open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אליס וודס אולמן

**אליס וודס אולמן** (באנגלית: **Alice Woods Ullman**; 22 בנובמבר 1871 - 24 ביולי 1959) הייתה ציירת, מאיירת וסופרת אמריקאית.

## חיים וקריירה
ממוזער|326x326 פיקסלים|כריכת ספר, 1904
אולמן נולדה בגושן, אינדיאנה, בתו של השופט הפדרלי ויליאם אלן וודס. היא קיבלה את השכלתה המוקדמת ביותר בבית הספר הקלאסי לבנות של אינדיאנפוליס.  באמצע שנות ה-90 היא למדה אמנות בבית הספר השני לאמנות אינדיאנה באינדיאנפוליס, לאחר מכן בבית הספר לאמנות הקיץ של שינקוק הילס, בניהולו של ויליאם מריט צ'ייס בשנת 1891. מ-1897 עד 1898 היא למדה בליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק, ומ-1898 עד 1903 היא למדה בבית ספר פרסונס לעיצוב בניו יורק; היא גם בילתה בפריז באקדמיה קולרוסי ובאקדמיה כרמן.

כאשר למדה בפריז שכרה לעצמה סטודיו גדול - בתקופה זו נפגשה והתיידדה עם מינה לויי שלמדה אף היא בפריז. המדריכים שלה כללו את צ'ייס, טי סי סטיל וויליאם פורסיית'. בזמן שהותה בפריז היא הכירה את מרגרט קרייבנס, גרטרוד סטיין, עזרא פאונד וחברים נוספים בקהילת האמנויות הגולה האמריקאית.

מ-1903 עד 1921 הייתה אולמן נשואה לאמן יוג'ין פול אולמן, איתו נולדו לה שני בנים, הפסל אלן והאמן פול. בני הזוג נישאו בפריז והתגוררו באירופה, אך לאחר פרידתם היא חזרה לארצות הברית, שם הייתה פעילה מ-1917 עד 1925 בפרובינסטאון, מסצ'וסטס .  היא הציגה תערוכות רבות לאחר שובה, בעיקר באינדיאנה, והשתייכה למספר ארגונים כולל האגודה הלאומית של נשים ציירות ופסלות ומועדון האמנויות הלאומי.

אליס אולמן כתבה ואיירה שישה ספרים העוסקים בשחרור נשים בין השנים 1902 ו-1927 אחד מהם, הרומן "מחפשי התהילה" משנת 1912, התבסס על תקופתה כסטודנטית בפריז.

היא גם תרמה יצירות קצרות למגזינים.

אולמן מתה בניו יורק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אינדיאנה
קטגוריה:ציירות אמריקאיות
קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות בית ספר פרסונס לעיצוב
קטגוריה:בוגרי בית ספר פרסונס לעיצוב
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1871
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1871
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1959
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1959
לנה פרייפלד

**לנה פרייפלד** (נולדה ב-3 ביולי 1987) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ישראלית.

## ביוגרפיה
פרייפלד נולדה באוקראינה, כבת יחידה ללריסה, אדריכלית, ולואדים, רופא, לימים פרופסור בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון. בפברואר 1991, כשהייתה בת שלוש וחצי, משפחתה עלתה לישראל. היא גדלה בבאר שבע ומילדותה למדה ריקוד בבית הספר לאומנות המחול בת-דור באר-שבע. את שירותה הצבאי עשתה בתור מדריכת אימון גופני בבסיס חוס"ן בחיל האוויר.
בשנים 2010 עד 2015, הייתה סולנית להקת המחול קמע במופעים שונים.

בשנים 2015 עד 2018, למדה משחק בסטודיו של יורם לוינשטיין. במהלך לימודיה השתתפה בהצגות "הנשים האבודות מטרויה", גאווה ודעה קדומה, "גנבים אנונימיים" ו"הדרך למטה".
בשנת 2019, זכתה בפרס קיפוד הזהב לתפקיד משנה בהצגה "אדיפוס. טריפטיכון".

## קריירה

### טלוויזיה
בשנת 2019 השתתפה בתפקיד אורח בסדרה הקיבוצניקים.

בשנת 2022, שיחקה בעונה השלישית של הסדרה כפולים את אנה יודובסקי, עובדת חברה החשודה בפיגוע טרור כימי שהתרחש בחברתה במסיבה בפאפוס. באותה השנה השתתפה בסדרה העיר הטובה.

בשנת 2023 גילמה את חוקרת המשטרה יאנה ראובן בסדרה אלף. באותה שנה עלתה הסדרה סובייצקה שבה שיחקה את נסטי, אשתו של סטס, אחיה של הדמות הראשית ענת.

בשנת 2024 שיחקה בסדרה טיפול לילי דמות של מטפלת בתנועה ששוכרת את הקליניקה של הפסיכולוג ובהמשך מטפלת בבנו ובו.

בשנת 2025 גילמה בסדרה מגרש הרוסים את מאשה קוגן, מורה לתיאטרון המסייעת בפתרון רצח. באותה שנה עלתה הסדרה יאפא בכאן 11, בה שיחקה את סשה קנייבסקי, בלשית בתחנת יפו.

### קולנוע
בשנת 2019, גילמה את רותי בסרט "אזרח מודאג". בשנת 2020, שיחקה תפקיד ראשי בסרט הקצר "תחושת מחצבה" שביימה הילה רויזנמן. בשנת 2022, גילמה את כריסטינה בסרט ולריה מתחתנת, תפקיד עבורו הייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר.

### תיאטרון
פרייפלד חלק מלהקת השחקנים של תיאטרון גשר. את דרכה בגשר החלה בחידוש ההצגה "העבד" (2018) בבימויו של יבגני אריה בה גילמה את ואנדה/שרה לצידו של ישראל (סשה) דמידוב. בשנת 2019 השתתפה בהצגה "הנודדים" בתפקיד ג'וליה צ'יבר בשנת 2020, גילמה את פאריבה/ננה באלף שמשות זוהרות שביים נועם שמואל. בשנת 2022 שיחקה בהצגות "קליעים מעל ברודוויי" כדייזי, "אונייגין. הערות שוליים" כטטיאנה בתפקיד הראשי ובהצגה "אל תסתכל לאחור" בבימויו של רימאס טומינאס כאורידיקה גם בתפקיד הראשי. בנוסף היא השתתפה גם בריצ'רד השלישי, "מי כמוני", "סלומה" בבימויו של מקסים דידנקו, "החטא ועונשו" בבימויו של אלכסנדר מולוצ'ניקוב. החל בשנת 2022, משחקת את התפקיד הראשי בעיבוד של נאוה צוקרמן לאנטיגונה בתיאטרון תמונע.

## חיים אישיים
פרייפלד הייתה בזוגיות בת 9 שנים עד לשנת 2022. מתגוררת בתל אביב.

## קישורים חיצוניים

* לנה פרייפלד באתר של שירלי פוטרמן
*
*
*
*
*
*
* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:ישראליות ילידות אוקראינה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף עומר
קטגוריה:בוגרות סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:שחקניות קולנוע חרדי
קטגוריה:בוגרי סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1987
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
סלאמה אליאס

**סלאמה אליאס** (בערבית: **سلامة إلياس**; 27 בפברואר 1911, קהיר - 19 באוקטובר 1994, קהיר היה שחקן יהודי-מצרי וזכור במצרים כאחד היהודים הבודדים שסירבו לעזוב את מצרים ולעלות לישראל אחרי מהפכת הקצינים החופשיים ב-1952, כאשר הצהיר יותר מפעם אחת כי הוא ימות ויקבר במצרים, מה שאכן קרה בפועל.

## קורות חייו
נולד ב-1911 בקהיר למשפחה יהודית. למד במכון למשחק ולאחר מכן עבד בכמה קבוצות תיאטרון, ביניהן נגיב אל-ריחאני ופאטימה רושדי. את הקריירה האומנותית שלו החל בשנות החמישים כאשר השתתף בסרט "גביע הייסורים" , שהוקרן ב-1952. לאחר מכן השתתף בסרט "המזל שלך השבוע" בשנת 1953, ולמרות שהשתתף ביותר מיצירה אחת במהלך תקופה זו הוא התפרסם בעיקר במהלך שנות השישים והשבעים כאשר שיחק בתפקידים שונים עם הכוכבים הגדולים של אותה תקופה ובראשם השחקן פואד אל-מוהנדס.

נישא מחוץ לקהילה היהודית ונולדו לו 4 ילדים. נפטר במצרים מולדתו ב-1994 והותיר אחריו 150 יצירות בקולנוע, תיאטרון וטלוויזיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים מצרים
קטגוריה:אומנים יהודים שפעלו בארצות ערב
קטגוריה:יהודים הקבורים במצרים
קטגוריה:מצרים שנולדו ב-1911
קטגוריה:נפטרים ב-1994
מתאו ספניולו

**מתאו ספניולו** (באיטלקית: **Matteo Spagnolo**; נולד ב-10 בינואר 2003) הוא כדורסלן איטלקי המשחק בעמדות הרכז והקלע בקבוצה באסקוניה מהליגה הספרדית והיורוליג.

## ראשית חייו וקריירה
ספניולו החל לשחק כדורסל בגיל ארבע והחל את קריירת נעוריו במדי אורורה ברינדיזי. בגיל 12 הוא קלע 78 ו-77 נקודות בחצי גמר וגמר האליפות האזורית עד גיל 14, בהתאמה.

בטורניר הדור הבא של יורוליג בסקטבול במינכן בינואר 2020 העמיד ספניולו ממוצעים של 9.5 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-3.3 אסיסטים למשחק ועזר לקבוצה עד גיל 18 של ריאל מדריד לזכות בתואר.

## קריירה מקצועית
### סטלה אזורה (2017–2018)
בגיל 13 עבר ספניולו לרומא והצטרף לסטלה אזורה . הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה ב', הליגה האיטלקית השלישית בכדורסל, בגיל 14, והפך לאיטלקי הצעיר ביותר ששיחק ברמת הבוגרים.

### ריאל מדריד (2018–2023)
ב-2 במאי 2018 עבר לריאל מדריד הספרדית והיה לאיטלקי הראשון באקדמיית הנוער שלה.

ב-8 במרץ 2020 ערך ספניולו ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים, כששיחק 36 שניות בהפסד במסגרת ליגת ה-ACB לבאסקט סרגוסה.

ספניולו העביר את עונות 2019/20 ו-2020/21 בעיקר בקבוצת המילואים של המועדון, ריאל מדריד ב' .

### ונולי קרמונה (2021–2022)
בעונת 2021/22 הושאל ספניולו לקבוצת הסרייה א' האיטלקית ונולי קרמונה.

### אקילה באסקט טרנטו (2022–2023)
ב-28 ביולי 2022 הושאל ספניולו לאקילה באסקט טרנטו מהסרייה א' והיורוקאפ. ב-13 משחקים בעונת 2022/2023 ביורוקאפ הוא העמיד ממוצעים של 11.8 נקודות, 3.6 ריבאונדים ו-4.3 אסיסטים ב-26 דקות למשחק.

### אלבה ברלין (2023–הווה)
ב-9 באוגוסט 2023 חתם ספניולו לשלוש שנים באלבה ברלין מהבונדסליגה הגרמנית והיורוליג.

### זכויות דראפט ה-NBA
ספניולו נבחר בבחירה ה-50 בדראפט ה-NBA 2022 על ידי מינסוטה טימברוולבס, במדיה שיחק בליגת הקיץ של ה-NBA ב-2023 והעמיד ממוצעים של 12.5 נקודות ו-3 אסיסטים למשחק.

## קריירה בנבחרת הלאומית
באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 16 2018 ייצג ספניולו את איטליה, וקלע 9.3 נקודות, 2.7 ריבאונדים ו-2.9 אסיסטים למשחק. באליפות בשנה שלאחר מכן הוא העמיד ממוצעים של 16.3 נקודות, 6.7 ריבאונדים, שלוש חטיפות ו-2.6 אסיסטים למשחק, נבחר לחמישיית הטורניר ועזר לנבחרתו לזכות במדליית הארד. ב-20 בפברואר 2020, בגיל 17, ערך ספניולו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איטליה הבוגרת, כשקלע שלוש נקודות בניצחון על  במוקדמות אליפות אירופה בכדורסל 2022. הוא הפך לשחקן השלישי בצעירותו ששיחק בנבחרת איטליה.

## קישורים חיצוניים

*פרופיל, באתר פיב"א החדש

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורסלנים איטלקים
קטגוריה:כדורסלני נבחרת איטליה
קטגוריה:בחירות דראפט של מינסוטה טימברוולבס
קטגוריה:כדורסלני אקילה באסקט טרנטו
קטגוריה:כדורסלני אלבה ברלין
קטגוריה:ספורטאים איטלקים בספרד
קטגוריה:ספורטאים איטלקים בגרמניה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-2003
רמדה

**רמדה** (באנגלית: **Ramada**) היא רשת מלונות רב-לאומית גדולה. חברה אמריקאית, בבעלות רשת , ונכון לראשית 2023 היא מפעילה ברחבי העולם תחת המותג 'רמדה', 851 בתי מלון, שבהם למעלה מ-120,000 חדרי אירוח, ב-63 מדינות.

השם 'רמדה' לקוח מצורת הרבים של המילה הספרדית 'rama' שפירושה ענף. 'ramadas' - ענפים, כינוי רווח לסוכות העשויות ענפים שהיו פופולריים באריזונה בזמן הקציר. השם נועד לבטא מקום מנוחה מוצל, וכך מתייחסים אתרי האינטרנט של מלונות רמדה לבתי המלון של המותג.

## בישראל
לרשת יש שני מלונות בארץ:
* 'מלון רמדה ירושלים'
* 'מלון רמדה נתניה'
הרשת הפעילה בעבר גם את מלון רמדה רמת גן אשר נקנה מרשת מלונות רימונים, ונמכרה לרשת מלונות רוקסון.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:רשתות בתי מלון
קטגוריה:חברות אמריקאיות
קטגוריה:תאגידים רב-לאומיים
מיקלוש אקוש

**מיקלוש אקוש** (במקור **אדלר**, בהונגרית: **Ákos Miklós**; בודפשט, 17 ביוני 1911 – סאו פאולו, 25 ביוני 1985) היה סופר, עיתונאי, מתרגם ספרותי יהודי-הונגרי-ישראלי.

כמה מהרומנים שלו פורסמו תחת השם הבדוי D. Lord. כ-100 רומנים ונובלות שלו פורסמו, על פי רוב בהונגריה (מאחר שכתב רק בהונגרית). רבים מספריו יצאו במהדורה מחודשת בישראל (בהונגרית).

## קורות חיים
מיקלוש אדלר נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר איזידור אדלר ושל ברתה צילצר. סבו וסבתו מצד אביו היו אברהם אדלר וקטלין גלזר וסביו מצד אמו היו הנריק צילצר (1850–1931) ומריה שטרן (בסביבות 1850–1935). הוא החל את דרכו כעיתונאי, והרומן הגדול הראשון שלו פורסם ב-1935. רבות מיצירותיו פורסמו, אם כי יצירותיו שנכתבו לפני 1945 גובלות בנובלות (רומן קצר). הוא ידוע בעיקר ברומני הנוער שלו:
* כיתה ז/1 חוקרת
* כיתה ז/1 בחופשה (1934)
* וארגה אנוש (1951) ועוד

לאחר המרד ההונגרי ב-1956 עלה ארצה, השתקע בישראל ובה פרסם מחדש כמה מהרומנים שלו. בשנת 1951 צולם הסרט "קדימה בכל הקיטור" המתבסס על רומן שלו באותו שם, שאף את תסריטו כתב אקוש.

## ספריו
ארבעה עשר מספריו יצאו בהונגרית בתל אביב בסביבות 1957.

## תרגום ספרותי
* י. פון קירנברג: פריץ פון הולשטיין, הוד רוממותו האפור (רומן, 1944)

## לקריאה נוספת
* Magyar irodalmi lexikon I. (A–K). Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963. (לקסיקון ספרותי הונגרי)
* PIM.hu (המוזיאון הספרותי פטפי)
* Kortárs magyar írók (סופרים הונגרים בני זמננו)

## ראו גם
* פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. Bp., האגודה ההונגרית של ספרנים וארכיונאים, 1939-2002.
* Miklós Kaposy: Humorlexikon (בודפשט, Tarsoly Kiadó, 2001.(מיקלוש קפושי:לקסיקון ההומור)
* סופרים הונגרים בני זמננו 1945–1997. ביבליוגרפיה וגלריית תמונות. עורכת אווה פ. אלמאשי. בודפשט Encyclopedia Publishing House, 1997, 2000.
* צ'אבה נאג': לקסיקון של ספרות מהגרים הונגרית. בודפשט, Argumentum Publishing House-Petőfi Literary Museum and Contemporary Literature Center, 2000.
* Magyar irodalmi lexikon א' (לקסיקון ספרותי חדש) 1963.
* Új magyar irodalmi lexikon I. (A–Gy). (לקסיקון ספרותי הונגרי חדש) 

## קישורים חיצוניים
* 
* רבים מספריו באתר bookline.hu
* עשרות מספריו באתר lira.hu

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:סופרים ישראלים כותבי הונגרית
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער יהודים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1911
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
צופן אטב"ח

**כתב אטב"ח**, הנקרא גם "**צופן אטב"ח**", הוא צופן החלפה המבוסס על הערך הגימטרי של כל אות. בצופן זה מוחלפות זו בזו האותיות שסכום הגימטריה שלהם שווה ל-10, ל-100 או ל-1000, כאשר לאותיות מנצפ"ך ניתן ערך בפני עצמן (ך - 500, ם - 600, ן - 700, ף - 800, ץ - 900). באופן זה אל"ף שערכה הגימטרי הוא 1 מוחלפת באות טי"ת שערכה הגימטרי 9, יו"ד מוחלפת באות צד"י, קו"ף מוחלפת באות צד"י סופית וכן הלאה.

צופן זה נזכר בתלמוד, כשיטה מדרש ששימשה את רבי חייא. הצופן שימש גם בפרשנות המקרא, הן על דרך הפשט, כדי לבאר מילים יחידאיות, והן כבסיס לדרשות ורמזים.

## מבנה הצופן
### עשרות
בחלק זה מוחלפות ביניהן אותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא עשר:

א-ט (1+9=10)

ב-ח (8+2=10)

ג-ז (3+7=10)

ד-ו (6+4=10)

### מאות
בחלק זה מוחלפות ביניהן אותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא מאה:

י-צ (10+90=100)

כ-פ (20+80=100)

ל-ע (30+70=100)

מ-ס (60+40=100)

### אלפים
בחלק זה (לפי שיטת הערוך ושיטת רש"י המודפסת), מוחלפות ביניהן האותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא אלף, לפי השיטה הגימטרית הנותנת ערך מספרי נפרד לאותיות הסופיות. לפי שיטה זו הערך הגימטרי של האותיות הסופיות ממשיך את הרצף הגימטרי של האותיות – לאחר ת' ששווה 400, ך' שווה 500, ם=600, ן=700, ף=800, ץ=900. בהתאם לכך, שיטת רש"י (המקובלת) והערוך:

ק-ץ (100+900=1000)

ר-ף (200+800=1000)

ש-ן (300+700=1000)

ת-ם (400+600=1000)

בניגוד לכך, לדעת המהרש"ל בהבנת שיטת רש"י, אין לאותיות הסופיות מעמד מיוחד, ומוחלפות ביניהן האותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא 500:

ק-ת (100+400=500)

ר-ש (200+300=500)

### אותיות בודדות
האותיות הנ"ך (ולשיטת המהרש"ל ברש"י, רק האותיות ה"נ) הן אותיות ללא זוג, כיוון שאין אף אות אחרת המשלימה את הגימטריה שלהן לעשר או למאה. לכן, האותיות הללו מתחלפות ביניהן.

## קישורים חיצוניים
* המרה לצופן אטב"ח
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הצפנה
רועי רוזנברג

**רועי רוזנברג** הוא שחקן כדורסל כיסאות גלגלים, חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים במשך 22 שנים.

רוזנברג שירת בחטיבה 7 ובעקבות מזג אוויר מושלג בשנת 1992 סבל מכוויית קור קשה. במהלך הטיפול הרפואי, נגרם סיבוך שהותיר אותו משותק בפלג הגוף התחתון.

במסגרת פעילות בית הלוחם החל לשחק כדורסל כיסאות גלגלים והיה חבר נבחרת ישראל במשך 22 שנים, עד לפרישתו בשנת 2018. כשנתיים שיחק באופן מקצועי בנבחרת כדורסל כיסאות גלגלים סנטה לוצ'יה באיטליה.

כחבר וקפטן נבחרת ישראל השתתף רוזנברג 13 פעם באליפות אירופה, בשתי אליפויות עולם וב. במשחקים הפאראלימפיים דורגה הנבחרת במקום השישי.

רוזנברג מתגורר בכפר יחזקאל ומשמש רכז הספורט בכפר הנוער ויצו ניר העמק. הוא נשוי ואב לשלוש בנות.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים באיטליה
קטגוריה:כפר יחזקאל: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
לה פורטל (כדורסל)

**כוכב הספורט סן-מישל לה פורטל קוט ד'אופל** (בצרפתית: **Étoile Sportive Saint-Michel Le Portel Côte d'Opale**)' הידוע כ-**ESSM לה פורטל** או פשוט **לה פורטל**, היא קבוצת כדורסל צרפתית מלה פורטל , או-דה-פראנס, המשחקת בליגת העל הצרפתית.

## היסטוריה
שמאל|ממוזער|לה שודרון, האולם הביתי של הקבוצה מאז 2015
המועדון, שהוקם ב-1931, שיחק רוב זמן קיומו בליגות הנמוכות בצרפת. בעונת 2006/07 סיימה הקבוצה במקום השני בליגה השלישית ועלתה לליגה הלאומית השנייה. בעונת 2014/15 העפילה הקבוצה לגמר הגביע הצרפתי בכדורסל לאחר ניצחונות על קבוצות מהליגה הראשונה כמו לה-מאן סארת, לה האבר, אסוול ליון-וילרבאן והאלופה המכהנת לימוז', אך הפסידה 74–87 לשטרסבורג במשחק המכריע.

בעונה שלאחר מכן זכתה הקבוצה בפלייאוף ה-Pro B ועלתה לראשונה לליגת העל הצרפתית. בעונת ה-Pro A הראשונה של המועדון הגיעה הקבוצה לפלייאוף לאחר שסיימה במקום השביעי והפסידה 0–2 לאלופה בסופו של דבר אלאן שאלון ברבע הגמר. בעונת  ערכה לה פורטל את הופעת הבכורה שלה באירופה, ביורופקאפ, בה הגיעה לרבע הגמר והודחה על ידי באקן ברס.

## תארים
***[[הגביע הצרפתי בכדורסל]]:**
**סגנות (1): 2014/15

## עונה אחר עונה

## שחקנים
*  רוברט רות'בארט
* דיאנג'לו הריסון
*  ג'ו אלכסנדר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורסל צרפתיות
קטגוריה:או-דה-פראנס: ספורט
תקנות התעבורה

**תקנות התעבורה, תשכ"א–1961** הן תקנות שהותקנו על ידי שרי התחבורה בהתאם לסמכות שניתנה להם בפקודת התעבורה, והן קובעות בפירוט רב את כללי התחבורה בישראל.

התקנות הותקנו לראשונה על ידי ממשלת המנדט. תקנות אלה ועוד 18 מקבצי תקנות וצווים הוחלפו בידי שר התחבורה, יצחק בן-אהרן, בשנת 1961 בתקנות התעבורה, תשכ"א–1961, שבהן 581 סעיפים. מאז התקנתן תוקנו התקנות פעמים רבות.

נושאים מתוך תקנות התעבורה נכללים במבחן הנהיגה העיוני, ובכך הופכות את תקנות התעבורה לחיקוק העיקרי שרבים מתושבי ישראל מחויבים להכירו (לשם קבלת רישיון נהיגה), להבדיל מחיקוקים שהחובה להכירם חלה רק על מי שמקצועו מצריך זאת.

## הוראות התקנות
התקנות כוללות 13 חלקים, המחולקים לפרקים וסימנים:
* 
** 
** 
* 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** 
:: התקנות מחייבות כל נהג המעורב בתאונת דרכים הבה נגרם נזק לרכב אחר, למסור בו במקום לבעל הרכב את שמו ומענו, את מספר רישיון הנהיגה שלו ואת מספר הרישום של הרכב שהוא נוהג בו ושם בעליו ומענו, וכן את מספר תעודת הביטוח ושם החברה המבטחת. בתאונה בה נגרמה פגיעה באדם, כל נהג מעורב חייב למסור את כל הפרטים לכל מעוניין. בית המשפט קבע כי הימנעות של נהג המעורב בתאונה ממסירת פרטים בדבר חברת ביטוח, מהווה משקל ראייתי לכך שהוא האשם התאונה.
** 
** 
* 
** 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
* 
** 
*** 
*** 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
*** 
* 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
* 
** 
*** 
*** 
** 
*** 
*** 
*** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## שפיטה
עבירות לפי פקודת התעבורה ותקנות התעבורה נידונות במערכת בתי משפט המיועדת לכך, בתי המשפט לתעבורה. ערעורים על פסקי דין של בית המשפט לתעבורה נדונים בדרך כלל לפני שופט אחד של בית משפט מחוזי.

## לקריאה נוספת
* יצחק שורץ, **אוגדן לדיני תעבורה**, אלון הוצאה לאור, 2022
* אילון אורון, **תעבורה - עיקרי הלכות**, פרלשטיין-גינוסר, 2023
* אריה ליכט, מורד מפרע, **עבירות תעבורה - הלכה ומעשה**, אוצר המשפט, 2017

## ראו גם
* רחוב חד-סטרי

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: תחבורה
קטגוריה:ישראל: חקיקת משנה
דוד דרעי (ספורטאי)

**דוד דרעי** (נולד ב-1970) הוא שחקן ומאמן כדורסל כיסאות גלגלים, חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים ומאמן נבחרת בית הלוחם בירושלים.

דרעי נולד בצרפת ועלה לישראל בילדותו. נפצע בשירותו בחטיבת הצנחנים.

כחבר נבחרת ישראל השתתף ב בהם דורגה הנבחרת במקום השישי.

בשנת 2009 הקים את קבוצת הכדורסל של בית הלוחם בירושלים, בה איפשרו השתתפות של שחקנים בריאים על כיסאות גלגלים והוא שיחק לצד אחיו שמואל. דרעי שימש קפטן הנבחרת.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ישראלים ילידי צרפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
אילנית פרידמן

**אילנית פרידמן** (נולדה ב-1976) היא טניסאית ישראלית נציגת ישראל ל.

פרידמן היא נכת צה"ל וחברת בית הלוחם בתל אביב, שם התאמנה בכדורסל כיסאות גלגלים ובטניס כיסאות גלגלים.

במהלך תחרות בסן דייגו, בשנת 2006 הושעתה פרידמן מתחרויות למשך שנה עקב נטילת תרופה לאסתמה שהוגדרה על ידי איגוד הטניס העולמי כחומר אסור.

בשנה שקדמה למשחקים הפאראלימפיים בבייג'ינג עלתה בדירוג העולמי מהמקום ה-23 למקום 9. לצורך עמידה בקריטריון האולימפי התחרתה בשנה זו ב-26 טורנירים.

ב התחרתה בטניס יחידים ולאחר ניצחון על נציגת יפן צ'יוקו אומהה, הפסידה בשמינית הגמר לנציגת סין דנדן הו ודורגה במקום השביעי בדירוג הכללי.

בשנת 2010 סיימה להתחרות.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* פרופיל אישי באתר איגוד הטניס העולמי

## הערות שוליים

קטגוריה:טניסאיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:טניסאים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
מיכאיל טיורין

**מיכאיל טיורין** (ברוסית:**Михаил Владиславович Тюрин** , נולד ב-2 במרץ 1960 בקולומנה) הוא קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף במספר טיסות לתחנת החלל הבין-לאומית.

## קורות חיים
מיכאיל טיורין נולד בעיר קולומנה. המשפחה עברה להתגורר למחוז אמור בה הוא סיים בית הספר בשנת 1978. לאחר סיום הלימודים הוא נסע למוסקבה והתקבל ללימודים במכון לתעופה, בשנת 1984 הוא קיבל תואר שני כמהנדס מכונות.

לאחר סיום הלימודים טיורין נקלט בתאגיד הטילים והחלל אנרגיה. הוא עסק בפרויקטים שונים בעיקר בתחום תכנון ופיתוח חלליות מדגם סויוז.

בשנת 1994 טיורין החל הכנות במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. הוא היה חבר צוות גיבוי במספר משימות.

באוגוסט 2001 טיורין היה חבר צוות של מעבורת החלל דיסקברי STS-105 (סקוט הורוביץ היה מפקד צוות). המעבורת הביאה לתחנת החלל הבין-לאומית משלחת מס' 3 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד פרנק קלברטסון שטיורין היה חברה לצד ולדימיר דז'ורוב. הם ביצעו מספר רב של ניסויים, טיורין ביצע פעילות חוץ רכבית 3 פעמים באורך כולל היה כ-13.5 שעות. הוא חזר לכדור הארץ בטיסת מעבורת החלל אנדוור STS-108 ב-17 בדצמבר 2001 לאחר 118 ימים בחלל.

בשנת 2006 טיורין היה מפקד טיסה של חללית סויוז TMA-9 שהתחברה לתחנת החלל הבין-לאומית עם צוות משלחת מס' 14 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקודו של מייקל לופז-אלגריה. במהלך השהות בתחנת החלל טיורין ביצע פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של כ-12 שעות. הוא חזר לכדור הארץ ב-21 באפריל 2007 לאחר 215 ימים בחלל.

בשנת 2014 טיורין היה מפקד טיסה של סויוז TMA-11M שהתחברה לתחנת החלל הבין-לאומית עם צוות קבוע מס' 38 בפקידו של אולג קוטוב. הוא חזר לכדור הארץ במאי 2014 לאחר 187 ימים בחלל.

בשנת 2016 טיורין מונה לתפקיד ניהולי במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. הוא עזב את התפקיד בשנת 2018. טיורין מתגורר עם משפחתו בעיר הכוכבים.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה
* ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי

קטגוריה:מעוטרי גיבור הפדרציה הרוסית
קטגוריה:מעוטרי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:הלכי חלל רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1960
אן קרופורד אצ'סון

**אן קרופורד אצ'סון**, באנגלית:  **Anne Acheson** (5 באוגוסט 1882 - 13 במרץ 1962) הייתה פסלת בריטית-אירית. היא ואלינור האלה המציאו יציקות גבס לגפיים שבורות של חיילים. אצ'סון הציגה באקדמיה המלכותית ובעולם. במהלך מלחמת העולם הראשונה היא עבדה עבור האגודה לצרכים כירורגיים ב בצ'לסי, לונדון. אצ'סון קיבלה את פרס גליכן ב-1938. היא חילקה את זמנה בין לונדון לגלנאווי, מחוז אנטרים, צפון אירלנד.  

## קריירה
אצ'סון נולדה בפורטאדאון שבמחוז ארמה, לג'ון אצ'סון, תעשיין ואשתו הרייט גלאזגו.  אן אצ'סון התחנכה במכללת ויקטוריה, בלפסט, בבית הספר לאמנות בבלפסט ובמכללה המלכותית לאמנות בלונדון, שם למדה פיסול אצל אדואר לאנטי 

אצ'סון הציגה לראשונה באקדמיה המלכותית בשנת 1913, כאשר הפסל שלה "הפיקסי" התקבל לתערוכה. במהלך ארבעת העשורים הבאים, 30 מפסליה הוצגו ב-22 תערוכות באקדמיה. עבודתה של אצ'סון כללה פסלונים, דיוקן ופסלוני גן. בעוד שעבודותיה המוקדמות פוסלו מעץ, הפסלים המאוחרים שלה נעשו ברובם במתכת, אבן או בטון.

### שירותים בזמן מלחמה
במהלך מלחמת העולם הראשונה היא התנדבה באגודה לצרכים כירורגיים. האגודה סיפקה חבישות רפואיות ונוצרה על ידי גילדת הרקמה של המלכה מרי. אצ'סון ואלינור האלה היו שתיהן פסליות  וראו חיילים שחזרו מהחזית עם גפיים שבורות המוחזקות יחד בסדי עץ ותחבושות בסיסיות בלבד, אצ'סון הציעה לייצב בגבס את הגפה וכשהגבס התקשה, לעטוף בתחבושת- ולהניח אותו על האיבר השבור כדי לתמוך בו בזמן הריפוי. הרעיון נולד בהשראת הפיסול בפריז שבו השתמשה ביצירות שלה ביציקות גבס. סד נייר וגבס מעיסת הנכונה הפחית את זמן הריפוי תוך תמיכה נכונה באיבר השבור. הרעיון של שימוש בגבס אומץ ושוכלל במהלך השנים ועדיין נמצא בשימוש היום במקצוע הרפואה.  כשסיימה את לימודיה, לימדה אצ'סון בבית ספר בלונדון והמשיכה להתגורר בעיר זו.

היא הייתה האישה הראשונה, בשנת 1938, שנבחרה כעמית של אגודת הפסלים המלכותית הבריטית .

אצ'סון עברה הסבה מקצועית למהנדסת ושרטטת במהלך מלחמת העולם השנייה כדי לאפשר לה לבצע עבודה התנדבותית נוספת. היא גם עבדה עבור הצלב האדום במהלך המלחמה. 

לאחר המלחמה המשיכה אצ'סון כאמן ועסקה בצפון אירלנד.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות איריות 
קטגוריה:ילידות 1882
קטגוריה:נפטרות ב-1962
Go Away

**Go Away** (בעברית: **תלך מכאן**) הוא שיר של הזמרת הקובנית אמריקאית גלוריה אסטפן אשר יצא באפריל 1993 כחלק מהפסקול של הסרט "תוצרת אמריקה" וגם כחלק מאלבום האוסף שלה ''Greatest Hits''. מבחינה מוזיקלית השיר הוא בסגנון של הרבה שירים שהקליטה בימים בהם הייתה חלק מההרכב מיאמי סאונד משין.

השיר הגיע למקום ה-38 במצעד האירופאי הכללי, אם כי בארצות הברית השיר נכשל מלהיכנס למצעד בילבורד הוט 100. בנוסף השיר גם דורג במצעדים של קולומביה ויפן.

בנובמבר 2020 השיר נוגן במסגרת ספיישל הטלוויזיה "The View" ובו נראה דונלד טראמפ עוזב את הבית הלבן לצלילי שיר זה.

## וידאו קליפ
הקליפ לשיר בוים על ידי במאי הקולנוע והטלוויזיה והמפיק קווין ליין. באוקטובר 2013 הקליפ גם הועלה לחשבון היוטיוב הרשמי של הזמרת שם גרף ונכון לאוגוסט 2023 הוא גרף 510 אלף צפיות.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי גלוריה אסטפן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גלוריה אסטפן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
מרי באטרסבי

**מרי באטרסבי**, באנגלית: **Mary Battersby** ( 1801–1841) הייתה אמנית אירית.

## ביוגרפיה
מעט מאוד ידוע עליה. יש שחושבים כי באטרסבי הייתה בתו הרווקה של רוברט באטרסבי מבובסוויל, מחוז מית', אירלנד, אשר בשנת 1763 נשא לאישה את מריאן, בתו והיורשת של היינס ווייד מליסלין, מחוז קאוואן, אירלנד. אחרים הטילו ספק בכך, והציעו שהיא יכולה הייתה להיות בתו של אחיו של רוברט באטרסבי, המכונה ג'ון מליקפילד. תאריך הלידה שלה, בהתבסס על תיארוך עבודותיה בציור, מוערך בין השנים 1763 ל-1785. ייתכן שה-M בציוריה לא התייחס למרי, אלא לסימן היותה אישה (גברת), או אפילו לשם חיית מחמד. המסקנה היא נראה שיש מספר נשים במשפחת באטרסבי שניתן לייחס את היצירות אליהן, כולל פנלופה באטרסבי. בשל היעדר ראיות נוספות, לא ניתן לקבוע זהות ברורה של אמנית זו. על חלק מהתרומות מעבודתה כתובה כתובת האמנית כ־21 North Cumberland Street, Dublin ומאוחר יותר מס' 16 Mountjoy Square East. יש להניח כי כתובות אלו הן של אמה או קרוב משפחה אחר.

### עבודה אמנותית
ממוזער|351x351 פיקסלים
היצירות של באטרסבי חתומות כולן "מיס באטרסבי" או "M.Battersby". הקורפוס שלה הוא שישה אלבומי ציורים, תיעוד של מכתב אחד ושתי כתובות. אין מסמכים נוספים הנוגעים אליה, ונראה שהיא לא הציגה בפומבי. אף שהיא מתוארת כ"ציירת פרחים", לאור עבודתה הידועה, העניין שלה היה יותר בתצפיות בציפורים מאשר בבוטניקה. לא ידוע אם באטרסבי קיבלה הכשרה רשמית כלשהי בצבעי מים, אם כי לא היה נדיר שנשים צעירות יקבלו הכשרה כזו. אף על פי שעבודתה מתוארת כנאמנה לטבע וללא פרטים זרים. במהלך חייה הסגנון שלה לא התפתח.

החברה המלכותית של דבלין קיבלה ארבעה כרכים של רישומים ממיס באטרסבי, הראשון ב-1820, שלושה ב-1836 עם מכתב. אלה היו פרחים שצוירו מהטבע, ציורים מאוסף ציפורים שצולמו בפנסילבניה, צפון אמריקה על ידי Robert Battersby Esq. MD, ציפורים מקומיות שכולן נורו במחוז מית', וציורים שנלקחו מאוסף של ציפורים מפוחלצות במוזיאון דבלין. שני כרכים נוספים נמצאים במוזיאון אלסטר, האחד מתוארך לשנת 1841 והשני ללא תאריך. אלבום קטן נמצא גם באוספים של הספרייה הלאומית של אירלנד, עם יצירות של פרחים, פרפרים, חרקים ונוצות, הוצע כי ייתכן שהפיקה אותו אמנית אחרת ממשפחת באטרסבי, פרנסס איזבלה באטרסבי. הרישומים של הציפורים המפוחלצות ממוזיאון דבלין, נמצא במוזיאון הטבע בדבלין, מורכב מציורים בגודל טבעי של הציפורים במוזיאון. הציורים הם של ציפורים אקזוטיות כולל יונקי דבש.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות איריות 
קטגוריה:ילידות 1801
קטגוריה:נפטרות ב-1841
דורותי בלקהם

**'דורותי בלקהם**, באנגלית: **Dorothy Blackham** (1 במרץ 1896 - 4 בספטמבר 1975) הייתה מאיירת, אמנית ומורה אירית. 

## ביוגרפיה
דורותי בלקהם נולדה בדבלין, ב-1 במרץ 1896. הוריה היו צ'ארלס ה. בלקהם, קופאי ראשי בתחנת הרכבת קינגסברידג', וג'יין רות'בן בלקהם (לבית לאורי). דרך אביה, דורותי הייתה קשורה למשפחת האמנים וורטון, כאשר סבה מצד אמה היה תומאס קנדי לורי, סוחר עתיקות ותובע כתר. הכשרתה האמנותית החלה באקדמיה המלכותית היברניאן (RHA), שם למדה אצל דרמוד או'בריאן. במהלך תקופה זו פיתחה בלקהאם עניין בעיצוב פוסטרים. היא המשיכה ללמוד בבית הספר לאמנות של דבלין מטרופוליטן ובקולג' גולדסמית' בלונדון.

### קריירה אמנותית
בלקהם הייתה אמנית פוריה, הציגה ברחבי אירלנד. מ-1916 עד 1946, היא הציגה באופן קבוע עם ה-RHA, כאשר עבודותיה הוצגו גם על ידי אגודת האמניות של אולסטר, אגודת צבעי המים של אירלנד ואגודת האמנויות והאומנות של אירלנד. משנת 1924 היא הוצגה ב-Tailteann Games, וזכתה במדליות בשנים 1928 ו-1932. חברתה, ועמיתתה האמנית, מייני ג'לט הייתה השפעה משמעותית על בלקהם. באמצעות ג'לט, היא החלה להתעניין בקבוצת "האייל הלבן" והציגה איתם ארבע פעמים ב-1940–1941. היא הייתה חברה באגודת הציירים של דבלין, והציגה איתם בסוף שנות ה-30. בתקופה זו התנסתה בלקהם בחיתוכי לינו ויצרה הדפסי נוף גדולים. כחברה קרובה של אליזבת ייטס ולילי ייטס, היא שיתפה פעולה באופן נרחב עם הוצאת קואלה, ויצרה חיתוכי עץ ולינו לאיורים וכרטיסי ברכה. בלקהם גם הפיקה איורים עבור עיתון קלונה, איגוד התיירים האירי. היא עיצבה את הכריכה של עמק בוין ועתיקותיו (1936), חוברת מאת הכומר מיילס ו' רונן. בנוסף להיותה אמנית פעילה, היא לימדה במספר בתי ספר בדבלין, כולל אלכסנדרה קולג' מ-1936 עד 1943 ובית הספר הול, מונקסטאון.

היא נישאה לאלסנר סטיוארט ב-1947, והזוג עבר ללונדון. כשהיא שם, המשיכה בלקהם את הקריירה שלה כמורה, והציגה בשם נעוריה. היא הוצגה על ידי האקדמיה המלכותית לאמנויות, האקדמיה המלכותית של מערב אנגליה, האגודה המאוחדת של האמנים והאגודה המלכותית של האמנים הבריטיים. עבודתה שאבה השראה בדרך כלל מאירלנד, בפרט בצפון ובמערב המדינה, היא גם יצרה יצירות המבוססות על סצנות בלונדון וביבשת אירופה.

### חיים מאוחרים
דורותי בלקהם ובעלה חזרו לאירלנד ב-1967, והתיישבו בדונאגהדי, מחוז דאון. היא סבלה מדלקת פרקים בשנותיה האחרונות, אך היא המשיכה לצייר עד מותה.

דורותי בלקהם מתה ב-4 בספטמבר 1975, בדונהאדי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות איריות
קטגוריה:ילידות 1896
קטגוריה:נפטרות ב-1975
אתלטיק ד'אסקלדס

**אתלטיק קלאב ד'אסקלדס** (בספרדית: **Atlètic Club d'Escaldes**) הוא מועדון כדורגל מהעיר אנדורה לה ולה שבאנדורה, המשחק בליגת העל האנדורית.

## היסטוריה
המועדון נוסד ב-20 במאי 2002. בסוף עונת 2003/2004 המועדון העפיל לליגת העל האנדורית, בה שיחק עד לתום עונת 2006/2007, אז ירד לליגת המשנה. בתום עונת 2018/2019 שב המועדון לליגה הבכירה. בעונת 2021 הפסידה הקבוצה בגמר גביע אנדורה, אך זכתה בו בעונה שאחריה. את עונת 2022/2023 סיימה הקבוצה במקום הראשון, שתי נקודות מעל אינטר אסקלדס (שזכתה באליפות בשלוש העונות הקודמות), וזכתה באליפות ראשונה בתולדותיה.

בעונת 2022/2023 התמודדה הקבוצה לראשונה במפעל אירופי, בזכות זכייתה בגביע, והודחה כבר בסיבוב המוקדמות הראשון של הקונפרנס ליג אחרי הפסד 1–2 במצטבר לגזירה יונייטד  המלטזית. לאחר שזכתה באליפות התמודדה הקבוצה בעונת 2023/2024 בליגת האלופות, שם הודחה בסיבוב המוקדם בידי בודוצ'נוסט פודגוריצה, ואז נשרה לקונפרנס ליג והודחה בידי פרטיזן טירנה.

## תארים
* **[[ליגת העל האנדורית|אליפות אנדורה]] (1):** 2022/2023.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל אנדוריות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2002
גיל דוד

**גיל דוד** (נולד ב-1944) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, פיקד על חטיבה 265.

## ביוגרפיה
דוד נולד וגדל בקיבוץ בית השיטה, לחנה ומנחם שעלו מגרמניה ערב פרוץ מלחמת העולם השנייה. דוד התגייס לצה"ל בשנת 1962, התנדב לצנחנים ושובץ בסיירת צנחנים. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר בהצטיינות. בסיום הקורס שב לגדוד 202 ומונה למפקד מחלקה. בהמשך שימש כמפקד פלוגת מאי בגדוד ונפצע בפעולת סמוע. לאחר מכן לחם במלחמת ששת הימים. לאחר המלחמה מונה לסמג"ד 202, לחם במלחמת ההתשה והשתתף במבצע רודוס. במהלך הלחימה נפצע בשנית. לאחר שהחלים השתתף במרדף בבקעה אחר מחבלים ונפצע בשלישית.

לאחר מכן מונה לקצין אג"ם חטיבת הצנחנים ושימש בתפקיד במלחמת יום הכיפורים. דוד לחם בקרב החווה הסינית, נפצע ברביעית, נותח בשטח להוצאת רסיס המרגמה בשטח והמשיך להילחם ולפקד בקרבות שמעבר לתעלת סואץ, בחיץ החקלאי ועד מבואות העיר אסמאעיליה עד להפסקת האש. בהמשך לחם במלחמת ההתשה במובלעת הסורית. לאחר מכן, בשנים 1974-1975 היה מפקד גדוד 450 בביסלמ"כ ובשנים 1976-1975 שימש כמפקד בא"ח צנחנים. בהמשך עשה הסבה לשריון ובשנים 1977-1976 שימש כמפקד גדוד 184. בהמשך שימש כמפקד חטיבה 265.

אחיו הגדול, יצחק, טייס קרב בחיל האוויר, פיקד במלחמת יום הכיפורים על טייסת הקרב 109. אחיו הצעיר, גרשון, נפל במהלך הקרבות בחזית הדרום במלחמה.

## לקריאה נוספת
* מעוזיה סגל, **עדויות מגובה החול - קרב הצנחנים בחווה הסינית**, הוצאת מודן, 2007.
* יואב גלבר, **[https://www.maarachot.idf.il/2016/גיליונות/ספר-דיגיטלי-לחימת-גדוד-890-במלחמת-יום-הכיפורים/ לחימת גדוד 890 במלחמת יום הכיפורים]**, מערכות, 2016.
* יאיר דוד, **סנאי ירוק**, הוצאה עצמית, 2022.
* 

## קישורים חיצוניים
* "דור כיפור - אל"ם דימ. גיל דוד, קצין אג"מ חטיבה 35 במלחמת יום הכיפורים" - חלק ראשון, חלק שני
; מאמרים פרי עטו:
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מפקדי חטיבות חיל השריון של צה"ל
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 14
קטגוריה:בית השיטה: אישים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
אוררטו (כדורגל)

**מועדון הכדורגל אוררטו** (בארמנית: **Ուրարտու ՖԱ**) הוא מועדון כדורגל מהעיר ירוואן שבארמניה, המשחק בליגת העל הארמנית.

## היסטוריה
המועדון נוסד ב-21 בינואר 1992, וכבר בעונתו הראשונה ניצחה קבוצתו את פיוניק ירוואן וזכתה ב. הקבוצה זכתה באליפות בעונות 2013/2014 ו-2022/2023, וסיימה כסגנית האלופה בעונות 2003, 2006, 2007, 2010 ו-2017/2018. הקבוצה גם זכתה בגביע הארמני בעונות 1992, 2007, 2016 ו-2022/2023.

בעונת 2003/2004 התמודדה הקבוצה לראשונה במפעל אירופי, והודחה כבר בסיבוב המוקדמות הראשון של הגביע אופ"א אחרי הפסד 2–3 במצטבר להפועל תל אביב. מאז התמודדה הקבוצה במפעלים האירופיים כמעט מדי שנה, אך הצליחה לעבור סיבוב רק פעם אחת, בעונת 2005/2006, כאשר הדיחה את לוקומוטיב טביליסי בסיבוב הראשון של גביע אופ"א והודחה על ידי דניפרו בסיבוב השני.

## תארים
* **[[ליגת העל הארמנית|אליפות ארמניה]]** (2): 2013/2014, 2022/2023.
** **סגנות** (5): 2003, 2006, 2007, 2010, 2017/2018.
* **[[הגביע הארמני]]** (4): 1992, 2007, 2016, 2022/2023.
** **סגנות** (6): 2003, 2004, 2008, 2009, 2010, 2021/2022.
* **[[הסופר קאפ הארמני]]** (1): 2014.
** **סגנות** (5): 2004, 2007, 2009, 2010, 2016.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל ארמניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1992
Amala Tour

**Amala Tour** הוא סיבוב הופעות של הראפרית דוג'ה קאט אשר התחיל ב-18 באוקטובר 2018 ביוסטון והסתיים ב-21 במרץ 2019 בדאלאס. סיבוב ההופעות נחלק לשני חלקים כאשר כל ההופעות של 2018 היו תחת השם "Amala Fall Tour 2018" וההופעות של 2019 היו תחת השם "Amala Tour".

## רשימת שירים
רשימה זו נכונה לתאריך 6 במרץ 2019:
# "Go to Town"
# "Roll With Us"
# "Cookie Jar"
# "Fancy"
# "All Nighter"
# "No Police"
# "Body Language"
# "Pretty Girls"
# "Tia Tamera"
# "Nintendhoe"
# "Juicy"
# "Game"
# "Candy"
# "Morning Light"
# "Wine Pon You"
# "So High"
# "Mooo!"

## רשימת מופעים

## הערות שוליים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2018
קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2019
קטגוריה:סיבובי הופעות של דוג'ה קאט
רפאל ידידיה שלמה צרור

הרב **רפאל ידידיה שלמה צרור** (כ"ב אלול ה'תמ"א, 1681 - כ"ז כסלו ה'תצ"ח, 1738) היה רופא, ראש ישיבה, פוסק הלכה נודע, אב בית הדין ורבה של אלג'יר בראשית המאה ה-18, ובעל השכלה כללית. מחבר השו"ת **פרי צדיק**.

## קורותיו
נולד באלג'יר לאביו הרב ישועה. התייחס לרשב"ץ השני, ולרבי אברהם אבן טוואה. למד אצל חכמי עירו. בהמשך התמנה לאב בית הדין של אלג'יר. קירב את תלמידו הרב יהודה עייאש ששימש אותו כחמש עשרה שנה. חביריו בבית הדין היו רבי יעקב צרור, רבי אברהם יאפיל, רבי יהודה עייאש, ורבי בנימין דוראן. הרב נשאל שאלות הלכתיות מקהילות רבות בצפון אפריקה, ביניהן: תוניס, קונסטנטין, אלג'יר, אוראן וגיברלטר. כמו כן התכתב בהלכה עם חבירו הרב מסעוד אלפסי.

בשנת ה'תע"ד (1714), בית הדין בראשות רבי סעדיה אזוביב (דיין ראשון) ורבי מימון יאפיל (דיין שני) באלג'יר שלח כתב הסכמה לרבי משה חאגיז, לפיו הם מסכימים להחרים את נחמיה חייא חיון שפעל להפצת השבתאות. בין החותמים נמנה גם הרב רפאל ידידיה שלמה צרור (דיין שישי).

הרב עמד בראשות הישיבה, ותלמידיו העידו כי לרבם כשרון זכירה ייחודי, וכן שהיה בעל השכלה רחבה, בחכמת ההגיון, מדע המדינה, רפואה וטבע. הרב חיבר קינה לעשרה הרוגי מלכות.

עוד העידו תלמידיו כי הרב סבל ממאורעות קשים שפגעו בבניו ובממונו. הרב נטה לחלות, ופגעה בו עייפות כרונית והתעלפויות. ביתו מתה בחייו בשעת לידת בנה.

לאחר פטירתו, תלמידו הרב יהודה עייאש כתב עליו קינה בערבית.

## השקפתו ההלכתית
* הרב תמך בשימור מנהגי אלג'יר, וסבר שלא ניתן לשנותם. כמו כן דאג להעביר את המנהגים לתלמידו הרב יהודה עייאש, שקיבצם בספר 'מנהגי ודיני ק"ק ארג'יל'.
* הרב ביאר שארצות המערב קיבלו עליהם את הוראות מרן השולחן ערוך, ויש לפסוק כמותו בכל מקום, מלבד הלכות ומנהגים שכבר נהגו בהם שלא כמרן, שאין לשנות את המנהג הקדמון.
* הרב סבר שאין לפסוק כהגהות הרמ"א, עד שיתברר שכך גם דעת מרן השולחן ערוך.
* לא ניתן לטעון 'קים לי' כשיטת אחד הפוסקים כנגד דעתו של מרן השולחן ערוך.

## חיבוריו
***שו"ת פרי צדיק** - שאלות ותשובות בארבעת חלקי השולחן ערוך. נדפס לראשונה בליוורנו, ה'תק"ח.
***ביאור ארבעת חלקי השולחן ערוך** - פירוש וקיצור לארבעת חלקי השולחן ערוך. כתב היד אבוד.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אלג'יר: רבנים
קטגוריה:ילידי 1681
קטגוריה:נפטרים ב-1738
לילי ייטס

**לילי ייטס**, באנגלית: **Lily Yeats** (25 באוגוסט 1866 - 5 בינואר 1949) הייתה אמנית ורוקמת הקשורה לתחייה הקלטית. בשנת 1908 ייסדה את מחלקת הרקמה של "תעשיות קואלה", בה הייתה מעורבת עד לפירוקה בשנת 1931. היא ידועה בתמונותיה הרקומות .

## ראשית חייה
נולדה באניסקרון, מחוז סליגו, אירלנד ב-25 באוגוסט 1866, היא הייתה בתם של ג'ון באטלר ייטס וסוזן ייטס (לבית פולקספן). אחיה היו ויליאם באטלר, ג'ק ואליזבת ייטס. היא הייתה ילדה חולה. סוזן הביאה את הילדים מדי שנה בחגים להוריה שרכשו את ביתה במרוויל מחוץ לעיר סליגו. הסבים מצד האם היו ויליאם פולקספן ואליזבת (לבית מידלטון). בסוף 1874 עברה משפחת ייטס למערב קנזינגטון, לונדון. בזמן שחיו שם, לילי ייטס ואחיה חונכו על ידי אומנת, מרתה ג'וויט עד 1876. בשנת 1878 עברה המשפחה לבית גדול יותר בצ'יזוויק, שם למדה בבית הספר נוטינג היל לזמן קצר. משפחת ייטס עברה למחוז דבלין בשנת 1881, שם לילי נרשמה לבית הספר לאמנות בדבלין יחד עם אחותה אליזבת בשנת 1883. הן גם למדו שיעורים בחברה המלכותית של דבלין.

משפחת ייטס עברה לדרום קנזינגטון, ייטס חלתה ונשלחה לגור אצל קרובי משפחה. בסופו של דבר היא עברה לגור עם דודתה אליזבת פולקספן בהאדרספילד בשנת 1887. בשנת 1888, היא חזרה לבית המשפחה בבדפורד פארק.

ללילי הוצעה הזדמנות ללמוד רקמה בסגנון רקמה אמנותית. היא למדה בבית הספר לאמנות בצ'יזוויק עם אחותה סוזן ואחיה ג'ק  ולמדה גם אצל בתו של מוריס מיי, שניהלה את מדור הרקמה של מוריס ושות' ועבדה שם עד אפריל 1894 כשעזבה עקב בריאות לקויה. ב־10 בדצמבר 1888 ייטס חזרה למוריס ושות'  עד מרץ 1889 לילי הכשירה רוקמות עבור החברה. 

### קריירה
ממוזער|לילי ייטס
ייטס חזרה לדבלין בשנת 1900, היא ואחותה אליזבת הצטרפו לאיוולין גליסון בסטודיו למלאכת יד, שם ניהלה את מדור עבודת הרקמה. לילי המשיכה לעבוד אצל מיי מוריס במשך שש שנים, אך מערכת היחסים ביניהם הייתה מתוחה לאחר מות אמם בשנת 1900  לילי ואחותה אליזבת חזרו לאירלנד עם חברתן אוולין גליסון. ב-1902 הקימו השלושה סטודיו ליצירה ליד דבלין, אשר קראו לו דן אמר (המבצר של אמר) על שם אמר, אשתו של הגיבור האגדי האירי קוצ'ולה. דן אמר הפך למוקד של תנועת האמנויות והאומנות האירית המתפתחת, והתמקדה ברקמה, הדפסה וייצור שטיחים. הם גייסו נשים צעירות מקומיות למפעל, לימדו אותן ציור, בישול, תפירה ואת השפה האירית בנוסף למלאכות הליבה של הגילדה. לילי ייטס ניהלה את מחלקת הרקמה, שיצרה טקסטיל לקישוט הכנסייה ולשימוש ביתי. 
ממוזער|371x371 פיקסלים|נוף בלילה, רקמה
בשנת 1904 אורגנה החברה מחדש: "גילדת דן אמר" שנוהלה על ידי אוולין גליסון, ו"תעשיות דן אמר" בניהולן של האחיות ייטס, ובשנת 1908 נפרדו הקבוצות לחלוטין. אוולין גליסון שמרה על השם Dun Emer, והאחיות ייטס הקימו את Cuala Industries בצ'רצ'טאון הסמוכה, שניהלה סדנא קטנה, Cuala Press ובית מלאכה לרקמה.

אשתו של ויליאם באטלר ייטס ג'ורג' (ברטה ג'ורג'ינה), עזרה ללילי לנהל את זרוע הרקמה של הסטודיו שייצר בגדים ומצעים. האחיות ייטס חיו יחד במהלך חייהן הבוגרים. בשנת 1923, לילי חלתה במה שהאמינו כשחפת בזמן חופשה בלונדון, ואחיה שיכן אותה בבית אבות לונדוני ביולי, שם נשארה עד לאפריל הבא  עם החלמתה, היא חזרה לקואלה, אך מחלקת הרקמה מעולם לא זכתה להצלחה. בריאותה של לילי התדרדרה שוב ב-1931, וההחלטה התקבלה לסגור את ענף הרקמה של קואלה.

לילי ייטס המשיכה למכור תמונות רקומות בשנים הבאות' היא מתה ב-1949.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמניות איריות
קטגוריה:ילידות 1866
קטגוריה:נפטרות ב-1949
תצפיות העב"מים במישיגן ב-1994

ב-8 במרץ 1994 מעל ל-300 אנשים באזור דרום מערב מישיגן שבארצות הברית דיווחו שצפו בעצמים מעופפים בלתי מזוהים בשמים. הדיווחים הגיעו מ-42 מחוזות שונים במישיגן, כולל במוסקגון, אוטווה, ואלגאן. עדי הראייה תיארו את העב"מים כאורות מהבהבים שדומים לאורות חג המולד, וציינו שחלקם היו מורכבים מחמישה או שישה עצמים בעלי צורה גלילית או מעגלית, עם אורות כחולים, אדומים, לבנים וירוקים. על פי הדיווחים של עדי הראייה, העב"מים ביצעו תנועות חדות ופתאומיות שלא תאמו את יכולות מטוסים קונבנציונליים. חלק מעדי הראייה כללו גם שוטרים.

ב-11 במרץ המשרד המקומי של שירות מזג האוויר הלאומי אימת כי היה זיהוי במכ"ם ב-8 במרץ של עצמים מרובים שנעו במהירות בשמים באותו הלילה. מטאורולוג של שירות מזג האוויר הלאומי שהוצב במוסקגון באותו הלילה ציין שהעצמים נעו במהירויות גבוהות ובאופן שנראה מתואם.

האירוע דווח בהרחבה בתקשורת, כולל בעיתון שיקגו טריביון בו דיווח כי מעל ל-300 עדי ראייה ב-42 מהמחוזות של מישיגן צפו בעב"מים באותו הלילה.

בשנת 2022 האירוע נבחן מחדש בפרק בסדרה של נטפליקס "תעלומות בלתי פתורות" בו נחקרו דיווחי עדי הראייה, נתוני המכ"ם והספקולציות המתמשכות סביב האירוע.

## ראו גם
* אורות פיניקס (1997)
* התצפית בעב"ם בנמל התעופה שיקגו או'הייר (2006)
* פרויקט הספר הכחול

## הערות שוליים

קטגוריה:עצמים בלתי מזוהים
קטגוריה:1994 בארצות הברית
קטגוריה:מישיגן: היסטוריה
הגר זהבי

**הגר זהבי** (נולדה ב-3 במאי 1970) היא שיטת פאראלימפית.

## ביוגרפיה
זהבי גדלה בקיבוץ שדות ים ובשנת 1990 עברה תאונת דרכים קשה, לאחריה הייתה תקופה ארוכה בחוסר הכרה ונותרה משותקת בפלג הגוף התחתון. התאונה סיימה את שירותה הצבאי כמקפלת מצנחים.

הייתה שחקנית כדורסל בכיסאות גלגלים ומנהלת נבחרת הנשים של נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים.

ב התחרתה בצוות עם שמעון בן-יעקב לאחר אימונים של שנה וחצי בלבד וההשגת הקריטריון האולימפי הייתה להישג בפני עצמו. זהבי הייתה הגאית בסירה מדגם סקאד 18 והשניים צברו 74 נקודות ודורגו במקום השישי.

ב התחרתה בצוות יחד עם בעלה משה זהבי, המרותק גם הוא לכיסא גלגלים. הם התחרו בסירה מדגם סקאד 18, צברו 166 נקודות ודורגו במקום 11.

בעבר הייתה חברת נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים לנשים ובהמשך הקימה קבוצת כדורסל לנשים באמצעות ההתאחדות הישראלית לספורט נכים. היא חברת בית הלוחם בתל אביב ומועדון השיט בני הרצליה.

זהבי מתגוררת בכוכב יאיר צור יגאל, נשואה ואם לארבעה.

## קישורים חיצוניים
* 
* פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* המשך פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספורטאיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:נשים שייטות ישראליות
קטגוריה:שייטים נכים ישראלים
קטגוריה:שייטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקניות כדורסל בכיסאות גלגלים ישראליות
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)
קטגוריה:שייטים במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:שייטים במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:נפגעי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:שדות ים: אישים
קטגוריה:כוכב יאיר צור יגאל: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
יוסי אמויאל

**יוסי אמויאל** (נולד ב-1956) הוא שחקן ומאמן כדורסל כיסאות גלגלים לשעבר.

אמויאל היה שחקן פעיל ובולט בנבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים, איתה זכה במדליית הזהב ב והשתתף ב.

בהמשך היה שחקן ומאמן בנבחרת הכדורסל של איל"ן בלוד. תחת אימונו זכתה הנבחרת מספר שנים ברציפות באליפות ישראל לכדורסל בכיסאות גלגלים.

אמויאל מתגורר ברמלה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:רמלה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
משפחה במסכה

**משפחה במסכה** (בנורווגית: **Helt Super**, באנגלית: **Just Super**) הוא סרט קולנוע נורווגי בהנפשה ממוחשבת משנת 2022.

הסרט הוקרן בבכורה במקור ב-30 בספטמבר 2022. בישראל הסרט הוקרן בבכורה בדיבוב עברי ב-3 באוגוסט 2023.

## הדמויות והמדבבים

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי קומדיה מונפשים
קטגוריה:סרטי אנימציה ממוחשבת
קטגוריה:סרטים נורווגיים
קטגוריה:סרטים על משפחות
קטגוריה:סרטי גיבורי-על
ארמון איטאמאראטי

**ארמון איטאמאראטי** (בפורטוגזית: **Palácio Itamaraty**), מכונה גם **ארמון הקשתות** (**Palácio dos Arcos**), הוא המטה של משרד החוץ בברזיל. הוא ממוקם בברזיליה, בירת ברזיל. הבניין תוכנן על ידי האדריכל אוסקר נימאייר ונחנך ב-21 באפריל 1970. הוא ממוקם ממזרח לבניין הקונגרס הלאומי של ברזיל לאורך הציר המונומנטלי, ליד פראסה דוס טרס פודרס (כיכר שלוש הרשויות).

בברזיל, איטאמאראטי משמש בדרך כלל כמטונימיה עבור משרד החוץ. מקור השם הוא מהארמון בריו דה ז'ניירו שהיה מטה המשרד לפני שהבירה והממשלה של ברזיל הועברו לברזיליה.

## גלריה

File:Itamaraty.jpg|חזית המבנה בלילה
File:Itamaraty andre brito 2008.JPG|מטאורו (מטאור), פסל שיש מאת ברונו ג'ורג'י.
File:Itamaraty Palace interior room 12.jpg|הגן הפנימי.
File:Itamaraty Palace interior room 9.jpg| אולם דום פדרו הראשון. הציור הגדול על הקיר מתאר את טקס ההכתרה של הקיסר פדרו הראשון ב-1822.
File:Palácio Itamaraty by Diego Baravelli.jpg|השתקפות הבריכה.


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מבנים שתכנן אוסקר נימאייר
קטגוריה:ברזיליה: מבנים
קטגוריה:ברזיל: יחסי חוץ
פראסה דוס טרס פודרס

[ממוזער| [דגל ברזיל מתנוסס מעל הרחבה]]
**פרקה דוס טרס פודרס** (בפורטוגזית: **Praça dos Três Poderes**) או **כיכר שלוש הרשויות** היא כיכר בברזיליה, בירת ברזיל. השם נגזר מהנוכחות של שלוש זרועות הממשל סביב הכיכר: הרשות המבצעת, המיוצגת על ידי הארמון פלנלטו (המשרד הנשיאותי); הרשות המחוקקת המיוצגת על ידי הקונגרס הלאומי של ברזיל; והרשות השופטת, המיוצגת על ידי בית המשפט העליון הפדרלי של ברזיל.

הכיכר תוכננה על ידי לוסיו קוסטה ואוסקר נימאייר כמקום בו שלושת הכוחות ייפגשו בהרמוניה. כיום המקום הוא גם אטרקציה תיירותית.

ברחבה מונף דגל ברזיל, הגדול בעולם שמונף בקביעות (משקלו כ-600 קילוגרם) ומעולם לא הורד (ללא ספירה של ההחלפות החודשיות שלו) מאז שנחנכה הבירה ב-21 באפריל 1960. הדגל מתחלף מדי חודש בנוכחות גדוד המשמר הנשיאותי של ברזיל, דרגוני העצמאות, חיילים אחרים ולפעמים נשיא ברזיל.

ב-8 בינואר 2023 פלשו לרחבה תומכיו של הנשיא לשעבר ז'איר בולסונארו.
ממוזער|250x250 פיקסלים| נוף חלקי של הכיכר עם דגל ברזיל ופסל הקנדנגוס

## ראו גם
* התקפת הקונגרס הברזילאי ב-2023

## קישורים חיצוניים

* תמונת 360° של הכיכר – GUIABSB 

## הערות שוליים

קטגוריה:מבנים שתכנן אוסקר נימאייר
קטגוריה:אדריכלות מודרנית בברזיל
קטגוריה:ברזיליה: מבנים
קטגוריה:כיכרות
Issues (שיר של הסאטרדייז)

"**Issues**" הוא שיר שהוקלט על ידי להקת הבנות הבריטית-אירית הסאטרדייז. הוא יצא לאור ב-4 בינואר 2009 באופן דיגיטלי, על ידי חברות התקליטים פולידור רקורדס ופסיניישן רקורדס, כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של הלהקה, *[[Chasing Lights]]* (2009). ביממה העוקבת, יצא גם בהוצאה פיזית.

השיר הגיע למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי.

## רקע וכתיבה
לאחר שהשיר הופץ ונכתב על ידי תומאס מייטלנד נאלצו חברות הסאטרדייז להקליט מחדש את המילים של "Issues". תחנות הרדיו סירבו להשמיע את השיר עד ששונה. מילות השיר שונו והוא נשלח לרדיו. המילים המקוריות היו "לא יכולה להחליט אם אני צריך לסטור לך או לנשק אותך". הלהקה נאלצה לשנות את מילות השיר עקב קווי דמיון למילים אלימות; חשש נוסף עלה לקידום אלימות. בגרסת הווידאו קליפ שרות חברות הלהקה "לסטור לך או לנשק אותך", בעוד שבגרסת הרדיו שרות "לעזוב או לנשק אותך".

פרק זמן לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-16 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הקליפ הרשמי של השיר פורסם ב-5 בדצמבר 2008. הקליפ צולם בוויטסטיבל, קנט. לפני יציאתו של "Up", הקליפ ל-"Issues" צולם לפני זה של "Up", כיוון שהלהקה תכננה להוציא אותו כסינגל הרשמי השני, אך חברת התקליטים החליטה אחרת. הקליפ צולם ב-13 בנובמבר 2008. לאורך הקליפ, חברות הלהקה נמצאות בחוף הים, עם מעילים בצבעים שונים.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-2.6 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2008
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי הסאטרדייז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על דכדוך
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על פרידה
קטגוריה:בלדות משנות ה-2000
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
Try That in a Small Town

"**Try That in a Small Town**" הוא שיר שנכתב על ידי קלי לאבלייס, ניל ת'ראשר, טולי קנדי וקורט אליסון, והוקלט על ידי זמר הקאנטרי האמריקאי ג'ייסון אלדין . הוא יצא לאור לרדיו מוזיקת הקאנטרי במאי 2023 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן האחד עשר של אלדין.

השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100; זהו שירו הראשון של אלדין שהגיע להישג זה.

"Try That in a Small Town" ספג ביקורות שליליות וגינויים ברחבי העולם, בטענה שהוא "מקדם אלימות" ו"שימוש בנשק". אמנים ומבקרים שונים קראו להחרים אותו. דסטיני סטארק, פעילת טיקטוק ניתחה את צילומי הקליפ שלו וכתוצאה מכך טענה שקיבלה איומים על חייה מטעם המעריצים של אלדין.

## וידאו קליפ
ב-14 ביולי 2023, אלדין פרסם את הווידאו קליפ לשיר, בבימויו של שון סילבה. בקליפ אלדין מופיע מול בית משפט בקולומביה שבטנסי, שם התרחש הלינץ' על הנרי צ'ואטה ב-1927, בשילוב צילומי חדשות של עצרות, בזיזה והתפרעויות שהופנו נגד שוטרים. יש בו סצנות של אמריקנה, כמו נערה צעירה שמשחקת בכוסית וקבוצת איכרים שעוזרת זה לזה.

ארבעה ימים לאחר פרסום הקליפ, רשת הטלוויזיה CMT הסירה אותו מהרוטציה. בתגובה להצהרותיו של אלדין כי "אין קטע וידאו אחד שאינו קטעי חדשות אמיתיים", משתמשי מדיה חברתית וכלי תקשורת דיווחו כי הקליפ כולל מספר קטעים שצולמו מחוץ לארצות הברית, כולל צילומי שימוש חוזר מסחריים. ברולינג סטון דווח כי הקליפ מכיל קטעים מהפגנות קנדיות בטורונטו ומונטריאול. ב-26 ביולי, קליפ בן שש שניות מהסיקור של פוקס ניוז על מחאת חיי שחורים חשובים באטלנטה הוסר מהקליפ המקורי עקב בעיות זכויות יוצרים של צד שלישי, כאשר הקליפ הערוך באורך של שלוש דקות ושתי שניות.

## הצלחה מסחרית
"Try That in a Small Town" נכנס למצעד הקאנטרי אירפליי של בילבורד במקום ה-24 ב-3 ביוני 2023. במצעד שירי הקאנטרי, נכנס השיר למקום ה-35. לאחר צאתו של הווידאו קליפ ב-14 ביולי ותשומת הלב ששחף כאשר הוא נחסם ב-CMT, נכנס השיר למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100 ב-29 ביולי, ולאחר שבוע הגיע למקום הראשון במצעד, והיה לשירו הראשון של אלדין שהגיע להישג זה.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:וידאו קליפים מעוררי מחלוקות
קטגוריה:שירי מחאה
קטגוריה:שירים על שוטרים
קטגוריה:שירים פטריוטיים
קטגוריה:שירי מוזיקת קאנטרי אמריקאיים
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100