כס עשתרת

[ממוזער|כס עשתרת שנמצא במקדש [אשמון שבצידון]]
**כס [[עשתרת]]** או **כס כרובים** הוא כס באיקונוגרפיה של המזרח הקרוב הקדום, שמשני צדדיו מופיעים כרובים (ספינקסים מכונפים). פסלים של כסים כאלה הוקדשו כמִנְחָה, ונמצאו במקדשים פיניקים עתיקים, במיוחד באזורים סביב צידון, צור וחמון. לרבים מהכסים יש סגנון דומה, עם ראשים של כרובים על גופי אריות מכונפים משני צדי הכס. ייצוגים של הכס נמצאו באתרים כנעניים ובאתרים פיניקים סביב הים התיכון, כולל לוח שנהב (וכן צלמית כס קטנה) משנהבי מגידו, ארון אחירם מגבל, פסל מהדרומטום  בקרבת קרתחדשת ועל חותם מת'רוס  בסרדיניה.

ישיבה באיקונוגרפיה של המזרח התיכון הקדום היתה שמורה למלכים ולאלים בלבד (ולעתים גם לאבות המהווים מושא פולחן). הכינוי "יושב הכרובים" לאלוהים במקרא מתייחס לסמליות של האל היושב על כס כרובים, ככל הנראה מאחר שהכרובים בקודש הקודשים יצרו צורת כס כרובים. בתרבויות שכנות, כסא ריק סימל את פולחן השמש, וייתכן שהכסא הריק מפולחן השמש היווה את ההשראה לכס הכרובים הריק שהוצב בבית המקדש. הסמליות של כס הכרובים ככס מלכותי באה לידי ביטוי גם בדברי יחזקאל ל צור בקינתו על העיר: . סמליות זאת דומה לסמליות המצרית העתיקה בה המלך מיוצג על־ידי ספינקס.

## חדר הכס בחמון
ממוזער|120px|ימין|אחד הכסים שנמצאו בחמון

בעיר חמון שבתחומי צור התקיים בתקופה ההלניסטית מקדש המכונה "המקדש המזרחי", הכולל מכלול מבנים ואכסדרות, בנויים מסביב לחצר מלבנית שבאמצעה מבנה המקדש עצמו. בפינה הצפון־מערבית של מכלול המבנים, מחובר למבנה המקדש עצמו, נמצא חלל אותו פרשו החופרים כחדר כס (Chapelle בצרפתית, Chapel באנגלית). הוא התגלה בצורת ר' (או L), אך במקור היה כנראה מלבני. הכניסה אליו הייתה דרך דלת מונומנטלית בקצה הצפוני של הקיר המזרחי בחצר הפנימית של מכלול המבנים.

בפינה הצפון־מערבית של החדר, הנגדית לדלת, נמצאה במה בגובה 1.20 מטר, שהגישה אליה הייתה באמצעות חמש מדרגות בצדה הדרומי. בין הבמה לקיר הצפוני של החדר נמצאו שברי כס עשתרת מאבן, ולפי ההשערה הכס הוצב על הבמה. על יד הקיר הדרומי נמצא כן או במה קטנה, והחופרים שיערו שהוצב עליו מזבח, פסל, אובייקט פולחני או עוד כס; ייתכן שאת במה קטנה זאת עיטר משקוף.

מתוך שתים־עשרה צלמיות טרקוטה שנמצאו במקדש המזרחי, תשע נמצאו בחדר הכס, וייתכן שהן שימשו בפולחן עשתרת בחדר הכס.

## כתובת הכס מאזור צור

אחד הכסים שהתגלה באזור צור (בחירבת א־טייבה, אתר מדרום־מזרח לראש מייה  וכמה קילומטרים מדרום לצור) נושא כתובת הקדשה (בנוסחת כתובות נדר מתומצתת) פיניקית לעשתרת. הכס מתוארך למאות ה־3 או ה־2 לפנה"ס, עשוי אבן גיר וגובהו 47 או 48 ס"מ; על המשענת מגולפות, כשתי מצבות, שתי דמויות אדם, ומתחת למושב מגולף סהר ומתחתיו שני פרחי לוטוס. המושב עצמו פנוי, וייתכן שהיה שמור לנוכחות עשתרת. הכתובת, החקוקה על הבסיס עליו עומד הכס בכתב הפיניקי המאפיין את צור, ידועה כ־KAI 17, ותוכנה הוא:

משמעות הכתובת היא: . הביטוי "גו הקדש" קשה מאוד; המילה השנייה בו לא ברורה וקריאתה שנויה במחלוקת. המילה "גו" מקבילה אולי למילה הארמית  שמשמעה "בקרב", "בתוך", וניתן גם לפרשה לפי המילה הפיניקית "גו" (שאולי קרובה למילה העברית "גוי", עם; ראו כתובת המרזח) שמשמעה "קהילה". המילה השנייה נקראה בפענוח הראשוני "הקדש", וכך קראו ב־KAI, כך שמשמעות הביטוי היא "בתוך המקדש", אולם חוקרים אחרים הטילו ספק גדול בקריאה זאת, והציעו לקרוא "השדן" או "השער ב". הקריאה "השדן" מתפרשת כ"שׂדה"+"־ן" (המילה "שדה" נכתבת בפיניקית בלי ה'), ומגלה זיקה ל"עשתרת שד" (עשתרת השדה) האוגריתית, כך שקהילת מאמיני עשתרת זאת נקראים "גו השדן", קהילת השדה, כאשר השדה המדובר הוא כנראה מקודש, אולי השדה מסביב למקדשהּ. ייתכן גם ש"השדן" הוא שם פרטי פיניקי, ו"גו השדן" הוא הקהילה אותה אדם בשם זה הנהיג. הקריאה "השער ב" יוצרת את הביטוי "עשתרת אש בגו השער באש לי", כלומר "עשתרת אשר בקרב השער באשר לי", כלומר שער נכסיו של המקדיש. השם "עבדאבסת" הוא שם תאופורי המאזכר את האלה המצרית בסתת.

## הכסים

### רשימת כסים מפיניקיה

### ייצוגים נוספים

#### צלמיות

קובץ:Terracotta statue of Baal-Hammon on a throne AvL.JPG|פסל פוני של בעל חמון מתוניסיה 
קובץ:PhoenicianGoddess(Astarte )onThrone ViennaKunsthistorischesMuseum cropped FaustynaE.jpg|פסל עשתרת מהמאה השישית לפנה"ס מקפריסין
קובץ:Proyecto REMAN3D 33438 Dama de Galera (44908844311).jpg|"הגבירה מגלרה" , צלמית פיניקית באבן בהט מהמאה ה-7 לפנה"ס שנמצאה בדרום ספרד


#### ייצוגים דו־ממדיים

קובץ:Ivory plaque from Megiddo IAA 1938-780.jpg|alt=לוח שנהב עם כס עשתרת ממגידו|לוח משנהבי מגידו עם שליט ישוב בחגיגה על כס עשתרת, 1350–1150 לפנה"ס
קובץ:Ahiram.jpg|כס מלכות דומה מתואר על ארון אחירם
קובץ:Phoenician Silver bracelet with amethyst intaglio stone in a gold bezel from Magharat Tabloun necropolis in Sidon in the Beirut National Museum 16157.jpg|חותם עם כס עשתרת מהנקרופוליס של צידון


## ראו גם
* עשתרת
* ארון הברית
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

## לקריאה נוספת

* Sébastien Ronzevalle, , Mélanges de la Faculté Orientale (Beirut) 3 (1909), 755–783, pls 9–10;
* 
* 
* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

* Lion-Throned Goddesses of West Asia
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עתיקות
עשתרת
קטגוריה:מיתולוגיה פיניקית
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים
קטגוריה:כתובות בפיניקית