מתקן התפלה אשקלון

**מתקן התפלה אשקלון** הוא מפעל התפלת מי ים בשיטת האוסמוזה ההפוכה (SWRO) המספק מים באיכות מי שתיה למערכת המים הארצית בישראל.

## היסטוריה
בדצמבר 1999, קיבלה ועדת השרים לכלכלה בראשות שר האוצר, אברהם שוחט, ההחלטה על הקמת מספר מתקני התפלה בישראל, כדי להתמודד עם המחסור במים שפירים בישראל בטווח הארוך.

בסוף שנת 2000 הוקם המיזם המשותף "VID Desalination", על ידי חברת הנדסת התפלה (IDE), תאגיד ויאוליה הצרפתי (שבאותה עת פעל בשם "ויוונדי") וקבוצת אלרן השקעות של משפחת דנקנר (באמצעות חברת הבת "אלרן תשתיות") כדי להתמודד במכרז להקמת המתקן. בספטמבר 2001 זכתה הקבוצה במכרז, לאחר הציעה למכור את המים שתפיק במחיר של 50 סנט לקוב. בינואר 2002 החליטה הממשלה על הכפלת כמות המים המותפלים שיסופק במתקן ל-100 מיליון מ"ק לשנה.

המתקן הוקם במתחם קצא"א בסמוך לאשקלון, בהשקעה של מעל למיליארד ש"ח. בשיטת בנה-הפעל-העבר (BOT). החברה הקימה את המפעל ואוחזת בזיכיון להפעלתו למשך 25 שנים עד להעברתו למדינת ישראל. הקמת המתקן החלה בספטמבר 2002, כאשר בנק לאומי סיפק מחצית מהמימון הדרוש לפרויקט. את המחצית השנייה של המימון סיפקו גופים מוסדיים.

המתקן החל לפעול ב-4 באוגוסט 2005 והחל להעביר מים לחברת "מקורות" ב־23 באוגוסט 2005. המתקן סיפק באותה שנה 24 מיליון מטר מעוקב (מלמ"ק) מים, ומאז הוא מספק מי שתייה לקו ירקון-נגב של המוביל הארצי בנוסף למקורות הישנים של המפעל. בינואר 2010, חתם מיזם VID המפעיל את המתקן, על הסכם עם בנק לאומי למימון הרחבת המתקן מהיקף של כ-100 מיליון קוב בשנה, בכ-18 מיליון קוב נוספים. התפוקה מאז ההרחבה עומדת על 118 מיליון מטרים מעוקבים של מים באיכות מי שתייה בשנה, כ- 5% מתצרוכת המים השנתית בישראל. המתקן באשקלון היה הראשון בתוכנית ממשלת ישראל להקים מתקני התפלת מי ים עם כושר יצור של 505 מלמ"ק עד שנת 2013.

במאי 2008 מכרה "אלרן השקעות" את אחזקותיה במתקן לחברת ויאולה תמורת כ-94 מיליון שקל.

בינואר-פברואר 2016 הושבת המתקן לפחות פעמיים עקב זיהום במי הים שנגרם בעקבות משבר המים ברצועת עזה וכן שפכים של מתקן טיהור השפכים בצפון הרצועה.

באוגוסט 2020 רכשה קרן קיסטון 50% ממניות המתקן מידי חברת IDE טכנולוגיות.

בפברואר 2024 פרסם משרד האוצר מכרז לשיפוץ, להרחבה ולהפעלה של המתקן בסיום תקופת הזיכיון שלו, לאחר 25 שנות הפעלה. המפעיל החדש יידרש גם להגדיל להכפיל את הספק מתקן ההתפלה ל–220 מיליון מ"ק. ביוני 2024 פורסם כי שש קבוצות הגישו הצעות במסגרת הליך המיון המוקדם במכרז.
## מבנה המתקן
למתקן שלושה קווי יניקה השואבים מים ממרחק של קילומטר מהחוף ומעומק של כחמישה עשר מטרים. ראשית עוברים המים סינון ראשוני, לאחר מכן מועלה לחץ המים ל־70 בר והמים עוברים דרך ממברנות חדירות למחצה לביצוע תהליך ההתפלה באמצעות אוסמוזה הפוכה. לאחר סיום התהליך ההתפלה מושבת למים המותפלים הקשיות הנדרשת למי שתייה והם מועברים לחברת מקורות והתמלחת מוחזרת לים.

מקור האנרגיה, הרכיב בעל העלות הגבוהה ביותר בתהליך ההתפלה, הוא תחנת כוח עצמאית שהוקמה למטרה זו, הפועלת על גז טבעי והמופעלת על ידי קבוצת דלק.

המתקן, שהוא השלישי בגודלו מסוגו בעולם (לאחר מתקן התפלה שורק ומתקן התפלה חדרה), זכה בפרס "מתקן ההתפלה של השנה ב-2006" מטעם GWI – Global Water Intelligence משום היותו הגדול ביותר בעולם באותה התקופה (הוא זכה בפרס שנה בלבד לאחר התחלת פעילותו), והיווה אבן דרך משמעותית בתעשיית ההתפלה בישראל ובעולם.

## ראו גם
* התפלה בישראל
* משק המים בישראל

## קישורים חיצוניים
* מתקן התפלה אשקלון, החשב הכללי, משרד האוצר
* מתקן התפלת מים באשקלון, אתר קבוצת ואוליה ישראל

## הערות שוליים

אשקלון
קטגוריה:מיזמי שותפות ציבורית-פרטית בישראל
קטגוריה:אשקלון: מבנים
קטגוריה:אשקלון: כלכלה