משפט נתניהו

[שמאל|ממוזער|[ארנון מוזס, נאשם בניסיון למתן שוחד בתיק 2000]]**ת"פ (י־ם) 67104-01-20 מדינת ישראל נ' נתניהו ואחרים**, הידוע בשם "**משפט נתניהו**", "**משפט נתניהו־אלוביץ'־מוזס**" או "**משפט המו"לים**", הוא משפט שנפתח ב־24 במאי 2020 בבית המשפט המחוזי בירושלים, ובו עומדים לדין ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, המו"ל ובעל השליטה בקבוצת "ידיעות אחרונות" ארנון מוזס, איש העסקים שאול אלוביץ' ורעייתו איריס אלוביץ'.

נתניהו עומד לדין בכל שלוש הפרשות, המכונות "תיק 1000", "תיק 2000" ו"תיק 4000", בסעיפי אישום הכוללים עבירה אחת של שוחד ושלוש עבירות של מרמה והפרת אמונים, שביצע לכאורה בעת שכיהן בתפקידו. אלוביץ' ורעייתו עומדים לדין בתיק 4000 באשמת מתן שוחד ושיבוש הליכי חקירה והדחה בחקירה. מוזס עומד לדין בתיק 2000 באשמת ניסיון למתן שוחד.

## נושאי המשפט
### תיק 1000

בתיק 1000, המכונה "תיק המתנות", על פי כתב האישום, קיבל נתניהו טובות הנאה מאיש העסקים הישראלי ארנון מילצ'ן, בין אוקטובר 2011 לדצמבר 2016, ומאיש העסקים האוסטרלי ג'יימס פאקר (שהוצג לנתניהו באמצעות מילצ'ן) בשנים 2014–2016. בכך, על פי טענת הפרקליטות, נתניהו ביצע עבירה של מרמה והפרת אמונים. עד מדינה בתיק זה הוא ראש הסגל לשעבר של נתניהו, ארי הרו.

על פי כתב האישום קיבל נתניהו טובות הנאה בהיקף מצטבר של 690,000 ש"ח, שעיקרן היה שמפניות וסיגרים, ובתמורה פעל, בשנים 2013–2014 מול גורמים אמריקאיים על מנת להשיג למילצ'ן אשרת כניסה לארצות הברית ומול שר האוצר יאיר לפיד בעניין הארכת משך הפטור מדיווח ותשלום מס הכנסה הניתן לתושבים חוזרים, שממנו נהנה מילצ'ן. כמו כן מואשם נתניהו בכך שבשנת 2015 פעל מול שלמה פילבר (עד מדינה), מנכ"ל משרד התקשורת ואיש אמונו של נתניהו, לסייע למילצ'ן בקשר לעסקת מיזוג בין חברות התקשורת "רשת" ו"קשת", על מנת שהשקעה שבחן מילצ'ן באותה העת תהיה כדאית עבורו מבחינה כלכלית (סעיף 31 לכתב האישום).

### תיק 2000

תיק 2000, המכונה גם "תיק נתניהו–מוזס", מבוסס על הקלטות של שיחות בין השניים שנמצאו בטלפון סלולרי של ארי הרו במהלך חקירה של פרשה אחרת. הרו הוא עד מדינה גם בתיק זה. על פי החשד, מוזס הציע לנתניהו שוחד, בדמות הטיית הסיקור ב"ידיעות אחרונות" לטובתו של נתניהו, בתמורה לקידום חוק שיגביל את תפוצת העיתון "ישראל היום", יריבו הכלכלי העיקרי של מוזס. עוד נטען כי בהמשך העלה נתניהו אפשרות שיגביל את הפצת העיתון ללא חקיקה, באמצעות קשריו עם המוציא לאור של העיתון, שלדון אדלסון. העסקאות האמורות לא יצאו לפועל. עם זאת, על פי החשדות, מוזס פעל למימוש חלקי של הצעתו, על ידי הצנעת ידיעה שלילית על שרה נתניהו והבלטת ידיעה שלילית על נפתלי בנט, יריבו של נתניהו. מוזס עומד לדין באשמת ניסיון למתן שוחד, ונתניהו עומד לדין באשמת מרמה והפרת אמונים.

### תיק 4000

תיק 4000 מכונה גם "תיק בזק–וואלה". טענת הפרקליטות בנוגע לתיק זה היא כי בין דצמבר 2012 לינואר 2017 נוצרו בין נתניהו לאיש העסקים שאול אלוביץ' יחסי "תן וקח", שבמסגרתם עזר נתניהו לאלוביץ' באופן רגולטורי ביחס למספר חברות שמחזיק אלוביץ'. כתוצאה מכך, על פי טענת הפרקליטות, אלוביץ' צבר רווחים בשווי של כ-1.8 מיליארד שקל. בתמורה, השפיעו אלוביץ' ואשתו (איריס אלוביץ') על אופן הסיקור של נתניהו באתר "וואלה!" שבשליטתו של אלוביץ', כשהטענה היא שהשוחד שנתניהו קיבל הוא סיקור אוהד באתר זה. ניר חפץ, ראש הסגל של נתניהו, ושלמה פילבר, מנכ"ל משרד התקשורת, חתמו על הסכמי עד מדינה בפרשה זו. נתניהו מואשם בתיק זה בשתי עבירות: האחת היא של לקיחת שוחד והשנייה היא מרמה והפרת אמונים. בני הזוג שאול ואיריס אלוביץ' נאשמים בעבירות של מתן שוחד, שיבוש מהלכי משפט והדחה בחקירה.

## המשבר הפוליטי וממשלות ישראל על רקע ההעמדה לדין והמשפט

מאז 2019 הייתה ישראל נתונה במצב פוליטי של אי-יציבות שלטונית. אחת מהסיבות לאי-היציבות הייתה הטענה שנתניהו לא ראוי לכהן כראש ממשלה בגלל כתבי האישום התלויים ועומדים נגדו. מתחילת שנת 2019 עד סוף שנת 2022 התקיימו חמש מערכות בחירות לכנסת תוך פחות מ-4 שנים: הבחירות לכנסת העשרים ואחת ב-9 באפריל 2019, לכנסת העשרים ושתיים ב-17 בספטמבר 2019, לכנסת העשרים ושלוש ב-2 במרץ 2020, לכנסת העשרים וארבע ב-23 במרץ 2021, ולכנסת העשרים וחמש ב-1 בנובמבר 2022.

### הקמת ממשלת נתניהו-גנץ על רקע ההעמדה לדין
ב־20 באפריל 2020 נחתם הסכם קואליציוני בדבר הקמתה של ממשלת ישראל השלושים וחמש (ממשלת נתניהו-גנץ), שנתניהו וגנץ יעמדו בראשה ברוטציה כראש הממשלה וראש הממשלה החלופי. לאחר חתימת ההסכם הוגשו עתירות לבג"ץ נגד הרכבת הממשלה על ידי נתניהו, מן הטעם שהוא נאשם בפלילים. בג"ץ דן בעתירות אלו בהרכב של 11 שופטים ודחה את העתירות פה אחד ב־6 במאי. פסק הדין זכה לכינוי "בג"ץ 11:0". הממשלה הוקמה ב־17 במאי.

בפסק הדין נאמר כי לא קיימת עילה משפטית למנוע את הטלת הרכבת הממשלה על נתניהו, וכי השופטים רשמו לפניהם את הודעת היועץ המשפטי לממשלה, בהסכמת בא כוחו של נתניהו, לפיה כהונתו של נתניהו תהיה כפופה להסדר ניגוד עניינים שייערך עימו אשר יקבע "מגבלות בקשר למילוי תפקידו בעניינים הנוגעים למערכת אכיפת החוק". היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, ניסח הסדר שלפיו נתניהו לא יוכל להתערב במינוי פרקליט המדינה ובמינויים אחרים במערכת אכיפת החוק ובתקשורת, ולא יוכל להיות מעורב ביוזמות חקיקה ממשלתית שעלולות לעכב את הדיון המשפטי. בנובמבר 2020 הצהיר נתניהו, באמצעות פרקליטיו, כי אינו מכיר בסמכות היועץ המשפטי לממשלה כקובע בשאלת ניגוד העניינים. בית המשפט קבע שהסדר זה מחייב את נתניהו.

### ממשלת בנט-לפיד
ב-13 ביוני 2021 הוקמה ממשלת בנט-לפיד כשבקווי הייסוד שלה נקבע כי  וכי . במאי 2022 חזרה בה הממשלה מהצעת החוק להגבלת כהונה, עקב היעדר רוב.

### ממשלת נתניהו השישית
ב-29 בדצמבר 2022 קמה ממשלת נתניהו השישית שבקווי הייסוד שלה נקבע כי . זמן קצר לאחר הקמתה הציג יריב לוין את הרפורמה המשפטית המציעה שינויים במערכת המשפט בישראל.

במכתב ששלחה לנתניהו היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, נכתב שיוזמות החקיקה בנושא זה יכולות להשפיע על משפטו של נתניהו, ולכן הוא מצוי בניגוד עניינים ואסור לו לעסוק בתוכנית. בתגובה, הודיע נתניהו שעמדתה אינה מקובלת עליו. שופטת בג"ץ דפנה ברק ארז הורתה למדינה להשיב לעתירה של התנועה לאיכות השלטון לפיה על היועצת המשפטית לממשלה לפעול לשם הוצאת נתניהו לנבצרות בשל ניגוד עניינים. פורסם כי ההערכה במערכת המשפטית הייתה כי היועצת המשפטית לממשלה לא תבקש להכריז על נתניהו כנבצר במענה לעתירה זו ואחרות. העתירה נדחתה על הסף. בהמשך, אישרה הקואליציה תיקון לחוק יסוד: הממשלה כדי למנוע אפשרות עתידית שבה גלי בהרב-מיארה תכריז על נתניהו כנבצר. לאחר עתירה נגד החוק, מועד תחילתו נדחה בנימוק שמדובר ב"תיקון פרסונלי מובהק שמהווה שימוש לרעה של הכנסת בסמכותה המכוננת". בהמשך דחה בית המשפט עתירה בעניין הוצאת נתניהו לנבצרות.

## שופטים, פרקליטים ועדים במשפט

המשפט נפתח ב־24 במאי 2020. התובעת במשפט זה היא עו"ד ליאת בן־ארי שווקי, המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית. ברשימת עדי התביעה 333 עדים, בהם יאיר לפיד, גלעד ארדן, יריב לוין, צחי הנגבי, הראל לוקר, סטלה הנדלר, ינון מגל, שלדון אדלסון, דב גיל־הר, ארנון מילצ'ן, תמיר פרדו, ציפי לבני ודוד שמרון.

שלושת השופטים במשפט הם רבקה פרידמן־פלדמן, משה בר־עם ועודד שחם מבית המשפט המחוזי בירושלים. ראש ההרכב, פרידמן־פלדמן, הצטרפה להרכב שהרשיע את אהוד אולמרט בפרשת מעטפות הכסף, לאחר קבלת ערעור הפרקליטות בבית המשפט העליון.

מאז התחילו החקירות החליף נתניהו כעשרה עורכי דין ויועצים. סנגוריו בתחילת המשפט היו עורכי הדין מיכה פטמן ועמית חדד. ביולי 2020 התפטר פטמן. למימון ייצוגו ביקש נתניהו מהוועדה למתן היתרים שתאשר לו קבלת מתנה בסך 10 מיליון ש"ח מאיש העסקים ספנסר פרטרידג', אך בעקבות התנגדות היועץ המשפטי לממשלה הוועדה לא דנה בבקשה זו, ואף הורתה לנתניהו להחזיר 30 אלף דולר שקיבל מבן דודו נתן מיליקובסקי. ב־10 ביולי 2020 צורף עורך הדין יוסי שגב לצוות ההגנה. באוגוסט 2020 צורף בעז בן צור, שליווה קודם לכן את עדי התביעה ארנון מילצ'ן והדס קליין. הוא ייצג את נתניהו בתיק 4000 בלבד. בינואר 2024 הודיע על כוונתו להפסיק לייצג את הנאשם בתיק.

ארנון מוזס יוצג בתחילה על ידי עורכות הדין נוית נגב ואיריס ניב־סבאג. לאחר פרשת התביעה, ייוצג על ידי עורכת הדין שרון קלינמן. שאול ואיריס אלוביץ' מיוצגים על ידי עו"ד ז'ק חן.

שלדון אדלסון, בעליו של העיתון "ישראל היום" ואחד העדים נפטר בינואר 2021. חיים גרון, בכיר לשעבר במשרד התקשורת ועד תביעה, נפטר בספטמבר 2021. אתי קנר, שהייתה עוזרת אישית של ארנון מילצ'ן, ועדת תביעה, נפטרה במרץ 2022. שעיה סגל (שלא היה עד תביעה בכתב האישום כי נפטר לפני הגשתו), ויעקב ויינרוט נפטרו לפני תחילת המשפט.

## נאום נתניהו טרם פתיחת משפטו
לאחר שהגיע לבית המשפט לדיון הראשון במשפטו, כשהוא מלווה בקבוצה של שרים וחברי הכנסת ממפלגתו, בהם אמיר אוחנה, ישראל כ"ץ, יואב גלנט, מירי רגב, צחי הנגבי ואחרים, נתניהו נשא נאום שבו מתח ביקורת על חקירתו ועל הגשת כתב האישום נגדו. בין השאר מתח ביקורת על ראשי מערכת אכיפת החוק שעסקו בחקירתו, המפכ"ל רוני אלשיך, ניצב רוני ריטמן והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט. נאום זה זכה בתקשורת לכינוי "נאום המסכות" לאור העובדה שקבוצת השרים וחברי הכנסת לבשו מסיכה רפואית בעקבות התפרצות נגיף הקורונה. בנאומו זה אמר נתניהו כי "הבקשה הראשונה שלי מבית המשפט היא שקיפות מלאה. אני מבקש שהכול ישודר בשידור חי, שידור רציף ולא מצונזר. הציבור צריך לשמוע הכל ולא דרך המסננת המעוותת של כתבי החצר של הפרקליטות". נתניהו חזר על הצהרתו זו כמה פעמים בנאומיו בתקשורת בישראל ובתקשורת הזרה, אולם בפועל בקשה שכזו מעולם לא הוגשה באמצעות באי-כוחו לבית-המשפט.

בתגובה לביקורת החריפה של נתניהו על התביעה, הגיב מנדלבליט שהתביעה תנהל את התיק באופן מקצועי וענייני.

## דיונים
[250px|ממוזער|שמאל|מפגינים במהלך [המחאה נגד בנימין נתניהו על רקע ההליך המשפטי, אוגוסט 2020]]
250px|ממוזער|שמאל|הפגנת תמיכה בנתניהו ליד בית המשפט המחוזי בירושלים, ביום תחילת שלב ההוכחות במשפט נתניהו, אפריל 2021
### דחיית מועד פתיחת המשפט
מועד פתיחת המשפט נקבע ל-17 במרץ 2020. כ-9 ימים לפני פתיחת המשפט צוות ההגנה של נתניהו הגיש בקשה לדחיית מועד פתיחת המשפט, מאחר שלטענתו לא קיבל את כל חומרי החקירה, אך הפרקליטות התנגדה לבקשה זו. ב-15 במרץ, כיומיים לפני מועד פתיחת המשפט, שר המשפטים אמיר אוחנה הכריז על מצב חירום במערכת המשפט עקב התפשטות נגיף הקורונה, והורה להקפיא את פעילות בתי המשפט. בעקבות כך, החליטו השופטים על דחיית פתיחת המשפט ל-24 במאי 2020.

### פרשת התביעה
הוסכם שההליך המקדמי ייערך בלא התייצבות הנאשמים. בדיון ב־19 ביולי 2020 הוגדרו סדרי המשפט, ובין היתר שהדיון יתנהל שלוש פעמים בשבוע.

בנובמבר 2020 הגישו עורכי דינם של נתניהו ובני הזוג אלוביץ' טענות מקדמיות בדרישה לביטול כתב האישום, בהן אכיפה בררנית ולחץ פסול על עדים. פרקליטות המדינה התנגדה לטענות. בית המשפט דחה חלק מהטענות המקדמיות (בחלקן ידון בעתיד), אך הורה לתקן עשרות סעיפים בכתב האישום העוסק בתיק 4000, כך שיפריד בין מעשי בנימין נתניהו ומעשי שאר בני משפחתו, שאינם נאשמים, וכן יכלול פירוט רב יותר, וכן שיפריד בין המעשים המיוחסים לשאול אלוביץ' לבין אלה המיוחסים לרעייתו איריס. בינואר 2021 הוגש כתב האישום המתוקן.

ב־5 באפריל 2021 החל שלב ההוכחות במשפט. ראשון להעיד היה אילן ישועה. באותו יום נערכו מחוץ לבית המשפט הפגנות של תומכי נתניהו ומתנגדיו. נתניהו לא נכח במהלך העדות, ובהמשך היום יצא נתניהו בנאום באמצעי התקשורת, שבו תקף את ישועה והפרקליטות.

קבוצת העדים הראשונה עסקה בעיקר בתיק 4000. עדים כמו שלמה פילבר וניר חפץ העידו גם על תיק 1000 ותיק 2000.

במהלך הדיונים ניהל מוזס משא ומתן עם הפרקליטות על עסקת טיעון בתיק 2000. לא נחתמה עסקה לאחר שהפרקליטות התנגדה להקלת סעיף האישום. שיחות על הצעה אחרת נמשכו לאחר מכן אך גם הן לא התגבשו לעסקה.

לקראת תום כהונת אביחי מנדלבליט כיועץ המשפטי לממשלה בחודש ינואר 2021, התפרסמו ידיעות לפיהן מתנהל משא ומתן בין הפרקליטות לעורכי דינו של נתניהו על עסקת טיעון. עוד התפרסם כי גישושים בנושא החלו כבר בשנת 2019, וכי נתניהו פנה לאהרן ברק בבקשה שייצא בתמיכה פומבית בהסכם המתגבש. ב־24 בינואר 2022, שבוע לפני תום כהונתו, הודיע מנדלבליט לסנגוריו של נתניהו כי לא יוכל להמשיך במגעים לסיכום העסקה טרם פרישתו, וכי הדיונים בנושא ימתינו עד למינוי היועץ המשפטי החדש. לפי אבי בניהו, נתניהו הסכים לקבל את העסקה שהציע היועמ"ש לאחר גרירת רגליים, אך מנדלבליט אמר כי "חלון ההזדמנויות נסגר".

במקביל לדיווחים על המגעים לעסקת טיעון, פתח העיתונאי ינון מגל בקמפיין מימון המונים עם יעד של כ־7 מיליון ש"ח על מנת לכסות את הוצאות המשפט של נתניהו. לדבריו, אם יוחלט שנתניהו לא יכול להשתמש בכסף שגויס לצורכי משפטו יתרם הסכום שיאסף לחיילים או לאברכים.

בינואר 2022 דווח בעיתון "כלכליסט" שמשטרת ישראל השתמשה ברוגלת פגסוס כדי לחדור לטלפונים הניידים של חלק מהעדים במשפט. כתוצאה מכך דרשו עורכי דינו של נתניהו לעצור את הדיונים, ולקבל לידיהם את החומרים שנחשפו באמצעות התוכנה. בית המשפט הורה לפרקליטות להגיב על הפרסומים ולהבהיר האם נעשה שימוש בתוכנה במסגרת חקירת הפרשות, וביטל יום דיונים שנקבע כדי להמתין לקבלת עמדת הפרקליטות. לפי עמדת הפרקליטות, נעשה שימוש ברוגלה רק כלפי החשודים איריס אלוביץ' (ניסיון ההדבקה כשל) ושלמה פילבר (ניסיון ההדבקה הצליח) לאחר הוצאת צו. באוגוסט 2023 הקימה ממשלת נתניהו ועדת בדיקה ממשלתית בנושא, ועדת דרורי. היא העניקה לה סמכות לעסוק בתיקים מתנהלים, כולל תיקי נתניהו. נתניהו נעדר מההחלטה עקב ניגוד עניינים.

לאחר שבמהלך חקירתו הנגדית של עד המדינה שלמה פילבר התברר לכאורה כי ישנן ראיות לפיהן ’פגישת ההנחיה‘ בה הורה, על פי החשד, נתניהו לפילבר להיטיב עם בזק לא יכלה להתקיים במועד המצוין בכתב האישום, הגישה הפרקליטות לבית המשפט בקשה לתיקון כתב האישום כך שתאריך הפגישה בין השניים יוקדם מהמועד הנטען תחילה. פרקליטי הנאשמים התנגדו לבקשה, והבקשה נדחתה. השופטים הוסיפו, מבלי להביע עמדה, כי קיימת אפשרות להרשיע את הנאשמים על יסוד עובדה שלא נזכרה בכתב האישום בכפוף לתנאים מסוימים. במקביל, בקשת התביעה להוסיף עדים בתיק 1000 אושרה.

ב-5 ביולי 2022 החלה להעיד הדס קליין, העוזרת של ארנון מילצ'ן וג'יימס פאקר, בתיק 1000. במהלך עדותה דחה בית המשפט את התנגדות הסנגורים והתיר לתביעה לחקור את קליין גם על מוצרים שלא הוזכרו בכתב האישום. חודשים לפני העדות, בשלב רענון הזיכרון שלה, קליין הפתיעה את הפרקליטות וגילתה שיש עוד מתנות שלא סיפרה עליהן, שכן הונחתה על ידי הסנגור שלה (שהיה אז בעז בן צור, ולאחר מכן אחד מסנגוריו של נתניהו) לא לנדב מידע לחוקרים.

במהלך אחד הדיונים, פרקליטו של שאול אלוביץ', ז'אק חן, העלה הצעה לקיים גישור פלילי. השופט עודד שחם הציע למדינה לבחון את האפשרות לפנות להליך הגישור. באפריל 2023 עורכי דינם של נתניהו ושל שאול אלוביץ' נועדו עם היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, כדי לשכנע אותה להגיע לגישור בתיק. לאחר מכן, היא נפגשה עם פרקליטתו של נוני מוזס, נווית נגב. בהרב-מיארה התנגדה לגישור, אך הבהירה שהיא נכונה לקיים שיח על הסדר טיעון.

ב-9 במאי 2023 עד המדינה ארי הרו, מנהל לשכתו לשעבר של נתניהו, עלה להעיד בתיקי 1000 ו-2000.

ב-22 ביוני 2023 פורסם כי בדיון סגור שיזמו השופטים במשפט בהשתתפות ההגנה והתביעה בתיק 4000, הם העבירו מסר לתביעה שהיא תתקשה להוכיח את סעיף השוחד בתיק – וכי טובת המדינה דורשת הסדר טיעון. השיחה נערכה ב-20 ביוני 2023, יום מתן עדותו של אבנר בורוכוב, עורך בכיר לשעבר בוואלה!, שסיפר בעדותו על שאירע באתר בתקופתו. למחרת פורסם כי היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה ובכירי הפרקליטות מאמינים כי ניתן להרשיע בשוחד ומתכוונים להמשיך לנהל את התיק. הם סברו באותה העת שאינטרס הציבור מחייב את מיצוי ההליכים. ב-29 ביוני פרסמו השופטים במשפט את סיכום הפגישה בכתב ממנה התברר כי ההדלפה בתקשורת לא הייתה מדויקת. בהחלטתם כתבו "כי קיימים קשיים בביסוס עבירת השוחד שבאישום הראשון בכתב האישום. על רקע קשיים אלה, הוצע כי המדינה תשקול לחזור בה מעבירת השוחד באישום זה." עוד הוסיפו כי "אגב דברים אלה...צוין הצורך בסיום המשפט (לטובת העניין והמדינה)."

בעקבות החלטת השופטים הוגשה תלונה לנציב תלונות הציבור על השופטים, השופט אורי שהם. ב-6 באוגוסט 2023 שהם פרסם את החלטתו בה הביא את דברי השופטים, כי אינם נרתעים ממהלך המשפט, הוא צידד בעמדתם, וקבע כי הצגת החולשות בתיק על ידי השופטים בשלב מתקדם במשפט מוצדקת ואף רצויה מבחינת יעילות דיונית.

ב-25 ביוני החל להעיד בעל ההון והמפיק ארנון מילצ'ן. הוא העיד בתיקי 1000 ו-2000.

הדיונים במשפט התחדשו ב-4 דצמבר 2023, לאחר יותר מחודשיים של הפסקה. הדיון האחרון התקיים ב-27 בספטמבר, לפני חג סוכות. בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, פעילות בתי המשפט צומצמה ודיוני הוכחות התחדשו בדצמבר. העידו חוקרי משטרה ורשות ניירות ערך שחקרו את תיק 4000

סנגורי אלוביץ' טענו שחלק מהעובדים הקשורים למשפט היו במילואים, וסנגורו של נתניהו, עמית חדד, מסר כי בשל המצב הביטחוני, בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל, "אין כל אפשרות להיות בקשר כלשהו עם ראש הממשלה לצורך היערכות לחקירת העדים הצפויים". טענות אלו הועלו על רקע דבריו בעבר של עורך דינו של נתניהו, שלפיהם תפקודו כראש ממשלה לא ייפגע בגלל ניהול משפטו. בית המשפט התחשב בטענותיהם והקטין את מספר הדיונים.

באוגוסט 2024 הסתיימה פרשת התביעה במשפט זה.

### פרשת ההגנה
פרשת ההגנה החלה ב-10 בדצמבר 2024, עם עדותו של בנימין נתניהו. למרות התכנון הראשוני לשלושה ימי עדות בשבוע, פעמים רבות בוטל או קוצר יום עדות, בעיקר לפי בקשת נתניהו, בנימוק שיש לו עניין מדיני או בעיית בריאות.

ב-12 במאי 2025 החלה החקירה הנגדית של נתניהו מטעם בני הזוג אלוביץ'. שני ימי חקירה נגדית נוספים מטעם מוזס הסתיימו ב-28 במאי בו השלים נתניהו 35 ימי עדות מאז תחילת עדותו במשפט. ב-3 ביוני החלה החקירה הנגדית מטעם התביעה. ב-17 בנובמבר 2025 הסתיימה חקירתו הנגדית של נתניהו בתיק 1000 לאחר 18 ישיבות חלקן מקוצצות ומקוצרות. יום לאחר מכן החלה חקירתו הנגדית של נתניהו בתיק 4000.

### דחיות וקיצורים בדיונים
לאורך המשפט ביקש בנימין נתניהו פעמים רבות לקצר או לדחות את הדיונים. עדותו של נתניהו הייתה אמורה להתחיל ביולי 2024, אך הוא ביקש לדחות אותה בגלל מלחמת חרבות ברזל, ולבסוף היא החלה בדצמבר 2024. כמו כן ביקש כי הדיונים במשפטו ירוכזו על פני יומיים בשבוע, ולא שלושה, ובית המשפט נעתר לבקשתו. עם זאת החליטו השופטים כי החל מחודש נובמבר 2025, יתקיימו ארבעה ימי דיונים בשבוע ונתניהו יעיד בשלושה מתוכם.

בחלק מהדיונים הם נקטעו לאחר שנתניהו הצהיר כי הוא נדרש לשיחות טלפוניות עם בכירים מדיניים, ובהם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שליחו של טראמפ למזרח התיכון סטיב ויטקוף ונשיא רוסיה ולדימיר פוטין.

ביוני 2024 ביקש נתניהו לדחות את עדותו בתשעה חודשים בגלל התמשכות מלחמת חרבות ברזל. הבקשה נדחתה.

ב-11 בנובמבר 2024 שוב ביקש לדחות את עדותו בחודשיים וחצי, בגלל התמשכות מלחמת חרבות ברזל.

ב-24 בנובמבר 2024 ביקש לדחות את עדותו בגלל הוצאת צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי נגדו ונגד שר הביטחון יואב גלנט.

ב-17 בדצמבר 2024 בוטלה עדותו של נתניהו לאחר שמסר בדיון בדלתיים סגורות שיקולים מדיניים וביטחוניים, המחייבים אותו לבקר בחרמון הסורי לאחר פתיחת מבצע חץ הבשן.

ב-29 בדצמבר 2024 עבר נתניהו ניתוח להסרת הערמונית ובעקבות זאת בוטלו הדיונים במשפטו במשך יותר משלושה שבועות.

ב-29 בינואר 2025 נסע נתניהו לביקור מדיני בוושינגטון ועקב כך בוטלו שלושה דיונים.

עדות נתניהו שנקבעה ל-25 בפברואר 2025 בוטלה, לאחר שראש אמ"ן שלומי בינדר נתן סקירה ביטחונית לשופטים.

ב-21 במרץ 2025 ביקש לדחות את עדותו כדי שיוכל להגיע לכנסת להצבעה על חוקי הרפורמה המשפטית.

ב-24 במרץ 2025 סיים מוקדם את עדותו בגלל בעיה בעין.

ב-6 באפריל 2025 לא שב בזמן לעדותו במשפט מנסיעה לוושינגטון ועקב כך בוטל דיון.

ב-23 באפריל 2025 קיצר את עדותו בגלל כאבי גב.

ב- 12 במאי 2025, לאחר שחרור החטוף עידן אלכסנדר משבי החמאס בעזה, ביקש נתניהו לקצר את עדותו מחמת חוסר שינה.

ב-11 ביוני 2025 הופסקה עדותו של נתניהו זמן קצר לאחר שהחלה, מחמת דלקת גרון של נתניהו.

ביוני 2025, לאחר מבצע עם כלביא, ביקש לדחות את עדותו במשפט בעקבות "התפתחויות בין-לאומיות". בית המשפט נעתר לבקשה לאחר דיון חסוי שנערך בהשתתפות ראש אמ"ן שלומי בינדר, ראש "המוסד" דוד ברנע וראש המל"ל צחי הנגבי, בו הוצגו נימוקים המצדיקים ביטול דיוני הוכחות.

ב-16 ביולי 2025 הסתיים הדיון לאחר שלוש שעות, מוקדם מכפי שתוכנן, בשל תקיפת חיל האוויר בדמשק, על רקע העימותים בדרום סוריה.

ב-20 ביולי בוטלו מספר ימי דיונים בבית המשפט, לאחר שנתניהו נבדק בביתו נמצא כי הוא "סובל מדלקת במעיים בעקבות אכילת מזון מקולקל".

ב-8 בספטמבר הודיע נתניהו בבוקר הדיון, שלא יגיע למסירת עדותו עקב פיגוע הירי בצומת רמות.

ב-15 באוקטובר קוצר יום העדות, לאחר שנתניהו אמר שהוא "קצת מצונן, אפילו הרבה", והוסיף "יש לי ברונכיטיס שמסרב לדעוך".

ב-19 באוקטובר בוטלו שני ימי עדות, לאחר שנתניהו ביקש לקצר עדותו בימים אלה לשעה וחצי בלבד בגלל "פגישות מדיניות דחופות".

ב-28 באוקטובר קוצרה עדותו של נתניהו בנימוק "יש דיונים ביטחוניים".

דיון שנועד ל-3 בנובמבר בוטל לבקשת נתניהו, בנימוק שיקדיש יום זה לדיונים ביטחוניים ולאזכרה לחמיו.

דיון שנועד ל-10 בנובמבר בוטל לבקשת נתניהו, בנימוק שעליו לקיים פגישות מדיניות דחופות.

דיון שנועד ל-19 בנובמבר בוטל לבקשת נתניהו, בנימוק של "עניין ביטחוני".

בשבוע הדיונים שהחל ב-24 בנובמבר, העיד נתניהו לראשונה שלושה ימים רצופים באותו השבוע לאחר החלטת השופטים להגברת קצב הדיונים. עם זאת קוצרו שלושת ימי הדיונים משמעותית בעקבות בקשותיו. ב-24 בנובמבר קוצר יום הדיונים משמעותית והסתיים ב-12:00 לבקשת נתניהו עקב "פגישה מדינית". ב-25 בנובמבר הסתיים הדיון לבקשת נתניהו בצהרי היום מסיבות "ביטחוניות" או "מדיניות" שהשתנו במהלך הדיון להתפתחויות ב"רמה המדינית הגבוהה ביותר".

דיון שנועד ל-2 בדצמבר בוטל לבקשת נתניהו, בנימוק של "לוח זמנים מדיני-ביטחוני".

דיון שנועד ל-8 בדצמבר בוטל לבקשת נתניהו, בנימוק של "פגישה מדינית דחופה".

ב-23 בדצמבר קוצר הדיון בנימוק שעל נתניהו לצפות בתרגיל המדמה התקפת טילים גדולה, כשבפועל עסק התרגיל ברעידת אדמה.

ב-28 בינואר 2026 בוטלה עדות נתניהו לשם השתתפותו בלוויית החטוף רן גואילי.

### מהלך המשפט
לדיונים בבית המשפט מגיע קהל רב. בולטים בנוכחותם הורים שכולים, שיקיריהם מתו בטבח שבעה באוקטובר או במהלך מלחמת חרבות ברזל, המגיעים למשפט נתניהו עם תמונות ילדיהם וקוראים להקמת ועדת חקירה ממלכתית.

במהלך הדיונים בבית המשפט, התובעים מכנים את נתניהו "הנאשם" כמקובל במשפט פלילי, בעוד פרקליטיו מכנים אותו "ראש הממשלה", והשופטים משתמשים בשני הכינויים לסירוגין.

## הגנה על עדים
לנוכח איומים והטרדות הוגשו כתבי אישום נגד תומכי נתניהו שהטרידו ואיימו על הדס קליין וניר חפץ ברשתות החברתיות. היה מדובר בשורה של איומים, קללות, מידע שקרי ואיחולי מוות. בעקבות זאת נחקרו אותם תומכים באזהרה והוחלט להגיש נגדם כתבי אישום על הטרדת עד. ביולי 2024 גזר בית משפט השלום בתל אביב במסגרת הסדר טיעון מאסר על תנאי, קנס ופיצוי להדס קליין בעקבות אחת ההטרדות. בתביעת דיבה שהגישה קליין נפסק לה פיצוי של 90,000 ש"ח. ביולי 2025 הורשע אדם נוסף בהטרדת קליין.

ב-19 בדצמבר פורסמו בתחקיר של התוכנית "עובדה" התכתבויות בין חני בליוויס, ראש הלשכה של בנימין נתניהו, לאשתו, שרה נתניהו (וגם לבנם, יאיר נתניהו). לפי התחקיר, לאורך השנים שרה נתניהו הורתה לבליוויס להכפיש אישים ולשלוח פעילי ליכוד שיפגינו נגדם, בהם העדה הדס קליין, היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט והתובעת במשפט ליאת בן ארי. בעקבות התחקיר נפתחה חקירת משטרה בחשד להטרדת עד ושיבוש מהלכי משפט.

## קריאות לביטול המשפט

במאי 2025 פרסם עורך הדין ששי גז מאמר לפיו הפרקליטות לא הצליחה להוכיח במידה הנדרשת את ההאשמות בדבר הסיקור החיובי, והימשכות המשפט לאחר עדות פילבר מערערת את אמון הציבור במערכת המשפט. לדבריו יש לסיים את המשפט בהסדר טיעון.

ב-26 ביוני 2025, בתום מבצע עם כלביא, יצא נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, בקריאה לביטול המשפט, שאותו כינה "ציד מכשפות", או להענקת חנינה לנתניהו. כעבור ימים אחדים שב וקרא לכך. לקריאתו של טראמפ הצטרפו שרים וחברי כנסת ממפלגות הימין בישראל, ומאידך היו שביקרו את קריאתו של טראמפ כהפיכת ישראל למדינת חסות.

ב-29 ביוני 2025 יצא יושב ראש הכנסת, אמיר אוחנה, בקריאה לסיים את המשפט, בהסדר בין הצדדים או במחיקת כתב האישום.

ב-13 באוקטובר 2025 פנה נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, במהלך נאומו בכנסת, לנשיא יצחק הרצוג וקרא לו לתת חנינה לנתניהו. ב-14 באוקטובר נשאל טראמפ האם פנייתו תוכננה מראש והוא ענה: "אמרתי לנתניהו שלא רציתי להעלות את נושא החנינה, אבל זה היה תזמון נהדר". ב-15 באוקטובר גיבשה השרה עידית סילמן מכתב ובו הצעה לנשיא הרצוג "להפעיל סמכויותיו" כדי לעצור את המשפט. רעיית ראש הממשלה שרה נתניהו פנתה לשרים בליכוד וביקשה מהם להצטרף למכתב, וכל שרי הליכוד חתמו על המכתב. בנוסף, בימים שלאחר הנאום, שרים בממשלה קראו לבטל את המשפט ואף להגיש הצעות חוק שיכבלו את ידי המערכת. במרץ 2026 תקף טראמפ, בשיחה עם העיתונאי ברק רביד, את הרצוג ואמר כי הוא "מלא שטויות, חלש ופתטי" וכי הוא צריך להכריע בעצמו בנושא.

קריאות אלו עוררו התנגדות נרחבת. ראש האופוזיציה יאיר לפיד אמר בתגובה לדברי טראמפ: "עם כל הכבוד – הוא לא אמור להתערב בהליך משפטי במדינה עצמאית". יו"ר כחול לבן בני גנץ אמר כי "אסור לנו לאפשר את שיטת הפרוטקשן", ויו"ר הדמוקרטים יאיר גולן קבע כי "זו לא בקשה לחנינה – זו בקשה לביטול משפט, וזה לא חוקי".

בפברואר 2026 הוביל פרופ' משה כהן-אליה חתימה על עצומה הקוראת לנשיא ארצות הברית דונלד טראמפ "להשית סנקציות על היועצת המשפטית לממשלה של מדינת ישראל, גלי בהרב-מיארה, ועל נשיא בית המשפט העליון של ישראל, יצחק עמית, וזאת כדי לחלץ את הדמוקרטיה הישראלית ממה שאנו רואים כמרד של המערכת המשפטית כנגד ריבונות העם".

במרץ 2026, בזמן מבצע שאגת הארי, פנתה השרה עידית סילמן במכתב לנשיא טראמפ, בבקשה שיטיל סנקציות אישיות על נשיא בית המשפט העליון יצחק עמית, ועל היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, בנימוק שהם מונעים מתן חנינה לנתניהו.

### בקשת חנינה מצד נתניהו וטראמפ
ב-30 בנובמבר 2025 הגיש בנימין נתניהו בקשת חנינה לנשיא המדינה, יצחק הרצוג. הבקשה הוגשה תוך כדי ניהול משפטו, וללא הודאה באשמה. לפי הבקשה המשפט הפך למוקד למחלוקת ציבורית חריפה, ולכן האינטרס הציבורי הרחב הוא סיום המשפט, שיפחית את המתחים בחברה הישראלית ויסייע באיחוי הקרעים מול האתגרים הביטחוניים והמדיניים.

ב-11 במרץ 2026 הגישה מחלקת החנינות במשרד המשפטים את חוות דעתה בנוגע לבקשה, והבהירה כי היא מתנגדת לה. מחלקת החנינות הבהירה כי לנוכח טיב החשדות והטענה של נתניהו לרדיפה פוליטית נגדו, לגיטימי לדרוש שכל עוד נתניהו עומד על חפותו המלאה – אין זה ראוי להכריע בבקשתו בלי שיתקיים לפחות אחד משלושה מרכיבים: הודאתו באשמה, פרישה מוסכמת שלו מראשות הממשלה או פסק דין במשפטו. כמו כן, במשפטי נתניהו ישנם נאשמים נוספים העומדים למשפט, ואם תינתן לו חנינה אז גם הם זכאים לה. חוות הדעת הועברה לשר עמיחי אליהו, שב-24 במרץ 2026 המליץ לנשיא הרצוג לחון את נתניהו.

## ראו גם
* פרשת הצוללות (תיק 3000)
* פרשת המניות של נתניהו
* The Bibi Files

## קישורים חיצוניים
* ת"פ (י־ם) 67104-01-20 מדינת ישראל נ' בנימין בן בנציון נתניהו ואחרים – כתב האישום
* תיקי האלפים, אתר רשמי של פרקליטות המדינה
* משפט נתניהו פרויקט של אתר תולעת המשפט בשיתוף אתר "העין השביעית", שמרכז את כל מסמכי משפט נתניהו
* משפט המו"לים, סדרת כתבות באתר "העין השביעית"
* שרה ליבוביץ־דר, מצעד עדי התביעה במשפט, באתר "ליברל", 2 באפריל 2020
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בנימין נתניהו: תיקים ופרשות
קטגוריה:ישראל: משפט פלילי
קטגוריה:בית המשפט המחוזי בירושלים
קטגוריה:2020 בישראל
קטגוריה:2021 בישראל