open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ניקולס רוזוולט

**ניקולס רוזוולט** (באנגלית: **Nicholas Roosevelt**; ), נולד כ**ניקולס ואן רוזנפלט** (**Nicholas van Rosenvelt**) היה פוליטיקאי אמריקאי. הוא בן למשפחת רוזוולט ואזרח הולנדי-אמריקאי בולט של ניו אמסטרדם (לימים ניו יורק), והיה אחד מאבותיו הקדמונים של תאודור רוזוולט (1858–1919) ופרנקלין דלאנו רוזוולט (1882–1945). הוא היה הרוזוולט הראשון שכיהן בתפקיד נבחר באמריקה הצפונית, בתור , וכן הראשון שהשתמש באיות המוכר של שם המשפחה.

## קורות חיים
רוזוולט נולד בניו אמסטרדם והוטבל ב-2 באוקטובר 1658. הוא היה בנם של קלאס מרטנסן ואן רוזנפלט (Claes Maartenszen van Rosenvelt) (בערך 1626–1659), האב הקדמון המהגר של משפחת רוזוולט באמריקה, ושל ינטיה סמואלס תומאס (Jannetje Samuels Thomas; 1625–1660). הוא הוטבל בכנסייה ההולנדית הרפורמית של ניו אמסטרדם.

עד 1680, הוא עבר ל, ליד , יישוב הולנד מוקדם נוסף בהולנד החדשה. שם, ב-5 באפריל 1680, הוא חתם על עצומה המבקשת כומר לקינגסטון. בתקופתו באסופוס, הוא היה סוחר פרוות ביחסי ידידות עם האינדיאנים.

ב-1690 חזר עם משפחתו לניו יורק, שם נרשם כבעל עיסוק של "בולטר" (bolter). הוא הפך לבעל זכות הצבעה ב-23 באוגוסט 1698. פעיל פוליטית, הוא תמך במפלגתו של , שהוביל מרד ב-1689 לתמיכה בתביעה של ויליאם השלישי מאורנג'-נסאו לכס המלכות האנגלי במהפכה של 1688. ניקולס רוזוולט היה אלדרמן מ-1698 עד 1701 ושוב ברובע הדרומי ב-1715.

משפחת רוזוולט, כולל ניקולס, היו בעלי עבדים. אחד מעבדיו של ניקולס, טום, הועלה על המוקד בחשד שהשתתף במרד העבדים הכושל של 1712.

הוא התחתן עם היילטייה יאנס קונסט (Heyltje Jans Kunst; 1664–1730) בכנסייה ההולנדית הרפורמית של ניו יורק ב-9 בדצמבר 1682. עם אשתו נולדו לו עשרה ילדים, ארבעת הראשונים הוטבלו באסופוס והשאר בניו יורק.

הוא מת בניו יורק ב-30 באוגוסט 1742.

## ביאורים

## הערות שוליים

ניקולס
קטגוריה:אמריקאים ממוצא הולנדי
קטגוריה:נפטרים ב-1742
יוהאנס רוזוולט

**יוהאנס רוזוולט** (באנגלית: **Johannes Roosevelt**; ), הידוע בשם ג'ון רוזוולט, היה איש עסקים ופוליטיקאי בניו יורק ואב קדמון של הענף של משפחת רוזוולט של  שבלונג איילנד, כולל תאודור ואלינור רוזוולט.

## קורות חיים
יוהאנס רוזוולט הוטבל ב-27 בפברואר 1689 ב, ליד , יישוב הולנד מוקדם בהולנד החדשה, בזמן שאביו ניקולס רוזוולט (1658–1742) ואימו, היילטייה יאנס קונסט (1664–1730), חיו שם. ניקולס, יליד אמסטרדם החדשה, היה בנו של קלאס מרטנסן ואן רוזנפלט (Claes Maartenszen van Rosenvelt) (בערך 1626–1659), האב הקדמון המהגר של משפחת רוזוולט באמריקה. ניקולס החזיר את משפחתו לניו יורק, שם נולד, בסביבות 1690.

בשנת 1730, יוהנס הפך לבן חורין (כלומר קיבל זכות הצבעה). הוא היה עוזר ל משנת 1717 עד 1727 ואלדרמן מ-1730 עד 1733.

על פי תיאור היסטורי אחד, "הוא הצליח בחקלאות וביזמות עסקיות, והיה לו עניין רב ביצירות אמנות, מה שנראה לחבריו תענוג מוזר וראוותני. אומרים שהוא היה מהראשונים לייבא ציורים, רהיטים משובחים, וכלי מתכת אמנותיים מהולנד. הוא עשה זאת בקנה מידה כה נרחב עד שביתו נתפס כארץ פלאות על ידי חבריו הפחות יוזמים".

יוהאנס רוזוולט נשא לאישה את היילטייה שיורטס (Heyltje Sjoerts; 1688–1752) ב-25 בספטמבר 1708, בכנסייה ההולנדית הרפורמית של ניו יורק. היא הייתה בתו של אולברט שיורטס (1661–1710), שנולד בהולנד והיגר להולנד החדשה. ליוהאנס ולהיילטייה היו אחד-עשר ילדים. אחד הילדים, יאקובוס ג'יימס רוזוולט, היה אבי הסבא-רבא של הנשיא לעתיד תאודור רוזוולט.

### עבדות
עבדו של יוהאנס רוזוולט, קוואק (Quack), היה אחד הקושרים הנאשמים ב לכאורה שהטיל אימה על העיר ניו יורק בשנת 1741. הוא הורשע בהצתת  והוצא להורג על ידי העלאה על המוקד.

## ביאורים

## הערות שוליים

יוהאנס
קטגוריה:אמריקאים ממוצא הולנדי
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:ילידי 1689
קטגוריה:נפטרים ב-1750
גיבור (אישיות)

[ממוזער|180px|[ז'אן ד'ארק נחשבת לגיבורה בצרפת על תפקידה במלחמת מאה השנים]]
**גיבור** הוא אדם אמיתי או דמות בדיונית ראשית אשר זוכה להערצה או אידיאליזציה עקב ביצוע מעשה יוצא דופן וראוי לשבח אותו הוא/היא ביצע/ה לעיתים רבות באומץ רב.

## מאפיינים
הגיבורים מתוארים בדרך כלל כאנשים המפגינים אומץ רב, יושרה ואלטרואיזם בזמנים קשים. הם עשויים להחזיק ביכולות או כישרונות יוצאי דופן, אבל מה שמייחד אותם כגיבורים הוא הנכונות שלהם להשתמש בתכונות הללו על מנת לעשות את הדבר הנכון, לעיתים קרובות תוך כדי סיכון אישי או הקרבה עצמית. היכולות הללו אינן רק פיזיות, אלא גם כוחות נפשיים ורוחניים.

## סוגי גיבורים
* גיבורים מיתולוגיים – דמויות אגדיות מהמיתולוגיה והפולקלור. דוגמאות לגיבורים מיתולוגיים יכולים לכלול את אכילס, איפיגניה והרקולס.
* גיבורים ספרותיים – גיבורים בספרות שעוברים לרוב מסע של גילוי עצמי. דוגמאות לגיבורים ספרותיים יכולים לכלול הן גיבורים בספרות הקלאסית כמו אנה קארנינה, סינבד, רובין הוד, הארי פוטר, פרודו באגינס, דון קיחוטה, שרלוק הולמס, וז'אן ולז'אן והן גיבורי על בדיוניים כמו סופרמן, ספיידרמן, באטמן, וונדר וומן וקפטן אמריקה.
* גיבורים היסטוריים – אישים בולטים בהיסטוריה שזכו להערצה רבה על מנהיגותם, אומץ לבם או תרומתם העצומה לחברה. לעיתים רבות מדובר במנהיגים צבאיים, ממציאים או אישים שהובילו לשינוי מהותי בחברה. דוגמאות לגיבורים היסטוריים יכולים לכלול את ג'ואן ד'ארק, ג'וזפה גריבלדי, סופי שול, אלווין יורק, אודי מרפי, צ'אק ייגר, אלן טיורינג, ראול ולנברג, וצ'יון סוגיהרה, רוזה פארקס ונלסון מנדלה.
* גיבורים מודרניים – אישים בולטים בהווה שזכו להערצה רבה על מנהיגותם, אומץ לבם או תרומתם העצומה לחברה. דוגמאות לאנשים שניתן להגדיר כגיבורים מודרניים יכולות לכלול את מלאלה יוספזאי ואילון מאסק.


קובץ:Achilles_fighting_against_Memnon_Leiden_Rijksmuseum_voor_Oudheden.jpg|דוגמה לגיבור מיתולוגי: אכילס במהלך מלחמת טרויה, כפי שמתואר בציור חרס יווני עתיק אשר מתוארך לשנת 300 לפני הספירה לערך
קובץ:Raoul_Wallenberg.jpg|דוגמה לגיבור היסטורי: הדיפלומט השוודי ראול ולנברג הציל את חייהם של עשרות אלפי יהודים בבודפשט במהלך מלחמת העולם השנייה
קובץ:Philippoteaux_&_Piaud_-_Le_Vicomte_de_Bragelonne_-_D'Artagnan.jpg|דוגמה לגיבור ספרותי: דמותו של ד'ארטניאן בשלושת המוסקטרים
קובץ:Batman_and_Robin_1966.JPG|דוגמה לגיבורים ספרותיים: באטמן (אשר גולם על ידי אדם וסט) ורובין (אשר גולם על ידי ברט וורד) בסדרת הטלוויזיה באטמן ששודרה בשנים 1966–1968


## ראו גם
* גיבור לאומי
* גיבור (ספרות ואמנות)
* אנטי-גיבור
* גיבור תרבות
* גיבור על

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דמויות מיתולוגיות
קטגוריה:ארכיטיפים
אל סיגלו דה טוראון

**אל סיגלו דה טוראון** (בספרדית: ***El Siglo de Torreón***) הוא יומון מקסיקני שפועל מאז 28 בפברואר 1922. היומון היה אחראי בעבר על פרסום מצעדי המוזיקה ברחבי אמריקה הלטינית.

נכון ל-2024, תפוצת העיתון הוא 30,000 עותקים בימי שני עד שבת ו-37,849 עותקים בימי ראשון.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מקסיקו: תרבות
קטגוריה:עיתונים
קטגוריה:מצעדי מוזיקה
Lose Control (שיר של טדי סווימס)

"**Lose Control**" הוא שיר של הזמר-יוצר האמריקאי טדי סווימס, שיצא לאור ב-23 ביוני 2023, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלו, *[[I've Tried Everything but Therapy (Part 1)]]* (2023). השיר הופק על ידי אמו וג'וליאן בונטה, וזה שירו הראשון של סווימס שנכנס למצעד הבילבורד הוט 100, כאשר נכנס למקום ה-99 והגיע בשיאו למקום הראשון. השיר הגיע לצמרת המצעדים בבלגיה ושווייץ.

## רקע
טדי סווימס אמר על השיר:
סווימס עבד על השיר במהלך מחנה כתיבה של ארבעה ימים בפאלם ספרינגס עם ג'וליאן בונטה, המפיק Ammo, והכותב מיקי אקו. 

## הרכב
השיר נכתב על נושאים של שימוש בחומרים ממכרים, תלות רגשית, חרטה ושברון לב. הטקסטים נכתבו בהשראת חוויות אישיות של סווימס, והוא העיד שהכתיבה במחנה בפאלם ספרינגס הייתה אינטימית, כמו "קריאת מחשבות". השיר מאופיין בשורשים מוזיקליים הכוללים קאנטרי, רוק, מוטאון ו-R&B, והוא עוצב לביצועים חיים.

המפיק Ammo (ג'ושוע קולמן) תרם ביט בקצב בינוני, שאיפשר מקום ל"ריף ווקאלי אפי", שמושווה ל-"Fallin'" של אלישה קיז.

## ביקורות
"Lose Control" הוא שיר בולט שזכה להצלחה משמעותית בשנת 2024. השיר מאופיין באקורדים חזקים לפסנתר ובקצב חזק המעביר ביעילות את הנושא של מערכת יחסים רעילה ותחושות של חוסר אונים. ההופעה הווקאלית של סווימס מודגשת בזכות הכמיהה המובעת בה. השיר זכה לשבחים על הצגת המנעד הקולי והיכולת הרגשית של האמן, תוך חיזוק מעמדו כדמות בולטת במוזיקה העכשווית.

### רשימות סוף שנה
בקמפיין השיווקי של ספוטיפיי, *[[Spotify Wrapped]]* אשר מסכם את הסטטיסטיקות והנתונים על ההאזנות של המשתמש בשירות, השיר היה לשיר המושמע ביותר לשנת 2024.

## הצלחה מסחרית
השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 לאחר 32 שבועות, וקבע שיא חדש לזמר לשיר שבילה במצעד הכי הרבה זמן לפני שהגיע לפסגה.

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי טדי סווימס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'וליאן בונטה
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה של בילבורד: שירים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת ומעלה בקנדה
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי פלטינה באוסטרליה
קטגוריה:שירי יהלום בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר רקורדס
ספרינגבוק רדיו

**ספרינגבוק רדיו** (באנגלית: ***Springbok Radio***; באפריקאנס: ***Springbokradio***) הייתה תחנת רדיו ארצית דרום אפריקאית שפעלה בין 1 במאי 1950 ל-31 בדצמבר 1985. תחנת הרדיו הייתה אחראית על פרסום מצעדי המוזיקה בדרום אפריקה.

## היסטוריה
תאגיד השידור הדרום אפריקני החליט בדצמבר 1945 לפתח שירות רדיו מסחרי באופן מוגבל בגלל מגבלות כספיות. בסופו של דבר, תחנה זו עלתה לשידור ב-1 במאי 1950, תחת השם ספרינגבוק רדיו.

עד סוף שנות ה-50 של המאה ה-20, ההכנסות של תחנת הרדיו הייתה 205,439 פאונד דרום אפריקאי . ב-1961 ההכנסות צמחו ליותר משני מיליון ראנד דרום-אפריקאי. ב-1970, ההכנסות הגיעו כבר ל-6.5 מיליון ראנד דרום-אפריקאי.

תחנת הרדיו הפסיקה לשדר ב-31 בדצמבר 1985, לאחר שפעלה בהפסד כבד כתוצאה מתחרות עזה מצד שירותי הטלוויזיה, וכן מאיבוד מאזינים באזורים הכפריים עם מסירת תדרי הגלים הקצרים של התחנה לתחנת הרדיו 5FM .

## הערות שוליים

קטגוריה:תחנות רדיו
קטגוריה:דרום אפריקה: תרבות
קטגוריה:מצעדי מוזיקה
בית ברנשטיין (ראשון לציון)

**בית ברנשטיין** בראשון לציון היה בית גדול עם בריכה, במזרח ראשון לציון, במקום שכונה "שכונת ברנשטיין". הבית נבנה על ידי אליעזר ברנשטיין, שהתגורר בו ואירח בו בני העלית של היישוב.
## היסטוריה
ב-1934 התיישב ברנשטיין יחד עם רעייתו, בלה בלומה, בבית שבנה בראשון לציון, במרכזו של פרדס ברנשטיין, בית גדול עם בריכת שחיה, אורוות סוסים, מגרש טניס ומדשאות. הבית היה למקום התכנסות של אנשים חשובים מאוד, כולל הנציב העליון, הרברט סמואל, אורד צ'ארלס וינגייט ומאיר דיזנגוף, ראש עיריית תל אביב. לעיתים, בלילות ירח מלא, על שפת הבריכה, הנעימה לאורחים התזמורת הסימפונית הארץ ישראלית.

עם בניית האזור כונה המקום "שכונת ברנשטיין". הבית נמכר ב-1953 ונהרס לאחר מכן. הזכר נשאר ברחוב, רחוב ברנשטיין ובגן סמוך, גן ברנשטיין. שם השכונה שונה לנווה הדרים ומספר תושביה עולה על 6,000.

## קישורים חיצוניים
* ראשון לציון - עיר עם נוסטלגיה בית ברנשטיין

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשון לציון: מבנים
קטגוריה:משפחת ברנשטיין (ישראל)
קטגוריה:ישראל: בתי מגורים
Principles of Lust

"**Principles of Lust**" הוא שיר של הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה. הוא פורסם ב-1 ביולי 1991 כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה שלהם, ** (1990). באלבום, "Principles of Lust" הוא שיר רב-חלקים המורכב משתי גרסאות של "Sadeness" עם "Find Love" ביניהם. גרסת הסינגל היא רמיקס של "Principles of Lust" עם נגינה נוספת.

במצעד הסינגלים הפיני הצליח השיר להגיע למקום העשרים-ושנים וזהו מיקום השיא הגבוה ביותר שלו במצעדים.

## רקע וביקורת
במוזיקה & מדיה נכתב, . את השיר כתבה והפיק מיכאל קרצו לבדו.

במהדורות שונות ידוע השיר גם בשם "" ("עקרונות התאווה (תאווה נצחית)").

## וידאו קליפ
הסצנה הראשונה של הווידאו קליפ מציגה אורגיה של קבוצה גדולה של זכרים ונקבות בוגרים, העוסקים בפעילות מינית זה עם זה. הקליפ מאופיין בצבעים כבדים של אדום, בשילוב הצבע הוורוד. הדמויות לובשות מה שנראה כהלבשה תחתונה מהתקופה הוויקטוריאנית, כמו גם פאות ותכשיטים בסגנון אירופאי. לכל אורך הקליפ, רק אקטים מיניים רכים מבוצעים – ללא שום דבר מגונה בעליל. הדוגמנית הבריטית לורה ברקלי היא הדמות הנשית הראשית בקליפ.

נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-7.5 מיליון צפיות.

## רשימת השמעה

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
דוד רוזין

**דָּוִד רוֹזִין** (בגרמנית: **David Rosin**; ) היה תאולוג יהודי גרמני מ, שלזיה (כיום אולסנו בפולין).

לאחר שקיבל את חינוך מוקדם מאביו, שהיה מורה בעיירת הולדתו, הוא למד בישיבה בקמפנו, מיסלוביצה (תחת דוד דויטש) ופראג (תחת שלמה יהודה רפפורט); אך, ברצונו לקבל חינוך רגיל בבית ספר, נסע לברסלאו, שם החל ללמוד בגימנסיה, וסיים את לימודיו ב-1846. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטאות ברלין והאלה (Ph.D. ב-1851) ועבר את הבחינה שלו כמורה עבור הגימנסיה. בשובו לברלין, לימד בבתי ספר פרטיים שונים, עד שמיכאל זקש, שעמו היה תמיד בקשר של חברות אינטימית, מינה אותו למנהל בית הספר הדתי שנפתח בעיר זו בשנת 1854. במקביל רוזין לימד דת לתלמידי בית הספר היהודי הרגיל. בשנת 1866 מונה ליורשו של מנואל יואל כפרופסור לדרשנות, וספרות הפרשנות ומדרש בבית המדרש לרבנים בברסלאו, תפקיד שמילא עד מותו.

## כתביו
רוזין היה המחבר של:

* "Abschiedswort: Berichte über die Jüdische Religionsschule" (מילת פרידה: דיווחים על בית הספר היהודי הדתי), Berlin, 1866;
* "Ein Compendium der Jüdischen Gesetzeskunde aus dem 14. Jahrhundert" ("סיכום של לימודי משפט יהודיים מהמאה ה-14), Breslau, 1871 (על ספר החינוך);
* "Ethik des Maimonides" (האתיקה של הרמב"ם) Breslau 1876;
* "Meïr ben Samuel als Schrifterklärer," (הרשב"ם כמפרש כתבי הקודש), Breslau 1880;
* "Reime und Gedichte des Abraham ibn Esra" (חרוזים ופיוטים מאת אברהם אבן עזרא), ב-5 חלקים, Breslau 1885-94

רוזין מפורסם בעיקר בזכות הפרסום המקיף שלו על פירושו של הרשב"ם (רבי שמואל בן מאיר, נכדו של רש"י) לחומש. הוא היה אחראי להנגיש את הפרשנות הייחודית הזו לציבור. הוא ניתח ביסודיות פרשנות זו, תוך ציטוט של כתבי יד זמינים. פירושו של רשב"ם מפורסם בהסברים הפשוטים שלו לחומש. ההסבר הפשוט הזה של החומש מכונה בעברית פשט. ללא עבודתו של רוזין, סביר להניח שפירושו של רשב"ם מעולם לא היה ידוע או מתפרסם, שכן כל כתבי היד של יצירתו הושמדו מאוחר יותר בזמן מלחמה.

הוא ערך את דרשותיו של מיכאל זקש (כרכים ב', ברלין, תרפ"ז), ופרסם את פירושו של הרשב"ם לחומש, עם הקדמה בעברית וניתוח השפה העברית, ברסלאו, תרנ"א. הוא פרסם גם את ניתוח הרשב"ם שלו בשפה הגרמנית. חיבור של רוזין על הפילוסופיה של אברהם אבן עזרא נערך לאחר מותו על ידי תלמידו המסור דוד קאופמן ופורסם ב"Monatsschrift" (כרכים xlii.-xliii.), כתב עת שלו תרם רוזין מדי פעם.

רוזין עשה את עבודתו הספרותית בדיוק מופתי בפרטים ובאהדה מושלמת עם נושאו. לתלמידיו הרבים הוא היה חבר ויועץ טוב לב. בגישתו הדתית הוא היה שמרן למהדרין, תלמידו האמיתי של מיכאל זקש (שהעריץ אותו); ובו בזמן הוא היה רחב אופקים וסובלני לדעותיהם של אחרים. בנו היחיד, היינריך רוזין, היה פרופסור לרפואה באוניברסיטת ברלין. קרוב משפחה אחר, אחיין, היינריך רוזין, היה פרופסור במחלקה למשפטים של אוניברסיטת פרייבורג.

## קישורים חיצוניים
*

* Literature by and about David Rosin in the catalog of the Berlin State Library


## הערות שוליים
* ערך זה משלב טקסט מפרסום שנמצא כעת בנחלת הכלל: הערך ROSIN, DAVID: באנציקלופדיה היהודית (1901–1906) בעריכת איזידור זינגר וגוטהרד דויטש.

קטגוריה:פילוסופים של היהדות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1823
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1894
I've Tried Everything but Therapy (Part 1)

***I've Tried Everything but Therapy (Part 1)*** (בעברית: "**ניסיתי הכל מלבד תרפיה (חלק 1)**") הוא אלבום הבכורה של הזמר-יוצר האמריקאי טדי סווימס. אלבום האולפן יצא לאור ב-15 בספטמבר 2023 על ידי חברת התקליטים וורנר רקורדס. האלבום כולל את הסינגל המוביל "Lose Control", שעמד בראש מצעד הסינגלים הבלגי והשווייצרי, ובנוסף הגיע לעשירייה בארבע עשרה מדינות שונות, הכולל את מצעד הסינגלים האמריקאי בילבורד הוט 100 ומצעדי הסינגלים הבריטיים.

האלבום הגיע לעשירייה בהולנד ובאוסטרליה, ולאחר מכן נכנס למצעד בניו זילנד, בלגיה, קנדה, צרפת, ליטא, שוודיה, סקוטלנד, הממלכה המאוחדת וארצות הברית.

## רקע וקידום
לקראת יציאתו של אלבום הבכורה, שחרר טדי סווימס את הסינגלים "What More Can I Say" ב-5 במאי 2023, ו-"Lose Control" ב-23 ביוני. "Lose Control" הצליח מבחינה מסחרית, והגיע למצעדים בישראל, קנדה, הולנד, ניו זילנד וארצות הברית. בראיון ל"הניו זילנד הראלד", ציין סווימס שהוא יכניס את עצמו "לתרפיה", משפט שהתגלה כהשראה מאחורי שם האלבום. ב-30 באוגוסט 2023, לקידום האלבום ביצע סווימס בשידור ברדיו את שיריט ואת גרסת הכיסוי "" ברשת הרדיו "נובה".

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2023
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
Sing to Me Instead

***Sing to Me Instead*** הוא אלבום הבכורה של הזמר והשחקן בן פלאט, שיצא ב-29 במרץ 2019. מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים, בחודשים פברואר ומרץ של אותה שנה.

במאי 2020, הוציא גרסת דלוקס של האלבום, וכן ספיישל לנטפליקס עם ביצועים מהאלבום בשם "Ben Platt Live from Radio City Music Hall".

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אלכס הופ
קטגוריה:אלבומי להט"ב
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
עונת 1983/1984 בגביע קוראץ'

**עונת  ב[[גביע קוראץ']]** הייתה המהדורה ה-13 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 28 בספטמבר 1983 ל-15 במרץ 1984.

פו אורטז מצרפת ניצחה בגמר את הכוכב האדום בלגרד מיוגוסלביה וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

## סיבוב ראשון

## סיבוב שני

## שלב הבתים
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

שיבנקה שיבניק, פלקנסטרו וארזה ולה-מאן סארת העפילו אוטומטית לשלב זה.

## חצי גמר

## גמר

## ישראל בתחרות
מכבי רמת גן והפועל רמת גן, שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה בעונת 1982/1983 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

מכבי רמת גן הוגרלה בסיבוב השני מול ראפיד בוקרשט וניצחה 171–145 (79–71 בבוקרשט ו-92–74 ברמת גן), ובשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השני בבית עם רייר ונציה (ניצחון 98–81 בבית והפסד 77–103 בחוץ), קריסטל פאלאס (ניצחונות 75–73 בבית ו-78–77 בחוץ) ואולימפיק אנטיב (ניצחון 95–84 בבית ו-79–80 בחוץ).

הפועל רמת גן הודחה בסיבוב השני על ידי יובקזרטה באסקט לאחר שהפסידה 169–180 (ניצחון 103–72 ברמת גן והפסד 66–108 בקזרטה).

## קישורים חיצוניים
* תוצאות, בפיב"א אירופה
* תוצאות, באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1983
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1984
קטגוריה:גביע קוראץ'
The Rivers of Belief

"**The Rivers of Belief**" הוא שיר של הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה. הוא פורסם ב-7 באוקטובר 1991 כסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום הבכורה שלהם, **' (1990).

באלבום, השיר הוא חלק שלישי של השיר הכולל, "Back to the Rivers of Belief", הכולל את השירים "Way to Eternity" ו-"Hallelujah", שמתחבר לאחר מכן ל-"The Rivers of Belief". גרסת הסינגל של השיר מתחילה עם [[דגימה (מוזיקה)|דגימה]] של הקדמה ל[[טוקטה ופוגה ברה מינור]] מאת [[יוהאן סבסטיאן באך|באך]] וקטע בביצוע [[סנדרה (זמרת)|סנדרה]].

במרוצת השנים זכה "The Rivers of Belief" להצלחה והצליח לצבור ב[[ספוטיפיי]] למעלה מ-8.5 מיליון השמעות בסך הכול.

== וידאו קליפ ==
שני המיקומים של הקליפ הם [[אירופה]] מ[[ימי הביניים]] ו[[הודו]] הכפרית. הוא מתחיל עם מספר תמונות דמויות [[מסע צלב]], ובהמשך מציג ילד הודי קופץ לתוך נהר צהוב.

== רשימת השמעה ==
* **תקליטור סינגל'''
# "The Rivers of Belief" (גרסת רדיו) – 4:24
# "The Rivers of Belief" (גרסה מורחבת) – 7:49
# "Knocking on Forbidden Doors" – 3:46

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים על נהרות
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
Carly's Song

"**Carly's Song**" הוא שיר של הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה. הוא פורסם ב-7 באוקטובר 1991 כשיר הנושא של הסרט "סליבר" (1993). את הפצתו הגבילו לאוסטרליה וכתוצאה מכך, הגיע למקום ה-91 במצעד הסינגלים של ה-ARIA בנובמבר 1993, ושהה שבוע אחד במאה העליונים.

## רקע
השיר נכלל בפסקול של הסרט "סליבר" משנת 1993. "Carly's Song" בעל דגימות מהשיר הארוך המסורתי-מונגולי, "Tosonguyn Oroygoor", שבוצע על ידי Dechinzundui Nadmid. שיר זה מופיע גם בסרט הטאמילי "באשה" (1995) בקטע בו מוצג הנבל מארק אנטוני (Raghuvaran).

עבור השיר נעשה רמיקס מאוחר יותר והופץ מחדש כ-"Age of Loneliness" באלבום האולפן השני של אניגמה,  (1993).

ארבעה עשורים לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-9 מיליון השמעות.

## ביקורת
לארי פליק מבילבורד כתב, .

## רשימת השמעה
* **תקליטור סינגל**
# "Carly's Song" – 3:47
# "Carly's Song" (ג'אם & ספון רמיקס) – 6:31
# "Carly's Loneliness" – 3:11
# "Carly's Song" (קטע כלי) – 4:00

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
Free Fallin'

הוא שיר משנת 1989 מתוך האלבום "Full Moon Fever" אשר היה אלבום הסולו הראשון של המוזיקאי האמריקאי טום פטי. השיר נכתב על ידי פטי וג'ף לין. לין השתתף בשירת רקע וניגון על גיטרת בס בביצוע הסופי של השיר. הצמד כתב והקליט את הסינגל תוך יומיים.

זהו אחד מהשירים המפורסמים ביותר של פטי וכמו גם השיר שזכה להכי הרבה הצלחה במצעדי הפזמונים. בינואר 1990 השיר הגיע למקום ה-7 במצעד הפזמונים האמריקאי. בשנת 1989 פטי ביצע עד השיר יחד עם להקתו Petty and בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV, יחד עם אקסל רוז ואיזי סטראדלין, ובפברואר 2008 הוא ביצע את השיר במופע המחצית של סופרבול XLII. רולינג סטונס דירג בעבר את השיר במקום ה-219 ב־רשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים. בשנת 1996 השיר נכלל בסרט הקולנוע ג'רי מגווייר ובשנת 2000 נכלל בפרק ה-13 של העונה השנייה של הסדרה הסופרנוס.

## משתתפים
* טום פטי - שירה וליווי, גיטרה אקוסטית
* מייק קמפבל - גיטרה חשמלית
* ג'ף לין - גיטרה אקוסטית, גיטרה בס, סינתיסייזר, קולות רקע
* פיל ג'ונס - תופים ותוף מרים

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי פירס גארלנד וג'וליאן טמפל והתמקד בנערה מתבגרת שהולכת למיקומים שונים ברחבי לוס אנג'לס, כולל מסיבת בריכה ופארק גלגיליות. במהלך הווידאו קליפ פטי מבצע הופעה חיה במיקומים הללו ובמיקומים נוספים.

## גרסאות כיסוי
* בשנת 1996 סטיבי ניקס ביצעה גרסת כיסוי לשיר עבור הפסקול של סדרת הטלוויזיה שולחן לחמישה.
* בשנת 2007 ג'ון מאייר ביצע גרסת כיסוי אקוסטית של השיר בהופעה בתיאטרון נוקיה בלוס אנג'לס אשר נכללה באלבומו "Where the Light Is" שיצא ב-2008.
* בשנת 2017 להקת קולדפליי ביצעה גרסת כיסוי לשיר יחד עם פיטר באק מלהקת אר.אי.אם. בבפורטלנד שבאורגון, כמחווה לפטי לאחר מותו. קולדפליי ביצעה בהמשך שוב גרסת כיסוי לשיר בבפסדינה שבקליפורניה יחד עם ג'יימס קורדן.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:בלדות משנות ה-1980
קטגוריה:שירים על לוס אנג'לס
קטגוריה:שירים על קליפורניה
Think U the Shit (Fart)

"**Think U the Shit (Fart)**" (בעברית: "**תחשוב שאתה החרא (פלוץ)**") הוא שיר של הראפרית האמריקאית אייס ספייס. השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2024 דרך חברות התקליטים דולו, 10K, קפיטול, כסינגל שני מתוך אלבום הבכורה שלה, *Y2K*.

## רקע ושחרור
ב-8 בינואר 2024, פרסמה אייס ספייס ברשתות החברתיות הצצה לשיר. השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2024, וזכה להצלחה בטיקטוק.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אייס ספייס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אייס ספייס
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
המודל הטיכוניאני

ימין|ממוזער|170px|בתרשים זה של המודל הטיכוניאני האובייקטים במסלולים הכחולים (השמש והירח) נעים סביב הארץ. האובייקטים במסלולים האדומים (כוכבי הלכת נעים סביב השמש. מסביב נמצאים כוכבי השבת.
**המודל הטיכוניאני** או המערכת הטיכונאנית היא דגם של מערכת השמש שפרסם האסטרונום הדני טיכו ברהה בסוף המאה ה-16, המשלב את מה שהוא ראה בתור היתרונות המתמטיים של השיטה הקופרניקאית עם היתרונות הפילוסופיים וה"פיזיים" של השיטה התלמית. ייתכן שהמודל נוצר בהשראת ולנטין נאבות ופול וויטיץ', מתמטיקאי ואסטרונום שלזים. מודל קוסמולוגי דומה הוצע באופן עצמאי במסכת האסטרונומית ההינדית Tantrasamgraha (בערך 1500 לספירה) על ידי Nilakantha Somayaji מבית הספר לאסטרונומיה ומתמטיקה בקראלה.

מבחינה רעיונית זהו מודל גיאוצנטרי, או ליתר דיוק גיאו-הליוצנטרי: כדור הארץ נמצא במרכז היקום, השמש והירח והכוכבים מסתובבים סביב כדור הארץ, וחמשת כוכבי הלכת האחרים מסתובבים סביב השמש. יחד עם זאת, תנועות כוכבי הלכת שוות מבחינה מתמטית לתנועות במערכת ההליוצנטרית של קופרניקוס תחת טרנספורמציה של קואורדינטות פשוטה, כך שכל עוד אין חוק כוח שיסביר מדוע כוכבי הלכת זזים כמתואר, אין סיבה מתמטית להעדיף את המערכת הטיכונית או הקופרניקאית.

ברהה התנגד לקביעה שכדור הארץ סובב סביב השמש. הוא לא התעלם מהדוגמות הדתיות והפילוסופיות שתמכו במודל הגאוצנטרי, אך בעיקר תנועת כדור הארץ לא הסתדרה עם התצפיות שלו – אילו היה כדור הארץ נע היה צריך להיווצר היסט במיקום שלנו אל מול הכוכבים, אך הוא לא הצליח לזהות שום שינוי במיקומנו היחסי. למעשה היסט שכזה קיים, אך הכוכבים כל כך רחוקים (שנות אור לפחות) שהשינוי בזווית קטן מכדי להיות נראה לעין בלתי מזוינת וטלסקופ שמסוגל לזהות היסט זה הופיע רק במאה ה-19. ברהה ואסטרונומים בני זמנו לא יכלו להעלות על דעתם עד כמה הכוכבים רחוקים, ולכן קבע ברהה כי כדור הארץ אינו נע.

למרות זאת, תצפיות אחרות סתרו את האפשרות שכוכבי הלכת סובבים את כדור הארץ. כך לדוגמה המסלולים של מאדים והשמש אמורים להתנגש אם שני הגורמים השמימיים נעים סביב כדור הארץ (ראה תרשים). בהסתמך על ממצאים אלו שכלל ברהה מערכת שהוצעה על ידי נילקנטה סומיאג'י, אסטרונום הודי, כמאה שנים מוקדם יותר. במערכת של ברהה השמש והירח סובבים את כדור הארץ, אך חמשת כוכבי הלכת (הידועים אז) סובבים סביב השמש. שאר הכוכבים קבועים, כפי שהיה מקובל עד אז, אף על פי שברהה עצמו הוכיח על ידי הנובה של 1572 שעולם הכוכבים הקבועים אינו בלתי משתנה.

יוהאנס קפלר השתמש בתצפיותיו של ברהה עצמו כדי להוכיח שתנועת כוכבי הלכת היא למעשה אליפטית, וגרסה מעודכנת של המודל הטיכוניאני עם תנועת כוכבים אליפטית אומצה על ידי הכנסייה.

חוקי התנועה של אייזק ניוטון שפורסמו במאה ה-17 הפריכו את המודל טיכוניאני מבחינה תאורטית, כיוון שלא ייתכן שמערכת השמש סובבת סביב מסה כה קטנה כמו כדור הארץ, אך הכנסייה קיבלה את המודל ההליוצנטרי רק לאחר פרסום תצפיותיו של ג'יימס בראדלי במאה ה-18, אשר זיהה היסט אל מול הכוכבים.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* ד"ר אבנר כהן, על העיוורון כתנאי הכרחי לאפשרותה של הראייה: ביקורת הביקורת של הפילוסוף (עמנואל קאנט) על האסטרונום (טיכו ברהה), מכללת אורנים

קטגוריה:המהפכה הקופרניקאית
קטגוריה:היסטוריה של האסטרונומיה
קטגוריה:תאוריות מדעיות ארכאיות
אדם בתוך עצמו (שיר)

"**אדם בתוך עצמו**" הוא שיר של שלום חנוך שיצא כתקליטון לרדיו במרס 1977, נתן את השם לסיבוב ההופעות של חנוך באותה שנה (1977) ונכלל באלבום הסולו הראשון (בעברית) של שלום חנוך, "אדם בתוך עצמו" שיצא בנובמבר 1977. את השיר כתב והלחין חנוך והפיק מוזיקלית לואי להב.

## רקע
לאחר שובו של חנוך משהות בת מספר שנים בבריטניה בניסיון כושל לפיתוח קריירה בינלאומית, הקים את להקת תמוז שהקליטה אלבום אחד והתפרקה לאחר זמן קצר. "אדם בתוך עצמו" הוא יצירה אישית ומקורית של חנוך אשר שיקפה את מצבו האישי באותה העת. חנוך חווה באותה העת כמה כישלונות: בפן המקצועי לא הצליח אלבום הסולו הראשון שלו שהוקלט באנגלית בבריטניה, ובפן האישי הוא התגרש מאשתו. חנוך סיפר על הנסיבות שהובילו לכתיבת השיר בריאיון ל"ידיעות אחרונות":

## השיר
השיר נפתח בהצגת אדם הנושא עימו את ביתו שגר בו. השיר מעמיד את דמות האדם כאיש מופנם הגר בתוכו. בהמשך השיר טוען הדובר שגם בתוך ביתו האדם עצוב, אך לפעמים שר. אחר כך מוזכרת בשיר אישה, שהדובר שמח לקראת בואה. בלעדיה האדם "ריק" ובלילה קר לו. לכן הדובר שומר עליה ככל הניתן. בהמשך האדם תוהה אם למרות הכול הוא יראה אותה למוחרת.

## נגנים
* שלום חנוך: שירה, גיטרה אקוסטית
* אלונה טוראל: פסנתר, פנדר רודס, קלידים, קולות
* חיים קריו: גיטרה חשמלית ואקוסטית
* אוהד אינגר: גיטרה בס
* אלון הלל: תופים, כלי הקשה
* אפרים ואסתר שמיר: קולות
* לואי להב: מפיק מוזיקלי, טכנאי הקלטה
* טומי פרידמן: טכנאי הקלטה ומיקס
* הוקלט באולפני טריטון

## הצלחת השיר
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־21 במרץ 1977. במצעד הוא זכה להצלחה גדולה וצעד 13 שבועות, עד 4 ביולי 1977. בשיאו הגיע השיר למקום השני במצעד הפזמונים השבועיים (6 ביוני 1977).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שלום חנוך
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירי רוק בעברית
עונת 1984/1985 בגביע קוראץ'

**עונת  ב[[גביע קוראץ']]** הייתה המהדורה ה-14 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 3 באוקטובר 1984 ל-21 במרץ 1985.

אולימפיה מילאנו ניצחה בגמר את פלקנסטרו וארזה, שתיהן מאיטליה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

## סיבוב ראשון

## סיבוב שני

## שלב הבתים
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

הכוכב האדום בלגרד, פלקנסטרו קאנטו, אולימפיה מילאנו ופו אורטז, שזכתה במהדורה הקודמת, העפילו אוטומטית לשלב זה.

## חצי גמר

## גמר

## ישראל בתחרות
הפועל רמת גן והפועל חיפה, שסיימו במקום השני והחמישי בהתאמה בעונת 1983/1984 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל רמת גן הודחה בסיבוב השני על ידי סטאד פראנסה לאחר שהפסידה 158–183 (83–96 בפריז ו-75–87 ברמת גן).

הפועל חיפה הוגרלה בסיבוב הראשון מול איוניקוס ניקאיאס וניצחה 189–148 (77–74 באתונה ו-112–74 בחיפה), ובסיבוב השני הוגרלה מול שיבנקה שיבניק וניצחה 199–197 (ניצחון 105–100 בחיפה והפסד 94–97 בשיבניק). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי בבית עם פלקנסטרו קאנטו (הפסדים 85–104 בבית ו-87–122 בחוץ), ליקור 43 (הפסדים 90–92 בבית ו-87–103 בחוץ) והכוכב האדום בלגרד (הפסדים 75–112 בחוץ ו-80–88 בבית).

## קישורים חיצוניים
* תוצאות, באתר פיב"א אירופה
* תוצאות, באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1984
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1985
קטגוריה:גביע קוראץ'
אדינגטון (סרט)

**אדינגטון** (באנגלית: **Eddington**) הוא סרט  אמריקאי שבוים ונכתב בידי ארי אסטר. בסרט מככבים חואקין פיניקס, פדרו פסקל, אמה סטון, לוק גריימס, אוסטין באטלר, דידרה או'קונל, מייקל וורד, וקליפטון קולינס ג'וניור. הסרט מופץ על ידי A24 ויצא לאקרנים ב-18 ביולי 2025.

## עלילה
העלילה מתרחשת בעיירה בדיונית בניו מקסיקו בשם אדינגטון, שם השריף ג'ו (חואקין פיניקס) מסרב לאכוף את חוקי המסכות של ראש העיר גרסיה (פדרו פסקל). מתפתחים קונפליקטים פוליטיים, סביבתיים, חברתיים ואישיים, כולל אהבות נעורים, מאבקים על ריבונות גבולות והקמת מרכז דאטה ענק.

הסרט עוסק בקיץ 2020, בתקופת מגפת הקורונה, ומשלב נושאים כמו תיאוריות קונספירציה על ג'ורג' סורוס, מסכות בתקופת מגפת הקורונה, מחאות ג'ורג' פלויד, ביטקוין, בינה מלאכותית, וממים פוליטיים. בנוסף, הסרט עוסק באיך נרטיבים מנוצלים על ידי דמויות מכל קצוות הקשת הפוליטית לצרכים אישיים, תוך טשטוש מוסר וערכים.

## צוות שחקנים
* **ג'ו** (חואקין פיניקס) – השריף של אדינגטון.
* **גרסיה** (פדרו פסקל) – ראש העיר של אדינגטון.
* **לו** (אמה סטון) – אשתו של ג'ו.
* לוק גריימס
* אוסטין באטלר – מנהיג כת שמגייס את לו ואת אמה בעזרת תיאוריות קונספירציה קיצוניות.
* דידרה או'קונל
* מייקל וורד – שוטר צעיר שנהרג בעת ניסיון להבין את המשמעות של רצח ג'ורג' פלויד.
* קליפטון קולינס ג'וניור

## הפקה
הקולנוען ארי אסטר כתב את תסריט הסרט, ולאחר מכן שקל לביים אותו בהופעת בכורת הבימוי שלו. ציין אסטר שניסה לעשות זאת במשך חמש שנים לפני שהחליט לביים את "תורשתי" ו"מידסומר". בזמן שביים את סרטו השלישי "בו מפחד", ציין אסטר שסרטו הבא יהיה מערבון. בינואר 2023, אמה סטון וכריסטופר אבוט הצטרפו לצוות השחקנים, ואסטר תכנן ללהק שוב את חואקין פיניקס. במרץ 2024, פיניקס, סטון, אוסטין באטלר, פדרו פסקל, לוק גריימס, דידרה או'קונל, מייקל וורד וקליפטון קולינס ג'וניור.

צילומי הסרט החלו בניו מקסיקו ב-11 במרץ 2024, ויימשכו עד 17 במאי.

## הפצה
בפברואר 2025, הוכרז שהסרט יוצג בשוק הסרטים האירופי בברלין. חברת A24, שמממנת ומפיקה את הסרט, מתכננת להפיץ אותו ב-18 ביולי 2025.

## מוזיקה
ב-9 באפריל 2025, הוכרז כי בובי קרליק ילחין את הפסקול של הסרט, לאחר ששיתף פעולה בעבר עם אסטר בסרטים "מידסומר" ו"בו מפחד". ב-7 במאי, הוכרז כי דניאל פמברטון ילחין גם את הפסקול של הסרט לצד קרליק.

## ביקורות
בביקורת שפורסמה ב-*[[The A.V. Club]]* צוין כי הסרט בעל טון מגוון ולא תמיד מגובש: הוא נע בין סאטירה לרצינות, ומציג רעיונות מורכבים באופן חלקי. צוין גם כי בשליש האחרון הסרט הופך לאלים ומוגזם, בסגנון "היו זמנים בהוליווד", עם עלילה מבלבלת כולל אנטיפה שמגיעים בעזרת מטוסים פרטיים. למרות זאת, נכתב כי מדובר ביצירה נועזת, שמעזה להתמודד עם עידן כאוטי וטעון במיוחד, כמעט ללא מקבילים קולנועיים עד כה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2025
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה שחורה אמריקאיים
קטגוריה:מגפת הקורונה בקולנוע
Closing Time (שיר)

"**Closing Time**" הוא שיר בלדה של להקת הרוק האמריקאית סמיסוניק. השיר פורסם במקור ב-10 במרץ 1998 ונכתב במקור על ידי דן וילסון.

השיר היה מועמד לפרס הגראמי בקטגוריית שיר הרוק הטוב ביותר בשנת 1999.

בעוד שהשיר עוסק בלקוחות של בר שמתבקשים לצרת מהבר בעקבות הקריאה האחרונה, שהשיר נכתב בפועל על ידי הסולן דן וילסון בתקופת מעבר בחייו בה חברתו עמדה ללדת את בתם וכי השיר למעשה עוסק בלידה.

## וידאו קליפ
את הווידאו קליפ של השיר ביים כריס אפלבאום.

## משתתפים
* דן ווילסון - שירה, גיטרה, פסנתר
* ג'ון מונסון - שירה, גיטרת בס, סינתיסייזר
* ג'ייקוב סליכטר - שירה, תופים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דן וילסון
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי כריס אפלבאום
קטגוריה:שירים על אלכוהול
קטגוריה:בלדות משנות ה-1990
Back to the Egg

***Back to the Egg*** (באנגלית **בחזרה אל ה[[ביצה|בֵּיצָה]]**) הוא האלבום השביעי והאחרון של להקת הרוק הבריטית-אמריקאית פול מקרטני וכנפיים, והאלבום התשיעי של פול מקרטני מאז התפרקותה של להקת הביטלס. האלבום יצא ב–24 במאי 1979. באלבום זה אימץ מנהיג הלהקה מקרטני, שהיה ידוע כאמן שאוהב לחקור סגנונות מוזיקליים, מספר סגנונות מאותה תקופה, בהם מוזיקת הגל החדש.

## משתתפים
**כנפיים**

* פול מקרטני - סולן וקולות רקע, בס, גיטרות אקוסטיות וחשמליות, קלידים, קונצרטינה בשיר "Million Miles", פסנתר וצ'מבלו בשיר "Winter Rose"
* לינדה מקרטני - קלידים, קולות רקע
* דני ליין - סולן בשיר "Again and Again and Again", גיטרות חשמליות ואקוסטיות, קולות רקע
* לורנס ג'ובר - גיטרות חשמליות ואקוסטיות, סינתיסייזר גיטרה, בס בשיר "Love Awake"
* סטיב הולי - תופים, כלי הקשה

**ייצור**

* פול מקרטני וכריס תומאס - מפיקים
* פיל מקדונלד - טכנאי קול
* מארק ויגרס - עוזר טכנאי קול
* ג'ון שו - תמונת עטיפה קדמית
* לינדה מקרטני, פול מקרטני - תמונות עטיפה אחורית
* היפנוסיס - עיצוב

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי פול מקרטני
קטגוריה:אלבומי חברת פרלופון
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני אבי רוד
סמיר ע'ושה

**סמיר ע֫'וֹשֶׁה** (בערבית: **سمير غوشة**; 1937–2009) היה רופא שיניים ופוליטיקאי פלסטיני. ממייסדי ארגון חזית המאבק העממי הפלסטיני והמזכיר הכללי הראשון של הארגון, חבר בוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין ושר העבודה הראשון של הרשות הפלסטינית.

## ביוגרפיה
נולד בשכונת שייח' ג'ראח בירושלים ב-1937 ולאחר שסיים את לימודיו התיכוניים, למד רפואת שיניים באוניברסיטת דמשק ואת תואר הדוקטור קיבל ב-1965.

לאחר סיום לימודיו פתח מרפאה פרטית בעיר זרקא שבירדן, ובמקביל, הצטרף לתנועת הלאומיים הערבים והיה מנהיג הסניף המקומי. בשנת 1966 הוא נעצר על ידי כוחות הביטחון הירדניים ולאחר חקירתו חזר לביתו.

בתאריך 15 יולי 1967 הוקמה חזית המאבק העממי הפלסטיני על ידי ד"ר , וסמיר ע'ושה היה בין ראשוני המצטרפים לארגון. בשנת 1971 נעצר שוב ולאחר שחרורו עבר ללבנון. בשנת 1974 הוא נבחר למזכיר הכללי של הארגון ובשל חילוקי דעות שהיו לו עם יאסר ערפאת, הוא הוביל את הארגון להצטרפות לחזית הסירוב.

בעקבות כניסת צה"ל ללבנון, ב-1982, עבר לסוריה ובשנת 1989 הוא נבחר כחבר בוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין. בהמשך, הוא עבר לתוניסיה וב-1994 תמך בהסכמי אוסלו והגיע עם אנשי ערפאת לגדה המערבית. מהלך זה גרם לעזיבת חלק מחברי הארגון, בראשות .

עם הקמת הרשות הפלסטיני, סמיר ע'ושה מונה לתפקיד שר העבודה הראשון ברשות וכיהן בתפקיד בין השנים 1994–1998. התפטרותו מהתפקיד הייתה על רקע:

# אי נקיטת צעדים בעקבות ממצאי דו"ח ביקורת שהוגש לנשיא על ידי המבקר.
# היעדרות חברי הוועד המנהל של אש"ף מישיבות הקבינט, שגורמת לחוסר יכולת לקבל החלטות משמעותיות.
# עיכוב בכינוס הוועד הפועל של אש"ף, למרות דרישות חוזרות ונשנות.
# היעדר חוקים המפרטים את חלוקת הסמכות בין שְלוש הרשויות: המחוקקת, המבצעת והשופטת.
# היעדר עקרונות וכללים בתהליך בניית המוסדות הלאומיים.

לאחר מותו של פייסל אל-חוסייני, ע'ושה קיבל על עצמו את תיק ירושלים והאוריינט האוס וכיהן בתפקיד בין השנים 2002–2003. הוא התפטר מהתפקיד "בשל היעדר סמכות וחוסר רצינות בעבודה נכונה ורצינית למען העיר ירושלים". 

בינואר 2007 כיהן כראש המחלקה לענייני ירושלים באש"ף.

סמיר ע'ושה כתב מספר ספרים וביניהם:
* מצעד המאבק (مسيرة نضال) 1939–2009
* המשבר הנוכחי של המהפכה הפלסטינית: שורשים ופתרונות (الأزمة الراهنة للثورة الفلسطينية الجذور والحلول).
## משפחתו ומותו
סמיר ע'ושה התחתן ב-1983 עם סחר עם עלי (سحر عم علي).

הוא נפטר בבית החולים ירדן בעמאן, בגיל 72, ב-3 באוגוסט 2009. בצוואתו ביקש ע'ושה להיקבר בירושלים אך ישראל סירבה לכך והוא נקבר באל-בירה, לאחר מסע הלוויה ממלכתי בליווי משמר הנשיא הפלסטיני וטקס רשמי במוקטעה שברמאללה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי העבודה של הרשות הפלסטינית
קטגוריה:טרוריסטים פלסטינים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1937
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2009
משלחת מס' 4 לתחנת החלל מיר

שמאל|ממוזער|200px|תיאור תחנת החלל מיר בזמן פעילות המשלחת
**משלחת מס' 4** (ברוסית: **основная экспедиция я-4**) הייתה משלחת לתחנת החלל מיר שפעלה מ-26 בנובמבר 1988 ועד ל-27 באפריל 1989. זו הייתה המשלחת הרביעית לתחנת החלל מיר. מפקד המשלחת היה ולדימיר טיטוב. פעילות המשלחת נמשכה 241 ימים. חאיר עזיבת המשלחת תחנת החללע ברה למשטר לא מאויש.
## הרכב המשלחת

## רקע
בתקופת פעילות המשלחת תחנת החלל כללה את המודול הבסיסי ומודול "קוואנט 1". נפח מחיה היה מ-130 מ"ק והספק מיוצר על ידי פאנלים סולארים היה 11.4 קו"ט.

## פעילות המשלחת
חללית עם חברי המשלחת שוגרה ב-26 בנובמבר וב-28 בנובמבר היא התחברה לתא עגינה קדמי של תחנת החלל מיר. הצוות עבר לתחנת החלל בה כבר פעלה משלחת מס' 3 בפיקוד ולדימיר טיטוב. החל מעבר אחריות לצוות החדש.

בצוות חללית "סויוז TM-7" הגיע גם ז'אן-לו קרטיין מצרפת. הוא התחיל לבצע תוכנית ניסויים Aragatz שהוכנה עבורו.

ב-9 בדצמבר וולקוב וקרטיין ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5 שעות. במהלך פעילות זו בחלק החיצוני של תחנת החלל הותקן ציוד ERA לתוכנית ניסויים צרפתית. ציוד זה היה בגודל משמעותי ועד להעברתו מחוץ לתחנת החלל היה די צפוף בתא מגורים של תחנת החלל.

ב-15 בדצמבר צוות משלחת מס' 3 ביחד עם קרטיין עזבו את תחנת החלל. האחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 4 שהחלו בעבודה סדירה.

ב-27 בדצמבר 1988 חללית מטען פרוגרס 39 הגיע לתחנת החלל עם כ-2,242 ק"ג מטען. החללית התחברה לתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-7 בפברואר 1989 חללית מטען פרוגרס 39 נותקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-12 בפברואר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס 40 עם מטען של כ-1,993 ק"ג. החללית התחברה לתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-5 במרץ חללית מטען פרוגרס 40 נותקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-19 במרץ לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס 41 עם מטען של כ-2,238 ק"ג. החללית התחברה לתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-25 באפריל חללית מטען פרוגרס 41 נותקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.

בגלל דחיות בסיום ייצור מודולים חשדים לתחנת החלל הוחלט שמשלחת תעזוב את תחנת החלל ותשאיר אותה במשטר לא מאויש.

ב-27 באפריל צוות משלחת מס' 4 עזב את תחנת החלל בחללית "סויוז TM-7". במהלך שהות בחלל שנמשכה כ-8 חודשים הם ביצעו מספר רב של ניסויים.

## קישורים חיצוניים
* תיאור פעילות המשלחת
* תיאור באתר אסטרונאוטיקס
* תוכנית Aragatz
## הערות שוליים

קטגוריה:1988 בברית המועצות
קטגוריה:1989 בברית המועצות
קטגוריה:תחנת החלל מיר
השם יקום דמו

**השם יקום דמו** (לרוב בראשי תיבות: **הי"ד**) הוא נוסח בקשה יהודי שמופיע כתוספת לאחר שמו של נפטר שנהרג על ידי גויים בגלל היותו יהודי. הבקשה היא מאלוהים שיבצע נקמה במי שהביאו להריגתו. רבים נוהגים לצרף את הביטוי לאחר שמו של חלל צה"ל ושל חללי טרור וכן של יתר חללי מערכות ישראל.
[ממוזער|שמאל|הכיתוב "הי"ד" במרכז המצבה של הרב [שלמה זלמן צורף, נפגע פעולת האיבה הראשון ברשימת הקורבנות שלפני קום מדינת ישראל]]

## מקור הביטוי
בתפילות ובמזמורים שונים ישנה ציפייה ובקשה שהשם ינקום בעמים שפגעו בישראל, לדוגמה בתהילים "אֵל נְקָמוֹת ה', אֵל נְקָמוֹת הוֹפִיעַ. הִנָּשֵׂא שֹׁפֵט הָאָרֶץ, הָשֵׁב גְּמוּל עַל גֵּאִים". בנוסח התפילה אב הרחמים הנאמר אצל יהודי אשכנז מופיעה הבקשה מה' על הנקמה כשהיא מסתמכת על מספר פסוקים במקרא:

לדעת הרב שמואל פנחס גלברד, תפילה זו היא המקור לביטוי "השם יקום דמו". התפילה לנקמת דם הנהרגים מצויה גם בנוסחי תפילה נוספים, כגון תפילת יזכור לקרבנות השואה.

## השימוש בביטוי
הביטוי נעשה שגור החל מראשית תקופת האחרונים. נעשה בו שימוש בהנצחה על מצבות והקדשות, וכן בלשון המדוברת והכתובה.

רבי אהרן ברכיה ממודנה בספרו הקבלי מעבר יבק כותב שיש תועלת לנשמת ההרוג מכך שאומרים עליו "השם יקום דמו": 

הרב שלמה גורן הסיק שניתן להשתמש בביטוי גם לגבי חלל צה"ל שנהרג בשוגג מאש כוחותינו, כיון שגם הוא קורבן של המלחמה.

הביטוי "הי"ד" מופיע בספרים שנדפסו כבר בראשית תקופת האחרונים בראשי תיבות, דבר המעיד על היותו כבר אז ביטוי שגור ומוכר.

במלחמת חרבות ברזל נהרג סרן ישראל יודקין, ונקבר בבית הקברות הצבאי בהר הרצל. משפחתו דרשה להוסיף במצבתו את הביטוי "הי"ד", אך סורבה על ידי משרד הביטחון מטעמי אחידות.
לאחר מאבק ציבורי בהובלת המשפחה קיבל שר הביטחון יואב גלנט את בקשת המשפחה והמלצת המועצה הציבורית להנצחת החייל
לאשר את הוספת הכיתוב.

במהלך הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) הגיב ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו על רצח עודד ליפשיץ והילדים אריאל וכפיר ביבס: "השם יקום דמם וגם אנחנו ננקום".


Memorial plaque to the victims of sbarrow terror attack.jpg|לוח זיכרון לנרצחים בפיגוע במסעדת סבארו. בתחתית הלוח הכיתוב: "הי"ד"
Stickers in the city of Rehovot, January 2025 19.jpg|מדבקת הנצחה לזכרו של אפיק טרי ז"ל הי"ד במהלך מלחמת חרבות ברזל
PikiWiki Israel 52565 the pilots memorial at the bone park in tel aviv.jpg|לוחיות זיכרון באנדרטת הטייסים בגן העצמאות בתל אביב. הכיתוב "הי"ד" מופיע לאחר שמו של כל טייס


## ראו גם
* "הרוגי מלכות אין כל בריה יכולה לעמוד במחיצתן"
* הנקמה ביהדות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נקמה
קטגוריה:מילים וביטויים בעברית
אינדיה סאמר

**ג'ודי ג'ין אולסון** (באנגלית: **Jody Jean Olson**; נולדה ב-26 באפריל 1975), המוכרת בשם הבמה "**אינדיה סאמר**" ("**India Summer**"), היא שחקנית פורנוגרפיה ושחקנית קולנוע אמריקאית.

## ביוגרפיה
[175px|ממוזער|ימין|אינדיה סאמר, [2012]]
אולסון, ילדה יחידה להוריה, סיימה לימודי תואר ראשון בחינוך, אך היא בחרה שלא להשתמש בהכשרתה כמורה ועברה לעסוק בפיננסים. בשלהי 2005, לאחר כשש שנות עבודה כמנהלת פיננסית בחברה ממשלתית, אולסון החליטה לממש את יצריה המיניים הרבים באמצעות כניסה לתעשיית הפורנוגרפיה. אולסון, למעשה, החלה להופיע בסרטיים פורנוגרפיים בגיל 29 – הנחשב מאוחר בתחום. עבור שם הבמה איתו היא תופיע, אולסון בחרה ב"אינדיה סאמר" כמחווה לשיר "Indian Summer" מתוך האלבום "Morrison Hotel" של הלהקה "The Doors".

סאמר זכתה במהרה לפופולריות רבה והפכה לשחקנית המבוקשת ביותר בתעשייה בקטגוריות מילף וקוגר, כשמסד הנתונים הפורנוגרפיים "Internet Adult Film Database" אף הכריז עליה כשחקנית הפורנוגרפיה העסוקה ביותר בתעשייה עם השתתפות במספר הסצנות הגדול ביותר מבין כל השחקניות בין 2011 ל-2015. עם התפרצות מגפת הקורונה ב-2020, תעשיית הפורנוגרפיה הושבתה כמעט לחלוטין בשל מגבלות הריחוק החברתי ופעלה תחת נהלים מחמירים, וסאמר – שהייתה אז בשנות הארבעים לחייה – לא הצליחה לשוב לרמת הפעילות הגבוהה הקודמת שלה עם חידוש ההפקות בהמשך, בדומה לשחקניות בוגרות רבות נוספות. מאז, סאמר הופיעה במספר סצנות בודד, כשהאחרונה בהן הייתה ב-2022.

בחלוף השנים סאמר הופיעה בתפקידי אורח בסדרות הטלוויזיה "רינו 911", "ילדי האנרכיה" ו"דקסטר". כמו כן, היא הופיעה בסרט הפארודי "Homo Erectus"  של המגזין הקומי "National Lampoon". ב-2015, סאמר כיכבה בתפקיד הראשי בסרט העצמאי הרומנטי "Marriage 2.0". על משחקה, סאמר זכתה לשבחים מן המבקרים.

## קישורים חיצוניים

* אינדיה סאמר, במסד הנתונים הפורנוגרפיים Internet Adult Film Database
* אינדיה סאמר, במסד הנתונים הפורנוגרפיים Adult Film Database

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות פורנוגרפיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני פורנוגרפיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1975
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
עונת 1985/1986 בגביע קוראץ'

**עונת  ב[[גביע קוראץ']]** הייתה המהדורה ה-15 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 2 באוקטובר 1985 ל-27 במרץ 1986.

וירטוס רומא ניצחה בגמר את יובקזרטה באסקט, שתיהן מאיטליה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

## סיבוב ראשון

## סיבוב שני

## שלב הבתים
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

פלקנסטרו וארזה, הכוכב האדום בלגרד, פו אורטז, וירטוס רומא, בוסנה סרייבו ובראוגן העפילו לשלב זה אוטומטית.

## חצי גמר

## גמר

## ישראל בתחרות
הפועל תל אביב והפועל חולון, שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה בעונת 1984/1985 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב הראשון מול קראבנוס וניצחה 267–96 (140–38 ו-127–58 בשני המשחקים שנערכו בתל אביב), ובסיבוב השני הוגרלה מול סרגוסה וניצחה 197–193 (ניצחון 104–89 בתל אביב והפסד 93–104 בסרגוסה). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השני בבית עם וירטוס רומא (ניצחון 92–82 בבית והפסד 74–93 בחוץ), שאלאן (ניצחונות 81–79 בבית ו-85–80 בחוץ) ובוסנה סרייבו (הפסד 89–105 בחוץ וניצחון 110–107 בבית).

הפועל חולון הודחה בסיבוב הראשון על ידי אולימפיק אנטיב לאחר שהפסידה 134–141 (ניצחון 74–62 בחולון והפסד 60–79 באנטיב).

## קישורים חיצוניים
* תוצאות, באתר פיב"א אירופה
* תוצאות, באתר Linguasport

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1985
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1986
קטגוריה:גביע קוראץ'
משפחת גולדסמיד

שמאל|ממוזער| אברהם גולדסמיד (1756–1810)
שמאל|ממוזער| סמל משפחת גולדסמיד, עם המוטו ''Concordia et sedulitate''
**משפחת גולדסמיד** מזוהה עם קבוצת בנקאים אנגלו-יהודיים, בראשם עומד אהרון גולדסמיד (שנפטר ב-1782), סוחר מהולנד שעבר להתגורר באנגליה סביב שנת 1763. בניו, בנימין גולדסמיד (כ. 1753-1808) ואברהם גולדסמיד (כ. 1756-1810), הקימו פעילות עסקית משותפת בלונדון כסוכנים לשטרות בשנת 1777, והפכו לגורמים משמעותיים בשוק ההון בתקופת המלחמות הנפוליאוניות, כאשר עבדו בשיתוף פעולה עם הממשל. ב-1810, לאחר שהכספים של אברהם גולדסמיד איבדו ערכם, הוא הוכרח להכריז על פשיטת רגל ולבסוף התאבד. אחיו, שנפל לדיכאון קשה, ביצע מעשה דומה שנתיים לפני כן. שני האחים ידועים בתרומותיהם הנדיבות, גם במסגרת ציבורית וגם פרטית, ותרמו רבות להקמה ולניהול של בית המקלט הימי, ששינה את שמו למאוחר יותר למקלט הצי המלכותי. בנימין גולדסמיד הותיר אחריו ארבעה בנים ובת, מרי אן גולדסמיד, שנישאה לטימוטי ייטס בראון בשנת 1812; בעוד אברהם השאיר אחריו בת, איזבל גולדסמיד.

סר אייזק גולדסמיד, הברון הראשון, נשא לאישה את בת דודתו, איזבל (בתו של אברהם גולדסמיד). בנם השני, סר פרנסיס גולדסמיד, קיבל את התואר הברון השני (1808-1878). פרנסיס זכה להיות היהודי הראשון שנעשה לעורך דין באנגליה, והמשיך לייצג את מחוז רידינג. הוא גם נישא לבת דודתו, לואיזה גולדסמיד, אך לא נולדו להם ילדים. בעקבות זאת, סר ג'וליאן גולדסמיד, הברון השלישי (1838-1896), אשר היה בנו של פרדריק דייוויד גולדסמיד (1812–1866), חבר פרלמנט מטעם הוניטון, ירש את התואר. סר ג'וליאן, אשר שימש כחבר פרלמנט למשך שנים רבות והוערך על עושרו, יכולתו והשפעתו, הוקצה כחבר במועצה הפרטית.

חבר מכובד נוסף מאותה משפחה היה סר פרדריק ג'ון גולדסמיד (1818-1908), בנו של ליונל פראגר גולדסמיד. אחותו נישאה להנרי אדוארד גולדסמיד (1812–1855), עובד מדינה הודי בולט, בנו של אדוארד גולדסמיד. הרפורמה שלו במערכת ההכנסות בבומביי והכנסת מערכת חדשה, שהוקמה לאחר מותו, באמצעות דוחותיו בשנים 1840–1847, ועבודתו המסורה בסקרי קרקע, נחשבו לבעלי חשיבות עליונה למערב הודו וביססו את זכרו. שם כמטיב ציבורי. 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים הולנדים
וסילי אלכסייב

**וסילי איבנוביץ' אלכסייב** (; 7 בינואר 1942 – 25 בנובמבר 2011) היה מרים משקולות סובייטי. הוא קבע 80 שיאי עולם ו-81 שיאים סובייטיים בהרמת משקולות וזכה במדליות זהב אולימפיות במשחקים של 1972 ו -1976.

## ביוגרפיה
בגיל 18 החל אלכסייב את דרכו בתחום הרמת המשקולות במועדון Trud VSS, תחת חסותו של מאמנו רודולף פליוקפלדר, עד שבשנת 1968 החליט להמשיך את אימוניו באופן עצמאי. אף על פי שלא נולד עם הגודל הפיזי הטבעי של מרמי משקולות אחרים בקטגוריית המשקל הכבד מאוד, הוא המשיך בהנחה שיכול לפתח כוח נוסף על ידי עלייה במשקל. בינואר 1970, הוא רשם את שיאו העולמי הראשון, ובמהלך אליפות העולם באוהיו, הוא הפך לאדם הראשון שביצע נקיה וזריקה של 500 פאונד (227 ק"ג). אוסקר סטייט, OBE, ציין לגבי אחד משיאי העולם הראשונים של אלכסייב כי המשקל של מעל 460 פאונד (209 ק"ג) בעיתונות האולימפית נראה כה קל, כאילו היה מקל מטאטא. אלכסייב המשיך לשבור שיאים, ובין 1970 ל-1977 הוא קבע לא פחות מ-80 שיאי עולם, תוך שהוא מקבל תגמולים כספיים מממשלת ברית המועצות עבור כל שיא עולמי חדש. במקצועיות, הוא העלה את שיאי העולם ב-1.1 פאונד (0.5 ק"ג) בכל פעם, שומר על אליפות ללא הפסד במשך שמונה שנים באליפות העולם ואליפות אירופה. הוא נהיה הראשון שחצה את הרף של יותר מ-600 ק"ג באירוע המשולש.

ההשתתפות באולימפיאדת מוסקבה ב-1980 הסתיימה באכזבה עבור אלכסייב, שלאחר שכבר התבודד והתאמן בנפרד מאמן, נתקל בקשיים בתחרות. הוא קבע את משקל הפתיחה שלו בגובה גבוה מדי ונכשל בניסיון להרימו, מה שהוביל לתוצאה של אפס קילוגרמים. לאחר אותה אולימפיאדה, הוא נסוג מתחום הרמת המשקולות.

בשנת 1987 נבחר אלכסייב לייצג את מחוז ריאזאן עבור ועידת נציגי העם של ברית המועצות. אלכסייב עבד כמאמן בין 1990 ל-1992. תחת הנהגתו, הנבחרת המאוחדת זכתה בעשר מדליות בהרמת משקולות באולימפיאדת הקיץ 1992, כולל חמש מדליות זהב.

מאז 1966 חי אלכסייב בשאחטי, ובשנת 1971 סיים את לימודיו בסניף נובוצ'רקסק של המכון הפוליטכני. ב-25 בנובמבר 2011, הוא נפטר בגרמניה, לאחר שהועבר למרפאה עקב בעיות לב חמורות, בגיל 69. הפדרציה הרוסית להרמת משקולות הנציחה את זכרו כ"אגדת ספורט סובייטית" וכ"אחד האנשים החזקים בעולם". אלכסייב הותיר מאחריו את אשתו, אולימפיאדה, ושני בנים, סרגיי ודמיטרי, כאשר האחרון תחרה באופן ארצי בהרמת משקולות וסיים רביעי באליפות ברית המועצות בשנת 1988.

## מורשת ופרסים
ולדימיר ויסוצקי הקדיש את השיר שלו "שיר על מרים משקולות" () לאלכסייב.

אלכסייב הופיע על השער של "ספורטס אילוסטרייטד" ב-14 באפריל 1975, שכותרתו "האיש החזק בעולם". בשנת 1999, ביוון, הוכר אלכסייב כאיש הספורט הטוב ביותר של המאה ה-20. כמו כן, הוענק לו: עיטור לנין (1972), מסדר ידידות העמים, עיטור אות הכבוד (1970), ועיטור הדגל האדום של העמל (1972). בשנת 1993, הוא נבחר כחבר בהיכל התהילה של הפדרציה הבינלאומית להרמת משקולות.

בשאחטי, שם התגורר רוב חייו, יש רחוב ופארק על שמו ואנדרטה לזכרו הוצבה במקום ב-2014.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:אלופים אולימפיים סובייטים: הרמת משקולות
קטגוריה:מרימי משקולות סובייטים
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1942
קטגוריה:נפטרים ב-2011