השפעת מלחמת חרבות ברזל על הסביבה

[ממוזער|250x250 פיקסלים|כוחות [צה"ל בשטחים טבעיים פתוחים סמוך לרצועת עזה]]
[ממוזער|בעקבות פריצת [גבול ישראל – רצועת עזה|גדר הגבול בין ישראל לרצועת עזה, חדרו אל שטח ישראל כאלפי כלבים משוטטים]]
[ממוזער|כחלק מהמלחמה, פרץ [צבא הגנה לישראל|צה"ל צירים חדשים רבים כשחלקם חולשים על פני שמורות טבע, שטחים חקלאיים ושטחים פתוחים]]
מלחמת חרבות ברזל, שהחלה באוקטובר 2023 בעקבות מתקפת חמאס על יישובי עוטף עזה, התפתחה במהירות לעימות רחב היקף ובין-לאומי. מעבר להשלכות האנושיות של המלחמה, ל**מלחמה היו גם השפעות משמעותיות על הסביבה**, הטבע וחיות הבר באזור. השריפות, זיהום הקרקע, האוויר והמים, הפגיעה בחיות הבר, וכן קריסת תשתיות סביבתיות, היוו חלק קריטי בהשפעות הסביבתיות של מלחמה זו.

## רקע

בעקבות הטבח פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל למיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה והשבת החטופים. המלחמה משפיעה על הסביבה והטבע הישראלים והאזוריים.

## ישראל
במסגרת המלחמה, ניזוקו הסביבה, הטבע וחיות הבר בישראל על ידי כל הצדדים במלחמה - ישראל ואויביה. רוב הנזקים והפגיעות התרחשו באזורים ובשמורות טבע הצמודות לגבולות, ובעיקר בגבול הצפון המכיל יערות ושטחים טבעיים רבים.

כחלק ממאמצי המלחמה, ביצע צה"ל תמרון והתבצרות, שכללו: כניסה לשמורות טבע, שהות צבאית ממושכת בשטחים טבעיים, פריצה של צירים, בניית עמדות ועוד.

### שריפות
[ממוזער|[שמורת יער יהודיה - שמורה זו ספגה את הנזק הסביבתי הגדול ביותר במלחמה עם למעלה מ-15 קמ"ר שנשרפו]]
נכון לאוקטובר 2024, כ-340 קמ"ר (340,000 דונם) של שמורות טבע, גנים לאומיים, יערות ושטחים פתוחים נשרפו מאז טבח שבעה באוקטובר, כש-196 קמ"ר מתוכם הם במחוז הצפון. לשם ההשוואה, באסון הכרמל שהיה לאסון השרפה הכבד ביותר בתולדות מדינת ישראל, נשרפו קרוב לכ-25 קמ"ר (25,000 דונם) בלבד. זוהי הפגיעה הסביבתית החמורה ביותר שתועדה בישראל ב-60 השנים הקודמות למלחמה. רוב השריפות בצפון ישראל נגרמו מירי טילים על ידי החזבאללה משטח לבנון, אשר לרוב אינם מיורטים כשהם מיועדים לפגוע בשטחים פתוחים.

בין שמורות הטבע שנפגעו עד כה בצורה המשמעותית ביותר, נמצאות השמורות: יער יהודיה (כ-15.5 קמ"ר נשרפו), יער אודם (כ-10 קמ"ר נשרפו), רכס בשנית, הר אביטל, הר בנטל, יער ביריה, חרמון, נחל חצור, מורדות נפתלי, רמת דלתון, הר מירון, מסדרון בר זית, מצד אבירים, נחל כזיב, גן לאומי אכזיב, ראש הנקרה וחוף ראש הנקרה. לפי ההערכות, תהליך השיקום של אזורים אלה ייקח עשרות שנים.

### זיהום סביבתי
ממוזער|עשן ואש נפלטים מבית שהובער בעזה
ב-2023, פרסם המשרד להגנת הסביבה את הדוח על הפליטות לסביבה בישראל. לפי דוח זה, אחד מגורמי הזיהום המשמעותיים באותה השנה היה שריפות היער שנגרמו בעקבות המלחמה, כשהפליטות לאוויר משריפות אלה היוו 44% מהפליטה הארצית השנתית של פחמן חד-חמצני.

### רשויות ועובדים למען הסביבה
מלבד פגיעה ישירה בטבע ובסביבה, פגעה גם המלחמה בתיירות הטבע באזורי טבע נרחבים בישראל. לפי הנתונים, כניסות המבקרים אל שמורות הטבע, הגנים הלאומיים וחניוני הלילה ירדו בעשרות אחוזים. כתוצאה מכך, הכנסות רשות הטבע והגנים נפגעו והיא נאלצה לקצץ בתקציבה.

### בעלי חיים
[ממוזער|[עגולשון שחור-גחון - כ-40 פרטים נאספו מאגמון החולה על מנת להגן עליהם מפגיעות המלחמה]]
ב-2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל הוחלט לפנות כ-40 פרטים של עגולשון שחור-גחון משמורת החולה ולהעבירם אל גן החיות התנכ״י על מנת להגן עליהם מפגיעות המלחמה.

בעקבות פריצת גדר הגבול בין ישראל לרצועת עזה, חדרו אל שטח ישראל כאלפי כלבים משוטטים. כלבים אלה משפיעים על המאזן האקולוגי רבות וגורמים לשינויים קיצוניים במארג החי באזור כשהם מסוגלים לטרוף כמעט כל חיית בר שחיה בישראל.

במהלך המלחמה, נמצאו חיות בר פצועות או נטושות רבות על ידי חיילי צה"ל והובאו לרשות הטבע והגנים להמשך טיפול.

בשמורות טבע ובאזורים בהם פחתה פעילות אנושית, נצפו בעלי החיים כשהם מסתובבים ביתר חופשיות וללא פחד. תופעה זו מוכרת, וקרתה כבר בעבר באירועים כמו מגפת הקורונה.

## לבנון
[ממוזער|טנקים חוצים שטחים פתוחים ב[לבנון]]

## רצועת עזה
[ממוזער|[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור D9 של צה"ל משטח עצים בעזה]]
בעקבות המלחמה, נוצרו ברצועת עזה כעשרות מיליוני טונות של פסולת בניין; הקרקע, האוויר והמים זוהמו; ועצים ושטחים חקלאיים רבים הוחרבו. כל אלו יצרו בעזה משבר סביבתי חמור מאוד המשפיע גם על האזורים הסמוכים אליו, בניהם ישראל.

## יהודה ושומרון

## סוריה

## הים האדום

## קישורים חיצוניים
* דוח סיכום שנה למלחמה של רשות הטבע והגנים, רשות הטבע והגנים

## הערות שוליים

קטגוריה:אסונות סביבתיים בישראל
קטגוריה:שרפות יער בישראל
קטגוריה:השפעת מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל