open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
לאה פינטוך

**לאה פינטוך** (אוגוסט 1924 – 1974) הייתה שוטרת במשטרת ירושלים העברית במלחמת העצמאות ועל פעולתה תחת אש ירדנית זכתה לציון לשבח ממפקד משטרת ירושלים העברית, הציון לשבח הראשון, שניתן לאישה בישראל.

פינטוך נולדה בברלין. ב-1938 קיבלה לאה אישור משלטונות גרמניה הנאצית לעזוב את המדינה וכעבור 11 ימים הגיעה לתל אביב. היא הגיעה לארץ ללא הוריה, שלחו אותה מחשש לצפוי לה בעקבות קטטה בינה ובין נערה מאגודת הנערות הגרמניות. אביה נספה בשואה והאם הגיעה לארץ אחרי המלחמה, כשעל זרועה מוטבע מספר. התגוררה בכפר הנוער בן שמן ולאחר מכן, ב-1942 עברה הכשרה צבאית בקיבוץ שער העמקים. ב-1946 התאזרחה בארץ ישראל והיא מופיעה ברשימת הנשים, ששרתו בצבא הבריטי. לדברי בנה היא שרתה בחיל האוויר הבריטי במצרים. לאחר מכן הייתה מלווה שיירות בדרך לירושלים, התגוררה בירושלים בקרבת מגרש הרוסים והתגייסה למשטרת ירושלים.

עם יציאת הבריטים מארץ ישראל אזור ירושלים נועד להיות נבדל מהמדינה היהודית ומהמדינה הערבית, לכן המוסדות היהודים בירושלים נבדלו מהמוסדות היהודים ביתר ארץ ישראל וכך גם משטרת ירושלים היהודית, שכללה כ-400 שוטרים ושוטרות. ב-7 ביוני 1948 הפגיזו תותחי הלגיון הערבי את חלקה היהודי של ירושלים. חלק מהפגזים נחתו על בניין המשטרה במגרש הרוסים וגרמו לדליקה על גגו. שלושה שוטרים, הקצין חיים הלבן, הסמל אברהם שפיגלשטיין והשוטרת לאה פינטוך עלו ראשונים לגג, כדי לכבות את השריפה, אף על פי שההפגזה לא נפסקה ועל כך צוינו לשבח על ידי מפקד משטרת ירושלים היהודית.

ב-1950 נישאה לאה לדוד צירלר והזוג עבר לגור בכפר סבא. להם שלושה ילדים. היא נפטרה ב-1974 ממחלת הסרטן ונקברה בבית העלמין נורדאו בכפר סבא.

## קישורים חיצוניים
* אתר הגבורה - לאה פינטוך
* 
* גיבורות בכחול ובירוק: שוטרות מעוטרות

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:כפר סבא: אישים
קטגוריה:לוחמות הפלמ"ח
קטגוריה:מעוטרי משטרת ישראל
קטגוריה:שוטרות ישראליות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נורדאו כפר סבא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1974
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1974
The Next Best Thing (פסקול)

****** פסקול סרט דרמת-הקומדיה האמריקאי "הדבר הטוב הבא" (2000). הפסקול יצא לאור ב-21 בפברואר 2000 על ידי חברת התקליטים מאבריק רקורדס. הוא הגיע למקום ה-34 במצעד הבילבורד 200. מדונה הייתה מפיקה בפועל ובחרה את כל הרצועות שנכללו בפסקול. במסגרתו הוקלטו שני שירים חדשים של מדונה: "Time Stood Still" (רצועה מקורית שנכתבה והופקה עם ויליאם אורביט) וגרסת כיסוי ל-"American Pie" של דון מקליין. "Time Stood Still" הגיע למקום השלישי בצ'כיה, בעוד שהשני הפך ללהיט בין-לאומי שדורג במקום הראשון ב-17 מצעדים שונים. הפסקול כלל גם שירים של מובי, בת' אורטון, כריסטינה אגילרה וגרוב ארמדה.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פסקולים מ-2000
קטגוריה:פסקולי סרטים
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת מאבריק רקורדס
הגדת נירנברג השנייה

**הגדת נירנברג השנייה** היא כתב-יד מאויר של הגדת פסח שנוצר בין השנים 1470–1480 בפרנקוניה.

הסופר והמאייר אינם ידועים. מאמצע המאה ה-19 עד שנת 1957 ההגדה נשמרה במוזיאון הלאומי של גרמניה בנירנברג. בשנת 1957 היא הועברה לאוסף שוקן בירושלים ובשנת 2004 נרכשה על ידי מר דוד סופר מלונדון אשר אפשר למוזיאון ישראל לסרוק אותה ולהציג את העותק הסרוק לקהל הרחב.

## תיאור ההגדה
ההגדה מכילה 42 עמודי קלף בגודל 25.5 * 18.0 ס"מ כל אחד.

העמוד מחולק בדרך כלל לשלושה אזורים: במרכז העמוד נמצא טקסט ההגדה וההנחיות לעורך הסדר ובשוליים החיצוניים והתחתונים איורים מלווים בכותרות. ישנם גם עמודים בהם רק איורים וכותרות.

### הטקסטים
בהגדה שלושה סוגי טקסטים:
* הטקסט המרכזי של ההגדה הכתוב בכתב אשכנזי מרובע ברובו בדיו שחור, כאשר מילות הפתיחה כתובות בזהב, בדיו אדום, ירוק, או כחול.
* הנחיות לעורך הסדר כתובות בכתב קטן יותר בדיו אדום, ירוק, חום או כחול על מנת ליצור הפרדה ברורה ביניהן לבין טקסט ההגדה.
* כותרות בצורת כרזה מעופפת המסבירות את משמעות האיורים. הכותרת כתובה בכתב יד, בדיו שחור, בחרוזים, בסגנון היתולי, בעברית המעורבת לעיתים ביידיש. בכותרות ניכרת השפעתה של פרשנות רש"י.

### האיורים
טקסט ההגדה מלווה בכ-80 תמונות מסיפורי התנ"ך. ניכר שהמאייר עשה מאמץ כדי להתאים את מחזורי סיפורי התנ"ך לטקסט ההגדה. המחזור הראשון מתחיל ליד המילים "עֲבָדִים הָיִינוּ לְפַרְעֹה בְּמִצְרָיִם" וכולל איורים המתארים את ילדותו של משה, עבדות בני ישראל ויציאת מצריים. המחזור השני מתחיל בפרק "הַלֵּל" וכולל את סיפורי ספר בראשית, מסיפור אדם וחווה ועד למינויו של יוסף למשנה לפרעה.

המחזור השלישי מתאר אירועים משאר ספרי התנ"ך, החל במשה המקבל את לוחות הברית וכלה במאורעות מחיי יהושע, שמואל, שמשון, דוד, שלמה, איוב ויונה הנביא. רבים מאיורים אלה מתבססים על מדרש האגדה.

בצד האיורים התנכיים נמצאים כמעט בכל עמוד איורים המתארים מנהגים הקשורים לליל הסדר, דוגמת אפיית מצות, בדיקת חמץ, אכילת האפיקומן.

הדמויות צבועות בצבעי מים בירוק, כחול, אדום וצהוב ותחומות בקו דק שחור.

## הערך ההיסטורי
האיורים מתארים את המציאות בה חי מאייר ההגדה ובכך מספקים מידע חשוב על חיי היהודים ועל מנהגיהם בגרמניה של המאה ה-15, דוגמת ניקיון הבית עם דגש על סילוק ובדיקת חמץ, אפיית מצות, הסבת כל בני המשפחה סביב שולחן הסדר ואכילת אפיקומן.

לצד מנהגי הפסח אנו מוצאים גם איור המתאר חתונה יהודית. כיסוי הראש ובגדי הגברים והנשים אופייניים ללבוש היהודים באירופה של ימי הביניים ומאפשרים להבחין בין בני המשפחה לבין המשרתים הלא יהודים, בין היהודים לפלשתים ובין היהודים למצרים בסיפורי התנ"ך.

תיאור יציאת מצרים וההכנות אליה, העמסת המטלטלים, הנשים והילדים על עגלה רתומה לסוסים גדולים מלווה בפרשים חמושים, שואב את השראתו מנדודים שונים שעברו על משפחות יהודיות שלמות בימי הביניים עקב גירושן מבתיהן בצו השלטונות.

## קישורים חיצוניים
* מצגת תמונות מהגדת נירנברג השנייה

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
קטגוריה:ספרי המאה ה-15
נירנברג השנייה
קטגוריה:נירנברג
צעצועיה של אסנת

"**צעצועיה של אסנת**" המוכר בשם "**בשירי ילדים: צעצועיה של אסנת**", הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה לאור באוקטובר 1967 חברת התקליטים CBS ישראל. האלבום יצא באותה השנה בה הוציאה אלברשטיין שני אלבומי אולפן נוספים, האחד ביידיש והשני בעברית.

במסגרת האלבום, הקליטה אלברשטיין שירי ילדים כדוגמת "איך אפשר לישון", "פילפילון", "חנות הצעצועים" ו"דוד רדיו".

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי 1967
קטגוריה:אלבומי חוה אלברשטיין
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
קטגוריה:אלבומי מוזיקה לילדים
הזזה (גאומטריה)

טקסט=הזזה|ממוזער|הזזה מזיזה כל נקודה במרחב במרחק ובכיוון זהים, כך שגוף עליו פועלת ההזזה שומר על צורתו ומבנהו.
בגאומטריה אוקלידית, **הזזה** היא העתקה גאומטרית המזיזה כל נקודה במרחב במרחק ובכיוון זהים. אפשר לפרש הזזה כהוספה של וקטור קבוע לכל נקודה, או כהזזה של הראשית של מערכת הצירים. הזזה היא איזומטריה והעתקה אָפִינִית.

## כפונקציה
אם v הוא וקטור קבוע (וקטור ההזזה), ו-p הוא המיקום ההתחלתי של גוף מסוים, אז פונקציית ההזזה T_v פועלת כך:  T_v(p) = p + v.

## ייצוג מטריציוני
על מנת לייצג הזזה של מרחב וקטורי בעזרת כפל מטריצות יש לכתוב את הווקטור התלת־ממדי \mathbf{v}=(v_x, v_y, v_z)  באמצעות 4 קואורדינטות הומוגניות כ- \mathbf{v}=(v_x, v_y, v_z, 1) . ואז, עבור הזזה בווקטור v של וקטור הומוגני כלשהו p, ניתן להשתמש בהכפלה במטריצת ההזזה:  

 T_{\mathbf{v}} = 
\begin{bmatrix}
1 & 0 & 0 & v_x \\
0 & 1 & 0 & v_y \\
0 & 0 & 1 & v_z \\
0 & 0 & 0 & 1
\end{bmatrix}


כפי שמוצג להלן, הכפל ייתן את התוצאה הצפויה:

 T_{\mathbf{v}} \mathbf{p} =
\begin{bmatrix}
1 & 0 & 0 & v_x \\
0 & 1 & 0 & v_y\\
0 & 0 & 1 & v_z\\
0 & 0 & 0 & 1
\end{bmatrix}
\begin{bmatrix}
p_x \\ p_y \\ p_z \\ 1
\end{bmatrix}
=
\begin{bmatrix}
p_x + v_x \\ p_y + v_y \\ p_z + v_z \\ 1
\end{bmatrix}
= \mathbf{p} + \mathbf{v} 

ניתן לקבל את ההזזה ההופכית של מטריצת ההזזה על ידי היפוך כיוון הווקטור:

 T^{-1}_{\mathbf{v}} = T_{-\mathbf{v}}  

באופן דומה, המכפלה של מטריצות הזזה נתונה על ידי הוספת הווקטורים:

 T_{\mathbf{v}}T_{\mathbf{w}} = T_{\mathbf{v}+\mathbf{w}}  

כיוון שהוספת וקטורים היא קומוטטיבית, הכפל של מטריצות הזזה הוא לכן גם קומוטטיבי (בניגוד לכפל של מטריצות שרירותיות).

## תכונות

הזזה משמרת וקטורים, ולכן היא גם משמרת זוויות וצורות. בנוסף, הזזה של ישר משמרת את כיוונו.
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:העתקות (פונקציות)
2023 04
האבן מיר א ניגונדל

"**האבן מיר א ניגונדל**" (בתרגום מיידיש: "יש לנו מנגינה קטנה") הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1967 חברת התקליטים CBS ישראל.

בשנת 1967 הוחלט כי אלבום הבכורה של אלברשטיין, האבן מיר א ניגונדל, יוקלט ביידיש. בסמוך להפצת האלבום בארץ, הופצה גרסה של האלבום בארגנטינה. בהמשך לכך, הופץ האלבום גם בארצות הברית. כל אותן הגרסאות הופצו עם עטיפות שונות. עם זאת, בכולן ניתן לראות את אלברשטיין מביטה מתוך החלון.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1967
קטגוריה:אלבומי חוה אלברשטיין
קטגוריה:אלבומים ביידיש
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
Auto-GPT

**Auto-GPT** הוא סוכן חכם המסוגל לפרק משימה שהוקצתה לו בשפה טבעית ולהסיק לבד אילו משימות עליו לבצע באינטרנט ובכלים אחרים באיטרציה אוטומטית. מאחר שהוא משתמש ב-API של GPT-3.5 ו-GPT-4 הוא הפך לאחד היישומים הראשונים המשתמשים ביכולות הבינה המלאכותית של OpenAI לביצוע משימות באופן אוטונומי.

## שיטת עבודה
בניגוד למערכות בינה מלאכותית אחרות דוגמת ChatGPT, המחייבות הזנה של פקודות ידניות לכל פעילות שהמשתמש מעוניין לבצע, Auto-GPT בונה בעצמה יעדי משנה פונקציונליים להשגת המטרה ללא צורך בקלט אנושי מתמיד. 

Auto-GPT מסוגל לכתוב ולשפר את הקוד של עצמו וכן לבצע ניפוי שגיאות, לפתח ולשפר את עצמו. כברירת מחדל, הוא יכול לבצע משימות אלו רק עבור תוכניות חדשות ופשוטות יחסית או כאלו שהועתקו מ-Git. היא לא יכולה לשנות את מערכת הבסיס שלה או כל דבר הקשור למערכות ה-GPT שבהן היא משתמשת. 

Auto-GPT מנהל אחסון זיכרון לטווח קצר וארוך על ידי גישה לקריאה ולכתיבה של מסדי נתונים וקבצים, מנהל את דרישות האורך של תיבת דו-שיח, יכול לבצע פעולות מבוססות אינטרנט כגון חיפושי אינטרנט, מילוי טפסי אינטרנט ואינטראקציה עם ממשקי API ללא השגחה. הוא כולל גם תכונת טקסט לדיבור.

על מנת להנות מכל אפשרויות המערכת, המשתמש נדרש להתקין על מחשבו מספר תוכנות ולבצע פעולות התקנה וחיבור לAPI.

## גרסאות
ב-14 במרץ 2023 OpenAI הוציאה את מודל השפה הגדולה GPT-4. במהלך בדיקות אבטחה טרום-שחרור, חוקרי "הצוות האדום" של החברה גילו שניתן לאפשר ל-GPT-4 לבצע פעולות בעולם האמיתי כגון פתירת CAPTCHA וכדומה.

צוות חוקרים ממיקרוסופט קבע כי בהתחשב ביכולות הרחבות של GPT-4 ברמות המתקרבות לאלו של בני אדם, ניתן לראות את GPT-4 "באופן סביר כגרסה מוקדמת (אך עדיין לא שלמה) של מערכת בינה מלאכותית מסוג בינה מלאכותית חזקה (AGI)". החוקרים גם ציינו שהניסויים שלהם מצאו עדיין מגבלות משמעותיות במערכת.

Auto-GPT שוחרר ב-30 במרץ 2023 על ידי טוראן ברוס ריצ'רדס, מייסד חברת משחקי הווידאו Significant Gravitas Ltd. זמן קצר לאחר מכן, הוא הפך לטרנד המוביל ב-GitHub.

## בעיות
בנוסף להיותו מושפע מטעויות וחוסר דיוק בGPT, Auto-GPT מתקשה לעיתים קרובות להישאר "מרוכז" במשימות העומדות על הפרק, מבלי ללכת לאיבוד במשימות מורכבות שלא לצורך. כמו כן, לאחר ביצוע מוצלח של משימה, הוא בדרך כלל לא זוכר איך לעשות את זה בפעם הבאה, וכשהוא עושה את זה, כמו בעת כתיבת תוכנית, הוא לרוב לא זוכר איך להשתמש בה שוב. Auto-GPT מתקשה לפרק משימות בצורה יעילה ומתקשה להבין את ההקשרים של הבעיות וכיצד המטרות חופפות.

## יישומים
**AgentGPT** הוא התוסף המשלב את AutoGPT בדפדפן האינטרנט, ומאפשר למתכנתים ליצור סוכנים משלהם. הרחבה נוספת היא **ChaosGPT**.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2023
קטגוריה:תוכנות בינה מלאכותית
קטגוריה:מודלי שפה גדולים
אלי בן-חנן

**אלי בן־חנן** (**פרנק)**; 1 במאי 1943 – 16 בפברואר 2003, היה סופר, עיתונאי, עורך וצייר ישראלי.

## ביוגרפיה
אלי בן־חנן הוא שמו הספרותי של אלי פרנק, בנם הבכור של יוחנן ורחל פרנק, תושבי העיר תל אביב. עוד בצעירותו פורסמו סיפורים פרי עטו בעיתונים 'דבר לילדים' ו'מעריב לנוער'. מספר שנים לאחר מכן כתב את סדרת 'התאומים', סיפורים בליווי איורים שיצאו בהוצאת ההרפתקן הצעיר. שנים לאחר מכן הוציא ספרים נוספים בהוצאת א.ד.מ. – ראשי התיבות של שם ההוצאה הם שלו ושל שותפיו להקמת הוצאת הספרים, אחיו דוד פז (פרנק) ודודו מרדכי שיינגרטן, שלימים ייסד את הוצאת הספרים 'בוסתן'.

בהמשך דרכו עבד כעורך וכתב בעיתונים שונים, בהם בשבועון העולם הזה כתב וערך את המדור 'חדשות הקולנוע'. בעיתון 'היום הזה' בעריכת משה דיין, שימש כעורך דסק. בשבועון להיטון, עיתון הפופ והבידור, היה אחראי על מחלקת העיצוב והגרפיקה. בעיתון מעריב שימש כעורך מגזין 'בית וגן' ובירחון 'עולם האשה' היה עורך ואחראי על עיצוב המגזין.

בן־חנן זכה לפרסום בארץ ובעולם בשל ספרו רב המכר **'אלי כהן - האיש שלנו בדמשק**' המגולל את התגייסותו של אלי כהן למודיעין הישראלי על מנת לבלוש ולרגל בסוריה, בה הצליח לחבור לאנשי ממשל בשלטון הסורי ובזכות היכרות זאת נחשף למידע חשוב שהועבר למפעיליו בישראל. הספר תורגם ל-6 שפות והופץ ברחבי העולם.

אלי בן־חנן הוכר גם כאמן שעסק בציור ורישומי רפידוגרף. בשנות השבעים הציג את ציוריו במספר תערוכות בהן תערוכת רחוב של אמנים בשדרות ח"ן בתל אביב ותערוכה מרישומיו שהוצגה במהלך חודש יוני בשנת 1980 בגלריה תוראל בתל אביב.

ב-11 בפברואר 1969 נישא אלי בן־חנן לחיה ארד (ארדמן) ונולדו להם שתי בנות ושני בנים.

## ספריו
* **התאומים,** הוצאת ההרפתקן הצעיר 1963
** [א]: **"התאומים" בעקבות קליף ריצ'רד**. 141 ע': איורים.
**[ב]: **"התאומים" ב[[עיר הנוער]]**. 135 ע': איורים.
***המהלומה – רומן היסטורי מלחמתי על רקע מלחמת ששת הימים**. הוצאת עוזי 1967
***הסיירת בפעולה – ממעלליה של סיירת שריון**, הוצאת עוזי 1967
***אלי כהן האיש שלנו בדמשק** – הוצאת א.ד.מ. והוצאת 'בוסתן' 1967
***זירת היופי,** הוצאת א.ד.מ. 1969

## תרגום
* **ד"ר מוות ... / דוק-דייוויס**; עברית - א' בן חנן. מוציא לאור – דפוס הספר החדש 1963

## קישורים חיצוניים

* 

* ביקורות על הספר אלי כהן-האיש שלנו בדמשק' באתר סימניה

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
תופעת מרקוס גאן

**תופעת מרקוס גאן** היא תופעה שבה מתקיימת תנועת עפעף לא רצונית בעקבות הפעלת שרירי הלעיסה (סינקינזיס - שיתוף תנועתי בעברית). תופעה זו, אשר היא לרוב מולדת, מתאפיינת בכיווץ לא-רצוני של שריר מרים העפעף לאחר תנועות הקשורות בשרירי הלעיסה, כגון מציצה או לעיסה.

במקרה זה של שיתוף תנועתי, בזמן הפעלה של שרירי הלעיסה, אשר מעוצבבים על ידי העצב המשולש (עצב קרניאלי מס' 5), תתקיים הרמה חוזרת ונשנית של העפעף העליון באותו הצד של הפנים. תנועה זו מתרחשת על ידי העצב מניע-העין (עצב קרניאלי מס' 3). קיימת אף תופעה נדירה של מרקוס גן "הפוך", בה העפעפף נע מטה בעקבות תנועות הפה.

לתופעת מרקוס גאן יכולות לגרום מספר סיבות, כגון גורם גנטי, וקיימות מספר השערות בנוגע לפתופיזיולוגיה של התופעה. למרות זאת, ובדומה למקרה הכללי של שיתוף תנועתי, אין מנגנון ברור ומוסכם שמסביר את תנועות העפעף.

תופעת מרקוס גאן לרוב לא דורשת התערבות, אך טיפול תרופתי או ניתוחי קיימים עבורה.

## קישורים חיצוניים

* הדגמה של תופעת מרקוס בעולל היונק חלב מבקבוק, סרטון באתר יוטיוב

קטגוריה:מומים מולדים במערכת העצבים
ברכנו (שיר)

"**בַּרְכֵנוּ**" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי שימי תבורי. אביהו מדינה הלחין את השיר למילים מתוך ברכת השנים. תבורי ביצע את השיר בפסטיבל הזמר החסידי ה־12, שהתקיים בתשמ"א (1980), והגיע איתו למקום השני. השיר נכלל בעיבוד אחר באלבומו של תבורי "צעד חמישי", שיצא לאור ב־1981.

לשיר ביצעו גרסאות כיסוי זהבה בן, אורן חן וחופני כהן ורועי ידיד, וכן אביהו מדינה.

## על השיר
אביהו מדינה הלחין את השיר לביצוע שימי תבורי בפסטיבל הזמר החסידי ה־12, שהתקיים בתשמ"א (1980). הייתה זו הופעה ראשונה לתבורי בפסטיבל הזמר החסידי. לאחר הצלחות גדולות ואף זכיות בפסטיבל הזמר המזרחי בשנים קודמות, תבורי רצה להתמודד בשדה חדש. מדינה סיפר: 

מדינה הלחין את השיר למילים מתוך הנוסח הנאמר בחורף בברכת השנים שבתפילת שמונה עשרה, לפי נוסח תימן בלדי.

מדינה, שהדגיש עד כמה הרוק נטמע בו ונוכח בשיריו ואף תיאר את המוזיקה שלו במילים "פחות מזרח ויותר רוק מערבי", נתן כדוגמה (בין השאר) את השיר "ברכנו", שעליו אמר .

"ברכנו" בביצוע המקורי בתחרות פסטיבל הזמר החסידי ה־12 (בעיבוד מרטין מוסקוביץ' ובליווי תזמורת משטרת ישראל בניצוח מנשה לב-רן) נכלל באלבום שתיעד את התחרות. השיר גם נכלל, בעיבוד דוד קריבושי, באלבומו של תבורי "צעד חמישי", שפורסם ב־1981. הוא נכלל גם בכמה אלבומי אוסף של תבורי, ובאלבומי אוסף נוספים.

## קישורים חיצוניים

* "ברכנו" בביצוע שימי תבורי בפסטיבל הזמר החסידי ה־12, תשמ"א – 1980 (עיבוד: מרטין מוסקוביץ'), באתר יוטיוב
* "ברכנו" בביצוע אביהו מדינה, באתר יוטיוב

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1980
קטגוריה:סינגלים מ-1981
קטגוריה:שירי שימי תבורי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אביהו מדינה
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר החסידי
OV (סדרת לוויינים)

סמאל|ממוזער|200px|לוויין מדגם Transit 4A
**OV** (באנגלית: ** SATAR (SATellite - Atmospheric Research)**, **Orbiting Vehicle or OV**) הייתה סדרת לוויינים אמריקאים לחקר אטמוספירה. התוכנית הופעלה על ידי חיל האוויר של ארצות הברית. בשנים 1965–1971 שוגרו 43 לוויינים מהם 37 היו שיגורים מוצלחים. בדרך כלל הלוויינים היו מטען משני במשגר וניצלו יכולת עודפת של שיגור.

## סיכום השיגורים

## OV1
שמאל|ממוזער|200px|לוויין מדגם Ov1-1
הסדרה התבססה על לוויין שפותח ושוגר ב-2 בפברואר 1961 והיה בצורת צינור. הוא ניצל יכולת עודפת של משגר כמטען משני. בשנת 1963 נחתם חוזה עם ג'נרל דיינמיקס. מכיוון שמשגר לוויינים וחלליות "אטלס" לטיסה תת-מסלולית כבר היה מנוצל, הלוויינים הראשונים היו מצוידים במנוע בוסטר שהיה מעביר אותם למסלול. על הלוויינים הראשונים הותקן פאנל סולארי שהספקו היה 22 ו"ט. עלות השיגור הייתה 1.25 מיליון $ לשיגור.

בעזרת לווייני הסדרה בוצעו מספר ניסויים והתגלה שדה חשמלי סביב כדור הארץ.

## OV2
שמאל|ממוזער|200px|לוויין מדגם Ov2-1
במקור הלוויינים היו מיועדים ללוויינים מסדרה ולה. כאשר יעוד זה בוטל הם הוסבו לחקר האטמוספירה. הלוויינים נבנו על ידי נורת'רופ. הם צוידו בפאנל סולארי שנתן הספק 63 ו"ט.

## OV3
שמאל|ממוזער|200px|לוויין מדגם Ov3-1
בניגוד ללווייני הדגמים הקודמים, לוויינים אלו היו מטען ראשי של המשגר. הלוויינים נבנו על ידי Space General. הם צוידו בפאנל סולארי שנתן הספק 30 ו"ט.

## OV4
הלוויינים היו צריכים לתמוך בתוכנית מאוישת של חיל האוויר. הם תוכננו במעבדת המחקר של חיל האוויר נמסרו לבנייה לחברה Raytheon Technologies

## OV5
שמאל|ממוזער|200px|לוויין מדגם Ov5-1
הלוויינים שוגרו כמטען משני של משגר. הלוויינים נבנו על ידי TRW Inc.

## קישורים חיצוניים

* לווייני OV1 - רשימת שיגורים
* מידע על לווייני הסדרה

קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
קטגוריה:חיל האוויר של ארצות הברית
ג'ורג' הנרי

**ג'ורג' הנרי** (באנגלית: **George Henry**; 1858 – 23 בדצמבר 1943) היה צייר סקוטי, מהבולטים באסכולת גלאזגו.

## ביוגרפיה
הנרי נולד באירווין, צפון איירשייר, ולמד בבית הספר לאמנות של גלאזגו, ומאוחר יותר בסטודיו של מקגרגור, אך למד בעיקר בעצמו. שמו של אביו היה הנדרי וג'ורג' הסיר את ה"ד" משם משפחתו כאדם צעיר.

הוא הושפע גם משיתוף הפעולה שלו עם אדוארד אטקינסון הורנל בעבודות כמו "הדרואידים" (1887). "נוף גאלווי" שלו הפך לדוגמה חשובה בגלאזגו בגלל מפתח הצבע הגבוה שלו ואופיו הדקורטיבי בעיקרו. בעקבות הנטיות האלה בילו שני החברים שנה וחצי ביפן.

חשיבותו של הנרי מורכבת מהשפעתו באסכולת גלאזגו בכיוון של צבע עשיר ודקורטיבי. בנוסף לז'אנר ולנוף, הוא גם צייר פורטרטים. בהן הוא בולט יותר ביכולת הטכנית מאשר בעיבוד הדמות. תמונותיו של הנרי נמצאים באוספים ציבוריים כוללים את "השמלה הכחולה", מוזיאון קייפטאון, "הכובע האפור" באדינבורו, שני דיוקנאות בגלאזגו ואחד במונטריאול.

הוא נבחר כחבר באקדמיה המלכותית הסקוטית (1902) וכחבר באקדמיה המלכותית.

"הכובע השחור", דיוקן זוהר של אישה אדוארדיאנית בעלת ביטחון רב, נכלל ב-Modern Britain, תערוכה משנת 2007 בגלריה הלאומית של מלבורן.

בשנת 1893 הוא נסע ליפן עם אדוארד אטקינסון הורנל, עוד אחד מ״נערי גלאזגו״ לסיור לימודי של 18 חודשים. עבודתו לאחר מכן המשיכה להיות בעלת נושאים יפניים רבים.

## גלריה

 File:Geisha Girl by George Henry (detail) 1894, NGS.JPG|גיישה
File:George Henry - Sunshine, 1916.jpg|זריחה
File:George Henry-Una dama japonesa con un abanico.jpg|אישה יפנית
File:'Straw Hat' by George Henry.jpg|כובע קש
File:Poppies by George Henry, 1891.jpg|פרגים
File:Salutations.jpg|קבלת פנים


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1858
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1943
אדוארד אטקינסון הורנל

**אדוארד אטקינסון הורנל** (באנגלית: **Edward Atkinson Hornel**; 11 ביולי 1864 – 30 ביולי 1933) היה צייר סקוטי של נופים, פרחים, עם ילדים. בני דורו בנערי גלאזגו קראו לו נד הורנל.

## ביוגרפיה
הורנל נולד בבאצ'וס מארש, ויקטוריה, אוסטרליה, להורים סקוטים, והוא גדל וחי כמעט כל חייו בסקוטלנד לאחר שמשפחתו עברה חזרה לקירקודברייט ב-1866. הוא למד שלוש שנים בבית הספר לאמנות באדינבורו, ובמשך שנתיים באנטוורפן אצל צ'ארלס ורלט. בשובו מאנטוורפן ב-1885, הוא פגש את ג'ורג' הנרי וקשר את עצמו לאסכולת גלאזגו.

הורנל והנרי שיתפו פעולה ב"הדרואידים" (1890), ציור תהלוכת כמרים דרואידים, שהדהים עם שילוב פוליכרום וזהב. השניים עבדו זה לצד זה כדי להשיג אפקט דקורטיבי של צבע. הורנל השתמש באומץ ובחופשיות באפקטי מרקם שנוצרו על ידי העמסה וגירוד, חיספוס, החלקה והכתמה. בשנים 1893–1894, שני האמנים בילו שנה וחצי ביפן, שם הורנל למד הרבה על עיצוב דקורטיבי יפני. בתקופה זו הם פגשו את האמן הבריטי פרסי סטורדי.

באפריל 1895 ארגן סוחר האמנות אלכסנדר ריד, פטרון נסיעתם, תערוכה של יצירותיהם היפניות של הנרי והורנל שנמכרה היטב, במיוחד לסר ג'ון מקסוול סטירלינג-מקסוול.

ב-1895 הוא תרם את האיור מאדאם כריסנתם לכרך הסתיו של The Evergreen: A Northern Seasonal בהוצאת פטריק גדס ועמיתיו באדינבורו.

לקראת סוף שנות ה-90 הצבעים בציורים של הורנל השתנות ונעשו מעודנים והציור שלו נטורליסטי יותר, ומשלב משיכה חושנית עם משמעות רגשית ופואטית. בשנת 1901 הוא דחה את הבחירה באקדמיה הסקוטית המלכותית. הורנל היה חבר במועדון האמנות של גלאזגו, הציג בתערוכות השנתיות של המועדון.

בשנת 1901 הוא רכש בית עירוני וגן בקירקודברייט, שהיה מקום מגוריו הראשי למשך שארית חייו עם אחותו אליזבת. שם הוא ביצע מספר שינויים בבית ועיצב גינה בהשראת מסעותיו ביפן. הוא גם הוסיף גלריה לציוריו. במותו הבית והספרייה נתרמו לטובת האזרחים וברוטון האוס מנוהל כעת על ידי הקרן הלאומית לסקוטלנד.

יש דוגמאות ליצירותיו במוזיאונים של אברדין, באפלו, ברדפורד, סנט לואיס, טורונטו, מונטריאול, גלאזגו, אדינבורו, לידס, מנצ'סטר, האל, באת' וליברפול.

## גלריה

 File:A Spring Roundelay by Edward Atkinson Hornel.jpg|אביב
File:Among the Primroses.jpg|בין הפרחים
File:Atkinson-hornel-edward-a-young-girl-with-swans.jpg|נערה עם אווזים
File:Edward Atkinson Hornel - Autumn 1904.jpg|סתו
File:Edward Atkinson Hornel - Druids Bringing In The Mistletoe.jpg|מצעד הדרואידים
File:Edward Atkinson Hornel - The Captive Butterfly 1905.jpg|הפרפר


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1864
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1933
מי הרס את הקרקס?

**"מי הרס את הקרקס?"** הוא ספר ילדים מאת הסופרת הישראלית וכותבת ספרי הלימוד, נויה שגיב. הסיפור פורסם בשנת 2021 על ידי כנרת בית הוצאה לאור. הספר אויר על ידי שחר קובר, ונערך על ידי יעל גובר. הסיפור מעביר ערכים חינוכיים רבים, כמו ערכי משפחה, חברוּת בין אחים ושיתוף פעולה ביניהם. הספר תורגם לרוסית ולספרדית.
## תקציר העלילה
בספר זה יש שתי דמויות ראשיות. עומר, הדמות הראשית, בונה קרקס בביתו. אחיו גיא, דמות ראשית נוספת, בועט בטעות בכדור והורס את הקרקס של עומר. עומר כועס ואינו מוכן לתת לגיא לעזור לו לבנות מחדש את הקרקס, אך גיא מבין כי אם הוא מקלקל, הוא יכול גם לתקן. באמצעות שיתוף הפעולה שלהם, האחים מצליחים לבנות מחדש את הקרקס וללמוד על החשיבות של רוח צוות. כשהם מגלים שהם יכולים לעזור זה לזה יחדיו הם רואים תוצאות חיוביות.

## מניע עלילתי ומוסר השכל
סיפורם של גיא ועומר מדגים את האתגרים המשותפים לילדים במשפחות רבות, את המתחים שבין האחים ואת הצורך בשיתוף פעולה ובהבנה הדדית כדי להתגבר עליהם.

הספר מעלה נושא חברתי חשוב שהוא אחריות, כי מי שיכול לקלקל – יכול לתקן. על אף שגיא הרס לעומר את הקרקס, הוא גם יכול לתקן אותו עבורו. מעבר לכך הספר מעביר המסרים של מחילה וחמלה, מכיוון שעומר מקבל את התנצלותו של אחיו וסולח לו, אף על פי שהרס לו את הקרקס.

## אופן הכתיבה
בסיפור על עומר וגיא הכותבת בחרה לכתוב אותו כסיפור מחורז. סדירות החריזה מזדמנת ובלתי עקיבה, כך שהאפקט המוזיקלי של החריזה אינו מורגש. חלק מצמדי השורות מציגים חרוז משובח, אך במקומות אחרים החרוזים מאולצים ואילוצי החריזה גוררים פה ושם תחביר לא טבעי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרים בעברית
אבי פרידמן (אמן וסופר)

**אבי פרידמן** (נולד ב-4 ביוני 1974) הוא סופר, אמן ומאייר בפלסטלינה, אנימטור ומורה דרך ישראלי.

## קורות חיים
פרידמן נולד וגדל בפתח תקווה, בנם של זאב ושרה. דור שמיני בארץ לעליית תלמידי הגר"א. בנעוריו עבר עם הוריו לאלקנה. למד בישיבה התיכונית "נתיב מאיר" בירושלים ובמכינת "בני דוד" בעלי. את שירותו הצבאי עשה כלוחם ומפקד ביחידת המסתערבים "שמשון" שפעלה ברצועת עזה. בהמשך עבר ליחידת הקומנדו "אגוז" שהוקמה מחדש ב-1995 ופעלה ברצועת הביטחון בדרום לבנון. ביחידה שימש כקצין ומפקד צוות מסלול ומבצעי של אחד מהצוותים הראשונים שהוקמו ביחידה. במילואים שירת כמפקד פלוגה ומפקד גדוד סיור ומשרת כיום ביחידת מילואים מובחרת.

פרידמן למד באקדמיה לאומנות ועיצוב "בצלאל" בירושלים לתואר אנימציה באומנויות המסך ובהמשך למד לתואר שני בתוכנית "בני חיל" למפקדים בכירים במערך המילואים בנושא "צבא, אסטרטגיה וביטחון". במקביל לעיסוקו באמנות עבד כמנהל אשכול בנימין ויהודה בחברת "מודיעין אזרחי" והיה בין מקימי פרויקט ההגנ"ש (הגנת יישובים) של משרד הביטחון. היה מנהל תוכנית "רפאים" בחברת "תעש" שברמת השרון. בהמשך היה בצוות ההקמה ושימש כמנהל בכיר בהנהלת חברת "פוליסיטי" שהקימה ומנהלת את המכללה הלאומית לשוטרים בבית שמש בשיטת B.O.T.

עובד כמורה דרך, כותב תוכן ומאייר ובעל פינה קבועה במגזין "אותיות וילדים".

הוציא לאור ארבעה ספרי ילדים:
* "תפילת השבת שלי" – הוצאת "ספריית בית אל", 2010
* "תפילות החגים שלי" –הוצאת "ספריית בית אל", 2012
* "אבא יוצא למילואים" הוצאת "ידיעות ספרים", 2013 (יחד עם יועז הנדל)
* "אילק והחסידה" הוצאת "ידיעות ספרים", 2023, על עליית יהודי אתיופיה לארץ ישראל

בנוסף אייר חוברות על "מעגל השנה" וסרט אנימציה בשם "את בנך את יחידך" עבור שליחי הסוכנות היהודית ועיצב קמפיינים עבור ארגונים וחברות נוספות.

הוא כתב ספר היסטוריה צבאית: "יחידת המסתערבים שמשון", יחד עם ד"ר עידן ירון שיצא לאור בהוצאת "מערכות", בשנת 2025.

מאז 2017, הוא בעל פינת יצירה בפלסטלינה "קל וחומד" במגזין "אותיות וילדים".

תערוכות ופרסים:
* מקום שני תחרות "סוכות מדברות" בית אבי-חי ירושלים, 2012
* תערוכת "פלסטלינה art" מוזיאון יפו, 2018
* השתתפות בתערוכת גלויה "צבע טרי", גני התערוכה, 2018

## חיים אישיים
היה נשוי לד"ר בתיה פרידמן רופאה מומחית לפסיכיאטריה ואבא לשתי בנות. בזוגיות עם אתי כהן. גר בירושלים.

## קישורים חיצוניים

* סרט אנימציה קצר "את בנך את יחידך"
* 
* 
* 
* אבי פרידמן, מופיע ב"ניידת החלומות" של יהונתן רוזנהק (מתחיל ב-20:21)

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
קטגוריה:אלקנה: אישים
קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
פיקוד המפציצים של חיל האוויר המלכותי

**פיקוד המפציצים של חיל האוויר המלכותי** (באנגלית: **RAF Bomber Command**) היה פיקוד שריכז את יחידות המפציצים וכן יכולות התקיפה האסטרטגית של חיל האוויר המלכותי (RAF) בין 1936 ל-1968.

## היסטוריה וייעוד
[270px|ממוזער|צוותי מפציצי [ויקרס ולינגטון לאחר התקיפה הראשונה על ברלין, אוגוסט 1940]]
הפיקוד הוקם ב-14 ביולי 1936 כדי לרכז את יכולות ההפצצה של חיל האוויר המלכותי במהלך תקופת ההתחמשות לקראת מלחמת העולם השנייה.

עם הקמתו של הפיקוד ותחילת מלחמת העולם השנייה, שירתו בו חמישה להקים: להק 1, 2, 3, 4, ו-5. להק 2 שהיה להק מפציצים קלים, הועבר ב-1943 לחיל האוויר הטקטי השני (2TAF), ובמהלך המלחמה התווספו לפיקוד שני להקים נוספים; להק 6 (שהורכב מטייסות מפציצים של חיל האוויר המלכותי הקנדי) ולהק 8 (כוחות חלוץ והכוונה). בנוסף, בחודשי המלחמה האחרונים נוספו לפיקוד שלוש להקי הכשרה ואימון (91, 92 ו-93), להק 26 (יחידות גילוי מוקדם) ולהק 100 (לוחמה אלקטרונית).

בשנות ה-60 ניהל הפיקוד את יכולות ההפצצה האסטרטגית של חיל האוויר המלכותי, בהן כוח מפציצי V (שכללו את האוורו וולקן, ויקרס ואליאנט והנדלי פייג' ויקטור). ב-30 באפריל 1968 אוחד פיקוד המפציצים עם פיקוד מטוסי הקרב לייצירת פיקוד התקיפה של חיל האוויר המלכותי, כאשר פיקוד המפציצים הפך ללהק 1 בפיקוד החדש שנוצר.

## מפקדים

## ראו גם
* פיקוד מטוסי הקרב של חיל האוויר המלכותי
* פיקוד החופים של חיל האוויר המלכותי

## קישורים חיצוניים

* סקירה של הפיקוד באתר מוזיאון המלחמה האימפריאלי.

מפציצים, פיקוד
דז'ה קורדה

**דז'ה קורדה**, (במקור **קוֹהְן (כהן)**, בהונגרית: **Korda Dezső**; 8 בינואר 1864, קישבר – 1 באפריל 1919, ציריך) היה מהנדס חשמל, יהודי-הונגרי, מעצב המכונית החשמלית הראשונה וממציא של הקבלים הסיבוביים המשתנים. (קבל משתנה הוא קבל שהקיבול שלו עשוי להשתנות באופן מכוון וחוזר באופן מכני או אלקטרוני), אביר לגיון הכבוד הצרפתי.

## קורות חיים
דז'ה כהן נולד במשפחה יהודית בבודפשט. הוא השלים את לימודיו באוניברסיטה בבודפשט על שם פרנץ יוזף (כיום שמה אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה) ב-1885.הוא עבד בצרפת ובשווייץ: אחד ממייסדי "חברת האלקטרו-כימית של בזל" (Societe Electro-Chimie de Basel) ומנהל מפעל החשמל Société de Fives-Lilles. הוא קיבל הסמכה להוראה באוניברסיטת ציריך. תחומי פעילותו העיקריים שלו היו טכנולוגיית שידור, טכנולוגיה בתדר גבוה ומטלורגיה. הוא השיג תוצאות חלוציות בייצור של סגסוגות אלקטרו (למשל פרוסיליקון), הוא עיצב את המכונית החשמלית הראשונה. ב-13 בדצמבר 1893 קיבל פטנט על הקבל הסיבובי המשתנה (מספר 72447) בגרמניה, כך שהוא יכול להיחשב הממציא של רכיב אלקטרוטכני חשוב זה. קורדה הכין תוכניות לוויסות מימי הדנובה ועסק גם בלימודי מתמטיקה.

באפריל 1907 קיבל תואר אבירות במסדר לגיון הכבוד של הרפובליקה הצרפתית.

## עבודותיו המקצועיות העיקריות
* הקמת שדה חשמל במתח גבוה עם קבלים חשמליים
* הפקת אור עם זרמי חילופין מרובים
* קבל עובד באמצעות אינדוקציה
* הכפלת התדר של זרמים חלופיים (Multiplication de la fréquence des courants alternatifs)

## לקריאה נוספת
* דז'ה קורדה בלקסיקון ביוגרפי הונגרי
* אתר Marked Days
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
* George Washington Pierce: Principles of wireless telegraphy, McGraw-Hill book company, New York, 1910 (ג'ורג' וושינגטון פירס: עקרונות טלגרפיה אלחוטית, חברת הספרים מקגרו-היל, ניו יורק, 1910, עמוד 114) (עם תמונה של הקבל הסיבובי של קורדה)).

## הערות שוליים

קטגוריה:מהנדסים יהודים הונגרים
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה
קטגוריה:ממציאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לשווייץ
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לצרפת
קטגוריה:ממציאים יהודים צרפתים
קטגוריה:ממציאים יהודים שווייצרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1864
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1919
איביזה (כדורגל)

**אוניון דפורטיבה איביזה** (בספרדית: **Unión Deportiva Ibiza**), הידועה בשם המקוצר **איביזה**, היא קבוצת כדורגל ספרדית מהעיר איביזה באיים הבלאריים. המועדון הוקם בשנת 2015 ומשחק נכון לעונת 2024/2025 בליגה הספרדית השלישית. אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא קאן מיסס  והוא מכיל 6,000 מקומות ישיבה. במשחקי הבית, הקבוצה משחקת במדים בצבעים תכלת ולבן, ובמשחקי החוץ במדים כחולים.

## היסטוריה
המועדון הוקם בשנת 2015 במטרה להחליף את המועדון אוניון דפורטיבה איביזה-איוויסה  שפורק חמש שנים קודם עקב חוב של מיליון אירו.

בשנותיו הראשונות שיחק המועדון בליגות השלישית והרביעית בספרד.

בגביע המלך הספרדי לעונת 2019/2020 הגיע המועדון לשלב 32 האחרונות אז הפסיד 1–2 לברצלונה.

בגביע המלך הספרדי של העונה שלאחר מכן הביסה הקבוצה לראשונה בתולדותיה קבוצה מהלה ליגה – ניצחון 2–5 על סלטה ויגו בסיבוב הראשון. בסיבוב השני הפסידה 1–2 לאתלטיק בילבאו בהארכה.

במאי 2021 עלתה הקבוצה לראשונה אל הליגה הספרדית השנייה.

ב־28 באפריל 2023, לאחר הפסד 0–1 לראסינג סנטנדר, נשרה הקבוצה אל הפרימרה דיויסיון RFEF (הליגה הספרדית השלישית).

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2015
קטגוריה:האיים הבלאריים: ספורט
Puerta cochera

ממוזער|ציור של פורט-קוצ'ר.
ממוזער|פורט-קוצ'ר טיפוסי מהמאה ה-19, באחוזת וואדסדון
ימין|ממוזער|דוגמה מודרנית בבית חולים
**Puerta cochera** (בצרפתית: **Porte cochère**; בתרגום חופשי: שער הכרכרות), היא מרפסת מקורה או מדורגת המשמשת כגישה ראשית או משנית לבניין. המרפסת מאפשרת מעבר של סוס וכרכרה, וכיום גם רכב מנועי, ובכך מונעת מיושביו להיות מושפעים ממזג האוויר בעת כניסה או יציאה.

ה-"פורט-קוצ'ר" עדיין נמצאים במבנים כמו מבני ציבור ובתי מלון, ומציעים גישה מקורה למבקרים ולאורחים המגיעים בתחבורה ממונעת.

דלתות המוסך מאפשרות מעבר של כלי רכב, לרוב נמצאות לצד אכסדרות, עמודי אכסדרה או כניסות לתנועת בני אדם. ובנוסף לא ימצאו לצד דלתות הגישה למוסך או למוסך עצמו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
קטגוריה:שערים
קטגוריה:מרפסות
קטגוריה:מרכבות וכרכרות
רומא (לסוטו)

**רומא** (בלועזית: **Roma**) היא עיירה במחוז מסרו בלסוטו. נכון לשנת 2005, בעיירה מתגוררים 11,612 תושבים.

## היסטוריה
בעיירה וסביבתה נמצאים טביעות רגליים של דינוזאורים.

העיירה נוסדה בשנת 1862 על ידי מיסיונרים קתולים שהגיעו מרומא, בירת מדינת האפיפיור (לאחר איחוד איטליה הפכה לחלק מאיטליה). האזור היה מיושב על ידי בושמנים.

חיל השלום הפעיל בסביבה תוכנית אימונים, והר בסביבה עדיין מכונה על שמו.

## גאוגרפיה
העיירה ממוקמת בגובה של כ־1,610 מטרים מעל פני הים, כ־15 קילומטרים מדרום־מזרח לפרוורי מסרו, בירת המדינה. רומא ממוקמת בעמק המוקף במצוקים ובהרים המורכבים מבזלת ומאבן חול.

## חינוך
ברומא נמצאת האוניברסיטה הלאומית של לסוטו . בנוסף, בעיירה נמצאים מספר בתי ספר, שלושה מהם בתי ספר תיכוניים.

## בריאות
בעיר ממוקם בית חולים אשר נפתח בשנת 1937 ומשרת כ־5% מאוכלוסיית המדינה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:לסוטו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1862
אליפות ברית המועצות בשחמט 1927

ממוזער|ימין|בוגאטירצוק, 1923.
**אליפות ברית המועצות בשחמט 1927** הייתה תחרות שחמט שנערכה בין 26 בספטמבר ל-25 באוקטובר במוסקבה שבברית המועצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה והשתתפו בה 21 שחמטאים. המנצחים בתחרות היו פדור בוגאטירצ'וק ופטר רומנובסקי.

אחד המשתתפים הבולטים בתחרות היה מיכאל בוטביניק, שהגיע למקום השישי בהיותו בן 16 בלבד.

## תוצאות

## הערות שוליים

קטגוריה:אליפויות ברית המועצות בשחמט
קטגוריה:מוסקבה: תחרויות שחמט
קטגוריה:1927 בברית המועצות
דודו גיורגסקו

**דודו גיורגסקו** (ברומנית: **Dudu Georgescu**; נולד ב-1 בספטמבר 1950) הוא כדורגלן ומאמן עבר רומני.

## קריירת מועדונים
גיורגסקו נולד בבוקרשט ב-1 בספטמבר 1950. הוא החל את הקריירה שלו בפרוגרסול בוקרשט, וערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הרומנית בניצחון 3–0 על CSU קראיובה, ושיחק כבלם.

לאחר ששיחק בפרוגרסול בשתי הליגות הראשונות במשך כמה שנים, הוא שיחק לזמן קצר ברשיטה, שם כבש 7 שערים ב-12 משחקי ליגת העל, כולל צמד בניצחון 4–1 על דינמו בוקרשט. הופעתו נגד דינמו הרשימה את הנהלת הקבוצה, והם רכשו את גיורגסקו ב-1973.

הוא שיחק בקבוצה במשך 10 עונות, בהן זכה בארבע אליפויות ליגה (מתוכן היה מלך השערים של הקבוצה בשלוש הראשונות) ובגביע אחד בשנת 1982, לאחר שבגמר כבש צמד בניצחון 3–2 על באיה מארה. גיורגסקו היה מלך השערים של הליגה ארבע פעמים רצופות מ-1975 עד 1978, וזכה בנעל הזהב האירופית ב-1975 (33 שערים) וב-1977 (47 שערים). גיורגסקו זכה בפרס כדורגלן השנה הרומני ב-1976 והיה מועמד שלוש פעמים לכדור הזהב. עם 207 שערים (כולל 9 בדרבי נגד סטיאווה בוקרשט) ב-260 משחקי ליגה, גיורגסקו הוא מלך השערים של דינמו בוקרשט בכל הזמנים, ושיחק 23 משחקים וכבש 17 שערים בתחרויות אירופיות עבור המועדון.

לאחר תקופתו בדינמו בוקרשט שיחק גיורגסקו בבקאו, גלוריה בוזאו ופלאקרה מורני, ושבר שיא של 252 שערים ב-371 משחקים בליגת העל הרומנית.

גיורגסקו סיים את הקריירה ב-1988, לאחר ששיחק שתי עונות בליגה השלישית במדי מוסקלול קמפולונג ואוניריה אורזיצ'ן.

## קריירה בינלאומית
גיורגסקו שיחק 40 משחקים וכבש 21 שערים עבור נבחרת , וערך את הופעת הבכורה שלו ב-14 בספטמבר 1973 בניצחון הגדול ביותר של רומניה אי פעם, כשהוא כובש את השער האחרון ב-9–0 על  במסגרת מוקדמות מונדיאל 1974. הוא כבש ארבעה שערים בחמישה משחקים במוקדמות יורו 1976, רשם שלוש הופעות ושני שערים בגביע הבלקן 1977–1980, שיחק ארבעה משחקים עם שני שערים במוקדמות מונדיאל 1978, שתי הופעות ושני שערים במוקדמות יורו 1980 והופעה אחת במוקדמות מונדיאל 1982 ומוקדמות יורו 1984. המשחק האחרון של גיורגסקו בנבחרת היה משחק ידידות שהסתיים בניצחון 1–0 על .

## תארים
### מועדונים
;פרוגרסול בוקרשט
* הליגה הרומנית השנייה בכדורגל: 1969/70

;דינמו בוקרשט
* ליגת העל הרומנית בכדורגל: 1974/75, 1976/77, 1981/82, 1982/83
* הגביע הרומני בכדורגל: 1981/82

### אישי
* מלך השערים של ליגת העל הרומנית בכדורגל: 1974/75, 1975/76, 1976/77, 1977/78
* נעל הזהב האירופית: 1974/75, 1976/77
* כדור הזהב: 1975 (מקום 10), 1976 (מקום 15), 1977 (מקום 9)
* כדורגלן השנה הרומני: 1976
* מלך השערים של דינמו בוקרשט בכל הזמנים: 207 שערים
* מלך השערים של ליגת העל הרומנית בכל הזמנים: 252 שערים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים רומנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רומנים
קטגוריה:בוקרשט: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דינמו בוקרשט
קטגוריה:כדורגלני אוניריה אורזיצ'ן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רומניה
קטגוריה:מאמני כדורגל רומנים
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1950
יהודה בכר (פוליטיקאי)

**יהודה בכר** (1894 – 30 במרץ 1963) היה ממייסדי המושבה אבן יהודה, ראש ועד המושבה וראש המועצה הראשון שלה.

## ביוגרפיה
בכר נולד בבולגריה ובהיותו בן ארבע עלה לארץ ישראל עם הוריו שהיו ממיסדי המושבה הר-טוב. הוא למד הוראה בסמינר בירושלים והיה מורה בטבריה, צפת והר-טוב. בשנת 1932 היה ממקימי אבן יהודה ומאז ועד הקמת המועצה המקומית היה יו"ר ועד המושבה. במקביל הקים את חברת "טנא" וניהל אותה מיום הווסדה ועד מותו. כן היה ממנהלי ו"הספקה" ועסקן בהתאחדות האכרים.

כמו כן היה פעיל במפלגת הציונים הכלליים. במאי 1950, עם הקמת מועצה מקומית אבן יהודה, מונה לראש המועצה הראשון. בבחירות למועצה המקומית בשנת 1950 התמודד בראשות הרשימה למען אבן יהודה שהייתה מזוהה עם הציונים הכלליים וזכה בשלושה מנדטים מתוך תשעה. הוא הקים קואליציה עם רשימת מפא"י, בראשות ישראל הוכמן, שהותיר בידיו את ראשות המועצה. בבחירות למועצה המקומית בשנת 1955 הוא התפצל מחבריו לשעבר, התמודד בראשות הרשימה הפרוגרסיבית, שזכתה ב-1 מתוך 9 מקומות במועצה. בעקבות זאת עברה ראשות המעוצה לידי יחיאל זלינגר.

ב-30 במרץ 1963 נמצאה גופתו צפה על המים על שפת הים במכמורת. הוא הובא למנוחות ב-31 במרץ 1963 בבית העלמין באבן יהודה. על שמו הוקמו גינה ציבורית, חדר קריאה ועיון במושבה אבן יהודה וקרן מלגות בבית הספר התיכון החקלאי פרדס חנה.

## משפחתו
בכר הניח אחריו אשה, שתי בנות ובן.

## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי מועצת אבן יהודה
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:חברי הציונים הכלליים
קטגוריה:אישים הקבורים באבן יהודה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1963
קלאץ' (ספורט)

**קלאץ**' (באנגלית: **Clutch** או **Clutch performance**) הוא מונח בספורט ובפסיכולוגיה של הספורט, המשמש לתאר את הרגעים המכריעים בתחרות, שבהם נמצא הספורטאי תחת לחץ רב.

## פירוש המונח
קלאץ' הוא מונח המשמש לתיאור היכולת של שחקן או קבוצה לנפק הופעה טובה תחת לחץ, במיוחד ברגעי הסיום של המשחק או התחרות. זו איכות שלא תמיד ניתנת למדידה לפי הסטטיסטיקה היבשה, ושחקני הקלאץ' הם אלה שמספקים את הנדרש מהם גם כאשר הלחץ עליהם גבוה.

שחקן שהוא "שחקן קלאץ'" לא חייב להיות שחקן שתמיד במיטבו, אלא שחקן שיש לו את היכולת לבצע את המיטב בזמני ההכרעה. לדוגמה, שחקן כדורסל עלול להחמיץ מספר זריקות במהלך המשחק, אבל אם הוא קולע זריקה מנצחת במשחק בשניות האחרונות, הוא ייחשב לשחקן קלאץ'. באופן דומה, קבוצת כדורגל עשויה להיות נחותה מיריבתה במשך רוב המשחק, אבל אם היא תחזור ותנצח בדקות האחרונות, היא תיחשב כקבוצת קלאץ'.

בתום עונת 2022/2023 ב-NBA החליטה ליגת ה-NBA להעניק פרס חדש, בשם "פרס שחקן הקלאץ' של העונה ב-NBA", לשחקן "המצטיין מבין חבריו ברגעי הקלאץ' של העונה". הפרס נקרא על שם ג'רי ווסט, שחקנה של קבוצת לוס אנג'לס לייקרס, שנחשב לאחד משחקני הקלאץ' הגדולים בכל הזמנים.

## בספרות המקצועית
חוק ירקיז-דודסון משנת 1908 קובע כי לחץ מגביר את הביצועים במידה מסוימת, אך יותר מדי לחץ יפגע בביצועים. החוק מנוסח כעקומת פעמון, והשחקנים החריגים בו הם שחקני קלאץ'.

לכל שחקן יש טווח מסוים של חרדה לפני הופעה שמובילה לביצועים מיטביים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מונחים בספורט
עברתי את הדרך

"**עברתי את הדרך**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה אברהם. הוא יצא לאור ב-9 ביולי 2013, על ידי חברת התקליטים הפיל, כסינגל מתוך אלבום האולפן השני שלה, ליום הזה חיכיתי, שפורסם במלואו כשנתיים לאחר מכן. נכתב והולחן על ידי עינן פרל ורפי קריספין, שגם הפיק אותו. ל"עברתי את הדרך" לא הופק וידאו קליפ רשמי, אם-כי ביום צאת השיר הועלה קטע אודיו רשמי שלו בערוץ היוטיוב של הזמרת. נכון למאי 2023 עומד מונה הצפיות של הסרטון על כ-110 אלף צפיות.

ב-25 ביולי 2013 נכנס למצעד הפזמונים העבריים השבועי של המדיה פורסט, "המוביל הארצי", במקום התשיעי. בשבוע לאחר מכן יצא מהמצעד, ולא נכנס אליו בשנית.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מאיה אברהם
קטגוריה:שירים בעברית
אייכמן שואו

**אייכמן שואו** (באנגלית: **The Eichmann Show**) הוא סרט טלוויזיה בריטי של ה-BBC, אשר מספר את סיפורם של המפיק מילטון פרוכטמן והבמאי ליאו הורוביץ שהגיעו לישראל במטרה לתעד את משפט אייכמן.

## עלילה
פושע המלחמה הנאצי הנודע אדולף אייכמן נחטף ומובא לישראל, שם הוא אמור לעמוד לדין על פשעיו. המפיק מילטון פרוכטמן מזהה את ההזדמנות, ומחליט לתעד את המשפט באמצעות הטלוויזיה. לשם כך, הוא שוכר את ליאו הורוביץ - במאי שנמצא ברשימה השחורה ולפיכך חסר סיכוי למצוא עבודה בארצות הברית. עד מהרה מגלים פרוכטמן והורוביץ שהמשימה שלקחו על עצמם קשה משחשבו. הם נאלצים להתמודד מול בירוקרטיה ישראלית נוקשה, נאו-נאצים שמאיימים על חייהם, וכן עם חילוקי הדעות המקצועיים ביניהם.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:משפט אייכמן
קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים בריטיים
קנטקוזנוס

ממוזער|ימין|סמל בית קַנְטַקוּזֶנוֹס
**בֵּית קַנְטַקוּזֶנוֹס** (ביוונית: **Καντακουζηνός**, ברבים **Καντακουζηνοί**; בלטינית **Cantacuzenus**, ברבים **Kantakouzenoi** או **Cantacuzeni**) הייתה אחת ממשפחות אצילים יווניות ביזנטיות, הבולטות ביותר של האימפריה הביזנטית במאות השנים האחרונות לקיומה. המשפחה הייתה אחת העשירות באימפריה ויצאו ממנה כמה מושלים וגנרלים בולטים, כמו גם שני קיסרים ביזנטיים. רבים מבני משפחת קנטקוזנוס התחתנו עם בני משפחות אצילים ביזנטיות אחרות כגון , ,  ו.

## אטימולוגיה
מקור שם המשפחה של המשפחה, בעקבות ההיסטוריון , "נעוץ בין ניחושים רומנטיים לבין השערות פילולוגיות". הנסיך מיכאיל קנטקוזינו, אריסטוקרט רומני בן המאה ה-18 מ, ששרטט את מוצאו ממשפחה ביזנטית זו, מספק דוגמאות מהסוג הראשון, כמו שהמשפחה התחילה עם אחד "לוסי קוסין" (Lucie Cusin) שנישא לאחת "סרפינה קאטינה" (Serafina Catina), שאיחדו את שמות משפחותיהם לצירוף "קא (נ)טקוזינו" (Ca(n)tacuzino). ניקול מעדיף את ההסבר מהסוג השני, וחוזר על התאוריה של  לפיה קנטקוזנוס נובע מ-κατὰ-κουζηνᾶν או κατὰ-κουζηνόν, בסופו של דבר מהיישוב קוזנאס, השם של החלק הדרומי של , סמוך לסמירנה. ניקול מפרט כמה קשרים שהיו לקנטקוזנוס עם המקום במאות ה-11 וה-13.

## היסטוריה
בני משפחת קנטקוזנוס מוזכרים לראשונה בתקופת שלטונו של אלכסיוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית, כאשר אחד מבני המשפחה ארגן מערכה צבאית נגד הקומנים. בתקופה הקומניאנית, בני המשפחה מתוארים כאנשי צבא: ה  נהרג ב, בעוד שנכדו, ה , נישא לאירנה אנגלינה (Irene Angelina), אחותו של איסאאקיוס השני, קיסר האימפריה הביזנטית. בזמן מסע הצלב הרביעי, בני משפחת קנטקוזנוס היו מבעלי האדמות הגדולים ביותר באימפריה.

בני המשפחה עדיין היו בולטים ב.  מונה למושל מוראה בשנת 1308 ובנו, יוחנן השישי קנטקוזנוס, עלה להיות  (מפקד הצבא), עוצר, ובסופו של דבר לקיסר (1341–1354) לפני שהתפטר ופרש למנזר לאחר . בנו הבכור של יוחנן השישי, מתאוס קנטקוזנוס, מלך גם כשותף לקיסר שלו וכמתחזה (1353–1357) לפני שנלכד ונאלץ להתפטר גם כן. בנו הצעיר של יוחנן השישי, מנואל קנטקוזנוס, נשאר דספוט של דספוטט מוראה מ-1349 עד 1380. מבין בנותיו של יוחנן השישי,  נישאה ליריב של אביה ואחיה, יוחנן החמישי פלאולוגוס (שלט 1341–1391), מריה נישאה ל מאפירוס, ותאודורה נישאה לביי העות'מאני אורהן הראשון.

שני בניו של מתאוס, יוחנן ו, שלטו לזמן קצר במוראה. מקובל להניח שיוחנן, שעליו שרדו מעט מסמכים יחסית, מת ללא ילדים, וכי בני משפחת קנטקוזנוס הרבים של הדור הבא, כמו גם ההיסטוריון  ואשתו של הגנאלוג איג בוסה, מייחסים את מוצאם למתאוס דרך דמטריוס. צאצאיו האפשריים של דמטריוס (המקור המדויק אינו ברור) היו , המכונה "סחטאי"; , המגאס הדומסטיקוס האחרון של האימפריה הביזנטית; , שנישאה ל; , ששירת בחצרו של ברנקוביץ'; , שהפכה לאשתו השנייה של ; ובת אלמונית, שאולי הפכה למלכת גאורגיה.

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אצולה יוונית
תצעק את זה

"**תצעק את זה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי נאור אורמיה. הוא יצא לאור ב-4 בנובמבר 2013, על ידי חברת התקליטים יוניסל, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. נכתב והולחן על ידי אורמיה, והופק על ידי עמית בלייז ושרון גל. ל"תצעק את זה" לא הופק וידאו קליפ רשמי, אם-כי ביום צאת השיר הועלה קטע אודיו רשמי שלו בערוץ היוטיוב של הזמר. נכון למאי 2023 עומד מונה הצפיות של הסרטון על כ-73 אלף צפיות.

ב-7 בנובמבר 2013 נכנס למצעד הפזמונים העבריים השבועי של המדיה פורסט, "המוביל הארצי", במקום השלישי. בשבוע לאחר מכן עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-28 בנובמבר, יצא מהדירוג לאחר שלושה שבועות צעידה רצופה.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי נאור אורמיה
קטגוריה:שירים בעברית
הציוצים האהובים ביותר בטוויטר

[ממוזער|261x261 פיקסלים|ב-[28 באוגוסט 2020 פרסמה משפחתו של השחקן האמריקאי צ'דוויק בוזמן ציוץ ברשת החברתית המקוונת, טוויטר, בה הודיעו על פטירתו ממחלת הסרטן. הציוץ צבר מעל לכ-6.9 מיליון לייקים והפך לציוץ האהוב ביותר בפלטפורמה.]]
ב-28 באוגוסט 2020 פרסמה משפחתו של השחקן האמריקאי צ'דוויק בוזמן ציוץ ברשת החברתית המקוונת, טוויטר, בה הודיעו על פטירתו ממחלת הסרטן. הציוץ צבר מעל לכ-6.9 מיליון לייקים והפך לציוץ האהוב ביותר בפלטפורמה.

לחמישה חשבונות יש מעל לציוץ אחד ברשימת 30 הציוצים האהובים ביותר; ללהקת הקיי-פופ הדרום קוריאנית BTS יש 16, בעוד שלאיש העסקים הקנדי-אמריקאי אילון מאסק יש שלושה, ולנשיא ארצות הברית ה-44 ברק אובמה, לנשיא ארצות הברית ה-46 ג'ו ביידן, ולאקטביסטית השוודית גרטה טונברי יש שני ציוצים ברשימה לכל אחד מהם.

## 30 הציוצים האהובים ביותר בטוויטר

## ראו גם
* חשבונות הטוויטר הנעקבים ביותר
* הפוסטים האהובים ביותר באינסטגרם
* הסרטונים הנצפים ביותר ביוטיוב
* השירים המושמעים ביותר בספוטיפיי
* הסרטים המכניסים ביותר בכל הזמנים
* ביצת האינסטגרם

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:דירוג בנושא אינטרנט
קטגוריה:טוויטר
בן לויד-יוז

**בנדיקט לויד-יוז** (באנגלית: **Benedict Lloyd-Hughes** ; נולד ב-14 באפריל 1988) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה בריטי.

## ביוגרפיה
לויד-יוז נולד ב-1988 בלונדון, בנם של לוסי אפלבי וטימותי לויד-יוז. יש לו אח גדול, השחקן הנרי לויד-יוז, ואחות העיתונאית פלו לויד-יוז. שני האחים שחקו ב- *Miliband of Brothers*, דוקו-דרמה סאטירית שמרכזה את הבחירות להנהגת הלייבור ב-2010 . הוא למד בבית הספר סנט פול, לונדון . ב-2011 סיים את לימודיו בבית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה בלונדון. פרד מקפרסון, סולן להקת Spector, הוא בן דודו. 

## קריירה
בשנת 2012 שיחק בסרט הקולנוע תקוות גדולות. בשנת 2014 שיחק בסרט המדע הבדיוני מפוצלים.

בשנת 2016 שיחק בתפקיד משנה בסרט הדרמה ללכת בדרכך.

הוא מגלם את הצאר אלכסנדר בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC משנת 2016 "מלחמה ושלום", ואת גרג בסדרה התעשייה של 2020. לויד-יוז לוהק לתפקיד הראשי בדרמה התקופתית סנדיטון (מבוסס על הרומן הבלתי גמור של ג'יין אוסטן ), בתור אלכסנדר קולבורן בעונה השנייה שלה ששודרה ב-2022*.*

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

### משחקי וידאו

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר גילדהול למוזיקה ודרמה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1988
סויוז TM-25

**סויוז TM-25**(ברוסית: **Союз TM-25**) הייתה משימה מאוישת שהביאה לתחנת החלל מיר משלחת קבועה מס' 23. המשימה שוגרה ב-10 בפברואר 1997 מקוסמודרום בייקונור, קזחסטן, כשבתוכה שלושה אנשי צוות: שני קוסמונאוטים וסילי ציבלייב ואלכסנדר לזוטקין ואסטרונאוט גרמני - ריינהולד אוואלד. 

## צוות
* **צוות המראה:**
**  וסילי ציבלייב - מפקד
**  אלכסנדר לזוטקין - מהנדס טיסה
**  ריינהולד אוואלד - אסטרונאוט חוקר
* **צוות נחיתה:**
**  וסילי ציבלייב - מפקד
**  אלכסנדר לזוטקין - מהנדס טיסה
### צוות גיבוי
*  טלגט מוסאבייב - מפקד
*  ניקולאי בודארין - מהנדס טיסה
*  האנס שלגל - אסטרונאוט חוקר

## תיאור המשימה
החללית שוגרה ב-10 בפברואר 1997. החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז-TM. השיגור בוצע מכן שיגור מס' 1 בעזרת משגר סויוז U.

ב-12 בפברואר החללית התחברה לתחנת החלל מיר. באותה עת לתחנת החלל כבר הייתה מחוברת חללית סויוז TM-24 ושהה צוות של משלחת מס' 22 שכלל ולרי קורזון ואלכסנדר קאלרי מרוסיה וג'רי לינינג'ר מארצות הברית. הצוותים שכללו יחד 6 אנשים החלו בהכנות לביצוע ניסויים. רינהולד אוואלד ביצע ניסויים לפי תוכנית גרמנית-רוסית "מיר 97" שכללה בעיקר ניסויים בתחום הרפואה.

ב-2 במרץ חללית "סויוז TM-23" התנתקה מתחנת החלל ועל סיפונה ולרי קורזון ואלכסנדר קאלרי מרוסיה ואסטרונאוט גרמני - ריינהולד אוואלד.משלחת מס' 23 החלה לפעול לפי תוכנית. 

ב-7 באוגוסט שוגרה חללית סויוז TM-26 ועל סיפונה צוות של משלחת מס' 24. הם התחברו לתחנת החלל והחל הליך מסודר של העברת שליטה על התחנה למשלחת קבועה חדשה.

"סויוז TM-25" נחתה ב-14 באוגוסט 1997 כאשר על סיפונה היו שני הקוסמונאוטים המקוריים של המשימה. בתחנת החלל מיר נותרו אנטולי סולוביוב ופאבל וינוגרדוב שהגיעו עם "סויוז TM-26" ופול שהמשיך את פעילותו בחלל.

## ראו גם
* תוכנית סויוז
* תחנת החלל מיר

## קישורים חיצוניים

* נתוני המשימה
* סויוז TM-25 באנציקלופדיה אסטרונאוטיקה 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:1997 ברוסיה
שלום בן חנן

**שלום בן חנן** (נולד ב-4 באוגוסט 1964) הוא איש מערכת הביטחון הישראלית בדימוס, כיהן בתפקידים בכירים בשירות הביטחון הכללי, בהם ראש האגף לענייני ישראל וזרים וראש אגף הדרכה.

## ביוגרפיה
בן חנן שירת במשך כ-27 שנים בשב"כ. שימש רכז שטח בבית לחם, רכז נפה, ראש שלוחת דסק, ראש מחלקת שטח נגב וסיני, ראש חטיבת ירושלים ויהודה, ראש האגף לענייני ישראל וזרים, ראש מטה חטיבות הסיכול וראש אגף הדרכה. לאורך שירותו עוטר בעשרה הוקרות, פרסי ראש ממשלה וציונים לשבח.

לאחר פרישתו מכהן כעמית מחקר במכון למדיניות נגד טרור של אוניברסיטת רייכמן.

באוגוסט 2023 הודיע שר המשפטים יריב לוין על מינויו כחבר בוועדת דרורי, ועדת הבדיקה הממשלתית לחקירת פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל.

הוא בוגר אוניברסיטת תל אביב בלימודי המזרח התיכון ובעל תואר שני בממשל, עם התמחות בסיכול טרור וביטחון פנים מאוניברסיטת רייכמן.

## קישורים חיצוניים
*
*
*שלום בן חנן באתר operationfinale.com
*
* Author: Ben Hanan, Shalom, מאמריו באתר של אוניברסיטת רייכמן

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי האגף לענייני ישראל וזרים בשב"כ
קטגוריה:ראשי אגף ההדרכה בשב"כ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת רייכמן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
המוח הערבי

**המוח הערבי** (**The Arab Mind**) הוא ספר פסיכולוגיה תרבותית מאת רפאל פטאי, אנתרופולוג תרבות יהודי ומזרחן. שכתב גם את המוח היהודי. הספר דוגל בהסבר הישרדות שבטי כגורם משפיע על התרבות הערבית.

הספר פורסם לראשונה ב-1973, ולאחר מכן במהדורה מתוקנת ב-1983. בשנת 2007 הופיעה מהדורה חדשה המעודכנת במידע דמוגרפי חדש על העולם הערבי.

## תוכן
הספר מכיל 16 פרקים, כולל על שיטות גידול ילדים ערביות, שלושה פרקים על השפעות וערכים של הבדואים, שפה ערבית, אמנות ערבית, כבוד מיני/דיכוי, ההשפעה של האסלאם, אחדות וסכסוכים ופתרון סכסוכים, והתמערבות.

## פרסום ציבורי
הספר זכה לתשומת לב ציבורית ב-2004, לאחר שהעיתונאי סימור הרש, כתב בניו יורקר כי אקדמאי אמר לו שהספר הוא "התנ"ך של הניאוקוניים על התנהגות ערבים". הרש דיווח: "התפיסה שערבים פגיעים במיוחד להשפלה מינית הפכה לנקודת דיון בקרב השמרנים בוושינגטון התומכים במלחמה בחודשים שלפני הפלישה לעיראק במרץ 2003. ספר אחד שצוטט לעיתים קרובות היה **המוח הערבי**".

## ביקורת ותמיכה

אדוארד סעיד התייחס בשלילה לספרו של פטאי במספר אזכורים בספרו אוריינטליזם, וכתב כי הוא "מגמד את ההבדלים בין הערבים לבין עצמם ומדגיש הבדל אחד, זה שירחיק את הערבים מכל השאר". חוקרים נוספים תיארו את הספר כפשטני, סטריאוטיפי, גנרי, גזעני, מיושן, פגום, לא-מדעי, וכן "לא ישר מבחינה אינטלקטואלית".

המזרחן מרדכי קידר טוען כי אקדמאים רבים משתמשים בספר בסתר, אך לא מצטטים ממנו בגלוי, כי הערבים לא אוהבים אותו.

## קישורים חיצוניים
* "המוח הערבי שנבדק מחדש" מאת אל"ם. Norvell B. De Atkine (בטוח), הקדמה מעודכנת לספר
* "המוח הערבי" – ביקורת ספר של מהדורת 1976 – מאת דאגלס ווס
* "בתוך המוח הערבי" מאת לי סמית', "סלייט"
* "ידע תרבותי" והאלימות של האימפריאליזם: Revisiting the Arab Mind מאת Frances S. Hasso (Oberlin College) ,"The MIT Electronic Journal of Middle East Studies", אביב 2007 ().
* "המוח הערבי מאת רפאל פטאי. ביקורת ספר מאת לויד פ. ג'ורדן"

## הערות שוליים

קטגוריה:תרבות ערבית