ובמגלן. בוגר תוכנית הכשרה למנהלים Wexner Senior Leaders של קרן וקסנר, בשיתוף בית הספר לממשל Harvard Kennedy School.

הוא נשוי ואב לחמישה, ומתגורר בירושלים.

## פעילות ציבורית
את עבודתו בשירות הציבורי החל דרייפוס בשנת 2000, במסגרת התמחות במחלקה האזרחית של פרקליטות המדינה. בשנת 2001 כיהן כפרקליט בפרקליטות מחוז חיפה והיה אמון על ייצוג זרועות המדינה וניהול תיקי מקרקעין בערכאות השונות. בשנת 2002 מונה ליועץ משפטי במחוז ירושלים של מינהל מקרקעי ישראל, תפקיד שכלל ליווי תהליכי שיווק העסקאות, הכנת חוות דעת משפטיות וייצוג מינהל מקרקעי ישראל בערכאות השונות.

בין השנים 2009 ל־2014 שימש כיועץ מקצועי לשרי הבינוי והשיכון אריאל אטיאס ואורי אריאל לענייני רשות מקרקעי ישראל. תפקידו כלל גיבוש מדיניות בצמוד לשר, פעילות שוטפת מול רשות מקרקעי ישראל, ניסוח וגיבוש החלטות ממשלה ומועצה וכן ייזום והובלה של פרויקטים לדיור, מסחר ותעשייה. בנוסף, הוא ליווה את הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל שהפכה את מינהל מקרקעי ישראל לרשות מקרקעי ישראל במסגרת התיקון בחוק מינהל מקרקעי ישראל (תיקון מס' 7), וכן ליווה את העברת הבעלות על הקרקעות לאזרחי המדינה.

בשנת 2014 מונה לתפקיד מנהל האגף העוסק בשיווק הקרקעות של משרד הבינוי והשיכון. החל משנת 2015 ניהל את ביצוע תוכנית מחיר למשתכן מתחילתה ועד סופה, לרבות טיפול במכרזי המקרקעין ובהגרלות מחיר למשתכן. בשנת 2017 מונה לממלא מקום של חבר במועצת מקרקעי ישראל. עם מינויו לתפקיד מנכ"ל משרד השיכון המינוי הפך לקבוע. בינואר 2019 מונה דרייפוס לתפקיד מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.

## פעילות עסקית
בין השנים 2007–2009 שימש כמנהל מחלקת נדל"ן במשרד עורכי דין גלס-ברסלע, ובמסגרת תפקידו ניהל תיקים בתחומי הנדל"ן, כיהן כיועץ משפטי לוועדות מרחביות לתכנון ובנייה וניהל תביעות מטעם רשות מקרקעי ישראל בתיקי פינוי ושימושים חורגים.

במאי 2020 מונה דרייפוס לתפקיד מנכ"ל מפעל הפיס.

בין השנים 2007–2012 שימש כמרצה בקורסי הכנה לבחינות הלשכה בתחום המקרקעין וכמרצה אורח לתחום המקרקעין במסלול האקדמי, המכללה למנהל. משנת 2022 מרצה בקריה האקדמית אונו.

החל משנת 2022 משמש כדירקטור בחברת עגור, המנהלת קופות גמל וקרנות השתלמות.

בשנת 2021 היה חבר בוועדה ציבורית לבחינת אמות המידה לזכאות לדיור ציבורי בראשות אביעד הכהן. בשנת 2022 היה חבר בוועדה בין משרדית לעידוד התחדשות עירונית בפריפריה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* "זה שכמחצית מהציבור חסר יכולת לרכוש דירה צריך להדיר שינה מעינינו. מהר מאד נגיע למשטר פיאודלי", פודקאסט מרכז הנדל"ן, 25 באוגוסט 2024
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לי משרד הבינוי והשיכון
קטגוריה:מפעל הפיס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
מתקן החלומות

**מְתַקֵּן הַחֲלוֹמוֹת** הוא ספר ילדים שכתב בחריזה אורי אורבך ואייר שי צ'רקה, ויצא לאור לראשונה בשנת 1995.

הרעיון לכתיבת הספר נולד בעקבות חלום רע שחלמה אשתו של אורבך, מיכל, והיא ביקשה מאורי שיתקן לה את החלום.

הספר השתתף והגיע למקום השני (בקטגוריית כיתות א–ג) במצעד הספרים בשנת ה'תשע"ו.

בשנת 2010 נכלל ברשימת הספרים האהובים במצעד הספרים הארצי של ילדי ישראל מטעם משרד החינוך והתאחדות המו"לים.

## עלילה
אלכס, דור שישי למתקני חלומות, מתגורר בכפר קטן, ומתקן לידידיו את חלומותיהם הרעים. אשתו מציעה לו להפוך את זה לעסק. הוא בנה בקתה מעץ ותלה שלט על העסק החדש. הגיעו הרבה לקוחות, ביניהם: זוג רופאים, ילד בן תשע, חלבן, קבוצת ילדים מהכפר ועוד. לכולם הוא תיקן את חלומותיהם באהבה, בזול, ועם חיוך.

יום אחד הגיע לכפר מתקן חלומות מפריז, ופתח בכפר את מכון "החלום ושברו בע"מ". הוא הבטיח . הלקוחות כולם עוברים אליו ונוטשים את אלכס.

כשאנשי הכפר מבחינים כי מתקן החלומות החדש עובד עם הציוד הכי חדיש – בלי יחס אישי, עזבו אותו וחזרו לאלכס, אך כשהגיעו ראו שביתו והבקתה נעלמו, ואלכס השאיר להם רק דף הסבר: .

## עיבודים לתיאטרון
* **מילשטיין הפקות (תיקי מילשטיין), הצגת בכורה: 2000**
** יוצרים: מחזה – אורי אורבך, במאי – מיכאל יוסף, מוזיקה מקורית – אפי שושני, תפאורה ותלבושות – ולריה גלוזמן, כוריאוגרפיה – רותי תמיר, ניהול הפקה – אודליה מילשטיין
** שחקנים: אלכס – יובל סמו, דודי פרידמן, ציפי פרטוש
* **מרכז פיס למוזיקה, רעננה, 2013**
** יוצרים: מוזיקה מקורית – רני גולן, במאי – שראל פיטרמן, כוריאוגרפיה – מריה וינוגרדוב, תפאורה ותלבושות – אנה ארפייב, מנצחת – שרון רם
** שחקנים: מקהלת ענבר הצעירה של מרכז המוזיקה. קריין – משה בן-יוחנה
** נגנים: יהושע לימוני – כלי הקשה, רז עזרא – חליל, שי נקש – כינור, משה בן-יוחנה – קונטרבאס, רני גולן – פסנתר/אקורדיון, הרכב כלים מתלמידי המרכז – פסנתר, כלי הקשה, כינור, חליל סקסופון
* **[[התיאטרון העירוני הרצליה]], הצגת בכורה: 2015**
** יוצרים: עיבוד ובימוי – שראל פיטרמן, מוזיקה מקורית: רני גולן
** שחקנים: עינת אזולאי, ליאור חסון, דבי לומברוזו, מורן ארביב-גנס/דניאל רז, איתי פלג, שחר שלום
* **מתנ"ס גוש עציון, הצגת בכורה: 29 בדצמבר 2021**
** יוצרים: עיבוד – שראל פיטרמן, מוזיקה מקורית ועיבודים – רני גולן, בימוי – רחל קשת, תפאורה – יהונתן ביטון, כוראוגרפיה – יאיר ברבש ונעם אלדר תלבושות – שירה פלמר, איפור – אושרת גיספאן, ניהול מוזיקלי – יוחאי אפללו, הגברה ותאורה – רועי תומר, הפקה – יטיב לויכטר
** שחקנים: אסי צובל, אביעד שלמה מוריה, איילת יהודה, דליה יעקבס, טלי פרקש, מלכי בלקין, עידית גמליאל, שי משה בלקין, אריאלה רנאל
** רקדניות: תלמידי ותלמידות מגמת תיאטרון של המעבדה למשחק בגוש עציון בניהולה של רחל קשת
** נגנים: מעין ברמסון – חליל, גיא פיגר – כינור, גיא ויטנברג – סקסופון
* **[[תיאטרון לחישה]], 2023**
** יוצרים: עיבוד ובימוי – רעות סטופל שפירא, ניהול הפקה – שני שח"ם
** שחקניות: בוגרות מסלול צעירות של בית הספר למשחק של תיאטרון לחישה באריאל
** קבוצת שחקניות מעלה את ההצגה מתקן החלומות, אבל משהו משתבש להן בדרך, והגבול בין ההצגה לחיים האמיתיים הופך למתעתע

## בהשראת שם הספר
"מתקן החלומות" הפך למעין כינוי של אורבך, לאחר פטירתו.
* בהלוויה של אורבך, נפתלי בנט אמר: ממוזער|290x290 פיקסלים|כיכר "מתקן החלומות" לזכרו של אורי אורבך, רעננה
* ברעננה נקראה כיכר לזכרו של אורי אורבך בשם "מתקן החלומות".
* בשכונה החדשה ביקיר נחנך גן שעשועים בשם "מתקן החלומות".

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
עזרא בטלר

**עזרא בטלר** (באנגלית: **Ezra Butler**; ) היה כומר, עורך דין, שופט ופוליטיקאי אמריקאי מוורמונט, איש המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, לאחר מכן המפלגה הלאומית הרפובליקנית, ולבסוף המפלגה האנטי-מאסונית, שכיהן כחבר בית הנבחרים של מדינתו בתקופות שונות בין השנים 1794–1808, כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית בשנים 1813–1815, וכמושל ורמונט ה-11 בשנים 1826–1828.
## ראשית חייו
עזרא בטלר נולד בלנקסטר שבפרובינציית מפרץ מסצ'וסטס, כבנם של הכומר אסף בטלר ושל ג'יין מקליסטר בטלר. ב-1770 עברה המשפחה לעיירה וסט וינדזור שבוורמונט. אימו נפטרה כשהיה ילד, ולאחר שחי עם אחיו הגדול במשך כמה שנים, הוא החל לעסוק בחקלאות בקליירמונט, ניו המפשייר, עד שהגיע לבגרות. בטלר שירת בצבא הקונטיננטלי במשך שישה חודשים ב-1779 במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית. ב-1776 הוא שב לשם עם רעייתו, טריפנה דיגנס, שאיתה הוא הוליד בסופו של דבר 11 ילדים.

ב-1775 השתקע בטלר בעיירה ווטרברי שבוורמונט.

ב-1785 למד בטלר משפטים בווטרברי, ולאחר שב-1786 עבר את בחינות לשכת עורכי הדין, החל לעסוק במקצוע, ושימש כפקיד העירוני ב-1790. באותה שנה הוא החל לחשוב ברצינות על סוגיות דתיות, ב-1791 המיר את אמונתו לבפטיזם, וב-1800 החל להטיף בבולטון שבוורמונט. באותה שנה התארגנה כנסייה בפטיסטית בווטרברי, ובטלר היה לכומר שלה במשך יותר משלושים שנה. הוא לא אפשר לעיסוקו בכמורה להפריע לקריירה הציבורית שלו.
## קריירה ציבורית
בטלר היה אחד משלושת חברי המועצה הראשונים של ווטרברי. בהמשך הוא נבחר לבית הנבחרים של ורמונט, בו הוא כיהן בשנים 1794–1797, בשנים 1799–1804, ב-1807, וב-1808. הוא היה השופט הראשון של מחוז צ'יטנדן בשנים 1803–1806, לאחר מכן ועד 1811 השופט הראשי של המחוז. בשנים 1812–1825, למעט בשנים בהן כיהן בקונגרס, היה השופט הראשי של מחוז ג'פרסון. בשנים 1813–1815 כיהן בטלר כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, וב-1822 היה נציג לוועידת החוקה של ורמונט.

בטלר נבחר מטעם המפלגה הלאומית הרפובליקנית כמושל ורמונט, וכיהן בתפקיד בשנים 1826–1828. במהלך כהונתו כמושל, נאסר קיומן של הגרלות, והועברה חקיקה שדרשה קיום בחינות למורים.

בבחירות לנשיאות של 1832 הצביעה ורמונט בעד מועמד המפלגה האנטי-מאסונית, ויליאם וירט. בטלר נבחר כאחד האלקטורים של ורמונט, והצביע בעד וירט.
## מותו
עזרא בטלר נפטר בווטרברי ב-12 ביולי 1838. הוא נטמן בבית הקברות המקומי.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 1567-1568


## קישורים חיצוניים
* עזרא בטלר באתר אגודת המושלים הלאומית 
* 
* עזרא בטלר באתר The Political Graveyard 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:מושלי ורמונט
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הלאומית הרפובליקנית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מוורמונט
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
קטגוריה:חברי האספה הכללית של ורמונט
קטגוריה:שופטי בתי המשפט של מדינת ורמונט
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים במאה ה-18
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:כמרים בפטיסטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1763
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1838
בן זאב רביאן

**בן זאב רביאן** (נולד ב-23 ביולי 1995) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי.

## ביוגרפיה
רביאן החל את דרכו בעולם המשחק עוד בשירותו הצבאי בתיאטרון צה"ל. בהמשך החל ללמוד משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב.

בשנת 2013 החל לשחק בסדרת הילדים והנוער של ערוץ 10 "שולחן לשישה", שם גילם את דמותו של ירין. עוד באותה שנה בשנת גילם את דמותו של יותם וייץ בעונות 4–5 בסדרה "השמיניה".

בשנת 2014 החל לגלם את דמותו של ידידיה לוריא בסיטקום "משפחה שולטת" מבית ערוץ הילדים לצופי yes. עוד באותה שנה שיחק בסרט הישראלי "לא בשכונה שלנו" ובסרט הסטודנטים "להתמסר לרגע".

בשנת 2019 שיחק בסרט הקצר "השכמה".

בשנת 2023 שיחק בסרט הקצר "אור פנס יחיד".

## פילמוגרפיה

## חיים אישיים
רביאן מתגורר כיום בתל אביב.

בשנת 2020 יצא רביאן מהארון והכריז על היותו ביסקסואל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
קטגוריה:שחקנים להט"בים ישראלים
בת שבע מחלוף אברהם

**בת שבע מחלוף אברהם** (נולדה ב-1 בפברואר 1982) היא ישראלית, אשר הורשעה בהונאת קשישים. היא הפעילה מספר חברות שביצעו עוקץ טלפוני שיטתי ומאורגן כלפי קשישים, תוך שימוש בשיטות מכירה אגרסיביות, הטעיה, והפעלת לחץ בלתי הוגן.

## עבר עסקי
בת שבע מחלוף אברהם הפעילה מספר חברות, ביניהן "דיל המאה", "פרימיום סייל", ו"ליין ישיר". החברות עסקו בשיווק טלפוני לצרכנים, שרובם ככולם קשישים, באמצעות הטעיה והפעלת לחץ שגרמו להם לרכוש מוצרים שלא נזקקו להם. על פי עדויות עובדות לשעבר, מחלוף אברהם השיגה את פרטי הקשר של הקורבנות מחברה מתחרה, וכן רכשה מאגרי מידע.

## שיטות ההונאה
* **[[התחזות]]**: נציגי המכירות התחזו לנציגי "מחלקת הטבות" של חברות אשראי, או כחלק מקמפיין של בתי חולים, כדי ליצור אמון. הם הציגו את עצמם כמי שעובדים עם חברות האשראי ויזה וישראכרט.
* **הבטחות שווא**: הנציגים הבטיחו לקשישים הטבות, זיכויים כספיים או קופונים בסכומים גבוהים, תוך טענה כי אם לא ינצלו את ההטבה היא תבוטל. בפועל, הטבות אלה לא היו קיימות.
* **חברות במועדון לקוחות פיקטיבי**: הנציגים טענו כי הקשישים חברים במועדון לקוחות, וכי ההטבות ניתנות להם בשל כך. בפועל, לא היה קיים מועדון לקוחות כלל.
* **טענה על זכייה ב[[הגרלה]]**: לעיתים, נטען כי הקשישים זכו בהגרלה, גם כשבפועל לא נערכו הגרלות.
* **יצירת חוב פיקטיבי**: הנציגים טענו כי הקשישים חייבים כסף לחברה, או לחלופין עליהם לשלם על מנת לסיים את החברות במועדון, כאשר בפועל לא היה חוב כזה.
* **חיוב ללא אישור**: לעיתים, חויבו כרטיסי האשראי של הקשישים גם ללא אישור מפורש, ולעיתים אף ללא שיחת מכירה מקדימה.
* **סירוב לביטול עסקה**: החברות סירבו לבטל עסקאות גם כאשר הצרכנים ביקשו זאת במועד הקבוע בחוק, או דרשו דמי ביטול גבוהים.
* **הסתרת מסמכים**: החברות לא גילו לצרכנים את כל הפרטים הנדרשים בעסקת מכר מרחוק, ולא שלחו להם מסמכים בכתב לאחר ביצוע העסקה.

## עדויות עובדות לשעבר
עובדות לשעבר בחברות של בת שבע מחלוף אברהם חשפו כיצד בוצעו ההונאות. אחת העובדות, לירון רחימי, תיארה את מקום העבודה כ"כוך, עם דלת שחורה בלי שרואים מה קורה בפנים". היא העידה כי הנציגים התחזו לאנשי "מחלקת הטבות" בחברות אשראי או כחלק מקמפיין של בתי חולים. בנוסף, היא סיפרה שהיה קיים תסריט מוכן לנציגי המכירות, שנועד לסייע ברכישת אמון הלקוח. העובדת טענה כי מחלוף אברהם השיגה פרטי לקוחות מחברה מתחרה שבה עבדה, וכי החיובים נעשו לעיתים ללא ידיעת הלקוח, או תחת הכותרת של "דמי משלוח". עובדת נוספת, ליאת אלקיים אשר, תיארה את התחושה בעבודה כ"מלוכלכת, מזוהמת, מטונפת".

## ההליך המשפטי והקנס
הרשות להגנת הצרכן הטילה על בת שבע מחלוף קנס של 8.3 מיליון ש"ח, הקנס הגבוה ביותר שהוטל אי פעם בישראל בגין עוקץ קשישים. מחלוף אברהם ערערה על גובה הקנס בטענה כי הוא גבוה מדי ויביא אותה לפשיטת רגל, אך בית המשפט דחה את ערעורה. בית המשפט קבע כי היא נמנעה מלהציג אסמכתאות להיקף מחזור עסקיה, ולכן אין מקום להפחית את גובה הקנס.

## השלכות
הפרשה עוררה דיון ציבורי רחב על הצורך בהגנה על קשישים מפני הונאות מסוג זה. בעקבות המקרה, גורמים שונים פעלו לקידום חקיקה והגברת האכיפה במטרה להגן על אוכלוסיית הקשישים. עם זאת, הכסף שהוטל כקנס לא הוחזר לקשישים שנפגעו, והם נדרשים להגיש תביעות אישיות כדי לקבל את כספם חזרה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* דפנה הראל כפיר, זו האישה שעומדת מאחורי עוקץ קשישים שיטתי ואכזרי וכך היא פעלה, אתר פואנטה, 29 בדצמבר 2020

## הערות שוליים

קטגוריה:מורשעים בעבירות מרמה והפרת אמונים בישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
הסנאט של יוטה

**הסנאט של יוטה** (באנגלית: **Utah State Senate**) הוא הבית העליון של בית המחוקקים של מדינת יוטה שבארצות הברית. הסנאט של יוטה מורכב מ-29 סנטורים הנבחרים במחוזות חד-נציגיים. כל מחוז מורכב מכ-95,000 איש. חברי הסנאט נבחרים לכהונה של ארבע שנים ללא הגבלת כהונה. הסנאט מתכנס בקפיטול מדינת יוטה בבירה סולט לייק סיטי.

מדי שנתיים זוגיות נבחרים מחצית מחברי הסנאט. הבחירות האחרונות נערכו ב-5 בנובמבר 2024. השכר היומי לסנטורים עומד על כ-130 דולרים. נכון לינואר 2025, למפלגה הרפובליקנית יש רוב של כ-23 סנטורים, אל מול 6 נציגי המפלגה הדמוקרטית.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יוטה
יוטה
אוניברסיטת קליארי

**אוניברסיטת קליארי** (באיטלקית: **Università degli Studi di Cagliari**) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית בעיר קליארי, בירת סרדיניה שבאיטליה. האוניברסיטה נוסדה בשנת 1606 ותחתיה פועלות 11 פקולטות. באוניברסיטה כ-26,000 סטודנטים רשומים, צוות הוראה הכולל למעלה מ-1,200 איש, וצוות טכני-אדמיניסטרטיבי של כ-1,300 איש.

## היסטוריה
ראשיתה של האוניברסיטה הייתה בשנת 1606, כשפעלה תחת גלגולה הראשון בשם "Studium Generalis Kalaritanum."  האוניברסיטה התנהלה באופן דומה לאוניברסיטאות הספרדיות של אותה העת, כגון האוניברסיטאות סלמנקה, ויאלודיד וליידה, אך פעילותה בפועל החלה רק לאחר קבלת אישורו של מלך ספרד פיליפ השלישי בשנת 1620,   אז החלה לפעול תחת השם "Universiday de Reynoer de Call". תוכניות הלימודים כללו משפטים, לטינית, ספרות יוונית ועברית, אמנויות, רפואה, כירורגיה, פילוסופיה ומדע.

לאחר שסרדיניה עברה לשליטתה של ממשלת בית סבויה במאה ה-18, האוניברסיטה הרחיבה את הפקולטות ומכוני המחקר. לאוניברסיטה נבנה בניין חדש, שבנייתו הושלמה בסוף המאה ה-18. הבניין עוצב על ידי המהנדס Saverio Belgrano di Famolasco. כיום שוכנים בבניין לשכת הרקטור ומשרדי המנהלה. במאות ה-19 וה-20 האוניברסיטה הרחיבה את פעילותה המחקרית, וזכתה להישגים שזכו לשבחים בינלאומיים, במיוחד בתחומי הרפואה, הפיזיקה, הכימיה, הביולוגיה והארכאולוגיה.

## קמפוס האוניברסיטה
באזור מונסראטו נבנה קמפוס חדש, על שטח בגודל של כ-73 דונם. הקמפוס מכיל את הפקולטות למדעים, וכן מחלקות ופקולטות נוספות, ואת אחד מבתי החולים של האוניברסיטה.

## פקולטות
* הפקולטה לכלכלה, משפט ופוליטיקה
* הפקולטה ללימודים הומניים
* הפקולטה להנדסה ואדריכלות
* הפקולטה לרפואה וכירורגיה
* הפקולטה לביולוגיה ורוקחות
* הפקולטה למדעים

## סמל האוניברסיטה
סמל האוניברסיטה מורכב מהסמלים הבאים: דמות של בתולה – שמייצגת את "העיבור ללא חטא" – באמצע. מתחתיה מופיע נזר האפיפיור עם האות H, שמייצגת את האפיפיור הילריוס. מצד ימין מופיעה האות L המייצגת את שמו של לוציפר איש קלאריס, ובצד שמאל האות E שמייצגת את שמו של אוסביוס איש סרדיניה. לימינה של הבתולה מופיעים הסמלים של ממלכת סרדיניה, ולשמאלה סמלה של העיר קליארי.

## אנשי סגל בולטים
בין אנשי הסגל הבולטים של האוניברסיטה, בהווה ובעבר:
* קורדו ג'יני – סטטיסטיקאי, מפתח מדד ג'יני
* ניקולה אבגנאנו – פילוסוף
* ג'וליו אנג'יוני – סופר ואנתרופולוג
* אנריקו בומביירי – מתמטיקאי
* ג'וזפה ברוצו – פרמקולוג
* אלדו קפיטיני – פילוסוף ופוליטיקאי
* ארנסטו דה מרטינו – אנתרופולוג
* אוליביירו דיליברטו – פוליטיקאי ומשפטן
* לודוביקו גיימונאט – פילוסוף
* פייטרו איצ'ינו – פוליטיקאי ומשפטן
* בפו לוי – מתמטיקאי
* דורו לוי – ארכאולוג
* ג'ובאני ליליו – ארכאולוג
* אווה ממלי – בוטנאית
* אנטוניו פאצ'ינוטי – פיזיקאי
* פאולו רוסי מונטי – פילוסוף
* גידו טבליני – כלכלן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קליארי
קליארי
נבחרת שווייץ בכדורסל נשים

**נבחרת שווייץ בכדורסל נשים** היא קבוצת כדורסל הנשים הלאומית של שווייץ. הישגי השיא של הנבחרת הם המקום התשיעי באליפות העולם בכדורסל נשים 1953 והמקום החמישי באליפות אירופה בכדורסל נשים 1938.

## הישגי הנבחרת
### משחקים אולימפיים
הנבחרת לא העפילה למשחקים

### אליפויות עולם
הנבחרת השתתפה בשנת 1953 וסיימה במקום התשיעי.

### אליפויות אירופה
הנבחרת השתתפה ב-5 אליפויות אירופה.

## קישורים חיצוניים

* 
* נתונים מאתר פיב"א

## הערות שוליים

שווייץ
קטגוריה:שווייץ: כדורסל
קטגוריה:נבחרות שווייץ
קטגוריה:שווייץ: ספורט נשים
Slingshot

**Slingshot** הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי משנת 2024 בבימויו של מיקאל האפסטרום, ובכיכובם של קייסי אפלק, לורנס פישבורן, אמילי ביצ'ם ותומר קאפון.

## תקציר העלילה
על סיפון החללית "Odyssey 1", אשר עושה דרכה לטיטאן, הירח הגדול ביותר של כוכב הלכת שבתאי, צוות הכולל שלושה אנשים מופקד לאסוף ולהחזיר חזרה לכדור הארץ כמות גדולה של משאבי טבע חיוניים. משום שמדובר במסע ארוך במיוחד שלוקח מספר שנים צוות החללית, אשר כולל את האסטרונאוט ג'ון (מגולם על ידי קייסי אפלק), קפטן פרנקס (מגולם על ידי לורנס פישבורן) ומומחה האווירונאוטיקה נאש (מגולם על ידי תומר קאפון), חייב לשהות במשך רוב המסע בהקפאה קריוגנית, כאשר כל 90 ימים הם מתעוררים מההקפאה הקריוגנית על מנת לבצע בדיקות ותחזוקה שגרתית, על מנת לתקשר עם כדור הארץ, וכמו גם במטרה להבטיח שהם עודם נמצאים במסלול הטיסה לעבר טיטאן.

עם זאת, באחת מהפעמים בהם הצוות מתעורר מההקפאה הקריוגנית מתגלה תקלה קריטית שגורמת לנאש להאמין שהחללית נמצאת בסכנה חמורה. נאש משוכנע שהספינה נפגעה ובעקבות כך הוא מתעקש שהם חייבים לבטל את המשימה ולחזור באופן מיידי לכדור הארץ, אך קפטן פרנקס מסרב לשנות את המסלול. המתיחות בין אנשי הצוות גוברת בהמשך, ההתנהגות של נאש הופכת לא יציבה וג'ון מתחיל גם לחשוב שהחללית נפגעה ואינו בטוח יותר אם יש להם סיכוי לשרוד.

ככל שהמשימה מתקדמת, ג'ון מתחיל לחוות הזיות מטרידות בעוד שמצבו הנפשי מדרדר. במקביל, מצבו הנפשי של נאש מחמיר במיוחד. בעקבות התרחשויות מוזרות ובלתי מוסברות שממשיכות להטריד את צוות החללית, ג'ון נאלץ בעצמו להתמודד עם התרחשויות בלתי מוסברות ופרנויה אשר גורמים לו להטיל ספק בשפיות של עצמו, בעוד שהצלחת המשימה תלויה על הכף.

## צוות השחקנים
* קייסי אפלק בתפקיד ג'ון
* לורנס פישבורן בתפקיד קפטן פרנקס
* תומר קאפון בתפקיד נאש
* אמילי ביצ'ם בתפקיד זואי
* דייוויד מוריסי בתפקיד נאפייר
* מארק אבולו בתפקיד גורדון

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-2024
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הרפתקאות בחלל
קטגוריה:אדם בחלל: בקולנוע
נבחרת פורטוגל בכדורסל נשים

**נבחרת פורטוגל בכדורסל נשים** היא קבוצת כדורסל הנשים הלאומית של פורטוגל. הנבחרת לא העפילה לאף טורניר של גביע העולם בכדורסל נשים או של אליפות אירופה בכדורסל נשים

## קישורים חיצוניים
* 
* נתונים מאתר פיב"א

## הערות שוליים

פורטוגל
קטגוריה:פורטוגל: כדורסל
קטגוריה:נבחרות פורטוגל
מורשת: סיפורה האמיתי של הלוס אנג'לס לייקרס

**מורשת: סיפורה האמיתי של הלוס אנג'לס לייקרס** (באנגלית: **Legacy: The True Story of the LA Lakers**) היא סדרה של חברת וולט דיסני משנת 2022, הסוקרת את סיפורה של קבוצת לוס אנג'לס לייקרס מליגת ה-NBA לאורך 42 שנה, מאז רכישתה לפני עונת 1979/1980 על ידי היזם ג'רי באס ועד האליפות בשנת 2019/2020 שהושגה בבועת ה-NBA בעקבות מגפת הקורונה.

בסדרה יש עשרה חלקים באורך של שעה כל אחד, והיא בנויה לפי סדר כרונולוגי של האירועים.

## מרואיינים
למעשה, הסדרה עוקבת אחרי שני קווי עלילה מקבילים אך משולבים - קורותיה של קבוצת הכדורסל וקורותיה של משפחת באס, והיא עושה זאת באמצעות שורה ארוכה של ראיונות, המשולבים עם קטעי עיתונות וטלוויזיה מהשנים הרלוונטיות.

בין המרואיינים נמצאים כמעט כל כוכביה הבולטים של קבוצת הלייקרס לאורך השנים הללו, כולל כרים עבדול-ג'באר, מג'יק ג'ונסון, מייקל קופר, ולאדה דיבאץ, ג'יימס וורת'י, ביירון סקוט, שאקיל אוניל, איי. סי. גרין, לברון ג'יימס, אנתוני דייוויס, למאר אודום, פאו גאסול, אנדרו ביינום, ניק ואן אקסל ועוד.

בסדרה מרואיינים גם אנשי הצוות המקצועי לאורך השנים, ובהם פט ריילי, ג'רי וסט, דל האריס, קורט ראמביס, פיל ג'קסון, לוק וולטון, מיץ' קופצ'אק ואחרים, וכמו גם אוהדים בולטים וכוכבי רוק וקולנוע המתגוררים בלוס אנג'לס, וכמובן, ילדיו של ג'רי באס, שמשתפים גם את חילוקי הדעות והמחלוקות ביניהם.

## מבנה הסדרה
בחלקים הראשונים של הסדרה היא עוקבת אחרי עידן ה"שואו טיים" שהחל עם רכישת הקבוצה והבאתו של מג'יק לשחק לצד כרים, ונמשך לאורך עשור עם חמש אליפויות NBA, לצד משברים בחייו האישיים של ג'רי באס, עד לפרישתו הראשונה של מג'יק לאחר שהתברר שהוא נשא HIV. בחלק הזה מתגלים גם כישוריו של באס כאיש עסקים, מי שהיה הראשון לשלב הופעה של מעודדות במשחקי ה-NBA, מהראשונים למכור את שם האולם לנותנת חסות (באמצעות מכירת השם לבנק, שעזרה לו להיחלץ מחוב כלכלי), למתג את הקבוצה ביוקר ולהשיק ערוץ שישדר את משחקיה, וצעדים נוספים שהפכו את הלייקרס למותג מקומי מצליח.

בשלב השני עוקבת הסדרה אחרי שנות המשבר, עד להחתמתם של שאקיל אוניל וקובי בראיינט והבאתו של ג'קסון כמאמן, כולל יחסיו האישיים עם בתו של באס וההשפעה על הקבוצה, והמעבר מהאולם הישן (הפורום) לאולם החדש סטייפלס סנטר. בשלב זה הסדרה מתמקדת בניסיונותיו של באס לשלב את ילדיו בניהול המקצועי של הקבוצה, או להכשיר אותם להשתלב בתחום באמצעות רכישה של קבוצות ספורט מענפים אחרים וניהולן. במקביל, נבחן הקשר בין שני הכוכבים הגדולים, שאק וקובי, שהתחיל במתיחות ויריבות, עבר לתקופה של שגשוג ושלוש אליפויות רצופות והתפרק בעימותים אישיים ותקשורתיים.

בשלב השלישי עוקבת הסדרה אחרי התפרקותה של הלייקרס במקביל למותו של באס, שנותיו האחרונות של בראיינט בקבוצה עם שתי האליפויות שהשיג ביחד עם גאסול וחילופי המאמנים התכופים שבאו לאחר עזיבת ג'קסון, וכמו גם מאבקי הירושה בתוך המשפחה וגילויה של אחות מאומצת בשלב מאוחר. הסדרה מסתיימת בסיפור הבאתו של לברון ג'יימס, מותו הטראגי של בראיינט ובתו בתאונת מסוק במהלך עונת 2019/2020 שהפכה לעונת הקורונה, והאליפות שהושגה בסופה של הדרך.

## ראו גם
* לוס אנג'לס לייקרס
* לייקרס: קבוצה מנצחת (סדרת טלוויזיה)

## קישורים חיצוניים

*סקירה מקוצרת של הסדרה
* 

קטגוריה:לוס אנג'לס לייקרס
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:יצירות משנת 2022
טרטייניה

**מורוסרפטור** (שם מדעי: *Tratayenia*) הוא סוג של דינוזאור טורף ממשפחת המגרפטוריים אשר חי באמריקה הדרומית של הקרטיקון העליון שלפני 86 עד 83 מיליון שנה מזמננו. הסוג תואר ב-2018 והכיל מין בודד – ***Tratayenia rosalesi***, כאשר שמו מתייחס לאתר "Tratayén", לצידו התגלה.

## תיאור
דינוזאור זה היה טורף בינוני באורך של 8 מטרים בקירוב והיה קרוב למורוסרפטור, למגרפטור ולאוסטרלונטור האוסטרלי והוא אחד הסוגים הצעירים ביותר מבין בני משפחת המגרפטוריים.

ממצאי הדינוזאור התגלו בשנת 2006 בתצורות באחו דה לה קרפו  שבנאוקן, ארגנטינה וכללו שרידי מאובנים של שלד חלקי שמור היטב, אשר כלל בעיקר עצמות של עמוד השדרה וכן מספר חוליות גב ומפרקים שונים, צלעות גב חלקיות, שברי אגן ירכיים ועצם הערוה.

דינוזאור זה היה בעל מבנה טפרים גדולים ביותר, אשר הותאמו לתפיסת טרף והוא היה הטורף הגדול ביותר מתצורתו. ייתכן שבני משפחת המגרפטוריים החלו לגדול כתוצאה מהכחדת הקרכרודונטוזאוריים ביבשת ואולי היו טורפי העל לצד האבילזאוריים באזור.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מגרפטוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באמריקה הדרומית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2018