כתבי אוגרית

[ממוזער|לוח ב[אכדית שנמצא באוגרית]]
**כתבי אוגרית** הם אוסף של טקסטים עתיקים שנכתבו בכתבי יתדות (אלפביתיים והברתיים) בשמונה שפות לפחות, והתגלו משנת 1928 באתרי העיר אוגרית. עד כה נמצאו מעל 1,300 לוחות ושברי לוחות חרס כתובים באלפבית אוגריתי (רובם באוגריתית, מעטים מהם בחורית ובאכדית, ולוחות אחדים שנמצאו ברחבי כנען וביטאו כנראה ניב כנעני שאיננו אוגריתית) וכ־1,500 לוחות ושברי לוחות חרס בכתב יתדות הברתי (וכוללים בעיקר אכדית, מעט שומרית, חתית וחורית, ואף טקסטים אחדים באוגריתית). הכתבים נכתבו בסביבות 1400–1200 לפנה"ס.

## לשון

כתבי אוגרית משקפים את הלשון האוגריתית בטווח ארוך יותר מ־200 השנים בהם נכתבו: בעוד הכתבים המאוחרים ביותר, שנכתבו ממש לפני חורבן אוגרית, משקפים את לשון היום־יום, חלק מהטקסטים העתיקים – לוחות השירה האוגריתית, שהם גם הארוכים ביותר – משקפים שלבים קדומים יותר של השפה, שכן הם נמסרו בעל פה כמה דורות לפני שהועלו על הכתב, ונושאים מאפיינים של לשון פואטית כנענית (ממנה התפתחה גם הלשון הפואטית העברית הקדומה, החולקת עם הלשון הפואטית האוגריתית מאפיינים רבים). הלשון הפרוזאית במסמכים ומכתבים המלכותיים קרובה מאוד לטקסטים הספרותיים, וניחנת בעידון ובכתיב מדויק; אך כמה טקסטים לא פורמליים, שנכתבו על־ידי בעלי השכלה לקויה או זרים, חושפים מאפיינים בלשון המדוברת שלא משתקפים באורתוגרפיה הסטנדרטית.

הכתבים האכדיים משתמשים באכדית הבבלית התיכונה. כאשר נכתבו מלים או שמות אוגריתיים באכדית, לא נשמר הערך הפונטי של העיצורים הגרוניים (שאינם קיימים באכדית), והתנועה o (שגם היא לא קיימת באכדית) הועתקה בתנועה u. מלים אוגריתיות ששולבו בטקסטים אכדיים סומנו לעיתים באמצעות "גלוסה" .

## מיון הטקסטים באוגריתית
עד כה נמצאו כ־1,500 טקסטים ושברים, כולם מתוארכים למאות ה־13 וה־12 לפנה"ס. המפורסמים ביותר מבין כתבי אוגרית הם כחמישים השירים האפיים. הכתבים האחרים כוללים 150 לוחות המתארים את הפולחן והטקסים האוגריים, 100 מכתבים, מספר קטן של חוזים וטקסטים משפטיים אחרים (באכדית שנחשבה אז לשפת החוק), ומאות טקסטים מנהליים או כלכליים, בעיקר רשימות שמות וסחורות.

### לוחות השירה
[ממוזער|לוח מ[עלילות בעל וענת]]

הכתבים הבולטים והארוכים ביותר שנמצאו באוגרית הם לוחות השירה. בין קובצי השירה הבולטים ניתן למנות את עלילות בעל וענת, אגדת כרת ואגדת אקהת, ובלוחות בודדים נמצאו יצירות שירה עלילתית אחרות, כגון הולדת שחר ושלם, חתונת ירח ונכל, לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש, וקטעים רבים נוספים.

### הכתבים הפולחניים
[ממוזער|225x225px|כתובת על קרדום: "חֿרצנ רב כהנמ", חרצן רב־ה[כהן (איש דת)|כהנים (, AO 11611)|ימין]]
הטקסטים הפולחניים שנמצאו באוגרית הם כתבים שאינם שיריים, ומתארים את הפולחן שננהג בעת כתיבתם. בין כתבים אלה ניתן למצוא רשימות קורבנות: לאלים השונים, להגנת העיר אוגרית, לימים השונים בחודש, ולאלים שונים בתוספת מנחות מתכת. בין סוגי הקורבנות ניתן למנות שֶׂיִים, אלופים, "גדולות" (בנות בקר) ו"דקות" (בנות הצאן), צאן, שלמים, ציפורים, ובין המנחות ניתן למצוא "שקלי כסף טוב" ו"שקלי חרוץ". בין האלים להם מובאים הקורבנות נמנים האלים המרכזיים במיתולוגיה כגון אל, רשף, אשרה, ענת, שפש, ים, ירח, עשתרת, בעל, כושר, כושרות, דגון, ועשתר, אלים זוטרים כגון שכמן ושנם, בעל צפון, צמל (אם הנשרים), פדרי, ארצי, אל לבנון, ודדמש, קבוצות כגון "דר אל", " בעל" ו" אלים", כלומר קיבוצי אלים זוטרים הכפופים לאל ולבעל או קיבוץ האלים כולם, אלים חוריים, ואף צורות נוף כגון "ארץ ושמים", "צורים (הרים) ועמקים" ו"צפון" לבד. כתובת אחת מתארת את הפולחן בחודש הראשון, כולל החגים, הקרבנות, והמנהגים שנדרש המלך לקיים.

בין הרשימות הרבות שנמצאו ישנן רשימות בעלות זיקה פולחנית, כגון רשימת מקדשים, רשימת אלים, רשימת חמורים למעמדות הכהונה, רשימת סוגי התגלויות של אל ועוד. מקדשי אלים, יחד עם שמות אנשים פרטיים, נזכרים ברשימה של כמויות כסף או יין. לעיתים מעמדות כהונה נזכרים ברשימות מנהלתיות בין גילדות מקצועיות שונות.

#### דיווחים אסטרונומיים
בין הכתבים נמצאו גם דיווחים אסטרונומיים.

### מכתבים
[ממוזער|מכתב באוגריתית, מתלמין ואחֿתמלך לאדוניתם (; [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144649 AO 19940])](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%A5:Tablet-private_letter-AO_19940-P5280339-white.jpg)
בארכיוני אוגרית נמצאו מכתבים רבים, בשפות שונות. בין המכתבים באוגריתית נמצאו מכתבים בהם המוען או הנמען הוא המלך או המלכה, התכתבויות בתוך משפחת המלוכה, התכתבויות עם מלכי מקומות אחרים כגון מלכים מעל מלכי אוגרית (מלכי החתים ופרעה) ומלכים שווים להם כגון מלכי כרכמיש וצור, התכתבויות עם אנשי דת, מכתבים מִן או לִפקידים גבוהים, מכתבים בתוך המשפחה, מכתבים בין אנשים שמעמדם לא מובהר, ומכתבים שתכנם פגום ומעורפל.

הנושאים הנפוצים הנידונים במכתבים הם דרישות שלום (מעבר לברכת הנימוס הרגילה הפותחת מכתבים רבים), נושאים כלכליים, שחרור עבדים/משרתים, ענייני ספנות, ודיפלומטיה. המכתבים נקראים, כמו במקרא, "ספר".

### כתבים מנהליים
[ממוזער|250x250px|רשימת בעלי מקצועות ב[אוגריתית (; AO 19962)|ימין]]
הכתבים המנהליים האוגריתיים כוללים בעיקר רשימות, כגון רשימות שמות אנשים למטרות שונות, רשימות הקשורות בגילדות, מיסים מיישובים או מאנשים, תשלומים, רשימות צבאיות, רשימות הקשורות בספנות, רשימות הקשורות במזון, שמות בעלי שדות, כרמים, אדמות חקלאיות או נחלות, אורך השירות שהתקבל מיישובים, מפקדי אוכלוסין, סחורות, רשימות קשורות ביין, בשמן, חטים ושעורים, אנשים בעלי תלמידים, שמות אנשים והממונים עליהם, לבוש, מחירוני סחורות (באוגריתית "חתֿבנ", כלומר חשבון) ועוד.

כתבים אחרים שאינם רשימות כוללים חוזים, שטרות הענקת שדות מהמלך, הוראות מלכותיות, שמות על חותמי גליל ("מאַדֿמנ" באוגריתית), וכתובות שיוך לאדם או לאנשים.
### תרגילי כתיבה
ממוזער|לוח תרגול כתיבה שנמצא באוגרית
בין הלוחות נמצאו תרגילי כתיבה שונים, כגון סדר האלפבית האוגריתי, רשימת מילים המתחילות באות י', מבחן כתיבה ולוח הכולל העתקה חלקית של מכתב יחד עם כמחצית מאותיות הא"ב לפי סדרן פעמיים וכמה מילים ואותיות ללא הקשר בסוף.

### כתבים בשפות אחרות
ממוזער|לוח חורי באלפבית אוגריתי
בין הכתובות הזרות באוגרית נמצאו כתובות פולחניות בחורית באלפבית האוגריתי בהם נזכרים אלים כנענים כגון אל, ענת, וכן אלים חוריים כגון כומרבי , נובדיג , חבת ועוד. הטקסט המוזיקלי העתיק בעולם (ככל הנראה) נמצא באוגרית, ונכתב בחורית ואכדית.

בחלק מהטקסטים האוגריתיים משולב מעט טקסט בכתב יתדות אכדי; ברוב המקרים מדובר במספר מצומצם של מילים בסוף רשימה לצורך זיהוי תוכן הרשימה או לסכמה. בין הלוחות נמצא גם לוח פגום, המשווה אותיות אוגריתיות למקבילותיהן האכדיות העיצוריות. ייתכן שמספר טקסטים כתובים באכדית בכתב היתדות האוגריתי. בדומה לרשימות הרבות שנכתבו באוגריתית, מספר רשימות שנמצאו באתר נכתבו באכדית, על לוחות עליהם נכתב גם טקסט אוגריתי. דוגמות לכך הם לוח עם רשימה קצרה של בדים ומספרים באכדית, או רשימת כמויות שמן באכדית.

כתבים אחרים באכדית בלבד כוללים מכתבים, רשימות מנהליות, חוזים, טקסטים מילוניים, ועוד.

באוגרית נמצאו גם כתבים רבים בשומרית, מצבה וחרפושיות במצרית עתיקה, ממצאים עם הירוגליפים חתיים, ולוח בקיפרו־מינואית . שני חצים עם כתובות שיוך באלפבית פיניקי נמצאו בעיר.

### מחוץ לאוגרית
[ימין|ממוזער|183x183 פיקסלים|הלהב שנמצא בנחל תבור, מוצג ב[מוזיאון ישראל]]
כמה ממצאים כתובים באוגריתית נמצאו מחוץ לאוגרית: ב, קדש, כמד, צרפת (בפיניקיה), נחל תבור, תענך, בית שמש ובקרבת לרנקה. אחד הוא להב מנחל תבור ועליו כתובת באלפבית האוגריתי "ל[צ]לבעל ב[ן] פלצבעל". שני הוא לוח חרס פגום כתוב באלפבית אוגריתי שנמצא בבית שמש. לא ברור מה תכנו של הלוח, אך הוא כנראה דתי. כתובת אחרת היא מתענך, וכוללת משלוח של אוכל כלשהו. שלוש הכתובות כתובות מימין לשמאל, בניגוד למרבית הכתבים שנמצאו באוגרית. כאמור, כמה חפצים אחרים, כגון מצרפת (עיר פיניקית), כמד ואף קפריסין, נמצאו על כתובות באוגריתית עליהם.

#### המכתב מאוגרית בתל אפק
בתל אפק נמצא מכתב מאוגרית בארמון המושל שבתל. המכתב עוסק במשלוחי חיטה מדרום כנען לאוגרית. חיטה מיבולי כנען נשלחת אליה, באמצעות נציב מצרים בכנען, משתי ערי הנמל העיקריות שלו, יפו ועכו, הנזכרות במכתב, ובתיווכה החיטה עוברת לאימפריה החתית.

## חשיפה
רוב הטקסטים התגלו בחפירות הצרפתיות בין 1929–1969 באתר ראס שמרה; מעטים מהם התגלו מ־1971 והלאה בחפירות סוריות-צרפתיות בראס אבן־האני , דרומית לראס שמרה.

### הגילוי הראשוני
ממוזער|הארמון המלכותי באוגרית
בחפירות העיר אוגרית, שנמצאה במקרה בשנים 1928–1929 בראס שמרה מצפון ללטקיה, נמצאו כמה מרבצים של לוחות חרס בכתב יתדות; כולם מתוארכים לשלב האחרון של אוגרית, בסביבות 1200 לפנה"ס.  נמצא כי הטקסטים נכתבו בשפה שמית צפון־מערבית לא ידועה. לוחות אחרים שנמצאו באתר נכתבו בשפות אחרות של כתב יתדות (שומרית, חורית ואכדית), כמו גם הירוגליפים מצריים וחתיים, וקיפרו־מינואית.

הלוחות נמצאו בספריית ארמון, ספריית מקדש ובשתי ספריות פרטיות, כנראה ייחודית בעולם באותה תקופה – האחת שייכת לדיפלומט בשם רפאנו. הספריות באוגרית הכילו כתבים דיפלומטיים, משפטיים, כלכליים, מנהליים, לימודיים, ספרותיים ודתיים.

### חפירות 1958
במהלך חפירות 1958, נחשפה ספריית לוחות נוספת. עם זאת, אלה נמכרו בשוק השחור ולא הוחזרו מיד. "לוחות קלרמונט – ראס שמרה" נמצאות כעת במכון לעתיקות ונצרות, בית הספר לדת, אוניברסיטת קלרמונט, קלרמונט, קליפורניה. הם נערכו על ידי לורן ר. פישר בשנת 1971.

### חפירות 1973
לאחר 1970, היורש של קלוד שפר (חופר אוגרית) היה אנרי דה קונטנסון, ואחריו ז'אן מרגרון, מרגרט יון, ולאחר מכן איב קלבה ובסאם ג'מוס, שמאז 2005 מכהן בתפקיד המנהל הכללי של עתיקות ומוזיאונים. בשנת 1973 התגלה במהלך חפירות הצלה ארכיון המכיל כ־120 לוחות.

### חפירות 1994
בשנת 1994 התגלו יותר מ־300 לוחות נוספים, אלפביתיים (כלומר אוגריתיים) והברתיים (אכדיים), המתוארכים לסוף תקופת הברונזה המאוחרת, בתוך בניין גזית גדול; אלה הם כתבי "ארכיון אוּרְתֶנוּ".
עד שנת 2000 נחשפו כבר 650 תעודות מארכיון אורתנו.

## חשיבות הכתבים
כתבי אוגרית התגלו כחשובים להכרת תולדות המזרח הקדום, ובמיוחד להבנת התנ"ך. הלוחות שימשו חוקרי התנ"ך להבהרת טקסטים עבריים מקראיים וחשפו הקבלות רבות, תרבותיות, דתיות ולשוניות, בין ישראל ויהודה הקדומות ודתן לתרבויות השכנות. הלוחות חושפים הקבלות למנהגים הישראלים המתוארים במקרא; לדוגמה, הענקת חלק גדול יותר מהירושה לבן הבכור, ייבום ופדיון הבן היו מנהגים נפוצים גם בקרב האוגריתים. רשימות מסוימות הקשורות בחקלאות ובמרעה הושוו לפקידים המלכותיים של דוד המלך המפורטים בדברי הימים ( ו).

ייחודיים בין הטקסטים האוגריתיים הם הכתבים האקרוסטיכונים האלפביתיים הקדומים ביותר הידועים, רשימות אותיות בכתב יתדות אלפביתי, שבהן ניתן לראות לא רק את הסדר הקאנוני של הכתב העברי־פיניקי, אלא גם השמות המסורתיים לאותיות האלפבית.

## ראו גם
* שירה אוגריתית
* מכתבי אל־עמארנה
* מכתבי תענך
* מכתבי כומידו
* ארכיון אבלה
* תעודות נוזי
* מרי
* Keilalphabetische Texte aus Ugarit

## לקריאה נוספת

### פרסומים קיבוציים של הלוחות
לפרסומי לוחות השירה בלבד, ראו **[[שירה אוגריתית#לקריאה נוספת]]**.
* 
* צבי ושפרה רין, **עלילות האלים**, ענבל, 1996.

*  – המהדורה השנייה (והראשונה באנגלית), הנחשבת לעיתים לאוסף הסטנדרטי של הכתבים האוגריתיים
* 


### פרסומי לוחות ראשוניים

#### באוגריתית
לפרסומים ראשוניים ללוחות השירה, ראו **[[שירה אוגריתית#פרסומים ראשוניים של לוחות השירה]]**.
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (כולל חוזה באכדית)
*  (כולל רשימות באכדית)
*  (כולל רשימות באכדית)


#### באכדית

*
*
*
*
*
*
*
*
*


### חומרים על תוכן הכתבים

* 
* 
* 
*Mark S. Smith, The Origins of Biblical Monotheism: Israel's Polytheistic Background and the Ugaritic Texts, Oxford/New York: Oxford University Press, 2001 (Abstract) 


## קישורים חיצוניים

* לוחות חרס שנמצאו באוגרית ושמורים באוסף מוזיאון הלובר באתר מוזיאון הלובר
* כתבי אוגרית באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית

## הערות שוליים

קטגוריה:אוגרית
קטגוריה:ארכיונים
קטגוריה:כנען
קטגוריה:תקופת הברונזה המאוחרת
קטגוריה:יצירות שנתגלו
קטגוריה:מכתבים
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים
קטגוריה:מסמכים היסטוריים