תוכנה חופשית וקוד פתוח

**תוכנה חופשית וקוד פתוח** (באנגלית: ; ראשי תיבות: **F**ree and **O**pen **S**ource **S**oftware;) היא תוכנה שניתן לסווג אותה הן כתוכנה חופשית והן כתוכנה שהקוד שלה הוא קוד פתוח. כלומר, תוכנה שתנאי הרישיון שלה מעניקים לכל אחד זכות חוקית חופשית להשתמש, להעתיק, ללמוד, ולשנות את התוכנה בכל דרך שהיא ולצורך זה קוד המקור שלה משותף באופן פומבי. גישה זו נועדה לעודד השתתפות ותרומה, לצורך שיפור הקוד או לצורך הנדסת התוכנה. תוכנה קניינית, להבדיל, נמצאת תחת הגבלות זכויות יוצרים או תנאים נוספים המוכתבים על ידי רישיון תוכנה, ובמיוחד, קוד המקור שלה אינו זמין לרוב למשתמשים או זמין עם הגבלות.

## עקרונות
על פי עקרונות FOSS, יש לשמור על זכויות חופש אזרחי בתוכנה (ראו "ארבע החירויות הבסיסיות של תוכנה חופשית"). יתרונות נוספים של FOSS יכולים להיות עלויות נמוכות, אבטחת סייבר משופרת, יציבות הקוד (בעיקר בהקשר של השפעת תוכנות זדוניות), הגנת פרטיות, חינוך, ומתן שליטה גדולה יותר של משתמשים על החומרה שבה הם עושים שימוש. מערכות הפעלה FOSS, כמו לינוקס, ונגזרות של BSD, נמצאות בשימוש רחב כיום בכל רחבי העולם, במחשבים שולחניים. תנועת התוכנה החופשית (free-software movement) ותנועת הקוד הפתוח (open-source software movement) הן קהילות מקוונות שעומדות מאחורי הייצור וההפצה של מודעות ל FOSS, כאשר הקבוצה השנייה מעדיפה להשתמש במונח FLOSS (עבור **f**ree/**l**ibre).

## מבט כללי
FOSS הוא מונח שמשמש כמטרייה לתוכנה שנחשבת גם חופשית, וגם מוצעת כקוד פתוח לציבור. FOSS תמיד מאפשרת למשתמש לחקור את קוד המקור ונותנת רמת שליטה גבוהה על תפקוד התוכנה, בהשוואה לתוכנה קניינית. המונח "תוכנה חופשית" אינו מתייחס לנושאים כספיים כמו עלות התוכנה או התמיכה, אלא לסוג הרישיון שמאפשר חופש מבחינת זכויות אזרחיות ("free” as in “free speech,” not as in “free beer”). ישנם מספר מונחים וראשי תיבות קשורים לתוכנה חופשית וקוד פתוח (FOSS or F/OSS), או "free/libre and open-source software" (FLOSS או F/LOSS).

אף על פי שיש חפיפה גבוהה בין רישיונות חופשיים לבין רישיונות קוד פתוח, יש הבדל פילוסופי מהותי ביניהם. הטרמינולוגיה FOSS נוצרה כדי להוות לשון מאזניים נייטרלית בשוני שבין שני ממדים אלו, לפי הדוקטרינה של FSF (Free Software Foundation) לעומת OSI (Open Source Institution), ונותנת מונח יחיד מאחד שמאפשר התייחסות לשניהם.

### תוכנה חופשית

הגדרת התוכנה החופשית , שנוסחה על ידי ריצ'רד סטולמן ואומצה על ידי המוסד לתוכנה חופשית, מגדירה תוכנה חופשית במונחים של חופש, ולא במונחים של כסף - כלומר, לא "חינם", ובמיוחד היא מכבדת את מה שסטולמן כינה "ארבע החירויות הבסיסיות". אזכור ראשון של עקרונות אלה הופיע, ככל הידוע, בפרסום ההיסטורי GNU's Bulletin בפברואר 1986. גרסה ראשונה של המסמך בגרסתו המלאה פורסמה באתר פרויקט גנו ב-2001 והתעדכנה מספר פעמים מאז. היא תורגמה ליותר מ-40 שפות, בהן גם לעברית.

#### ארבע החירויות הבסיסיות של תוכנה חופשית
כדי שתוכנה תעמוד בהגדרה "תוכנה חופשית", ה-FSF דורש שרישיון התוכנה שלה יכבד את זכויותיהם של המשתמשים (להבדיל מרישיונות שעוסקים בזכויות המפתחים, או המגבלות החלות על המשתמשים):
* החופש להריץ את התוכנה, לכל מטרה שהיא (**חירות 0**)
* החופש ללמוד איך תוכנה עובדת, ולשנות אותה לצרכיהם (**חירות 1**). גישה לקוד המקור היא תנאי מקדים לכך.
* החופש להפיץ עותקים בהפצה-חוזרת כדי שיוכלו למשל לעזור לשכנים שלהם (**חירות 2**).
* החופש לשפר את התוכנה, ולפרסם את השיפורים שלהם לציבור, כך שכל הקהילה תרויח (**חירות 3**). גישה לקוד-המקור היא תנאי מקדים לכך.

### קוד פתוח
הגדרת הקוד הפתוח , משמשת את "יוזמת הקוד הפתוח" (OSI) כדי לקבוע אם רישיון תוכנה עומד בדרישות הארגון להיות "תוכנה בקוד פתוח". את ההגדרה ניסח ברוס פרנס על בסיס "כללי דביאן לתוכנה חופשית", ולא על פי ארבע החירויות הבסיסיות שניסח סטולמן ופורסמה מאוחר יותר. כתוצאה מכך ציין פרנס שהקידום של קוד פתוח על ידי אריק ריימונד, האפיל שלה בצדק על מאמצי ה FSF, וחידש את תמיכתו בתוכנה חופשית. לאחר מכן, לאורך שנות ה-2000 חזר לדבר על הצורך בקוד פתוח.

## אימוץ על ידי גורמים ממשלתיים

## קישורים חיצוניים
* רשימת רישיונות קוד פתוח מוכרים באתר OSI

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:סוציולוגיה של הנתינה
קטגוריה:תרבות אינטרנט