open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יוסף פאלאצ'ה

**יוסף פאלאצ'ה** (Joseph Pallache; תעתיק שמו הוא פעמים רבות "יוסף פאלאג'י" או "יוסף פאלאס"; 1570 – 1639/1649) היה סוחר ודיפלומט יהודי מרוקאי, יצא עם אחיו דון שמואל פאלאצ'ה לשליחויות דיפלומטיות שונות, וסייע להסכם מרוקו עם הרפובליקה ההולנדית.

## ביוגרפיה
יוסף נולד ב-1670 בערך, בעיר פאס שבמרוקו, לרבי יצחק פאלאצ'ה, מהחכמים והעשירים בקהילת המגורשים. לאחר ביקור משלחת של הרפובליקה ההולנדית, שבאה למרקש, כדי לדון על ברית בין המדינות כנגד ספרד, ועל מנת למנוע מעשי שוד של ספינות הולנדיות מצדם של שודדי ים ברברים, מינה הסולטן ההסעדי, זידאן אבו מעלי , לתפקיד הדיפלומטי את האחים יוסף ושמואל פאלאצ'ה. הם זכו גם לתמיכתו של הסטאדהאודר מאוריץ, נסיך אורנז' והפרלמנט של הולנד. האחים פאלאצ'ה לא שימשו כשגרירים באופן רשמי, אלא רק כסוכנים של הממלכה הסעדית. בדצמבר 1610 חתמו שתי המדינות על הסכם ידידות וסחר חופשי. במסגרתו, התאפשר לסולטן רכש של ספינות נשק ותחמושת מההולנדים. ההסכם היה מן הראשונים שנעשו באופן רשמי בין מדינה אירופית למדינה שאינה נוצרית, לפניו נעשו הסכמי הברית הצרפתית-עות'מאנית ב.

לאחר מות אחיו, שמואל, בשנת 1616, ירש יוסף את תפקידו כסוכן ראשי של מרוקו בהולנד. כשנסע למרוקו, בנו דוד פאלאצ'ה שימש כממלא מקומו.

בשנת 1634 לואי ה-13, מלך צרפת, דרש את הסגרתו.

### ייסוד המניין הראשון באמסטרדם

המשורר וההיסטוריון, רבי דוד פרנקו-מנדס, מנה את רבי יוסף בין שישה עשר המתפללים הראשונים בקהילת "בית יעקב", שהייתה הקהילה היהודית הראשונה באמסטרדם. הוא ציין שהמניין התקיים תחילה בביתו של שמואל פאלאצ'ה.

### פטירה
ישנם דיווחים סותרים האם יוסף נפטר ממחלה ב-1639 או ב-1649. הוא נקבר, ליד אחיו שמואל, בבית הקברות בית חיים, שבעיר אודרקרק אן דה אמסטל , הסמוכה לאמסטרדם.

## משפחתו
ליוסף היו חמישה בנים:
* משה  (נפטר ב-1650) – סייע רבות לאביו. בין השנים 1614–1616 היה בשליחות באיסטנבול. בשנים 1622–1642 הוא שירת בפאס תחת שלושה מלכים.
* יצחק  (1593 – 1650).
* אברהם – שימש כקונסול לא רשמי של הולנד בעיר אספי שבמרוקו עד לשנת 1630.
* דוד  (1598 – 1650) – עבד עם אביו כסוכן וסוחר של מרוקו. כשאביו נסע ושהה במרוקו הוא שימש כסגנו בהולנד. בשנת 1621 עזר במשא ומתן על הסכם שלום עבור מרוקו עם צרפת. משנת 1630 ואילך הוא קיבל את מקומו מאחיו אברהם כקונסול הולנדי לא רשמי באספי. בשנת 1634 שימש כסוכן לצרפת כאשר לואי ה-13, מלך צרפת דרש את הסגרתו של אביו.
* יהושע.

## לקריאה נוספת
* דוד קורקוס (אבולעפיה), שמואל פאלאץ' ומשפטו בלונדון, כתב העת ציון 25, עמ' 121–133, 1960.
* דוד קורקוס, "לדמותו של שמואל פלצ'י", בתוך: **שבט ועם** א (סדרה שנייה), עמ' 104–115, ירושלים, תשל"א.

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות פאס
קטגוריה:יהדות אמסטרדם
קטגוריה:שגרירים בהולנד
קטגוריה:יהודים שמוצאם ממגורשי ספרד
קטגוריה:יהודים מרוקאים
קטגוריה:ילידי 1570
קטגוריה:נפטרים במאה ה-17
פסק דין פדוטובה ואחרים נגד רוסיה

**פסק דין פדוטובה ואחרים נגד רוסיה** (מספרי בקשה 40792/10, 30538/14 ו-43439/14) היה תיק שהוגש על ידי שישה אזרחים רוסים לבית הדין האירופי לזכויות אדם.

ההחלטה בפסק הדין של התיק ניתנה ב-13 ביולי 2021, בה קבעה הלשכה השלישית של בית הדין פה אחד כי סירובה של רוסיה לספק כל הכרה משפטית לזוגות חד מיניים מפרה את זכויות האדם של המבקשים לפי סעיף 8 של האמנה האירופית לזכויות אדם. בית הדין דחה את הטענה של רוסיה לפיה "רוב האזרחים הרוסים לא רואים בעין יפה נישואים חד מיניים", וקבע כי "גישה לזכויות עבור מיעוטים איננה יכולה להיות תלויה בקבלת דעתם של הרוב".

## רקע

[ממוזער|246x246 פיקסלים|אירינה פדוטובה ובת זוגה אירינה שיפיטקו במהלך טקס נישואיהן ב[מוסקבה, 2009]]
בית הדין האירופי לזכויות אדם התייחס בעבר למערכות יחסים חד מיניות. בשנת 2010, בתיק שאלק וקופף נגד אוסטריה, זוגות חד מיניים הוכרו כתא משפחתי אם כי לא הייתה חובה על אוסטריה להכיר באופן חוקי במערכת היחסים ביניהם. בשנת 2013, ואליאנטוס ואחרים נגד יוון, בית המשפט פסק כי הכרתה של יוון בשותפויות רשומות עבור זוגות הטרוסקסואלים אך לא עבור זוגות חד מיניים היt מפלה. בתיק אוליארי ואחרים נגד איטליה משנת 2015 קבע בית המשפט כי היעדר כל צורה של הכרה משפטית של איטליה בזוגות חד מיניים מפרה את זכויות האדם של בני הזוג.

התיק פדוטובה ואחרים נגד רוסיה הגיע לבית הדין באמצעות הצטרפות לשלוש בקשות נפרדות שהוגשו על ידי שישה אזרחים רוסים שחיו ביחסים חד מיניים, הראשונה שהוגשה על ידי אירינה פדוטובה ובת זוגה אירינה שיפיטקו ב-2010. הזוגות הנוספים: מר ד' צ'ונוסוב ומר י' יבטושנקו וגב' א' שייחרזנובה וגב' י. יעקבלבה, הגישו את תיקיהם לבית הדין בשנת 2014. הזוגות ניסו לקבל רישיונות עבור נישואיהם אך סורבו בעודם לא הגישו תלונה על פי סעיף 12 של האמנה האירופית לזכויות האדם - "הזכות לנישואים", אלא על פי סעיף 8, המגן על "חיי הפרטיים והמשפחה" וכן סעיף 14 האוסר על "אפליה במימוש זכויות האמנה".

## תגובות
יו"ר הדומה הממלכתית, ויאצ'סלב וולודין, הציע לשופטי בית הדין "להתפטר" בשל ההחלטה. ראש המשלחת של רוסיה לאספה הפרלמנטרית של מועצת אירופה (PACE), פיוטר טולסטוי, הצהיר כי רוסיה לא תעזוב את מועצת אירופה ללא "סיבה רצינית יותר". דמיטרי ברטנייב, אחד מעורכי הדין של פדוטובה, כתב לאחר פסק הדין כי "לא סביר שרוסיה תיישם את פסק הדין", אם כי אהיה ניתן לעשות זאת "ללא שינויים חוקתיים".

בבלוג זכויות האדם "Oxford Human Rights Hub" העיר הכתב סטפנוס סטברוס כי פסק הדין "נראה כמשתמש בחוסר הרצון של הממשלה המשיבה להקים הגנה אמיתית". בכתיבתה בלוג "Völkerrechts", אווה מריה ברדלר "הצטערה על כך שבית המשפט לא התחשב בפסיקתו בסעיף 14", האוסר על אפליה במימוש זכויות האמנה, אך הוסיפה כי "תיקים התלויים ועומדים שיוגשו על ידי זוגות חד מיניים נגד אי הכרתה של פולין במערכות יחסים חד מיניות יתנו לבית המשפט הזדמנות לפרט את סעיף 14 בקביעתם". נטליה זוויאגינה, מנהלת המשרד של ארגון זכויות האדם הבינלאומי, אמנסטי אינטרנשיונל במוסקבה, אמרה כי פסק הדין "מהווה דרך המדגישה כי ממשלת רוסיה נמצאת בצד הלא נכון של ההיסטוריה".

## הערות שוליים

קטגוריה:להט"ב ברוסיה
קטגוריה:פסקי דין בנושא זכויות להט"ב
קטגוריה:2021
פדוטובה ואחרים נגד רוסיה
ישי רוזיליו

**ישי רוזיליו ** (נולד ב-3 ביולי 1982) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המפקד כיום על קורס פו"ם אלון, למפקדים הלוחמים במסגרת המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. בתפקידיו הקודמים שימש מפקד חטיבת יהודה, מפקד גדס"ר צנחנים וקצין אג"ם של אוגדת איו"ש.

## ביוגרפיה
רוזיליו למד בישיבת נחלים ובישיבת הר ברכה כשנתיים, ובמכללת הרצוג, שם סיים תואר שני בחינוך, התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים. הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בהמשך מונה למפקד פלוגת החוד בגדוד 101. לאחר סיום תפקידו נקרא לשוב ולפקד על הפלוגה בעקבות פציעת מפקד הפלוגה במבצע עופרת יצוקה. בהמשך כיהן כסגן מפקד יחידת מגלן, מפקד בית הספר להכשרות של גדס"ר הצנחנים וקצין אג"ם של חטיבת הצנחנים.

ב-6 ביולי 2017 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדס"ר צנחנים. בעקבות מותו של רב"ט  במהלך אימון ניווט הדיח הרמטכ"ל אביב כוכבי את רוזיליו וביטל את מינויו המתוכנן לסגן מפקד חטיבת הצנחנים. בנוסף הורשע רוזיליו באי קיום הוראות המחייבות בצבא ונידון למאסר על תנאי. בין השנים 2020–2022 שירת כקצין אג"ם של אוגדת איו"ש. ב-2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת יהודה. במרץ 2024 פורסם כי הוא ימונה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה "אלון". ביולי 2024 נרשמה לו הערה פיקודית על ידי מפקד פיקוד המרכז, אבי בלוט, לאחר שאישר עבודות בנייה במערת המכפלה בניגוד לנהלים. ב-1 באוגוסט 2024 סיים את שירותו כמפקד חטיבת יהודה.

בספטמבר 2025 הוחלט על מינויו למפקד היחידה הרב-ממדית.

### חיים אישיים
נשוי ואב לשבעה, מתגורר בדולב.

## קישורים חיצוניים

* כל הכתבות על ישי רוזיליו, באתר ערוץ 7

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית הרצוג
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר ברכה
קטגוריה:בוגרי ישיבת נחלים
קטגוריה:מורשעים בדין משמעתי בישראל
קטגוריה:מפקדי גדס"ר צנחנים
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מפקדי חטיבת יהודה
קטגוריה:הר ברכה: אישים
קטגוריה:דולב: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
עידו סעד

**עידו סעד** (נולד בשנת 1982) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשרת כקצין אג"ם של מפקדת העומק. בין תפקידיו הקודמים שימש כמפקד חטיבת פארן, מפקד בא"ח הגנת הגבולות, מפקד גדוד קרקל וסגן מפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה.

## ביוגרפיה
סעד נולד וגדל במושב יתד. התגייס לצה"ל בשנת 2001, ושובץ בחטיבת הנח"ל. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בהמשך מונה לסגן מפקד גדוד 932 בין השאר במהלך מבצע שובו אחים ומבצע צוק איתן.

בשנת 2016 הועלה לדרגת סא"ל ומונה לסגן מפקד החטיבה הצפונית ברצועת עזה, תפקיד בו שימש עד שנת 2017. בהמשך מונה למפקד גדוד קרקל בין השנים 2017–2019. לאחר מכן מונה למפקד בא"ח הגנת הגבולות בין השנים 2019–2021. בשנת 2021 שירת כקצין אג"ם של עוצבת אדום. ב-2 בינואר 2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת פארן.

בעקבות פיגוע הירי בגבול ישראל–מצרים שאירע בגזרת אחריותו ביוני 2023, החליט הרמטכ"ל רב-אלוף הרצי הלוי על הדחתו והעברתו לתפקיד אחר בצה"ל. ההדחה נומקה בכך שהוא נושא ב"אחריות הכוללת על האירוע, על הנורמות הלקויות ועל הכשלים המערכתיים שנמצאו בתחקיר האירוע, מבלי שנתן להם מענה". ב-3 באוגוסט 2023 מונה לקצין אג"ם מפקדת העומק.

בבוקר טבח שבעה באוקטובר נקלע לאירוע חדירת מחבלים בעודו רוכב על אופניו. מאותה עת ועד ערבו של היום, עסק בחילוץ אזרחים ובלחימה במחבלים בהם נתקל.

## חיים אישיים
סעד נשוי לשרית ואב לארבעה. מתגורר ביתד. בעל תואר ראשון בממשל ופוליטיקה ותואר שני במנהל עסקים.

## קישורים חיצוניים

* חוד המח"ט, באתר N12

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי גדודים בצה"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבת פארן
קטגוריה:חיילי חיל הגנת הגבולות
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:חבל שלום
קטגוריה:מועצה אזורית אשכול: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
שרון בק

**שרון מריה רבקה בק** (בגרמנית: **Sharon Maria Rebecca Beck**; נולדה ב-22 במרץ 1995) היא כדורגלנית ישראלית-גרמנייה המשחקת כמגנה וכקשרית בקבוצת ורדר ברמן בבונדסליגה הגרמנית ובנבחרת ישראל.

## קריירת מועדונים
בק נולדה בגרמניה לאב יהודי שעלה לישראל, אך ירד בחזרה לגרמניה והקים שם משפחה. מגיל צעיר שיחקה כדורגל והוריה שלחו אותה לשחק בקבוצות של בנים עד גיל מאוחר.

את הקריירה המקצוענית החלה בשנת 2011 בבונדסליגה הגרמנית בקבוצת אסן, בהמשך שיחקה בקבוצות גרמניות נוספות כגון באייר לברקוזן, הופנהיים, ופרייבורג. החל משנת 2020 שיחקה בק בפ.צ. קלן בבונדסליגה הגרמנית.

עם סיום עונת 2023/2024 חתמה בק בקבוצת ורדר ברמן מהבונדסליגה הגרמנית.

## קריירת נבחרות
### גרמניה
בגיל 16 זומנה לנבחרת גרמניה עד גיל 17 ובשנת 2012 לקחה חלק בזכיית הנבחרת הזו באליפות אירופה.

בשנת 2018 זומנה לסגל נבחרת גרמניה לקראת טורניר גביע בינלאומי אך לא שותפה במשחקים.

### ישראל
ב-2018 זומנה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת, וערכה את הופעת הבכורה שלה נגד נבחרת ספרד ומאז שייכת לסגל נבחרת הנשים הישראלית, ומשתתפת בקמפיינים השונים, אף כסגנית-קפטנית.

במהלך קמפיין ליגת האומות ב-2023 כבשה 9 שערים ב-4 משחקים וסיימה את הקמפיין כמלכת השערים של המפעל.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלניות ישראליות
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:כדורגלניות ישראליות באירופה
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באירופה
קטגוריה:קשריות כדורגל ישראליות
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:מגנות כדורגל ישראליות
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:עולים לא-יהודים
קטגוריה:עולים בשנות ה-2010
קטגוריה:אישים ממוצא גרמני
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1995
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1995
אקס אם סייבר

**אקס אם סייבר בע"מ** (באנגלית: **XM Cyber**) היא חברת תוכנה ישראלית העוסקת בהגנת סייבר.

## היסטוריה
החברה נוסדה באפריל 2016 על ידי תמיר פרדו (נשיא החברה), נעם ארז (מנכ"ל), בועז גורודיסקי (CTO) ושאול שני. מטה החברה שוכן בהרצליה, ולה משרדים בדאלאס, בלונדון ובמינכן. 

מוצר החברה מבצע סימולציה של תוקף והלקוח יכול לראות כיצד פועלות ההגנות של המערכת שלו. בדרך זו מאתר המוצר חולשות אבטחה שמצריכות תיקון. מוצר החברה פועל בענן AWS של אמזון, ובפיתוח נמצאים מוצרים דומים לסביבת Microsoft Azure ו-GCP של גוגל. 

בגיוס ראשוני גייסה החברה עשרה מיליון דולר מ- שבשליטת שאול שני. 

בנובמבר 2018 גייסה החברה 22 מיליון דולר. 

ביולי 2020 גייסה החברה 17 מיליון דולר. 

בנובמבר 2021 נמכרו מרבית מניות החברה לקונצרן הקמעונאות הגרמני  תמורת 700 מיליון דולר. החברה הרוכשת פועלת גם במתן שירותי מחשוב ענן, והחברה הנרכשת תספק לפעילות זו את שירותי הגנת הסייבר.

## קישורים חיצוניים
*  
 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:חברות ישראליות שעשו אקזיט
קטגוריה:חברות אבטחת מחשבים ישראליות
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2016
הוגו פלקי

**הוגו פלקי** (במקור **פיכסל-Füchsl**, בהונגרית: **Feleky Hugó**; לובשבריני, 14 במרץ 1861 – בודפשט, 20 באוגוסט 1932) היה רופא יהודי-הונגרי, אורולוג, פרופסור באוניברסיטה, אביו של הסופר והעיתונאי גזה פלקי ואחיהם של עורך הדין בלה פלקי והרופא והמשורר שאנדור פלקי.

## ביוגרפיה
הוגו פיכסל נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה פלקי (פיכסל), רופא ושל אנה ברון. הוא קיבל את תואר דוקטור לרפואה ב-1885. בשנת 1898 הוסמך כפרופסור חבר לפתולוגיה ולרפואה של הפרעות באיברי המין ובדרכי השתן של גברים. הוא היה הרופא הראשי של המחלקה האורולוגית של הפוליקליניקה בבודפשט. כדי להילחם במחלות מין, הקים את עמותת טליה (Teleia Egyesület), שבה מילא את תפקידי הרופא הראשי. בשנת 1903 הפך ליושב ראש המחלקה האורולוגית של ההסתדרות הרפואית ההונגרית ושנתיים לאחר מכן חבר מיוחד במועצה הלאומית לבריאות הציבור (Országos Közegészségügyi Tanács). בשנת 1910, קיבל תואר אצולה הונגרית עם הקידומת "מאדיארפלקי" לשמו. הוא היה העורך של כתב העת "אורולוגיה". מאמריו הופיעו בכתבי עת רבים בהונגריה ומחוצה לה.

## חייו הפרטיים
אשתו הייתה אירמה קוהן (הגרסה ההונגרית לכהן) (1864–1942), בתם של וילמוש קוהן ושל אנה פיקלר.

## עבודותיו העיקריות
* בתחום הפתולוגיה והפיזיולוגיה של מחלות בלנוריאה של איברי המין והשתן ומחלות קשורות (בודפשט, 1890)
* Klinik der Blasenkrankheiten (1896)
* על הטיפול בבדלקת השופכה בזיבה ורתריטיס (1912)
* אבחון וטיפול ארתרוסקופי במחלות השופכה (בודפשט, 1916)
* סימנים מיקרוסקופיים וטיפול במחלות השופכה (1917)

## לקריאה נוספת
* יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט, 1891-1914.
* אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים. בודפשט, מכבי, 2001.
* ז'וז'אנה אגנש ברני: בודפשט והבנייה החופשית. בודפשט, 2005.

## קישורים חיצוניים

* לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II. עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט, 1967–1969.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:אורולוגים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:משפחת פלקי
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1861
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1932
מסלול מרוצים ערד

שמאל|ממוזער|250px|טקס הפתיחה של הפארק המוטורי בערד

**מסלול מרוצים ערד** הוא מסלול למרוצי מכוניות בפאתי העיר ערד, אשר נחנך רשמית בשנת 2018.

המסלול היה לראשון שנבנה בארץ, ונחשב כיום הקטן מבין שלשת מסלולי המרוצים המוכרים בישראל. במסלול יש את מספר הפניות הגדול ביותר בישראל.

## תכנון, בנייה ושימוש
לאחר אישור חוק הנהיגה הספורטיבית והקמת הרשות לנהיגה ספורטיבית, התבצע מכרז מטעם משרד התרבות והספורט להקמת מסלול מרוצים חדש, ואשר בו זכתה העיר ערד.

העבודות התחילו בחודש פברואר 2017 לאחר אישור התוכניות - מסלול באורך 1.6 קילומטרים עם רוחב כביש של 10 מטרים.

המסלול הינו פרויקט משותף של עיריית ערד ומשרד התרבות והספורט שהוקם בהשקעה של כ- 8 מיליון שקלים. המסלול ופיתוליו המפתיעים מהווים אתגר לכל מתחרה. המסלול בערד היה הראשון בישראל שעמד בתקני הבטיחות ואושר ברישיון שנתי לתחרויות על ידי ההתאחדויות המוטוריות והתקן הלאומי. 

המסלול נחנך ב-5 באפריל 2018 על ידי ראש עיריית ערד ניסן בן חמו ונציגות של משרד הספורט.
בשבוע פתיחת המסלול התקיימו מרוצים מסוגים שונים:
*מרוץ זמן מטרה (ספורט מוטורי) 
* קארטינג
* דריפט
* אופנועי סופרבייק וסופרמוטו
* ראליקרוס 
המנהל הראשון של המסלול, איתי אלון, הצליח בתוך מספר חודשים להשלים בניית אמצעי בטיחות ורישוי מורכבים ולהפיק אירועי ספורט מוטורי עם קהל ולהביא את המסלול לפעילות רצופה עם מאות ימי פעילות בכל שנת פעילות. סיים את תפקידו בינואר 2020.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערד: מבנים
קטגוריה:מסלולי מרוצים
קטגוריה:ישראל: ספורט מוטורי
קטגוריה:בקעת ערד
מיקי שרביט

[ממוזער|טקס חילופי [חטיבת קרייתי|מח"ט 4 קרייתי, מחנה נפתלי 8.8.2024. מימין לשמאל: המח"ט הנכנס אל"ם ניב דאובה (נואם), המח"ט היוצא אל"ם מיקי שרביט, מפקד אוגדה 146 תא"ל יפתח נורקין]]
**מיכאל (מיקי) שרביט** (נולד ב-24 באוקטובר 1983) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה המשמש כמפקד חטיבה 188. קודם לכן שימש כמפקד המרכז לאימונים באש בצאלים ומפקד חטיבת קרייתי.

## ביוגרפיה
שרביט התגייס לצה"ל ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. בהמשך מונה לסגן מפקד פלוגה בזמן מלחמת לבנון השנייה. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה והוביל אותה במבצע עופרת יצוקה. במהלך הלחימה נפצע קל. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של גדוד 71.

בשנת 2017 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 198 לאחר מכן מונה למפקד גדוד 71 בין השנים 2018–2020. בין השנים 2020–2022 שימש כראש ענף היבשה באגף התכנון. ב־2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת קרייתי. במקביל כיהן כשנה כראש המטה של אוגדה 146.

במלחמת חרבות ברזל פיקד על צק"ח קרייתי שלחמה בגזרת ח'אן יונס תחת עוצבת האש, וב-8 באוגוסט 2024 סיים את תפקידו. בספטמבר באותה שנה החל לפקד על המרכז לאימונים באש.

ב- 27 במאי 2025 נכנס לתפקיד מפקד חטיבה 188.

שרביט נשוי, בעל תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול ותואר שני במנהל עסקים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 188
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 460
קטגוריה:מפקדי חטיבת קרייתי
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
סאם מקארתי

**סאם מקארתי** (באנגלית: **Sam McCarthy**; נולד ב-15 במרץ 2002) הוא שחקן אמריקאי.

## ביוגרפיה
מקארתי נולד ב-15 במרץ 2002 בניו יורק סיטי, לקרול שניידר ולשחקן אנדרו מקארתי. מקארתי סיים את בית הספר המקצועי לילדים בניו יורק בשנת 2020.

## קריירה
בשנת 2016, מקארתי ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק בסדרת הדרמה "המשפחה". בהמשך הופיע מקארתי במגוון סדרות טלוויזיה, כולל סדרת הקומדיה "המופע של ג'ף גפיגן", "הרשימה השחורה" וסדרת הדרמה "קונדור".

מקארתי ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט העלילתי בדרמת הנעורים "All These Small Moments", שהוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים טרייבקה באפריל 2018.

משנת 2019 עד 2022 שיחק בסדרת הקומדיה השחורה של נטפליקס "בשבילי אתם מתים" בתפקיד צ'רלי הארדינג, בנה של הדמות הראשית (כריסטינה אפלגייט).

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2002
בקלצה

**בקלצה** (בהונגרית: **Bekölce**) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבקלצה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 895 תושבים ובשנת 2023 רק 621 תושבים.

האזור מיושב מסביבות המאה ה-14 ומאז הוא מיושב לסירוגין. שמו הוזכר לראשונה בתעודות מסביבות שנת 1300.

## יהודי בקלצה
יהודים חיו בקלצה בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
דומיטרו טודוסה

**דומיטרו טודוסה** (ברומנית: **Dumitru Tudose**; 28 ביולי 1889 – ?) היה גנרל בצבא רומניה, שלקח חלק במלחמת העולם השנייה בחזית מזרח אירופה.
## חייו
טודוסה סיים את בית הספר לקצינים ב-1911. ב-10 במאי 1929 הועלה לדרגת לוננו קולונל. ב-16 באוקטובר 1935 הועלה לדרגת קולונל. במבצע מינכן לחם במסגרת הארמייה הרביעית ולאחר כיבוש קישינב היה המפקד הצבאי של העיר מטעם הארמייה. במפגש בין מפקד האינזצקומנדו 11a הגרמני, פאול צאפּ, ובין הקולונל הרומני דומיטרו טודוסה, הוחלט להקים את גטו קישינב, שבו ירוכזו יהודי העיר.

ב-24 בינואר 1942 הועלה לדרגת בריגדיר גנרל. ב-25 במאי 1945 שוחרר מהצבא ולמחרת נעצר. ב-1 באוגוסט 1949 נידון ל-20 שנות מאסר וב-24 באוקטובר 1955 שוחרר וב-1966 טוהר שמו..

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים רומנים
קטגוריה:שואת יהודי רומניה
קטגוריה:שואת יהודי ברית המועצות
קטגוריה:מורשעים בדין ברומניה
קטגוריה:אנשי צבא רומנים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1889
Love & Hate

***Love & Hate*** (בעברית: "**אהבה & שנאה**") הוא אלבום האולפן הראשון של הזמרת הדרום קוריאנית היולין, החברה בלהקת הבנות סיסטאר. האלבום יצא ב-26 בנובמבר 2013 והגיע למקום ה-5 במצעד האלבומים הקוריאני של Gaon.

## הוצאה וסינגלים
ב-20 בנובמבר 2013, חשפה היולין את רשימת הרצועות לאלבום הסולו הראשון שלה. האלבום הורכב מ-10 רצועות בסך הכל, שהופק, בין היתר, על ידי Brave Brothers, דאבל סיידקיק וקים דו הון. באלבום, שיתפה הזמרת פעולה עם אמנים שונים, בהם מאד קלאון, Dok2, וזיקו, חבר בלהקה Block B. היולין הוציאה שני סינגלים מתוך האלבום, "Lonely" ו-"One Way Love". האלבום יצא ב-26 בנובמבר 2013, והגיע למקום החמישי במצעד האלבומים הקוריאני של Gaon. ב-26 בנובמבר, ערכה היולין הופעה לרגל יציאת האלבום, בהיכל האמנות אילצ'י שבסיאול.

בסינגל הראשון, "Lonely", שרה היולין בקול לוחש. זהו שיר רטרו-פופ בריטי שהופק על פסנתר וגיטרה אקוסטית, על ידי רים דה הון. בקליפ הנלווה לשיר, חוקרת הזמרת את רחובות העיר לונדון. הקליפ והסינגל הדיגיטלי פורסמו ב-25 בנובמבר 2013, יום לפני צאת האלבום. השיר הגיע למקום ה-4 במצעד הסינגלים הדיגיטליים של Gaon, ולמקום ה-5 במצעד הקיי-פופ הוט 100 של בילבורד.

הסינגל השני, "One Way Love", הוא שיר R&B והיפ-הופ עם "נגיעה של קצב טנגו", שהופק על ידי Brave Brothers. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הדיגיטליים של Gaon, ובקיי-פופ הוט 100.

ב-26 בנובמבר, ערכה היולין הופעה לרגל יציאת האלבום, בהיכל האמנות אילצ'י שבסיאול. בהופעה, ביצעה הזמרת שירים מתוך האלבום, וכן מספר שירים של סיסטאר עם חברותיה ללהקה.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2013
קטגוריה:אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:אלבומי קיי-פופ
Love Adventure

***Love Adventure*** (בעברית: "**הרפתקת אהבה**") הוא אלבום הסינגל השני של להקת הבנות הדרום קוריאנית צ'רי בולט. האלבום יצא לאור דיגיטלית ופיזית ב-22 במאי 2019, על ידי חברת התקליטים FNC אנטרטיינמנט, והוא כולל שלוש רצועות, בהן הסינגל המוביל "Really Really". האלבום היה ההוצאה האחרונה בה השתתפו חברות הלהקה מירה, קוקורו ולינלין, בטרם עזבו את הלהקה, ב-13 בדצמבר 2019.

## רקע ופרסום
ב-9 במאי, נחשף כי הלהקה תוציא את אלבום הסינגל השני שלהן, *Love Adventure*, ב-22 במאי, ומתוכו עתיד לצאת הסינגל "Really Really". בין ה-13 ל-17 במאי פורסמו תמונות קונספט של כל אחת מחברות הלהקה.

ב-18 במאי פורסם טיזר לווידאו קליפ של "Really Really". הקליפ המלא פורסם ב-22 במאי, יחד עם הסינגל.

## קידום
ב-22 במאי, ערכה הלהקה הופעה חיה ב-YES24 לייב הול שבגוונגג'ין-גו, סיאול, בה ביצעו את הסינגל "Really Really", וכן את השיר "Ping Pong".

הלהקה החלה לקדם את הסינגל "Really Really" ב-23 במאי. הן ביצעו לראשונה את השיר ב-M Countdown של Mnet, ולאחר מכן הופיעו ב-"Music Bank" של KBS, ב-"Show! Music Core" של MBC וב-"Inkigayo" של SBS.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2019
קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:שירים בקוריאנית
קטגוריה:אלבומי קיי-פופ
אוקימתא (כתב עת)

**אוקימתא** (באנגלית: **Oqimta**) הוא כתב-עת שפיט לחקר ספרות התורה שבעל-פה, שמתפרסם באופן מקוון החל משנת תשע"ג (2013).
## היסטוריה
עורכו הראשון היה פרופ' שמא יהודה פרידמן, חבר האקדמיה ללשון העברית ששימש כפרופסור מן המניין בבית המדרש לרבנים באמריקה ובמחלקה לתלמוד של אוניברסיטת בר-אילן. מגיליון ה (תשע"ט) ואילך, העורכים הראשיים הם פרופ' מיכל בר-אשר סיגל מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב וחוקרת תלמוד ישראלית, ופרופ' מולי וידאס מאוניברסיטת פרינסטון בניו ג'רזי, ארצות הברית.

מערכת כתב העת הצהירה על קבלת מדיניות עריכה המעודדת חוקרות לפרסם מאמרים, במטרה להתמודד עם החוסר בשוויון מגדרי בתחום.

כתב העת מתפרסם באופן מקוון במרשתת, ללא צורך בהרשמה או בתשלום.

כתב העת מופיע ברשימת כתבי העת האקדמיים של המועצה להשכלה גבוהה בישראל.

## קישורים חיצוניים
*

*מידע על אוקימתא בקטלוג הספרייה הלאומית
## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: כתבי עת למדעי היהדות
קטגוריה:כתבי עת מקוונים ישראליים
יצחק אלפסי (קצין)

**יצחק (איציק) אלפסי** הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, מפקד מגמת אוגדות בפיקוד ההכשרות והאימונים. קודם לכן
שירת כמפקד עוצבת ראם, מפקד גדוד 46 וסגן מפקד חטיבה 401.

## ביוגרפיה
אלפסי התגייס לצה"ל ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. לאחר מכן מונה למפקד מחלקה בפלוגה ג' בגדוד 46 סגן מפקד פלוגה ג' במלחמת לבנון השנייה ומפקד פלוגה ב' בגדוד 46.

בשנת 2017 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 46 וכיהן בתפקיד עד שנת 2019. בהמשך מונה לסגן מפקד חטיבה 401. באוגוסט 2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת ראם, ופיקד על החטיבה במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ב-18 במרץ 2024 פורסם שימונה למפקד מגמת אוגדות בפיקוד ההכשרות והאימונים.
ממוזער|אלפסי שני מימין בהערכת מצב בחוף נצרים במלחמת חרבות ברזל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת לבנון השנייה
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 401
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מפקדי עוצבת ראם
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
ביל וורנר

**ביל וורנר** הוא שם העט של **ביל פרנץ**' (נולד ב-1941), חוקר וסופר אמריקאי, חוקר ומבקר אסלאם, מייסד המרכז לחקר האסלאם הפוליטי הבינלאומי (CSPI). ופרופסור לפיזיקה. וורנר רואה באסלאם אידאולוגיה פוליטית טוטליטרית הדורשת כניעה מוחלטת. וורנר מגדיר את האסלאם הפוליטי כחלק מהדוקטרינה האסלאמית לגבי העולם הלא-מוסלמי.

## ביוגרפיה
ב-1968 וורנר סיים את לימודיו באוניברסיטת צפון קרוליינה, וקיבל דוקטורט בפיזיקה ומתמטיקה. שימש כפרופסור לפיזיקה באוניברסיטת טנסי.

ב-2006 הקים את המרכז לחקר האסלאם הפוליטי הבינלאומי (CSPI), כדי לחקור את הפוליטיקה של האידאולוגיה של האסלאם והשלכותיה על החברה המערבית.

ב-2013, הקים את CSPI International (CSPII), ארגון מתנדבים ללא מטרות רווח, שבסיסו בברנו, צ'כיה, עם שלוחות ברחבי העולם.

וורנר הוא מחברם של 15 ספרים, כולל רב המכר "חוקי השריעה ללא-מוסלמים", שהתפרסם ב-20 שפות.

## ביבליוגרפיה
* 
* 
* 
* 
* וורנר, ביל (2019). *מודדים את מוחמד.* המרכז לחקר האסלאם הפוליטי.ISBN .

## קישורים חיצוניים

* 

* The 1,400 year secret of Islamic Jihad and the Dark Ages - Dr. Bill Warner, באתר youtube.

## הערות שוליים

קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית
קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:מתמטיקאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר חופשי

**התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר [[סגנון חופשי|חופשי]]**, הן התוצאות הטובות ביותר במשחה זה שנקבעו ברחבי העולם ומוכרות על ידי פדרציית השחייה הבינלאומית (FINA). ישנה הפרדה בין השיאים במשחה זה לנשים ולגברים וכן לבריכה אולימפית (50 מטר) ולבריכת 25 מטר.

להלן רשימה של התפתחות שיא העולם מאז שיא העולם המוכר הראשון.

## נשים
### בריכה אולימפית

### בריכת 25 מטר

## גברים
### בריכה אולימפית

### בריכת 25 מטר

שחיית 50 מטר חופשי
קטגוריה:רשימות בנושא ספורט
קטגוריה:שיאים בשחייה
ז'יזל חלימי

**ז'יזל חלימי** (בצרפתית: **Zeiza Gisèle Élise Taïeb**; 27 ביולי 1927 – 28 ביולי 2020) הייתה עורכת דין, פמיניסטית, ומסאית יהודייה צרפתית-תוניסאית. היא נודעה בהגנה על זכויות נשים, והייתה פעילה בדרישת הזכות להפלה.

## קורות חיים
חלימי נולדה בלה גולט, תוניסיה, ב-27 ביולי 1927, למשפחה יהודית שמרנית. היא התחנכה בליסי שבתוניס, ולאחר מכן למדה בסורבון, סיימה לימודי משפטים ופילוסופיה. ילדותה והדרכים שבהן היא משלבת זהות יהודית-מוסלמית נדונים בספר זיכרונותיה, *Le lait de l'oranger*. היא הייתה נשואה תחילה לפול חלימי, ולאחר מכן לקלוד פו. היא מתה למחרת יום הולדתה ה-93, ב-28 ביולי 2020.

ניסיון להחליף ב-2021 את פסלו של נפוליאון, שמוצב בבניין העירייה ברואן מאז 1865, בפסלה של ז'יזל חלימי, נכשל, לאחר שהתושבים המקומיים הביעו התנגדות.

## קריירה
בשנת 1948, חלימי הוסמכה כעורכת דין, לאחר שמונה שנים בלשכת עורכי הדין בתוניס, עברה להתמחות במסגרת לשכת עורכי הדין בפריז בשנת 1956. היא פעלה כיועצת של החזית הלאומית לשחרור אלג'יריה, בעיקר עבור הפעילה ג'מילה בופאצ'ה ב-1960, שנאנסה ועונתה על ידי חיילים צרפתים, וכתבה ספר ב-1961 (עם הקדמה מאת סימון דה בובואר) על מנת להעלות את המודעות למקרה. היא גם הגנה על יחידים באסקיים שהואשמו בפשעים שבוצעו במהלך הסכסוך בחבל הבאסקים, והייתה יועצת במקרים רבים הקשורים לבעיות נשים, כמו משפט בגין הפלה מלאכותית בבוביני ב-1972 (של נערה בת 17 שהואשמה בהשגת הפלה לאחר שנאנסה), שמשך תשומת לב לאומית.

ב-1967 היא עמדה בראש ועדת ראסל, שיזמו ברטראנד ראסל וז'אן-פול סארטר כדי לחקור ולהעריך את הפעולה הצבאית האמריקאית מלחמת וייטנאם.

ב-1971 היא הקימה את הקבוצה הפמיניסטית *Choisir* (לבחור) כדי להגן על הנשים שחתמו על מניפסט ה-343 ושהודו בביצוע הפלות בלתי חוקיות, שחלימי הייתה אחת מהן. בשנת 1972, *Choisir* התגבשה לגוף רפורמי מובהק, והקמפיין השפיע רבות על העברת החוק המתיר אמצעי מניעה והפלות שבוצעה על ידי סימון וייל ב-1974.

ב-1981, היא נבחרה לאספה הלאומית הצרפתית,
*General Paul Aussaresses, *The Battle of the Casbah: Terrorism and Counter-Terrorism in Algeria, 1955-1957*. (New York: Enigma Books, 2010) .
*Natalie Edwards, *The Autobiographies of Julia Kristeva, Gisèle Halimi, Assia Djebar and Hélène Cixous : beyond "I" versus "we"*. (Chicago: Northwestern University, 2005) .


## קישורים חיצוניים

* ג׳יזל חלימי (2020-1927), באתר "רחוב בשלה", 23/08/2021
* 
* 
* דיצה לב רותם וד"ר יהל קורלנדר, הספד לעו"ד ג'יזל חלימי, בפודקאסט הכל פוליטי, 2/8/2020 (מדקה 14:00)

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט הצרפתי
קטגוריה:פעילות פמיניזם מזרחי
קטגוריה:עורכות דין צרפתיות
קטגוריה:עורכות דין יהודיות
קטגוריה:עורכי דין יהודים צרפתים
קטגוריה:עורכי דין יהודים תוניסאים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:סוציאליסטים צרפתים
קטגוריה:מסאים יהודים
קטגוריה:מסאיות צרפתיות
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים צרפתים
קטגוריה:סוציאליסטיות
קטגוריה:פמיניסטיות צרפתיות
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת פריז
קטגוריה:בוגרות לימודי משפטים
קטגוריה:פעילות זכויות נשים
קטגוריה:פעילים חברתיים יהודים
קטגוריה:פעילות חברתיות צרפתיות
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1927
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1927
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:צרפתיות שנפטרו ב-2020
פלסטיק פלוס

**פלסטיק פלוס** הייתה חנות וסדנה לעיצוב תעשייתי, שפעלה ברחוב שינקין בתל אביב בין שנת 1982 לשנת 2002, וכחנות וסטודיו בפרדס חנה עד שנת 2009. החנות הוקמה בידי זוג המעצבים הנס פַּלַדַה ואילנה הרשנברג־פלדה בשל מחסור בחנויות עיצוב בארץ, ונחשבה לאחד מסמלי רחוב שינקין בשנות השמונים, בעת הפיכתו מרחוב שקט של בעלי מלאכה למרכז של צעירים וסטודנטים. מוצריה הצבעוניים והפונקציונליים של החנות סימנו את תחילת מגמות הפוסטמודרניזם בעיצוב הישראלי. בשנת 1987 בני הזוג זכו על עבודם בפרס סנדברג לפיתוח של מוזיאון ישראל, ועבודות המותג 'פלסטיק פלוס' נרכשו לאוסף אגף העיצוב של המוזיאון, בו הן מוצגות באופן קבוע.

## היסטוריה
החנות הוקמה בשנת 1982 בידי בני הזוג הנס פלדה ואילנה הרשנברג. פלדה, יליד 1955, נולד באמסטרדם ולמד בבית הספר לצילום בהאג בין השנים 1975 עד 1979. בשנת 1980 הגיע פלדה לישראל כחלק מטיול מתוכנן בעולם, ופגש בתל אביב את הרשנברג, ילידת פולין ובוגרת בצלאל שעבדה באותה עת במשרד פרסום, וכן השתתפה בסטודיו העיצוב "טרטקובר וחברים", יחד עם המעצב דוד טרטקובר. באותה תקופה, החל פלדה לעצב אהילי פוליפרופילן, בתחילה לשימוש אישי. בהמשך, פלדה והרשנברג שכללו את אהילי ה "סויץ", שיהפכו בעתיד למוצר הדגל של החנות, והחלו לייצרם באופן סדרתי ולמכור אותם בחנות של חברה ברחוב דיזנגוף בתל אביב.

עם הצלחת המוצרים שאפו בני הזוג להתרחב לחנויות נוספות, אך די מהר נתקלו בבעיית המחסור בחנויות עיצוב בישראל. על כן, בשנת 1982 פתחו בני הזוג חנות משלהם ברחוב שינקין. את השם "פלסטיק פלוס" הם בחרו בשל הערכתם לקלותו של הפלסטיק ולאסתטיקה שלו. בשנת 1985 הקימו הרשנברג ופלדה את קבוצת העיצוב הרב תחומית "קקטוס", שמוצריה נמכרו בחנות. החנות מכרה מוצרים מפלסטיק צבעוני וממוחזר, ופנתה לקהל צעיר ובוהמייני, שהחל להתגורר ברחוב שינקין, בו מחירי הדיור היו עדיין זולים והוא נתפס כ־"מציאה". החנות חולקה לשני חללים, כאשר חלקה האחורי הוקדש לייצור מוצרים והקדמי למכירתם. בשנת 1994 בני הזוג עברו עם שלושת ילדיהם לפרדס חנה, אך המשיכו לתפעל את העסק בתל אביב.

עד 1995 נהנתה החנות מתזרים חיובי שנבע מהתפתחותו של רחוב שינקין, אך בשנת 1996, בשל מחירי השכירות המאמירים, סניפה המקורי של החנות סגר את שעריו. בני הזוג המשיכו לפעול בחלל אחר, צר יותר, ברחוב שינקין עד שנת 2002. ברם, עם הירידה במכירות בשל הצפת השוק במוצרים זולים מאסיה העבירו את הסטודיו לחנות גדולה יותר בפרדס חנה. בפרדס חנה, המשיכו בני הזוג לייצר מוצרי פלסטיק, אך עברו עם הזמן לעיצוב סביבתי התמקד בעיקר בחומרים ממוחזרים, בעיקר במסגרת מותג "רייטרד", הבונה ריהוט, פסלים מתקני שעשועים, ועוד, מחומרי פסולת, כמו צמיגים ישנים. משנת 2009 סגרו את החנויות, והמשיכו לייצר מוצרים מסוימים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חנויות
קטגוריה:עיצוב תעשייתי
קטגוריה:פלסטיק
קטגוריה:פרדס חנה-כרכור
קטגוריה:רחוב שינקין
קטגוריה:תל אביב-יפו: כלכלה
שרפת האוטובוס בבולגריה (2021)

**שרפת האוטובוס בבולגריה** אירעה ב-23 בנובמבר 2021, בשעה 2:00 לפנות בוקר, כאשר באוטובוס שהוביל נוסעים פרצה שרפה, לפני או אחרי שפגע במעקה הפרדה בשטח מחוז פרניק במערב בולגריה. 46 מנוסעיו נשרפו למוות, בהם 12 ילדים.

על פי גורמים ממשלתיים, האוטובוס נשא תיירים מאיסטנבול לסקופיה. לדברי ראש ממשלת מקדוניה הצפונית, זוראן זאאב, הקורבנות כנראה היו מקדונים, אך לדברי מפקד המשטרה הלאומית של בולגריה רק הנהגים היו מקדונים, ואילו הנוסעים היו אלבנים. בנוסעים היו גם סרבי אחד ובלגי אחד.

לא ברור האם סיבת ההתלקחות היא תקלה טכנית, או שהיא טעות אנוש.

לפחות 46 נוסעים נשרפו למוות, כששר הפנים הבולגרי בויקו רשקוב מסר כי גופות הקורבנות נשרפו לחלוטין. כשבעה אנשים הצליחו להימלט דרך חלונות האוטובוס.

## הערות שוליים

קטגוריה:אירופה: שרפות
קטגוריה:אסונות ב-2021
קטגוריה:תאונות דרכים
קטגוריה:בולגריה: היסטוריה
קטגוריה:2021 בבולגריה
Drive (שיר של קלין בנדיט וטופיק)

"**Drive**" הוא סינגל של קבוצת המוזיקה האלקטרונית הבריטית, קלין בנדיט, והדי ג'יי הגרמני טופיק, בשיתוף הזמר האנגלי, וס נלסון , שיצא, על ידי אטלנטיק רקורדס, ב-30 ביולי 2021.

נכון לאפריל 2024, השיר הושמע למעלה מ-129 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## ביקורת
סימון סיארבולו, מ-*Edm-Lab*, אמרה כי השיר "מלא באווירה חיובית, [והוא] מביא [אותנו] למסע לילי מטפורי: תפאורה של סיפור אהבה שזה עתה נולד".

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של הסינגל, בבימויו של דן מאסי, יצא בערוץ היוטיוב של קלין בנדיט, ב-6 באוגוסט 2021. קתרינה ריס, מ-*Celebmix*, אמרה כי הווידאו קליפ "לוכד בצורה מושלמת את האופי האופטימי של הרצועה, שפועמת בקצבים פועמים ובמיתרים מבריקים". נכון לנובמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-6.9 מיליון פעמים.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קלין בנדיט
קטגוריה:שירי טופיק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק פטרסון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מארק ראלף
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:שירי דיסקו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
אביעד אריק הרמן

**אביעד אריק הרמן** (נולד ב-14 ביולי 1983) הוא מעצב אופנה ותלבושות ורקדן ישראלי - בין לאומי.

## ביוגרפיה
הרמן נולד בבאר שבע וגדל באופקים. בין השנים 1984 ועד ל-1987 התגורר עם הוריו במצרים עקב שליחות דיפלומטית אליה נסעו הוריו. בשנות ילדותו עסק רבות במוזיקה, בין היתר ניגן על כינור במשך כ-8 שנים בקונסרבטוריון למוזיקה באופקים, רכב רכיבה אומנותית על סוסים (דרסאז') בקיבוץ אורים, שחה בנבחרת שחייה הפועל אשכול במועצה אזורית אשכול בקיבוץ גבולות, היה חלק מחבורת זמר באופקים, למד ציור ופיסול ובגיל 13 הצטרף ללהקת הפולקלור 'צבר אופקים' ובהמשך להקת 'שלום ישראל' באשדוד. בתיכון למד באשל הנשיא במגמות ערבית ותרבות האסלאם. במקביל בשנות התיכון היה סגן יו"ר ודובר מועצת התלמידים של כפר הנוער. נבחר בכיתה י"א להשתתף בתוכנית 'LEAD' לעידוד מנהיגות צעירה. בגיל 17 הצטרף לבית הספר לריקוד בת-דור באר שבע. הרמן זכה במלגות הצטיינות של קרן התרבות אמריקה-ישראל ע"ש שרת, במקום שני בתחרות הבינ"ל לבלט ע"ש מיה ארבטובה בשנת 2004.

בשירותו הצבאי בין השנים 2001 ועד 2004 שירת כרקדן מצטיין בפיקוד דרום בבאר שבע. במהלך שירותו הצבאי קיבל מלגות הצטיינות ללימודים באקדמיה האמריקאית לבלט בניו יורק מיסודה של מיניון פורמן.

### קריירה כמעצב
הרמן עיצב תלבושות להפקת מחול בפילדלפיה ובעקבות כך הוזמן ב-2011 לעצב את הבגד הלאומי עבור נציגת שוודיה במיס תבל 2011, ב-2013 עיצב פעם נוספת את התלבושות לנציגה השוודית בתחרות, ב-2014 עיצב את התלבושות לנציגות השוודיות במיס עולם ומיס אינטרנשיונל. ב-2012 נציגת ישראל בתחרות מיס סופרנשיונל שנערכה בפולין לבשה בגדים בעיצובו. בשנת 2015 עיצב הרמן את שמלת מיס אוסטריה לתחרות מיס תבל, בשנת 2016 עיצב את השמלה עבור קארין עליה מישראל בתחרות מיס תבל ובשנת 2017 עיצב שמלה עבור אדר גנדלסמן מישראל לתחרות מיס תבל, השמלה שעיצב סיימה במקום חמישי בתחרות השמלות.

ב-2017 עיצב למירי רגב את השמלה "ירושלים של זהב" שהופיעה עמה בפסטיבל קאן.

בשוודיה היה אחראי על הלבשה של מספר זמרים מפורסמים במדינה, הוא לקח חלק בהפקה של "ברבי לייב" שיצאה על ידי חברת מאטל, הוא עיצב מספר פעמים את התלבושות להפקות בתיאטרון הבימה, המחזמר "מאמא מיה!" . והמחזה "מרי סטיוארט".

בדצמבר 2021 עיצב בתחרות מיס תבל את השמלות ל-7 מדינות, ביניהן מיס יפן ומיס מרוקו. ברוח "המיחזור" שמלתה של מיס יפן נעשתה בהשראת שמלתה של נטע ברזילי כמחווה לזכייתה באירוויזיון ב-2018.

### קריירה כרקדן
הרמן רקד כסולן כשנתיים בלהקת המחול קמע, ובצבא שירת כרקדן מצטיין. זכה במלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל, ב-2004 זכה בפרס שני בבלט קלאסי, בתחרות הבלט ע"ש מיה ארבטובה. למד שנה בקונסרבטוריון המלכותי לבלט בהאג ורקד בלהקת בלט האופרה של גטבורג בשוודיה ובלהקת טרוקדרו .

## קישורים חיצוניים

* 

* Interview With Aviad Arik Herman, Dancer/ Fashion Designer, Costume Designer For Castrati, A World Premiere By Annabelle Lopez Ochoa, The Dance Journai A Publication Of PhiladelphiaDANCE.Org, July 6, 2011 
* 
* 
* רקדן אורח בלהקת קמע: אביעד הרמן, באתר הבמה
* אביעד אריק הרמן באתר הבימה

## הערות שוליים

קטגוריה:מעצבי אופנה להט"בים ישראלים
קטגוריה:רקדנים להט"בים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון אזורי אשל הנשיא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
Control (שיר של זואי ויס)

"**Control**" (בעברית: "**שליטה**") הוא סינגל הבכורה של הזמרת-יוצרת הגרמנייה זואי ויס. השיר, שיצא, על ידי Valeria Music, ב-13 במרץ 2020, נמצא במיני-אלבומה הראשון של ויס, *Golden Wings*. השיר נכתב על ידי זואי ויס, פטריק פייק סלמי, אמה סופיה רוזן, ריקרדו מונוז, רנה מילר ונילס בודנסטט, והופק על ידי פטריק פייק סלמי וריקרדו מונוז. השיר הוא בלדת רוק, שנכתב על חרדה וחוסר שליטה, ועל המאבק של הזמרת באפילפסיה רולנדית שפירה.

נכון לנובמבר 2021, השיר הושמע למעלה מ-202 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר, בבימויו של דניס דירקסן, יצא בערוץ היוטיוב של זואי ויס, ב-27 במרץ 2020. נכון לנובמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-51 מיליון פעמים.

## במדיה
השיר הושמע בפרק השישי של העונה ה-18 של סדרת הטלוויזיה האנטומיה של גריי, "Everyday Is a Holiday (With You)".

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2020
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות פופ
סשה קלאיג'יץ'

**סשה קלאיג'יץ**' (בסרבית: **Саша Калајџић**; נולד ב-7 ביולי 1997) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת החלוץ בל.א.ס.ק. לינץ ובנבחרת אוסטריה.

## קריירת מועדונים
קלאיג'יץ' התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל מקומית בשם דונאופלד וינה מהליגה הרביעית באוסטריה. בקיץ  הצטרף לאדמירה ואקר מליגת העל האוסטרית, אך תחילה שיחק עבור קבוצת המילואים של המועדון מהליגה השלישית במדינה.

ב-30 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של אדמירה בניצחון 4–1 נגד ריינדורף אלטאך. ב-27 באוגוסט 2017 הבקיע את שער הבכורה 
שלו בקבוצה בהפסד 1–3 לאוסטריה וינה.

ב-5 ביולי 2019 חתם בשטוטגרט מהבונדסליגה השנייה תמורת 2.5 מיליון אירו. בעונת  רשם את עונת השיא שלו בקריירה כאשר כבש 16 שערים ב-33 משחקי ליגה.

ב-30 באוגוסט 2022 חתם בוולברהמפטון וונדררס. שלושה ימים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בקבוצה, בניצחון 0–1 על סאות'המפטון.

ב-7 בינואר 2024 הושאל לאיינטרכט פרנקפורט עד לסוף העונה.

## קריירה בינלאומית
לזכותו של קלאיג'יץ' 6 הופעות בנבחרת הצעירה של אוסטריה.

ב-14 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בניצחון 0–1 נגד . ב-25 במרץ 2021 כבש צמד בתיקו 2-2 נגד  במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

ב-26 ביוני 2021 הבקיע בהפסד 1–2 ל במסגרת שמינית גמר יורו 2020.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים אוסטרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אוסטרים
קטגוריה:וינה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אדמירה ואקר
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני וולברהמפטון וונדררס
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט פרנקפורט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוסטריה
קטגוריה:אוסטרים ממוצא סרבי
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:ספורטאים אוסטרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים אוסטרים באנגליה
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1997
קטגוריה:כדורגלני ל.א.ס.ק. לינץ
אנדראש שפר

**אנדראש שֶפֶר** (בהונגרית: **András Schäfer**; נולד ב-13 באפריל 1999) הוא כדורגלן הונגרי המשחק בעמדת הקשר באוניון ברלין ובנבחרת הונגריה.

## קריירת מועדונים
שפר התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של סומבטהיי האלאדאש ובגיל 15 הצטרף לזו של מ.ט.ק. בודפשט. ב-1 באפריל 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה נגד גימירוט. ב-10 בספטמבר 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד נירגאזה ספרטקוס.

ב-25 בינואר 2019 חתם בגנואה מהסרייה א'. ב-21 באוגוסט הושאל לקייבו ורונה. כאשר שפר שיחק בגנואה, לא צבר ולו דקת משחק אחת.

ב-30 בינואר 2020 הושאל לדונאיסקה סטרדה מליגת העל הסלובקית. בסיום העונה, החליט המועדון לרכוש את כרטיס השחקן שלו. ב-1 באוגוסט 2021 שפר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–3 נגד ליפטובסקי מיקולש.

ב-21 בינואר 2022 חתם באוניון ברלין מהבונדלסיגה. ב-7 במאי כבש בה שער בכורה בניצחון 1–4 על פרייבורג.

## קריירה בינלאומית
בצעירותו, שפר שיחק בנבחרות הנוער של הונגריה, אך מעולם לא שיחק עבור הנבחרת הצעירה.

ב-3 בספטמבר 2020 ערך שפר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בניצחון 0–1 נגד . ב-4 ביוני 2021 שפר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–1 נגד . 19 ימים לאחר מכן, הבקיע בתיקו 2-2 נגד  במסגרת שלב הבתים של יורו 2020. נכלל בסגל נבחרת הונגריה ליורו 2024. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים הונגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל הונגרים
קטגוריה:סומבטהיי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מ.ט.ק. בודפשט
קטגוריה:כדורגלני גנואה
קטגוריה:כדורגלני קייבו ורונה
קטגוריה:כדורגלני דאק 1904 דונאיסקה סטרדה
קטגוריה:כדורגלני אוניון ברלין
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הונגריה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובקיה
קטגוריה:ספורטאים הונגרים בגרמניה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1999
Unpeeled

**Unpeeled** הוא אלבום הופעה אקוסטי של להקת הרוק האמריקאית "Cage The Elephant". האלבום כולל רצועה המורכבת מ-21 שירים, ואורכו 79 דקות ו-15 שניות. זהו אלבום ההופעה השני של הלהקה (והשישי בסך כל הדיסקוגרפיה), והוא הוקלט על ידי חברת התקליטים RCA בהפקתו של בן בפטי. האלבום הוקלט בין 10 ל-30 באפריל 2017, ויצא לאור ב-28 ביולי 2017.

18 משירי האלבום הם עיבודים מחודשים בסגנון אקוסטי לשיריה הקודמים של הלהקה, בעוד 3 הם גרסאות כיסוי אקוסטיות לשירים של זמרים אחרים. ההקלטה בוצעה כחלק מסיבוב ההופעות, "Live and Unpeeled", ובעיקר בהופעה באולם "Ryman Auditorium", בו הביצועים גם צולמו ויצאו כווידאו קליפ. זה איננו אלבום הופעה מסורתי, שכן במהלך העריכה קול הקהל עבר מעין "ליטוש" כך שהוא נשמע רק לעיתים וניתן לחשוב, לפרקים מסוימים, כאילו מדובר בהקלטות אולפן. ארבעה שירים מתוך האלבום יצאו כסינגלים, כשגרסת הכיסוי לשיר "Whole Wide World" של אריק גולדן הופצה כסינגל השיווקי.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי Cage The Elephant
קטגוריה:אלבומי הופעה באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת RCA רקורדס
בלה פלקי

**בלה פלקי** (במקור **פיכסל-Füchsl**, בהונגרית: **Feleki Béla**; לובשבריני, 3 באוקטובר 1862 – בודפשט, 1 במרץ 1923) היה עורך דין יהודי-הונגרי, חבר הוועדה המחוקקת של בודפשט, סגן נשיא הקהילה היהודית של פשט. אחיו היו הוגו פלקי, אורולוג, ושאנדור פלקי, רופא, משורר ואחיינו היה גזה פלקי, סופר ועיתונאי.

## ביוגרפיה
בלה פיכסל נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה פלקי (פיכסל), רופא ושל אנה ברון. אחרי סיום לימודיו בתיכון, למד משפטים באוניברסיטת בודפשט (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בשנות ה-90 של המאה ה-19, הוא היה מעורב באופן פעיל בתנועה למדיניות דתות אחידה ובעבודת ההכנה להצעת "חוק הקבלה". בשנת 1890 הפך לחבר בוועדה המחוקקת של בודפשט. הוא הפנה את תשומת לבו בעיקר לנושאי מדיניות פיננסית וחברתית. בשנת 1919 נבחר למנהל מערכת החינוך בקהילה היהודית של פשט ולאחר מכן לסגן נשיא הקהילה. יוזמה ראויה לציון שלו הייתה בתחום הגנת הילדים, הקמת אגודת החסות הלאומית היהודית. שמו קשור להקמת הגימנסיה היהודית של בודפשט לבנים ולבנות בקהילה, שהיה בית הספר התיכון היהודי הראשון בהונגריה.

פלקי כתב מאמרים משפטיים עבור "עיתון עורכי הדין" (Ügyvédek Lapja) ו"בטאון הצדק" (Igazságügyi Közlöny), וכן עבור עיתונים וכתבי עת יהודיים. בלה פלקי הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני בבודפשט.

## חיים אישיים
אשתו הייתה אדל דויטש (1871–1925), בתו אליס פלקי (1894–?).

## לקריאה נוספת
* יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. 1894
* יוזף פלטינוס: חטאי הבנייה החופשית. מהדורה רביעית. בודפשט, 1938–1939.

## קישורים חיצוניים
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. בלה פלקי.
*  (אנה גרגיי: דורות חלפו, דורות באים)
* בלה פלקי מת (2 במרץ 1923) וילאג, שנתון 14, גיליון מספר 49

## הערות שוליים

קטגוריה:עורכי דין יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:משפחת פלקי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1862
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1923
הסדר האיאולי

[ממוזער|כותרת איאולית ממקדש [אתנה בסמירנה (איזמיר)]]
**הסדר האיאולי** הוא אחד מראשוני הסדרים הקלאסיים. הוא דומה במאפייניו לסדר האיוני, אך נבדל ממנו בצורת הכותרת, שכן הוא כולל בין הוולוטות מוטיב נוסף בצורת עץ הדקל.

## רקע והיסטוריה
[ממוזער|שער מצודה מלכותית מאבן גיר, מתוארך ל[המאה ה-9 לפנה"ס|מאה ה-9 לפנה"ס. מחצית ימנית של שער כפול שהיה קבוע בכניסה למצודת חצור בימי המלך אחאב. השער בנוי אבני גזית מסותתות ומעוטר בשתי כותרות פרוטו־איאוליות מגולפות|ימין]]

### כותרות פרוטו-איאוליות
[ממוזער|כותרת פרוטו־איאולית מ[רמת רחל וביאור שמות חלקי הכותרת]]
[ממוזער|פתח קבר מלכותי ב[טמסוס, עם כותרת פרוטו־איאולית; כותרת כזאת מופיעה בסמל מחלקת העתיקות של קפריסין]]
[ממוזער|כותרת מסוגננת מ[אידליון שבקפריסין]]
כותרות פרוטו־איאוליות הן כותרות עמודים המורכבות ממשולש מרכזי, שתי וולוטות מתעגלות כלפי חוץ (הגובלות לרוב בעלים מלמעלה ומלטה) ולעיתים גם  ועיגולים קטנים, ומסמלות עץ תמר. הכותרות היו נפוצות באדריכלות של ממלכות ישראל ויהודה החל מהמאה ה־10 לפנה"ס. עץ התמר המסוגנן (הן הכותרות הפרוטו־איאוליות, והן עיטורים אחרים כגון ) מקושר לאלה אשרה ומסמל אותה.

כותרות מסוג זה התגלו במבנים מלכותיים ובשערי ערים מבוצרות מימי בית ראשון. במחקר מקובל לכנותן "כותרות פרוטו-איאוליות" או "כותרות פרוטו-איוניות". הן מכונות לעיתים גם "כותרות תימורה" על בסיס הטענה שהן מדמות כפות תמרים. היו שהציעו לכנותן בשם "כותרות וולוטיביות מתקופת הברזל בלבנט הדרומי", או פשוט "כותרות וולוטות".

עשרים ושבע כותרות אבן פרוטו-איאוליות התגלו בעריה המרכזיות של ממלכת ישראל: חצור, מגידו, דן ושומרון, וכן נתגלו מספר כותרות בהר גריזים. אחת עשרה כותרות נוספות התגלו באתרים המזוהים עם ממלכת יהודה, ובהם עיר דוד, רמת רחל ובמעיין עין א-ג'וויזה בסמוך לאל-ולג'ה. כותרות פרוטו-איאוליות נמצאו גם באתרים ארכאולוגיים בעבר הירדן המזרחי: שישה פריטים נמצאו באתרים המזוהים עם ממלכת מואב. במצודת רבת עמון, בירת ממלכתם של בני עמון, נמצאו רסיסים מכותרת נוספת. הכותרות שמקורן בממלכת ישראל מתוארכות לימי מלכות עמרי במאה ה-9 לפנה"ס, בעוד הכותרות שנמצאו באזור יהודה ובעבר הירדן מתוארכות לשלהי המאה ה-8 או לראשית המאה ה-7 לפנה"ס.

הקשר בין הכותרות הפרוטו-איאוליות לכותרות האיאוליות הוא מורכב, ונראה שהראשונות הן גלגול מאוחר של מוטיב עץ הדקל שהיה שכיח בעיטורים בכל רחבי המזרח הקדום עוד קודם לכן.
ממוזער|וריאציות שונות של כותרות פרוטו־איאוליות
כיוון שהסגנון הפרוטו-איאולי מזוהה עם ממלכות ישראל ויהודה, הוא אומץ כמוטיב רשמי גם במדינת ישראל של ימינו. כותרת פרוטו-איולית מופיעה לצד סמל המדינה על מטבע חמישה שקלים חדשים. כותרת פרוטו־איאולית מופיעה גם בסמל .
ממוזער|מטבע חמישה שקלים חדשים, ובמרכזו כותרת פרוטו-איאולית

### הסדר האיאולי באסיה הקטנה
הסדר האיאולי פותח בצפון-מערב אסיה הקטנה בהשראת כותרות פיניקיות. כותרות אלה התגלו גם באתרים בסיציליה. מקור שמן באיולים, אחד משבטי יוון העתיקה.

הדוגמות העתיקות ביותר ששרדו של הסדר האיאולי בעולם היווני הן מהמאה ה-6 לפנה"ס, התקופה בה התפתחו גם הסדר האיוני והסדר הדורי. היו חוקרים שהציעו שהסדר האיוני התפתח מן הסדר האיאולי, אך חוקרים רבים חולקים על דעה זאת.

השימוש בסדר האיאולי פסק בשלהי התקופה הארכאית.

## ראו גם
* הסדרים הקלאסיים
* הסדר האיוני
* ארכאולוגיה מקראית
* פיניקים
* יוונית איולית

## לקריאה נוספת

* 
* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:אדריכלות קלאסית
איאולי
סילבן וידמר

**סִילְבַן וִידְמֶר** (מבוטא **זילבן**; בגרמנית: **Silvan Widmer**; נולד ב-5 במרץ 1993) הוא כדורגלן שווייצרי המשחק בעמדת המגן הימני והכנף במיינץ מהבונדסליגה ובנבחרת שווייץ.

## קריירת מועדונים
וידמר התחיל את קריירת המשחק שלו בוורנלוס, ממנה עבר לבאדן ובגיל 15 הצטרף למחלקת הנוער של אראו. ב-23 ביולי 2011 וידמר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה וינטרטור. ב-21 בנובמבר וידמר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 2-2 נגד סנט גאלן.

בקיץ 2012 חתם וידמר באודינזה מהסרייה א', אולם הוא החליט להצטרף אליה בשנה שלאחר מכן.

ב-12 ביולי 2018 חזר וידמר לשווייץ וחתם בפ.צ. בזל תמורת 5.5 מיליון אירו, ובכך הפך לשחקן היקר בתולדות המועדון.

ביולי 2021 חתם וידמר במיינץ 05 מהבונדסליגה.

## קריירה בינלאומית
בצעירותו שיחק וידמר בנבחרות הצעירות של שווייץ.

ב-12 באוקטובר 2014 ערך וידמר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שווייץ במשחק נגד . ב-6 בספטמבר 2020 וידמר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד .

וידמר נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 2020.

נכלל בסגל נבחרת שווייץ לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת שווייץ לקראת יורו 2024 ופתח בכל שלושת משחקי שלב הבתים בו שווייץ סיימה שנייה והעפילה לשמינית הגמר.

## תארים
;אישיים
* נבחרת העונה בליגת העל השווייצרית: 2019/20, 2020/21

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים שווייצרים
קטגוריה:מגני כדורגל שווייצרים
קטגוריה:אראו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אראו
קטגוריה:כדורגלני אודינזה
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. בזל
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שווייץ
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים שווייצרים בגרמניה
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1993