open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
טביעת האונייה אנט

300px|ממוזער|שמאל|שובר גלים בנמל אשדוד
**האונייה אנט טבעה** בסמוך לנמל אשדוד ב-23 בנובמבר 1973. באסון נספו 21 אנשים.

## הטביעה
אנט הייתה אונייה בנפח של כ-4,000 טון. היא נבנתה בגרמניה בשנת 1954. היא הייתה בבעלות חברה יוונית והניפה את דגל קפריסין.

האונייה הגיעה לחופי ישראל בתחילת חודש אוקטובר ופרקה בנמל עזה מטען של 4,000 טון מלט שהובא מרומניה. ב-21 בנובמבר הגיעה האונייה למרחק של כקילומטר מנמל אשדוד, עגנה והמתינה בים הפתוח לתורה להיכנס לנמל כדי לטעון עליה פוספטים.

בדרך כלל נהגו אוניות עם הגיע מהירות הרוח ל-35 קילומטר לשעה להפליג לעומק הים, על מנת להתרחק מגלי החוף המסוכנים. בלילה שבין 22 ל-23 בנובמבר התחוללה בים סערה חזקה. מהירות הרוח הגיעה לכ-70 (או 90) קילומטר לשעה והגלים הגיעו לגובה של שישה מטר. למרות זאת נשארה האונייה במקומה. ככל הידוע בעת האסון לא פעלו מנועיה ולא היה בה זרם חשמלי. לכן גם לא הופעלו אורותיה והיא לא קיימה קשר רדיו עם הנמל.

לפנות בוקר ביום שישי, 23 בנובמבר, ניתק עוגן האונייה והיא נסחפה לעבר שובר הגלים של הנמל, פגעה בו והחלה לשקוע. בשעה 01:15 שמע נתב משמרת הלילה בנמל צפירות והבחין באונייה כשהיא שוכבת על שובר הגלים. גוררת של הנמל יצאה אל האונייה ואליה הצטרפו כלי שיט נוספים מהנמל וכן אנשי חיל הים. האונייה הטובעת נמצאה במרחק מה משובר הגלים. המצילים ירו פצצות תאורה, אך תנאי מזג האוויר לא אפשרו לשלוח מסוק אל האונייה. שלושה ניצולים חולצו, כולם מתוך המים. בשעה 03:00 שקעה האונייה מתחת לפני הים כשקצות תרניה נמצאים עדיין מעליהם. בשעות הבאות נעלמו גם התרנים. שברים מהאונייה נסחפו אל החוף.

על סיפון האונייה נמצאו במועד הטביעה 24 איש - 18 אנשי צוות מיוון, טורקיה, פקיסטן וסומליה, חמישה עובדים של חברה ישראלית לתיקוני אוניות (שבאו לטפל בתיקונים שנדרשו באונייה) ומפקח ימי יווני. כאמור חולצו רק שלושה ניצולים. הם היו קצין הרדיו היווני של האונייה, מלח טורקי וחניך ישראלי בן 17 מחברת התיקונים.

## לאחר הטביעה
בימים הבאים נערכו חיפושים אחרי הנעדרים - באמצעות מטוס וסירות ובסיורים רגליים על החוף. גופות חלק מהם נפלטו מהים או נמצאו בתוכו. ב-4 בדצמבר היו עדיין שמונה בחזקת נעדרים.

משרד התחבורה, רשות הנמלים ומשטרת ישראל חקרו את האסון.

בחודש ינואר 1974 החלו עבודות להוצאת שרידי האונייה ממקום טביעתה.

## קישורים חיצוניים
* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
** דני צדקוני, 21 נספו בטביעת אניה קפריסאית שהתנפצה אל שובר־הגלים באשדוד, דבר, 25 בנובמבר 1973
** אהרן פריאל, "לפתע שמעתי רעש נורא והאניה התהפכה על צידה", מעריב, 25 בנובמבר 1973
** נתגלו שתי גופות של נעדרי "אנט", מעריב, 3 בדצמבר 1973
** הים פלט שתי גוויות - כנראה מטבועי "אנט", דבר, 3 בדצמבר 1973
** נתגלתה גווייה נוספת מטבועי הספינה "אנט", דבר, 4 בדצמבר 1973
** פעולות להרחקת האניה הטבועה "אנט" משובר הגלים של אשדוד, דבר, 8 בינואר 1974

אונייה אנט
אנט
קטגוריה:קפריסין: תחבורה
קטגוריה:נמל אשדוד
קטגוריה:1973 בישראל
קטגוריה:אשדוד: אירועים
יחסי אוקראינה–בנגלדש

**יחסי אוקראינה–בנגלדש** (באוקראינית: **Українсько-бангладеські відносини**; בבנגלית: **ইউক্রেন-বাংলাদেশ সম্পর্ক**) הם היחסים דו-צדדיים המקיימים בין **[[אוקראינה]]** ל**[[בנגלדש]]**. אוקראינה הכירה בעצמאותה של בנגלדש ב-24 בינואר 1972, עוד בטרם קיבלה עצמאות בעצמה מברית המועצות.

## שיתופי פעולה כלכליים
הייצוא של בנגלדש לאוקראינה כולל בעיקר דיג, עור, ביגוד, טקסטיל, שמן מאכל, ירקות, תרופות וטבק. לעומתה, עיקר הייצוא של אוקראינה לבנגלדש הוא בעיקר מינרלים, כימיקלים ומוצרי חשמל. חברות ותאגידים אוקראינים הביעו לא פעם רצון להשקיע במיזמים בבנגלדש, כמו ספנות, פלדה ודשנים כימיים. חברות אוקראיניות אחרות השקיעו בתעשיית הנמלים בבנגלדש.

כיום חקלאות היא תחום שיתוף הפעולה המבטיח ביותר בין בנגלדש לאוקראינה. באוגוסט 2011 שלח משרד המזון של אוקריאנה, ובראשו מיקולה פריאסיאניוק, פקידים שיסקרו את הפוטנציאל לשיתוף פעולה חקלאי בבנגלדש. הפקידים מצאו פוטנציאל בלתי ממומש במכירת ציוד חקלאי ותוצרת חקלאית תוצרת אוקראינה לבנגלדש. על כן, כבר באותה שנה חתמה בנגלדש על הסכם ייבוא 100,000 טון חיטה מאוקראינה. בשנת 2013 הגדילה ממשלת בנגלדש ורכשה כ-200,000 טון חיטה מאוקראינה.

## שגרירויות
* לבנגלדש אין שגרירות באוקראינה.
* לאוקראינה שגרירות בניו דלהי, הודו, המשמשת כשגרירות הבנגלית. אחמד אכבר סובהן הוא כיום הקונסול הראשי של אוקראינה בבנגלדש.

## ראו גם
* יחסי החוץ של אוקראינה

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
אמירה הדרה

[250px|ממוזער|טקסט=אמירה הדרה, 1940 |אמירה הדרה, [1940]]
**אמירה הדרה (לצרוס)** (1917–2006) הייתה ספורטאית ישראלית ומורה לחינוך גופני.

הדרה נולדה בגרמניה. הייתה חברת מכבי בגרמניה, עסקה בכדורסל, התעמלות, שחייה, כדוריד ואתלטיקה. למדה בגרמניה חינוך גופני ועבדה כמורה לחינוך גופני. השתתפה בכינוס הפועל בברלין ב-1937.

עלתה לארץ ישראל ב-1939 לבדה. לימדה בתחילת דרכה בארץ חינוך גופני בעפולה, גניגר וקריית חיים. בהמשך עבדה שנים רבות כמורה לחינוך גופני בבית הספר הריאלי העברי בחיפה.

החזיקה בשיא הפועל בהטלת כידון (30.38 מ'). הייתה חברת נבחרת האתלטיקה של הפועל.

ב-1950 הייתה חברת הנבחרת הראשונה של כדורסל הנשים של ישראל, שנשלחה לאליפות אירופה בכדורסל נשים 1950. הדרה הייתה בין נציגות הפועל בנבחרת, ושיחקה בהגנה. הנבחרת יצאה לאליפות ללא הכנה מספקת, וסיימה במקום ה-11 מתוך 12. הדרה שלחה דיווחים חדשותיים מהאירוע וציינה: 

הדרה השתתפה בנבחרת האתלטיקה הקלה של ישראל למכביה השלישית ב-1950.

ב-1950 נבחרה לוועד של התאחדות מורי ההתעמלות בחיפה.


File:מאלבום של המורה לחינוך גופני אמירה הדרה אני עם אבא 1927 - iביהס הריאלי btm5030.jpeg|אמירה הדרה עם אביה, 1927
מאלבום של המורה לחינוך גופני אמירה הדרה אמירה על החוף ליד מלון ריטץ 19 btm5001.jpeg|על חוף הים בנהריה, 1943
אמירה הדרה עם מורה ספורט מאלבום של המורה לחינוך גופני אמירה הדרה אמירה btm4994.jpeg|עם מורה לספורט במחנה בקיסריה, 1943


## קישורים חיצוניים

* 
* יורם אהרוני, נבחרת ישראל בכדורסל באליפות אירופה לנשים, 1950, באתר המכללה האקדמית בווינגייט
* נבחרת ישראל ראשונה באליפות אירופה 1950, באתר של ענת דרייגור

## הערות שוליים

קטגוריה:ספורטאיות ישראליות
קטגוריה:מורות בישראל
קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2006
פרידוטיט

**פֶּרידוטיט** הוא סלע יסוד פלוטוני מאפי, המורכב כולו, או כמעט כולו, מאוליבין ופירוקסן.

זה הוא סלע אולטרה-מאפי, בדרך כלל בעל תכולת מגנזיום גבוהה.

פרידוטיט נחשב לסלע של מעטפת כדור הארץ, כיוון שהוא נדיר למדי בקרום כדור הארץ, אך החוקרים סבורים שרוב המעטפת בנויה מפרידוטיט במצב צמיג. המינרלים שמרכיבים את הפרידוטיט הם המינרלים הראשונים המתגבשים מתוך שורת בואן, ומכאן ההנחה כי בעומק רב שבו שוררת טמפרטורה גבוהה, מרבית הסלע הוא פרידוטיטי, כיוון שבסלעים אחרים, ישנם מרכיבים מינרליים שלא יתגבשו ויישארו במצב נוזלי.

ישנם מספר סוגים של פרידוטיט, שמחולקים על פי התכולה המינרלית שלהם. הסוג הנפוץ ביותר של הפרידוטיט נקרא דוניט והוא סלע שמכיל ברובו את המינרל פורסטריט. מסיבה זו הדוניט עשיר מאוד במגנזיום ותכולת המגנזיום שלו מגיעה לפי תשעה מתכולת הברזל.

כאמור, את הפרידוטיט קשה למצוא על פני קרום כדור הארץ, מכיוון שהאוליבין הופך להיות בלתי יציב בנוכחות קוורץ ונוטה להפוך למינרלים סילקטיים אחרים כמו אנסטטיט. עם כל זה, ניתן לעיתים למצוא את הסלע באזורים בהם מרכיבים של מעמקי המעטפת מגיעים אל פני השטח, כגון, באופיוליטים עתיקים. כמו כן, ניתן למצוא מטאוריטים, הבנויים כולם או חלקם מפרידוטיט.

הפרידוטיט כסלע יסוד מעטפתי מאפשר מחקר של התנאים בהם נוצרו כדור הארץ ומערכת השמש.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים פלוטוניים
קטגוריה:סלעים
קטגוריה:פטרולוגיה
גמר קופה אמריקה 2021

**גמר [[קופה אמריקה 2021]]** התקיים במרקנה שבריו דה ז'ניירו שבברזיל ב-10 ביולי 2021, ובו נקבע שהזוכה בקופה אמריקה היא נבחרת ארגנטינה שניצחה במשחק את יריבתה הוותיקה נבחרת ברזיל, המארחת ומחזיקת הגביע, בתוצאה 1–0.

ארגנטינה זכתה בגביע לראשונה מאז 1993, והשתוותה לאורוגוואי כשיאנית הזכיות בקופה אמריקה. הזכייה העניקה לקפטן הארגנטינאי ליונל מסי את התואר הבינלאומי הראשון שלו.

## רקע
ארגנטינה וברזיל הן מהנבחרות החזקות והמצליחות ביותר בדרום-אמריקה ובעולם, ויש להן היסטוריה ארוכה של יריבות. הן נפגשו 107 פעמים בתחרויות בינלאומיות, ונפגשו בשלושה גמרים קודמים של הקופה אמריקה בשנים 1937, 2004 ו-2007. ברזיל ניצחה בשני המפגשים האחרונים.

המשחק נערך בפעם השנייה ברציפות באצטדיון המרקנה בריו דה ז'ניירו, האצטדיון הגדול בברזיל.

## הדרך אל הגמר

## מהלך המשחק
השער היחיד במשחק הגיע בדקה ה-22' לאחר שכדור עומק של רודריגו דה פול מצא את אנחל די מריה שהקפיץ מעל השוער הברזילאי אדרסון. במחצית השנייה ברזיל שלטה אך לא הצליחה לכבוש. לאורך רוב המחצית השנייה ניסתה ברזיל לחזור למשחק, אך ללא הצלחה. בשריקת הסיום שחקני ארגנטינה ניגשו אל קפטן הנבחרת ליונל מסי על מנת לחגוג עמו ולברכו על זכייתו הראשונה בתואר במדיה.




**שופט**:  אסטבן אוסטוחיץ**'קוונים**:  קרלוס בריירו,  מרטין סופי **שופט רביעי**:  דיגו הארו **שופטי [[VAR (כדורגל)|VAR]]**:  אנדרס קונה,  דניאל פדורצ'וק,  אלכסנדר גוסמן,  ג'ון אוספינה.

### סטטיסטיקה

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:משחקי גמר קופה אמריקה
קטגוריה:קופה אמריקה 2021
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2021
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: תחרויות כדורגל
צבי ברונשטיין

קברם של צבי ולאה ברונשטיין בבית הקברות של זכרון יעקב|שמאל|ממוזער|250px
**צבי ברונשטיין** (15 במאי 1908 – 21 בספטמבר 1977) היה ראש מועצת זכרון יעקב.

## ביוגרפיה
ברונשטיין נולד ב-1908 במושבה זכרון יעקב לשמואל זאב ומלכה ברונשטיין, שעלו מרומניה והיו בין מייסדי המושבה ב-1882. אח לעוד 4 אחים ו-2 אחיות. בילדותו למד בבית הספר העממי המקומי ובהמשך למד בבית ספר החקלאי מקוה ישראל. עם סיום לימודיו במקווה חזר למושבה והחל לעסוק בחקלאות במשק המשפחתי.

ב-1926 החל להיות פעיל ציבורי בארגונים כמו המכבי הצעיר, בני בנימין, הוועד החקלאי וועד המושבה. כמו כן היה פעיל בארגון ההגנה.

ב-1952 נבחר ברונשטיין כראש המועצה השני של זכרון יעקב כשהוא מחליף את ראש המועצה הראשון אבא שכטר. ברונשטיין מילא את התפקיד במשך 8 שנים במהלכן התמודד עם גלי עלייה גדולים שהגיעו למושבה. ב-1959 לא נבחר לתפקיד והוחלף על ידי יעקב לוי, איש מפא"י והפך לחבר האופוזיציה במועצת המושבה.

היה בין מייסדי מועדון רוטרי ביישוב וכיהן כנשיא המועדון בשנים 1963–1964.

## משפחתו
ברונשטיין נישא ב-1934 ללאה, בתם של ד"ר אליעזר בן זאב (בנו של אחד ממייסדי ראשון לציון זאב אברמוביץ) ושל מרים לבית ניימן (משפחה ממייסדי זכרון יעקב). לזוג נולדו 4 ילדים. ברונשטיין נפטר ב-1977 ולאה נפטרה ב-2006. שניהם הובאו למנוחות בבית הקברות בזכרון יעקב.

בן דודו הוא חבר מחתרת ניל"י מנשה ברונשטיין.

## לקריאה נוספת
* דוד בר יוסף, לירון גורפינקל, **אלבום משפחות זכרון יעקב**, הוצאת "כרמים", עמודים 60–61

## קישורים חיצוניים

* 
* צבי ברונשטיין, באתר "מוזיאון ראשון לציון"
* 
* צבי ברונשטיין, באתר מועצת זכרון יעקב
* מוריס-דוד בר-יוסף, מדוע לא הונצח ראש-המועצה המנוח צבי ברונשטיין?, באתר "על גפן", 3 בנובמבר 2017 
* הפרופיל של צבי ברונשטיין, באתר GENI

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי מועצת זכרון יעקב
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:זכרון יעקב: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בזכרון יעקב
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1908
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977
לאיוש ברודי

**לאיוש ברודי**, (במקור **מאיר לזר ברודי**, בהונגרית: **Bródy Lajos**; מישקולץ, 26 בנובמבר 1858 – בודפשט, 5 ביוני 1939) היה עיתונאי, עורך עיתון יהודי-הונגרי אחיו של ז'יגמונד ברודי.

## ביוגרפיה
לאיוש ברודי נולד במשפחה יהודית כבנם של דניאל ברודי ושל רוזליה ברודי (1816–1887). הוא למד משפטים באוניברסיטאות בודפשט (לימים אוניברסיטת אטווש לוראנד) ובאוניברסיטת לייפציג, ואחר כך פתח משרד עורכי דין בבודפשט. משנת 1885 הוא היה עמית ראשי בכתב העת בשפה הגרמנית Neues Pester Journal, אחר כך בעלים המו"ל והעורך הראשי עד לפירוק העיתון בשנת 1925. הוא תיאר את עיתונו כדלקמן: "מהרגע הראשון שלו ועד לרגע האחרון היה עיתון ליברלי לחלוטין עם תחושה הונגרית, מוח הונגרי, וככזה, כמובן, תמיד הקפיד עלשמירת האינטרסים של היהדות." תחילה נבחר לסגן נשיא ולאחר מכן לנשיא איגוד העיתונאים בבודפשט. הוא היה סגן נשיא מכון הפנסיה של העיתונאים ההונגרים. בשנת 1911 הוענק לו תואר "יועץ חצר מלכותי" בגין זכויותיו הציבוריות.

ברודי הובא למנוחות בקבר המשפחתי בבית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני.

## משפחתו
אשתו הייתה טרזיה מייבאום (1864–1958), איתה התחתן ב-22 במאי 1900 בבודפשט. עדי החתונה שלהם היו ז'יגמונד ברודי ולאיוש דוצי.

ילדיהם:
* דניאל ברודי (1901–?) עיתונאי. אשתו הייתה ארז'בט גרוס.
* רוזה אדל ברודי (1904–?). בעלה, ג'רג' טרק, היה מהנדס מכונות.

## לקריאה נוספת
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II . עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט, 1967-1969.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. לאיוש ברודי

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי דין יהודים הונגרים
קטגוריה:מישקולץ: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1858
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1939
ויליאם פרקינס

**ויליאם פרקינס** (1558–1602) היה איש דת אנגלי משפיע ותאולוג מקיימברידג', שקיבל תואר ראשון ותואר שני מהאוניברסיטה בשנת 1581 וב־1584 בהתאמה, וגם אחד המנהיגים הראשונים של התנועה הפוריטנית בכנסיית אנגליה בתקופת האליזבת תְקוּפָה. אף על פי שלא קיבל לחלוטין את הנוהגים הכנסייתיים של כנסיית אנגליה, פרקינס תאם לרבים מהמדיניות והנהלים שהטילה ההתיישבות האליזבתנית . עם זאת, הוא נותר אוהד לפוריטנים הלא קונפורמיסטיים ואף עמד בפני משמעת על תמיכתו.

פרקינס היה סופר פורה שכתב למעלה מארבעים עבודות, שרבות מהן פורסמו לאחר מותו. בנוסף לכתיבה, הוא שימש גם עמית במכללת כריסטס וכמרצה בכנסיית סנט אנדרו בקיימברידג '. הוא היה חסיד איתן של תאולוגיה הרפורמית, במיוחד supralapsarian התאולוגיה של תיאודור בזה ואת ג'ון קלווין. בנוסף, הוא היה מגן נחרץ של אידיאלים פרוטסטנטים, במיוחד חמשתהסוליות עם דגש מיוחד על סולוס קריסטוס וסולה סקריפטורה.

כתב את "שיח של אומנות הכישוף הארורה" (1608), שם ציין פרקינס 18 שלטים לגילוי כישוף; אחד הסימנים, סימן השטן, היה לדברי פרקינס, 'חזקה' שהצדיקה בדיקה אך לא הייתה הוכחה מספקת בפני עצמה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנשי דת אנגלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:ילידי 1558
קטגוריה:נפטרים ב-1602
שמעון אדלר (מחנך)

**שמעון אדלר** (בהונגרית: **Adler Simon**; מישקולץ, 30 בנובמבר 1861 – בודפשט, 17 בדצמבר 1930) היה מורה לחינוך מיוחד יהודי-הונגרי.

## קורות חיים
שמעון אדלר נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר שמואל אדלר ושל רוזליה וייס. את לימודיו התיכוניים סיים בעיר הולדתו ואחר כך למד ב"מכללה להכשרת מורים יהודים בבודפשט". שם בשנת 1881 קיבל תעודת הוראה. בין השנים 1881 עד 1907 עבד כמורה במכון הלאומי לחירשים-אילמים יהודים, ובשנת 1907 עד ספטמבר 1930 היה מנהל מכון וקסלמן לעיוורים. אדלר היה אחד המורים המשמעותיים לחינוך מיוחד של תחילת המאה ה-20, הוא היה הראשון שלימד עיוורים וחירשים-אילמים בהונגריה. כתביו הופיעו ב"כתב העת לחינוך העם" (Journal of Folk Educators), ב"מדריך", בעלון החינוך היהודי, ב"עיתון ההונגרי" (Magyar Hírlap) וב"שוויון". אדלר היה סגן נשיא "ההתאחדות הארצית של המורים היהודים" בהונגריה.

הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (16B-4-42). לוח זיכרון על שמו מוצב בבית הקברות של בית הכנסת הגדול של בודפשט ברחוב דוהאן.

## משפחתו
אשתו הייתה שרולטה שלזינגר (1871–1945), בתם של שאנדור שלזינגר, רואה חשבון, ושל הרמינה אבלס, איתה התחתן ב-29 בנובמבר 1891 בבודפשט.

ילדתם:
* הרמין אדלר (1894–?). בעלה, ינה אהרנטל (1886–?), היה הגזבר הראשי של הקהילה היהודית של פשט.

## עבודותיו העיקריות
* על הוראת החרשים-אילמים העיוורים (הילד, 1911)
* Wie sollen wir für die Zukunft unserer Kriegsblinden sorgen?? עם דיולה פייר (בודפשט, 1915)

### מתרגומיו הספרותיים
* חואן פבלו בונה : פירוק האותיות לאלמנטים ואמנות הוראת החרשים לדבר (בודפשט, 1907) (חואן פבלו בונה יליד המאה ה-16 היה פקיד ודיפלומט ספרדי בכיר, מחבר היצירה הידועה הראשונה (1620) הכוללת גם מתודולוגיה להוראת ילדים חירשים לדבר).

## לקריאה נוספת
* הביוגרפיה שלו בנקודת השם
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. שמעון אדלר
* לקסיקון התחייה ההונגרית. בודפשט, 1930.

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך יהודים הונגרים
קטגוריה:מורים יהודים עד אמצע המאה ה-20
קטגוריה:מורים לחינוך מיוחד
קטגוריה:מישקולץ: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1861
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1930
לואיזה ליטון

**לואיזה ליטון** (באנגלית: **Louisa Lytton**; נולדה ב-7 בפברואר 1989) היא שחקנית אנגלייה.

## ביוגרפיה
ליטון נולדה ב-1989 ברובע קֶמְדֶן של לונדון.

ב-2005 החלה לשחק באופרת הסבון "איסטאנדרס", בה המשיכה לגלם את דמותה של הנערה רובי אלן גם בשנה שלאחר מכן, ושבה לסדרה שוב החל מ-2018. בסך הכל, השתתפה בתפקיד זה בלמעלה מ-300 פרקים.

ב-2006 זכתה בפרס בטקס פרסי אופרת הסבון הבריטי "The British Soap Awards" בקטגוריית השחקנית הסקסית ביותר.

בשנים 2007–2009 השתתפה ב-152 פרקי הסדרה "The Bill".

היא השתתפה בעונה הרביעית של תוכנית הריקודים "Strictly Come Dancing" והגיעה למקום הרביעי. באירוויזיון לרוקדים 2008 ייצגה את בריטניה עם מי שהיה בן זוגה בתוכנית וינסנט סימון והגיעו למקום התשיעי.

היא שיחקה בסרט "אמריקן פאי מציגים: ספר האהבה", בסרט הדרמה "Payback Season" וכן הופיעה במספר פרקים של קומדיית המצבים "Edge of Heaven".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אנגליות
קטגוריה:שחקניות ילדות אנגליות
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (בריטניה)
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1989
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1989
גדת סופייסקאיה

**גדת סופייסקאיה** (ברוסית: **Софийская набережная**) היא גדת נהר מוסקבה, הממוקמת ברובע יאקימנקה.

גדת סופייסקאיה קיבלה את שמה מכנסיית סופיה  שממוקמת בה.

## גלריה

קובץ:Софийская набережная в Москве (июнь 2022).jpg|תחילת הגדה
קובץ:Moscow StSophiaChurch 192 3522.jpg|כנסיית סופיה
קובץ:Moscow, Sofiyskaya Embankment 26.jpg|מטה רוסנפט
קובץ:Moscow, Sofiyskaya Embankment 22.jpg|בית לובקוב 
קובץ:Москва, Софийская набережная, 14, строение 1.jpg|בית מס' 14 מבנה 1


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

סופייסקאיה
סופייסקאיה
ניר שלמה

**ניר שלמה** (נולד ב-18 באוגוסט 1985) הוא מוזיקאי אינדי ישראלי, נגן גיטרה חשמלית, זמר, מלחין, פזמונאי ומפיק מוזיקלי.

## קורות חיים

ניר שלמה נולד וגדל בכפר סבא. למד בתיכון כצנלסון במגמת המוזיקה. בשנים 2009–2010 למד ברימון בית ספר למוזיקה.

ב-2010 הקים את להקת ״כלבי רוח״ יחד עם הזמרת הילה רוח, הבסיסט נועם שחם, הקלידן איתי שטרית והמתופף גדי פטר. אלבום הבכורה של הלהקה יצא בשנת 2013 וקצר שבחים. משנת 2011 ועד היום ניגן כגיטריסט בהופעות והקלטות עם מגוון רחב של אמנים: יובל דיין, דיקלה, יהוא ירון, קרן פלס, נרקיס, סיון טלמור, גדי רונן, רועי פרייליך ועוד רבים אחרים.

בשנת 2015 הוציא את אלבומו הראשון הקרוי על שמו. האלבום מורכב משירים שכתב, הלחין והפיק, המשלבים בין טקסטים בוטים לבין מוזיקת רוק נוגה. מבקר המוזיקה רז ישראלי כתב על האלבום: ״האלבום המרגש של השנה, במובן הכואב של המילה. זה לא אלבום שנעים לשמוע, זה לא אלבום ששיר אחד במיוחד תופס אותך ולא מוכן לעזוב, זה לא אלבום שעושה לך טוב, או חשק לרקוד. זה אלבום מדכא עד דוקר את הלב, גם בשמיעה המאה. אלבום שעושה לך קווטצ' בבטן ובכל זאת תחזור אליו פעם אחר פעם. על אף שגילינו את כישרונו העצום כבר באלבום הבכורה האדיר של כלבי רוח, שכל האזנה לו עושה חשק לעוד, ניר שלמה כאמן סולו הוא אחד הגילויים המרעישים והמרגשים ביותר של השנה, בעטיפה הצנועה ביותר שאפשר לדמיין.״

בשנת 2017 הוציא את אלבומו השני, ״האמת היא שריר״.

משנת 2019 החל להפיק מוזיקאים נוספים, ביניהם גדי רונן, אבימור קינן, אילנה ווינר ויונתן לוצקי.

כזמר-יוצר שיתף פעולה עם אמנים רבים, ובהם ערן צור, שלום גד, אלון עדר, גיא שמי, יהוא ירון.

במאי 2024 הוציא לאור גרסת כיסוי לשיר "עוד יום" של גלי עטרי, שיתוף פעולה יחד עם דניאל רובין.

## חיים אישיים
שלמה נשוי למוזיקאית דניאל רובין, עמה הוציא יחד ב-2019 גרסת כיסוי לשירו של אריק איינשטיין "אולי צריך לתת לזה עוד זמן" מהאלבום "שביר".

## דיסקוגרפיה
* ניר שלמה (2015)
* האמת היא שריר (2017)
* לוליין (2022)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:זמרים-יוצרים בעברית
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון כצנלסון
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
Stayin' Alive

**Stayin 'Alive** הוא שיר שנכתב ובוצע על ידי בי ג'יז, שיצא בשנת 1977 כסינגל השני מפסקול הסרט "שיגעון המוזיקה". הלהקה הפיקה את השיר יחד עם אלבי גלוטן וקרל ריצ'רדסון. זהו אחד השירים הידועים ביותר של הלהקה. בשנת 2004 הוצב "Stayin 'Alive" במקום ה-189 ב-רשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של הרולינג סטון.

עם צאתו, "Stayin 'Alive" טיפס במצעדים והגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 בשבוע של 4 בפברואר 1978 ונשאר שם במשך ארבעה שבועות רצופים. בישראל זכה השיר להצלחה חסרת תקדים כאשר דורג במקום הראשון במצעד הלועזי של רשת ג' לא פחות מ-11 שבועות רצופים. כמו כן, השיר צעד 26 שבועות בסך הכל במצעד הלועזי השבועי – שיא שנשבר רק לאחר 15 שנה, והוא בין השירים הלועזיים הבודדים בישראל שזכו להצלחה כה גדולה במצעדי הפזמונים. השיר נבחר על ידי מאזיני רשת ג' כ"שיר השנה" לשנת 1978.

הקליפ לשיר הוא בקונספט שונה לחלוטין מהסרט. הוא צולם בקולבר סיטי שבקליפורניה.

## ביקורות

### רשימות כל הזמנים

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי בי ג'יז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בארי גיב
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רובין גיב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי בארי גיב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי רובין גיב
קטגוריה:שירי נושא מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירי דיסקו
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים של RPM
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
כלכלת מוסקבה

[ממוזער|שמאל|270px|מוסקבה היא מרכז פיננסי מרכזי באירופה, ויש לה את אחת הכלכלות העירוניות הגדולות בעולם . (בתמונה: [מוסקבה סיטי, רובע העסקים של מוסקבה)]]
**כלכלת מוסקבה** היא הכלכלה הגדולה ביותר מבין הסובייקטים המרכיבים את הפדרציה הרוסית במונחים של תוצר אזורי גולמי (GRP). תרומת התוצר האזורי הגולמי של מוסקבה לכלכלת רוסיה הכוללת יורדת בהדרגה ובשנת 2016 צנחה ל-16.5% בשל העובדה כי כלכלות אזוריות מראות לעיתים קרובות פוטנציאל גדול יותר להתפתחות כלכלית, תוך התמקדות בביקוש מקומי, שלעיתים קרובות מתעלם ממשברים עולמיים. במבנה התוצר אזורי גולמי של מוסקבה, חלק נכבד נכבש על ידי מגזר השירותים, שרגיש יותר למצב הכלכלי העולמי. גם מסחר ותיירות ממלאים תפקיד חשוב.

היקף כלכלת מוסקבה בשנת 2018 הסתכם ב-15.7 טריליון רובל, הוצאות צרכנים - יותר מ -10 טריליון רובל, מה שאפשר למוסקבה לתפוס את המקום השלישי מבין ערי אירופה במדד זה ולהיכנס לעשרים שוקי הצרכנות הגדולים בעולם.

## תוצר אזורי גולמי
מוסקבה מהווה 54% מסך התרומה של ערי המיליון לכלכלת המדינה (סך הכל 16 ערי מיליון מהוות שליש מהתמ"ג של רוסיה).

כרגע מוסקבה היא המרכז הפיננסי הגדול ביותר בקנה מידה לאומי ומרכז הניהול של חלק ניכר מכלכלת המדינה. לדוגמה, יותר ממחצית הבנקים הרשומים במדינה מרוכזים במוסקבה, בעוד שהם מהווים 90% מנכסי הבנקים. בנוסף, רוב החברות הגדולות רשומות ויש להן משרדים ראשיים במוסקבה, אם כי הייצור שלהן יכול להיות ממוקם אלפי קילומטרים ממוסקבה לחלוטין. נכון לנובמבר 2019, 104 מתוך 200 המפעלים הגדולים במדינה רשומים במוסקבה.

בנוסף, מוסקבה מרכז גדול של הנדסת מכונות, כולל הנדסת חשמל, כלי מכונה, בניית ספינות, ייצור מכשירים; מתכות אל ברזליות ואל ברזליות (ייצור סגסוגות אלומיניום), כימיה, אור ודפוס. אך בשנים האחרונות יש תהליך של העברת ייצור מחוץ למוסקבה.

## תעשייה
מוסקבה, למרות חלקה המשמעותי של התעשייה בכלכלה, היא מרכז התעשייה והייצור הגדול ביותר ברוסיה, המבוסס על כוח עבודה מיומן משמעותי.

מגזרי המשק המייצרים מוצר אמיתי מהווים 20.7% מהתוצר האזורי הגולמי של מוסקבה; 1.88 מיליון איש מועסקים כאן.

## מגזר השירותים
מוסקבה מהווה יותר מ-30% מסך המחזור הקמעונאי הרוסי. על פי תוצאות שנת 2018, חלקה של מוסקבה במחזור הכולל של הפדרציה הרוסית הסתכם ב -15.2%.

מחזור המסחר הקמעונאי ממשיך לצמוח בקצב מהיר. מספר חנויות הקמעונאות הנייחות בשנת 2018 הגיע ל 58,812, מרכזי קניות ומתחמים -615.

את השווקים מתכננים להחליף בקניונים המופעלים על ידי לשכת ראש העיר. לשנת 2018 ישנם 26 שווקים קמעונאיים, 21 חקלאיים, אחד אוניברסלי ו- 1 מתמחים; ירידי סוף שבוע נערכים ב-102 מקומות.

## תיירות
תפקיד משמעותי בכלכלת העיר ממלא עסקי התיירות הקשורים בקבלת אורחים מרוסיה וממדינות זרות, כמו גם הפעילות הכלכלית הנלווית בענף השירותים. למעלה מארבעה מיליון תיירים מבקרים במוסקבה מדי שנה, רובם מגיעים מגרמניה, ארצות הברית, סין, בריטניה, צרפת, טורקיה, איטליה, ישראל, יפן וספרד. מאז 2007, מתוך כל 10 זרים שנכנסים לרוסיה למטרות תיירות, שבעה מגיעים למוסקבה.

## קישורים חיצוניים

* כלכלת מוסקבה באתר Mos.ru

## הערות שוליים

*
התרסקות המזל"ט בביירות (2019)

**התרסקות המזל"ט בבירות** היא התרסקות שדווחה על ידי גורמים בלבנון וארגון חזבאללה כי בשעה 02:30 ב־25 באוגוסט 2019, שני כטב"מים התרסקו ברובע הדאחייה שבביירות, בירת לבנון.

לדברי אותם גורמים לבנוניים, ישראל שלחה כטב"מים צה"לים לשטח לבנון, מז"לטים שהתרסקו ברובע הדאחייה. חזבאללה הכחיש שהפיל מזל"טים צה"ליים או כיוון לכאלו. זה היה האירוע הראשון מסוג זה מאז מלחמת לבנון השנייה.

## רקע
ביולי 2019 ישראל החלה לתקוף בעיראק את בסיסי המיליציה העיראקית אל-חשד א-שעבי הנתמכת על ידי ממשלות איראן ועיראק. כמה בכירים עיראקים, איראנים וישראלים ייחסו את ההתקפות לישראל, אך בשלב הראשוני של "גל" התקיפות ישראל לא אישרה ואך גם לא הכחישה מעורבות בתקיפות. עם זאת ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, רמז על האחריות לתקיפות באוגוסט 2019 וטען כי "איראן אינה חסינה בשום מקום". בסופו של דבר, ישראל לקחה אחריות על התקיפה בסוף אותו החודש.

חוקר בכיר במכון למחקרי ביטחון לאומי טען כי הבחירות הקרובות בישראל, והערכות רבות לפיהן ארצות הברית עשויה להתחיל בשיחות עם איראן בנוגע לתוכנית הגרעין של האחרונה, יכולות להיות סיבות לכך שישראל "הגבירה את הלחץ".

## התקיפה
על פי סוכנות הידיעות הלאומית הלבנונית וגורמים לבנונים, הכטב"מים הישראליים ביצעו טיסות בגובה נמוך מעל צידון ב-02:30, ב-25 באוגוסט 2019 ולבסוף התרסקו ברובע הדאחייה, הידוע כמעוז של המיליציה השיעית-לבנונית חזבאללה.

בחזבאללה נטען כי אחד הכטב"מים של צה"ל היה ממולכד ובשל כך נגרם נזק לרכוש בבנין מרכז התקשורת של הארגון, בנוסף לטענה זו פורסם בתקשורת הלבנונית כי שלושה אזרחים נפגעו מרסיסים בשל התרסקות הכטב"ם.

## תגובות
* דובר צה"ל אמר כי הצבא לא מתייחס ל"דיווחים זרים".
*  מזכ"ל חזבאללה, חסן נסראללה תיאר את התקיפה כ"משימת התאבדות" והכריז כי הם יפילו מל"טים שיעופו מעל שמי לבנון. מספר ימים לאחר התקיפה, הוציא הארגון הודעה בה נטען כי היה אחד הכטבמ"ים הכיל מטען רב עוצמה שהכיל כ-5.5 ק"ג חומר נפץ מסוג C4
*  ראש ממשלת לבנון, סעד אל-חרירי טען כי שליחת הכטב"מים היא מתקפה גלויה על הריבונות של לבנון
* נשיא לבנון, מישל עאון הצהיר כי "מה שקרה בסוף השבוע זו הכרזת מלחמה, זה מאפשר לנו לנקוט בזכותנו להגן על ריבונותנו, עצמאותנו ושלמותנו הטריטוריאלית".

## הערות שוליים

קטגוריה:סכסוך איראן–ישראל
קטגוריה:סכסוך ישראל–חזבאללה
קטגוריה:יחסי ישראל–לבנון
קטגוריה:2019: סכסוכים
קטגוריה:2019 בישראל
קטגוריה:ביירות: היסטוריה
קטגוריה:2019 בלבנון
סטפן מרינוביץ'

**סטפן טוֹנֶה מרינוביץ**' (באנגלית: **Stefan Tone Marinovic**; נולד ב-7 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן עבר ניו זילנדי ששיחק בעמדת השוער.

## קריירת מועדונים
מרינוביץ' התחיל לשחק כדורגל בקבוצת כדורגל של תיכון מקומי באוקלנד. כאשר היה בן 17, יצא למבחנים בפ.צ. ציריך, אברטון ושאלקה 04, אך בסופו של דבר הצטרף למחלקת הנוער של וייטאקרה יונייטד  הניו זילנדית. בקיץ  הוא הצטרף לקבוצת המילואים של ווין ויסבאדן מהליגה השלישית בגרמניה. ב-27 באפריל 2010, מרינוביץ' שיחק את משחקו הראשון בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה שנגמר בתיקו 2-2 נגד ארצגבירגה אווה.

בשנת , מרינוביץ' הצטרף לאיסמנינג, ממנה עבר לקבוצת המילואים של מינכן 1860. בשנת  מרינוביץ' חתם באונטרהאכינג, והיה שותף לעליה שלה לליגה השלישית.

ב-21 ביולי 2017 חתם מרינוביץ' בוונקובר וייטקאפס. ב-7 במרץ 2019, הוא חתם בבריסטול סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, וכעבור כארבעה חודשים, ב-6 ביוני 2019, מרינוביץ' חתם בוולינגטון פיניקס מליגת העל האוסטרלית.

בקיץ  הצטרף מרינוביץ' להפועל נוף הגליל מליגת העל, וב-15 ביוני 2022 עבר להפועל תל אביב, בה חתם לעונה אחת. בינואר 2023 שוחרר מהקבוצה.

בקיץ  חתם בגרונוולד מהליגה החמישית בגרמניה, ב-1 ביולי 2025 הודיע מרינוביץ על פרישה מכדורגל מקצועי.

## קריירה בינלאומית
בצעירותו, מרינוביץ' שיחק עם נבחרת הנוער של ניו זילנד בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 בשנת .

ב-31 במרץ 2015, מרינוביץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד .

מרינוביץ' השתתף עם הנבחרת בגביע אוקיאניה לאומות 2016 וגביע הקונפדרציות 2017.

## תארים
; אונטרהאכינג
*הליגה האזורית - מחוז באיירן: 

; נבחרת ניו זילנד
*גביע אוקיאניה לאומות עד גיל 20: 
*גביע אוקיאניה לאומות: 2016

; אישיים
*כפפות הזהב של גביע אוקיאניה לאומות: 
*נבחרת העשור של אוקיאניה: 2011–2020

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ניו זילנדים
קטגוריה:שוערי כדורגל ניו זילנדים
קטגוריה:אוקלנד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אונטרהאכינג
קטגוריה:כדורגלני ונקובר וייטקאפס
קטגוריה:כדורגלני בריסטול סיטי
קטגוריה:כדורגלני וולינגטון פיניקס
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניו זילנד
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני גביע אוקיאניה לאומות 2016
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2017
קטגוריה:ניו זילנדים שנולדו ב-1991
כתף קרה

"**כתף קרה**" (באנגלית: **Cold shoulder**) הוא ביטוי המשמש להביע פעולה של התעלמות, דחייה או התכחשות לאחר. כמו כן הביטוי משמש לציין התנהגות אדישה וקרירה.

מקורו של הביטוי מיוחס למשורר סר וולטר סקוט שטבע את הביטוי ביצירה שפורסמה בשנת 1816, שהוא למעשה תרגום שגוי של ביטוי שהופיע בתרגום הלטיני של הביבליה, וולגאטה. ישנה גם אטימולוגיה עממית מוטעית שהיא נפוצה לביטוי זה.

הביטוי "כתף קרה" שימש ביצירות ספרותיות רבות ונכנס לשפת העם. הביטוי משמש כתיאור ליחס של ריחוק ובוז, מבט מבזה מעבר לכתף ואפילו בהקשר של אישה שמנסה לדחות התנהגות של גבר אגרסיבי ואף תוקפני. השימוש בביטוי כתף קרה פופולרי מאוד בעיקר כביטוי לתיאור פעולת התעלמות ממישהו או משהו, או מתן תגובה לא ידידותית.

## אטימולוגיה
שמאל|ממוזער|250px|סר וולטר סקוט
השימוש המתועד הראשון בביטוי היה בשנת 1816 על ידי סר וולטר סקוט בשפה הסקוטית ביצירה שכתב: "אנטיקורי". הביטוי הזה הוא בעצם תרגום *מוטעה של הביטוי הלטיני dederunt umerum recedentem* מתוך ספר נחמיה מתרגום הלטיני של התנ"ך וולגאטה, שפירושו למעשה "בעקשנות הם הפנו את גבם אליך". מקורו בתרגום השבעים, תרגום של המקרא וחיבורים עתיקים אחרים ביוונית עתיקה. השם הלטיני לעצם הזרוע קיבל בטעות את התרגום השגוי, כי לעיתים פירוש המילה במקור הוא "כתף" או "אחורה".

הביטוי הופיע ביצירה של וולטר סקוט: . המילה המקבילה בה השתמש סקוט כדי לתאר את הסיטואציה כחלק מהביטוי "כתף" מקבילה למילה המשמשת לתיאור של תחושת קור אשר נתמכת עוד יותר על ידי שימוש בהקשר של המילה הזו בפעמים אחרות ביצירה השלמה של סקוט ממנה לקוח הביטוי. הביטוי מופיע גם באחת מיצירותיו המאוחרות של סקוט בשם: "באר סנט רונאן". לאחר שנות ה -20 של המאה העשרים הביטוי נהיה נפוץ גם באמריקה. ביוני 1839 במכתב לעורך בעיתון "The Bangor Daily Whig and Courier" שראה אור בניו אינגלנד נכתב: "מספר דמויות בולטות ויועצים בקבינט הפנו כתף קרה לשגריר שלהם, על ההתנהגות העצמאית שלו באותו אירוע".

ישנו עוד הסבר נפוץ יחסית למקורו של הביטוי, שבלשנים טוענים שהוא אטימולוגיה עממית שהשתרשה בטעות. הסבר זה, שמקורו של הביטוי הוא בהגשת כתף קרה של בשר כבש או בשר אחר לאורחים לא רצויים - חזר על עצמו בכמה ספרי אטימולוגיה לא אקדמיים (לא מדעיים) אף על פי שהוא אינו נכון ככל הנראה.

גורם אחד טוען כי ההסבר לביטוי נובע מפעולה מילולית מאוד: הפנייה של כל הגב, או לפחות הכתף, לאדם שמנסים להימנע ממנו.

## ראו גם
* טיפול בשתיקה
* גוסטינג

## קישורים חיצוניים
* כתף קרה במילון רב מילים

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:חרמות
קטגוריה:אפליה
קטגוריה:התנהגות האדם
יחסי מצרים–רומניה

**יחסי מצרים–רומניה** הם יחסי החוץ בין מצרים לרומניה.

## היסטוריה
ב-6 בדצמבר 1879 כוננו הנסיכויות הרומניות המאוחדות יחסים דיפלומטיים עם האימפריה העות'מאנית, שהייתה אחראית על יחסי החוץ של ח'דיוות מצרים. ב-1 באפריל 1906 כוננה ממלכת רומניה יחסים דיפלומטיים עם ח'דיוות מצרים, ופתחה בה נציגות דיפלומטית. ב-3 באפריל 1926 שדרגה רומניה את הנציגות לדרגת צירות. ב-15 בדצמבר 1941 נותקו היחסים הדיפלומטיים בין המדינות בעקבות מלחמת העולם השנייה, והם חודשו רק ב-2 באפריל 1947. ב-1 באפריל 1957 שדרגו המדינות את רמת הנציגות לרמת שגרירות. בשנת 2018 חגגו שתי המדינות 112 שנות יחסים דיפלומטיים.

## יחסים כלכליים
בראייה היסטורית כלכלית ומסחרית קצרה ניתן להבחין בצמיחה מתמדת של יחסי הסחר הדו-צדדיים, שרמתם הגיעה בשנים 2014 ו-2015 לכמיליארד דולר, והבטיח למצרים את המקום הראשון בקרב שותפות הסחר של רומניה באפריקה.

בין הייצוא הרומני למצרים יש: דגנים (בעיקר חיטה), מוצרי נפט, עץ, כימיקלים, מוצרי מתכת, ציוד תעשייתי וחשמלי, מכוניות וחלקי חילוף, צמיגים, רהיטים וכו'. הייצוא המצרי לרומניה כולל: ירקות ופירות, מוצרי מזון, תרופות, כימיקלים, חומרי פלסטיק, קרמיקה וכלי זכוכית, טקסטיל, ציוד תעשייתי וחשמלי וכו'.

קיימת פרספקטיבה אמיתית של חברות רומניות להגדיל עוד יותר את שיתוף הפעולה הכלכלי בהתחשב בתוכניות הפיתוח המשמעותיות של המגזרים הכלכליים העיקריים במצרים כגון חשמל, נפט וגז, חקלאות ומשאבי מים, תשתיות, דיור, הובלות נהרות, רכבת וכבישים, תיירות. ועוד. כמה חברות רומניות המתמחות בתחומים אלה כבר הצהירו כי הן מעוניינות להשתתף בתוכניות אלו וחלק מהחוזים כבר נחתמו ונפרשו.

## נציגויות דיפלומטיות
* מצרים מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה במצרים שגרירות בקהיר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
Three Lions

**Three Lions** (בתרגום מילולי: **שלושה אריות**), מכונה גם **It's Coming Home** או **Football's Coming Home**, הוא שיר של הקומיקאים האנגלים דויד בדיאל ופרנק סקינר ולהקת הרוק Lightning Seeds. השיר יצא ב-20 במאי 1996, לרגל יורו 1996 שאנגליה אירחה.

המוזיקה נכתבה על ידי הסולן של Lightning Seeds, איאן ברודי, ובדיאל וסקינר - מגישי תוכנית קומדיית הכדורגל Fantasy Football League - כתבו את המילים. שלושתם נתנו את קולם. בניגוד לשירי כדורגל אחרים, המילים מבטאות את האכזבה מלהיות חובב כדורגל.

שם השיר נובע מהסמל של נבחרת אנגליה בכדורגל, שמתבסס על סמל אנגליה, שכולל שלושה אריות כחולים על רקע לבן.

"שלושה אריות" הוא אחד משלושת השירים היחידים שהיה בראש המצעד הבריטי יותר מפעם אחת עם גרסאות ליריות שונות. השירים האחרים הם Do They Know It's Christmas? ו־mambo no. 5

השיר מתואר כ"המנון בפועל" של הכדורגל האנגלי מאז 1996. הפזמון שלה, עם השורה החוזרת "It's Coming Home", הפך לפזמון פופולרי בקרב האוהדים במשחקי אנגליה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:סינגלים מ-2010
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:תופעות אינטרנט
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
יחסי פקיסטן–רומניה

**יחסי פקיסטן–רומניה** הם יחסי החוץ בין פקיסטן לרומניה.

## היסטוריה
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-15 באוקטובר 1964. בשנת 2011 תמכה רומניה במועמדות פקיסטן לחברות במועצת הביטחון של האו"ם. קרוב ל-200 סטודנטים פקיסטנים ממשיכים בלימודים ברומניה והם עוברים הכשרה למהנדסים, רופאים, מומחי IT ואנשי עסקים.

## נציגויות דיפלומטיות
* פקיסטן מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט וקונסוליית כבוד ביאשי.
* רומניה מחזיקה בפקיסטן שגרירות באסלאמאבאד וקונסוליית כבוד בלאהור.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
נקודת לאקאטניק

ממוזער|מפת האי סמית'. נקודת לאקאטניק מצויה  במרכז הקצה העליון של הרביע האמצעי בשורה התחתונה של רביעי המפה.
**נקודת לאקאטניק** או **נקודת לקטניק** (באנגלית: **Lakatnik Point**; בבולגרית: **нос Лакатник**) היא לשון יבשה סלעית בחוף הצפון מערבי של האי סמית', השייך לאיי שטלנד הדרומיים, בטריטוריה הבריטית האנטארקטית, שבאנטארקטיקה.

הנקודה ממוקמת 1.6 קילומטרים צפונית-מזרחית מנקודת ליסטה; 11 קילומטרים צפונית-מזרחית מכף ג'יימס; 2.66 קילומטרים דרומית-מערבית מנקודת גארמן; 22 קילומטרים דרומית-מערבית מכף סמית'.

הנקודה מהווה שלוחה של פסגת נאופיט.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הנקודה

הנקודה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.

### מקור השם

הנקודה נקראת על שם הכפר לאקאטניק  שבמערב בולגריה.

השם אומץ רשמית ב-12 באוגוסט 2008.

## לקריאה נוספת

* הגאזט האנטארקטי הבולגרי 

[מרכז|ממוזער|700x700 פיקסלים|הצד הדרום מזרחי של האי סמית', מבט מ[מצר אוסמר]]

## קישורים חיצוניים
* נקודת לאקאטניק באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* נקודת לאקאטניק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור הנקודה, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix

## הערות שוליים

לאקאטניק
לאקאטניק
יחסי איסלנד–פקיסטן

**יחסי איסלנד–פקיסטן** הם יחסי החוץ בין איסלנד לפקיסטן.

## היסטוריה
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1976. שתי המדינות משתפות פעולה במגוון ארגונים בינלאומיים, ובכלל זה באו"ם.

## נציגויות דיפלומטיות
* איסלנד מחזיקה בפקיסטן קונסוליה באסלאמאבאד.
* פקיסטן מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה באוסלו, נורווגיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
מוזיאון יעקב אגם

**מוזיאון יעקב אגם** הוא מוזיאון בעיר ראשון לציון אשר מוקדש כולו לעבודות האמנות הקינטית של יעקב אגם.

## אודות המוזיאון
המוזיאון הוא יוזמה משותפת של עיריית ראשון לציון ואגם (המוכר בעולם כאבי התנועה הקינטית).

בתוך המוזיאון מוצגות יצירות משישה עשורים של עשייתו הבינלאומית, אשר הוצגו בעבר במוזיאונים ובאוספים נחשבים.

בימי שבת ומועדים מיוחדים נערכים במוזיאון סיורים מודרכים.
## חלקי המוזיאון
***רחבת הכניסה והלובי** - בחלקים אלו נמצאת יצירתו של אגם "עמודי כלילה" ע”ש רעייתו המנוחה של האמן (תרומת משפחת כדר וקרן נעמי). המיצב כולל עשרים ותשעה עמודים בעלי מוטיבים ויזואליים שונים ומגוונים.
***האולם המרכזי** - באולם המרכזי ובקומה מעליו נמצאים מוצגים שונים, החל מתחילת שהייתו בפריז ועד ימינו. (כולל מספר מוצגים שהופיעו בתערוכה ההיסטורית של אגם במוזיאון גוגנהיים בניו יורק בשנת 1980).
***אולם החוויה** - חלל מדיה הרב-בימתי הנמצא במתחם, בעל אפשרות לתצוגה של וידאו ב-360 מעלות. באולם מתקיימים שלל אירועים – תערוכות, הופעות, הרצאות ומיצגים.

## קישורים חיצוניים

יעקב אגם
יעקב אגם
תומאש הולש

**תומאש הולש** (בצ'כית: **Tomáš Holeš**; נולד ב-31 במרץ 1993) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת המגן ימני בסלביה פראג ובנבחרת צ'כיה.

## קריירה בינלאומית

ב-7 בספטמבר 2020, הולש ערך את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת צ'כיה במשחק במסגרת ליגת האומות מול נבחרת סקוטלנד, משחק שבו שותף במלוא 90 הדקות, שבסופו נגמר בהפסד צ'כי בתוצאה 2–1.

ב-25 במאי 2021, הולש נכלל בסגל הנבחרת ליורו 2020. ב-27 ביוני 2021, הוא כבש בדקה ה-68 את השער הראשון לזכות צ'כיה ואף בישל את השער השני בדקה ה-80 לפטריק שיק במסגרת הניצחון המפתיע 0–2 על נבחרת הולנד בשלב שמינית הגמר.

נכלל בסגל נבחרת צ'כיה לטורניר יורו 2024.

## תארים
### קבוצתיים
;סלביה פראג
* אליפות צ'כיה (2): 2019/20, 2020/21
* הגביע הצ'כי (1): 2020/21

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צ'כים
קטגוריה:מגני כדורגל צ'כים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צ'כיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:כדורגלני הראדץ קראלובה
קטגוריה:כדורגלני סלביה פראג
קטגוריה:צ'כים שנולדו ב-1993
Forever Young (שיר של אלפאוויל)

"**Forever Young**" (בעברית: "**צעיר לנצח**") הוא שיר של להקת הסינת'-פופ הגרמנית אלפאוויל משנת 1984, מתוך אלבום הבכורה שלה "Forever Young".

הסינגל היה להיט בסקנדינביה ובמדינות דוברות הגרמנית באירופה באותה שנה. השיר הגיע למקום הראשון בשוודיה, מקום שלישי בנורווגיה ושווייץ, מקום רביעי בגרמניה המערבית והגיע לעשירייה השנייה במצעדים של צרפת, ספרד, אוסטריה והולנד. בבריטניה הסינגל הגיע רק למקום ה-98.

לאחר יציאתו השיר בוצע ידי מוזיקאים והרכבים שונים, בהם: לורה ברניגן, בקי היל, ויין וונדר, ברנדי קרלילה, אקסל רודי פל, Undressd ו-Interactive.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלפאוויל
קטגוריה:שירי בקי היל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מלחמה גרעינית ונשק
קטגוריה:בלדות משנות ה-1980
קטגוריה:בלדות סינת'-פופ
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשוודיה
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
כריסטיאן פאסנאכט

**כריסטיאן פאסנאכט** (נולד ב-11 בנובמבר 1993) הוא כדורגלן שווייצרי, המשחק בעמדת הקיצוני ביאנג בויז ובנבחרת שווייץ.

## קריירת מועדונים

פאסנאכט מילא תפקיד חשוב בעונתו הראשונה במועדון הכדורגל יאנג בויז, עונה שהסתיימה באליפות ראשונה מזה 32 שנים. באותה העונה, הוא כבש אחד עשר שערים.

ב-3 באוקטובר 2019, פאסנאכט הבקיע שער חשוב בניצחון הבית 1–2 על גלאזגו ריינג'רס במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית. ב-25 בפברואר 2021, פאסנאכט הבקיע בניצחון 0–2 על באייר לברקוזן במסגרת משחק הגומלין של שלב 32 האחרונות בליגה האירופית, מה שהבטיח ליאנג בויז העפלה לשלב שמינית הגמר לראשונה בהיסטוריה של המועדון.

ב-26 בינואר 2023 חתם בנוריץ' סיטי, ב-12 באוגוסט כבש את שער הבכורה בקבוצה, בתיקו 4-4 נגד סאות'המפטון.

בינואר 2025 חזר אל יאנג בויז.

## קריירה בינלאומית
ב-12 באוקטובר 2018, פאסנאכט רשם את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת שווייץ בהפסד החוץ 2–1 לנבחרת בלגיה. ב-16 בנובמבר 2019, הוא כבש את השער השלישי לנבחרתו בניצחון החוץ 1–6 על נבחרת גיברלטר במסגרת מוקדמות יורו 2020.

נכלל בסגל נבחרת שווייץ לטורניר מונדיאל 2022.

## תארים
### קבוצתיים
;יאנג בויז
* אליפות שווייץ (4): 2017/18, 2018/19, 2019/20, 2020/21
* הגביע השווייצרי (1): 2020

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים שווייצרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל שווייצרים
קטגוריה:ציריך: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני וינטרטור
קטגוריה:כדורגלני תון
קטגוריה:כדורגלני יאנג בויז ברן
קטגוריה:כדורגלני נוריץ' סיטי
קטגוריה:ספורטאים שווייצרים באנגליה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שווייץ
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1993
המכשף: סיוטו של הזאב

**המכשף: סיוטו של הזאב** (באנגלית: **The Witcher: Nightmare of the Wolf**) הוא סרט פנטזיה אפל מונפש אמריקאי, שהופק על ידי לורן שמידט היסריך עבור שירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ומשמש כסרט ספין אוף-פריקוול עבור הסדרה "המכשף".

הסרט עלה לשידור בכל הפלטפורמות של "נטפליקס" ב-23 באוגוסט 2021.

## תקציר העלילה
עלילת הסרט מתמקדת במקורותיו של מדריכו ומורו הרוחני, ובהמשך אף ידידו הקרוב, של גראלט, המכשף וזמיר.

## צוות המדבבים
* תיאו ג'יימס – **וזמיר**
* לארה פולבר – **טטרה**
* גרהם מקטביש – **דגלאן**
* מרי מקדונל – **ליידי זרבסט**

## הפקה
### פיתוח
בינואר 2020, הודיעה נטפליקס כי עיבוד לסרט הנפשה שיהיה פריקוול עבור עלילות "המכשף" נמצא בפיתוח באולפן ההנפשה הדרום קוריאני סטודיו מיר.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פנטזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פריקוול
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי אנימציה של נטפליקס
מדלן מלונגה

**מדלן מלונגה** (בצרפתית: **Madeleine Malonga**; נולדה ב-25 בדצמבר 1993) היא ג'ודוקא צרפתייה המתחרה בקטגוריית המשקל עד 78 ק"ג, זוכת מדליית כסף מאולימפיאדת טוקיו 2020 ואלופת עולם (2019).

## קריירה
המדליה הראשונה בה זכתה מלונגה בתחרות בינלאומית לבוגרים הייתה מדליית כסף בגראנד סלאם פריז בפברואר 2014. באותה השנה היא גם זכתה במדליית הזהב הראשונה שלה בסבב העולמי כאשר זכתה בגראנד סלאם באקו לאחר ניצחון על אסונטה גלאונה האיטלקייה בגמר.

באליפות אירופה 2018 אשר נערכה בתל אביב, זכתה מלונגה במדליית הזהב לאחר ניצחון בגמר על בת-ארצה הצרפתייה אודרי צ'ומאו. באליפות אירופה שנה לאחר מכן אשר נערכה במינסק, היא זכתה במדליית הארד.

באליפות העולם 2019 אשר נערכה בטוקיו, זכתה מלונגה במדליית זהב לאחר שניצחה את כל חמשת קרבותיה באיפון; בחצי הגמר היא ניצחה את מיירה אגיאר הברזילאית לאחר תרגיל סומי-אוטושי ובגמר היא ניצחה את שורי המאדה היפנית בעזרת תרגיל בשם אוסוטו-גאשי. באותה השנה היא גם זכתה בגראנד סלאם פריז.

באליפות אירופה 2020 אשר נערכה בפראג, זכתה מלונגה בפעם השנייה בתואר האירופי לאחר שניצחה את כל ארבעת קרבותיה באיפון. באליפות העולם 2021 שנערכה בבודפשט, היא זכתה במדליית הכסף כאשר לאחר שלושה ניצחונות, היא הפסידה בגמר לאנה-מריה וגנר הגרמנייה. באותה השנה היא גם זכתה לראשונה בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בדוחה כאשר ניצחה בגמר את שורי המאדה היפנית.

באולימפיאדת טוקיו 2020, זכתה מלונגה במדליית הכסף. היא החלה את דרכה בסיבוב השני, שם ניצחה באיפון את ברנדט גרף מאוסטריה לאחר דקה ו-4 שניות. ברבע הגמר היא ניצחה באיפון את קליימה אנטומארצ'י מקובה בתוך זמן ניקוד זהב ובחצי הגמר ניצחה שוב באיפון את יון היון-ג'י מדרום-קוריאה לאחר 2:22 דקות. בגמר מלונגה התמודדה מול שורי המאדה היפנית והפסידה באיפון לאחר דקה ו-8 שניות. בנוסף למדליה בתחרות האישית, מלונגה התחרתה גם בתחרות הקבוצתית, בה זכתה במדליית זהב עם נבחרת צרפת לאחר שניצחו בגמר את יפן.

באליפות אירופה בג'ודו 2022 אשר נערכה בסופיה, זכתה במדליית הארד.

באליפות העולם בג'ודו 2024 אשר נערכה באבו דאבי, זכתה במדליית ארד אחרי שהפסידה בחצי הגמר לאליצ'ה בלאנדי מאיטליה וניצחה את יון היון-ג'י בעונשים בקרב על הארד.

בפריז 2024, זכתה עם נבחרת צרפת במדליית זהב בתחרות הקבוצתית בפעם השנייה ברציפות. בתחרות האישית הפסידה בקרב הראשון שלה בשמינית הגמר לפטרישיה סמפאיו מפורטוגל.

## זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

## קישורים חיצוניים

* מדלן מלונגה באתר JudoInside

## הערות שוליים

קטגוריה:נשים ג'ודוקא צרפתיות
קטגוריה:אלופות עולם בג'ודו
קטגוריה:אלופות אירופה בג'ודו
קטגוריה:ג'ודוקא צרפתים
קטגוריה:אלופי עולם בג'ודו
קטגוריה:אלופי אירופה בג'ודו
קטגוריה:משתתפות צרפתיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:משתתפות צרפתיות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אלופות אולימפיות באולימפיאדת טוקיו (2020): ג'ודו
קטגוריה:אלופות אולימפיות מצרפת
קטגוריה:אלופים אולימפיים צרפתים באולימפיאדת טוקיו (2020): ג'ודו
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית צרפתיות: ג'ודו
קטגוריה:ילידות 1993
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1993
אקירה סונה

**אקירה סונה** (ביפנית: **素根輝**; נולדה ב-9 ביולי 2000) היא ג'ודוקא יפנית המתחרה בקטגוריית המשקל מעל 78 ק"ג, אלופה אולימפית מטוקיו 2020 ואלופת עולם (2019 ו-2023).

## ביוגרפיה וקריירה
סונה נולדה בשנת 2000 בעיר קורומה שביפן ובגיל שבע החלה להתאמן בג'ודו בעקבות שלושת אחייה. היא צברה הצלחות בגילאי נוער, כאשר בשנת 2017 זכתה באליפות יפן לתיכונים ובאליפות העולם לנוער. בדצמבר 2016, סונה זכתה במדליה הראשונה שלה בתחרות בוגרים כאשר זכתה במדליית כסף בגראנד סלאם טוקיו. באפריל 2017 היא זכתה לראשונה באליפות יפן לבוגרים ובשנת 2018 זכתה במדליית זהב בתחרויות הג'ודו של משחקי אסיה.

באליפות העולם 2019 אשר נערכה בטוקיו, זכתה סונה לראשונה בתואר העולמי לאחר שניצחה את כל חמשת קרבותיה באיפון; בחצי הגמר היא ניצחה תוך 27 שניות את קאירה סאיט הטורקייה ובגמר גברה בזכות עונשים על אידאליס אורטיס הקובנית.

באולימפיאדת טוקיו 2020, זכתה סונה במדליית הזהב בקטגוריית המשקל הכבדה ביותר, מעל 78 ק"ג. היא החלה את התחרות האולימפית בסיבוב השני, שם ניצחה באיפון את רז הרשקו הישראלית דקה לסיום הקרב. ברבע הגמר היא ניצחה באיפון את קיירה סאיט הטורקייה 17 שניות לסיום ובחצי הגמר ניצחה שוב באיפון את אירינה קינדזרסקה האזרית לאחר כשלוש דקות של קרב. בגמר התמודדה סונה מול אידאליס אורטיס הקובנית, אותה ניצחה באיפון לאחר 8:51 דקות של קרב. בנוסף למדליה בתחרות האישית, זכתה סונה במדליית כסף יחד עם נבחרת יפן בתחרות הקבוצתית.

באליפות העולם 2023 אשר נערכה בטשקנט, זכתה במדליית זהב במשקל 78+ ק"ג לאחר שניצחה בגמר את ג'וליה טולופואה, בנוסף זכתה במדליית זהב בתחרות הקבוצתית.

באולימפיאדת פריז סיימה סונה במקום השביעי לאחר שהפסידה לקיירה אוזדמיר מטורקיה, ולא עלתה לקרב בבית הניחומים. בנוסף זכתה במדליית כסף עם נבחרת יפן בתחרות הקבוצתית, למרות שלא השתתפה באף קרב. 

## זכיות בתחרויות מהסבב העולמי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ג'ודוקא יפניות
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ג'ודו
קטגוריה:אלופות עולם בג'ודו
קטגוריה:נשים ג'ודוקא יפניות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-2000
קטגוריה:אלופים אולימפיים יפנים באולימפיאדת טוקיו (2020): ג'ודו
קטגוריה:אלופות אולימפיות מיפן
קטגוריה:אלופות אולימפיות באולימפיאדת טוקיו (2020): ג'ודו
קטגוריה:משתתפים יפנים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: ג'ודו
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מיפן
רומלו וייט

**רומלו דקוואן וייט** (באנגלית: **Romello DaQuan White**; נולד ב-9 במאי 1998) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד והסנטר בעירוני נהריה.

## קריירה
וייט החל את דרכו כששיחק בתיכון האקדמאי ווילר שבברדנטון, פלורידה. הוא דורג בארבעה כוכבים על יכולתו בתיכונים ומוקם כשחקן ה-77 בטיבו ממחזור הגיל שלו על פי ESPN.

בשנת 2016, התחייב וייט לאוניברסיטת המדינה של אריזונה. בעקבות פציעה הוא נאלץ לפספס את כל העונה הראשונה. וייט חוזר עונה לאחר מכן, כשב-31 משחקים הוא מעמיד ממוצעים של 10.5 נקודות ו-7.1 ריבאונדים ב-24.3 דקות. בעונתו השנייה במכללה, וייט שותף ב-34 משחקים והעמיד ממוצעים של 8.7 נקודות ו-5.2 ריבאונדים ב-25.0 דקות. בעונתו השלישית שותף וייט ב-30 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 10.2 נקודות, 8.8 ריבאונדים ו-1.2 חסימות ב-28.4 דקות.

בשנת 2020, עבר וייט לאוניברסיטת מיסיסיפי. במכללה שותף וייט ב-28 משחקים, שבהם העמיד ממוצעים של 11.4 נקודות, 6.0 ריבאונדים ו-1.3 חסימות ב-27.9 דקות.

ב-10 ביולי 2021, חתם וייט לעונה בהפועל אילת מהליגה הישראלית.
ב-20 בספטמבר 2021 הפר וויט בידוד ונוהלי קורונה ונשלח לוועדת משמעת, ב-20 בדצמבר 2021 שוחרר מהקבוצה לאחר שהיה מעורב בתאונת דרכים.

במרץ 2022 חתם על חוזה לעונה בקראבנוס מליגת העל הקפריסאית בכדורסל. הוא שותף ב-13 משחקים והעמיד 10.2 נק' ו-7.6 ריבאונדים ב-26.7 דק'.

באוגוסט 2020 חתם בעירוני נהריה מהליגה הלאומית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של אריזונה
קטגוריה:כדורסלני הפועל אילת
קטגוריה:כדורסלני קראבנוס
קטגוריה:כדורסלני עירוני נהריה
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מיסיסיפי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1998
נחל באר חיל

**נחל באר חיל** הוא נחל אכזב ואחד מיובליו של נחל הבשור.

## תוואי הנחל
מקורות הנחל הם ברכס רמת בוקר ורכס רחמה. ערוצי הנחל הרבים מתכנסים במורדותיו. שני ערוצי הנחל העיקריים מתכנסים צפונית-מזרחית לכביש 211 מתכנסים לנחל אחד, נחל באר חיל ושפכו זורם לנחל בשור בביר תמ'ילה.

### היסטוריה
לפי ממצאים היסטוריים שנמצאו בקרבת הנחל התקיים במקום יישוב מהתקופה הפלאוליתית. במלחמת העצמאות המצרים נכחו במקום. צבאם נערך מחדש לאחר כיבושה של העיר באר שבע. באוקטובר 1948 האזור בוצר והוגן. כיבושם של המשלטים היה בידי חטיבת הנגב במה שידוע כמבצע חורב. חטיבת הנגב התקיפה בלילה שבין 25 ל-26 בדצמבר ולאחר לילה של לחימה קשה נכבשו המשלטים בידי חטיבת הנגב.

## צמחייה
באזור הנחל צומחת צמחייה מדברית אופיינית. באזור ניתן לראות עצי שיטה ולחזות בחלמוניות הפורחות בחורף.

## אתרים בסביבת הנחל
### באר חיל (ביר ת'מילה)

הבאר ממוקמת כ־3 קילומטר מצפון לנקודה הצפונית של מושב אשלים, בתוך ערוץ נחל הבשור ובסמוך להתנקזות נחל באר חיל אליו. הבאר ממוקמת למרגלות גבעות חיל, הן גבעות הת'מילה, שעליהן נחפרו במלחמת העצמאות חפירות הצבא המצרי שנקראו משלטי הת'מילה. הבאר מלאה באדמת סחף.

### יישוב פרהיסטורי
ישוב פרהיסטורי של התרבות האשלית העליונה, מן התקופה הפלאוליתית הקדומה. במקום נחשפו ממצאים מבנה עגול, כלים ובגדים אופיינים לתקופה וטרסות חקלאיות שנבנו בעזרת אבני הנחל.

## קישורים חיצוניים
* החרובה מטאריק אם חרובה – נחל באר חיל, באתר פרח השדה, 26 בדצמבר 2016

## הערות שוליים

קטגוריה:הנגב: נחלים
קטגוריה:רכס ירוחם
יום הדגל של האיטי

[ממוזער|[דגל האיטי]]
**[[יום דגל|יום הדגל]] של האיטי** הוא חג בהאיטי הנחגג ב-18 במאי.

ב-18 במאי 1803 נוצר הדגל הראשון של האיטי על ידי ז'אן-ז'אק דסאלין, לקראת סוף מרד העבדים בהאיטי.

בשנת 2020, חגיגות יום הדגל של האיטי בוטלו עקב מגפת הקורונה, ובמקומות רבים בעולם, במקום פסטיבלים ומצעדים, רק הונף דגל האיטי.

## בארצות הברית
החג נחגג בערים רבות בארצות הברית המונות תושבים מהאיטי.

ביום ראשון האחרון של חודש מאי, נערך מצעד לאורך שדרות נוסטרנד בניו יורק, לכבוד יום הדגל של האיטי. המצעד התחיל על ידי איגוד הקרנבל אמריקני-האיטי בשנת 2002.

חודש מאי בעיר בוסטון, הוא חודש מורשת האיטי, בו מנציחים את מרד העבדים בהאיטי ואת עצמאות האיטי.

## ראו גם

## הערות שוליים

קטגוריה:האיטי: תרבות
קטגוריה:האיטי: סמלים לאומיים
קטגוריה:אירועים בחודש מאי