תלמיד

[ממוזער|250px|תלמיד [כיתה (בית ספר)|כיתה א' משנת 1954]]
ממוזער|250px|תלמידת בית ספר בהודו

**תלמיד** הוא אדם שלומד, בין אם זה נעשה בעזרת מורים או חונכים ובין אם זה נעשה באופן עצמאי, כלומר באופן אוטודידקטי. התלמידים הלומדים ממורים נחלקים לאלו הלומדים במסגרת ממוסדת כלשהי, וללומדים במסגרות אחרות (למשל לימודי בית או חניכה אישית). את הידע הנלמד נהוג לבדוק בעזרת מבחן, אשר נועד לשקף את ההישגים האקדמיים של התלמיד.

המונח תלמיד משמש גם לציון ממשיך דרכו של אדם כלשהו, אשר שימש כמוביל דרך בתחום מסוים. לדוגמה: בתחום הפסיכולוגיה מלאני קליין נחשבת לתלמידתו של זיגמונד פרויד.

## מוסדות חינוכיים
ממוזער|250px|תלמידים בכיתה בבית ספר
[ממוזער|100px|דמות [אנימה (הנפשה)|אנימה של תלמידה עם תלבושת אחידה]]
בין המסגרות הממוסדות ללימודים ניתן להזכיר את גן הילדים, בית הספר (הכולל: יסודי, חטיבת ביניים ותיכון), הסמינר למורים, המכללה, האוניברסיטה, הישיבה והכולל.

לתלמידים במסגרות השונות יש לעיתים שמות ייחודיים:
* סטודנט – כינוי לתלמיד במכללה או באוניברסיטה.
* אברך – המציין תלמיד נשוי במסגרת ישיבתית.
* חניך – תלמיד במסגרת של חינוך בלתי פורמלי.
* שוליה – מתמחה הלומד מקצוע מסוים מבעל מקצוע תוך כדי העבודה ומסייעים לבעל המקצוע בעבודתו.

במסגרות חינוכיות רבות נהוג קוד לבוש ההולם את אופי המוסד או תלבושת אחידה לכל התלמידים.

## אמצעי לימוד
[ממוזער|250px|תלמידים [כתיבה|כותבים על גבי הלוח]]
[ממוזער|250px|תלמידים המשתמשים בכלי כתיבה ומחברות במהלך ה[שיעור]]

אמצעי הלימוד של התלמיד הם מגוונים ביותר ופעמים רבות תהליך הלמידה מערב יותר מאמצעי לימוד אחד.
אמצעים אלו כוללים:
* אדם אחר הבקיא בידע או המיומנות הרצויים ומקנה אותו במסגרת שיעור קבוצתי בכיתה או במסגרת יחידנית של שיעור פרטי. לדוגמה:
** מורה או מרצה – מעביר את החומר הנלמד לתלמיד ובדרך כלל גם ילמד אותו כיצד ללמוד את החומר.
** חונך
* ספרים וחומרים כתובים אחרים – באמצעות הבנת הנקרא יכול התלמיד להשתמש בטקסטים שונים לצורכי לימוד. חומרי העיון יכולים להיות מודפסים או אלקטרוניים.
** ספרי לימוד – עוזרים לתלמיד לחזור על החומר הנלמד ולתרגל אותו.
** מילון – משמש לבירור אוצר המילים של שפה מסוימת. בין המילונים העבריים המוכרים נמצאים מילון אבן-שושן, מילון בן-יהודה, מילון ספיר ו"רב-מילים".
** אנציקלופדיה או לקסיקון – מאגר ידע.
** מאמר מדעי – משמש לרוב תלמידים מתקדמים באקדמיה.
** מדריך למשתמש – מסייע בלמידת אופן השימוש במערכות ומכשירים שונים.
** ספרי מידע והדרכה בתחומים שונים כגון מגדיר צמחים וספר בישול.
* קבוצת השווים – החברים בקבוצה או הכיתה של התלמיד עוזרים לתלמיד לתרגל את החומר הנלמד.

## התנהגות וניהול עצמי
ממוזער|250px|עם ההתקדמות של התלמיד, האחריות על תפקודו האקדמי עוברת בהדרגה מהמורים וההורים אליו. ציור של תלמידים בכיתה משנת 1886.

כל תלמיד בעל אישיות ייחודית בפני עצמה.
הבדלים בין אישיים במיומנויות קשב ויכולת שליטה עצמית משפיעים רבות על ההתפתחות הרגשית-חברתית ועל ההצלחה האקדמית.
קושי בניהול עצמי יכול להוביל לקשיים בהסתגלות החברתית ולירידה בביצועים האקדמיים.

עם ההתקדמות של התלמיד בבית הספר האחריות על התפקוד האקדמי שלו עוברת בהדרגה מהמורים וההורים אל התלמיד עצמו. הדרישה מהתלמיד לניהול עצמי מתעצמת לקראת הכניסה למוסדות ההשכלה הגבוהה.

דחיינות היא תופעה נפוצה מאוד באקדמיה. עם זאת, היא מצטמצמת כאשר הסטודנט בוחר את מסלול הלימוד מיוזמתו מתוך רצון לקידום עצמי וכאשר הוא נהנה מתהליך הלמידה.

## הערכת תפקודו של התלמיד

התעודה מרכזת את ציוני התלמיד ואופן התנהגותו עבור כל שנת לימוד. נהוג לחלק את התעודה מספר פעמים משנה. מטרת התעודה היא ריכוז המידע על המיומנויות והידע שנרכש על ידי התלמיד, וכן לספק תמונת מצב של ההישגים הלימודיים והתפקוד ההתנהגותי של התלמיד בפרק זמן נתון.

תעודת בגרות היא תעודה מטעם משרד החינוך של ישראל המעידה על מילוי הדרישות הלימודיות בבחינות הבגרות. ניתן להבדיל בין הערכה חיצונית ומערכתית כגון בחינות הבגרות, לבין הערכה פנימית בית ספרית, המתבססת על דיווחי המורים ומהווה חלק בלתי נפרד מתהליך ההוראה והלמידה. לתעודות חשיבות והשפעה על עתיד התלמיד, לרבות אפשרות לשיבוץ בכיתות ובמגמות בבית הספר התיכון, וכן יש לה השפעה על דימויו העצמי של התלמיד.

## השפעת טכנולוגיית המידע
[ממוזער|250px|שימוש ב[מחשב לצורכי למידה.]]

ההתפתחות של טכנולוגיות מידע ותקשורת משפיעה על אופיו של התלמיד המודרני.

תלמידי המאה ה-21 חשופים כל העת למידע זמין ומגוון המשתנה בקצב מהיר. בהתאם לכך אין הם רואים עוד בבית הספר את מקור המידע היחידי או העיקרי עבורם.

הנגישות הרבה של המידע משפיעה על אופן החינוך אשר יאפשר לתלמידיו להשתלב בהצלחה בחברה בבגרותם. היא מפחיתה את הצורך ללמד את המידע עצמו ובמקביל מעלה את הצורך ללמד את הדור הצעיר כיצד להשתמש בו. כלומר, מטרת ההוראה היא להכשיר לומדים עצמאיים בעלי יכולת עיבוד מידע והבניה אקטיבית של ידע. עליה לפתח בקרב התלמידים כישורים ומיומנויות אשר מאפשרים התמודדות עם אתגרים מדעיים–טכנולוגיים, כלכליים, חברתיים ותרבותיים המתאימים לתקופה בה הם חיים.

## התלמיד בחוק
מדינת ישראל חוקקה מספר חוקים הנוגעים לתלמידים.

חוק לימוד חובה קובע שכל ילד בישראל חייב להיות במסגרת חינוך (מגן חובה ועד סוף כיתה י"ב). לפי חוק זה, הידוע גם בשם "חוק חינוך חובה", המדינה מחויבת לספק חינוך לכל ילד בישראל. לפי חוק זה, הורי הילד מחויבים לרשום את ילדם למוסד חינוכי ולדאוג להופעה הסדירה של הילד בלימודיו, וכמו כן, החוק אוסר על בתי ספר תיכוניים לסלק תלמיד מן המוסד החינוכי מבלי לדאוג למסגרת לימודית חלופית.

חוק זכויות התלמיד מסדיר את נושא זכויות התלמידים במערכת החינוך ובכך הופך את הפרתן לעבירה על החוק.
אחד ההישגים הבולטים של מועצת התלמידים והנוער הארצית הוא הסעיף בחוק הקובע שחובה על כל מוסד חינוך, להוציא גן ילדים, לעודד הקמת מועצת תלמידים ואסור לו למנוע את הקמתה.

## ראו גם
* הוראה מתקנת
* לקות למידה
* הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות
* תלמיד חכם
* קונסטרוקטיביזם (למידה)
* הרחקת תלמיד לצמיתות

## קישורים חיצוניים

* חוקים הקשורים לזכויות התלמיד – מתוך אתר משרד החינוך.
* חוק זכויות התלמיד כולל התיקון מ-2004, באתר משרד החינוך
* שילוב המשחק בתהליכי הוראה ולמידה – אתר חינמי של אפרת גז להדרכה בפיתוח והפקה של משחקים לימודיים
* מי יאבחן את תלמידי בית הספר? כתבתה של ד”ר שושי דורפברגר על משמעות האבחונים ותרומתם לתהליך ההוראה בבתי הספר.

## הערות שוליים

קטגוריה:חינוך
קטגוריה:פסיכולוגיה חינוכית
קטגוריה:למידה
קטגוריה:ילדות
קטגוריה:בית ספר