open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חובל

[שמאל|ממוזער|200px|[מרגרט בראון מעניקה אות הוקרה לרב-החובל שספינתו אספה את ניצולי הטיטניק]]
המונח **חובל** מתייחס לקצין בכלי שיט מסחרי או צבאי.

## צי הסוחר
בצי הסוחר חובלים הם קציני סיפון אשר תפקידם להשיט את הספינה. דרגות החובלים מתחלקות לשתי דרגות זוטרות ושתי דרגות בכירות:

* חובל משמרת (קצין שלישי, 3rd mate)
* חובל משמרת בכיר (קצין שני 2nd mate)
* חובל בכיר (קצין ראשון 1st mate או chief mate)
* רב-חובל (קברניט Captain או Master)
 
ישנם מקומות רבים המכשירים קציני סיפון לצי הסוחר. בישראל המקום היחיד המוסמך לעשות כן הוא המכון להכשרה ימית, הנמצא בעכו. יש להבחין בינו לבין בית הספר לקציני ים עכו, המהווה גוף נפרד ואינו בעל יכולת להסמיך קציני משמרת.
מספר החובלים על אוניות צי הסוחר במדינת ישראל הצטמצם באופן חריף עם השנים, בעיקר בשל הרצון לצמצם את עלויות השכר באוניות, באמצעות העסקת ימאים זרים. נכון לשנת 2016 מועסקים בצי הסוחר הישראלי 207 קציני ים בלבד.

## חיל הים הישראלי
בחיל הים הישראלי, חובל הוא כינוי לקציני הים בוגרי קורס חובלים, המשרתים בשלל כלי השיט, הצוללות, היחידות המיוחדות של החיל ומרכיבים את שדרת הפיקוד שלו. להבדיל מצי הסוחר לא רק קציני סיפון/שיט נמנים עם הגדרת החובל אלא גם קציני מכונה, אלקטרוניקה וקציני שייטת 13 שסיימו קורס חובלים.

## ראו גם
* ספן

קטגוריה:מקצועות ימיים
קטגוריה:חיל הים
קטגוריה:מקצועות צבאיים
ליאנה אליאבה

**ליאנה אָלִיאַבָה** תָּרַסוֹבנָה (בגאורגית: **ლიანა ალიავა** თარასოვნა נולדה ב-31 באוגוסט 1939) היא במאית קולנוע, תסריטאית ושחקנית גאורגית.

## ביוגרפיה
אליאבה נולדה בעיר חובי שבגאורגיה ולמדה קולנוע ב-VGIK - המוסד ללימודי אומנות הקולנוע (סינמטוגרפיה) במוסקבה.

בשנת 1999 חזרה לגאורגיה והציגה את סרטיה המוקדמים בבית הקולנוע בטביליסי. בזמן זה פגשה שני יוצרי קולנוע צעירים מבית מדרשו של מרב קוקוצ'אשווילי - לאשה דארדאג'ני וסלומה מטיבלאשווילי, אשר עשו עליה הסרט קצר בשם "ריאיון עם ליאנה אליאבה" (2000).

## יצירתה
מסרטיה:
* "דר'יס דאסאצ'יסי (בעברית: "תחילת הדרך"), 1982 (במאית ותסריטאית הסרט)
* "סינמה", 1978 (בבימוי של אליהבה ותסריט של אליהבה עם לבן צ'לידזה)
* "פרמה מטאשי" (בעברית: "חווה בהרים"), סרט טלוויזיה משנת 1974
* "משוואניארי קוסטומי" (בעברית: "חליפה נהדרת"), סרט טלוויזיה משנת 1973 (אליהבה הבמאית והתסריטאית)
* "אפיסקופסי נדירובזה" (בעברית: "בישוף במצוד"), 1971 (בבימוי של אליהבה ותסריט של אליהבה עם ניקו לורתכּיפּנידזה )
* "מוסקוי קור", 1969 - סרט הסיום של אליאבה ב-VGIK

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:במאי קולנוע גאורגים
קטגוריה:במאיות קולנוע
קטגוריה:תסריטאיות קולנוע
קטגוריה:בוגרי המכון לקולנוע על שם גרסימוב
קטגוריה:ילידות 1939
פוליטיקה של לבנון

**פוליטיקה של לבנון** היא שיטה פוליטית אשר ייחודית ללבנון, במסגרתה מתקיימת דמוקרטיה פרלמנטרית על בסיס עדתי/דתי, לפיה המשרות הבכירות מתחלקות בין העדות השונות על בסיס מפתח קבוע. שיטה דומה התפתחה בעיראק לאחר הפלתו של סדאם חוסיין. החוקה הלבנונית קובעת כי על הבחירות לבית המחוקקים להתקיים אחת ל-4 שנים. בית המחוקקים בוחר את הנשיא לתקופה יחידה של 6 שנים והנשיא וחברי בית המחוקקים בוחרים את ראש הממשלה. בפועל, משנות ה-70 ועד 1992 לא התקיימו בלבנון בחירות עקב מלחמת האזרחים.

גם לאחר מלחמת האזרחים לבנון לא מצליחה לבסס יסודות של דמוקרטיה חופשית, כאשר בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21 השתלט ארגון חזבאללה בפועל על המערכת הפוליטית בלבנון ועל צבא לבנון, ובמקרים שונים משפיע על החלטות כך שיתאימו לאינטרסים של הארגון.

## התפתחויות פוליטיות מאז הקמת המדינה

מאז עצמאות לבנון בשנת 1943 הפוליטיקה הלאומית הושפעה בעיקרה על פי המבנה העדתי של לבנון. האמנה הלאומית קובעת את חלוקת עמדות הכוח והתפקידים בפוליטיקה הלבנונית, בהתאם למפקד האוכלוסין משנת 1932 וקובע:
* יחס שוויוני בין הנוצרים למוסלמים בפרלמנט והיחס שוויוני גם במשרדי הממשלה (עד להסכם טאיף משנת 1989 היחס היה 5:6 לטובת הנוצרים) וזאת למרות שנכון ל-2021 הנוצרים הם מיעוט של 33.7% בלבנון.
* הנשיא הוא נוצרי מרוני.
* ראש הממשלה הוא מוסלמי סוני.
* יושב ראש הפרלמנט הוא מוסלמי שיעי.

## הרשות המבצעת

הנשיא נבחר על ידי הפרלמנט לתקופה יחידה של 6 שנים (בפעם האחרונה בשנת 2004 הארכה של 3 שנים בתקופתו של הנשיא אמיל לחוד). ראש הממשלה וסגנו נבחרים על ידי הנשיא בהתייעצות עם הפרלמנט. על פי החוק, הנשיא חייב להיות נוצרי מרוני. כמו כן, על ההחלטות החשובות של הממשלה להתקבל ברוב של שני שלישים משריה.

## הרשות המחוקקת

הפרלמנט הלבנוני מכונה "אספת הנציגים" ("מגליס (אל)נואב" בערבית) ומונה 128 נציגים על פי החלוקה העדתית. הנציגים נבחרים לחמש שנים (בעבר היה ארבע שנים). הפרלמנט עבר רפורמה מקיפה יחד עם הסכם טאיף, שבו הפך היחס בין הנוצרים למוסלמים לשוויוני וכמות הצירים גדלה מ-99 ל-128. המושבים בפרלמנט מחולקים על פי חלוקה עדתית אך הבחירות לפרלמנט הן כלליות. כל אדם בוגר רשאי להצביע ולכן על כל חבר פרלמנט להשיג רוב באזור הבחירה שלו. הרוב יכול שיהיה מושג לאו דווקא באמצעות העדה של חבר הפרלמנט, כך מעודדים שההצבעה לא תהיה עדתית כי אם מפלגתית.

## המפלגות

בלבנון מספר רב של מפלגות אבל תפקידן משמעותי פחות מהתפקיד המסורתי של מפלגות בדמוקרטיות מסורתיות. המפלגות בדרך כלל מהוות אוסף אנשים התומכים במועמד מסוים לתפקיד ראש הממשלה. בדרך כלל מורכבת הרשימה רק לקראת הבחירות ולעיתים נדירות מצליחה לצור קואליציה יציבה בפרלמנט לאחר הבחירות. מעולם לא זכתה מפלגה ביותר מ-12.5% מסך הקולות ולא הייתה קבוצת מפלגות שזכתה ביותר מ-35%. בעיקר מחוץ לערים הגדולות, ישנה נטייה לבחירות להתמקד בצרכים מקומיים ולא לאומיים, כך שיריבים פוליטיים יכולים לחבור יחד למען מטרה ספציפית.

## הרשות השופטת

לבנון מחולקת לשישה מחוזות: ביירות, הר הלבנון, צפון, בקאע, דרום ומחוז אל-נבטיה. במדינה 3 ערכאות לעניינים אזרחיים, ערכאה למשפטים פליליים, בית משפט חוקתי ובית דין צבאי שיכול לשפוט אזרחים ככל שהדבר נוגע לביטחון המדינה.

## לקריאה נוספת
* קייס פירו, **לבנון – אתגר השונות** (ספר 5 בסדרה **המזרח התיכון בימינו**), האוניברסיטה הפתוחה, תשע"ג–2013.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
לבנון
וידאל די טולוזא

רבי **וידאל **(או:** אינוידאל**)** די טולוזא** (או: **די טולושׂא**) (ראשית המאה ה־14 – אחר 1367), מחבר ספר **מגיד משנה** על משנה תורה לרמב"ם, מן הראשונים. ידוע גם בכינויו **הרב המגיד**, על שם חיבורו.

## תולדות חייו
מעט מאוד ידוע על חייו של ר' וידאל. על פי שמו מוצאו מהעיר טולוסה. על פי החיד"א מדובר על העיר Tolosa  שבחבל הבסקים בספרד, ולעומתו סבור ישראל נתנאל רובין שמדובר דווקא על העיר טולוז שבדרום מערב צרפת, באזור הנקרא היום גארון עילית בחבל אוקסיטניה (Occitanie). הוא התגורר בעיירה וילפרנש  שבדרום צרפת, מאוחר יותר נדד לברצלונה, שם הכיר את הר"ן, והתפרסם ספרו "מגיד משנה".

תקופת חייו חפפה, במידה רבה, את תקופת חייו של הר"ן. זאת אנו יודעים מעדותו של רבי יוסף קארו, בהקדמה לפירושו "כסף משנה" על "משנה תורה", שר' וידאל היה חברו של הר"ן. גם בשו"ת הריב"ש, שהיה תלמידו של הר"ן, נזכר רבי וידאל. בסימן שפ"ח שם, מוכח שהוא נפטר עוד בחייו של הר"ן. באותה תשובה בשו"ת הריב"ש מכונה רבי וידאל "ה**אנוידאל** די טולוסא". משמעות שם זה הוא ציון האותיות אלף ונון הרומזות למילה 'אדון'.

ישנן מסורות שונות בדבר זהותו של רבו של רבי וידאל. הרדב"ז כתב שהרשב"א היה רבו ואילו רבי חיים ויטאל כותב שהרא"ה היה רבו של רבי וידאל. החיד"א בספרו "שם הגדולים" כבר מטיל ספק במהימנותן של שתי המסורות הללו, ואכן שתי המסורות אינן מתאימות עם סדר השנים, כי זמן לידתו המשוער של רבי וידאל הוא בערך בעת פטירת הרשב"א והרבה אחרי פטירת הרא"ה. הרב יוסף מיכאל יוסקוביץ משער שהוא היה תלמיד של רבי פרץ הכהן שהיה תלמיד של שני חכמים אלו, וזהו המקור למסורות הללו.

בנו של רבי וידאל, רבי יצחק, היה גם הוא תלמיד חכם והתגורר בעיר אלקלה שבספרד. הוא מוזכר בתשובה בשו"ת הריב"ש, תשובה תע"ג.

## חיבורו
ר' וידאל כתב את הפירוש 'מגיד משנה' על חלק מחיבורו של הרמב"ם היד החזקה. בידנו מצויים פירושיו לשישה מספרי היד החזקה: זמנים, נשים, קדושה, נזיקין, קניין ומשפטים.

חיבורו זה של ר' וידאל, מגיד משנה, נחשב ומוערך מאוד בקרב חכמי ישראל. חיבור זה הוא מהחשובים שבין נושאי כליו של הרמב"ם, כך למשל בהקדמת רבי שלמה מחלם לחיבורו 'מרכבת המשנה' מכונה הרב המגיד בדרך מליצה 'ראש השלישים' (ואגב, כרבים אחרים בעל מרכבת המשנה לא יודע את שם בעל ה'מגיד משנה', וכותב אודותיו "אחד קדוש מדבר ... לא נודע מה שמו ואיה מקומו"). כשיש מחלוקת בפירוש דבריו של הרמב"ם, נוטים לפסוק כדבריו של המגיד משנה.

מקובל לשייך את דרכו של ר' וידאל בפירושו בהלכה מסוימת, לדבריו של הרשב"א באותו נושא. לכן, כשיש ספק או מחלוקת בהבנת דברי הרשב"א, נוטים להכריע על פיו.

לתוך פירושו נכנס גם "ספר מגיד משנה להלכות שחיטה", שהוא לא כתב; לדעת שאול ליברמן המחבר הוא רבי יהודה הראשון (ללא תימוכין), והסכים עמו ישראל תא שמע, לעומתם שלמה זלמן הבלין הביא כתב יד של רבי יהודה השלישי בו כותב שמחברו הוא זקנו רבי יהודה השני וכך הוכרע הספק.

### חיבורים אחרים
מלבד חיבורו על הרמב"ם, יוחס לר' וידאל בטעות פירוש על ספר איוב, שבאמת נכתב על ידי חכם אחר, העונה אף הוא לשם וידאל.

כמו כן, באנציקלופדיה היהודית מיוחס לו גם פירוש בערבית לספר 'תועלת ההגיון' של הפילוסוף המוסלמי אל-ע'זאלי, אך ישראל נתנאל רובין סבור שגם חיבור זה אינו שלו, אלא של רבי משה נרבוני.

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני ספרד
קטגוריה:נושאי כלים של רמב"ם
קטגוריה:יהודי פרובאנס במאה ה-14
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-14
משואת בלישה

ממוזער|החלק העליון של משואת בלישה
**משואת בלישה** (באנגלית: **Belisha beacon**) היא פנס רחוב בצורת כדור מהבהב בצבע כתום, בראשו של תורן בצבעי שחור ולבן, שמטרתו להגביר את הנראות של מעברי החצייה עבור כלי רכב הנעים בכביש, בעיקר בשעות הלילה.

משואות בלישה נמצאות משני צידי מעברי החצייה בבריטניה, באירלנד ובסינגפור. גם בהונג קונג (שהייתה בעבר תחת שלטון בריטית) נשארו משואות בלישה במקומות מסוימים. המשואות נקראות על שמו של לסלי הור-בלישה, שהיה שר התחבורה הבריטי אשר הכניס אותן לשימוש בשנת 1934.

האור נוצר על ידי נורה פשוטה הנדלקת לסירוגין כדי להפיק את ההבהוב. ההבהוב נמשך בדרך כלל כשנייה, ואחריו נכבית הנורה למשך שנייה נוספת. ישנם מעברי חצייה אשר סונכרנו כך שבזמן שנורה אחת דלוקה, הנורה בצד השני תדלוק ולהפך, אולם למערכת יש נטייה לצאת מסנכרון בחלוף הזמן.

במספר מדינות בעולם קיימות גרסאות שונות של משואות בלישה. בניו זילנד דורש החוק להציב משואות בלישה לצידי מעברי חצייה, אולם לא נדרש שהכדור יכיל בהכרח נורה מהבהבת. בבריסביין שבאוסטרליה הותקנו מספר משואות בלישה בסוף שנות ה-60 ובתחילת שנות ה-70, אך רוב מעברי החצייה במדינה מסומנים על ידי שלטים צהובים גדולים שעליהם סמל של רגליים הולכות.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תחבורה
קטגוריה:ריהוט רחוב
קטגוריה:תאורה
יוקון (נהר)

**נהר יוקון** (באנגלית: **Yukon River**) הוא אחד הנהרות הגדולים באמריקה הצפונית שיותר מחציו במדינת אלסקה שבארצות הברית והשאר בטריטורית יוקון שבקנדה. אורכו 3,700 קילומטרים והוא נשפך לתוך ים ברינג. אגן הניקוז שלו 832,700 קמ"ר, 323,800 קמ"ר מזה בקנדה. פירוש שמו הוא "נהר גדול" בגוויצ'ן, שפת בני המקום.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלסקה: נהרות
קטגוריה:יוקון: נהרות
קטגוריה:קצרמר גאוגרפיה של ארצות הברית
קטגוריה:קצרמר גאוגרפיה של קנדה
קצ'קר

**הר קצ'קר** (בטורקית: **Kaçkar Dağı**) הוא ההר הגבוה ביותר ברכס הקצ'קר שבהרי הפונטוס בצפון־מזרח טורקיה. פסגתו היא הפסגה הרביעית בגובהה במדינה – גובהה הוא 3,937 מטר.

ההר מושלג רוב ימות השנה ומוקף בקרחוני עד, אגמים ודולינות. ההר מורכב מסלע יסוד ומקיפה אותו צמחייה אלפינית עשבונית.

מטיילים רבים מטפסים אל פסגת ההר בחודשי הקיץ. היישובים הקרובים ביותר אל ההר הם הכפרים אולגונלר מצידו הדרומי והכפר יוקארי קוורון מצידו הצפוני. ההר אפוף ערפל וגשם ברוב ימות השנה.

מקור השם בארמנית (Խաչքար) ופירושו "אבן צלב", כשם שניתן לחצ'קר - אסטלות הזיכרון הארמניות.

## קישורים חיצוניים

* שבילים בטורקיה - מסלולי הליכה ברכס הקצ'קר

קטגוריה:טורקיה: הרים
פקאלה

שמאל|300px|ממוזער|'''פקאלה נידון למוות בטביעה בתוך שק ומשכנע רועה תמים להיכנס לשק במקומו''', איור של .

**פקאלה** (רומנית: Păcală), גיבורן של מעשיות עממיות רומניות בדומה להרשלה.

פקאלה הוא כפרי פיקח מאוד, המעמיד פני שוטה ו"מסדר" את האחרים, בעיקר את העשירים, הכמרים והטיפשים. לפעמים מופיע בסיפורים רע של פקאלה בשם "טנדאלה" (Tândală).

שלושה סופרים רומנים אספו וניסחו סיפורים על פקאלה ואחד מהם עשה זאת בחרוזים.

ברומניה הופק ב-1974 סרט בשם הזה בבימויו של ג'או סיזסקו (Geo Saizescu). הסרט הצליח מאוד וזכה ל-14.633.013 צופים. בינואר 2001 שוב הוצג הסרט וזכה ל-10.981 צופים. במלאת 30 שנה לסרט זה הופק סרט המשך בשם "פקאלה חוזר" (Păcală se întoarce), עם אותו במאי.

## קישורים חיצוניים

*  פקאלה, סיפור של יון קראנגה 
*  פקאלה בכפר שלו, מאת יואן סלביץ' 

קטגוריה:מעשיות ואגדות
קטגוריה:פולקלור רומני
יפעת עמיאל

**יפעת עמיאל** היא עיתונאית ישראלית המשמשת ככתבת לענייני איכות הסביבה וחזאית בערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית ובהמשך, ככתבת תחקירים ומגזין בכאן 11.

## ביוגרפיה
את דרכה בטלוויזיה, עמיאל החלה כחזאית בערוץ הראשון, והחל משנת 2003 משמשת ככתבת לענייני איכות הסביבה בערוץ. 

עמיאל יזמה כתבות וביצעה תחקירים והצליחה להעלות בכתבותיה גם נושאים שנמצאים בדרך כלל בשוליים.

בשנת 2005 זכתה בפרס פראט לתקשורת בנושאי סביבה בקטגוריית תקשורת אלקטרונית על כתבותיה בנושא איכות הסביבה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרניות ומנחות
קטגוריה:חזאים
קטגוריה:זוכי פרס פראט
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:כתבים ישראלים לענייני איכות הסביבה
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
אידל ינקלביץ'

ממוזער|שמאל|250px|הרועה (1956)
**אידל ינקלביץ**' (ברומנית: **Idel Ianchelevici**; 5 במאי 1909 – 28 ביוני 1994) היה פסל וצייר יהודי-בלגי-צרפתי.

## קורות חיים
ינקלביץ' נולד בלאובה הנמצאת היום במחוז לאובה שברפובליקת מולדובה, מקום שהיה בעת לידתו בבסרביה, רומניה. בשנת 1928 נסע ללייז', בלגיה והתחיל ללמוד רפואה. לאחר שנה חזר לרומניה והתגייס לצבא. בשנת 1931 חזר לבלגיה והתחיל ללמוד פיסול.

השתתף הכנת הביתן הרומני בתערוכה הבינלאומית העולמית שנערכה בבריסל בשנת 1935. לאחר מכן, תערוכות של יצירותיו הוצגו בבריסל, תל אביב, פריז, אמסטרדם וערים נוספות.

בשנת 1945 ינקלביץ' קיבל אזרחות בלגית. באותה שנה, הוצגה בבלגיה יצירתו המפורסמת *l'appel* ("הקריאה"). שנה זו היוותה נקודת מפנה ביצירתו: הוא החל לפסל בשיש ובאבן - חומרים הידועים כקשים ודורשים הפשטה של הצורות. מאז ואילך, ינקלביץ' היה שרוי בחיפוש מתמיד אחר צורות פשוטות יותר ופנים סכמטיות יותר.

בד בבד עם עיסוקו בפיסול, ינקלביץ' גם עסק בציור. ציוריו עומדים בפני עצמם כיצירות אמנות, והן אינן רק סקיצות לפסליו. מכל מקום, ביצירתו בשני התחומים נוכחים אותם הנושאים, והיא מאופיינת בחתירה לפשטות הצורות.

ב-1950, התיישב ינקלביץ' במזון-לאפיט שבצרפת, שם הוא התגורר עד למותו בגיל 86. מרכז התרבות שבעיירה קרוי עתה על שמו.

Wemmel Dr. H. Folletlaan zonder nummer - 170952 - onroerenderfgoed.jpg|Wemmel
Idel Ianchelevici (1909-1994) 'De weerstander' Fort van Breendonk 8-11-2015.jpg|מבצר ברנדונק
Antwerpen Camille Huysmanslaan zonder nummer beeld - 241081 - onroerenderfgoed.jpg|אנטוורפן
Ianchelevici-Le plongeur.jpg|לייז'


## קישורים חיצוניים

* מוזיאון ינקלביץ', גודריאן, הולנד
* מוזיאון ינקלביץ', בלגיה 

קטגוריה:ציירים יהודים צרפתים
קטגוריה:פסלים יהודים רומנים
קטגוריה:פסלים יהודים מולדובנים
קטגוריה:ציירים יהודים בלגים
קטגוריה:ציירים יהודים רומנים
קטגוריה:ציירים יהודים מולדובנים
קטגוריה:פסלים בלגים
קטגוריה:פסלים יהודים צרפתים
קטגוריה:יהודים בצבא הרומני
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הרומנית
קטגוריה:פסלים צרפתים במאה ה-20
קטגוריה:ילידי 1909
קטגוריה:בלגים שנפטרו ב-1994
פיליפ פרנק

**פיליפ פרנק** (גרמנית: **Philipp Frank**; ) היה מתמטיקאי, פיזיקאי ופילוסוף אוסטרי-אמריקאי ממוצא יהודי; ממייסדי הפוזיטיביזם הלוגי וחבר החוג הווינאי.

## חייו
פרנק, יליד וינה, למד פיזיקה באוניברסיטת וינה, שם קיבל ב-1907 תואר דוקטור בפיזיקה תאורטית על עבודה שנערכה בהדרכת לודוויג בולצמן. במהלך לימודיו התעניין במיוחד בפילוסופיה של המדע ונפגש רבות עם קבוצת סטודנטים שהיוותה את הבסיס לחוג הווינאי, אז גם פגש את הפיזיקאי ריכרד פון מיזס, מפגש שהוביל לידידות ולשיתוף פעולה במשך כל חייהם. 
פרסום מאמר בנושא הסיבתיות, משך את תשומת לבו של איינשטיין והוביל לסדרת של דיונים בקרב שני הפיזיקאים חובבי פילוסופיית המדע. פרנק מונה ב-1910 למשרת מרצה באוניברסיטת וינה, ובהמלצת איינשטיין החליף את האחרון כראש המחלקה לפיזיקה תאורטית באוניברסיטת קארל בפראג, ב-1912. הקשר בין השניים נמשך לאורך השנים ופרנק אף כתב ביוגרפיה אודות איינשטיין.

פרנק נשאר בפראג עד 1938, אז, בעקבות הסכם מינכן, הועברו שטחים נרחבים בצ'כוסלובקיה לשליטת הנאצים. לחץ פוליטי שהופעל על החוג הוביל לבריחת מרבית חבריו לארצות דוברות האנגלית. פרנק נמלט לארצות הברית, שם שימש כמרצה לפיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת הרווארד.

לצד עבודתו הנרחבת בפילוסופיה ובפיזיקה עסק רבות גם במגוון תחומים מתמטיים כחשבון וריאציות, טור פורייה, מרחבים פונקציונליים, אופטיקה גאומטרית, מכניקת הגל של שרדינגר, ויחסות. פרנק נפטר בקיימברידג', מסצ'וסטס.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פיזיקאים יהודים אוסטרים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים צ'כים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פילוסופים יהודים אוסטרים
קטגוריה:פילוסופים יהודים צ'כים
קטגוריה:פילוסופים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פילוסופים של המדע
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים אוסטרים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים צ'כים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת וינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:מהגרים מצ'כוסלובקיה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1884
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1966
ראסטי נייל

**מסמר חלוד**, או **ראסטי נייל** (באנגלית: **Rusty Nail**) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי המורכב מ-45 מ"ל ויסקי סקוטי ו-25 מ"ל ליקר דרמבוי.

אופן ההכנה הוא מזיגת הרכיבים לכוס אולד פאשן (Old fashioned) עם קרח. נכלל ברשימת 100 הקוקטיילים הטובים בעולם של Diffords Guide.

## קישורים חיצוניים

* 
* דוגמה למתכון לקוקטייל
* המתכון של מגזין הויסקי

## הערות שוליים

קטגוריה:קוקטיילים
קלגנפורט

**קלגנפורט** (בגרמנית: **Klagenfurt am Wörthersee**, בסלובנית: **Celovec**, באיטלקית: **Clanforte**) היא עיר הבירה של המדינה הפדרלית האוסטרית קרינתיה. העיר ממוקמת בדרום-מזרח קרינתיה, על גדות נהר גלאן. העיר הוקמה במאה ה-12 ואוכלוסייתה מונה 97,827 תושבים (נכון ל-2015). כ-10% (כ-1,700) מבני מגזר הסלובנים-קרינטיים גר בעיר.

העיר היא מקום תיירות פופולרי, יש בה הרים מצפון לדרום, פארקים רבים ו-23 טירות. בקיץ מתקיים בעיר הפסטיבל "Altstadtzauber" (קסם העיר העתיקה), הטריאתלון איש הברזל, סבב מאליפות העולם בכדורעף חופים ומצעד "פרס אינגבורג בכמן", אחת ההוקרות הגדולות לספרות הגרמנית. מראה מיוחד נוסף בעיר הוא "הכיכר הישנה" (Alter Platz). מקומות מיוחדים נוספים הם אגם ורטרזה, המעיין האלפיני החם ביותר, ומזרקת לינדוורם.

בעיר נמצאת אוניברסיטת קלגנפורט, נמל תעופה וגימנסיה סלובנית וכן פארק המיניאטורות מינימונדוס.

במרחק מה מהעיר ממוקמת טירת הוכאוסטרוויץ, טירה מבוצרת בראש גבעה שאליה אפשר להגיע רק דרך שביל מעוקל העובר שערים אחדים.

## כלכלה
קלגנפורט היא המרכז הכלכלי של קרינתיה, עם 20% מהחברות התעשייתיות. בחודש מאי 2001 היו 63,618 עובדים מ-6,184 חברות. 33 מהחברות הללו העסיקו יותר מ-200 עובדים. המגזרים הכלכליים השכיחים הם תעשייה קלה, אלקטרוניקה ותיירות.

## תרבות
בעיר מוזיאונים רבים, ביניהם ניתן למנות את הבאים:

* **מינימונדוס** - עיר מיניאטורית בה דגמים של מבנים מפורסמים בעולם.
* **מוזיאון קרינתיה לאמנות מודרנית (MMKK)** - מכיל תערוכות מתחלפות ותצוגות קבועות.
* **אבוארמוזיאון** - מוזיאון מוזיקלי המוקדש לכלי מקלדת ומכיל כ-1,700 פריטים עתיקים וחדשים.
* **גן הזוחלים (Reptilienzoo Happ) -** גן חיות קטן המוקדש כולו לעולם הזוחלים ופרוקי רגליים. מכיל כ-1000 בעלי חיים בתצוגות פנים וחוץ, וכן מתקני שעשועים ופארק דינוזאורים קטן.
* **מוזיאון הקולנוע קלגנפורט** - מכיל תצוגות קבועות ומתחלפות העוסקות בבתי קולנוע וסרטים.

## ערים תאומות
קלגנפורט היא עיר תאומה של הערים:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
ימין|ממוזער|250px|מזרקת לינדוורם

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* אתר מוזיאון מינימונדוס
* אתר מוזיאון קרינתיה לאמנות מודרנית
* אתר אבוארדמוזיאון
* אתר מוזיאון הקולנוע

*
קטגוריה:קרינתיה: ערים
נשיא רומניה

**נשיא רומניה** (ברומנית: **Președintele României**) עומד בראש המדינה הרומנית והוא נבחר ישירות לתקופת כהונה בת חמש שנים. כהונתו מוגבלת לשתי קדנציות רצופות בלבד כאשר בכהונתו הראשונה הנשיא רשאי לא להיות חבר באף מפלגה. סמכויותיו של הנשיא רחבות ודומות לאלו של נשיא צרפת, ולא לסמכויות סמליות כמו לנשיא מדינת ישראל.

סמכויותיו של נשיא רומניה:
* ממנה את הממשלה (על בסיס הצבעת אמון מהפרלמנט).
* מציע את מועמדותו של ראש הממשלה.
* לוקח חלק בישיבות הממשלה.
* מסכם הסכמים עם שותפים בינלאומיים.
* עומד בראש הכוחות המזוינים של המדינה.
* מחליט על משאלי עם.
* מתן חנינות (על בסיס אישי).
* בעל זכות לפזר את הפרלמנט.

נשיאה הנוכחי של רומניה הוא ניקושור דן.

## נשיאי רומניה
;מפלגות פוליטיות

### הרפובליקה הסוציאליסטית רומניה (1965–1989)

### רומניה (1989–היום)

**הערות:**
1אמיל קונסטנטינסקו היה המועמד של מפלגת האיכרים הלאומית הנוצרית-דמוקרטית שמועמדותו נתמכה כחלק מהוועידה הדמוקרטית הרומנית הנוטה לימין בשנים 1992 ו-1996.2טראיאן בססקו היה המועמד לנשיאות של המפלגה הדמוקרטית שמועמדותו נתמכה כחלק מהוועידה הדמוקרטית הרומנית הנוטה לימין בשנת 2004, לצד המפלגה הלאומית הליברלית. בשנת 2009, בחירתו החוזרת נתמכה רק על-ידי המפלגה הליברל-דמוקרטית לצד פלג מסוים של מפלגת האיכרים הלאומית הנוצרית-דמוקרטית. 

### נשיאים בפועל (1990–היום)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רומניה: פוליטיקה
אינטרמצו עם אריק

שמאל|ממוזער|250px|ההרכב היהודי-ערבי "שש בש" בתוכנית
**אינטרמצו עם אריק** הייתה תוכנית טלוויזיה שבועית בנושאי מוזיקה בטלוויזיה החינוכית הישראלית, בהנחיית המנצח והפסנתרן אריה ורדי אשר גם כתב את תסריטי התוכניות. זוהי הסדרה החמישית של הטלוויזיה החינוכית עם אריה ורדי. קדמו לה: "כיתת אמן", "פרקי בארוק", "שיחות מן המקלדת", "שיחה בעשר אצבעות" ו"צלילים מן ההיכל". אלה סדרות הטלוויזיה היחידות של מוזיקה קלאסית שנעשו עד כה בהפקה מקורית בישראל. התוכניות צולמו באולפני הטלוויזיה החינוכית הישראלית ברמת אביב.
## פורמט
כל פרק בסדרה עוסק בנושא מוזיקלי אחד, ומתארחים בו הרכבים מוזיקליים או אמנים ישראלים ובינלאומיים בתחומי ההלחנה, הנגינה, השירה והמחול, ביניהם צעירים ואלמונים, ואחרים ותיקים ומפורסמים, המבצעים באולפן יצירות הקשורות לנושא הפרק. כמו כן משולבים בתוכנית קטעי ארכיון מתוך קונצרטים של התזמורת הפילהרמונית הישראלית ומקונצרטים ואירועי מוזיקה מגוונים בארץ ובעולם. אות הפתיחה הנוכחי, קטע מתוך אינטרמצו אופ' 117 מס' 2 של ברהמס, מנוגן על ידי אריה ורדי עצמו. בעבר שימשו בתפקיד זה קטע מתוך "קרנבל" של רוברט שומאן וקטע מהפרק השלישי של סונטת הסערה של בטהובן.
## היסטוריה
הסדרה שודרה החל משנת 2003, בימי שישי ב-16:00 (במסגרת שידורי החינוכית בערוץ הראשון), ושידור נוסף ביום חמישי ב-20:00 בערוץ 23.

ב-29 באוקטובר 2006 חגגה הסדרה את פרק ה-100 במסיבה שנערכה באולם קלרמונט בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב, בנוכחות שרת החינוך, חברת הכנסת הפרופסור יולי תמיר.

במאי, עורך הסדרה ומעצב דמותה הטלוויזיונית מראשיתה ובמשך כ-350 תוכניות היה ז'קי ברקן, אשר עבד עם אריה ורדי בשיתוף פעולה מלא, גם בסדרות המוזיקה הקודמות, עד יומו האחרון ביוני 2014. מפיק אינטרמצו, מוסטפא אבו ראס, המשיך את דרכו כבמאי ומפיק הסדרה.

בינואר 2016 הופקה התוכנית ה-400.

הפקת התוכנית הופסקה עם סגירת הטלוויזיה החינוכית באוגוסט 2018. אחת התוכניות האחרונות שצולמו הייתה ריאיון בן שעה עם דניאל בארנבוים, שצולם באקדמיית ברנבוים-סעיד בברלין.

## בין המשתתפים בתוכנית
התוכנית אירחה במשך השנים שמות בינלאומיים רבים, ובהם ניתן למנות בין השאר את קורט מאזור, זובין מהטה, מאריי פרחיה, יפים ברונפמן, אנדראש שיף, ג'סי נורמן ואחרים. 

מבין המקומיים ניתן למנות את פנינה זלצמן, אנדרה היידו, מנדי רודן, אבנר בירון, קרן הדר ועוד.

## קישורים חיצוניים
*פרקי הסדרה, באתר יוטיוב
* 
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות תעודה ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2003
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות מוזיקה
יוסף מנדלסון

שמאל|ממוזער|250px|דיוקן יוסף מנדלסון
**יוסף מנדלסון** (11 באוגוסט 1770 - 24 בנובמבר 1848) היה בנקאי יהודי-גרמני.

## קורות חיים
בנו של משה מנדלסון, אשר נולד לאחר שתי בנות. הוא היה ילד מוכשר ואביו השקיע רבות בחינוכו; הוא שכר לו את הרץ הומברג כמורה פרטי ללימודי יהדות, את ר' שלמה דובנה כמורה לעברית ומורים אחרים ללימוד שפות ומדעים. פרויקט "הביאור" של אביו לתורה התפתח מחומר הלימוד שהכין אביו כאשר לימד אותו. הוא השתתף בשיעורי הפילוסופיה שהעביר אביו בשנותיו האחרונות, ושעל פיהם פרסם האב את ספרו Morgenstunden ("מועדי שחר"), וכן שמע שיעורים בפיזיקה מפי מרקוס הרץ ובכימיה מפי הכימאי הגרמני מרטין היינריך קלפרות. מצעירותו היה ידיד קרוב של אלכסנדר פון הומבולדט ובהמשך ימיו אף תמך בו תמיכה כספית.

ב-1792 הקים בברלין את "אגודת הידידים" (Gesellschaft der Freunde), קבוצה של אינטלקטואלים בורגנים יהודים, שעזבו את המסורת ואימצו השקפות של נאורות, וביקשו לתמוך זה בזה בהתנגדותם להנהגה הרבנית האורתודוקסית. באגודה היו חברים בתקופות שונות גם שלמה מימון ויצחק אייכל, והיא פעלה מספר שנים עד שדעכה בסביבות 1800.

בשנות התשעים היה מנהל חשבונות של משפחת איציג העשירה וב-1795 הקים בברלין יחד עם אחיו אברהם את "בנק מנדלסון". לצד עיסוקו המרכזי בבנקאות המשיך לעסוק בספרות ובמדע ופרסם ספרים. הביוגרפיה של משה מנדלסון, שפרסם בנו בנימין גאורג מנדלסון (1794–1874), הייתה במידה רבה פרי יצירתו שלו. בנו השני, אלכסנדר מנדלסון (1798–1871), היה היחיד מבין נכדיו של משה מנדלסון שנותר יהודי; הוא עמד בראש בנק מנדלסון אחרי מות אביו.

## קישורים חיצוניים

* 
* ביוגרפיה ורשימה של חיבוריו 
* 
* 
* 

קטגוריה:בנקאים יהודים גרמנים
יוסף
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1770
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1848
נילקנטה סומיאג'י

**נילקנטה סומיאג'י** (הינדית: नीलकण्ठ सोमयाजि; 1444–1544)  היה מתמטיקאי ואסטרונום הודי אשר השתייך לאסכולת קראלה של המתמטיקה ההודית. 

בין היתר, כתב את החיבור האסטרונומי Tantrasamgraha ב-1501. הוא גם כתב את ה-Aryabhatiya Bhasya שכוללת עבודה על הצגת טורים אינסופיים ובעיות באלגברה, בגאומטריה, ותוצאות רבות של חשבון אינפיניטסימלי. ספר נוסף, ה-Grahapareeksakrama, הוא מדריך לתצפיות אסטרונומיות בהתבסס על המכשור שהיה מוכר לבני זמנו.

בתחום האסטרונומיה הוא כתב ספר Tantrasangraha וחקר בו נוגה וכוכב חמה. חישובים שלו בהקשר למרכז שלהם היו המדויקים ביותר עד למאה ה-17. 

בספר נוסף, Aryabhatiyabhasya, הוא פיתוח את המודל ההליוצנטרי חלקי של מערכת השמש. לפי מודל זה, כוכבי הלכת מסתובבים סביב השמש והשמש מסתובבת סביב כדור הארץ. מודל זה היה די מדויק לזמנו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אסטרונומים הודים
קטגוריה:מתמטיקאים הודים
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-15
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1444
קטגוריה:נפטרים ב-1544
מאקינאק

[300px|ממוזער|מרכז העיר של מאקינאק, בו פועלות מוניות-[מרכבה.]]
ממוזער|שמאל|270px|מלונות במאקינאק, מוקפים באופניים.
**האי מאקינאק** (אנגלית: **Mackinac Island**, מבוטא באנגלית Mack-in-aw) הוא אי קטן, ששטחו 9.78 קמ"ר, הממוקם בשטח מדינת מישיגן שבארצות הברית. האי ממוקם בימת יורון, שהיא אחת מחמש "הימות הגדולות" באמריקה הצפונית.

תנועת כלי רכב ממונעים אסורה באי, פרט לכלי רכב למקרי חירום, וכלי הרכב העיקריים הם אופניים ובעיקר סוסים ומרכבות.

## היסטוריה
מיקומו האסטרטגי של האי, שבעקבותיו היה האי מאקינאק מרכז לסחר בפרוות, הביא להקמת מצודת מאקיניאק. כיבוש האי והמצודה במלחמת 1812 על ידי הכוחות הבריטיים-קנדיים, היה אחד הגורמים שהביא לניצחון הבריטים במערכה. במרכז האי מבצר עתיק שנבנה על ידי הבריטים במהלך המהפכה האמריקאית, מסביבו שומרו המבנים העתיקים של העיר ולאי צביון ייחודי מתקופת המהפכה.

## תיירות
האי ידוע בתור אתר תיירות פורה אליו נוהרים מדי יום כ-15,000 מבקרים, והוא משומר מזה שנים רבות. באי מלונות רבים וכלכלת האי מבוססת על התיירות הפורה, שגורמי המשיכה שלה הם הנוף, חופשות באווירה עתיקה, צפרות וצפייה בחיות נדירות והפאדג' הייחודי. האי ידוע כאחד המקומות הטובים בעולם בייצור פאדג'.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מישיגן: איים
קטגוריה:הימות הגדולות: איים
קטגוריה:אזורים ללא מכוניות
שדרות קרל מרקס

שמאל|ממוזער|250px|שדרות קרל מרקס
**שדרות קרל מרקס** (בגרמנית: **Karl Marx Allee**) היא שדרה מונומנטלית, שנבנתה בסגנון קלסיציזם סטליניסטי בברלין המזרחית בירת גרמניה המזרחית, בין השנים 1952 ל-1960.

## היסטוריה
בין 21 בדצמבר 1949 ל-13 בנובמבר 1961 נקראה השדרה שדרות סטלין (Stalinallee), לכבוד יום הולדתו ה-70 של סטלין, אך שמה שונה לשדרות קרל מרקס כחלק מפעולות הדה-סטליניזציה של ניקיטה חרושצ'וב מנהיג ברית המועצות. פרויקט שדרות קרל מרקס היה פרויקט הדגל של תוכנית השיקום של גרמניה המזרחית לאחר מלחמת העולם השנייה. אדריכלה הראשי של השדרה היה הרמן הנסלמן.

ב-3 בפברואר 1952 הונחה אבן הפינה לשדרות סטלין. ב-1960 סיימו לבנות את רוב השדרה. אורכה של השדרה קרוב לשני ק"מ ורוחבה 89 מטר. השדרה שוכנת מעט מזרחית לאלכסנדרפלאץ (רובע מיטה) ומסתיימת בשער פרנקפורטר (רובע פרידריכסהיין). בקומות הקרקע ישנן חנויות ובקומות שמעליהן מצויים בתי הדירות. רוב המבנים של השדרה מכוסים בקרמיקה מעוצבת בתבליטים ופסלונים. בתקופה של גרמניה המזרחית נערכו בשדרה מצעדי אחד במאי.

השדרה מהווה דוגמה לתכנון ערים במדינות קומוניסטיות.

### התקוממות 1953

ב-17 ביוני 1953 היוותה שדרות קרל מרקס מוקד להפגנות שבוצעו על ידי פועלי הבנייה שבנו אותה.
הם צעדו לאורך השדרה לעבר משרדי הממשלה ומחו על כך שגם לאחר מות סטלין, כאשר ציפו להורדת נטל מהפועלים, העלתה ממשלת גרמניה המזרחית את המכסות ב-10% בלא תוספת תשלום. ההתקוממות הסתיימה עם הרוגים ופצועים רבים, ורבים נוספים שנשלחו לכלא.

## קישורים חיצוניים

קרל מרקס
קטגוריה:קרל מרקס
ליגת העל של איי פארו

**הפרמייר ליג של איי פארו** היא ליגת הכדורגל הבכירה של איי פארו.

הליגה הוקמה בשנת 1942, אז היו בליגה רק ארבע קבוצות, אך המספר גדל עם השנים לכדי 10 קבוצות, כנהוג כיום. אלופת הליגה הוכרזה בכל שנה החל בעונת 1942 אך רק משנת 1993 ואילך החלו לשחק מועדונים מאיי פארו במפעלי הכדורגל של אירופה, שכן רק בשנת 1990 הפכה איי פארו לחברה רשמית באופ"א.

הליגה נחשבת לאחת הליגות החלשות באירופה ונמצאת בין הליגות הנמוכות ביותר בדירוג הליגות של אופ"א, במקום ה־44 מתוך 55 ליגות נכון למאי 2022).

## היסטוריה
הליגה הוקמה בשנת 1942. האלופה הראשונה בהיסטוריה הייתה KI קלאקסוויק, ועונה לאחר מכן זכתה TB טבורוירי. ב-1944 לא נערכה אליפות כדורגל באי כיוון שנכבש על ידי הבריטים וחוסר בכדורגלנים באי לא איפשר קיום ליגה, אך מיד ב-1945 חזרה הליגה להתקיים ומאז נערכת ברציפות מידי עונה, כאשר עד 1946 האליפות נערכת בפורמט של נוקאאוט, ומ-1947 והלאה האליפות נערכת במתכונת של ליגה. ומאז גם הוקמה מערכת הליגות של הכדורגל באיי פארו.

עד 1979 המשחקים נערכו בארגונו של איגוד הספורט של איי פארו, ומאז מי שאחראית ומארגנת את התחרות היא התאחדות הכדורגל של איי פארו. ההתאחדות הצטרפה לאופ"א רק בשנת 1990, והקבוצות של המדינה הקטנה השתתפו במפעלים האירופיים רק החל מ-1992. מ-1942 ועד 1975 נקראה הליגה "מייסטרהדיילדין" (Meistaradeildin). לאחר מכן מתכונת הליגה שונתה והוקמה מערכת ליגות שלמה במדינה והליגה כונתה "deild.1". ב-2005 בוצעה רפורמה נוספת והוקמה "ליגת העל של איי פארו" וה"deild.1" הפכה לליגה השנייה. ליגת העל נקראה החל מ-2012 ועד 2017 בשם המסחרי ה"אפו דיילדין" (Effodeildin), וכיום היא נקראת "בטרי דיילדין" (Betri deildin).

## מבנה הליגה
בליגה מתמודדות כיום 10 קבוצות שמשחקות אחת נגד השנייה שלוש פעמים. נערכת הגרלה לפני פירוט משחקי העונה כדי להחליט לאילו קבוצות יהיה משחק בית נוסף. בעבר זה הוחלט על סמך תוצאות המועדונים בעונה הקודמת.

### עליות וירידות
בסיום העונה שתי קבוצות יורדות ליגה ושתיים עולות לליגה הבכירה וממנה. בדומה לספרד, הקבוצות רשאיות להכניס את קבוצות ב' וג' (קבוצות מילואים) שלהן לליגות הנמוכות, ותהיה ירידה רק אם לפחות קבוצה אחת שאינה מילואים תסיים בשלושת הראשונים של הליגה הראשונה.

בעבר, הליגה השתמשה בפלייאוף עלייה-ירידה בין הקבוצה במקום התשיעי בליגה הראשונה לקבוצה שסיימה במקום השני בליגה השנייה, בה השתמשו מ-1995 עד 2005.

### עלייה למפעלים האירופאיים
נכון לעונת 2024/2025 אלופת איי פארו מעפילה לשלב המוקדמות הראשון בליגת האלופות, בעוד שהקבוצות שמסיימות במקום השני והשלישי נכנסות למוקדמות הקונפרנס ליג בשלב המוקדמות הראשון. מחזיקת הגביע של איי פארו מתחילה את דרכה בשלב במוקדמות השני בקונפרנס ליג במקרה שמחזיקת הגביע סיימה באחד משלושת המקומות הראשונים, גם הקבוצה שסיימה במקום הרביעי בליגה מעפילה לקונפרנס ליג.

## הקבוצות
להלן 10 הקבוצות המשחקות בליגה בעונת 2026:

## אלופות הליגה לפי עונות
* קבוצה המסומנת ב**כתב מודגש** זכתה בגביע איי פארו באותה העונה והשלימה דאבל מקומי

## אליפויות לפי קבוצות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

איי פארו
קטגוריה:איי פארו: כדורגל
יובל פרי

**יובל (דוד) פרי** (נולד ב־1966) הוא זמר מזרחי.

## קריירה
יובל פרי פרץ לתודעת חובבי הז'אנר הטורקי במוזיקה המזרחית במהלך שנות ה-90. חלק ממילות השירים והעיבודים לאלבומיו נעשו יחד עם שיקו חייק שיותר מאוחר פנה לקריירת סולו משלו, וחלק מהלחנים הם עיבודים למוזיקה טורקית מסורתית. תוכניהם של שיריו נעים בין נושאים טראגיים, ייסורי אהבה ואהבה נכזבת אשר מולבשים על גבי נעימות עצובות, לבין תכנים יומיומיים ושמחים המולחנים על גבי נעימות "חפלה". 

חלק מתכניו של פרי ידועים בבוטות שלהם, לדוגמה השיר "איזה כוסית", זאת בניגוד לרוב זמרי הז'אנר המזרחי אשר תוכניהם בעלי אופי רומנטי ומסורתי יותר. גורם נוסף אשר תרם לפרסום של פרי בתחילת דרכו, היה הופעותיו הססגוניות, בהן הוא הופיע עוטה גלימה ולראשו כתר, וכינה את עצמו "יובל פרי המלך". לימים, לאחר שחזר בתשובה, חזר בו פרי מהלבוש היהיר והעדיף תדמית צנועה יותר. את שירו הראשון, "אשה, למה את בוכה", הקליט פרי עם חברו הטוב, זמר הנשמה תמיר חדד. שיר זה היה לאבן דרך בחייו המוזיקליים של פרי ושל חדד. לאחר הרשעתו של חדד, פרי שב לכתיבה עצמאית וכתב את השיר ״דואט הפרידה״.

פרי מתגורר כיום בלוד.

## דיסקוגרפיה
* תפסתי אהבה (1994)
* יש אלוהים חלק א׳ (1996)
* יש אלוהים חלק ב׳ (1997)
* איזה כוסית (1998)
* ההופעה (1999)
* ידי כבולות באזיקים (2001)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרי מוזיקה מזרחית ישראלים
קטגוריה:אמנים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
הטבח בגאלאץ

**הטבח בגאלאץ** הוא מעשה טבח של מאות יהודים שהתרחש בגאלאץ, רומניה, ב-30 ביוני 1940.

## הרקע לטבח
בעקבות הסכם ריבנטרופ מולוטוב, ברית המועצות תבעה באולטימטום מרומניה לפנות את צבאה ומוסדות השלטון שלה מבסרביה ומחלק מבוקובינה. רומניה נכנעה לתביעה וצבאה נסוג מאזורים אלה. יחד עם הצבא נסוגו גם תושבים מקומיים שחששו מהשלטון הסובייטי החדש. בנוסף, היו רבים שניצלו את ההזדמנות כדי לבחור באיזה מדינה לחיות, בברית המועצות הקומוניסטית או ברומניה האנטישמית. תנועת רבה של היוצאים אל המחוזות האלה הצטלבה בתנועה רבה לא פחות של העוזבים את המחוזות האלה. בין היוצאים אל המחוזות, שעמדו לעבור לשלטון ברית המועצות, בלט מספרם הגדול של היהודים העניים, שמאסו באנטישמיות הרומנית וקיוו לחיים טובים יותר מעבר לגבול.

גאלאץ, עיר רומנית, הגדול בנמלי הדנובה וצומת מרכזי של דרכים בקרבת הגבול החדש עם ברית המועצות, היוותה מקום ריכוז למסות העוברים לשני הכיוונים.

## אירועי הטבח
אין דיווח מדויק על המתרחש, אך משערים שיחידות הצבא שנסוגו מבסרביה, דרך גאלאץ, כעסו בראותם את המוני האנשים המנסים להגיע למקום ממנו גורשו והגיבו על כך בירי על ההמון.

בדו"ח שנשלח למטכ"ל הרומני ביום הטבח צוין שנורו אנשים שברחו משמירה. בהודעה רשמית, שהוציאו השלטונות הרומניים, נטען שכאלפיים איש, שהמתינו תחת שמירה למעבר לצד הסובייטי, התמרדו משום שלא ניתן להם לעבור מהר. לטענת השלטונות הם ניסו לברוח מהמשמר והחיילים פתחו עליהם באש בגלל סירובם להישמע להוראות וגם מפני ש"השיבו אש" (טענה זו צצה רק בהודעה המאוחרת).

לדברי עד ראייה יהודי, ברחוב הרכבת וברחוב הנמל שכבו מאות יהודים מתים. הערכות נעות סביב 400 נרצחים, אך המספר המדויק מעולם לא נודע. הנרצחים היו יהודים מקרב יהדות בסרביה, יהדות שזמן קצר לאחר מכן הושמדה כמעט כליל, לכן הטבח בגאלאץ נבלע ולא בלט על רקע שואת יהודי בסרביה.

גם במקרה זה, כמו בפרעות דורוחוי לפניו ופרעות יאשי מאוחר יותר, איש לא נענש על ידי השלטונות.

## פרסום האירוע
הטבח בגאלאץ זכה לפרסום בשידורי רדיו מוסקבה, רדיו קייב ורדיו בודפשט וגם בעיתונות הארץ ישראלית. המקרה חייב הודעה רשמית, אך העיתונות הרומנית המצונזרת המעיטה בחשיבות המקרה. הגדיל לעשות עיתון שהופיע בגאלאץ, שקרא לקוראיו "שלא להאמין לשמועות מעוררות חרדה". העיתון התייחס אל מקרה זה כמקרה בודד ומצער.

זה היה פרסום מועט וחסר, אך עצום ביחס להשתקה המוחלטת של פרעות דורוחוי שנודעו רק לאחר מלחמת העולם השנייה.

## לקריאה נוספת
* ז'אן אנצ'ל, **תולדות השואה - רומניה**, הוצאת יד ושם.

## קישורים חיצוניים
* הדו"ח הסופי של הוועדה לחקר השואה ברומניה, 2004 באנגלית או ברומנית.
* DESPRE MASACRUL DE LA GALAȚI DIN 30 IUNIE 1940 
* הפוגרום בגאלאץ - הבקר, 2 ביולי 1940
* DESPRE MASACRUL DE LA GALAȚI DIN 30 IUNIE 1940  - הקישור כולל תמונות מהטבח

## הערות שוליים

קטגוריה:שואת יהודי רומניה
גאלאץ
קטגוריה:גאלאץ
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1940
להיט

**לָהִיט** הוא יצירה מוזיקלית, בדרך כלל שיר או נעימה, הזוכה להצלחה רבה. הגורמים העיקריים להפיכת שיר ללהיט הם היותו קליט לאוזן וקל לשירה, קצבי לריקוד, או נסיבות כתיבתו – לרגל אירוע חריג כמו מלחמה. במקרים רבים די בעובדה שהשיר מושר בפי זמר או להקה ידועים כדי שהוא יהפוך להיט.

## אטימולוגיה
המילה "להיט" מבוססת על שילוב המילה האנגלית "Hit" עם המילה העברית "להט" (תרגום שומר משמעות וצליל). היא הומצאה ב-1960 על ידי שדרני הרדיו רבקה מיכאלי ומשה חובב, ואומצה על ידי האקדמיה ללשון העברית במקום תחדישה המקורי "כפתור". לפני כן הרבו להשתמש במילה **שְלָאגֶר** (מילה שאולה מגרמנית: Schlager). מאז חדר הביטוי ללשון העברית נעשה בו שימוש גם בתחומים אחרים, בעיקר מסחריים; כך למשל אומרים על מוצר הזוכה לפופולריות כי הוא "להיט". הצעתו של דב סדן לתרגום המילה הלועזית "Hit" הייתה לתרגמה ל"יהלום", הן במשמעות של המינרל הנושא את אותו השם והן כתרגום בבואה של השורש האנגלי "Hit", שמשמעותו היא "להלום".

## פופולריות
המדד המדויק לפופולריות אינו מוחלט, אך מקובל לראות שיר כלהיט על פי הצלחתו במספר קריטריונים:
* מספר הפעמים שהוא מושמע ברדיו או בערוצי המוזיקה בטלוויזיה.
* היקף המכירות של הסינגל או האלבום בו הוא מוקלט.
* השימוש שעושים בשיר במסגרות שונות כמו: מועדונים, מסיבות, ערבי שירה בציבור וכדומה.
* מיקומו ברשימות דירוג שונות, כמו: מצעדי פזמונים.
* הפיכתו של השיר לרינגטון.
* מספר הצפיות שקיבל השיר באתרי אינטרנט כדוגמת יוטיוב או שירותי מוזיקה דיגיטליים כגון ספוטיפיי, Apple Music ו-Deezer.
שיר או נעימה יכולים להיות להיט בקרב קבוצות אוכלוסייה מסוימות – על פי חלוקה של גיל, ארץ מוצא, או אזור גאוגרפי. וכן בהקשר לסוג מסוים של פעילות, כמו ריקודי עם.

## להיט בעולם המוזיקה
בתעשיית המוזיקה מייחסים חשיבות רבה ללהיט, בהיותו מקור הכנסה מובהק. כותבים, מלחינים ומעבדים מוזיקליים אשר יודעים לקלוע לטעמו של ציבור רחב יותר - מבוקשים ומתוגמלים בהתאם. גם זמרים אשר יש להם את הכישורים המתאימים לבצע להיטים, יזכו בקידום הקריירה שלהם. בדרך כלל תהילתו של זמר נמדדת בכמות הלהיטים שהוא יכול לנפק.

מנגד, היות הלהיט פופולרי בקרב המונים, יכול במקרים מסוימים ליצור לו תדמית שלילית. כך למשל יוצרים או חובבי מוזיקה הרואים עצמם אניני טעם מוזיקלי, יכולים לראות בלהיט יצירה בלתי אומנותית המיועדת להמונים. גם חובבים אדוקים של ז'אנר מוזיקלי מסוים, יכולים לראות בלהיט מז'אנר אחר - סוג של מוזיקה זולה וממוסחרת.

### להיט קיץ

להיט קיץ הוא מונח מתעשיית הבידור, המתייחס לשיר שמפורסם במהלך הקיץ, מגיע לשיא הפופולריות שלו במהלכו ודועך אחריו. שיר פופ יכול לצבור פופולריות בין לאומית במהלך חופשת הקיץ ועל ידי כך להפוך ללהיט הקיץ המובהק בארצות רבות.

### זמר של להיט אחד

זמר של להיט אחד, או להקה של להיט אחד, הוא כינוי לתופעה בעולם המוזיקה המסחרית, בה שיר אחד של זמר או להקה הפך ללהיט, בעוד שאר השירים שביצעו אינם מוכרים. בישראל עונים להגדרה זו רבים מהזמרים ומהלהקות שנבחרו לייצג את המדינה באירוויזיון.

## ראו גם

* להיט רדום

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקה
קצין ארגון רפואה

**קצין ארגון רפואה** (בר"ת: **קא"ר**) הוא קצין בחיל הרפואה, אשר אחראי על פיקוד, ארגון וניהול מערכות הרפואה בצה"ל בשגרה, בפעילות ביטחון שוטף ובעת חירום.

מבין מגוון תפקידי קציני ארגון רפואה ניתן למצוא מפקדי קורסים בבית-הספר לרפואה צבאית של חיל הרפואה, קציני ארגון רפואה בחטיבות (שאף מחליפים במקרים חריגים את קצין הרפואה החטיבתי), באוגדות, בפיקודים השונים, במפקדות ראשיות וביחידות מיוחדות וקצינים במפקדת קצין רפואה ראשי. המשותף לכולם הוא העיסוק בקידום, ניהול, בנייה וארגון נושאי הרפואה בצה"ל, כאשר הפן הטיפולי כמו גם המחקר מוטל בעיקר על קציני הרפואה (רופאים בהכשרתם).

הדרגה הבכירה ביותר לקצין ארגון רפואה היא אלוף-משנה, המוענקת למפקד בית הספר לרפואה צבאית. עד לפני מספר שנים, היה קצין ארגון רפואה נוסף בדרגה זו, ראש מערך הקא"רים, עוזר קצין הרפואה הראשי לארגון, אך במסגרת הארגון מחדש שנעשה בחיל הרפואה בשנים האחרונות, הורד התקן לתפקיד זה לדרגת סגן-אלוף.

## תפקיד הקא"ר

תפקיד הקא"ר נחלק לשלוש קטגוריות מרכזיות: שדה, פיקוד והדרכה, ומטה:
### שדה
;בחטיבה סדירה: 
* הקא"ר שותף בחלק האופרטיבי של החטיבה
* עוסק בבניין הכוח מבחינה רפואית (הוצאה לקורסים והכשרות)
* אחראי לקידום מוכנות הרפואה בחטיבה בכלל המרכיבים (לדוגמה: תכנון תוכניות הסיוע הרפואי בצורות הקרב השונות לחטיבתו)
* אחראי לשמור על הכשירות הרפואית של הצוותים הרפואיים בחטיבה (לדוגמה: תכנון אימונים, ביקורות כשירות ועוד)
* אחראי לתכנון מלאי ותוקף ציוד רפואי לשגרה ולחירום

;בחטיבה מרחבית: 
* אחראי על הפעלת הכוח, פיקוד על אירוע מבחינה אג"מית
* ממונה על שמירת הכוננות רפואית בגזרת החטיבה המרחבית

### פיקוד והדרכה
; קא"ר בתפקיד פיקודי כמפקד קורס חובשים בבה"ד 10:
* כמפקד קורס חובשים הקא"ר הוא מפקדם של כ-64 חניכים ו 6 אנשי סגל
* המפקד אמון על הכשרתם המקצועית של כלל החניכים עד להסמכתם כחובשים בצה"ל (לדוגמה: העברת שיעורים מקצועיים, פיקוד בסדרה שבמסגרתה מתבצעות פריסות ומתורגלים החניכים בטיפול בנפגעים מדומים ובפינויים)
* מפקד הקורס אמון על מענה פיקודי ואישי לכל צורכיהם השונים של כל חייליו
; חונך רפואה במתקן אימונים לוגיסטיים:
* הקא"ר אחראי לחנוך מקצועית בתחום הרפואה את גופי הרפואה השונים המגיעים לאימון (מחלקות רפואה גדודיות, פלוגות רפואה ועוד)

### מטה
; קא"ר משמש בתפקידי מטה במפקדות השונות:
* במפקדת קצין רפואה ראשי כקציני מדורים בתפקידי ניהול ותכנון
* במפקדות הפיקודים והזרועות (חיל האוויר, חיל הים ומפקדת זרוע היבשה) כקציני הדרכה וחמ"ל
* במפקדת שירותי הרפואה

## מסלול הכשרתו של הקא"ר ושלבי התפתחותו בתפקיד
קציני ארגון הרפואה מתחילים דרכם הצבאית לרוב כחובשים, למרות שניתן למצוא ביניהם פרמדיקים, אחים ומספר מקצועות פרא-רפואיים.

המיועדים לשמש קציני ארגון רפואה עוברים קורס קצינים בבה"ד 1 לרוב במגמת מעוז, ולאחריו הם עוברים השלמה חילית בבה"ד 10 (בקורס קציני ארגון רפואה). ההשלמה נמשכת כ-12 שבועות.

הקא"ר מתחיל את דרכו בהיותו סגן-משנה ומבצע את התפקיד בדרך כלל עד כניסתו לשירות קבע. תפקיד שני יבצע בדרגות סגן במשך כשנה וחצי עד שנתיים. אם יהיה מעוניין להמשיך את דרכו בצבא, יעבור לתפקיד שלישי (תקן דרגת סרן) במשך כשנתיים.

כשהוא בדרך כלל בן 25, יכול הקא"ר לצאת ללימודים אקדמאים מלאים לתואר ראשון במסגרת תוכנית שירות של חיל הרפואה, בנושאים הקשורים לחיל הרפואה, כגון ניהול מערכות בריאות ורפואת חירום (הכשרה כפרמדיק). לאחר שסיים את הלימודים האקדמאיים יחל הקצין בתפקיד רביעי שעתיד להמשך כשלוש שנים.

קטגוריה:מקצועות צבאיים
קטגוריה:חיל הרפואה
האנציקלופדיה של השואה

שמאל|ממוזער|200px|עטיפת המהדורה האנגלית של האנציקלופדיה של השואה
**האנציקלופדיה של השואה**, בעריכת פרופ' ישראל גוטמן, יצאה לאור בשנת 1990 בהוצאת יד ושם, ידיעות ספרים וספרית פועלים בשתי מהדורות במקביל - בעברית ובאנגלית. למהדורה העברית שישה כרכים ולאנגלית ארבעה.

האנציקלופדיה כוללת מאות ערכים, איורים, מפות ורשימות ביבליוגרפיות. כן כוללת האנציקלופדיה מפתח מונחים. במהדורה העברית המפתח (בסוף כרך שש) מכיל רשימות דו-לשוניות של שמות אנשים, מקומות וארגונים. לאנציקלופדיה מצורפים נספחים שונים, ביניהם: נספח כרונולוגי, נספח סטטיסטי של קורבנות השואה, רשימת דרגות צבא ואס אס, רשימת ראשי תיבות וקיצורים לועזיים.

## מהנושאים הנסקרים באנציקלופדיה
* גזענות והרקע לעליית האידאולוגיה הנאצית.
* חקיקה נאצית ומדיניות דיכוי היהודים.
* תהליכי הדיכוי, הרדיפה וההשמדה.
* גטאות, מחנות ריכוז, מחנות השמדה.
* הנרדפים והקורבנות - הנהגתם, המידע והדעות באשר לצפוי להם, חייהם במהלך השואה, מאבקם לשרוד ודרכי התנגדות.
* הארצות הכבושות, עמיהן ומדיניותן תחת הכיבוש הנאצי.
* רדיפה ורצח של קבוצות אחרות כגון שבויי מלחמה סובייטים וקבוצות אזרחים שונות.
* יחס העמים השונים, לרבות תנועות ההתנגדות, להשמדת היהודים בקרבם.
* התנהלות המדינות הדמוקרטיות בתקופת השואה.
* התנהלותם של יהודי ארץ ישראל ויהודים במדינות הדמוקרטיות בתקופת השואה.
* השפעות השואה לאחר מלחמת העולם השנייה.
* הכחשת השואה.

## מערכת האנציקלופדיה
* יצחק ארד - יד ושם, ירושלים
* יהודה באואר - האוניברסיטה העברית, ירושלים
* רנדולף ברהם - סיטי יוניברסיטי, ניו יורק
* כריסטופר בראונינג - פסיפיק לותרן יוניברסיטי, ארצות הברית
* מרטין ברושאט (1926 - 1989) - אוניברסיטת מינכן
* ישראל גוטמן - האוניברסיטה העברית, ירושלים; יד ושם, ירושלים
* מרטין גילברט - אוניברסיטת לונדון, אנגליה
* אנדריאס הילגרובר (1925 - 1989) - אוניברסיטת קלן
* אהרון וייס - יד ושם, ירושלים; אוניברסיטת חיפה
* רוברט רוזט - יד ושם, ירושלים; 
* יז'י טומאשבסקי - אוניברסיטת ורשה
* לני יחיל - אוניברסיטת חיפה
* אברהרד יקל - אוניברסיטת שטוטגרט
* ירחמיאל כהן - האוניברסיטה העברית, ירושלים
* סטיבן כץ - אוניברסיטת קורנל, ארצות הברית
* דב לוין - האוניברסיטה העברית, ירושלים
* מיכאל מארוס - אוניברסיטת טורונטו, קנדה
* צ'סלו מדייצ'יק - האקדמיה הפולנית למדעים, ורשה
* שמואל ספקטור - יד ושם, ירושלים
* הנרי פיינגולד - סיטי יוניברסיטי, ניו יורק
* שאול פרידלנדר - אוניברסיטת תל אביב
* דב קולקה - האוניברסיטה העברית, ירושלים
* שמואל קרקובסקי - יד ושם, ירושלים
* יהודה ריינהרץ - ארצות הברית
* דירדי רנקי - האקדמיה ההונגרית למדעים, בודפשט

## לקריאה נוספת
* **האנציקלופדיה של השואה**, ישראל גוטמן, עורך. הוצאת יד ושם וספריית פועלים. 1990. 6 כרכים. 

* *The Encyclopaedia of the Holocaust*, Israel Gutman, editor-in-chief. New York: Macmillan, 1990. 4 volumes . 


## קישורים חיצוניים
* ערכי '''האנציקלופדיה של השואה''' לפי סדר אלפביתי במרכז המידע אודות השואה באתר יד ושם
* '''האנציקלופדיה של השואה''' באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
* 

השואה
השואה
קטגוריה:ספרי עיון בנושא השואה
קטגוריה:פרסומי יד ושם
קטגוריה:ספרי 1990
קטגוריה:אנציקלופדיות אינטרנט
היום שאחרי מחר

**היום שאחרי מחר** (באנגלית: **The Day After Tomorrow**) הוא סרט אמריקאי מסוגת מותחן אסונות בדיוני, עתיר אפקטים ותקציב, אשר יצא לאקרנים ב-28 במאי 2004.

הסרט מציג תרחיש בדיוני, שבו מתחוללות סופות שלגים והוריקנים כתוצאה ממערבולות פולאריות גדולות, בכל כדור הארץ בעקבות התחממות כדור הארץ ופגיעה אקלימית בכדור הארץ, ובעקבות הינתקות קרחון גדול במיוחד בקוטב הצפוני.

הסרט ממוקם במקום ה-67 ברשימת הסרטים המכניסים בכל הזמנים עם הכנסות של 544 מיליון דולר.

## תקציר העלילה
לאחר שבעקבות ההתחממות הגלובלית ניתק קרחון בקוטב הצפוני שלפי הטענה בסרט "בגודל של רוד איילנד", מתחילה התמוססות הקרחון להשפיע על הזרם הצפון אטלנטי (חלק מזרם הגולף) ובכך לגרום לשורה של סופות שלגים וציקלונים אשר בתוך זמן קצר מחריבים את רוב החלק הצפוני של כדור הארץ. נוצרת מגמת התקררות עולמית אשר מאיימת ליצור עידן קרח חדש.

האקלימולוג ג'ק הול (דניס קווייד) מגלה, בשיתוף עם יחידת חיזוי עולמית הנמצאת בסקוטלנד, כי תהיינה סערות רבות הדומות להוריקנים על פני אמריקה הצפונית, אירופה וצפון אסיה, כלומר: בכל מקום שנמצא מעל קו רוחב 40° צפון (נמצא בין חוג הסרטן לחוג הארקטי). סאם (ג'ייק ג'ילנהול) בנו של ג'ק נמצא במנהטן, הנמצאת באזור הסכנה, והוא וחבריו מנסים לשרוד יחד בספריית העיר ניו יורק.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי אסונות
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים פוסט-אפוקליפטיים
קטגוריה:ניו יורק בקולנוע
קטגוריה:סרטי רולנד אמריך
החטא ועונשו (תוכנית טלוויזיה)

**החטא ועונשו** הוא שעשועון טלוויזיה ישראלית בהנחיית איל קיציס ועם טל פרידמן בתפקיד אלוהים.

בשעשועון מבוצעים מספר מבחני אופי ל-3 מתמודדים, ובהם: "האם אתה קמצן", "האם אתה מתנשא" ו"האם אתה שחצן", כאשר מטרת המתמודדים היא לצבור כמה שפחות חטאים. המתמודד שצובר הכי פחות חטאים עולה לשלב האחרון של התוכנית, הנקרא "האם אתה שקרן". בשלב זה שואלים את המתמודד חמש שאלות "נכון או לא נכון" על חייו, כאשר הוא מחובר למכונת פוליגרף. אם מפעילת המכונה מאשרת שכל תשובות המתמודד הן אמת, הוא זוכה בכסף שצבר במהלך התוכנית. אם המתמודד שיקר בתשובה אחת או יותר, הוא נופל לבריכת ג'ל.

התוכנית שודרה תחילה בערוץ ביפ ולאחר מכן שודרו מספר פרקים בערוץ 2. לאחר השידור בערוץ 2 קמו אנשים שהתנגדו לשידור התוכנית בערוץ מסחרי ציבורי בשל דמותו של אלוהים המגולמת על ידי טל פרידמן. לאחר שידור מספר פרקים הופסק שידור התוכנית בערוץ 2, והעונה השנייה עלתה לשידור בערוץ ביפ.

בכל עונה צולמו 12 פרקים, בנוסף לשני פרקי ספיישל בהשתתפות ידוענים בתחילת העונה הראשונה ובסיום העונה השנייה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שעשועוני טלוויזיה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ביפ: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:איל קיציס
משה ויינפלד

**משה ויינפלד** (27 באוגוסט 1925 – 29 באפריל 2009) היה פרופסור בחוג למקרא באוניברסיטה העברית וחתן פרס ישראל לחקר המקרא בשנת תשנ"ד (1994). נודע בין השאר בזכות מחקריו על ספר דברים, המקור הכהני והחוק המקראי.

## ביוגרפיה
משה ויינפלד נולד בשנת 1925 בפולין, בנם של מרדכי ומלכה ויינפלד.
בשנת 1965 סיים ויינפלד את לימודיו לתואר שלישי באוניברסיטה העברית בירושלים. עבודת הדוקטורט שלו הייתה בנושא: "מוצא ספר דברים והאסכולה הדבטרונומיסטית" בהנחיית יצחק אריה זליגמן.

בשנת 1969 נתמנה להיות מרצה בכיר בחוג למקרא באוניברסיטה. במהלך 1973 קודם לדרגת פרופסור חבר, ושוב בשנת 1978 לדרגת פרופסור מן המניין.

מחקריו של ויינפלד עסקו רבות בזיקות שבין המקרא לבין תרבויות המזרח הקדום ויוון העתיקה.

במשך הקריירה האקדמית שלו שימש ויינפלד בתפקידים במוסדות הבאים: בית המדרש לרבנים באמריקה (1969-1967), אוניברסיטת ברנדייס (1968), אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו (1981) ואוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1989). 

בשנת 1993 זכה בפרס יצחק בן-צבי לתולדות ארץ ישראל על ספרו "מיהושע ועד יאשיהו". שנה אחר כך, זכה בפרס ישראל לחקר המקרא.

אחותו היא הציירת ואשת החינוך שרה מלצר. אחיו הוא התעשיין מיכאל נעמן.

ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.

## מבחר מספריו
* **מקראה בחקר המקרא**, ירושלים, מאגנס, 1979
* *Deuteronomy 1-11* (Anchor Bible), Random House 1991
* *Deuteronomy and the Deuteronomic School*, Eisenbrauns 1992
* **מיהושע ועד יאשיהו**, ירושלים, מאגנס, 1992
* **[[שנתון למקרא ולחקר המזרח הקדום]]**, כרכים א-יא (עורך), ירושלים, מאגנס, 1997
* *Social Justice in Ancient Israel and in the Ancient Near East*, Jerusalem Magnes Press 1994
* **משפט וצדקה בישראל ובעמים**, ירושלים מאגנס 2000
*  '''עשרת הדיברות וקריאת שמע: גלגוליהן של הצהרות אמונה''', הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2001 
* **הליטורגיה היהודית הקדומה: מהספרות המזמורית ועד לתפילות במגילות [[קומראן]] ובספרות חז"ל**, ירושלים, מאגנס, 2004

## קישורים חיצוניים
* תמונתו (אתר גני לחקר שושלות המשפחה)
* 

* משה ויינפלד, באתר מכון מנדל למדעי היהדות 
* רשימת פרסומים, באתר האוניברסיטה העברית 
* משה ויינפלד, באתר האוניברסיטה העברית 
* מאמרים לקריאה מאת משה ויינפלד, אתר מקראנט
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לחקר המקרא
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מקרא
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:עורכי האנציקלופדיה המקראית
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:זוכי פרס יצחק בן-צבי
קטגוריה:שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2009