חטיבת כרמלי

[שמאל|ממוזער|200px|[משה כרמל, מייסד החטיבה ומפקדה הראשון.]]
**חטיבת כרמלי** – (**חטיבה 2**; בעבר נקראה חטיבה 165 וחטיבה 612) היא חטיבת חי"ר במילואים בצה"ל, ואחת משלוש חטיבות יוצאי חטיבת גולני, יחד עם חטיבת אלכסנדרוני וחטיבת עודד. החטיבה כפופה לעוצבת המפץ, אוגדת מילואים בפיקוד צפון.

בימינו מצטרפים אל החטיבה יוצאי גדוד 13 של חטיבת גולני.

## הקמת החטיבה (תש"ח)
בפקודת המבנה הארצי מנובמבר 1947 החליט דוד בן-גוריון להקים מתוך גדודי ופלוגות החי"ש בערים ובמחוזות ארבע חטיבות סדירות, שהפכו בהמשך לשש, ולהתחיל בגיוס כל הכוח המסוגל ללחימה. בצפון הקימה מפקדת "ההגנה" את **[[חטיבת לבנוני]]** שנקראה בתוכניות המוקדמות "חטיבת הצפון" וכללה את כל המרחב שמזכרון יעקב וצפונה. מפקד החטיבה היה משה זליצקי (לימים משה כרמל) והיא כללה את כל כוחות החי"ש במרחב.

ב-28 בפברואר 1948 פוצלה החטיבה לחטיבת גולני בנפת יזרעאל, הכנרת, גלבוע ועד תל חי וחטיבת כרמלי (על שם הר הכרמל) באזור חיפה ונפת זבולון (כלומר חיפה והגליל המערבי). במקביל פעלה בגזרה חטיבת יפתח של הפלמ"ח.

למסגרת החטיבה הוכפפו שלושה גדודים – 21 (שגרעינו בני נשר-יגור, נהריה והקריות שמצפון לחיפה), 22 (שגרעינו סטודנטים מהטכניון) ו-23 (שהוקם מיחידת "הדרי" – חיל משמר העם של חיפה ועולים חדשים, בעיקר שארית הפליטה). במהלך המלחמה הוקם גדוד נוסף – 24, גם הוא על בסיס יחידת "הדרי" ועולים חדשים (שארית פליטה).

עם הקמת המדינה מנתה חטיבת כרמלי 2,238 חיילים ומפקדים.

## פעילות החטיבה במלחמת העצמאות
עיקר פעילותה של החטיבה הייתה בכוננות לקראת תפיסת הבסיסים הלוגיסטיים של הבריטים בסביבת חיפה עם עזיבתם ובמיוחד הנמל ודרכי הגישה אליו ובתי הזיקוק. החטיבה ערכה פעולת נקם כנגד הכפרים בלד א-שייח' (בימינו בתחומי נשר) לאחר טבח בתי הזיקוק ב-30 בדצמבר 1947 שבו נהרגו כמה מתושבי הכפר. ב-14 במרץ 1948 פוצצו חיילי גדוד 21 של החטיבה את מנהרות הרכבת בראש הנקרה וזאת כדי למנוע מעבר כוחות מלבנון דרך המסילה. ב-27 במרץ 1948 יצאה שיירה של החטיבה שנודעה בשם שיירת יחיעם, לעקוף את עכו ולהביא אספקה ליישובי הצפון. השיירה הותקפה סמוך לנהריה ונגרמו לה אבדות קשות. באפריל 1948 התמודדה החטיבה עם צבא ההצלה בקרבות משמר העמק ורמת יוחנן. באפריל 1948 סיימה החטיבה בהצלחה את הקרב על חיפה, הודות לתכנון המדויק ולהיכרות עם הסביבה והמתקנים. כך הצליחה החטיבה תוך פחות מ-24 שעות לתפוס את כל הבסיסים הבריטיים והמפעלים האסטרטגיים בעיר. החטיבה הכניעה את ההתנגדות הערבית והשתלטה על העיר. החטיבה צרה על עכו למשך כחודשיים והכניעה אותה לאחר פלישת צבאות ערב ולאחר מבצע בן עמי (שנקרא על שם בן עמי פכטר שהיה מפקד גדוד בחטיבת כרמלי ונפל בשיירת יחיעם). מפקד החטיבה הראשון היה משה כרמל והשני היה מרדכי מקלף, לימים הרמטכ"ל השלישי של צה"ל.

לפי עדויות מפקדי החטיבה - חייליה גירשו פלסטינים במהלך המלחמה על ידי הטלת  פחד וטרור ובאמצעים לא חוקיים. מקסים כהן שפיקד על החטיבה ביולי-אוגוסט 1948, העיד במשפט הרצח של שמואל  להיס ואמר . חיים בן-דוד שהיה קצין מבצעים בחטיבה העיד באותו משפט והסביר שגירוש תושבים נעשה כדבר שבשגרה. 

עם הקמת צה"ל הפכה כרמלי לחטיבת צה"ל. לאחר הכרזת המדינה השתתפה החטיבה בפיקודם של משה כרמל ולאחר מכן בפיקודו של מרדכי מקלף, בכל קרבות חזית הצפון ובטיהור כל אזור הגליל, במהלך מלחמת העצמאות. בנוסף נטלה חלק במבצעי יצחק, דקל, ברוש וחירם. החטיבה ספגה אבדות כבדות בניסיון שכשל לכבוש את ג'נין במבצע יצחק וגם בנפילת שיירת יחיעם.

## גדודי כרמלי (תש"ח)

### גדוד 21 – נפת זבולון
250px|ממוזער|שמאל|הנצחת לוחמים בני נשר מגדוד 21 שנפלו במלחמת העצמאות
גדוד 21 ששמו היה "נפת זבולון" הוקם רשמית כגדוד ג´ של חטיבת "לבנוני" ביום 25 בדצמבר 1947 במסדר שנסקר על ידי מפקד הגדוד בן עמי פכטר בגבעת שמיר ליד רמת יוחנן ליד בניין ששימש לפני כן כמרכז אימונים (בימינו חוות הצופים). תחום החבל היה מנקודה שבין שער העמקים וג'למי עד מבואות חיפה, ומחרייבה שעל הר הכרמל ועד מבואות עכו. היישובים שנכללו בחבל היו: יגור, כפר חסידים, נשר, רמת יוחנן כפר המכבי, אושה, שמיר (לפני מעברו לגליל), קריית אתא, חרייבה, מחצבות 4.5, צ'ק פוסט, הקריות אפק (לפני כן משמר הים), כפר מסריק ועין המפרץ.

לאחר סיום מלחמת העולם השנייה שלח ארגון ההגנה את אנשיו לקורסים ואימונים. לקראת סוף שנת 1947 התקיימו גיוסים בצפון הארץ. אנשי החי"ש נשלחו למשקי הגליל המערבי לקדם פלישה. למחרת כ"ט בנובמבר התגייס חלק מהגדוד והוקמו הבסיסים בנשר, רמת יוחנן, חרייבה, מחצבות 4.5 בקריות ובגליל המערבי. החבל הכיל יישובים יהודים, יישובים ערבים כוחות צבא בריטיים וכוחות הלגיון הערבי. לחבל נודעה חשיבות משום שישב על דרכים חיוניות ומפעלים חשובים כגון בתי הזיקוק, מפעל נשר למלט, בית המלאכה של הרכבת בתי המלאכה של סולל בונה ועוד. הגיוסים לגדוד נעשו בשלבים. בתחילה גיוסים קטנים במבנה כוחות של כוננות ולאחר מכן במסגרות גדולות יותר. הגיוסים כללו את בני המקום שגדלו בארץ וגם עולים חדשים ששהו מספר חודשים בארץ והתגוררו ב"מעון עולים" בנשר.

הגדוד כלל שלוש פלוגות:
*פלוגה 11 – חבל נהריה – מפקדה היה יעקב פונדק (שועל). לפלוגה היו שלושה בסיסים – בסיס מצובה שמפקדו היה גדעון דוניץ, בסיס יחיעם מפקדו היה משה שינרמן, בסיס שבי ציון מפקדו משה שואבי.
*פלוגה 12 – חבל קריות מפקדה היה חיים בן-דוד. לפלוגה היו שלושה בסיסים – בסיס רמת יוחנן שמפקדו היה יעקב שאודר, בסיס כפר המכבי מפקדו היה יעקב ברסלב, בסיס אפק מפקדו מיכאל מנייביץ.
*פלוגה 13 – חבל יגור מפקדה היה חנן זלינגר שנהרג ב־1 בינואר 1948 בפעולת התגמול בבלד א-שייח' על טבח בתי הזיקוק. מחליפו היה יוסי האס. לפלוגה היו חמישה בסיסים – בסיס יגור שמפקדו היה דב פיק, בסיס "ח'רייבה" (מחצבה של בית חרושת נשר למלט) מפקדו היה אברהם בורנשטיין, בסיס נשר מפקדו יוסקה גלילי, בסיס ק"מ 4.5 מפקדו היה יוסקה וונדרמן, בסיס צ'ק פוסט מפקדו היה שלמה קמינקר (קמין)

בעת הקמתו היו בגדוד 140 לוחמים. רק 40% מהם צוידו בנשק. הנשק עבר בין הלוחמים על פי פעילות הגדוד.

בקרבות מלחמת העצמאות נהרגו 149 לוחמי הגדוד על פי הפירוט הבא.
[שמאל|ממוזער|250px|אנדרטת הנצחה לגדוד 22 ב[חיפה, ליד גשר גדוד 22 המקביל לגשר רושמיה]]

## לאחר מלחמת העצמאות
לאחר מלחמת העצמאות התארגנה החטיבה מחדש והפכה לחטיבת מילואים צפונית עם בסיס בעמקים. החטיבה תפקדה כחטמ"ר העמקים (או בשמו האחר "חטמ"ר צמח") עד לשנת 1974.

### מלחמת ששת הימים

במהלך מלחמת ששת הימים החזיקה החטיבה מוצבים בגזרת הירדן ונטלה חלק במערכה על כיבוש צפון השומרון מוצבי הסורים בחוף המזרחי של הכנרת ודרום רמת הגולן.

ב-9 ביוני פקד דוד אלעזר, אלוף פיקוד הצפון, על מפקד חטמ"ר 2, יהודה גביש, לתקוף את המוצבים הסוריים תאופיק התחתונה ותאופיק העליונה כחלק המאמצים המשניים בתוכנית "מקבת". המשימה הוטלה על גדוד נח"ל 908, בפיקוד שלמה חלמיש. הגדוד נע על כביש צמח – מעגן – תל קציר – האון. עוד בטרם החלה ההתקפה נפתחה על הגדוד הפגזה מתאופיק העליונה. בהפגזה איבד הגדוד שני חיילים, ביניהם המג"ד חלמיש, וכמה חיילים נפצעו. המח"ט הורה לעצור את התקדמות הגדוד לכיוון תאופיק. ב-10 ביוני נעה החטיבה מעין גב צפונה, לאורך חוף הכנרת, תוך שהיא תופסת את כורסי ללא קרב ומגיעה לבקעת הבטיחה.

### מלחמת ההתשה

עם סיום מלחמת ששת הימים (ב-19 ביוני 1967) התגלה מטען חבלה סמוך לקיבוץ גשר שהיה תחת מרחבה של מפקדת חטיבת המילואים. וכך הצטרפה החטיבה לשיטת המרדפים שפיתח חטיבת הבקעה.

במהלך המלחמה הפכה מפקדת חטיבת המילואים לחטמ"ר 612 – חטמ"ר העמקים, שהגן על מרחב עמק הירדן ועמק בית שאן.

### מלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים נטלה החטיבה (אז חטיבה 612) חלק בהגנת העמקים ורמת הגולן. לאחר המלחמה הופרדה החטיבה מחטמ"ר העמקים ונקראה חטיבה 165. עד מלחמת של"ג ביצעה החטיבה תעסוקה מבצעית בגזרת לבנון וצפון רמת הגולן, בסיני ובבקעת הירדן.

### מלחמת שלום הגליל
במלחמת שלום הגליל, תחת פיקוד צבי פולג, נלחמה החטיבה בגזרה המערבית, בציר צור–צידון, צידון, עין אל חילווה וביירות. בתקופת מלחמת של"ג ואחריה ביצעה החטיבה תעסוקה מבצעית במרחב ביירות ועל כביש ביירות–דמשק.

בשנת 2005, בעקבות דרישה של הלוחמים הוותיקים ומפקדי החטיבה, הוחזר לחטיבה השם ההיסטורי "חטיבה 2". בימינו מורכבת החטיבה ברובה מיוצאי גדוד 13 של חטיבת גולני.

במלחמת לבנון השנייה ב-2006 השתתפה החטיבה בלחימה בגזרות המרכזית והמערבית בדרום לבנון תחת אוגדה 91 ובקרב עייתא א-שעב.

### מלחמת חרבות ברזל
במלחמת חרבות ברזל גויסה החטיבה עם פרוץ המערכה, מחשש למימוש תוכנית ההתקפה של חזבאללה לתוך שטח ישראל. החטיבה נערכה בהגנה במשך כמה חודשים בגבול הצפון תחת אוגדה 146, ובחלק מהזמן קבלה תחת אחריותה חלק מגזרת חטיבה 300. במהלך קרב ההגנה הכווינו גדודי החטיבה תקיפות ארטילריה וחיל האוויר אל עבר יעדי חזבאללה הסמוכים לגבול והרגו מחבלי חזבאללה שניסו לירות לעבר הגליל וכמו כן לחדור לשטח הארץ. במספר אירועים נפגעו לוחמי החטיבה מירי טילי נ"ט וירי תלול מסלול. במהלך קרב ההגנה הרגו לוחמי גדוד 22 מחבלים באמצעות מרגמות בעת שהיו ערוכים לירי לעבר הצפון. במהלך אפריל 2024 המשיכה החטיבה את גיוסה לסבב נוסף תחת אוגדה 99 בכדי להחליף את אוגדה 162 בהגנה על מסדרון נצרים. במהלך הלחימה הושמדו מאות מבני טרור, חוסלו למעלה ממאה מחבלי חמאס וגא"פ ובוצעו עשרות פשיטות פלוגתיות וגדודיות במרחב דרום העיר עזה ובהן חוסלו בקרבות פנים מול פנים עשרות מחבלים. במהלך חודש יוני 2024 השלימה החטיבה מבצע אוגדתי במרחב זייתון ושכונת צברא בעזה.

#### התמרון הקרקעי בדרום לבנון

ב-7 באוקטובר 2024 הצטרפה החטיבה ללחימה הקרקעית בלבנון כחלק מכוחות אוגדה 146. החטיבה פעלה בגזרה המערבית של דרום לבנון, כבשה את רכס הסולם בצידו הלבנוני שנבנה כחלק מתוכנית חזבאללה לכיבוש הגליל בשטחי סבך מבוצרים. במהלך המבצע הראשון ארבעת הגדודים של החטיבה הוציאו מאות כלי נשק שונים והשמידו תשתיות אויב והחלו את תוכנית חישוף השטח הסבוך אל מול הגבול.

ב-19 באוקטובר בשעה 06:00 כבשו לוחמי גדוד 22 את ג'בל בלאט, מעוז חזבאללה שמתנשא לגובה של 754 מטרים מעל זרעית (מוצב כרכום מתקופת רצועת הביטחון) ללא נפגעים ובהשמדה ובריחה של מחבלי חזבאללה. ב-23 באוקטובר בשעה 16:50 נתקל כוח של גדוד 22 מחטיבת כרמלי שפעלה במפנה צפוני יותר בחוליית מחבלים בפיר תת-קרקעי שהפעילו מטענים וזרקו רימונים אל עבר הכוח. לוחמי הפלוגה זרקו רימונים והרגו את חמשת המחבלים. אירוע זה היה האירוע היחידי במבצע חיצי הצפון בהיתקלות בתוך שטח סבוך ומבוצר. במהלך חילופי האש נהרגו ארבעה לוחמי הגדוד: רס"ב (מיל') מרדכי חיים אמויאל, רס"ם (מיל') שמואל הררי, רס"ר (מיל') שלמה אביעד ניימן, ורס"ל (מיל') שובאל בן-נתן. בנוסף נפצעו שישה לוחמים נוספים – שלושה מהם קשה ושלושה בינוני. במהלך אחד עשר ימי המבצע כבש גדוד 22 את ההר וטיהר את חלקיו השונים לרבות העיירה מרווחין. גדודים 21, 23 ו־24 פעלו בהמשך הרכס הסוני לקראת הרחבת המבצע על ידי חטיבת גולני בכיבוש הרכס השיעי. בסיכום מבצע חיצי הצפון הוציאה החטיבה אלפי פריטי תחמושת והושמדו כליל עמדות חזבאללה.

בסיכום שני המבצעים, מלבד השמדה ולקיחה של התחמושת הרבה והריגת מחבלים, נקבע כחלק מהפסקת האש ששני המקומות אותם כבשו לוחמי החטיבה: השטח השולט על שלומי המכונה מגן יהודה, וג׳בל בלאט שנכבש על ידי גדוד 22 שנקרא מגן יואב הם שתיים מתוך חמש הנקודות שצה״ל יישאר בהן בכדי להגן כחיץ לתושבי הצפון.

כעבור שלושה חודשים הוקפצה החטיבה לסבב חמישי במלחמה אשר במהלכה הגינו על הגבול ברמת הגולן על ידי גדוד 24 ושטח החיץ בסוריה וגדודים 21, 22 ו־23 הגנו על ישובי הצפון מול לבנון בגזרה המערבית ובמהלכה המשיכה שיטת החישוף של הצד הלבנוני והוצאת אמצעי הלחימה במבצעים חשאיים.

בחודש נובמבר עד לחודש דצמבר 2025, חטיבת כרמלי ירדה שוב לרצועת עזה וביצעה את שלב עיצוב המרחב בעיירה ג׳באליה באחריות גדוד 22 ובשכונת סג׳אעיה על ידי גדודי החטיבה. במהלך המשימה השישית חיסלו כוחות החטיבה לרבות גדוד 22 שהייתה תחת פיקוד חטיבה צפונית למעלה מ-35 מחבלים והשמידו אלפי תשתיות טרור והקימו חמישה מוצבים באזור ״הקו הצהוב״ של הסכם הפסקת האש הזמני בעזה.

## מפקדי החטיבה

## הנצחות החטיבה

החטיבה והגדודים השונים מונצחים בשמות של רחובות, גשרים וכיכרות בישראל.
# גשר גדוד 22 בחיפה, לזכרם של לוחמי הגדוד שנפלו בקרב על חיפה
# מחלף גדוד 21 בחיפה בין מחלף הקריות לגשר פז על כביש 4. המחלף מנציח את גדוד 21 שגם לחם בחיפה
# קטע כביש 4 בכניסה לנהריה מדרום עד צומת נהריה, שמו גדוד 21
# רחובות בשם חטיבת כרמלי קיימים בערים: חיפה, כרמיאל, חדרה, אשדוד, אופקים
# רחוב על שם גדוד 21 ביישוב בן עמי בגליל מערבי
# כיכר גדוד 21, חטיבת כרמלי בכביש 7212, בעיר נשר
# רחוב גדוד 22 בעיר עכו
# אנדרטת מלחמת העצמאות בעכו ברחוב בן עמי. מנציחה את הנופלים מגדוד 21 וגדוד 22 מחטיבת כרמלי

## לקריאה נוספת
*חטיבת כרמלי במלחמת הקוממיות, הוצאת "מערכות"
* מרדכי נאור (עורך ראשי), **לקסיקון כח המגן ההגנה**, 1992
* צדוק אשל, **מערכות ההגנה בחיפה**, תל אביב תשל"ח - תולדות חטיבת כרמלי
* בן-ציון דינור (עורך ראשי), **[[ספר תולדות ההגנה]]**. הוצאת מערכות, 1955–1972 כרכים ג' ו-ד'
* מאיר פעיל, **התפתחות כוח המגן העברי**, אוניברסיטה משודרת, 1987
* יהודה ואלך, **[[אטלס כרטא]] לתולדות ארץ ישראל מראשית ההתיישבות ועד קום המדינה**, ירושלים, 1974 עמודים 59, 106, 115
* יוסקה גלילי העורך, **בעקבות לוחמי תש"ח גדוד 21 - חטיבת כרמלי**, 1988
* אלישיב שמשי, "**עוד ניצחון כזה...** על רוח לחימה במלחמת לבנון השנייה", הוצאת מודן והוצאת משרד הביטחון, 2013
* 
* אריה יצחקי, "גדוד 21 בעקבות לוחמים", שנת הוצאה 2017, בהוצאת נווה ים: א"י
* מאיר פינקל, **הפקת לקחים ברמה הטקטית במלחמת העצמאות - חלון לשני דפוסי ארגון צבאי**, בתוך: **מלחמה המעצבת הראשונה - שבעה מאמרים במלאת שבעים שנה למלחמת העצמאות**, מודן, משרד הביטחון וצה"ל/המחלקה להיסטוריה, 2018, עמודים 113–150

## קישורים חיצוניים

*חטיבת כרמלי - מורשת החטיבה, אלבום תמונות
* חגי הוברמן, המחלקה הדתית הנשכחת, מצב הרוח, גיליון 630, 14.4.2021, עמודים 17–20
*מלחמת לבנון השנייה - צבר כתבות באתר החטיבה
*
*אלעד ארדן, חשיפה לצפון, במחנה, 14 באוגוסט 2006, כפי שפורסם באתר החטיבה
* 
* תמונות מאוסף גדוד 21-22 מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* תמונות מאוסף שמעון זהר - גדוד 22 מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* 
*  אבשלום קור, באופן מילולי במלחמה: מדוע חט' 7 נקראת חטיבה 7? (על כינויי החטיבות במלחמת העצמאות), גלי צה"ל, 2 בינואר 2025
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:עוצבת המפץ
כרמלי
קטגוריה:חטיבות צה"ל במלחמת העצמאות