ישיבת אמרי נועם

**ישיבת אמרי נועם** היא ישיבה קטנה חרדית-ליטאית הממוקמת ברחוב הקרוי על שמה בשכונת רמות אלון בירושלים.

## תולדות הישיבה
הישיבה נוסדה בשנת ה'תשנ"ו (1997) על ידי הרב צבי קאהן שהיה ר"מ ומשיב בישיבת בית שמואל ואוצר התורה, בעקבות הוראתם של הרב יוסף שלום אלישיב והרב שמואל אוירבך שלקח על עצמו לוודא שאכן תיפתח הישיבה. הישיבה הוקמה במטרה לשנות את הגישה החינוכית המקובלת כך שהישיבה תדאג מראש לרומם את הבחורים באמצעות מתן אמון וקשר אישי, במקום שכאשר בחור נמצא בירידה הישיבה תרים אותו.

עם הקמתה מנתה הישיבה 13 בחורים והיא השתכנה בעזרת הנשים של בית הכנסת צא"י ברמות ג' ששימש הן כבית מדרש והן כחדר שיעורים והופרדו באמצעות מחיצה ארעית. בסיום אותה שנה עלה מניין התלמידים ל-17 והאולם בקומה התחתונה שימש כחדר אוכל וכפנימייה. עם הזמן נשכרו שתי וילות ומחסנים ששופצו לשמש כפנימייה.

כעבור שלוש שנים עברה הישיבה למבנה של ישיבת נחלת משה ברמות פולין, שם נשכרו שתי הקומות העליונות ששופצו בהתאמה לצרכי הישיבה כאשר הקומה העליונה משמשת לפנימייה והתחתונה לחדר אוכל עם מטבח קטן. חדרי השיעורים היו בבית המדרש, במסדרון הכניסה לפנימייה ובמבנה קטן שנשכר ושופץ ושכן מעבר לרחוב ממול.

בשנה הרביעית החלה הישיבה לחפש אחר מבנה קבע והוצע לה שטח בשכונת רמות א' עם אפשרות למבנה קבע במימון העירייה, אולם ראש הישיבה התנגד בטענה שצביון המקום אינו מתאים לאופי הישיבה. כעבור זמן קצר הוצע לישיבה שטחה הנוכחי שנמצא במקום מבודד אולם שטחו היה קטן ובנוי על צלע הר שקשה להכשיר לבנייה. תחת פיקוחו של הרב ישראל פרוש, ידידו של ראש הישיבה, הוכשרה הקרקע ונוספו לה שלושת אלפים מ"ר באמצעות חציבה ובניית מסלעה גבוהה וארוכה כשהשטח ממולא באבנים ועפר.

מתחילה תוכנן לשכן את בחורי הישיבה בקרוואנים אולם מכיוון שהבנייה לא הושלמה לזמן אלול התשכנו הבחורים באופן עראי בבית המדרש אור חנניה כשחדרי השיעורים היו בבתי כנסיות באזור. בשבתות עברה הישיבה בין בתי מדרשות. במהלך הזמן הוחלט לבנות מבני קבע ולא קרוואנים, ומשכך נשארה הישיבה במקום למשך חמש שנים.

כעבור שנה וחצי מחפירת היסודות עברה הישיבה למבנה הקבע אך הבנייה לא הושלמה מחמת מצוקה תקציבית. בתחילה שכן בית המדרש בשני חדרים שכיום משמשים כחדרי שיעורי לשיעור א', וכעבור שנתיים התפוסה הייתה מלאה ובחורים נאלצו לשבת במסדרון הסמוך.

בשלב מסויים נמסר לאחד ההורים שביקש להכניס את בנו לישיבה שאין מקום לעוד בחורים והוא לקח על עצמו להכשיר את החלק הפנימי של אחת הקומות שהתחילו להיבנות ושם היה אמור להיות בית המדרש באופן זמני בלבד. במהלך השנים נוסף אגף פנימייה ועוד חלק של הפנימייה וחדר האוכל הורחב.

בכ"ג בשבט ה'תשפ"ו (2026) נערך כנס בוגרים לרגל 30 שנות קיום הישיבה. הכנס נועד על מנת לגייס כספים להשלמת מבנה הישיבה.

## צוות הישיבה
ראש הישיבה ומייסדה הוא הרב צבי קאהן ששימש בעבר כר"מ בישיבת בית שמואל ובישיבת אוצר התורה בירושלים. 

#### משגיחים
* הרב זאב צבי זאבי.
* הרב יחיאל יצחק בן שלום.
* הרב אברהם יצחק גוטהולד.

#### ר"מים
* הרב חגי אבידן.
* הרב נפתלי שלמה מלמוד.
* הרב שמואל פרוש.
* הרב יואל פרידמן (חתנו של ראש הישיבה).
* הרב יאיר ליבמן.
* הרב נתן צבי אשלג.
* הרב נחום בלנסון.
* הרב דב שיף.
* הרב יעקב בנימין כהן.

הרב אוריאל אייזנטל, רב בשכונת רמות ג', מוסר בישיבה שיעור יומי בהלכה. הרב יוחנן סוויד, משיב סדר ד'.

בעבר כיהנו בישיבה הרב מיכאל פלס, המכהן כר"מ בישיבת גרודנא אשדוד, הרב גורא, ראש ישיבת גורא, והרב רפאל קסלר, ראש ישיבה לצעירים עפולה.

## קבצים בהוצאת הישיבה

* 
* 
* 

* 

* 
* 

* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 

בנוסף הישיבה הוציאה לאור סדרת קבצים בשם **אוהלי יהושע** המונה 15 כרכים נכון לשנת תשע"ו.

## מאפייני הישיבה
הישיבה מוגדרת כישיבה בעלת סגנון מעט פתוח – מודרני, ונחשבת בין הישיבות הקטנות הטובות בעולם החרדי. רבים מהתלמידים המסיימים את שנות הלימוד בישיבה ממשיכים בישיבות גדולות מובחרות כגון ישיבת חברון, ישיבת תפרח, ישיבת נתיבות חכמה וישיבת בית מתתיהו. על אף היותה נחשבת לפתוחה מבין הישיבות הנחשבות מדי שנה היא שולחת קבוצה גדולה לישיבת תפרח.

הישיבה מונה כיום כ–270 בחורים.

בשנת ה'תשפ"ד (2023) התקבלו 94 בחורים לשיעור א'.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים: ישיבות
קטגוריה:רמות אלון
קטגוריה:ישיבות קטנות ליטאיות