סיכון כפול

**סיכון כפול** (באנגלית: **double jeopardy**) הוא מצב משפטי בו אדם מועמד פעמיים לדין על אותה עבירה תוך קיום מערך עובדות זהה; במקומות רבים בעולם מצב זה אסור על פי כללי המשפט הפרוצדורלי – כלומר, אין להעמיד אדם למשפט פלילי בגין אותה עבירה יותר מפעם אחת. זוהי זכות העומדת לצדו של הנאשם, ונחשבת לחלק ממטריית ההליך הנאות. עקרון הסיכון הכפול מקורו, בין השאר, בדוקטרינת מעשה בית דין, שעיקרה איסור שינוי תוצאתו של עניין שכבר נדון.

## בארצות שונות
### ארצות הברית
בארצות הברית, הזכות להגנה מפני סיכון כפול מובטחת לכול בתיקון החמישי לחוקה:
למן 1969 כלל זה תקף גם למשפטים הנערכים בבתי משפט של מדינות ארצות הברית ולא רק לבתי משפט פדרליים.

*"No person shall ... be subject for the same offence to be twice put in jeopardy of life or limb ..."*


סיכון כפול עומד במרכז עלילת המותחן שובר הקופות "סיכון כפול" משנת 1999.

ארצות נוספות בהן קיים איסור חוקתי, בין אם מלא או חלקי, על סיכון כפול הן קנדה, הודו ומקסיקו.

### ישראל
בישראל מוסדר עקרון הסיכון הכפול באופן חלקי בלבד, בסעיף 5 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב-1982:

הוראת חוק זה מאמצת את עקרון הסיכון הכפול באופן חלקי, שכן היא דורשת מצב בו המשפט הראשון הסתיים בזיכוי או בהרשעה. אם נפסק הדיון הראשון בשלב מוקדם יותר, לא תעמוד ההגנה לנאשם, דהיינו, שההגנה לפי סעיף זה היא חלקית ומתמצית בטענה "כבר זוכיתי/הורשעתי".

העיקרון הכללי של הגנת "כבר נשפטתי", דהיינו "הועמדתי לדין", ללא קשר לתוצאות המשפט ואופן סיומו, טרם התקבל בפסיקה הישראלית, אך זו איננה שוללת את האפשרות להעלותה. אדרבא, בכל הפעמים שהטענה הועלתה היא נדונה ונדחתה לגופו של עניין.

## בריטניה

### שינוי חוק הסיכון הכפול
ההגנה מפני סיכון כפול הייתה מעוגנת בבריטניה במשפט המקובל במשך למעלה מ-800 שנה, אולם בעקבות מקרים חריגים ולחצים ציבוריים, הוחלט על שינוי משמעותי בחוק. השינוי המהותי ביותר בא לידי ביטוי בחוק הצדק הפלילי משנת 2003 (Criminal Justice Act 2003), המאפשר חזרה לדיון פלילי במקרים חמורים במיוחד בהתקיים תנאים מחמירים.

### הרקע להתנגדות החוק
הדחיפה לשינוי החוק נבעה משני מקרים מרכזיים שעוררו זעזוע ציבורי נרחב. המקרה הראשון היה רצח סטיבן לורנס (Stephen Lawrence) בשנת 1993, צעיר בן 18 שנרצח במתקפה גזענית בלונדון. החקירה הראשונית נכשלה, והחשודים זוכו. דוח מקפרסון (Macpherson Report) שחקר את התנהלות המשטרה המליץ על ביטול כלל הסיכון הכפול במקרי רצח.

המקרה השני, ואולי המשפיע יותר, היה רצח ג'ולי הוג (Julie Hogg) בשנת 1989 בבילינגהם, קאונטי דורהאם. הוג, אם צעירה בת 22, נרצחה על ידי שכנה ויליאם "בילי" דנלופ (William "Billy" Dunlop). גופתה התגלתה אחרי 80 יום מאחורי לוח האמבטיה בביתה, כשאמה אן מינג (Ann Ming) היא שמצאה אותה.

## המאבק של אן מינג
דנלופ הועמד לדין פעמיים עבור רצח ג'ולי, אך בשני המקרים (במאי ובאוקטובר 1991) המושבעים לא הצליחו להגיע להכרעה, והוא שוחרר. בשנת 1999, בעודו יושב בכלא על עבירת אלימות אחרת, דנלופ התוודה על הרצח בפני קצין כלא. הקצין, בהקלטה סמויה, הקליט את הודאתו המפורטת. למרות זאת, בשל חוק הסיכון הכפול, דנלופ יכול היה להיאשם רק בעדות שקר (perjury) וקיבל שישה שנות מאסר.

אן מינג החלה במסע של 15 שנה לשינוי החוק. במילותיה: "זה היה גישה של שכל ישר. לא משנה שהחוק היה בן 800 שנה. זה לא היה מעניין אותי. אם הייתה הרשעה שגויה מוכחת, הייתי הראשונה לומר שהאדם הזה צריך להיות משוחרר. אבל כשהייתה זיכוי שגוי מוכח, כמו במקרה שלנו, כשהאיש התוודה שרצח את בתנו, ובגלל חוק בן 800 שנה, הוא יכול היה להיאשם רק בעדות שקר, זה לא היה נכון".

מינג פעלה ללא צוות משפטי מקצועי. כפי שהיא תיארה: "כשאנשים גילו שביליתי עשורים בהפיכת חוק הסיכון הכפול, הם מניחים שהיה לי צוות עורכי דין שגבו אותי. בכלל לא! המשכתי ללחוץ לשנות את החוק, למרות שהייתי עם PTSD כרוני, פשוט כי רציתי צדק עבור ג'ולי". מינג פנתה לחבר הפרלמנט שלה, פרנק קוק, שעזר לה לפגוש את שר הפנים ג'ק סטרו ומאוחר יותר את דייוויד בלנקט.

### המסגרת המשפטית לשינוי
הבסיס התאורטי לרפורמה נבנה על ידי מספר דוחות מקצועיים:

# דוח ועדת החוק (Law Commission Report) מ-2001 בנושא "סיכון כפול וערעורי התביעה", שהמליץ בזהירות על ביטול הכלל במקרי רצח בלבד.
# ביקורת אולד (Auld Review) של השופט רובין אולד מ-2001, שחקר את מערכת בתי המשפט הפליליים והמליץ על הרחבת החריגים לעבירות חמורות נוספות הנושאות עונש מאסר עולם.
# הספר הלבן "צדק לכולם" ("Justice for All" White Paper) שהציג שר הפנים דייוויד בלנקט בשנת 2002, אשר אימץ גישה רחבה יותר מהמלצות ועדת החוק.

### החוק החדש - Criminal Justice Act 2003
החוק שנחקק בשנת 2003 ונכנס לתוקף באפריל 2005 קבע מסגרת מחמירה לחריגים מעקרון הסיכון הכפול. חלק 10 של החוק (סעיפים 75-83) מאפשר דיון חוזר במקרים של "עבירות זכאיות" (qualifying offences) בהתקיים תנאים קפדניים:

* העבירות הכלולות ברשימה כוללות את העבירות החמורות ביותר: רצח, הריגה, חטיפה, עבירות מין חמורות ועבירות סמים חמורות - כולן נושאות בדרך כלל עונש מאסר עולם כעונש מקסימלי.
* הסכמת התביעה: יש לקבל הסכמה אישית של התובע הכללי (Director of Public Prosecutions) הן לחקירה מחודשת והן להגשת בקשה לבית המשפט.
* ראיות חדשות ומשכנעות: הראיות החדשות חייבות להיות "חדשות ומשכנעות" ("new and compelling evidence"), כלומר ראיות שלא היו זמינות במשפט המקורי ומעידות בצורה חזקה על האשמה.
* אישור בית המשפט לערעורים: רק בית המשפט לערעורים (Court of Appeal) מוסמך לבטל זיכוי ולהורות על דיון חוזר, אם הוא משוכנע שהראיות החדשות מהוות אינדיקציה משכנעת לאשמה ושדיון חוזר משרת את האינטרס הציבורי.

על־אף שהחוק נכנס לתוקף באפריל 2005, החוק חל באופן רטרואקטיבי על מקרים שאירעו לפני כניסתו לתוקף, מה שאפשר את הדיון החוזר במקרה דנלופ.

## המקרה הראשון - ויליאם דנלופ
בספטמבר 2006, דנלופ הפך לאדם הראשון בבריטניה שהורשע ברצח לאחר זיכוי קודם על אותה עבירה. הוא הודה באשמה בבית המשפט המרכזי באולד ביילי ונידון למאסר עולם עם מינימום של 17 שנה. מינג תיארה את הרגע: "אני לא יכולה לתאר לכם איך זה הרגיש לשמוע את המילה 'אשם' בבית המשפט, גם אם זה היה 17 שנה אחרי שהוא הרג את בתי".

## מקרי יישום נוספים
מאז 2005, מספר מוגבל של מקרים עבר דיון חוזר תחת החוק החדש. המקרה הבולט ביותר היה משפטם של גארי דובסון (Gary Dobson) ודייוויד נוריס (David Norris) ברצח סטיבן לורנס, שהורשעו בשנת 2012 בזכות ראיות פורנזיות חדשות. דובסון היה זוכה קודם לכן בשנת 1996, אך ראיות DNA ופורנזיות חדשות אפשרו את הדיון החוזר.

### ביקורת והגנות
למרות הצלחת החוק במקרים ספציפיים, עולות ביקורות מקצועיות על השלכותיו. עורכי דין טוענים שהגנת הסיכון הכפול חיונית לטיפול הוגן בנאשמים ושזיכוי ללא הגנה זו "אינו זיכוי כלל". עם זאת, היישום הזהיר של החוק, עם האבטחות הקפדניות שלו, מונע שימוש לרעה אפשרי.

הרפורמה בבריטניה מהווה תקדים משפטי משמעותי שהשפיע על מערכות משפט אחרות ברחבי העולם, ומעלה שאלות מורכבות על האיזון בין הגנת זכויות הנאשם לבין הצורך בהשגת צדק במקרים חריגים של כשל משפטי.

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים
* על סדר הדין בפלילים, יעקב קדמי, חלק שני (ספר ראשון), 1998, עמ' 818
* 
* Catherine Schurz, Justice Served or Justice Jeopardized: The Murder of Stephen Lawrence, February 19, 2013

## הערות שוליים

קטגוריה:סדר דין פלילי
קטגוריה:מונחים משפטיים