יחסי ישראל–נאט"ו

[ממוזער|250x250 פיקסלים|ביקור נמל של כוח המשימה הימי SNMG-2 של ברית נאט"ו בבסיס [חיל הים|זרוע הים בחיפה, פברואר 2021]]
[250px|ממוזער|נשיא ישראל [יצחק הרצוג (מימין) נפגש עם מזכ"ל נאט"ו ינס סטולטנברג במטה נאט"ו בבריסל, 2023]]
**יחסי ישראל–נאט"ו** הם היחסים בין מדינת ישראל, לברית הצבאית נאט"ו. ישראל אינה חברה בברית, אך היא מקיימת יחסים מיוחדים עם הארגון והוגדרה במעמד של בעלת ברית עיקרית שאינה בנאט"ו מטעם ארצות הברית מאז 1987.

## היסטוריה
במרץ 1953 ערכה מועצת הארגון כינוס במטרה לדון בשאלת המזרח התיכון ומעמדו בתוכנית ההגנה האסטרטגית שלו. למרות גישה חיובית כלפי ישראל, הוא שקל לכונן ברית ההגנה עם ארצות הליגה הערבית בלבד (עקב שטחם הגאוגרפי העצום) בעוד שלגבי ישראל עלתה אפשרות לכרות ברית נפרדת, אך הנושא היה בעדיפות משנית.

במהלך 1957 נערכו ניסיונות מצד ישראל לבדוק אפשרות של כינון קשרים רשמיים או אף ערבות ביטחונית עם הארגון. אך כמה מהמדינות החברות בנאט"ו התנגדו לכל קשר שהוא בין הארגון לבין ישראל. בתשובה לשאלה, אם תוכל ישראל לצפות לקבלת הגנה מצד נאט"ו במקרה של התקפה עליה מצד מדינות ערב, השיב מזכיר נאט"ו, פול אנרי ספאק, במסיבת עיתונאים, כי נאט"ו היא ברית צבאית בעלת גבולות גאוגרפיים מוגדרים, וישראל איננה כלולה בגבולות הללו.

במאי 1958 ישראל הוזמנה להשתתף בכינוס של מועצת אירופה שלאחר הוקמה ועדה מיוחדת לדון בצירוף ישראל למערכה הכלכלית של נאט"ו בתחום הרכש. בעקבות כך ישראל החלה לייצא נשק וציוד צבאי למדינות הארגון.

בדצמבר 1987 חתמה ישראל על מזכר עם ארצות הברית לקבלת מעמד של בעלת ברית עיקרית שאינה בנאט"ו, הכינוי שניתן על ידי הממשל האמריקני לבעלות ברית קרובות במיוחד איתן הוא מנהל יחסים אסטרטגיים אך אינן חברות בארגון, בעקבות מהלך שיזם שר הביטחון יצחק רבין. המזכר שיפר את יחסי המחקר, הפיתוח והרכש הביטחוניים בין שתי המדינות, ועסק גם בסיוע הלוגיסטי לישראל. הוא השווה את מעמדה של ישראל בארצות הברית למעמד חברת נאט"ו, הזכאית להשתתף ולקבל גישה בתוכניות הפיתוח הביטחוניים של ארצות הברית. המזכר גם שיפר את הגישה של תעשייה ביטחונית בישראל לרכש של מדינות נאט"ו. שר הביטחון רבין יזם את ההסכם גם כפיצוי על ההפסדים הפיננסיים הגדולים שנגרמו מביטול פרויקט הלביא לתעשייה ביטחונית בישראל, כך שיוכלו להשתתף ביתר קלות במכרזים של מדינות נאט"ו.

בשנת 1995 מדינת ישראל הוזמנה לדיוני פורום הדיאלוג הים-תיכוני. דיאלוג זה הוא שמה של מסגרת של שיתוף פעולה למען שלום, שנוצרה על ידי נאט"ו בשנת 1994. זוהי מסגרת של שיתוף פעולה דו-צדדי בין נאט"ו למדינות שותפות, המהווה מרכיב אינטגרלי של הגישה הקואופרטיבית לביטחון, שאומצה על ידי הברית הצפון אטלנטית לאחר סיום המלחמה הקרה.

ב-9 בינואר 2002 התכנסו 19 שגרירי המדינות החברות בברית נאט"ו, יחד עם שגרירי שבע מדינות הפורום במטה נאט"ו בבריסל. כמו כן הוזמן צה"ל לראשונה להשתתף בתרגיל נאט"ו. מאז ישראל השתתפה במספר תרגילי חילוץ והצלה של נאט"ו בים התיכון במעמד של "שותפה", אך בעקבות אירועי המשט לעזה ב-2010 הטילה טורקיה, החברה בנאט"ו, וטו על השתתפות ישראל בתרגילים נוספים. הווטו הוסר בעקבות חתימת הסכם הפיוס בין ישראל לטורקיה ביוני 2016, והסדרי הפיצויים עם משפחות משתתפי המשט בין שתי המדינות.

ביוני 2006 ישראל צורפה למערכת הקטלוג של נאט"ו. מערכת שנועדה למסד מתכונת אחידה של שימוש במלאי ובציוד בכל המדינות החברות בנאט"ו. המטרה היא ליצור שפה לוגיסטית משותפת של נאט"ו, במיוחד במבצעים צבאיים, כאשר כל המדינות החברות ישתמשו בנהלים אחדים בתחום הלוגיסטי. המהלך לצירוף ישראל למערכת הקטלוג של נאט"ו החל לפני ב-2004, בעקבות ועדה שהוקמה באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה, שבחנה את הצורך לקבוע במערכת הביטחון מתכונת אחידה בנהלים בתחום הרכש והוחלט ליישם את מערכת הקטלוג של נאט"ו.
בשנת 2006 קרא השר אביגדור ליברמן לישראל להצטרף לאיחוד האירופי ולנאט"ו.
באפריל 2007, כוח ימי של נאט"ו השתתף בתרגיל עם חיל הים באילת. בדצמבר 2008 שלחה ישראל ספינת טילים למבצע "ACTIVE ENDEAVOR" בים התיכון. במסגרת המבצע, עורכו ספינות של הברית סריקות בכלי שיט בים התיכון, במטרה למנוע מעבר טרוריסטים ונשק להשמדה המונית ולשפר את בטיחות הספנות באזור.

בשנת 2009 הצהיר מזכ"ל נאט"ו, יאפ דה-הופ סחפר, כי ישראל לא תוכל להתקבל כחברה בארגון וליהנות מחובת ההגנה המשותפת הקבועה בסעיף 5 שלו, אלא אם יהיה הסדר שלום עם הפלסטינים ובמקביל
תצטרף עוד מדינה ערבית לברית. כמו כן, חברות ישראל בברית כרוכה בחובות מצידה כגון: חובת התייעצות לפני פעולות צבאיות משמעותיות שתנקוט, וחובת חתימה על האמנה לאיסור הפצת נשק גרעיני. סעיף 5 גם יחייב את ישראל להשתתף בהגנה על כל מדינה חברה בארגון, אם תותקף.

בתחילת 2012 מסרה דוברות נאט"ו כי הברית בוחנת שילוב ספינת חיל הים הישראלי בכוח משימה של נאט”ו בים התיכון.

ב-3 במאי 2016 הודיעה נאט"ו כי נציגי ישראל יוכלו להשלים את תהליך האמנה ולפתוח משרד במטה הארגון בבריסל. בספטמבר 2016 הגיש אהרון לשנו-יער, שגריר ישראל הראשון לנאט"ו (שימש גם כשגריר ישראל לאיחוד האירופי) את כתב האמנתו.

בנובמבר 2016, הוזמנה ישראל להשתתף בתרגיל שנקרא "הר שחור" שנמשך שלושה ימים והשתתפו בו 680 איש מ־32 מדינות.

בנובמבר 2017 ישראל ונאט"ו חתמו על הסכם לשיתוף מידע ביטחוני.

ב-9 בפברואר 2018 חתמו ישראל ונאט"ו על הסכם לשיתוף פעולה המאפשר לחברות ישראליות להתמודד במכרזים של נאט"ו.

ביוני 2019, השתתפה ישראל לראשונה בתרגיל השנתי של נאט"ו, "מכת חרב" ("Saber Strike"), במזרח אירופה כאשר עשרות לוחמי צה"ל נשלחו לתרגיל.

בנובמבר 2024 מונה אבי ניר-פלדקליין לשגריר ישראל לאיחוד האירופי ולמוסדות נאט"ו.

## ראו גם
* הדיאלוג הים-תיכוני

## לקריאה נוספת
* משה יגר, **ראשיתו של שירות החוץ 1948–1967**, הוצאת כרמל, 2021, עמ' 107–108.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יחסי חוץ
קטגוריה:נאט"ו