open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ח' בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' חשוון היא תמיד פרשת לך לך.

## חגים ומועדים

## אירועים היסטוריים
* ה'תפ"א – שריפת וחורבן בית הכנסת של רבי יהודה החסיד (כיום בית כנסת החורבה) בפעם הראשונה, על ידי נושים ערביים.
* ה'תשע"ז – דונלד טראמפ נבחר לנשיאות ארצות הברית
* תשע"ד – פרויקט השבת התקיים בפעם הראשונה במתכונת מקומית בדרום אפריקה, בשבת פרשת לך לך, ח' בחשוון תשע"ד (11–12 באוקטובר 2013)

## נולדו
* ה'תקפ"ד – רבי חיים ליב טיקטינסקי (נפטר בה'תרנ"ט), ראש ישיבת מיר במשך כחמישים שנה
* ה'תרכ"ט – אברהם שוער, (נפטר בת"ש), סופר, מורה, מרצה וסופר ילדים
* ה'תר"מ – רבי מנחם נחום פרידמן (השני), מאיצקן שטפנשט
* ה'תרע"ו – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נפטר בט"ז בחשוון ה'תשע"ד)
* ה'תרפ"ח – יקותיאל אדם, אלוף בצה"ל וממתכנני מבצע יונתן (נהרג במלחמה בה'תשמ"ב)
* ה'תרצ"ו – הרב אורי זוהר, רב מרצה בהידברות ושחקן ובדרן לשעבר
* ה'תש"ו – הרב אלעזר מרדכי קניג (נפטר בה'תשע"ט), רב קהילת ברסלב בצפת
* ה'תשל"ד – רן שריד, סופר ומרצה לחסידות

## נפטרו
* ה'תר"ם – הרב מנחם נחום קפלן מהורודנה, "החסיד מהורודנה", רבו של החפץ חיים (נולד ב-ה'תקע"ב)
* ה'תרנ"ב – שמעון בכרך, משורר וסופר עברי איש תנועת ההשכלה בהונגריה
* ה'תרס"ד – הלל נח מגיד שטיינשניידר, חוקר תולדות יהודי וילנה
* ה'תרפ"ב – זלמן רובין, יושב ראש "הוועד הכללי כנסת ישראל" וסגן יו"ר ועד העיר ליהודי ירושלים
* ה'תרפ"ח – הרב אהרן מנדל כהן, רבה של הקהילה היהודית האשכנזית בקהיר, ומחבר פורה
* ה'תרצ"א – הרב יהודה דוד ברנשטיין, רב וראש ישיבה אמריקאי ממוצא ליטאי, ממייסדי ישיבת רבינו יצחק אלחנן
* * ה'תרצ"א – רבי חיים טֶלזֶר, רב וראש ישיבה ליטאי, ממעצבי דמותה של הישיבה הליטאית
* ה'תרצ"ו – הרב ד"ר שלמה טאג'ר הרב הראשי ליהודי בוכרה בטורקסטן והרב הראשי לביירות
* ה'תש"ב – הרב יחזקאל ברשטין, תלמיד חכם וראש ישיבה ליטאי, נרצח בגטו קובנה
* ה'תש"ב – הרב מרדכי דב איידלברג, רב של יישובים רבים בליטא, פולין ואוקראינה, תמך בפעילות התנועה הציונית
* ה'תש"ו – ריצ'רד לוי-הארשר, הארץ ישראלי הראשון שהתנדב בחיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה
* ה'תשכ"ו – הרב יעקב רוזנהיים, הנשיא הראשון של אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרל"א)
* ה'תשל"ה – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי (נולד ב-ה'תרס"ט)
* ה'תשמ"ג – הרב דוד אשכנזי, רבה האחרון של אלג'יריה, אביו של הרב יהודא ליאון אשכנזי
* ה'תשנ"א – הרב שמואל דיקמן, אב בית הדין בחיפה ורב שכונת הרצליה בעיר (נולד ב-ה'תרצ"ב)
* ה'תשנ"ו – הרב שמחה עלברג, יושב ראש אגודת הרבנים בארצות הברית
* ה'תשע"ו – הרב יעקב יוסף זינגר, רבה האשכנזי של המועצה המקומית והעיר גבעת שמואל במשך 44 שנים
----

* ז' בחשוון – ט' בחשוון
* חשוון

ב08
י08
ט' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי, או שבת.

## חגים ומועדים
## אירועים היסטוריים
* ד'תתקכ"ו – הרמב"ם נוסע מירושלים לחברון להתפלל במערת המכפלה, וקובע יום זה כיום שמחה עבורו.
* ה'תשנ"ג – אסון צאלים ב' – חמישה מלוחמי סיירת מטכ"ל נהרגים במהלך אימון שגרתי

[שמאל|ממוזער|150px|[משה מונטיפיורי]]

## נולדו
* ה'תקמ"ה – משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות (נפטר בה'תרמ"ה)
* ה'תרע"ה – ישראל אלדד, ממנהיגי הלח"י, סופר, משורר ופובליציסט ישראלי (נפטר בה'תשנ"ו)
* ה'תרע"ו – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נפטר בה'תשס"ה)
* ה'תרפ"ח – הרב שאר ישוב כהן, רבה האשכנזי הראשי של חיפה

## נפטרו
*  (לפי חלק מהדעות) – רבי אשר בן יחיאל, (הרא"ש) (נולד ב-ה'י')
* ה'תרי"ב – הרב יצחק מינקובסקי, רבה של קרלין ומחבר הספר "קרן אורה" על התלמוד בבלי (נולד ב-ה'תקמ"ח)
* ה'תרע"ט – הרב ישראל קרדונר מרבני וסופרי הדור הרביעי של חסידות ברסלב
* ה'תרפ"ג – הרב מנחם דוד טמקין, רבה של פיוטרקוב ומחבר הספר "ויברך דוד" על מסכתות ברכות ושבת (נולד ב-ה'תרכ"א)
* ה'ת"ש – הרב שמעון שקופ, ראש ישיבת גרודנא ומחבר הספר "שערי יושר" (נולד ב-ה'תר"כ)
* ה'תש"ז – הרב חיים מרדכי רולר, רב בטרגו ניאמץ שברומניה ומחבר שו"ת "באר חיים מרדכי" (נולד ב-ה'תרכ"ח)
* ה'תשמ"ב – רבי יהודה הורוביץ מסטוטשין, האדמו"ר השני בשושלת סטוטשין (נולד ב-ה'תרנ"ב)
* ה'תשנ"ז – הרב יהודה ליאון (מניטו) אשכנזי, רב, מחנך, הוגה דעות ומנהיג רוחני ביהדות צרפת. (נולד ב-ה'תרפ"ו)
* ה'תשס"ג – יעקב פרקש (זאב), קריקטוריסט ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ג)
* ה'תשע"ב – מרים אלון, אשת רדיו וסופרת ילדים ישראלית (נולדה ה'תרצ"ח)
----
* ח' בחשוון – י' בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב09
י09
י' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

## חגים ומועדים

[שמאל|ממוזער|150px|[ישיבת בני עקיבא כפר הרואה]]
## אירועים היסטוריים
* כניסת נח לתיבה
* ה'ת"ש – נוסדה ישיבת בני עקיבא כפר הרואה, אם ישיבות בני עקיבא
* ה'תשנ"ה – בפעולת חילוץ כושלת של סיירת מטכ"ל נרצח החייל נחשון וקסמן, שנחטף על ידי מחבלים, ונהרג ניר פורז, מפקד כוח החילוץ

## נולדו
*  – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נפטר ב-)
* ה'תרל"ב – ישעיהו ברשדסקי, סופר עברי בתקופת התחייה
* ה'תרל"ג – יצחק שמעיה אלישר, מבוני היישוב ירושלים
* ה'תרמ"ט – שמואל בן-שבת, מחנך, עיתונאי, משורר, פעיל ציוני ובלשן
* ה'תרפ"ו – חיים חפר, פזמונאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ג)
* ה'תרצ"ב – מיכאל נהוראי, חוקר בתחום מחשבת ישראל, פרופסור לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן
* ה'תשכ"ב – הרב בנימין לאו, רב ציוני ודוקטור לתלמוד.

## נפטרו
*  – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נולד ב-)
* ה'תרל"ג – הרב מאיר מארים שאפיט, רב ליטאי ופרשן התלמוד הירושלמי.
* ה'תרצ"ט – הרב חיים שלמה גולובנציץ, הרב ממוהילב
* ה'תשי"ד – הרב פרופ' שמחה אסף, רב, היסטוריון ומשפטן ישראלי
* ה'תשט"ו – הרב שלמה זלמן פינס למדן אוטודידקט ומחבר ספרים פורה (נולד ב-ה'תרל"ד)
* ה'תשכ"ב – אפרים שרגא, פעיל ציבור יהודי שעיקר תרומתו הושטת עזרה ליהודי רומניה, שהוגלו לטרנסניסטריה והשבתם לרומניה (נולד ב-ה'תרנ"ב).
* ה'תשכ"ו – הרב דוב בעריש ויידנפלד (הרב מטשעבין), ראש ישיבת טשעבין, וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-ה'תרמ"א)
* ה'תשל"ה – רפאל ויס, חוקר לשון עברית ומקרא ישראלי
* ה'תשע"ב – הרב דב שוורצמן, ראש ישיבת בית התלמוד בירושלים

----
* ט' בחשוון – י"א בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב10
י10
י"ד בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ד חשוון היא תמיד פרשת וירא.

## חגים ומועדים

## אירועים היסטוריים
* ה'שי"ד – שרפת התלמוד בוונציה, בעקבות שרפת התלמוד ברומא בא' בתשרי בהוראת האפיפיור יוליוס השלישי
* ה'תרמ"ג – הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד שולח תרומה ראשונה למושבת ראשון לציון
* ה'תש"א – גטו ורשה נסגר מאחורי חומות ושערים – אין יוצא ואין בא
* ה'תשנ"ה – פיגוע התאבדות באוטובוס סמוך לכיכר דיזנגוף בתל אביב – 22 אנשים נהרגו
* ה'תשס"ה – טרמינל 3 בנמל התעופה בן-גוריון, המוכר גם כנתב"ג 2000, נפתח לראשונה

## נולדו

* ה'תרע"ד – הרב אהרן יהודה לייב שטינמן, מנהיג הציבור החרדי-ליטאי (נפטר               בה'תשע"ח)
* ה'תרע"ו – יצחק שמיר, ממפקדי הלח"י, ראש הממשלה השביעי של מדינת ישראל (נפטר בה'תשע"ב)
* ה'תרפ"ח – שלמה להט, אלוף בצה"ל וראש עיריית תל אביב (נפטר בה'תשע"ה)
* ה'תרצ"ה – הרב אריה משה אליהו קפלן  רב אורתודוקסי (נפטר י"ב בשבט ה'תשמ"ג)
* ה'תרפ"ו – יעקב בזק, שופט בבית משפט השלום בירושלים (נפטר בה'תש"פ)
* ה'תשמ"ד – נינט טייב, זמרת ושחקנית ישראלית. זוכת עונה ראשונה של כוכב נולד.

## נפטרו
* ה'תר"ט – אבראהים פאשא, שליט ארץ ישראל ובנו של מחמד עלי
* ה'תרנ"ה – יעקב רייפמן, היסטוריון אוטודידקט של היהדות ואיש בתנועת ההשכלה היהודית (נולד ב-ה'תקע"ח)
* ה'תרס"ה – הרב אברהם יצחק משכיל לאיתן, רב הערים סמולוביץ, חסלוביץ' וסטויבץ שברוסיה הלבנה
* ה'תר"צ – הרב מנחם קרקובסקי, רב בנובהרדוק ובוילנה
* ה'תש"ג – רבי אברהם אלימלך מקרלין, אדמו"ר מחסידות סטולין-קרלין (נרצח על ידי הנאצים). (תאריך רציחתו משוער) (נולד ב-ה'תרנ"א)
* ה'תשכ"ז – הרב פרופ' בנימין דה פריס, חוקר תלמוד ומשפט עברי (נולד ב-ה'תרס"ה)
* ה'תשמ"ח – זוהר ארגוב, זמר ישראלי (נולד ב-ה'תשט"ו)
* ה'תשס"א – לאה רבין, רעייתו של יצחק רבין (נולדה ב-ה'תרפ"ח)
* ה'תשע"ב – הרב דן מרצבך, רב ואדריכל ישראלי 

----

* י"ג בחשוון – ט"ו בחשוון
* חשוון

ב14
י14
י"ט בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ט חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

## חגים ומועדים

## אירועים היסטוריים
* ה'תשכ"ח – התקבלה החלטה 242 של מועצת הביטחון של האו"ם, הקובעת עקרונות לשלום במזרח התיכון
* ה'תשס"ו – ראש ממשלת ישראל אריאל שרון עוזב את הליכוד ומקים את מפלגת קדימה

## נולדו
* ה'ת"ר – הרב יצחק יעקב ריינס, מגדולי התורה ביהדות ליטא ורוסיה הלבנה, ומייסד תנועת "המזרחי" (נפטר ב-ה'תרע"ה)
* ה'תרפ"ה – חיים בר-לב, הרמטכ"ל השמיני חבר הכנסת ושר (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
* ה'תשי"ב – דודו פישר, זמר, שחקן וחזן יהודי ישראלי
* ה'תשי"ב – יוני רכטר, זמר ומוזיקאי ישראלי

## נפטרו
* ה'תרפ"ב – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ". (נולד בא' בכסלו ה'תר"ד)
* ה'תשכ"ג – הרב שלמה זלקינד לנדרס, רב העיר הראשון של רמת גן
* ה'תשע"ז – בן ציון שנקר, מגדולי המלחינים החסידיים מוזיקאי וזמר, חסיד מודז'יץ (נולד ב-ה'תרפ"ה) 
* ה'תשע"ח – הרב דב יפה, משגיח ישיבת כנסת חזקיהו, (נולד ב-ה'תרפ"ח) 
* ה'תשפ"א – הרב דוד פיינשטיין, חבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית ופוסק
---

* י"ח בחשוון – כ' בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב19
י19
כ' בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ' חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

## חגים ומועדים

## אירועים היסטוריים
* ה'תש"ה – הלורד מוין, שר המושבות הבריטי, נרצח על ידי שני לוחמי לח"י
* ה'תשס"ד – הפיגועים באיסטנבול: שתי מכוניות תופת מתפוצצות מול בתי הכנסת הגדולים "נוה שלום" ו"בית ישראל" שבאיסטנבול. 24 איש נהרגו.

## נולדו
[שמאל|ממוזער|200px|רבי [שלום דובער שניאורסון – האדמו"ר החמישי לחסידות חב"ד]]

* ה'תק"פ – רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון), האדמו"ר הראשון בשושלת חסידות סדיגורה (נפטר ב–ה'תרמ"ג)
* ה'תרכ"א – רבי שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר הרש"ב, האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות חב"ד (נפטר ב-ה'תר"ף)
* ה'תרמ"ה – הרב מרדכי נורוק, חבר כנסת ושר מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשכ"ג)
* ה'תרמ"ט – משה זמורה, נשיא בית המשפט העליון הראשון (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
* ה'תרפ"ב – אריה (לובה) אליאב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ע)
* ה'תשכ"ה – אל"ם דרור וינברג, מח"ט חברון (נהרג בפיגוע בציר המתפללים בה'תשס"ג)

## נפטרו
* ה'תרי"ב – רבי שלום רוזנפלד מקמינקא, אבי חסידות קמינקא ורב ביאריטשוב ובקמינקא
* ה'תשי"א – הרב צבי יהודה אדלשטיין, רב בשומיאץ שברוסיה ורב העיר רמת השרון 
* ה'תשי"ג – רבי (חיים) משולם פייביש לנגנר, האדמו"ר השישי בשושלת סטרטין (נולד ב-ה'תרנ"ז) 
* ה'תשמ"ג – רבי משה נתן נטע למברגר, גאב"ד מאקווא-קריית אתא ומחבר הספרים "עטרת משה" ו"כלי גולה"
* ה'תשמ"ד – הרב מרדכי שרעבי, מייסד וראש ישיבת המקובלים "נהר שלום"
* ה'תשפ"א – הרב לורד יונתן זקס, הוגה דעות יהודי-בריטי, רב הראשי של הקהילות העבריות המאוחדות.

----

* י"ט בחשוון – כ"א בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב20
י20
כ"ג בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ג חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

## חגים ומועדים
* יום טוב במגילת תענית על הרס הסורג שבנו היוונים בבית המקדש בימי גזירות אנטיוכוס, כחלק מטיהור המקדש במרד החשמונאים

## אירועים היסטוריים
שמאל|ממוזער|200px|ישראל דב פרומקין
* ה'תש"ג – הקרב באל-עלמיין מסתיים בניצחון של הצבא הבריטי על הוורמאכט
* ה'תשכ"ב – דוד בן-גוריון מציג את ממשלתו השמינית (העשירית במנין הממשלות) בפני הכנסת
* ה'תשס"ו – מעבר רפיח עובר לאחריות הרשות הפלסטינית בעקבות תוכנית ההתנתקות

## נולדו
* ה'תרי"א – ישראל דב פרומקין, מחלוצי העיתונות העברית בארץ ישראל (נפטר ב-ה'תרע"ד)
* ה'תר"ע – עזריאל קרליבך, עורכו הראשון של העיתון ידיעות אחרונות ושל מעריב (נפטר ב-ה'תשט"ז)
* ה'תשל"ו – קובי פרץ, זמר ישראלי
* ה'תשל"ז – עידו רוזנבלום, שחקן, עיתונאי ובמאי ישראלי. המנחה של מונית הכסף
* ה'תש"מ – יעקב שמעוני המכונה "סאבלימינל", זמר היפ-הופ ישראלי

## נפטרו
* ה'תקנ"ה – ר' שאול ברלין, רב בפרנקפורט דאודר ומשכיל בסתר, מו"ל שו"ת בשמים ראש שיוחס על ידיו לרא"ש אך כנראה זויף על ידו. (נולד בה'ת"ק).
* ה'ש"ל – דונה גרציה נשיא, אשת עסקים, נדבנית ומדינאית מפורסמת. אנוסה שחזרה להיות יהודייה. (נולדה ב-יב בתמוז ה'ר"ע)
* ה'תקפ"א – רבי רפאל יוסף חזן, הראשון לציון ומחבר הספר "חקרי לב" (נולד ב-ה'תק"א)
* ה'תרס"ה – רבי אברהם חיים הורוביץ, האדמו"ר השלישי בשושלת לינסק (נולד ב-ה'תק"צ)
* ה'תרע"ב – רבי יהוסף רוטנברג, מייסד חסידות קוסון (נולד ב-ה'תרי"ג)
* ה'תר"צ – הרב משה מידנר-מישקין, מנהל רוחני בישיבת תורת חסד-סלונים בברנוביץ' (נולד ב-ה'תר"כ)
* ה'תשס"ז – הרב צבי מרקוביץ, רב ואב בית דין ברמת גן, ראש ישיבת קרלין סטולין בירושלים וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה
* ה'תשע"ה – הרב יעקב כ"ץ, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל בכפר חב"ד (נולד ב-ה'תרצ"א)

----
* כ"ב בחשוון – כ"ד בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב23
י23
כ"ו בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ו חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

## אירועים היסטוריים
* ה'תשי"ז – מבצע קדש: בריטניה וצרפת מתחילות בהפצצת מצרים, במטרה לכפות עליה את פתיחת תעלת סואץ
* ה'תשכ"ו – נחנך נמל אשדוד, הנמל המודרני השני בישראל
* ה'תשכ"ח – קבורתו המחודשת, בלוויה צבאית, של אבשלום פיינברג בחלקת עולי הגרדום בבית הקברות הצבאי בהר הרצל, לאחר מציאת עצמותיו באזור רפיח בידי שלמה בן אלקנה
* ה'תשל"ד – מוקמת ועדת אגרנט לבדיקת נסיבות פריצתה של מלחמת יום הכיפורים
* ה'תשמ"ה – ראשוני העולים במבצע משה מגיעים ארצה מאתיופיה
* ה'תשס"ה – הכנסת קובעת, בחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, באופן רשמי את "התקווה" כהמנון הלאומי
* ה'תשפ"ה – הסכם הפסקת האש נחתם בין לבנון לישראל

## נולדו
* ה'תקצ"ז – רבי חיים הלל פריד, משנה ראש ישיבת וולוז'ין. (נפטר בה'תרע"א)
* ה'תרפ"א – רבקה אליצור סופרת ומשוררת ישראלית. (נפטרה בה'תש"ם)
* ה'תרפ"ז – עליזה גרינברג, משוררת ישראלית ולוחמת הלח"י, ידועה בשם העט "עין טור מלכא".

## נפטרו
* ה'תקס"ד – רבי רפאל הכהן מהמבורג, מחבר הספר "תורת יקותיאל". (נולד בה'תפ"ג)
* ה'תרפ"ו – רבי שלום פרלוב מקודינוב, רב בברזנה שבאוקראינה. (נולד בה'תרי"א)
* ה'תרצ"ה – רבי יחיא אביץ', הרב הראשי ליהדות תימן ואב בית הדין של קהילת צנעא. (נולד בה'תרכ"ג)
* ה'תש"ב – רבי שמחה סולובייצ'יק, רבה של מוהילב, בן זקוניו של הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (בית הלוי)
* ה'תש"ם – רחל ינאית בן-צבי, סופרת מחנכת ופעילה פוליטית ישראלית, אשתו של נשיא מדינת ישראל יצחק בן צבי. (נולדה בה'תרמ"ו)
* ה'תשנ"ה – הרב שלום לופס, רב העיר עכו. (נולד בה'תרס"ה)
* ה'תשס"ג – ישראל עמיר מפקד חיל האוויר הישראלי הראשון. (נולד בה'תרס"ג)
* ה'תש"פ – יעקב בזק, פרופסור ושופט מחוזי. (נולד בה'תרפ"ו)
----
* כ"ה בחשוון – כ"ז בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב26
י26
כ"ז בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ז חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

## חגים ומועדים
* יום טוב במגילת תענית על ניצחון הפרושים על הצדוקים במחלוקת על מנחת נסכים, והחזרת הקטרתה על המזבח.

## אירועים היסטוריים
*  – יבשה הארץ לאחר המבול לפי שיטת רבי אליעזר בשנת שש מאות ואחת לחיי נח
* ה'תש"ח – הקמת "שירות האוויר" של ההגנה בפיקודו של יהושע אשל
* ה'תשנ"ב – ועידת מדריד ננעלת מבלי שהושגו בה הישגים של ממש

## נולדו
* ה'תר"ם – שלום אש, סופר יהודי-פולני (נפטר ה'תשי"ז)
* ה'תקע"ה – רבי יעקב ליינר הרבי השני באיזביצה ראדזין.
* ה'תשמ"ד – אפרת גוש, זמרת ושחקנית ישראלית

## נפטרו
* ה'תנ"ז – רבי דוד לידא, אב"ד בלידא, אוסטרוה, מגנצא ובקהילה האשכנזית באמשטרדם.
* ה'תש"א – רבי דוד פרידמן מפלוישט, האדמו"ר הרביעי בשושלת שפיקוב (נולד ב-ה'תרנ"ח) 
* ה'תשנ"ט – רבי יעקב לייזר, האדמו"ר השני בשושלת פשעווארסק (נולד ב-ה'תרס"ו)
* ה'תשמ"ד – ישראל זופניק, נדבן ותורם גדול לעדה החרדית ולקהילות חרדיות במדינת ישראל ובארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ה)
* ה'תשמ"ד – הרב מנחם מנדל כשר, ראש ישיבת שפת אמת ומחבר הספר "תורה שלמה" (נולד ב-ה'תרנ"ה)
* ה'תשע"ב – הרב מנחם מנדל מנדלזון, רב המושב קוממיות ונשיא קרן השביעית (נולד ב-ה'תרצ"ח)
----

* כ"ו בחשוון – כ"ח בחשוון
* חשוון

## הערות שוליים

ב27
י27
כ"ח בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ח חשוון היא תמיד פרשת תולדות.

## אירועים היסטוריים
* ד'תרפ"ג – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
* ה'תשמ"ד – "אסון צור השני", פיגוע התאבדות של ארגון הג'יהאד האסלאמי במפקדת צה"ל בצור. 60 איש נרצחים: 28 ישראלים ו-32 לבנונים
* ה'תשס"ט – תחילתה של מתקפת הטרור במומבאי.

## נולדו
* ה'תקס"ו – הרב צבי הירש חיות (מהר"צ חיות), אב בית דין בז'ולקווה ובקאליש ומחבר הגהות על התלמוד הבבלי (נפטר ל' בתשרי ה'תרט"ז)
* ה'תש"ה – הרב יצחק גינזבורג, רבה של ישיבת עוד יוסף חי ביצהר.
* ה'תשכ"א – יעקב מרגי, פוליטיקאי חרדי. שר הדתות
* ה'תשל"ד – יפעת קריב, חברת הכנסת מיש עתיד
* ה'תשל"ח – מאיה בוסקילה, זמרת ישראלית
* ה'תשמ"ו – יניר קוזין עיתונאי ישראלי

## נפטרו
[שמאל|ממוזער|155px|[שערי תשובה, ספרו של רבנו יונה גירונדי]]
*  – רבי יונה גירונדי, רב בספרד מתקופת הראשונים, מחבר הספר "שערי תשובה"
* ה'תקל"א – הרב ליבר הגדול מברדיצ'ב, מגדולי החסידות
* ה'תקנ"ד – הרב מולא אור שרגא, מקובל מהעיר יזד באיראן
* ה'תקפ"ט – בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז. (נולד בה'תק"ד)
* ה'תרס"ב – הרב חיים רחמים יוסף פרנקו (החרי"ף), רבה הספרדי של חברון ומייסד בית החולים חסד אברהם (נולד ב-ה'תקצ"ה)
* ה'תשל"ג – סגן-אלוף מרסל טוביאס, לוחם, צנחן, מפקד ואיש קומנדו אשר כונה "אבי הצנחנים". נהרג בצניחה ה-1,950 שלו בזאיר (נולד ב-ה'תרע"ד)
* ה'תשנ"ז – רבי שמואל הלוי אשלג, האדמו"ר מאשלג-רחוב חזון אי"ש בבני ברק

----
* כ"ז בחשוון – כ"ט בחשוון
* חשוון

ב28
י28
ל' בחשוון

תאריך זה קיים רק בשנים שמוגדרות כ"שלמות", כלומר כ-45% של השנים. בשנים שמוגדרות "כסדרן" או "חסרות", התאריך למחרת כ"ט בחשוון הוא א' בכסלו.
על פי הלוח העברי הקבוע, יום זה לעולם לא יחול בימים שני, רביעי, שישי ושבת.

## חגים ומועדים

* א' דראש חודש כסלו

## אירועים היסטוריים
* ד'תתקמ"ט – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
* ה'תשכ"ז – פעולת סמוע: צה"ל פושט על הכפר א-סמוע שמדרום לחברון בפעולת תגמול. 18 הרוגים בירדן. בפעולה נהרג מג"ד הצנחנים, סא"ל יואב שחם, ההרוג היחיד מכוחות צה"ל בפעולה

## נולדו
* ה'תשט"ז – מאיר כהן, שר הרווחה מטעם יש עתיד

## נפטרו
* ה'ת"ר – הרב חיים הכהן רפפורט, רב באוסטראה שבאוקראינה ומחבר ספר השו"ת "מים חיים"
* ה'תר"ז – רבי צבי הירש מרימנוב, האדמו"ר השני בשושלת רימינוב (נולד ב-ה'תקל"ח)
* ה'תשמ"ג – הרב בצלאל ז'ולטי, הרב הראשי של ירושלים ומחבר ספר "משנת יעב"ץ"
* ה'תשס"ד – שולמית הראבן, סופרת ישראלית (נולדה ב-ה'תר"צ)
* ה'תשס"ז – הרב אליעזר וולדינברג, מחבר שו"ת ציץ אליעזר ומגדולי הפוסקים במאה העשרים (נולד ב-ה'תרע"ו)
----

* כ"ט בחשוון – א' בכסלו
* חשוון

ב30
י30
קטגוריה:שנים שלמות
א' בכסלו

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בא' כסלו היא פרשת ויצא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת תולדות אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

## חגים ומועדים
* ראש חודש כסלו, ובשנים שלמות – ב' דראש חודש
ב נכתב כי בזמן יהויקים ערכו צום בחודש התשיעי וקראו את מגילת ברוך בן נריה, ולאחר שהוקראה לו, שרף יהויקים את המגילה. יום זה נקבע ליום צום במגילת תענית בתרא. ישנן מספר גרסאות בנוסח המגילה באיזה יום בחודש אירע המעשה. בחיבור "הגה דר"ע" (רבי עובדיה הנביא) והגהות "סוד ישרים" שהודפסו בתנ"ך אמסטרדם תנ"ט, מהדורת "אגודת שמואל", מובא שיום זה היה ביום א' בכסלו, ומוסבר שיום זה היה כבר בזמנם יום צום, כיוון שהוא ארבעים יום לאחר הושענא רבה, ומי שלא עשה תשובה עד אז, מחכים לו עד יום זה שיחזור בתשובה, כנגד ארבעים יום של קבלת התורה. החת"ם סופר בדרשותיו מסביר שארבעים יום אלו הם כמו שמחכים ארבעים יום מראש חודש אלול עד יום כיפור שהוא בחודש השביעי (שאפשר ללדת בו) ואם לא עשה תשובה מחכים לחודש התשיעי. החת"ם סופר מפרש לפי זה גם את , המזכיר את ד' בכסלו, שהוא כנגד חג הסוכות החל ארבעה ימים לאחר יום כיפור.

מנהג דומה למנהג זה, הוא חג הסיגד.

## אירועים היסטוריים
* ה'רט"ו – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
[שמאל|ממוזער|250px|חוף [נתניה]]
שמאל|ממוזער|250px|צ'רצ'יל, רוזוולט וסטלין במהלך ועידת טהראן
* ה'תר"ץ – נוסדה העיר נתניה
* ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה – שלושת מנהיגי בעלות הברית, וינסטון צ'רצ'יל, פרנקלין רוזוולט ויוסיף סטלין, נפגשים יחדיו לראשונה בוועידת טהראן לדון בפלישה לנורמנדי
* ה'תשנ"ב – מגיעות עצמותיו של הרב שמואל מוהליבר לישראל.

## נולדו
* ה'תר"ד – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ". (נפטר בי"ט בחשוון ה'תרפ"ב)
* ה'תר"ן – זלמן שזר, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשל"ה)
* ה'תרנ"ח – הרב שמריהו גוראריה, חתנו של האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
* ה'תרס"ח – רבי שלמה הלברשטאם השני, (נפטר ב-ה'תש"ס), האדמו"ר השלישי בשושלת חסידות באבוב
* ה'תשי"ד – הרב אמנון יצחק, מהבולטים בין המחזירים בתשובה בישראל, ראש ארגון "שופר"
* ה'תשט"ז – מאיר סויסה, קומיקאי ובדרן ישראלי
* ה'תשל"ה – אלון דה לוקו, זמר ורקדן היפ הופ ישראלי

## נפטרו
* ה'ר"ב (וי"א ה'ר"ח) – הרב אפרים אנקווה, רב בתלמסאן שבאלג'יריה ומחבר הספר "שער כבוד ה'" (נולד ב-ה'קי"ד)
* ה'רפ"ה – רבי יצחק הכהן שולאל, נגיד יהודי מצרים וראש ישיבה בירושלים.
* ה'שי"ט – רבי שלום שכנא מלובלין, רבה של לובלין ורבם של המהרש"ל והרמ"א.
* ה'תס"ד – רבי יוסף שמואל מקראקא, מרא דאתרא, אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט, מגיה התלמוד הבבלי ומחבר ההוספות למסורת הש"ס ועין משפט נר מצווה.
* ה'תרמ"ט – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי. (נולד בי' בתמוז ה'תקס"ט)
* ה'תרנ"ג – הרב חיים נתן דמביצר, ראב"ד קרקוב, ההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב ומחבר הספר "כלילת יופי" (נולד ב-ה'תק"פ)
* ה'תרס"א – הרב יוסף כנאפו ממוגדור, רב ומקובל במרוקו ומחבר הספר "זך ונקי" (נולד ב-ה'תקפ"ד)
* ה'תרס"ב – רבי משה הגר, האדמו"ר מרדוביץ, מחבר ספר "וייקח משה"
* ה'תשס"ו – יהודה פליקס, חוקר הריאליה המקראית והתלמודית (נולד ב-ה'תרפ"ב)
* ה'תשפ"ו – מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה (נולדה ב-ה'תשי"א)
* ה'תשפ"ו – אלי זעירא, אלוף בצה"ל, ראש אמ"ן במלחמת יום הכיפורים (נולד ב-ה'תרפ"ח)
----
*כ"ט בחשוון – (ל' בחשוון) – ב' בכסלו
* כסלו

## הערות שוליים

ג01
י01
אריסטידס

**אריסטידס** (יוונית: Αριστείδης; 530–468 לפנה"ס) היה מדינאי אתונאי, כינויו היה "הצודק". אפלטון קרא לו "האיש היחיד באתונה ששווה להעריצו".

## חייו
אריסטידס היה בנו של ליסימאכוס, וחלק ממשפחה אמידה. על שחרותו ידוע רק שהיה תלמידו של המדינאי קליסתנס והיה חלק מן הסיעה האריסטוקרטית באתונה העתיקה. הוא הגיע לתודעה הציבורית לראשונה כסטרטגוס, כאשר פיקד על שבטו האנטיוכי בקרב מראתון, וזכה בכבוד רב בעקבות המלחמה, כבוד שבא לידי ביטוי במינויו לארכון ב-488 לפני הספירה. פעילותו השמרנית כוונה לשמירה על כוחה היבשתי של אתונה, והוא היה אחד המתנגדים הבכירים למדיניותו הימית של תמיסטוקלס.

[שמאל|ממוזער|250px|[אוסטרקון עם שמו של אריסטידס]]
הקונפליקט בין שני המנהיגים תם בעקבות האוסטרקיזם של אריסטידס, שהתרחש מתישהו בין השנים 485–482 לפנה"ס. מסופר שמצביע אנאלפביתי, שכלל לא הכירו, ניגש אליו, ונתן לו את האוסטרקון בהצבעה, וביקש ממנו לכתוב עליו את שמו של אריסטידס. האחרון שאל אותו אם אריסטידס גרם לו עוול, והוא השיב בשלילה ואמר "אינני מכירו אפילו, אבל פשוט נמאס לי לשמוע את כולם אומרים 'הצודק' בכל מקום". אחרי ששמע זאת אריסטידס רשם את שמו על החרס. בעקבות ההצבעה, הוא הוגלה לתקופה של חמש שנים. גלותו הסתיימה לפני המועד, בשנת 480 לפנה"ס, בזכות פסק דין שקרא לו לחזור מהגלות על מנת לסייע לאתונה להגן על עצמה מפני הפלישה הפרסית, וכשחזר נבחר להיות סטרטגוס. במהלך קרב סלמיס הוא תמך בתמיסטוקלס, וזכה בניצחון אחרי שהנחית את חיל הרגלים האתונאי על האי פסיטאליה והשמיד עמו את חיל המצב הפרסי ששהה שם.

ב-479 לפנה"ס הוא נבחר מחדש לסטרטגוס, וקיבל לידיו סמכויות מיוחדות כמפקד הצבא האתונאי בקרב פלטאיה. נאמר גם שהוא דיכא קשר שניסו לרקום אוליגרכים לא מרוצים בצבא. הוא זכה בתמיכת בעלי בריתו מאיוניה, לאחר שהתמרד מול האדמירל הספרטני פאוסאניאס, הם נתנו לו את השליטה על הצבא ונתנו לו לפעול באופן חשאי לתיקון המיסים של הקונפדרציה החדשה, הליגה האטית-דלית. הערכתו הייתה מקובלת ונחשבה הוגנת, והיא היוותה בסיס בהמשך להטלת מיסוי למען המשך פעולתה של הליגה.

הוא המשיך לכהן במשרות חשובות באתונה. נראה שיחסיו המחודשים והנוחים עם תמיסטוקלס נמשכו והוא עזר לו לשכנע את ספרטה להמשיך בבניית החומות לאתונה. מספר גורמים טוענים שאריסטידס נפטר באתונה, מקורות אחרים טוענים שהוא נפטר במהלך מסע בים השחור. נפוס הכריז על תאריך מותו, 468 לפני הספירה. הוא זכה לראות בחייו את האוסטרקיזם של תמיסטוקלס, אך נפטר לפני עלייתו של פריקלס. נכסיו כנראה ניזוקו קשות בעקבות הפלישות הפרסיות, והוא לא השאיר מספיק כסף לממן את קבורתו. וידוע שצאצאיו קיבלו קיצבה מהמדינה אפילו במאה הרביעית לפנה"ס.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פוליטיקאים אתונאים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-6 לפנה"ס
המלכים הקתוליים

[ממוזער|שמאל|170px|''המדונה של המלכים הקתוליים'', 1490–1495 (במקורב); [פרננדו השני מלך אראגון|פרננדו וחואן הילד מימין למדונה, איזבלה מימינה.]]
[ממוזער|שמאל|170px|שלט האצולה של המלכים הקתולים - כולל את סמלי [כתר קסטיליה, כתר אראגון, ממלכת סיציליה, ממלכת גרנדה, החצים, העול, והעיט (סמלו של יוחנן האוונגליסט.)]]
**המלכים הקתוליים** (בספרדית: **los Reyes Católicos**) הוא תוארם המשותף של בני הזוג פרננדו השני מלך אראגון ואיזבלה הראשונה מלכת קסטיליה. התארים "מלך קתולי" ו"מלכה קתולית" הוענקו להם בידי האפיפיור אלכסנדר השישי, כפיצוי ואיזון להכתרתו את שושלת מלכי צרפת בתואר "מלך נוצרי".

בני הזוג נישאו ביום ה-19 באוקטובר 1469 בוואיאדוליד ובנישואיהם איחדו את ספרד לישות פוליטית אחת, ממלכת ספרד. למלכים הקתוליים היו חמישה ילדים: איזבלה, חואן, חואנה, מריה וקתרין.

המלכים הקתוליים נודעו כמלכיה של ספרד בתקופת המעבר מימי הביניים לעת החדשה. הם ייסדו את האינקוויזיציה הספרדית, ביססו את כוחם של הכתר והמדינה לעומת הכנסייה והאצולה, השלימו את הרקונקיסטה עם כיבוש ממלכת גרנדה, גירשו את יהודי ספרד, אישרו את מסעותיו של כריסטופר קולומבוס, שבראשון שבהם גילה את העולם החדש, וניצחו על שלביה הראשונים של הקמת המערכת הקולוניאלית בעולם החדש. בפעולותיהם אלו הם הפכו את ספרד לכוח עולה ודומיננטי באירופה ובעולם כולו למשך מאתיים השנים שלאחר מכן.

סמלם של המלכים הקתוליים היה עול ואגודת חיצים (בספרדית: El Yugo y las Flechas), אשר מהווים גם את ראשי התיבות של שמות המלכים הקתוליים (האיות הארכאי של השם איזבלה הוא עם האות Y).

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מלכי ספרד
קטגוריה:ספרד: פוליטיקה
קטגוריה:ספרד: היסטוריה
קטגוריה:רקונקיסטה
היגיאיה

**הִיגִיאֵיַה** (מיוונית: **Ὑγιεία**, מרומית: **סאלוס**) היא אלת הבריאות במיתולוגיה היוונית ובמיתולוגיה הרומית, בתו של אסקלפיוס, אל הרפואה.

במיתולוגיה היוונית ובמיתולוגיה הרומית הייתה היגיאה אלת הבריאות והניקיון, ומאוחר יותר גם אלת הירח. היא הייתה בעלת תפקיד חשוב במסורות שנבנו סביב דמותו של אביה, אסקלפיוס.

מהשם של היגיאיה ומתפקידה נגזר המושג "היגיינה".

היגיאיה היא אחת מארבעת האלים המוזכרים בשבועת היפוקרטס .

## גלריה

קובץ:Klimt hygeia.jpg|היגיאיה בעיני הצייר גוסטב קלימט  בווינה
קובץ:Hygeia-Hermitage.jpg|פסל של היגיאיה בארמיטאז' בסנקט פטרבורג
קובץ:Hygieia-Uffizi.jpg|פסל של היגיאיה בגלריית אופיצי  בפירנצה
קובץ:Hygieia-Rotunda of Altes Museum.jpg|פסל של היגיאיה במוזיאון הישן בברלין
Hygieia (Musei Capitolini).jpg|פסל של היגיאיה במוזיאונים הקפיטוליניים
קובץ:Statue of Hygieia by Baptist Hagenauer at Great Parterre, Schönbrunn.jpg|פסל של היגיאיה בארמון שנברון 


## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:אלים יווניים
סאלוס
קטגוריה:אלות ירח
קטגוריה:אלות בריאות
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מיתולוגיה רומית
נפת אדיגני

**נפת אדיגני** (בגאורגית: **ადიგენის მუნიციპალიტეტი**, מילולית: אָדִיגֶנִיס מוניציפליטטי) היא נפה במחוז סאמצחה-ג'אוואחתי שבגאורגיה. עד שנת 1917 נכללה באזור טביליסי-אחלציחה, בשנים 1917–1930 נכללה בנפת אחלציחה ומשנת 1930 נפת אדיגני נחשבת לנפה נפרדת. אוכלוסייתה 16,305 תושבים.

## יישובים
* עיירות: 2 (אדיגני, אבסתומני).
* כפרים: 55 כפרים המאוגדים ב-13 מועצות אזוריות (ארַלי, בֶנַרי, בוֹלַג'וּרי, גוֹרגוּלי, וַרחַני, זַנַווי, לֶלוֹבני, מלַשי, מוֹחי, אוּדי, פּחֶרי, צ'וֹרצַ'ני, צֶ'צ'לי)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורגיה: נפות
קטגוריה:סאמצחה-ג'אוואחתי
קטגוריה:סאמצחה
גרוטסקה

[שמאל|ממוזער|220px|פסל גרוטסק ב[קתדרלת נוטרדאם (פריז)|קתדרלת נוטרדאם דה פארי]]
[שמאל|ממוזער|300px|שלוש דמויות גרוטסקיות מאת [רומולוס מטדדה בגני בובולי]]
**גרוֹטֶסקה** (מצרפתית: **Grotesque**) הוא מונח בעל מספר פירושים:

# אמצעי ספרותי ממשפחת האמצעים הספרותיים הקומיים, שעיקרו עיוות המתואר לשם הגחכתו.
# פסל דמוי גרגויל – פסלי המפלצות הנמצאים על גבי קתדרלות גותיות נקראים "גרוטסק" (בעוד המונח "גרגויל" מתייחס רק למרזבים מקושטים).
# במיתולוגיה, תחת השם "שד מערות".
# ציורי קיר או ציורים מסוג אחר, האופייניים לרנסאנס, המורכבים בתערובת מחלקי צמחים, בעלי חיים, בני אדם, מפלצות, עצמים שונים, ללא שמירה על פרופורציות וללא פרספקטיבה, אם כי לעיתים תוך שמירה על סימטריה. ההשראה לגרוטסקות נובעת מציורי הקיר שהתגלו ב (Domus aurea) ברומא, שרידי ארמון הקיסר נירון.

מקור המושג בימי הרנסאנס, כאשר נתגלו בחפירות ברומא העתיקה, בבית הזהב, במפלס נמוך שהתפרש כמערה אם כי כלל לא היה מערה (באיטלקית Grotto), ובהן ציורי קיר ענקיים, דמיוניים ומגוחכים בעיני אנשי תקופת הרנסאנס. (pittura grottesca פירושו ציור מהסוג המתואר לעיל). הפופולריות של העיטור בגרוטסקות, ששימש בעיקר כמילוי שטח בפרסקאות גדולים, מסביב לתמונות ראשיות, חיבר בתוכו גם את מסורת המפלצות על הקתדרלות של ימי הביניים, ואת גילוי ציורי הקיר בבית הזהב, שהיה לפי רוח הרנסאנס, מקור השראה מתרבות העת העתיקה. ציורי גרוטסקות היו נפוצים מאוד במאה ה-16 וה-17, וגרוטסקות רבות, בהן הגרוטסקות בווילה ד'אסטה בטיבולי ובקסטל סנט-אנג'לו ברומא, מופיעות ברחבי אירופה, והיו ציירים שהתמחו בסוג עיטור זה.

## בספרות
שימושים ראשונים בגרוטסקה כציון לאמצעי ספרותי קומי, ובגרוטסק כאמצעי ספרותי ממש, נעשו בצרפת, בשלהי המאה ה-15.

הגרוטסקה הספרותית עברה כמה שינויים של משמעות מאז המאה ה-15 ועד ימינו. בתחילה הייתה הגרוטסקה מיועדת לתיאור דמיוני מפחיד ומבעית, ולהטלת אימה ספרותית. לימים חלו בה שינויים לכיוון הקומי, לחידוד העיוות של המתואר, בעיקר דמויות של גיבורים, אך גם מקומות, נופים וערים. במאה העשרים, בגרמניה הווימארית, הגיעה הגרוטסקה לשיאים אמנותיים חשובים, באמנות הציור, הכרזה, הרישום והדפוס, וגם באמנות השיר הפוליטי והמחזה האוונגרדי.

בין גדולי אמני העולם שעשו שימוש נרחב בגרוטסקה ביצירתם היו המחזאי האיטלקי לואיג'י פיראנדלו, הסופר הרוסי ניקולאי גוגול ופרנץ קפקא. בין היוצרים הישראליים שעשו שימוש נרחב בגרוטסקה ביצירתם ניתן למנות את הסופר חיים הזז, את המחזאי חנוך לוין, ואת המשוררים דוד אבידן ונתן זך.

כסוגה ספרותית מצטרפת הגרוטסקה לסוגות קרובות של משפחת האמצעים הספרותיים הקומיים, ובהם הסאטירה, האירוניה, הפרודיה, הקומדיה.

## בפיסול
גרוטסקה הוא פסל של מפלצת, חיה, דרקון או שד, הרווח באדריכלות הגותית. הגרוטסקה נפוצה בייחוד בקתדרלות וכנסיות. לפיסול הגרוטסקי היו מספר מטרות:
# להטיל מורא על פשוטי העם.
# להגן על הכנסייה מפני שדים רעים.
הגרוטסק נבדל מגרגויל בכך שגרגויל משמש כמרזב ואילו הגרוטסק הוא פסל בלבד.

## במיתולוגיה
שד המערות שואב נשמות מבני-תמותה וניזון מהן, אך לא יכול לפגוע בבני אלמוות.
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיסול
קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
קטגוריה:קומדיה
כאזמיה

290 פיקסלים|שמאל| ממוזער|מקדש קדימיה בו נקברו האימאם השביעי והאימאם התשיעי
**כאזמיה** (בערבית: **الكاظمية**, תעתיק: **אלכאט'מיה**) היא שכונה צפונית בבירת עיראק, בגדאד, שבעבר הייתה עיר נפרדת, הנמצאת כ-5 ק"מ ממרכז העיר הגדולה. האזור הוא מקום עלייה לרגל של השיעים, לקברם של שניים מהאימאמים שלהם, בייחוד בתקופה הקרובה לעאשוראא'. זוהי העיר היחידה הקרויה על שמו של אחד מהאימאמים השיעים (מוסא אל-כאזם).

שכונת כאזמיה נמצאת כיום באזור בו נקברו בני שבטו של הנביא מוחמד, שבט קורייש. הח'ליף הארון א-רשיד מבית עבאס הקצה את החלקה לצורך זה. במקום נקבר מוסא אל-כאזם, האימאם השיעי השביעי ב-799, ולאחר מכן נקבר בה גם נכדו, האימאם השיעי התשיעי, מוחמד א-תקי ב-835. במקום קבורתם נבנה מקדש מפואר, אליו עולים השיעים בזיארה (עלייה לרגל שאינה למכה או למדינה).

## בעבר

במהלך ההיסטוריה הקדומה, העיר הייתה מרכז דתי שיעי, ובתקופה מסוימת הייתה המרכז הדתי הראשי עבור השיעה. אולם לאורך הזמן, ערים אחרות דוגמת נג'ף וסאמרא לקחו את מקומה. מיקומה של העיר, בקרבה לבגדאד (שהייתה בירת הח'ליפות לאורך זמן, ועיר שלטון מרכזית) גרמה להריסתה ובזיזתה לאורך ההיסטוריה. אחת מהפעמים בהם העיר ומקדשיה נפגעו באופן רציני הייתה במהלך הפלישה המונגולית לבגדאד ב-1258, במהלכה נשרף המקדש של האימאמים.

האזור גם היה מרכז להתנגדות העיראקית לכיבוש הבריטי לאחר מלחמת העולם הראשונה.

## כיום
ממוזער|350px|בכחול מסומנים גבולותיה של השכונה, נהר הפרת מהווה את הגבול ממזרח
במסגרת הלחימה הבין-עדתית שנגרמה מנפילת משטרו של סדאם חוסיין ב-2003 עם הפלישה האמריקנית, בוצעו מספר פיגועי טרור של מיליציות סוניות במקום. הפיגוע המפורסם ביותר, בשל מספר הרוגיו העצום - 965 איש, התרחש ב-30 ביולי 2005 (יום השנה למותו של מוסא אל-כאזם, במהלכו עלו שיעים רבים לרגל למקום) על הגשר מעל נהר הפרת, בין שכונת כאזמיה לבין השכונה הסונית עזמיה. שמועות שהופצו, כנראה על ידי סונים קיצוניים, המזוהים עם אל-קאעדה, טענו כי מחבל מתאבד נמצא על הגשר, מנוסת אלפי האנשים שהיו על הגשר, גרמה לקריסת הגשר, ולמחיצתם של אנשים רבים למוותhttp://edition.cnn.com/2005/WORLD/meast/08/31/iraq.main/index.html.

## מבנה ותושבים

לאחר הקמת המסגד המפואר לפני האימאמים ב-947, החלו שיעים לאורך השנים לעבור להתגורר במקום, כיום מרבית תושבי השכונה הם שיעים. בשכונה מסגדים רבים, ובתי קברות בהם נטמנו מספר מוסלמים חשובים. שטח השכונה אינו גדול, ועל פי מרבית הסימונים עומד על כ-13.3 דונמים. גידורה המערבי של השכונה הוא נהר הפרת, וגבולותיה ממזרח הם שורה של מפעלים. ב-1943 חוברה כאזמיה למערכת הרכבות של בגדאד.

## קישורים חיצוניים

* סקירת ה"ניו יורק טיימס" אודות המצב הביטחוני של השכונה ב-2007

קטגוריה:בגדאד: שכונות
קטגוריה:עיראק: אתרי עלייה לרגל (אסלאם)
פקודה (מחשב)

ממוזער|צילום של שורת פקודה במחשב
במחשבים, **פקודה** היא הוראה למחשב לבצע פעולה מסוימת. למושג זה יש משמעויות אחדות, ספציפיות יותר.

## פקודת מכונה

לבו של המחשב הוא המעבד, המבצע רצף של **פקודות מכונה** (instruction) הניתנות לו. פקודת מכונה היא רצף של סיביות, שהמעבד מבצע בהתאם להן פעולה מתאימה, בדרך כלל פעולה פשוטה ביותר. פקודות המכונה כוללות:
* חישובים אריתמטיים במספרים שלמים (חיבור, חיסור, כפל, חילוק).
* פעולות בינאריות לוגיות (AND, OR, NOT, XOR).
* פעולות הסטת סיביות.
* פעולות בקרת זרימה, המשנות את כתובתה של הפקודה הבאה שתתבצע.
* העברת אינפורמציה לזיכרון ומהזיכרון.

פעולות מורכבות יותר, כגון הוצאת שורש, אינן מתבצעות באמצעות פקודת מכונה בודדת, אלא באמצעות אלגוריתם המורכב מפקודות מכונה רבות.

לפקודות המכונה מבנה פשוט למדי, הכולל את קוד הפקודה (האופרטור), ואת כתובת הנתונים שעליהם פועלת פקודה זו (האופרנדים).

אוסף כל פקודות המכונה של מעבד מסוים הוא סט הפקודות שלו. כתיבתן של פקודות מכונה נעשית באופן ישיר למדי באמצעות שפת סף, ובאופן עקיף באמצעות שפה עילית, שהמהדר מתרגם אותה לפקודות מכונה.

## פקודה בשפת תכנות

שפת תכנות כוללת אוסף של פקודות (statements) שבאמצעותן נכתבת תוכנית בשפה זו. עוצמתן של פקודות בשפה עילית (מרבית שפות התכנות הן שפות עיליות, להבדיל משפת סף) גדולה במידה ניכרת מזו של פקודות המכונה, וכל פקודה בשפה עילית מתרגמת, באמצעות המהדר, לפקודה אחת או סדרה של פקודות בשפת מכונה.

פקודות בשפות תכנות מתחלקות למספר קטגוריות:
* פקודת השמה, המשנות ערך של משתנה
* פקודות הקשורות לבקרה הזרימה של התוכנית:
**פקודת break – יציאה מלולאה
**פקודת המשכה (continue) – דילוג אל סוף האיטרציה הנוכחית בלולאה
**פקודת חזרה (return) – חזרה מפרוצדורה או פונקציה
**פקודת "עבור" (goto)
**קריאה לפרוצדורה (או פונקציה שטיפוס ההחזרה שלה הוא בעל ערך יחיד, כדוגמת void)
*פקודות מורכבות – עשויות להכיל יותר מפקודה אחת, או בלוק של פקודות:
** פקודת תנאי (if)
** פקודת switch
** פקודת לולאה – "כל עוד" (while), "בעבור" (for), repeat

## פקודה מן המשתמש

מערכת הפעלה מקבלת מהמשתמש הוראות לביצוע פעולות שונות. גזור, העתק והדבק הן מהפעולות הנפוצות על ידי המשתמש הביתי במעבד תמלילים.

בממשק משתמש גרפי ניתנות הוראות אלה פעמים רבות באמצעות העכבר. בממשק שורת הפקודה (כדוגמת זה של מערכת ההפעלה DOS) ניתנות ההוראות באמצעות פקודות (command). פקודה בממשק זה מתממשת בשתי צורות:
* הפעלת תוכנית הנכללת במערכת ההפעלה.
* הפעלת שירות של מערכת הפעלה הנמצא בחלקה של מערכת ההפעלה השוכן דרך קבע בזיכרון המחשב.

דוגמאות לפקודות במערכת ההפעלה DOS:
*  – העתקה של קובץ
*  – הצגת רשימה של הקבצים בתיקיה מסוימת.
*  – מיון של קובץ
*  – החלפה של התיקייה הפעילה.

*
קטגוריה:תכנות
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
מלך קתולי

התואר **מלך קתולי** או **מלכה קתולית** הם תוארי מלוכה המוענקים בידי האפיפיור למלכים אשר בעיניו, כראש הכנסייה הקתולית, מגלמים עקרונות קתוליים בחייהם האישיים, כמו גם בהתנהלותם המדינית. תואר זה עובר בירושה לצאצאי המלכים, אלא אם כן הוסרו בידי האפיפיור.

אחת הזכויות המתלוות לתואר "מלכה קתולית" היא הזכות ללבוש מלבושים בצבע לבן, ולא שחור, בעת מפגש עם האפיפיור.

הדוגמה המוכרת ביותר של הענקת התואר היא פרננדו השני מלך אראגון ואיזבלה הראשונה מלכת קסטיליה (כיום מאוחדות שתי הממלכות בספרד), הם המלכים הקתוליים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:נצרות קתולית
המפרי מרשל

200px|שמאל|ממוזער|תמונת דיוקן
**המפרי מרשל** (באנגלית: **Humphrey Marshall**; 13 בינואר 1812 - 28 במרץ 1872) היה חבר הקונגרס האמריקאי במשך ארבע קדנציות לפני פרוץ מלחמת האזרחים, ובריגדיר גנרל בצבא הקונפדרציה וחבר הקונגרס של הקונפדרציה במהלכה.

## ביוגרפיה
מרשל נולד בפרנקפורט שבקנטקי למשפחה מכובדת. הוא נקרא על שם סבו, שהיה חבר בית הנבחרים של מדינת קנטקי. דודו, ג'יימס בירני היה תומך נלהב בביטול העבדות, ושניים מדודניו - ויליאם בירני ודייוויד בירני שירתו כגנרלים בצבא האיחוד. דודן אחר שלו היה לימים סגן המושל של מדינת מישיגן.

מרשל סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית "וסט פוינט" ב-1832 וקיבל דרגת לוטננט משנה (המקביל לסגן משנה בצה"ל). ב-1833 עזב את השירות הצבאי והחל בלימודי משפטים. באותה שנה הצטרף ללשכת עורכי הדין ועסק בעריכת דין במשך שנתיים בעיירת הולדתו, לפני שעבר ללואיוויל. הוא שירת במיליציה של המדינה, וב-1846 קודם לדרגת קולונל (מקביל לאלוף-משנה) ברגימנט חיל הפרשים השני של קנטקי, ונטל חלק במלחמת מקסיקו. הוא השתתף בקרב בואנה ויסטה במסגרת צבאו של זאכרי טיילור. בתום המלחמה עבר לעסוק בחקלאות.

## קריירה
ב-1849 נבחר כנציג מפלגת הוויגים מטעם המחוז השביעי של קנטקי לקונגרס ה-31 וה-32. הוא כיהן בתפקיד עד 4 באוגוסט 1852, עת נשלח כנציג דיפלומטי לסין. הוא שב לקנטקי ב-1854 ונבחר שוב לקונגרס, הפעם מטעם תנועת שאינם יודעים דבר. לאחר שתי כהונות נוספות סירב מרשל להתמודד על כהונה חמישית.

בבחירות של 1860 תמך מרשל במועמדותו של ג'ון ברקינברידג', והטיף לשמירה על הנייטרליות של קנטקי במאבק בין מדינות הדרום למדינות הצפון, אך מאמציו העלו חרס וקנטקי נכבשה על ידי חיילי האיחוד. בעקבות זאת התגייס מרשל לצבא הדרום בדרגת בריגדיר גנרל (מקביל לתת-אלוף). הוא הוצב במערב וירג'יניה, אך השתתף בלחימה מועטה בלבד. בינואר 1862 הוא נוצח בקרב שולי במזרח קנטקי מול כוחותיו של ג'יימס גרפילד, והסיג את כוחותיו. ב-15-17 במאי הוביל מרשל לניצחון בקרב אחד בוירג'יניה המערבית, וציפה שבעקבות הניצחון יינתן לו תפקיד בולט יותר בלחימה. משלא קיבל תפקיד כפי שביקש, פרש מהפיקוד ביוני 1862. עד מהרה הוא שב לצבא והשתתף במבצעיו של ברקסטון בראג בקנטקי בסתיו 1862. לאחר שפרש שוב מהצבא ביוני 1863, עבר מרשל לריצ'מונד שבווירג'יניה, וחזר לעסוק בעריכת דין. בנובמבר אותה שנה הוא נבחר לקונגרס הקונפדרציה השני כנציג המחוז השמיני של קנטקי, אך עם התמוטטות מדינות הדרום הוא ברח לטקסס. בתום המלחמה עבר מרשל לניו אורלינס, ואזרחותו הושבה לו על ידי הנשיא אנדרו ג'ונסון בדצמבר 1867. לאחר מכן שב ללואיוויל ופתח שם משרד לעריכת דין. הוא נפטר בלואיוויל ונקבר בעיירת הולדתו פרנקפורט.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי קנטקי
קטגוריה:פרנקפורט (קנטקי): אישים
קטגוריה:אנשי צבא הקונפדרציה
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת ארצות הברית–מקסיקו
קטגוריה:פוליטיקאים דרומיים במלחמת האזרחים האמריקנית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מקנטקי
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הוויגית
קטגוריה:גנרלים במלחמת האזרחים האמריקנית
קטגוריה:שגרירי ארצות הברית בסין
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1812
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1872
צפרדעים (על משפחה)

**צפרדעים** (בלטינית: **Ranoidea**) היא על־משפחה של חסרי זנב החיים באזורים לחים ורטובים בעולם ומכילים את רוב הצפרדעים כולל משפחת הצפרדעיים (Ranidae).

מאפיינם העיקרי של הצפרדעים הוא חזה רחב הפונה למעלה ושימוש בבית השחי במהלך חיבוק הכלולות של הזכר והנקבה. צפרדעים אלה כוללות את המינים הגדולים ביותר בסדרה, כשהגדול מכולם הוא צפרדע גוליית (Conraua goliath), שאורכו 32 ס"מ ומשקלו 3.3 ק"ג.

בניגוד לקרפדות, הצפרדעים בעלי עור לח והם פעילים בעיקר באזורים לחים ורטובים, בהם הם שומרים על העור שלא יתייבש. הבדל נוסף הוא שהצפרדעים קולניות הרבה יותר ובעלות שקי תהודה מתחת לצווארן המגביר את הקול שלהן.

## משפחות
הקבוצה כוללת את המשפחות:
* המיסוטיים (Hemisotidae)
* היפרוליים (Hyperoliidae)
* מנטליים (Mantellidae)
* פטרופדיים (Petropedetidae)
* צפרדעיים (Ranidae)
* רקופוריים (Rhacophoridae)
* פיקסיספלידיים (Pyxicephalidae)
* צרטובטרצ'ידיים (Ceratobatrachidae)
* צפרדעי גוליית (Conrauidae)
* דיקרוגלוסיים (Dicroglossidae)
* צפרדעים מרקדות (Micrixalidae)
* ניקטיבטריכיים (Nyctibatrachidae)
* אודונטובטרכיים (Odontobatrachidae)
* פרינוברצ'יים (Phrynobatrachidae)
* פטיצ'דניים (Ptychadenidae)
* רניקסיאלידיים (Ranixalidae)

[ממוזער|מרכז|300px|צפרדעי שור בבריכה ב[דרום אפריקה.]]
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ניאובטרכיה
אדם בתוך עצמו

"**אדם בתוך עצמו**" הוא אלבום הסולו הראשון בעברית והשני במספר של המוזיקאי שלום חנוך משנת 1977. זהו אלבומו המצליח ביותר של חנוך, שנמכר בלמעלה מ-80 אלף עותקים מאז צאתו.

בשנת 2002, לרגל 25 שנה ליציאת האלבום, הוציאה חברת NMC מהדורה חדשה של האלבום. המהדורה כללה רצועת בונוס, גרסה מחודשת של חנוך לשיר "כל פעם קצת יותר" מתוך "ערב ערב", שהוקלטה על ידי טומי פרידמן, טכנאי ההקלטות של האלבום המקורי, באולפנו הביתי, בהשתתפות דויד ברוזה בגיטרה קלאסית. המהדורה המחודשת הוקדשה על ידי חנוך לזכרו של פרידמן.

בשנת 2010 כחלק מסדרת הדיסקים סימני דרך יצא האלבום במהדורה מחודשת נוספת הכוללת שני שירי בונוסים ו-DVD מהופעה בצוותא מסיבוב ההופעות שליווה את צאת האלבום משנת 1978, הכוללת מספר שירים מהאלבום, ושירים אחרים מהקריירה של שלום חנוך.

## רקע
לאחר שובו של חנוך משהות בת מספר שנים בבריטניה בניסיון כושל לפיתוח קריירה בין-לאומית, הקים את להקת תמוז שהקליטה אלבום אחד והתפרקה לאחר זמן קצר. "אדם בתוך עצמו" הוא יצירה אישית ומקורית של חנוך אשר שיקפה את מצבו האישי באותה העת. חנוך חווה באותה העת מספר כישלונות הן בצד המקצועי (כישלון אלבום הסולו הראשון שלו שהוקלט באנגלית בבריטניה) וכישלון קשריו הזוגיים (גירושיו מאשתו), וחנוך העיד כי חלק משיריו נכתבו בהשפעת הבדידות והניכור שחש בתקופה זו, שירים ארוכים, מורכבים וברובם עצובים יחסית ("שביתה" נמשך כ-7 דקות, "לילות שקטים" כ-8 דקות, ו"טיול ליפו" יותר מ-10 דקות כולל משפטי מפתח על החיים, חיי הנישואין והפרסום).

חנוך הלחין ועיבד את כל שירי האלבום וגם כתב את מילותיהם חוץ מ"שביתה" (מילים: מאיר אריאל) ו"בואי לרקוד" (מילים: יענקל'ה רוטבליט, דורי בן זאב, אריאל וחנוך). 
ארבעה מהשירים היו מעין מיני-יצירות שנמשכות מעל 7 דקות. 

## רשימת רצועות

## קרדיטים
*שלום חנוך: שירה, גיטרות אקוסטיות.
*אלונה טוראל: פסנתר, פנדר רודס, קלידים, כלי הקשה, קולות.
*חיים קריו: גיטרה חשמלית ואקוסטית.
*אוהד אינגר: גיטרה בס, קולות.
*אלון הלל: תופים, כלי הקשה, קולות.
*אפרים ואסתר שמיר: קולות
*לואי להב: מפיק מוזיקלי, טכנאי הקלטה.
*טומי פרידמן: טכנאי הקלטה.
*הוקלט באולפני "טריטון"
*אלונה איינשטיין וג'ראר אלון: צילום העטיפה.
*דוד טרטקובר: עיצוב העטיפה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אלבומי שלום חנוך
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי לואי להב
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני טריטון
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
יוז'נו-סחלינסק

**יוז'נו-סחלינסק** (ברוסית: **Ю́жно-Сахали́нск**, ביפנית: **豊原**) היא עיר ברוסיה באי סחלין, אשר באוקיינוס השקט. בירת מחוז סחלין. העיר נמצאת בחלק הדרום-מזרחי של האי על נהר סוסויה.

## היסטוריה
העיר נוסדה בשנת 1882 ככפר מהגרים מאזור אירקוצק ומחנה פושעים בשם **ולדימירובקה**. ב-1890 ביקר בעיר הסופר הרוסי אנטון צ'כוב ותיאר אותה בספרו "המסע לסחלין". בשנת 1905 נכבשה, יחד עם כל דרום האי, על ידי האימפריה היפנית, שמה שונה ל**טיוהרה** והיא שימשה כמרכז מחוז קרפוטו מאוגוסט 1908. מ-1920 עד 1930 גדלה אוכלוסיית המחוז פי שלושה והגיע ל-293,000 תושבים, ובשנת 1940 כבר ל-360,000. רוב המהגרים שהגיעו באו גם מיפן עצמה, אך גם מקוריאה ומנצ'וריה והועסקו בעיקר בסלילת כבישים. בשנת 1945 הוחזרה לרוסיה, וצורפה למחוז חברובסקי, רוב המהגרים היפניים אולצו לשוב למולדתם. ב-4 ביולי 1946 שונה שמה ליוז'נו-סחלינסק והעיר הפכה גם למרכז חבל סחלין.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:מחוז סחלין: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1882
מעשייה אישית

**מעשייה אישית** (אנגלית: Personal fable) היא תופעה פסיכולוגית בה אדם מבדיל את רגשותיו מרגשות אחרים, וכך רוכש אמונה מוטעית בייחודיות שלו. מתוך אמונה זו, צומחות שתי תפיסות שגויות:
* הוא חווה רגשות אשר האחרים לא חווים באותה הדרך והעוצמה
* הוא לא נתון לאותם קשיים וסכנות להם נתונים האחרים (בלתי־פגיע, כל־יכול)

המונח הונחל על ידי דייוויד אלקינד (David Elkind) ב־1967 כדי לתאר תופעה האופיינית למתבגרים צעירים. המשמעות המילולית של המושג מתארת את האגדה (השקרית) שהמתבגר בונה מאירועי חייו, בהן רואה את עצמו מבחוץ כגיבור הנאבק למען מטרות נעלות בעולם מוזר ומנוכר. אצל מתבגרים, התופעה יכולה להתבטא בהצהרות כגון "אתה לא יודע איך זה מרגיש", בכתיבת יומן אישי בו המתבגר מתאר את רגשותיו וחוויותיו כבעלות משמעות אוניברסלית, ובאמונה באל אישי מדריך ותומך.

בהקשר לתופעה, ישנן תאוריות שונות:
* **הופעה**: לפי אלקינד, התופעה מתפתחת בשלב האופרציות הפורמליות בתאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית של פיאז'ה (גיל 12–13), השלב בו החשיבה המופשטת מופיעה לראשונה. לפי לפסלי ומרפי, התופעה מתפתחת בשלב השלישי בתאוריית לקיחת נקודת-המבט החברתית וההבנה הבינאישית, שלב שבו האני המתבונן מופיע לראשונה (גיל 10–15).
* **היעלמות**: לפי אלקינד, התופעה פוחתת עם הכניסה לשלב האינטימיות, בו האדם מחליף יחסים אנוכיים ביחסים הדדיים (גיל 19 ומעלה). לפי לפסלי ומרפי, התופעה פוחתת בשלב הרביעי בתאוריית לקיחת נקודת-המבט החברתית וההבנה הבינאישית, השלב שבו האדם מקבל את היכולת לתאם בין מספר נקודות-מבט שונות כדי ליצור השקפה חברתית כללית (גיל 12 עד בגרות).
* לפי אלקינד, התופעה היא אחות לתופעת הקהל המדומה, ואת הקשר בין התופעות ניתן להגדיר בפשטנות בכך שאדם הראוי לתשומת לב מכל הסובבים אותו מוכרח להיות אדם מיוחד. התופעה, יחד עם תופעת הקהל המדומה (שגם אותה הגדיר אלקינד), מתיישבת לתוך הטענה הרחבה, לפיה מתבגרים צעירים נוטים לאגוצנטריות.
* **חיוניות**: לפי אלקינד, התופעה שלילית וההיפטרות ממנה מסמנת התבגרות מוצלחת: לעיתים קרובות, האמונה במעשיה האישית ותחושת הבלתי־פגיעות ("לי זה לא יקרה") שנלוות לה דוחפת את המתבגר לסכנות מיותרות (כאשר הדוגמאות הקלאסיות הן הריון לא רצוי ועבריינות נוער). לפי לפסלי, התופעה היא אמצעי המסייע בהתבגרות: הדגשת תחושות של ייחודיות, כל־יכולת ובלתי־פגיעות (כלומר, הגייה של מעשיה אישית) עוזרת למתבגר להתגבש אישיותית במנותק מקשרים משפחתיים.

## קישורים חיצוניים
* Revisiting The Imaginary Audience And Personal Fable Constructs Of Adolescent Egocentrism: A Conceptual Review מאת Lesa Rae Vartanian

## הערות שוליים

קטגוריה:פסיכולוגיה התפתחותית
No Vacation from the World

**No Vacation from the World** הוא אלבום האולפן הרביעי של להקת הפופ פאנק הישראלית יוסלס איי.די, אשר הוקלט באולפני Orange Whipe Studios שבמדינת קליפורניה שבארצות הברית.

## רשימת שירים




## מבצעים
* יותם בן חורין- גיטרה בס ושירה
* ישי ברגר - גיטרה חשמלית
* גיא כרמלי - גיטרה חשמלית
* עידו בלאושטיין - תופים

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי של להקת יוסלס איי.די
* האתר הרשמי של אולפני קונג-פו

קטגוריה:יוסלס איי.די
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי פופ-פאנק
באופן קבוע וחד פעמי

**באופן קבוע וחד פעמי** הוא אלבום המתעד מופע שהועלה על ידי המוזיקאים יוני רכטר ויהודית רביץ בשנת 1979. האלבום הוקלט כהופעה חיה (ללא קהל) ב"אולפני טריטון". הצגת הבכורה נערכה בצוותא, כ"ט באב תשל"ח. שם האלבום נלקח ממילות הפתיחה של "שיר הפוך" שכתב יוני רכטר בנעוריו עם האחים יובל וגיל דור (שלימים הפכו מוכרים מהכל עובר חביבי ומאחינועם ניני, בהתאמה). יוני רכטר כתב כי דודו אלהרר יזם את המפגש ביניהם, שהיה "ערב שירים שלו ושלה" (כותרת המשנה של המופע).

רכטר ניגן בפסנתר, רביץ בגיטרה, וביחד ביצעו 12 קטעים, מהם ארבעה מקוריים: "נעימת פתיחה" ב"לה לה לה" שהלחינה יהודית רביץ; דואט בשם "שיר הפוך" – שיר הנושא של המופע; "מי לאהבה" שיר סולו של יהודית שהופיע באלבום זה וגם באלבום הבכורה שלה, ו"נמלים לוחשות" – קטע ג'אז אינסטרומנטלי של רכטר. שישה נוספים היו גרסאות כיסוי לשירים שהלחין רכטר למבצעים אחרים או במסגרת הרכבים שפעל בהם, שניים כבר כללו את רביץ בעבר: "עטור מצחך" שנכתב לאריק איינשטיין ובו השתתפו רביץ ורכטר כמלווים (עם קורין אלאל); "לילה טוב" מתוך "הכבש השישה עשר"; "דמעות של מלאכים" שביצע במקור עם אבנר קנר במסגרת ההרכב המוזיקלי "ארבע-עשרה אוקטבות"; "מה עושות האיילות"- גם כן במקור בביצועו של איינשטיין; "שלוש בלילה בעיר" ו"כבו האורות" שהלחין לאלבום הבכורה של גידי גוב. כמו כן שרה רביץ סולו שני שירים מוכרים שכתבו אחרים – "לילה" (שלום חנוך) ו"עין גדי".

האלבום המקורי יצא בתקליט בשנת 1979 בחברת CBS (לימים NMC). גרסת התקליטור הראשונה יצאה ב-1993 במסגרת "סדרת התפוז" המוזלת של NMC. בשנת 2009 יצא התקליטור בהוצאת מחודשת במסגרת סדרת "סימני דרך" של NMC וצורף לו DVD עם צילום המופע מארכיון הערוץ הראשון.

## רשימת השירים

## קרדיטים
#### מוזיקאים
*יוני רכטר: שירה, פסנתר, פסנתר חשמלי, ניהול מוזיקלי ועיבודים (מלבד "מי לאהבה" – עיבוד: מתי כספי).
*יהודית רביץ: שירה, גיטרה, תופי קונגה.
*רונן רבן: גיטרה חשמלית.
*ארנון פלטי: גיטרה בס.
*דובי קיזלשטין: תופים.
*יוסי שלמון: סקסופון וקלרינט.

#### הפקה
*מערכת הגברה ותאורה: הפקות "בטי-בם".
*מנהל הצגה: טל אופק.
*עוזרי הפקה:עפרה קיבי, יעקב גלעד.
*טכנאי הקלטה: יעקב מורנו, אורית (דרדא) זולוטוב.
*תיאום הקלטות: אסנת רון.
*צילום: ג'ראר אלון.
*עיצוב עטיפה: מיכל לויט

#### הפקת ההוצאה המחודשת
*הפקה, איסוף ועריכה: ליאור מזרחי, עוזי פרויס.
*אחראית מטעם רשות השידור: צביה יששכר.
*הפקת DVD: די.וי.די מאסטר – יוני עזריה.
*עיצוב: סטודיו חץ – אמילי.

## קישורים חיצוניים

* על האלבום באתר של יוני רכטר, ארכיון האינטרנט
* באופן קבוע וחד פעמי - יוני רכטר, יהודית רביץ - ערב שירים שלו ושלה, כרזת מופע באתר הספרייה הלאומית
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי יהודית רביץ
קטגוריה:אלבומי יוני רכטר
קטגוריה:אלבומים משותפים
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
נפת אחלגורי

**נפת אַחָלגוֹרִי** (בגאורגית: **ახალგორის მუნიციპალიტეტი**, אַחָלגוֹרִיס מוניציפליטי) היא נפה במחוז מצחתה מתיאנתי שבגאורגיה. מרוחקת 56 ק"מ מטביליסי. עד שנת 1917 נכלל באזור טביליסי-גורי. משנת 1922 חלק מהרפובליקה האוטונומית של דרום אוסטיה, ומשנת 1992 נפה עצמאית. שטח הנפה נשלט על ידי דרום אוסטיה, שעדיין מכנה אותה בשמה הסובייטי הקודם מחוז לנינוגורסק.

העיירה אחלגורי (דאבא) מהווה המרכז המנהלתי של הנפה. כמו כן ישנם בנפה 116 כפרים ב-7 תמי: בּוֹלִי, גדוּ, קוֹרִינתָה, לַארגווִיסִי, סַאלבִּיאֶרִי, כַּארצ'וֹחִי וצחרַאדזמָה.

עד למלחמה בדרום אוסטיה, בשנת 2008, אוכלסה הנפה ב-7,600 תושבים בצפיפות אוכלוסין של כ-7.5 איש לקמ"ר, שכ-2,000 איש מהם התגוררו בעיירה אחלגורי. לאחר המלחמה גלו כ-5,000 גאורגים מתושבי הנפה, שהם כ-70% מסך האוכלוסייה שהתגוררה בנפה וכ-90% מהגאורגים שהתגוררו בנפה.

בנפה נמצאים שרידים של מבנים הבנויים על פי האדריכלות הגאורגית של ימי הביניים ביניהם: איקורתה (1172), המנזרים מנזר קַאבֶּנִי (המאה ה-9 - המאה ה-13) ומנזר לארגוויסי, מצודת צירקולי (המאה ה-9) ומצודת כַּארצ'וֹחִי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

אחלגורי
קטגוריה:כארתלי