open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שדה אליהו

250px|ממוזער|שמאל|שלט ב"חורשת הבית האדום" מול שדה אליהו
250px|ממוזער|שמאל|העמדה הדרומית של שדה אליהו (1943), כיום - במרכז הקיבוץ

**שְׂדֵה אֵלִיָּהוּ** הוא קיבוץ דתי בעמק בית שאן, המשתייך לתנועת הקיבוץ הדתי ונמצא בתחום שיפוטה של המועצה האזורית עמק המעיינות.

## היסטוריה
הקיבוץ הוקם בשיטת "חומה ומגדל" ב-י"ח באייר התרצ"ט 7 במאי 1939 על ידי עולים מגרמניה, ונקרא על שמו של הרב אליהו גוטמכר שהיה מראשוני הציונות הדתית. בתחילה שכן במבנה חווה טמפלרית ("בית קיבלר") וב-1942 עבר למקומו הנוכחי. תוכנית המתאר הקבועה של הקיבוץ נערכה על ידי האדריכל והאמן מאיר בן אורי, שהתגורר במשך כמה שנים בקיבוץ.

לכל אורך שנות קיומו נקלטו בקיבוץ עולים רבים, ובקיבוץ פועל אולפן בו לומדים העולים לדבר ולכתוב בעברית.

בשנת 2018 נדחתה הצעת החלטה על הפרטת המזון בקיבוץ, כיוון שהתמיכה של 60% לא הגיעה לסף הנדרש של שני שלישים.

## הקיבוץ היום
התושבים עוסקים בענפי חקלאות שונים, בהם מטעים, גידולי שדה אורגניים, רפת, מדגרה, לול. כמו כן עוסקים בהדברה ביולוגית, ובמפעל לייבוש תבלינים. עם השנים צומצמו ענפי החקלאות והורחבו ענפי התעשייה וההדברה הביולוגית משיקולי רווחיות.

בתחומי היישוב נמצא בית ספר "שק"ד" (**ש**יתופי, **ק**יבוצי, **ד**תי)- בי"ס דתי אזורי, המשרת את יישובי הסביבה. ב-2005 הקיבוץ הקים בית מדרש לבוגרי צבא המשלב לימודי יהדות עם עבודה חקלאית.

במרכז הקיבוץ נמצאת חורשה של עצי פיקוס בנגלי שניטעה ב-1943 על ידי ראשוני הקיבוץ כדי לשמש מקום מוצל וקריר לחברי הקיבוץ. מתכנן הנוי היה אדריכל הגנים יצחק קוטנר, אשר הביא את ייחורי העצים מהפיקוס הגדול במקווה ישראל.

הקיבוץ סמוך לשלושה קיבוצים דתיים אחרים בעמק בית שאן: טירת צבי, עין הנצי"ב ושלוחות.

## חברי קיבוץ מפורסמים
* מריו לוי, מייסד הארגון לחקלאות אורגנית בישראל
* מלכה האס, מחנכת וחוקרת התפתחות הילד
* פרופ' אליעזר גולדמן
* ההוגה וחבר הכנסת לשעבר משה אונא

## לקריאה נוספת
* נפתלי בר גיורא, **שדה אליהו**, בהוצאת המדור הדתי במחלקה לענייני הנוער והחלוץ של ההסתדרות הציונית העולמית, ירושלים, תשט"ז

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אתר בית המדרש לבוגרי צבא
* שדה אליהו במרכז המידע להתיישבות בגליל
* שדה אליהו באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1939
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
קטגוריה:הקיבוץ הדתי
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן מאיר בן אורי
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
אנדסין

**אַנְדֶסִין** הוא מינרל סיליקטי השייך לקבוצת המינרלים הידועים בשם פלגיוקלז (סוג של פצלת השדה).

בדומה ללברדוריט, האנדסין מצוי באמצעיתה של שורת המינרלים ה מקבוצת הפלדספטים (פצלות השדה), המתחילה באלביט ומסתיימת באנורתיט.

קשה למצוא בטבע גבישים מפותחים של המינרל. אנדסין מצוי בעיקר כגבישים משובצים בסלעי יסוד, כדוגמת הדיוריט או האנדזיט, ובסלע המותמר גנייס, בהם הוא מהווה חלק חשוב מהרכבם. האנדסין מצוי בסלעי האנדזיט שבהרי האנדים ומכאן שמו.

## קישורים חיצוניים

*אנדסין באתר webmineral

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פצלות השדה
קטגוריה:טקטוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלים
קסם קלפים

**קסם קלפים** הוא אחיזת עיניים המתבצעת בעזרת מספר קלפים או חפיסת קלפים, לרוב קלפי משחק רגילים, ולפעמים כרטיסי ביקור או קלפים מיוחדים.

ביצוע קסמים בעזרת קלפים בדרך כלל דורש יותר מיומנות ואימון, אך חפיסת קלפים היא אביזר נגיש וזול, ולכן זהו תחום פופולרי מאוד בקרב קוסמים וחובבנים בקסמי קלפים.

## קסמים
אחד מהקסמים המפורסמים נקרא **The ambitious card** (הקלף השאפתני) שבו הקלף שנבחר מוכנס לתוך חפיסת הקלפים ולאחר ערבובים חוזרים ונשנים מוחזר שוב ושוב לראש החפיסה. הקסם לרוב מיוחס לקוסם הצרפתי גוסטב אלברטי באמצע המאה ה-19, אך רעיון דומה מוזכר בספר *Nouvelle Magie Blanch Devoilee* של פונסין, שפורסם מעט לפני כן, ב-1854.

קסם שונה, אשר היה נפוץ בעיקר בקרב נוכלים למטרת הונאה בהימורים, הוא Three card monte, קסם בו שלושה קלפים מוצגים לקורבן ההונאה, ואחרי ערבוב קל הוא צריך למצוא את הקלף השונה, לרוב ללא הצלחה.

## טכניקות
יש כמה טכניקות בסיסיות רבות. צירופן יוצר טכניקות מורכבות רבות.
אחת מהטכניקות הבסיסיות והידועות בקסמי קלפים נקראת **Backpalm** (כף יד אחורית). בביצוע מהיר של טכניקה זו, כף היד מסתירה את הקלף במהירות, ומתקבלת אשליה שהקלף נעלם:
1. לאחוז את הקלף, גלוי, בין האגודל מקדימה וארבע האצבעות.
ימין|100

2. לכופף את האמה והקמיצה ולאחוז את קצות הקלף עם האצבע המורה והזרת.
ימין|100
ימין|100

3. לאחוז את הקלף בין האצבע המורה, האמה, הקמיצה והזרת.
ימין|100

4. ליישר את כף היד. הקלף מוסתר וכביכול נעלם.
ימין|100
ימין|100

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קסמים
קטגוריה:משחקי קלפים
התקוממות ווצ'אנג

[250px|ממוזער|פסל [סון יאט-סן באתר בו החלה התקוממות ווצ'אנג.]]
**התקוממות ווצ'אנג** (בסינית: &#27494;&#26124;&#36215;&#32681;; 10 באוקטובר 1911) הייתה התקוממות עממית בסין הקיסרית שהביאה לתחילתה של מהפכת שינהאי, המהפכה שהביאה להפלת המשטר הקיסרי של שושלת צ'ינג בסין ולהקמת הרפובליקה הסינית.
בשנת 1900 החליט השלטון הקיסרי על הקמתו של צבא חדש ומודרני למדינה אשר נקרא "הצבא החדש". באותו הזמן, הייתה העיר ווצ'אנג, על גדות נהר היאנגצה, המקום בו נמצאת התעשייה הצבאית המפותחת ביותר בסין, ולכן הוחלט שהמקום בו מיוצרים כלי הנשק החדישים יהיה גם המקום בו יישב הגרעין לצבא החדש. רעיונותיו החדשים והמהפכניים של סון יאט-סן התחילו משפיעים בהדרגה על הקצינים והחיילים בצבא החדש בווצ'אנג ורבים מהם החלו משתתפים בפעילות מהפכנית.

ההתקוממות עצמה החלה כתוצאה מתאונה ולא במתכוון, כאשר מהפכנים ששמו להם למטרה לסלק את השלטון הקיסרי החלו לבנות פצצות אשר אחת מהן התפוצצה בשוגג. מקרה זה הביא לחקירה משטרתית של נסיבות הפיצוץ, חקירה במהלכה נתפסו רשימות של מהפכנים אשר משרתים בצבא החדש. רוב הקצינים העדיפו להתמרד כנגד השלטון ולא להיעצר. מהפאניקה שנוצרה עקב החשש לדיכוי צבאי חריף של ההתקוממות נמלטה הנהגת הפרובינציה אל מחוץ למדינה. סון יאט-סן עצמו, שלא היה לו כל קשר ישיר למהומות ואשר שהה באותו הזמן במסע גיוס לתמיכתם של הסינים בארצות הברית, שמע על ההתקוממות מעיתון אמריקאי.

עובדה נוספת שזירזה את התעוררות ההתקוממות בסין הייתה התחושה כי חצר שושלת צ'ינג איבדה את המנדט השמימי שלה. בזמנו, אסונות טבע כגון שריפות או הצפות מאסיביות של גדות הנהרות הגדולים, נחשבו כסימן להסרת הכרת האלים בזכותה של השושלת המכהנת לשלוט במדינה. בשנת 1911, עלה נהר היאנגצה על גדותיו, גורם לנזקים קשים ולכ-100,000 אבדות בנפש. כוחות הצבא החדש המהפכניים, שהיו ממוקמים בקרבת ההצפות, ראו בהצפה סימן "אלוהי" להיחלשותו של השלטון הקיסרי.

הממשלה הקיסרית, בהנהגתו של העוצר הנסיך צ'ון השני, התמהמהה משום מה בהגשת העזרה לאזורים המוצפים בשבועות הראשונים לאחר ההצפות. התמהמהות זו היותה סיבה מספקת למורדים והעניקה להם זמן די והותר כדי להכריז על ממשל זמני מקומי בפרובינציה, ממשל אליו הצטרפו עד מהרה פרובינציות נוספות שדגלו במהפכה. כחודש לאחר ההצפות, נפגשו נציגיהן של הפרובינציות הפורשות מהקיסרות והן הכריזו לראשונה על הקמת רפובליקה (הרפובליקה הסינית) בשטחיהן. לנשיא הזמני של הרפובליקה נבחר סון יאט-סן שהיה פשרה מתקבלת על דעת המהפכנים כמו גם על דעתו של המעמד הגבוה השמרני יחסית.

בטאיוואן, שמהווה את גלגולה הנוכחי של הרפובליקה הסינית, נחוג תאריך ההתקוממות (10 באוקטובר) כחג לאומי.

## ראו גם

* קוומינטנג

קטגוריה:סין: היסטוריה
קטגוריה:הפיכות ומהפכות שלטוניות
קטגוריה:העת החדשה
חזית דתית תורתית

**חזית דתית תורתית** - רשימה חרדית אשר איחדה את המפלגות אגודת ישראל ופועלי אגודת ישראל בבחירות לכנסת השלישית, הבחירות לכנסת הרביעית והבחירות לכנסת השמינית.

בכנסת ה-3 שינתה הסיעה את שמה ל"אגודת ישראל-פועלי אגודת ישראל", ובשני המקרים האחרים היא התפצלה למרכיביה.

## חברי כנסת

* לרשימת מועמדים מלאה ראו עמוד המפלגה במכון הישראלי לדמוקרטיה

**הכנסת השלישית (1955)**
6 מנדטים (39,836 קולות) 
אגודת ישראל: יצחק מאיר לוין, שלמה לורינץ, זלמן בן-יעקב 
פועלי אגודת ישראל: בנימין מינץ, קלמן כהנא, יעקב כ"ץ

**הכנסת הרביעית (1959)**
6 מנדטים (45,569 קולות): 
אגודת ישראל: יצחק מאיר לוין, שלמה לורינץ, מנחם פרוש, שלמה יעקב גרוס 
פועלי אגודת ישראל: בנימין מינץ, קלמן כהנא, יעקב כ"ץ  

**הכנסת השמינית (1973)**
5 מנדטים (60,012 קולות): 
אגודת ישראל: שלמה לורינץ, יהודה מאיר אברמוביץ, מנחם פרוש, שלמה יעקב גרוס 
פועלי אגודת ישראל: קלמן כהנא, אברהם ורדיגר 

## ראו גם
*יהדות התורה
*חרדים
*החזית הדתית המאוחדת
*חזית דתית לאומית

## קישורים חיצוניים
* חזית דתית תורתית, באתר הכנסת
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חזית דתית תורתית
קטגוריה:מפלגות חרדיות בישראל
קטגוריה:ישראל: מפלגות עדתיות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1955
אנדזיט

**אנדזיט** הוא סלע יסוד געשי נפוץ. הסלע דומה לבזלת אך פחות כהה ממנו. הסלע קרוי על שם הרי האנדים, שם נחקר לראשונה על ידי הגאולוג  שנתן את השם לסלע.

## תכונות סלע האנדזיט
***מרקם**: האנדזיט הוא אפינטי (דק גביש) עד פורפירי (גבישים נראים לעין בתוך מסת אם הבנויה גבישים קטנים) הפנוקריסט (הגביש הנראה) קובע את סוג האנדזיט. לפיכך, אנדזיט אוליביני הוא אנדזיט שבו אוליבין הוא הפנוקריסט. במקרים רבים נוצרים בסלע חללים. אנדזיט מסוג זה קרוי "אנדזיט שקדי" או "אנדזיט אמיגדלואידי" (דמוי שקד).
***צבע**: צבעו של אנדזיט צעיר נוטה לשחור אם מרקמו זכוכיתי, אך צבעו בהיר יותר אם הוא מכיל גבישים: אדום, אפור או ורדרד. אחרי תהליכי בליה מקבל הסלע גוונים של חום כהה, חום־אדמדם, ירוק, אפור וצהוב.
***הרכב כימי**: האנדזיט הוא סלע בינוני, כלומר שאינו חומצי או בסיסי (אחוז הסיליקה (SiO2) בסלע 55%-48% ואחוז הקוורץ בסלע 10%-0%).
***הרכב המינרלים**: האנדזיט בנוי בעיקר מהמינרלים אנדסין, שהוא פלגיוקלז (סוג של פצלת השדה) שהרכבו 70%-50% של אלביט ו-50%-30% של אנורתיט ופירוקסן או ביוטיט שאת הגבישים הגדולים ביותר שלהם ניתן לעיתים לראות בעין, וכמויות קטנות יותר של קוורץ והורנבלנדה. האנדזיט, שהוא סלע געשי מקביל מבחינת הרכבו לסלע הפלוטוני דיוריט.

## תהליך היווצרות האנדזיט
האנדזיט, בדומה לדיוריט מאפיין אזורי הפחתה (subduction) בשוליים הפעילים של האוקיינוס, כמו בחוף המערבי של אמריקה הדרומית שם יצרה הפעילות הטקטונית את הרי האנדים שנתנו לסלע את שמו. המאגמה היוצרת את האנדזיט מתפרצת מהרי געש כזרם לבה עבה המגיע למרחקים של כמה קילומטרים. מאגמה זו עלולה ליצור התפרצות בצורת התפוצצות היוצרת זרם פירוקלסטי ועמודי עשן גבוהים. טמפרטורת המאגמה בעת ההתפרצות היא 1100°C–900°C.

## סוגי אנדזיט
*אנדזיט המכיל קוורץ והקרוי דקיט (dacite). הסלע מכיל קוורץ בבועות קטנות או גבישים או כגרגרים זעירים במסת האם.
*אנדזיט המכיל ביוטיט או הורנבלנדה. סלע עשיר יחסית בפצלת השדה וצבעו ורוד חיוור, צהוב או אפור.
*אנדזיט המכיל פירוקסן. הסוג הנפוץ ביותר ונמצא בכמויות בנות השוואה לבזלת. אלה סלעים בסיסיים יותר, כהים ובעלי צפיפות רבה יותר.

## תפוצה

אנדזיט נפוץ מאוד באזורים רבים בעולם, במיוחד סביב "טבעת האש" המקיפה את שולי האוקיינוס השקט. "טבעת האש" היא סדרה של הרי געש המקיפים את האוקיינוס במקומות שבהם קיימת הפחתה כשלוח טקטוני ימי נבלע מתחת ללוח טקטוני ימי אחר או מחת ללוח יבשתי. לכן יש אנדזיט בכל רכסי ההרים המצויים בצדה המערבי של יבשת אמריקה. אנדזיט קיים גם ביפן, בפיליפינים, בג'אווה ובניו זילנד.

הקו הגאוגרפי המפריד בין האזור המצוי בשולי האוקיינוס שהרכב הסלעים בו הוא אנדזיט-דקיט-ריוליט, לאזור המהווה את אגן האוקיינוס, שהרכב הסלעים בו הוא בזלת-טרכיט, קרוי "הקו האנדזיטי".

הרי געש רבים פולטים לבה אנדזיטית, לדוגמה הר הגעש פלה במרטיניק, קרקטואה, ופוג'י. גם הרי הגעש הפעילים באיסלנד מתקופת ההולוקן פולטים חומר אנדזיטי במיוחד "הקלה" (Hekla). רוב הפומיס שנפלט בהתפרצויות האחרונות של הר הגעש הקלה היה אנדזיטי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים געשיים
אופני כביש

שמאל|ממוזער|250px|אופני כביש
שמאל|ממוזער|250px|מרוץ אופני כביש
**אופני כביש** הם אופניים שנועדו לנסיעה מהירה על כביש סלול, בפרט לשם השתתפות במרוצי אופניים.

## מבנה

לאופני כביש מבנה מינימליסטי, המכיל רק את הנדרש לשם תפעול יעיל שלהם. 

שלדות אופני כביש מיוצרות מסגסוגות מתכת בעלות קשיחות רבה ועם  יכולת לספוג זעזועים המגיעים מהכביש, מחומרים כסקנדיום, סיבי פחמן, סגסוגות אלומיניום קלות, סגסוגות פלדה-אלומיניום-כרום (כרומולי), טיטניום ומגנזיום. פיתוחים חדשים המופיעים מדי שנה במרוצים ובחנויות האופניים.

המשקל המינימלי המותר על פי הוראות האיגוד הבינלאומי לאופניים (UCI) הוא 6.8 קילוגרם, אך מיוצרים גם אופניים השוקלים פחות מכך.

גלגלי האופניים דקים מאוד, כדי להקטין את החיכוך עם הכביש. הגה האופניים מעוקל כלפי מטה במבנה של שתי קרניים, כדי לאפשר לרוכב לרכון קדימה לתנוחת רכיבה אווירודינמית בעת רכיבה מהירה.

פיתוחים נוספים הם דוושות המתחברות לנעלי רכיבה מיוחדות שנועל הרוכב המנצלות גם את האנרגיה המושקעת בהרמת הרגל להנעת האופניים; מנופי העברת הילוכים זעירים, המשולבים בידיות המעצורים, בעזרתם מעביר הרוכב הילוכים במגע קל של האצבע; אוכף רכיבה ארגונומי המונע לחץ על המפשעה ופגיעה בצינוריות הזרע, ומערכות גלגלי שיניים המשתלבות בצורה מדויקת ושקטה ביותר.

## ספורט אופני הכביש

מרוצי אופני כביש נערכים על כבישים סלולים. רוב המרוצים נערכים על כבישים המשמשים לתעבורה יום יומית.

## ראו גם
* אופני טנדם
* אופני יד
* אופנוח
*קאדנס

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כביש
קטגוריה:מרוצי אופניים
קטגוריה:כלי רכב דו-גלגליים
ספר לבן

**ספר לבן** (באנגלית: **White paper**) הוא דו"ח או מדריך רשמי המתייחס לבעיות ולפתרונן. במדינות חבר העמים הבריטי מתייחס המושג למסמך המציג את מדיניות הממשלה ומובא לאישור הפרלמנט.

## ספר לבן ממשלתי
מקור הביטוי "ספר לבן" הוא בממשלת בריטניה. יש הרואים ב, שפורסם בחודש יוני 1922 על ידי שר המושבות של בריטניה, וינסטון צ'רצ'יל, ותיאר את הכוונות המדיניות של בריטניה בנוגע לעתידה של ארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי, את הדוגמה המפורסמת הראשונה למסמך מסוג זה. מקור השם הוא בכריכת המסמך; בממשלה הבריטית ידועים גם מסמכים הנקראים "ספר כחול" ("Blue Book"), שמסמכי הספר הלבן מהווים תקציר עבורם וגם שמם נגזר מצבע הכריכה. קיים גם "ספר ירוק", המהווה מסמך ממשלתי טנטטיבי, המועלה לדיון פרלמנטרי וציבורי. מסמך כזה מהווה אמירה לגבי כוונות הממשלה ורצונה, אך גם מאפשר לממשלה לסגת מהן על פי הדיון שייווצר.

לדברי אודרי דורר, חוקרת קנדית, מסמכי ספר לבן הם "כלי לדמוקרטיה שיתופית... ולא התחייבות מדינית בלתי ניתנת לשינוי". ספר לבן "מנסה לבצע תפקיד כפול, על ידי הצגת מדיניות ממשלתית מוצקה ובאותה עת הזמנה להבעת דעות לגביה".

במהלך שלטון המנדט הבריטי על ארץ ישראל פורסמו מספר ספרים לבנים שנגעו למדיניותה של בריטניה בארץ ישראל . הראשון, הספר הלבן של צ'רצ'יל, פורסם כאמור ביוני 1922. בנובמבר 1928 פורסם ספר לבן בנוגע לפרשת הכותל שאירעה בערב יום הכיפורים באותה שנה. הספר הלבן של פאספילד פורסם בחודש אוקטובר 1930 על ידי שר המושבות של בריטניה, סידני וב. בנובמבר 1938 פורסם ספר לבן יחד עם דוח ועדת וודהד. במאי 1939 פורסם הספר הלבן של מקדונלד, על שם שר המושבות של בריטניה, מלקולם מקדונלד. ספר זה קבע שבשטחי ארץ ישראל המנדטורית תוקם מדינה דו-לאומית, והגביל את עליית היהודים ורכישת קרקעות על ידי יהודים.

## ספר לבן עסקי
מאז שנות ה-90 של המאה העשרים משמש המושג "ספר לבן" בתחום העסקי, ככלי שיווקי. ספר לבן שמופק על ידי חברה מציג ללקוח פוטנציאלי בעיות שהוא עלול להיתקל בהן בתחום מסוים, והפתרון המוצע לבעיות אלה באמצעות מוצרי החברה שפרסמה את הספר הלבן. לעיתים כולל ספר לבן רק תיאור טכני של מוצר או שיטה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:שיווק
החיל הבריטי החופשי

שמאל|ממוזער|200px|שחזור מדי החיל
שמאל|ממוזער|200px|רוי קורלנדר במדי החיל הבריטי החופשי

**החיל הבריטי החופשי** (באנגלית: **British Free Corps**, בגרמנית: **Britisches Freikorps**) הוא שמה של יחידת שבויי מלחמה בריטיים שהתנדבו להילחם לצד הנאצים בעת מלחמת העולם השנייה.

באמצע שנת 1943 הקים ג'ון אמרי, בוגד בריטי ששהה בברלין, כשדר של שידורי תעמולה נאציים בשפה האנגלית, יחידה בחסות הנאצים שנקראה "הלגיון הבריטי של סיינט ג'ורג'". אמרי ניסה לשכנע שבויי מלחמה בריטיים, אוסטרליים וניו זילנדיים להצטרף ליחידתו על מנת להילחם בברית המועצות.

למעשה נוצרה היחידה לא בגין צורך צבאי אמיתי, אלא על מנת שתשמש כלי תעמולה בידי הנאצים. היחידה מנתה עשרות בודדות של שבויים. ההערכות לגבי מספרם משתנות לפי המקורות השונים, אך בכל מקרה לא יותר מ-30 איש בעת ובעונה אחת. קבוצה זו הייתה זעירה ביחס לנתון של כ-60,000 שבויי המלחמה הבריטיים שנשבו על ידי הגרמנים, ובהשוואה ליחידות בוגדים צרפתיים ובלגיים שמנו אלפי אנשים. לבסוף החליטו הגרמנים כי שירותו של אמרי אינו נחוץ להם יותר ושילבו את היחידה, בינואר 1944, במסגרת הוואפן אס אס (האס אס הקרבי) בשם "החיל הבריטי החופשי".

חברי היחידה היו בחלקם פשיסטים בריטיים וחלקם אנשים משולי החברה. מכיוון שמכסתם לצורכי לחימה ממשית לא נתמלאה, בילו אנשי היחידה את זמנם בבטלה בבסיסם בעיר הילדסהיים בגרמניה. אחדים מהם יצאו למסעי שכנוע במחנות השבויים במטרה לגייס בוגדים נוספים, אך ללא הצלחה.

היחידה הגיעה לסוף דרכה בראשית שנת 1945, בעת הקרב על ברלין. מקורות אחדים טוענים כי אכן עסקו בלחימה נגד הכוחות הסובייטיים ומקורות אחרים אומרים כי רובם ערקו. לאחר המלחמה אותרו שרידי היחידה, הועמדו לדין צבאי, ונדונו לתקופות מאסר החל משנות מאסר אחדות ועד למאסר עולם. מקים היחידה ג'ון אמרי נדון למוות והוצא להורג ב-19 בדצמבר 1945. קצין האס אס הגרמני שהיה אחראי על היחידה האופשטורמפירר (סרן) האנס רופקה חי לעת זקנה בגרמניה.

## ראו גם
*דיוויזיית שרלמאן
* הלגיון הגאורגי - חיל מתנדבים גאורגי בשירות הנאצים.
* הלגיון הוולוני - חיל מתנדבים בלגי בשירות הנאצים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זירת מערב אירופה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יחידות מתנדבים זרות בוורמאכט
מסכת גיטין

[250px|ממוזער|שמאל|מתן גט בפני [בית דין (הלכה)|בית דין]]
**מַסֶּכֶת גִּטִּין** היא המסכת השישית בסדר נשים, שהוא הסדר השלישי במשנה, ויש בה תשעה פרקים.

המסכת עוסקת בעיקר באופן שבו נעשים הגרושין. ביהדות, גירושין מתבצעים כאשר איש נותן לאשתו שטר (המכונה "ספר כריתות" בלשון המקרא, או "גט" בלשון חכמים), שבו משחרר אותה מן הנישואים. כתיבת הגט ומסירתו הם חלק ממעשה הגירושין, ועל כן עוסקת המסכת גם בפרטים אלו.

המסכת כוללת גם כפרק וחצי (סוף הפרק הרביעי וכל הפרק החמישי) העוסקים בענייני "תיקון העולם" - גזרות ותקנות שמטרתן מניעת מכשולים ותקלות.

קבוצת אגדתות מפורסמת בגמרא שעל המסכת מכונה בשם "אגדות החורבן" ומספרת את סיפור חורבנם של ירושלים ובית המקדש.

בדפוס וילנה לתלמוד בבלי למסכת זו יש 89 דפים, הפירוש הנלוה בצד הדף הוא פסקי הרי"ד, נוסף בסוף המסכת גם מהדורא בתרא למהרש"א ומהר"ם שיף על כל המסכת מלבד 15 דפים (דפים סג-עג, פד-פח).

## מיקומה של המסכת בסדר נשים
בנוסח המשנה לרמב"ם, המסכת מופיעה לאחר מסכת נדרים, ולפני מסכת סוטה. הרמב"ם מסביר סדר זה כך:

אולם סדר המסכתות המצוי הוא שהמסכת מופיעה אחרי מסכת סוטה, וזאת עקב הרצון שלא להפריד בין מסכתות נזיר לסוטה הקשורות זו לזו כמו שמבואר במסכת סוטה: "למה נסמכה פרשת נזיר שבתורה לפרשת סוטה? לומר לך שכל הרואה סוטה בקלקולה ידיר עצמו מן היין".

## פרקי המסכת
#**המביא גט קמא (שש משניות****)** – דיני שליחות גט מ"מדינת הים", והקשר בין גיטין לשטרות שחרור עבדים, ובין היתר גם בגבולות ארץ ישראל.
#**המביא גט בתרא (שבע משניות)** – סיום דיני שליחות ממדינת הים, דיני כתיבת וחתימת הגט ושליח הבאה.
#**כל גט שנכתב (שמונה משניות)** – דיני כתיבת הגט לשמה, שליח גט שחלה, וחזקות.
#**השולח גט לאשתו (תשע משניות)** – דיני ביטול שליח, ודינים שנאמרו מפני תיקון העולם.
#**הניזקין שמין להם בעידית (תשע משניות)** – עוד דינים מפני תיקון העולם ומפני דרכי שלום.
#**האומר התקבל גט זה לאשתי (שבע משניות)** – עוד דיני שליחים בגט: לכתיבה, חתימה, הולכה וקבלה.
#**מי שאחזו קרדיקוס** **(תשע משניות)** – המשך דיני שליחים, ודיני גט על תנאי.
#**הזורק גט לאשתו (עשר משניות)** – דיני קבלת הגט, גט ישן, נשים שחובה לגרשן וגט קרח.
#**המגרש את אשתו (עשר משניות)** – דיני גירושין לחצאין, עדים בגט, ועילות לגירושין.
לפי רש"י, הרא"ש והמאירי פרק מי שאחזו קודם לפרק האומר התקבל. זאת לעומת התוספות בשם התלמוד ירושלמי הר"ן והרמב"ם שמסדרים כפי הסדר המופיע כיום.

במסכת זו 75 משניות.

## סוגיות מפורסמות במסכת
* פלגינן דיבורא
* שליחות
* באין כאחד
* זכין לאדם שלא בפניו

## קישורים חיצוניים

* תלמוד בבלי, מסכת גיטין, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 

## הערות שוליים

גיטין
אברהם ורדיגר

**אברהם ורדיגר** (6 במאי 1921, כ"ח בניסן תרפ"א – 27 בנובמבר 2013, כ"ד בכסלו תשע"ד) היה איש ציבור דתי, מראשי פועלי אגודת ישראל. כיהן כסגן שר במשרד לענייני ירושלים, חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל, מורשה, אגודת ישראל ויהדות התורה ויושב ראש דירקטוריון בנק פאג"י.

## ביוגרפיה
ורדיגר נולד בעיר לודז' שבפולין ליעקב ורדיגר מצאצאי הרב אברהם מטשכנוב, אבי שושלת חסידות סטריקוב. אביו, נכדו של רבי מנחם מנדל חיים לנדא מזוויירצ'ה, הוציא מספר ספרים של רבי אברהם מטשכנוב.

עלה לארץ ישראל ב-1947. את השכלתו רכש בלימודים בישיבה גבוהה. היה פעיל בתנועת פאג"י בפולין, צרפת וישראל. שירת בצה"ל.

ב-21 בדצמבר 1967 החל לכהן בכנסת השישית, לאחר שחבר הכנסת יעקב כ"ץ נפטר לאחר שנפצע בתאונת דרכים וכיהן עד סיום הכנסת השמינית ב-1977. ב-1984 הקים את מורשה יחד עם הרב חיים דרוקמן, וכיהן מטעמה בכנסת ה-11. בסיום אותה קדנציה השתלב מחדש באגודת ישראל וכיהן מטעמה בכנסת ה-12 (עד 1992). בכנסת ה-13 כיהן מחצית מהקדנציה (מ-28 ביוני 1994) ברוטציה עם חבר הכנסת מנחם פרוש. פרש מהכנסת ב-1996.

כיהן בתפקידים בכירים בתנועת פועלי אגודת ישראל ושנים רבות כמזכיר הכללי עד שנבחר ליו"ר התנועה. כיהן כחבר הכנסת מטעם אגודת ישראל, חזית דתית תורתית ויהדות התורה. בכנסת ה-12 כיהן כיו"ר ועדת האתיקה של הכנסת וב-27 בנובמבר 1990 נתמנה לסגן שר במשרד לענייני ירושלים, תפקיד שנוצר בשבילו ולא היה קיים עד אז.

ורדיגר התפרסם כשסירב לשתף פעולה עם ניסיונו של שמעון פרס להקים ממשלה צרה בימי "התרגיל המסריח" ב-1990. גורמים באגודת ישראל תבעו ממנו להתפטר, אם אינו מוכן להצביע כהחלטת הסיעה. הלחץ שהופעל עליו הביא אותו לכתוב מכתב התפטרות, אך בעקבות בקשותיהם של רבי מנחם מנדל שניאורסון והרב אלעזר מנחם מן שך, חזר בו מהתפטרותו ותמך בממשלתו החדשה של שמיר.

נפטר ב- כ"ד בכסלו ה'תשע"ד (2013), ונקבר בבית העלמין סנהדריה בירושלים.

בנו, חנוך ורדיגר, ניסה ללא הצלחה להחיות את תנועת פועלי אגודת ישראל ולהריצה בבחירות לכנסת ובהמשך עמד בראש תנועת 'טוב' שהתמודדה במישור המוניציפלי.

בט' באייר תשפ"ג, 30 באפריל 2023, הנציחה אותו עיריית ירושלים בקריאת מעבר רחוב על שמו בשכונת מקור ברוך סמוך לרחוב רש"י, בטקס שהתקיים במעמד הרב הראשי לישראל הרב דוד לאו, ראש העיר משה ליאון ובני המשפחה בהנחיית משה שטרן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* כרטיס הקבר

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מורשה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם אגודת ישראל
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם יהדות התורה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חזית דתית תורתית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם סיעות יחיד
קטגוריה:חברי הכנסת השישית
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:משפחת ורדיגר
קטגוריה:משפחת אברהם לנדא מטשכנוב
קטגוריה:יושבי ראש בנקים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:יושבי ראש ועדת האתיקה
קטגוריה:סגני שרים בממשלת ישראל
קטגוריה:ירושלים: חברי הכנסת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013
גרון עמוק (ווטרגייט)

[שמאל|ממוזער|200px|[מתחם ווטרגייט]]
**גרון עמוק** (באנגלית: **Deep Throat**) הוא השם שניתן למקור הסודי של עיתונאי הוושינגטון פוסט בוב וודוורד וקארל ברנסטין אשר עזר להם לחשוף את פרשת ווטרגייט. על פי וודוורד, "גרון עמוק" מעולם לא נתן להם מידע ספציפי, אלא אישר מידע ממקורות אחרים ונתן לו כיווני חקירה. השם ניתן למקור בעקבות הסרט הפורנוגרפי גרון עמוק שהיה פופולרי באותו הזמן.

קיומו של "גרון עמוק" פורסם לראשונה בספרם של וודוורד וברנסטיין "כל אנשי הנשיא" (שעובד לסרט מצליח ב-1976). על פי הספר, "גרון עמוק" חשש מאוד מחשיפתו, ומשום כך הפסיק לספק מידע בטלפון פן יוקלט, והחל להיפגש עם וודוורד וברנסטיין בשעות לילה בחניונים בוושינגטון. אם וודוורד רצה בפגישה הוא הציב עציץ בחלון דירתו, ואם "גרון עמוק" רצה בפגישה הוא דאג שהמספר 20 בתחתית העמוד בגיליון העיתון שהגיע לוודוורד יסומן בעיגול.

זהותו של "גרון עמוק" נשמרה עד לשנת 2005 בסוד והייתה ידועה רק לוודוורד, לברנסטיין ולעורך וושינגטון פוסט דאז בן בראדלי והייתה לסמל עמידה בהתחייבות עיתונאית לשמירה על חיסיון של מקורות, גם שנים ארוכות לאחר ההדלפה. וודוורד הבטיח מספר רב של פעמים שזהותו של המקור תישמר בסוד עד מותו של המקור, או עד שירשה לגלות את זהותו. וודוורד הכחיש טענות ש"גרון עמוק" הוא דמות פיקטיבית, וטען שאכן היה אדם אחד בממשל ניקסון שהיה המקור. אז היה ידוע רק שמדובר בגבר. שם שהיה פופולרי בבורסת השמות הוא אלכסנדר הייג, אך גם הוא וגם וודוורד הכחישו שהוא המקור.

ב־31 במאי 2005 פרסם המגזין "ואניטי פייר" כי מארק פלט, ששימש כמשנה לראש האף בי איי, הוא "גרון עמוק". וודוורד וברנסטיין המופתעים סירבו בתחילה לאשר את הידיעה בנימוק שהתחייבו לשמור את זהות המקור בסוד עד יום מותו, אך מאוחר יותר באותו יום, לאחר שקיבל את הסכמתם, אישר ה"וושינגטון פוסט" כי פלט היה המקור. מספר ימים לאחר מכן פרסם וודוורד מאמר, שבו פרט את השתלשלות האירועים שהובילה להיכרותו עם פלט לפני פרשת ווטרגייט.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרשת ווטרגייט
גדי

[ממוזער|250px|גדי של [יעל במכתש רמון]]
**גְדִי** הוא הצאצא של עז הבית בעברית מודרנית, עם זאת בעברית מקראית משמעותו גור של כל בהמה.

## הגדרה
גדי הוא צאצא של תיש ועז או של יעל ויעלה. גדי העז קטן מגדי היעל וניתן להתבלבל בין גדי יעל, ליעל בוגר, גודלם של השניים אינם שונה משמעותית ועיקר ההבדל ביניהם הם אורך הקרניים. לפי הרמב"ם (מאכלות אסורות פ"ט), רש"י (שמות כג, 19) ויוסף קרא, גם צאצאו של השור והפרה נקרא "גדי" לצד השם "עגל", הנהוג בימינו.

## בשר גדי
ממוזער|250px|בשר גדי
בימי קדם נחשב הגדי למעדן והיה חיה ראויה וזמינה, דבר המשתקף מסיפורי המקרא: נהגו להקריב אותו כקורבן, לתת אותו כתשורה או כאתנן (כמסופר במעשה יהודה ותמר), ולהציע אותו לאורחים מכובדים (כפי שמסופר אצל השופט גדעון ואצל מנוח אבי שמשון, שהציע מאכל זה למלאך, וכן אצל רבקה, שהכינה ליצחק תבשיל משני גדיי עיזים בסיפור גנבת הברכות).

עד היום השתמר מאכל זה אצל הבדואים בשם "ג'די בחליב אמו", והוא נחשב למאכל תאווה, שמכינים אותו לאורחים מכובדים.

שלוש פעמים נאסר במקרא לבשל גדי בחלב אמו (ראו בהרחבה שם), פעמיים מהן בסמיכות לענייני בית המקדש (; שם ), ופעם אחת בסמיכות לענייני מאכלים אסורים (). כבר הוזכר למעלה שבלשון המקרא 'גדי' הוא בן של כל בהמה ולא רק של עז. לפי חז"ל, אין האיסור מסוים רק על מולידת הגדי, אלא כללי על כל 'אֵם', כך למשל בן העז אסור לבשלו עם חלב של כל עז בעולם. בנוסף, כאשר הגדי גדל אין הוא הופך למותר לאכילה עם חלב אמו, אלא התורה לקחה 'גדי' בתור דוגמה. וכמו שגדי הוא בן כל בהמה, כך חלב אמו הוא של כל בהמה (למשל גדי עזים בחלב פרה). בנוסף אסרו חז״ל בשר עופות בחלב.

לאיסור נאמרו כמה טעמים, מהם כי מדובר באכזריות, או באכילת תאוה, ועל עם ישראל להיות קדוש, ומהם כי כן היה מנהג פוליתאיסטי באותם הזמנים לבשל גדי בחלב אמו, למשל בעבודת עשתרת.

## דימויים
בחזון השלום הכלל עולמי של הנביא ישעיהו מתואר המצב האידיאלי, בו החיות הטורפות יהפכו לצמחוניות באופן הבא: . הגדי מופיע גם בפיוט "חד גדיא" בהגדה של פסח כראשון בשרשרת ארוכה של נטרפים.

באנגלית מציינת המילה גדי (Kid) הן ילד והן מעשה שטות והתלוצצות, הנגזר כנראה משובבותו הרבה של הגדי. גם בעברית לפחות הקדומה, גדי שימש לנער, "גדיים שהנחת נעשו תיישים בעלי קרניים". בתלמוד ישנה אף מידת נפח שנקראת "מלוא פיו של גדי", והיא הכמות שגדי יכול להכניס לפיו.

ייתכן כי עין גדי שבמדבר יהודה קרוי על שמו של הגדי הרץ במדבר אל המעיין.

מזל גדי הוא אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות. באסטרולוגיה המערבית, "בן מזל גדי" הוא מי שנולד בין 22 בדצמבר לבין 20 בינואר (לערך). מושג זה מתייחס לרעיון שבתקופה הנתונה מיקום השמש באזור השמיים המוקצה למזל גדי האסטרולוגי. כיום, אין חפיפה בין קונסטלציית הגדי לבין אזור השמיים של מזל גדי בגלל נדידתן של נקודות השוויון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יעלים
פאנצרפאוסט

שמאל|ממוזער|350px|4 פאנצרפאוסט במארז המקורי. על צינור השיגור אזהרה מסילון האש הנפלט מאחור בעת הירי
**פאנצרפאוסט** (בגרמנית: **Panzerfaust**) היה מטול רקטות נגד טנקים ששימש את הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה. משמעות השם בגרמנית היא "אגרוף משוריין".

## כללי
הפאנצרפאוסט פותח ב-1942 כתחליף לנשקי נ"ט קודמים שהיו בשירות החי"ר הגרמני. הנשק כלל צינור שיגור חד פעמי, שהוטען מראש ברקטה נגד טנקים. אורך צינור השיגור היה כמטר, וקוטרו כארבעה עד שישה סנטימטר (תלוי בדגם). על החלק העליון של הנשק הותקנה כוונת אחורית פשוטה, והדק. לא הייתה כוונת קדמית, אלא נעשה שימוש בקצה העליון של ראש הנפץ. מקצהו הקדמי של הצינור בלט ראש הנפץ, שקוטרו היה 15 סנטימטר. ראש הנפץ היה מטען חלול, מה שאיפשר לו לחדור עד 170 מילימטר של שריון.

שמאל|ממוזער|350px|פאנצרפאוסט

הפנצרפאוסט היה פשוט וזול, קל יותר מהבזוקה האמריקאית, ויותר יעיל מהתול"ר הרוסי. המגבלה העיקרית של הפאנצרפאוסט הייתה טווחו הקצר. מיליוני פאנצרפאוסטים יוצרו ונופקו לצבא גרמניה. במהלך הקרב על ברלין מריצות מלאות בפאנצרפאוסטים סופקו למגינים. יתרונו העיקרי של הפאנצרפאוסט היה חוסר רתע בעת הירייה, מה שאפשר לילדים, נשים וזקנים להשתמש בו בבטחה.

## דגמים

במהלך המלחמה נבנו מספר דגמים:

### פאנצרפאוסט 30
זוהי הגרסה המקורית, שנכנסה לשירות באוגוסט 1943. המספר 30 שבשם מעיד על הטווח המקסימלי של 30 מטר.
ראש הנפץ שקל 2.9 ק"ג, מתוכם 800 גרם חומר נפץ. מהירות המעוף הייתה 30 מטר לשנייה והנשק כולו שקל 5.1 ק"ג.

### פאנצרפאוסט 60
זוהי הגרסה הנפוצה ביותר. ייצור החל באוגוסט 1944. הטווח עלה לשישים מטר, והפך את הנשק למעשי יותר. מהירות המעוף עלתה ל-45 מטרים לשנייה, הודות לצינור שיגור רחב יותר וחומר בעירה רב יותר ברקטה. גם הכוונת וההדק שופרו. הנשק המשופר שקל 6.1 ק"ג.

### פאנצרפאוסט 100
הגרסה האחרונה שיוצרה בכמות גדולה, מנובמבר 1944 ועד סוף המלחמה. הטווח עלה למאה מטרים, ומהירות המעוף ל-60 מטרים לשנייה. גם הפעם השיפורים בביצועים הושגו על ידי הגדלת הנשק. הכוונת שופרה והיו בה חורים ל-30, 60, 80 ו-150 מטרים. הערכים נכתבו על הכוונת בצבע זרחני על מנת לאפשר ירי בלילה. הפאנצרפאוסט 100 שקל 6.8 ק"ג.

### פאנצרפאוסט 150 ופאנצרפאוסט 250
**הפאנצרפאוסט 150** נכנס לשירות בכמויות קטנות לקראת סוף המלחמה. הוא היווה שיפור משמעותי על קודמיו, בכך שאומנם כמות חומר הבערה ברקטה זהה לפאנצרפאוסט 100, אך מבנה הרקטה היה שונה. הרקטה הייתה דו-שלבית, ואפשרה מהירות מעוף של 85 מטרים בשנייה, כמו גם כושר חדירה עדיף. הנשק תוכנן לשימוש של עד 10 פעמים. 
**פאנצרפאוסט 250** תוכנן להיכנס לייצור בספטמבר 1945, והמלחמה נגמרה לפני שתכנונו נסתיים.

בזמן המלחמה הקרה סופק לצבא גרמניה נשק נ"ט חדש, שנקרא פאנצרפאוסט 3.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:רקטות נגד טנקים
קטגוריה:אמצעי לחימה גרמניים במלחמת העולם השנייה
אשרת

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לנשים
טרפז שווה-שוקיים

300px|ממוזער|טרפז שווה-שוקיים|טקסט=טרפז שווה-שוקיים. O היא נקודת מפגש האלכסונים
**טרפז שווה־שוקיים** הוא טרפז שהשוקיים שלו שוות זו לזו באורכן (AB=CD). הגדרה שקולה היא טרפז שזוויות הבסיס שלו שוות זו לזו.

על-פי ההגדרה המרחיבה, ניתן לראות במקבילית סוג של טרפז. ואז מתקיים כי מקבילית שהיא גם טרפז שווה-שוקיים היא בהכרח מלבן. וכל מלבן הוא טרפז שווה-שוקיים.

כמו בכל טרפז, השטח של טרפז שווה־שוקיים שווה לממוצע חשבוני של אורך הבסיסים כפול הגובה.

## תכונות של טרפז שווה־שוקיים
ממוזער|162x162 פיקסלים|ציר הסימטריה של טרפז שווה-שוקיים
* זוויות הבסיס שוות זו לזו (בטרפז יש שני זוגות של זוויות בסיס, ואם הזוויות שוות בזוג אחד, הן שוות גם בזוג השני).
* זוויות נגדיות משלימות ל-180 מעלות.
* הגובה העובר דרך מפגש האלכסונים הוא ציר סימטריה של הטרפז שווה השוקיים. לפיכך, הגובה העובר דרך מפגש האלכסונים - חוצה את הבסיסים.
* אלכסוני הטרפז שווה-השוקיים שווים זה לזה (AC = BD).
* האלכסונים יוצרים עם הבסיסים משולשים שווי-שוקיים (\ AO=DO, \ CO=BO) ועם השוקיים שני משולשים חופפים.
* היחס בין החלקים של האלכסונים שווה ליחס בין הבסיסים: \frac{AO}{CO} = \frac{DO}{BO} = \frac{AD}{BC} (משפט תאלס).
* נסמן ב-a = BC וב-b = AD את ארכי הבסיסים, וב-c = AB = CD את אורך השוק. אורך האלכסונים הוא \sqrt{ab+c^2} (תוצאה של משפט פיתגורס במשולשים BDM ו-ABM).
* כל טרפז שווה-שוקיים הוא מרובע ציקלי, כלומר מרובע שניתן לחסום אותו במעגל.
* כל טרפז שניתן לחסום אותו במעגל הוא שווה-שוקיים.

### טרפזים שווי-שוקיים מיוחדים

* טרפז שווה-שוקיים חוסם מעגל אם ורק אם השוק שווה לקטע האמצעים.
* בטרפז שווה-שוקיים שבו האלכסונים ניצבים זה לזה, הגובה שווה לקטע האמצעים, והשטח שווה h^2. הסיבה לכך היא שהבסיסים יוצרים עם האלכסונים שני משולשים שווי-שוקיים וישרי זווית - בהם הגובה הוא תיכון ליתר (בסיס), ולכן שווה למחצית היתר. לכן גובה הטרפז שווה למחצית סכום הבסיסים.
* בטרפז שווה-שוקיים שבו אחד הבסיסים שווה לשוק, האלכסונים חוצים את זוויות הבסיס השני.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מרובעים
קטגוריה:צורות גאומטריות סימטריות
אסון הדבשה של בוסטון

**אסון הדבשה של בוסטון** התרחש בשכונות הצפוניות של בוסטון שבמסצ'וסטס, במזקקה של *Purity Distilling Company*, ב-15 בינואר 1919. באותו זמן, דבשה (מולאסה) הייתה הממתיק העיקרי בארצות הברית, והשתמשו בה כמרכיב בדברי מתיקה, כמו גם להכנת רום.

ממוזער|מכל הדבשה לפני שהתפוצץ
מכל דבשה בגובה 15 מ', שהכיל 9.5 מיליון ליטר של דבשה, התפוצץ. הפיצוץ היה חזק עד כדי כך שהקורות של מסילת ברזל מוגבהת סמוכה נקרעו ורכבת שעברה על גב מסילת הברזל, נפלה ממנה. מספר בניינים באזור קרסו, עקב הפיצוץ. הדבשה זרמה מהמכל ההרוס בגל בגובה שבין 2.5 ל-4.5 מטר ובמהירות של 56 קמ"ש. 21 אנשים נהרגו ו-150 נפצעו תחת גל הדבשה שמחץ וחנק רבים מהנפגעים עד מוות. עבודות הניקיון נמשכו שבועיים והשתתפו בהן מעל 300 איש, שקרצפו את הדבשה מאבני הרחוב, מהתיאטראות, מהעסקים, מהמכוניות ומן הבתים. נמל בוסטון היה צבוע חום עד הקיץ. המזקקה שילמה 640,000 דולר דמי נזיקין (מקביל לכ-10 מיליון דולר כיום), כעשירית מן הנזק שנגרם, באחת מן התביעות היצוגיות הראשונות במסצ'וסטס.

סיבת התאונה לא התבררה עד היום. אחת ההשערות היא שהמכל מולא מעבר לקיבולתו בשל הבהילות לייצר דבשה עבור משקאות חריפים לפני אישור חוק היובש. השערה אחרת היא שהמכל התפוצץ עקב תסיסה בתוכו. השערה נוספת היא שהמכל הושפע מעליית הטמפרטורות החריגה באותו יום – הטמפרטורה עלתה מ-17° מתחת לאפס ל-4°, בפרק זמן קצר.

בתחילת שנות האלפיים נעשה שימוש במודלים הנדסיים מודרניים כדי לבדוק את הסיבה לפיצוץ, ונמצא שמכל הפלדה לא נבנה בהתאם לתקנות, הוא נבנה במהירות והיה במחצית העובי הנדרש. כמו כן אחוז המנגן בפלדה היה נמוך בהרבה מהתקן, ולכן היא נסדקה בקלות.

האסון הפך לחלק מהמורשת התרבותית של בוסטון, לא רק בגלל הנזק שנגרם, אלא גם בגלל הריח המתוק שמילא את השכונות הצפוניות במשך עשרות שנים לאחר האסון. על פי אחד הדיווחים העיתונאיים, "ריח המולסה נשאר במשך עשרות שנים והיה לחלק מהאווירה הייחודית של בוסטון."

## ראו גם
* שיטפון הבירה של לונדון

## קישורים חיצוניים

* מוות מתוק, פרק בהסכת "מינהר הזמן" בהגשת ערן מינהר, תאגיד השידור הישראלי.
* אסון המולסה של בוסטון, פרק בהסכת "מה יש בזה" בהגשת קובי מלמד ואלעד יצחקיאן.
* The killer flood made of molasses מאתר ה-BBC.

## הערות שוליים

קטגוריה:1919 בארצות הברית
דבשה של בוסטון, אסון ה
קטגוריה:בוסטון: היסטוריה
קטגוריה:דליפות תעשייתיות
האזור הנייטרלי בין עיראק וערב הסעודית

ממוזער|325px|שמאל|האזור הנייטרלי בין עיראק וערב הסעודית
**האזור הנייטרלי בין עיראק וערב הסעודית** הוא שטח אדמה בגבול שבין ערב הסעודית ועיראק, שהוגדר ב-1922 במסגרת אמנת עוקייר לאחר משא ומתן בין סולטנות נג'ד לשלטונות המנדט הבריטי על מסופוטמיה, שקדם לעיראק המודרנית. הגבול בין שתי המדינות באזור הנייטרלי לא הוגדר באופן רשמי. הסכם נסיוני על חלוקת האזור הושג בשנת 1981, והחלוקה התבצעה בפועל בשנת 1983.

אזור נייטרלי דומה היה גם בין ערב הסעודית וכווית. הסיבה לאזורים הנייטרליים נעוצה באופי שוכני האזור בתחילת המאה ה-20. באותו זמן נדדו באזור שבטים בדואים נודדים שונים, ועל כן לא הייתה חשיבות רבה לנושא הגבולות. אולם, עם כניסת האימפריה הבריטית לאזור, לחצו הבריטים על המדינות למתוח באופן מדויק את הגבולות, כדי למנוע סכסוכים בעתיד ולשמור על השלום. בשטח שבין ערב הסעודית ועיראק שכן שבט הזפיר הבעייתי, ועל כן, בפרוטוקול עוקיר הוחלט שאף מדינה מהשתיים לא תבנה ביצורים ולא תציב חיילים בשטח, או לאורך הגבול בכלל.

המחלוקת נמשכה במשך שנים רבות. באזור הנייטרלי בין ערב הסעודית וכווית נתגלה נפט, ולכן החליטו שתי המדינות לחלק את השטח ביניהן. בשנת 1981, עקב פרוץ מלחמת איראן–עיראק, החליטו עיראק וערב הסעודית לחלק אחת ולתמיד את האזור הנייטרלי שביניהן, כדי לייצב את גבולן. ב-26 בדצמבר 1981 נחתם ההסכם בין המדינות, אולם מסיבה לא ברורה הוא לא הגיע לאו"ם או לכל מדינה אחרת, כך שמבחינת מדינות רבות האזור הנייטרלי עדיין קיים.

## ראו גם

* גבול עיראק – ערב הסעודית

## קישורים חיצוניים

* The Straight Dope אתר המסביר את טיבו של האזור הנייטרלי

קטגוריה:עיראק: היסטוריה
קטגוריה:ערב הסעודית: היסטוריה
קטגוריה:ערב הסעודית: יחסי חוץ
עיראק
ערב הסעודית
קטגוריה:אזורים מפורזים
קטגוריה:טריטוריות נייטרליות
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
וגה

**וֶגָה** (Vega) הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים נבל והוא גם הכוכב החמישי בבהירותו בשמים והשני בבהירותו בשמי הצפון (אחרי ארקטורוס). וגה ממוקם כ-25 שנות אור מהשמש, והוא אחד מהכוכבים הבולטים בלילות הקיץ ומהווה את אחד מקודקודיו של משולש הקיץ. כאשר נקבע סולם הבהירות נראית של הכוכבים בשנת 1856 הוא הוגדר כך שבהירותו של וגה תהיה מדרגה 0.0, אך כיום, בעקבות מדידות מדויקות של עוצמת ההארה, התברר כי הבהירות האמיתית היא 0.03.

וגה הוא כוכב התקן למחלקה הספקטרלית A0Va.

## תכונות
וגה הוא כוכב צעיר יחסית לשמש - גילו מוערך בפחות מחצי מיליארד שנים. זהו כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי A0 V, צבעו לבן - כחלחל ועוצמת ההארה שלו היא פי 37 משל השמש. יחד עם סיריוס וארקטורוס, הוא בין הכוכבים הקורנים ביותר בסביבה הקרובה של מערכת השמש. 

ימין|ממוזער|250px|השוואת גודל וצורה בין וגה (שמאל) ובין השמש (ימין)
וגה מסתובב סביב צירו במהירות גבוהה במיוחד - כ-274 ק"מ לשנייה. כתוצאה מכך קוטרו בקו המשווה גדול ב-23% מקוטרו בקטבים. בשל חוסר הסימטריה במבנה הכוכב, הטמפרטורה באזור הקטבים גבוהה יותר מאשר סביב קו המשווה ולכן גם עוצמת הקרינה הנפלטת מאזור הקטבים גדולה יותר מעוצמת ההארה סביב קו המשווה. וגה מפנה את אחד מקטביו לעבר כדור הארץ, ולו היה ציר הסיבוב שלו ניצב לקו הראיה אליו, הייתה עוצמת ההארה שלו קטנה בחצי.

וגה מתקרב למערכת השמש במהירות של כ-13.9 ק"מ לשנייה ובשל תהליך ההתפתחות שלו ככוכב הסדרה הראשית, עולה עוצמת ההארה שלו. כתוצאה מכך בעוד כ-210,000 שנים יהיה וגה הכוכב הבהיר ביותר בשמים.

לווגה יש הילה של אבק חם מסביבו, דבר העשוי לרמז על תהליך היווצרות של כוכבי לכת במרחק של כ-11 מיליארד ק"מ ממנו.

## היסטוריה
12,000 שנים לפני הספירה הצביע ציר הסיבוב של כדור הארץ אל עבר וגה כך שווגה היה אז כוכב הציר הצפוני, אך בשל נקיפת ציר כדור הארץ מצביע כיום ציר הסיבוב אל הכוכב פולאריס. בעוד כ-12,000 שנים יחזור וגה להיות כוכב הציר הצפוני.

בשל בהירותו הבולטת, היה וגה מוכר ברוב התרבויות שמצפון לקו המשווה: בתרבות האינואיטית הוא נקרא "האישה הזקנה", אצל הפולינזים הצפוניים הוא נקרא "כוכב השנה" שכן מועד תחילת השנה נקבע על פיו. הכוכב היה מוכר גם באשור, שם נקרא "השופט השמימי", באכד, שם נקרא "חיי השמים" ובבבל, שם נקרא "שליח האור". במצרים העתיקה ובהודו הוא זוהה עם נשר ושמו בערבית היה "הנשר הצולל" (אנ-נאסר אל וואקי - النسر الواقع) והמילה "וואקי" שובשה לשמו הנוכחי. 

וגה היה הכוכב הראשון (חוץ מהשמש) שצולם כבר בשנת 1850 בשיטת דאגרוטיפ וכן הכוכב הראשון שבאורו התגלו קווי בליעה בשנת 1872.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:כוכבי הסדרה הראשית מסוג A
קטגוריה:קבוצת הכוכבים נבל
קטגוריה:כוכבים בהירים
קטגוריה:קטלוג גליזה
ננס שחור

**ננס שחור** (באנגלית: **Black dwarf**) הוא סוג של כוכב היפותטי ביקום. זה צפוי להיות מצבו הסופי של ננס לבן, לאחר שהפסיק לפלוט קרינה (כלומר אינו פולט עוד אור וחום) עקב התקררות הדרגתית. ננס לבן עצמו מהווה את השארית של כוכב עם מסה התחלתית של עד 8 מסות שמש.

לא התגלו ולא צפויים להתגלות ננסים שחורים ביקום, משום שהזמן הדרוש ליצירתם כנראה גדול מגילו הנוכחי של היקום.
[שמאל|ממוזער|250px|השוואה מקורבת בין גודלם של '''ננס שחור''' או [ננס לבן (בשחור), ננס חום (בחום), ננס אדום (באדום) והשמש (בצהוב)]]
[שמאל|ממוזער|250px|השוואה מקורבת בין גודלם של [חור שחור (בשחור), כוכב נייטרונים (בסגול) ו**ננס שחור** או ננס לבן (באפור)]]

## התפתחות

אחרי שכוכב בעל מסה התחלתית נמוכה מ-8 מסות שמש סיים לבצע היתוך גרעיני של היסודות הקלים (מימן בננס אדום ומימן והליום בכוכבים גדולים יותר) ומסתו לא מספיקה כדי לבצע היתוך של יסודות כבדים יותר (כגון פחמן, חמצן וחנקן) לחץ הקרינה לא מספיק כדי לשמור על שיווי משקל הידרוסטטי והכוכב קורס בשל כח הכבידה. התוצר הסופי הוא כוכב קטן (בסדר גודל של כדור הארץ) ודחוס, הקרוי ננס לבן. מסתו של כוכב זה לאחר השלת המעטפת נמוכה מגבול צ'נדראסקאר, כלומר קטנה מ-1.44 מסות שמש.

הננס הלבן מתקרר באיטיות רבה תוך פליטת קרינה תרמית, ובסופו של דבר הוא צפוי להפוך לננס שחור קר ואפל. למעשה, הוא מתקרר בתהליך של איבוד אנרגיה קינטית על ידי גרעיני האטומים, בעוד שהאלקטרונים ממשיכים להיות "חמים", משום שעקרון האיסור של פאולי מונע מהם לרדת לרמות אנרגיה נמוכות יותר.

תהליך ההתקררות מננס לבן לננס שחור לפי התאוריה יכול לקחת משמעותית יותר זמן מגיל היקום, כך שלא צפויים להיות ננסים שחורים ביקום בימינו.

## אפיון
גילוים של ננסים שחורים צפוי להיות קשה, גם אם הם אכן קיימים. לפי הגדרתם, ננסים שחורים הם גופים שאינם פולטים קרינה, כלומר הם נמצאים בשיווי משקל תרמודינמי עם קרינת הרקע הקוסמית, ועל כן גילוי ישיר שלהם בשיטות ספקטרוסקופיות בלתי אפשרי. גילוי ננס שחור יהיה אפשרי בעיקר על ידי השפעתו הכבידתית על בן הזוג שלו במערכת כפולה.

בנוסף על ננסים שחורים, קיימים ביקום מספר סוגי כוכבים שכמעט או בכלל אינם פולטים קרינה. ננסים חומים הם גופים דמויי כוכב שמסתם נמוכה מדי מהמסה הנחוצה ליצירת אנרגיה בעזרת היתוך גרעיני של מימן רגיל, אם כי הם מפיקים מעט אנרגיה בהיתוך מימן כבד. בניגוד לננסים שחורים (או לבנים) ננסים חומים אינם כוכבים מנוונים, מסתם נמוכה יותר וגם צפיפותם נמוכה.

כוכבי נייטרונים וחורים שחורים גם הם כוכבים שאינם פולטים קרינה בעצמם, וגם הם מהווים מצב סופי של חיי כוכב, אלא שמסתם גבוהה לפחות פי 10 (מעל גבול צ'נדראסקאר), ועל כן קל יותר לגלות אותם, הן בעזרת השפעתם הכבידתית על סביבתם, והן בעזרת פליטת קרינה מדיסקת הספיחה סביבם, אם זו קיימת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שלבים תאורטיים במחזור החיים של כוכבים
שחור
אנטון אדריאן מוסרט

שמאל|ממוזער|250px|אנטון אדריאן מוסרט
**אנטון אדריאן מוסרט** (הולנדית: **Anton Mussert**, , 11 במאי 1894 – 7 במאי 1946) היה פוליטיקאי לאומני הולנדי ששיתף פעולה עם הכובשים הנאצים.
## חייו
מוסרט, מהנדס מים במקצועו, היה פעיל מצעירותו בתנועות לאומניות הולנדיות. בשנת 1931, עוד לפני עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, הקים ביחד עם אחרים תנועה לאומנית בהולנד שנקראה "התנועה הנאציונל-סוציאליסטית של הולנד" . מראשיתה לא הזדהתה התנועה עם עקרונות המפלגה הנאצית הגרמנית במלואם, במצעה לא נכללו סעיפים אנטישמיים והיא שמה את הדגש על לאומיות הולנדית עם גוון סוציאליסטי. במרוצת הזמן התנועה הקצינה ואימצה עמדות אנטישמיות. בשנת 1936 נתקבל מוסרט אצל היטלר.

בתקופת הכיבוש הנאצי בהולנד הוא נהנה מתמיכתו של פריץ שמידט. הוא הציע  להקים מדינה של "הולנד רבתי" שיכללו בה גם חבל פלנדריה בבלגיה וחלקים מצפון צרפת. הגרמנים דחו את ההצעה ומנעו ממוסרט השפעה של ממש על הממשל בהולנד.

בשנת 1941 ערכו הנאצים למוסרט ביקור מצולם במחנה הריכוז דכאו.

בשנת 1942 התירו הגרמנים למוסרט לכנות עצמו בתואר "מנהיג העם ההולנדי", אך היה זה תואר ריק מתוכן ומוסרט נשאר בגדר משתף פעולה ללא השפעה שלטונית אמיתית. מוסרט לא תמך ברדיפת היהודים וניסה גם להציל בודדים מהם. כן לא צידד מוסרט בהקמת לגיון המתנדבים ההולנדי בשנת 1941, אך היה חסר השפעה ממשית למנוע את הקמתו. הלגיון הוקם ומשך אליו כ־25,000 מתנדבים הולנדיים שלחמו בחזית הרוסית במסגרת הוואפן אס אס (האס אס הקרבי).

עם תום המלחמה נעצר מוסרט, הועמד לדין על בגידה והוצא להורג בירייה בהאג ב־7 במאי 1946, ימים אחדים לפני יום הולדתו ה־52.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:הולנדים משתפי פעולה עם הנאצים
קטגוריה:פוליטיקאים הולנדים
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג בארצות אירופה
קטגוריה:ראשי מדינות שהורשעו בפשעי מלחמה
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1894
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1946
אסכולת שיקגו (סוציולוגיה)

בסוציולוגיה, **אסכולת שיקגו** מתייחסת לניסיון המהותי הראשון לחקור את הסביבה האורבנית על ידי שילוב של תאוריה ואתנוגרפיה בעיר שיקגו. במהלך שנות העשרים ושנות השלושים של המאה ה-20, סוציולוגיה אורבנית זוהתה עם המחקרים שהוצאו מבית הספר לסוציולוגיה של שיקגו.

חוקרים המשתייכים לאסכולה זו טענו כי בשל ההתפתחויות הטכנולוגיות והחברתיות החל משנות ה-20 של המאה העשרים, מעמדו של האזור הגאוגרפי המקומי כיחידה חברתית נמצא בנסיגה. אורח החיים העירוני תואר כמנוגד לאורח החיים הכפרי. היחסים הבינאישיים בעיר תוארו כיחסים משניים חלשים ושטחיים לא יציבים ביחס למבנה הקשרים המאפיינים קהילה כפרית. במאמרו: "אורבניות כאורח חיים" (1938), העמיד לואיס וירת, דמות מרכזית באסכולת שיקגו, תיאור שיטתי של כמה מן המאפיינים המרכזיים של העיר הגדולה. וירת' מאפיין את העיר באמצעות שלושה היבטים מרכזיים: גודל האוכלוסייה, דחיסות והטרוגניות חברתית. אצל וירת' מתקיימות הרחבה מושגית ותפיסה כוללת של מה שהוא מכנה "אורבניות", כלומר היבטים חברתיים ותרבותיים-עירוניים, כגון הפרדה מרחבית, מגעים חברתיים משניים והטרוגניות חברתית, המשתקפים בעמדות, במבנים אישיותיים ובדרך חיים.

## לקריאה נוספת
* גאורג זימל, רוברט פארק, לואיס וירת, **אורבניזם: הסוציולוגיה של העיר המודרנית**.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:אוניברסיטת שיקגו
בעלי גלגול מלא

שמאל|300px
**בעלי גלגול מלא** (שם מדעי: Endopterygota או **Holometabola**) הם חרקים מתת-מחלקה Pterygota  המאופיינים במחזור החיים הייחודי של ביצה, זחל, גולם, בוגר. מחזור חיים זה נקרא גלגול מלא.

על-סדרה זו היא המגוונת ביותר בין על-הסדרות ומכילה כ-680,000 פריטים ברחבי העולם.

חרקים מסדרה זו מתפתחים בסדר הבא:
# ביצה
# פגית (זחל)
# גולם
# בוגר

הזחל והבוגר שונים מאוד במאפייניהם, דבר המאפשר ניצול של משאבים שונים בזמנים שונים. חלוקה כזו במחזור החיים מאפשרת הסתגלות לסביבה משתנה, לדוגמה בשינוי במקורות המזון בין עונות השנה. בדרך כלל הזחל מתמחה באכילה ובגדילה ואילו הבוגר מתמחה בתפוצה ורבייה. במהלך ההתגלמות, מתארגנות מחדש הרקמות בגופו של החרק וחלקיו השונים מתעצבים מחדש.

## סדרות תחת על-סדרה זו
*סדרת פרפראים (Lepidoptera)
*סדרת שעירי כנף (Trichoptera)
*סדרת חיפושיות (Coleoptera)
*סדרת זבובאים (Diptera)
*סדרת דבוראים (Hymenoptera)
*סדרת ארוכי כנף (Mecoptera)
*סדרת פרעושים (Siphonaptera)
*סדרת כנף מניפתיים (Strepsiptera)
קבוצת רקומי-כנף (Neuropterida)
*סדרת כנפתנאים (Megaloptera)
*סדרת מרושתי כנף (Neuroptera)
*סדרת ארינחשאים (Raphidioptera)

## ראו גם
*בעלי גלגול חסר
*על גלגול

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי דייוויד שארפ
קטגוריה:חרקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
מרוץ אופניים

שמאל|ממוזער|200px|מרוץ אופני כביש
**מרוץ אופניים** הוא ענף ספורט שבו נערכת התחרות ברכיבה על אופניים. קיימים מספר סוגי תחרויות המקובלים בענף זה:

* אופני כביש – מרוצים הנערכים על כבישים סלולים. מרוצים אלה הם הענף הוותיק ביותר והענף שזוכה לפרסום הרב ביותר מבין סוגי המרוצים. בתוך עולם מרוצי הכביש ישנן כמה קטגוריות עיקריות: 
** מרוץ חד יומי – מרוצים הנערכים למספר שעות ביום אחד. מרוצים מפורסמים בני עשרות שנים מסוג חד יומיים הם הפריז-רוביי, ליאז'-בסטון-ליאז', ועוד. 
** מרוץ רב יומי – מרוצים המוזנקים יום אחר יום, בדרך כלל למספר ימים ועד לשלושה שבועות (גראנד טורס). מרוצי שלושת השבועות המוכרים הם הטור דה פראנס, הג'ירו ד'איטליה, והוואלטה של ספרד.
** מרוצי הקפות – מרוצים חד יומיים הנערכים בדרך כלל ברחובות ערים שנסגרו לטובת המרוץ, ומאפשרים לקהל לצפות ברוכבים במשך כל המרוץ. למרוצים אלה פעמים רבות אופי דינמי והתקפי, מרובי פניות והאצות. 
* אופני מסלול – ולודרום (velodrome) -מרוצים של אופני מסלול. למרוצים אלו יש היסטוריה ארוכה, אך הם מוגבלים למדינות ולערים שבהן יש ולודרום.
* מרוצי אופני הרים – הנערכים בתנאי שטח משובשים ודרכי עפר, הם ענף שהתפתח ב-25 השנים האחרונות וצובר פופולריות הולכת וגדלה (ראו למשל אליפות אירופה באופני הרים). בתחום מרוצי אופני ההרים מספר קטגוריות עיקריות: 
**קרוס קאנטרי (XCO) – מרוצים קצרים ואינטנסיביים יחסית (בין שעה לשעתיים בדרך כלל). מרוץ אופני ההרים באולימפיאדה היה מקטגוריה זו. 
**מרתון אופני הרים (XCM) – מרוצים ארוכים יחסית (שעתיים עד שש שעות לרוב) הן חד יומיים והן רב יומיים. דוגמה למרתון אופני הרים חשוב הוא המרוץ הרב יומי קייפ-אפיק בדרום אפריקה. 
**אנדורו (Enduro) – מרוצים המתנהלים במורד במסלולי רכיבה טכניים ותלולים בהם מתבצעים קטעי המדידה בהזנקות בדד, ובין מקטע אחד לשני ישנם קטעי התשה בהם מטפסים המתחרים חזרה כדי לצאת למקטע נוסף. 
**דאונהיל (Downhill) – מרוצים המתנהלים במורד במסלולי רכיבה טכניים ותלולים באופן קיצוני, בדרך כלל באתרי סקי. ההזנקות הן הזנקות בדד. העלייה לתחילת המסלול חזרה מתבצעת בדרך כלל ברכבלי הסקי ולא ברכיבה. 
*סייקלו-קרוס – שילוב של מרוץ על כביש ובדרכי עפר בוציות הכוללות מכשולים. סוג מרוצים זה פופולרי באירופה בעונת החורף.
* מרוצים באופני BMX – אופני BMX זהו סוג מרוצים חדש יחסית, שצובר פופולריות בעולם בשנים האחרונות וצורף לתוכנית האולימפית באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
*מרוצי עפר (גראבל) – תחום חדש יחסית של רכיבה שיצא מעולם הסייקלוקרוס. האופניים עצמם דומים אולם עברו התאמה לרכיבה למרחקים ארוכים בדרכי עפר ובניגוד לסייקלוקרוס הדגש פה הוא על סבולת למרחקים ארוכים.

## קישורים חיצוניים

*  מרוץ אופניים ברחובות, יומני כרמל אוקטובר 1950 (התחלה 3:34) 
*כתבות בנושא תחרויות אופניים, אתר בייקפאנל.
* 

*
קטגוריה:אופניים
קטגוריה:ספורט קבוצתי
קטגוריה:ספורט אולימפי
אופניים
יזנוב גדול

**יזְנוּב גדול** (שם מדעי: *Rhinopoma microphyllum*) הוא עטלף חרקים גדול יחסית משקלו 16–45 גרם, אורך האמה 59–71 מ"מ, מוטת כנפיו כ-37 סנטימטר. הזכרים גדולים במקצת מהנקבות.
לקראת סוף הקיץ אוגרים היזנובים שומן רב באזור רגליהם האחוריות, המסייע להם ככל הנראה להעביר את החורף מבלי להיזון.
[ממוזער|אתרי קינון ואזורי [שיחור מזון של היזנוב הגדול בצפון הארץ בחודשי הקיץ. הנקבות (ורוד) טורפות חרקים בשפכי נחלי רמת הגולן אל צפון-מזרח הכנרת, בעוד הזכרים (כחול) טורפים חרקים על מצוקי אצבע הגליל הקרירים יותר.]]
מקור שמו של היזנוב הוא בזנבו הארוך והחופשי מקרום התעופה. אורך הזנב כ-6 סנטימטר ובקצהו שערה רגישה המשמשת ככל הנראה לגישוש.

היזנוב הגדול מצוי בארץ ישראל לאורך בקעת הירדן מעמק החולה ואצבע הגליל ועד דרום מדבר יהודה. הוא חודר לאזור הים תיכוני באזור הכרמל. על פי מחקר ישראלי שנערך בשנים 2003–2011, נוהגות נקבות היזנוב הגדול לשחר למזון בשפכי נחלי רמת הגולן אל צפון-מזרח הכנרת, בעוד הזכרים משחרים למזון על מצוקי אצבע הגליל.

היזנוב הגדול ניזון בחרקים מעופפים, במיוחד חיפושיות ודבוראים. משתמש באקולוקציה במאפייני QCF בתדרים 22-33kHz.

## ראו גם
* יזנוב קטן

## קישורים חיצוניים

* יזנוב גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN
* יזנוב גדול באתר עטלפי ישראל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מורטן תראן בריניך
קטגוריה:יזנוביים
קטגוריה:ארץ ישראל: עטלפים
קטגוריה:מרוקו: יונקים
קטגוריה:סומליה: יונקים
קטגוריה:טנזניה: יונקים
שאנון (נהר)

**נהר שאנון** (אירית: *Abhainn na Sionainne*, *an tSionainn*, *an tSionna)* הוא הנהר הארוך ביותר באירלנד, וכן באיים הבריטיים. הנהר, שמחלק את אירלנד לחלק מזרחי (לנסטר) ומערבי (קונכט), היה מאז ימי קדם ציר תחבורה ימי חשוב. אורכו של הנהר הוא כ-360 ק"מ והוא נשפך לאוקיינוס האטלנטי לכיוון מערב ליד העיר לימריק, כאשר בתוך העיר הוא פונה צפונה. הראשון שמיפה את הנהר היה תלמי.

זהו הנהר הארוך ביותר ובעל הספיקה הגבוהה ביותר באיים הבריטיים. לאורכו נמצאים מספר אגמים ביניהם לוג אלן (*Lough Allen*), לוג רי (*Lough Ree*) ולוג דרג (*Lough Derg*). הנהר מנקז אליו גם נהרות קטנים יותר כמו נהר סאק (*River Suck*) ונהר ברוסנה (*River Brosna*). בארדנהקרושה (*Ardnacrusha*) ישנה תחנת כוח הידרואלקטרית השייכת ל-ESB) *Electricity Supply Board*) המייצרת חשמל ממימי הנהר.

אוליבר קרומוול אמר פעם שהאירים "ילכו לעזאזל או לקונכט", ובכך רמז לאפשרות הבחירה שלהם להגר לצידו השני של הנהר או למות.

## ראו גם
* נמל התעופה שאנון
## קישורים חיצוניים

* נהר שאנון
* 

קטגוריה:אירלנד: נהרות ונחלים
קטגוריה:נהרות הנשפכים לאוקיינוס האטלנטי
חסיין פארס (חבר הכנסת)

**חסיין פארס** (בערבית: ** حسين فارس**; 18 בספטמבר 1936 – 28 באפריל 2021) היה איש ציבור ערבי ישראלי, שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפ"ם ומרצ.

## ביוגרפיה
פארס נולד בכפר שעב. למד בבית ספר תיכון בכפר יאסיף, קיבל תואר ראשון במזרחנות וספרות באוניברסיטת חיפה.

כיהן כרכז תנועת הנוער הערבי החלוצי, חבר הנהלת החטיבה הצעירה של מפ"ם, חבר הנהלת הסתדרות המורים, עורך ראשי של ביטאון מפ"ם במגזר הערבי, יו"ר הוועד הפועל נגד גזענות ולמען דו-קיום בגליל המערבי.

בשנת 1988 נבחר לראשונה לכנסת ה-12 מטעם מפ"ם והיה לנציג הערבי ברשימה ששינתה את שמה אחר כך ל"מרצ".

בכנסת כיהן כחבר בוועדת החינוך והתרבות ובוועדה למינוי קדים.

בבחירות לכנסת ה-17, לכנסת ה-18, לכנסת ה-19 ולכנסת ה-20 הוצב במקום סמלי ברשימת מרצ.

פאריס נפטר באפריל 2021 בגיל 84.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפ"ם
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:חברי כנסת ערבים
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:פעילים פוליטיים אסלאמיים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:כפר יאסיף: חברי הכנסת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021