אמנה 182 לביעור צורות העסקה חמורות של ילדים

**אמנה 182 לביעור צורות העסקה חמורות של ילדים (אמנת ILO מס' 182)**, נועדה לבער את תופעת הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים, ובכלל זה, עבדות, סחר, זנות ועוד. האמנה קובעת חובת נקיטה של אמצעים מיידיים ויעילים להבטחת האיסור והביטול של הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים עבור כל אדם שטרם מלאו לו 18 שנים.

## רקע ומטרות האמנה
350x350 פיקסלים|אשרור האמנה בדבר הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים לפי תקופות
האמנה אומצה ב-17 ביוני 1999, במושב ה-87 של הוועידה הכללית של ארגון העבודה הבין-לאומי (ILO), מתוך הכרה בצורך באמנה ייעודית שתתמקד בביעור הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים. האמנה ממשיכה ומשלימה את עקרונות האמנה בדבר הגיל המינימלי לעבודה, המהווה מסמך יסוד בדבר עבודת ילדים. כמו גם האמנה בדבר זכויות הילד, אמנה בדבר עבודת כפייה והכתב הסופי בדבר ביטול העבדות ומנהגים הדומים לעבדות.

אימוץ האמנה נבע מהקשיים ביישום האמנה בדבר הגיל המינימלי, אשר ביקשה לצמצם בהדרגה את עבודת הילדים ככלל. במדינות המתמודדות עם עוני, הניסיון לאכוף הגבלה רחבה זו על כל סוגי העבודה נתקל בחסמים כלכליים ומעשיים. על רקע זה, הוסבה תשומת הלב הבין-לאומית למאבק ממוקד בצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים.
ממוזער|300x300 פיקסלים|'''שכיחות מצטברת של מספר המדינות שחתמו על האמנה לאורך השנים'''
האמנה היא אחת משמונה אמנות היסוד של ה-ILO. כמו כן, היא אושררה על ידי כל 187 המדינות החברות ב-ILO, דבר המעיד על קונצנזוס בין-לאומי באשר לחשיבות המאבק בצורות החמורות של עבודת ילדים. המלצת ה-ILO מס׳ 190 משלימה ומפרשת את הוראות האמנה בדבר הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים, ומשמשת כלי מנחה ליישומה.

מטרת האמנה היא לקבוע חובת נקיטה של אמצעים מיידיים ויעילים להבטחת האיסור והביטול של הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים עבור כל אדם שטרם מלאו לו 18 שנים. האמנה מכירה בקשר החזק שבין עבודת ילדים לעוני, וקובעת כי הפתרון לטווח הארוך לבעיה זו מחייב גישה רחבה יותר, המשלבת צמיחה כלכלית בת-קיימא וקידמה חברתית.
ממוזער|'''אשרור האמנה לפי תקופות'''

## הגדרת הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים
סעיף 3 לאמנה מונה מספר קטגוריות מרכזיות של ״הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים״, האיסורים הללו מצויים באמנות בינלאומיות נוספות אך האמנה מציבה אותן כבעלות עדיפות עיקרית לביעור.

### עבדות, סחר וגיוס כפוי
כל צורות העבדות, והנהגים הדומים לעבדות, לרבות מכירה וסחר בילדים. צורות אלה מאופיינות בשלילת חירותו האישית של הילד כפי שנקבע באמנה בדבר העבדות ובפרוטוקול האו"ם למניעת סחר בבני אדם.

שעבוד לחוב וצמיתות, הכוללת כפיית עבודה בתנאים המונעים מהילד אפשרות ממשית לעזוב, כפי שנקבע באמנה הנוספת בדבר ביטול העבדות. כמו גם עבודת כפייה או חובה כפי שנקבע באמנה בדבר עבודת כפייה.

גיוס כפוי או חובה של ילדים למעורבות בעימות מזוין, בכל תפקיד, נכלל אף הוא בהגדרת הצורות החמורות ביותר של עבודת ילדים כפי שנקבע בפרוטוקול האופציונלי לאמנה בדבר זכויות הילד.

### ניצול מיני
ניצול, רכישה או הצעה של ילד לזנות, לייצור פורנוגרפיה או למופעים פורנוגרפיים. הוראה זו מתיישבת עם הוראות הפרוטוקול האופציונלי לאמנה בדבר זכויות הילד בדבר מכירת ילדים, זנות ילדים ופורנוגרפיית ילדים.

### פעילות בלתי-חוקית
ניצול, רכישה או הצעה של ילד לפעילויות לא חוקיות, בעיקר ייצור וסחר בסמים. הסעיף מדגיש את האיסור על שימוש בילדים לביצוע עבירות פליליות כפי שנקבע בס׳ 33 לאמנה בדבר זכויות הילד.

### עבודה מסוכנת
עבודה אשר, מכוח טיבה או הנסיבות שבהן היא מתבצעת, יש סבירות כי תזיק לבריאותם, לשלומם או למוסרם של ילדים. תת-סעיף זה מנוסח באופן רחב, ותחולתו מובהרת בהמלצה מס׳ 190 של ה-ILO כך:
* עבודה החושפת ילדים לפגיעה פיזית, פסיכולוגית או מינית.
* עבודה המצויה מתחת לפני הקרקע, תת-ימית, בגבהים או במרחבים מסוכנים.
* עבודה הכוללת עיסוק במכונות מסוכנות, ציוד או כלים מסוכנים, או כזאת הכוללת הרמה ידנית או הובלה של משאות כבדים.
* עבודה בסביבה שאינה בריאה שעשויה לחשוף ילדים לחומרים, תהליכים או גורמים מסוכנים. ובכלל זה עבודה החושפת ילדים לטמפרטורות, קול ורטט ברמות הפוגעות בבריאותם.
* עבודה בתנאים קשים במיוחד, למשל עבודה במשך שעות ארוכות, עבודה בשעות הלילה או עבודה שבה הילד מוגבל באופן לא סביר בתחומי מקום העבודה של המעסיק.

## יישום ופיקוח גלובלי של האמנה
### המישור הבינלאומי
חלה חובה על המדינות לסייע זו לזו ביישום ההוראות, הן באמצעות שיתוף פעולה בינלאומי והן באמצעות תמיכה בפיתוח חברתי-כלכלי ובתוכניות לביעור העוני. המלצת ה-ILO מפרטת חובה זו לצעדים מעשיים, הכוללים גיוס משאבים, החלפת מידע ומומחיות טכנית. ההמלצה מדגישה את הצורך בשיתוף פעולה לצורך איתור והעמדה לדין של גורמים המעורבים בסחר בילדים וברשתות פשיעה חוצות-גבולות.

ה-ILO מרכז את המאמצים העולמיים ליישום האמנה באמצעות תוכניות סיוע, ובהן "התוכנית הבינלאומית לביטול עבודת ילדים" (IPEC), הפועלת לחיזוק היכולות המוסדיות של המדינות. לצדה מופעלות "תוכניות מוגבלות בזמן" (Time Bound Programmes) לחיסול ממוקד של צורות עבודה ספציפיות, ותוכניות ייעודיות למאבק בניצול מיני מסחרי של ילדים (CSEC).

במסגרת ה-ILO, ועדת המומחים בוחנת את הדיווחים התקופתיים של המדינות ומפרסמת הערות ובקשות לתיקון ליקויים. במקביל, פועלים מנגנוני הפיקוח של האו"ם והמועצה לזכויות אדם, ובהם הדווחים המיוחדים העוסקים בסחר ובניצול ילדים.

### המישור המדינתי
האמנה מטילה על המדינות החברות שורה של חובות יישום, המפורטות גם בהמלצת ה-ILO, ובהן:
* **חובת הגדרה ומיפוי**: המדינות נדרשות לקבוע רשימת ״עבודות מסוכנות״ לפי ס׳ 3(ד) לאמנה, בהתייעצות עם ארגוני מעסיקים ועובדים ותוך התחשבות בהמלצת ה-ILO ולעדכנה מעת לעת. בנוסף, על המדינה לזהות היכן עבודות אלה מתקיימות בפועל.
* **פיקוח**: המדינה מחויבת להקים מנגנוני ניטור של יישום האמנה, וליישם תוכניות פעולה שיהפכו את המאבק בתופעה לעדיפות עליונה, בשיתוף מוסדות ממשלתיים וארגונים אזרחיים רלוונטיים. על-פי ההמלצה, תוכניות אלו צריכות להיבנות תוך התחשבות בדעותיהם של הילדים הנפגעים ומשפחותיהם, ולכלול מנגנונים להגנה מפני נקם ומתן מענה לאוכלוסיות ייחודיות.
* **אכיפה [[משפט פלילי|פלילית]]**: האמנה מחייבת קביעת סנקציות פליליות ואכיפתן. ההמלצה מרחיבה את האכיפה גם לסנקציות מנהליות (כגון שלילת רישיונות עסק), וסמכות שיפוט על עבירות שבוצעו מחוץ למדינה.
* **מניעה ושיקום**: האמנה מחייבת נקיטת אמצעים יעילים ומיידיים למניעת העסקה ילדים, לחילוצם ולהבטחת שיקומם החברתי, לרבות באמצעות הבטחת גישה לחינוך בסיסי חינם והכשרה מקצועית. לצד זאת, נדרש איתור יזום של ילדים המצויים בסיכון מיוחד ומתן מענה לצרכיהן הייחודיים של ילדות.

### אתגרים וביקורת ביישום האמנה
למרות התמיכה הבינלאומית, יישום האמנה נתקל בקשיים מהותיים. ביקורת מרכזית מופנית כלפי שיקול הדעת הרחב הניתן למדינות בהגדרת "עבודה מסוכנת", המנוצל לעיתים להחרגת ענפי עבודה שלמים מהגבלות החוק.

קושי מעשי נוסף עולה באכיפת עבירות פליליות חמורות, שכן פקחי עבודה נעדרים את הכלים המשטרתיים הנדרשים להתמודדות עם ארגוני פשיעה ורשתות סחר. יתר על כן, קיים קושי באיתור הקורבנות מכיוון שרוב הצורות החמורות של עבודת ילדים מתרחשות בכלכלה הבלתי-פורמלית, במשקים משפחתיים, הרחק מפיקוח רשמי.

נכון לשנת 2025, כ-50% מתוך כ-138 מיליון ילדים עובדים, מועסקים בעבודות המוגדרות כמסוכנות ולכן אסורות על-פי האמנה.

## האמנה בישראל
האמנה נכנסה לתוקף במדינת ישראל ב-15 במרץ 2006, ולפיכך ישראל מחויבת בהוראותיה. יישומה בישראל בא לידי ביטוי בחקיקה פלילית ומנהלית, לצד מנגנוני פיקוח ואכיפה, אך גם לצד אתגרים ייחודיים.

### חקיקה העולה בקנה אחד עם הוראות האמנה
#### עבדות, סחר וגיוס כפוי
חוק העונשין אוסר על החזקת קטין בתנאי עבדות, עבודת כפייה וסחר בקטין, וקובע בגינן עונשי מאסר חמורים. הוראות אלה נותנות ביטוי בדין הפנימי לאיסור הקבוע בסעיף 3(א) לאמנה, האוסר עבדות, סחר ועבודת כפייה.

#### ניצול מיני מסחרי
בשנת 2019 תוקנה חקיקת העונשין ונקבע איסור על צריכת זנות מקטין, וכן על פרסום או הצעה של זנות לקטינים. חקיקה זו משקפת את האיסור הקבוע בסעיף 3(ב) לאמנה, בדבר שימוש, הצעה או רכישה של ילד לזנות ולפורנוגרפיה. במסגרת מנגנוני הפיקוח של ה-ILO, נדרשה ישראל למסור נתונים בדבר אכיפה ויישום האמנה. בהקשר זה, חוקק חוק איסור צריכת זנות. כמו כן, ישראל הצהירה כי בשנת 2021 נפתחו 33 חקירות, 4 כתבי אישום ו-2 הרשעות תחת סעיפים פליליים של זנות ופורנוגרפיית ילדים.

#### עבודה מסוכנת
החקיקה בישראל מגדירה עבודות אסורות לילדים. בהתאם להמלצת ה-ILO, החקיקה בישראל אוסרת על עבודות המסכנות את בריאותם ובטיחותם של ילדים, לרבות עבודה עם ציוד מסוכן או בתנאים מזיקים. האכיפה בישראל מתבצעת על-ידי משרד העבודה, המפקח על תנאי העסקת בני-נוער ומניעת ניצולם.

### פער בין החובות למציאות בישראל
לפי עמדות שהובאו בפרסומים של משרד המשפטים, תופעת ״ילדי הצמתים״, ילדים פלסטינים המועסקים בתנאי עבודה חמורים. תופעה זו עשויה בנסיבות מסוימות לעלות כדי סחר בבני אדם, כחלק מהתופעה של ״עבדות מודרנית״. זאת, גם כאשר הילדים מקבלים תמורה בעבור עבודתם ואף אם לכאורה נתנו את הסכמתם, שכן הסכמה זו אינה שוללת את אחריותם הפלילית של הגורמים המפעילים או שולחים אותם, לרבות בני משפחתם, כפי שעולה מחוות דעת של יחידת התיאום הממשלתית למאבק בסחר בבני אדם. הכרה בהם כקורבנות סחר בבני אדם מקנה להם מערך הגנות נרחב, לרבות סיוע, שיקום והגנה משפטית, ללא תלות במעמדם האזרחי או בהסכמתם לעבודה.

בנוסף, בדו"ח משנת 2024, הומלץ לשפר את הפיקוח והאכיפה של החוקים והמדיניות בנושא עבודת ילדים, לרבות במגזרים הבלתי-רשמיים, ובשטחים שבהם היא מפעילה שליטה אפקטיבית.

## ראו גם
* היום העולמי נגד עבודת ילדים
* המועצה הלאומית לשלום הילד
* התעללות בילדים
* האגודה הבין-לאומית לזכויות הילד
* הזכות לעבודה
* עין הילד
* טובת הילד
* הוועדה המיוחדת לזכויות הילד
* הזכות לחינוך

## לקריאה נוספת

* Omri Grinberg, *Palestinian ‘Children of the Junction’: Contested Borders and Representations*, J. of Borderlands Stud., 31(3), 319 (2016).
* Yoshie Noguchi*, ILO Convention No. 182 on the Worst Forms of Child Labour and the Convention on the Rights of the Child*, 10 Int’l J. Child. Rts. 355 (2002).
* יורם רבין **הזכות לחינוך** (2002).
* Hugh D. Hindman, Child Labour: An American History (2002).
* ILO, *An Introduction to Legally Prohibiting Hazardous Work for Children*, International Labour Organization (2018), https://www.ilo.org/sites/default/files/2024-04/C182_at_a_glance_EN.pdf.
* UNICEF, *Child labour*, UNICEF (1.6.2025) https://data.unicef.org/topic/child-protection/child-labour/#statu.
* OECD, *Practical Actions for Companies to Identify and Address the Worst Forms of Child Labour in Mineral Supply Chains* (4.5.2017) https://www.oecd.org/en/publications/practical-actions-for-companies-to-identify-and-address-the-worst-forms-of-child-labour-in-mineral-supply-chains_16863163-en.html.
* ITC-ILO, *Regional Labour Tribunal of 19th Region, Ministry of Labour v. City of Maceio, 18 August 2009, Case No. 01080-2009-004-19-00-9*, International Training Centre of the ILO – Compendium of Court Decisions (2009) https://compendium.itcilo.org/en/compendium-decisions/regional-labour-tribunal-of-19a-region-ministry-of-labour-v-city-of-maceio-18-august-2009-case-no-01080-2009-004-19-00-9.
* ITC-ILO, *Constitutional Court of Colombia, 2 March 2004, Decision No. C-170/04* https://compendium.itcilo.org/en/compendium-decisions/constitutional-court-of-colombia-2-march-2004-decision-no-c-170-04.
* International Labour Office, *Record of Proceedings: ILO Conference,* *83rd Session Geneva*, International Labour Organization, (1996), https://labourdiscovery.ilo.org/discovery/fulldisplay/alma994689133402676/41ILO_INST:41ILO_V1.
* ; ILO, *ILO Declaration on Fundamental Principles and Rights at work and its Follow-up, INTERNATIONAL LABOUR ORGANIZATION, (1998, amended in 2022),* https://www.ilo.org/sites/default/files/2024-04/ILO_1998_Declaration_EN.pdf.
* Md Mahmudul Hoque, *Reviewing Child Labour and its Worst Forms: Contemporary theoretical and policy agenda*, J. of Modern Slavery, 6(4), 32, (2021), https://philpapers.org/archive/HOQRCL.pdf.


## קישורים חיצוניים
* Ending Child Labour, Forced Labour and Human Trafficking in Global Supply Chains'', ILO, OECD, IOM, UNICEF (2019), 

## הערות שוליים

קטגוריה:ילדים
קטגוריה:עבודת כפייה
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:זכויות הילד
קטגוריה:האומות המאוחדות: אמנות והסכמים
קטגוריה:עבודה
קטגוריה:זכויות עובדים
קטגוריה:רווחת הילד