open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1993

עם תחילת השנה, ב-1 בינואר, התרחשו שני אירועים משמעותיים. האחד הוא פירוק **[[צ'כוסלובקיה]]** לצ'כיה וסלובקיה בהסכמה, בעקבות החלטה שהתקבלה שנה קודם לכן, והשני הוא הפיכתה הרשמית של הקהילה האירופית ל**[[האיחוד האירופי|איחוד האירופי]]** בעקבות אמנת מאסטריכט שקיבלה תוקף מאוחר יותר באותה שנה.

**[[הסכם אוסלו הראשון]]** נחתם בחשאי ב-20 באוגוסט באותה שנה, על ידי שר החוץ הישראלי שמעון פרס ומחמוד עבאס, ולאחר מכן בטקס חגיגי ב-13 בספטמבר על מדשאות הבית הלבן, בהשתתפות נשיא ארצות הברית ביל קלינטון, ראש הממשלה יצחק רבין וראש אש"ף יאסר ערפאת. הסכם זה – הראשון מסוגו בין ישראל לבין התנועה הלאומית הפלסטינית – הניח את היסודות להכרה הדדית ולהתחייבות לסיים את הסכסוך בדרכי שלום, והיווה את התשתית להסכם אוסלו ב' (1995), בעקבותיו הוקמה הרשות הפלסטינית. הסכמי אוסלו הביאו לשינויים רבים ביחסי ישראל והפלסטינים ובאופי הסכסוך בין הצדדים, אך עד היום קיימים חילוקי דעות עמוקים על הסכמים אלה בשני העמים. 

ב-23 בספטמבר אותה שנה, 10 ימים בלבד לאחר חתימת ההסכם בבית הלבן, בוצע פיגוע הטרור הקטלני הראשון בו נרצח אזרח ישראלי (יגאל וקנין) על ידי פלסטינים.

__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו
[140px|ממוזער|שמאל|[אודרי הפבורן]]
[140px|ממוזער|שמאל|[וינסנט פרייס]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1995

__TOC__

## אירועים בולטים בעולם
[ממוזער|150px|4 בנובמבר: ראש ממשלת [ישראל, יצחק רבין, נרצח לאחר עצרת השלום בכיכר מלכי ישראל בידי המתנקש יגאל עמיר]]
[שמאל|ממוזער|180px|[הפיגוע באוקלהומה סיטי]]

## נולדו

## נפטרו
[180px|ממוזער|שמאל|[סשה ארגוב]]
[180px|ממוזער|שמאל|[דין מרטין]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1996

__TOC__

## אירועים

## נולדו
**ינואר**
* 3 בינואר – פלורנס פיו, שחקנית קולנוע וטלוויזיה בריטית
* 10 בינואר – מיכאל סוויסה, ראפר וכותב ישראלי
* 12 בינואר – אור אינברום, כדורגלן ישראלי
* 15 בינואר – דאב קמרון, שחקנית וזמרת אמריקאית
* 16 בינואר – ג'ני, זמרת וראפרית קוריאנית, ידועה כחברה בלהקת הבנות בלאקפינק

**פברואר**
* 8 בפברואר – קנדי, כדורגלן ברזילאי
* 13 בפברואר – סידני צ'נדלר, שחקנית אמריקאית
* 17 בפברואר – סשה פיטרס, שחקנית וזמרת אמריקאית
* 20 בפברואר – מייבל, זמרת-יוצרת שוודית-בריטית
* 21 בפברואר – סופי טרנר, שחקנית בריטית (משחקי הכס)

**מרץ**
* 11 במרץ – עומרי גלזר, כדורגלן ישראלי
* 14 במרץ – דין דוד, כדורגלן ישראלי

**אפריל**
* 4 באפריל – אוסטין מאהון, זמר אמריקאי
* 16 באפריל – אניה טיילור-ג'וי, שחקנית קולנוע אמריקאית

**מאי**
* 7 במאי – מאוויס צ'יבוטה, כדורגלן קונגולזי
* 14 במאי – מרטין גריקס, DJ הולנדי
* 15 במאי - בירדי, זמרת בריטית

**יוני**
* 1 ביוני – טום הולנד, שחקן קולנוע ותיאטרון ורקדן אנגלי
* 29 ביוני – אלכסנדרה רוטאן, זמרת נורווגית

**יולי**
* 23 ביולי – אלכסנדרה אנדרסן, המיליארדרית הצעירה בעולם

**אוגוסט**
* 12 באוגוסט – ארתור מלו, כדורגלן ברזילאי
* 18 באוגוסט – דין הפנר, שחקנית ישראלית
* 25 באוגוסט – נטע לביא, כדורגלן ישראלי

**ספטמבר**
* 1 בספטמבר – זנדאיה קולמן, זמרת, שחקנית, רקדנית ודוגמנית אמריקאית
* 6 בספטמבר – יונתן בטשא, שחיין ישראלי
* 13 בספטמבר – לילי ריינהרט, שחקנית אמריקאית
* 20 בספטמבר – דן גלזר, כדורגלן ישראלי
* 28 בספטמבר – מייקל רונדה, שחקן וזמר מקסיקני
* 29 בספטמבר – תאיר קמינר, סרבנית מצפון ישראלית

**אוקטובר**
* 30 באוקטובר – דווין בוקר, כדורסלן אמריקאי

**נובמבר**
* 7 בנובמבר – לורד, זמרת ופזמונאית ניו זילנדית
* 8 בנובמבר – בר אובלס, יוטיובר ישראלי
* 13 בנובמבר – פלייבוי קרטי, ראפר אמריקאי
* 23 בנובמבר – ג'יימס מדיסון, כדורגלן אנגלי
* 26 בנובמבר – און רפאלי, שחקן ודוגמן ישראלי

**דצמבר**
* 11 בדצמבר – היילי סטיינפלד, שחקנית קולנוע, דוגמנית וזמרת אמריקאית
* 14 בדצמבר – ענבל שמש, ג'ודוקא ישראלית
* 15 בדצמבר – ג'ניפר ברנינג, זמרת וכותבת שירים גרמנייה

## נפטרו
[140px|ממוזער|שמאל|[ג'ין קלי]]
[140px|ממוזער|שמאל|[אלה פיצג'רלד]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1997

__TOC__

## אירועים בולטים בעולם

## נולדו

## נפטרו
[140px|ממוזער|שמאל|[דנג שיאופינג]]
[140px|ממוזער|שמאל|[ג'יימס סטיוארט]]
[140px|ממוזער|שמאל|[דיאנה, הנסיכה מוויילס]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1998

__TOC__

## אירועים בולטים בעולם
[שמאל|ממוזער|250px|7 באוגוסט: ארגון [אל קאעידה מתקיף את שגרירויות ארצות הברית בקניה ובטנזניה על ידי משאיות תופת, וגורם ל-223 הרוגים וכ-4,000 פצועים]]

## נולדו

## נפטרו
[140px|ממוזער|שמאל|[פרנק סינטרה]]
[140px|ממוזער|שמאל|[פול פוט]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
תאוריית קיום-השתייכות-צמיחה

**תאוריית קיום-השתייכות-צמיחה** (ERG) היא תאוריה פסיכואנליטית שפותחה על ידי הפסיכולוג האמריקני קלייטון אלדרפר (Clayton Alderfer). תאוריה זו היא למעשה ניסוח מחדש של תאוריית הצרכים של אברהם מאסלו.

על פי תאוריה זו, מחולקים הצרכים לשלוש חטיבות, ולא לחמש כפי שהציע מאסלו. בדומה לתאוריה של מאסלו, סיפוק רמת צרכים אחת מהווה קידום של האדם לניסיון לספק את רמת הצרכים הגבוהה יותר, אך אלדרפר מזהה גם תהליך הפוך.

על פי התאוריה החדשה, קיים גם תהליך **תסכול**, אשר נובע מחוסר האפשרות להגשים רמת צרכים מסוימת. תסכול זה מביא את האדם לסגת לניסיון לספק רמת צרכים נמוכה יותר.

בתאוריה זו, מדובר אפוא לא ב"היררכיית אישיות", אלא בשלוש קבוצות של צרכים הפועלות בצורה שונה. בדומה להרצברג, אך מזווית אחרת, מבקר אלדרפר גם את הקשר הישיר, שמניח מאסלו בין הדחף לסיפוק צורך לבין הנעה. כגורמי הנעה, שלוש קבוצות אלה של צרכים לא פועלות בצורה היררכית מובהקת. סיפוק הצרכים אינו נעשה בסדר ההיררכי שמציגה תאוריית הצרכים, אלא ייתכן שאדם יעסוק במקביל בסיפוק צרכים מקבוצות צרכים שונות.

## קבוצות הצרכים על-פי אלדרפר הם

* צורכי קיום פיזיים (Existence Needs) - צרכים פיזיולוגיים וצורכי ביטחון.

* צורכי השתייכות (Relatedness) - צורך באישור חברתי.

* צורכי צמיחה (Growth) - הצורך בפיתוח הכישרונות האישיים אשר מהווים יתרון יחסי אל מול פרטים אחרים.

תאוריה זו מכונה ERG על שם ראשי התיבות של שלוש קטגוריות הצרכים.
## ראו גם
*תאוריית הצרכים של מקללנד

## קישורים חיצוניים
* תאוריית הERG 

קטגוריה:פסיכואנליזה
קטגוריה:הנעה (פסיכולוגיה)
קטגוריה:קשרים בין-אישיים
תאוריית הציפיות

**תאוריית הציפיות** היא תאוריה שפותחה על ידי ויקטור ורום ב-1964 על מנת לתאר הנעה לעבודה. תאוריה זו מניחה כי האדם רציונלי, ופונקציונליסטי, כלומר- שמטרותיו הן אך ורק רווח אישי, שאותו יקבל בתמורה למעשיו, ואין הוא מעוניין בתוצאות הישירות של המעשה. התאוריה מסבירה את ההנעה כנובעת מתהליך שבו העובד בוחן באופן סובייקטיבי את הסיכויים הקשורים בהצלחה במשימה והתוצאה הצפויה מכך.

'ניבוי' זה של מה שיקרה אם יתאמץ מוביל להחלטה האם כדאי לו להתאמץ. תורת הציפיות מתארת שתי תוצאות המעניינות את העובד. תוצאה אחת (משנית, ביניים) נוגעת לרמת הביצוע הנדרשת. תוצאה שנייה, סופית, נוגעת למה יושג עקב הביצוע. העובד שואל את עצמו שלוש שאלות ביחס לשתי תוצאות אלו:
* ה**תועלת** של מאמץ כלשהו של האדם. לדוגמה: תוצאת עבודה הנעשית בחריצות עשויה להיות העלאה בשכר.
* ה**[[מחיר|ערך]]** אשר קיים עבור אותו אדם לתוצאת המעשה. למשל, מידת הערך שמייחס העובד לקידומו בעבודה. כלומר באיזה מידה העובד נותן חשיבות ומעריך את תגמולים שהארגון מעניק לו. כל אדם מעריך באופן שונה תגמולים חומריים ואחרים שהוא מקבל. בהתאם לצרכים שלו הוא נותן ערך שונה לכל סוג של תגמול אותו מציע המעסיק. אם המעסיק דואג לתת תגמולים שיש להם ערך בעיניו הסובייקטיביות של העובד, כך תגדל רמת ההנעה שלו בעבודה. לדוגמה, לא יהיה מופרך להניח שלשכר גבוה יש ערך גבוה בעיני רוב העובדים, ולכן נצפה ששכר גבוה יגרום למוטיבציה גבוהה.
***[[ציפייה]]** - ההסתברות הסובייקטיבית שלפיה מאמץ יביא לרמת ביצוע גבוהה. לדוגמה, עובד יכול לצפות שאם ישקיע מאמץ בעבודתו, תגדל רמת התפוקה שלו. מידת הסבירות שאכן נקבל את אותם תגמולים שיש להם ערך בעינינו בעקבות ההשקעה שהשקענו. כלומר, באיזה מידה אני מעריך שבעקבות מאמצים שאני משקיע מחכה לי "הגזר" המיוחל, כמו במקרה של איש מכירות, שמצפה שאם נפח המכירות יגדל הוא יזכה לבונוס הולם.

באופן זה מתקבלת המשוואה: **תועלת** X **ערך** X **ציפייה** = **מוטיבציה**

חוקרים מסוימים טוענים כי מדובר בחיבור ולא בכפל.

לנוסחה בסיסית זו נוסף יחס אחר, שהוא היחס בין ה**מאמץ** לבין **הביצוע בפועל**, וזאת מכיוון שהמאמץ עצמו אינו בא לידי ביטוי במציאות אלא באיכות הביצוע. לדוגמה: פועל מסוים, המעוניין לקבל קידום על ידי שיפור התפוקה שלו, צריך להתחשב באיזו מידה ישפר את התפוקה אם יתאמץ יותר.

גורם זה הוא ההופך את האדם לרציונליסט, כלומר- אין המאמץ להשגת מטרה חשוב, אלא רק המטרה עצמה.

היחס השני אשר מתווסף הוא היחס שבין ה**ביצוע**, ל**תוצאה** שיקבל. לדוגמה, פועל אשר מגדיל את התפוקה על מנת לקבל קידום, מתחשב בהשפעה האפשרית של העלאת התפוקה על קידומו.

גורם זה הופך את האדם לפונקציונלי, כלומר – אין האדם מעוניין בתפוקה עצמה, שהיא תוצר מאמצו, אלא רק בגמול או בסנקציה שהיא תוביל.

בכך מורכבת ה**צפייה** היחס בין ה**מאמץ** ל**ביצוע**, ובין ה**ביצוע** ל**תוצאה**.

על פי התאוריה ידיעת הגורמים הללו אינה קבועה והיא משתנה עם הזמן והניסיון.

התשובות לשאלות אלו הן במונחים של הסתברות והן סובייקטיביות, כלומר שונות מעובד לעובד. המאמץ (F) שישקיע העובד הוא מכפלה של שלוש ההסתברויות הללו.

## קישורים חיצוניים
* ד"ר פנחס יחזקאלי, תיאוריות מרכזיות על מוטיבציה בעבודה, באתר ייצור ידע, 18 בדצמבר 2017
* ד"ר פנחס ישראלי, הנעה ממוקדת תהליך; תאוריות הציפיות של ורום, באתר ייצור ידע
* תאוריית הציפיות של ורום, בתוך: אביעד בר חיים, התנהגות ארגונית, כרך א', יחידה 4 - מוטיבציה בעבודה, עמ' 212–215, האוניברסיטה הפתוחה

קטגוריה:הנעה לעבודה
קטגוריה:פסיכולוגיה ארגונית
קטגוריה:קבלת החלטות
קטגוריה:רגשות
אינדוקציה

במדע, **אִינְדּוּקְצִיָּה** (בעברית: **אִכְלוּל**) היא הדרך שבה מסיקים מסקנה ממקרים פרטיים ועוברים מהם לקביעה כללית. התהליך ההפוך נקרא "דדוקציה".

לדוגמה, אם כל החסידות שנראו עד כה הן לבנות, בדרך אינדוקטיבית נסיק כי כל החסידות לבנות. האינדוקציה אינה תקפה מבחינה לוגית ואינה בהכרח מוכיחה הדירות, משום שהחסידה שתראה מחר עשויה להיות שחורה, ולהפריך את המסקנה. עם זאת, האינדוקציה היא שיטת הסקה מקובלת בכל תחומי המדע (למעט במתמטיקה, שם נעשה שימוש בדדוקציה בלבד), וכמובן בחיי היומיום.  

מבחינה לוגית, על אף שהשמש נראתה זורחת בבוקר אלפי פעמים, זה לא אומר שהשמש תזרח גם מחר בבוקר. אכן, מתוך הידע האסטרונומי על מחזור החיים של כוכב ידוע שבסופו של דבר יגיע סופה של השמש ועוד לפני כן סופו של כדור הארץ, כך שהכלל "השמש זורחת בבוקר" אין לו אחיזה לוגית ואף לא עובדתית. את הפגם העובדתי ניתן לתקן באמצעות ניסוח הקביעה בצורה "השמש זורחת בבוקר, ותמשיך לעשות זאת במשך עוד ארבעה וחצי מיליארד שנה ולא יותר", אך הפגם הלוגי אינו ניתן לתיקון.

פגם זה מביא לקביעה שהסקה אינדוקטיבית אינה תקינה כשמנסים לקבוע חוקים ותאוריות במדע (אם כי במשך אלפי שנים התפתח המדע בדרך זו). הפילוסוף דייוויד יום עמד על הסכנה שבהחלת ניסיון העבר על העתיד, וראה בו הכללה נמהרת. פילוסוף המדע קרל פופר שלל את השיטה האינדוקטיבית כדרך להתקדמות המדע, והציע את התחליף של ההפרכה כאמת מידה לבחינת תקפותה של השערה מדעית (להוציא היפותזות מתמטיות או לוגיות, אשר תקפותן נבחנת באמצעים חזקים יותר, כגון על ידי הוכחה מתמטית או לוגית).

היסק אינדוקטיבי מתרחש בתנאים של אי ודאות ולכן למרות  שאי אפשר להסיק בוודאות שהשמש תזרח מחר על סמך ידיעת העבר שהיא זרחה כל הימים עד כה, הסיכוי שהיא תזרח מחר הוא מאוד גבוה. באופן דומה אנשים מסיקים באופן אינדוקטיבי לגבי התרחשותם של הרבה אירועים ביומיום (האם אלך לעבודה מחר? האם האוטובוס יגיע בזמן? האם הילד יהיה בריא?) שהם יתרחשו גם מחר, שכן במרבית המקרים הם התרחשו בעבר. לצרכים פרקטיים, אפוא, לעיתים היסק אינדוקטיבי יהיה תקף, כשתוקפו יגדל ככל שמספר המקרים בהם התרחש האירוע עליו מדובר רב יותר. במילים אחרות, היסק אינדוקטיבי המבוסס על הישנות גבוהה של האירוע בעבר מאפשר לנבא ברמה די גבוהה של ודאות את העתיד ולכן מאפשר לנו לתכנן את חיי היום־יום ולתפקד.

## ראו גם
* בעיית האינדוקציה
* פילוסופיה של המדע
* פרדוקס העורב
* בניין אב
* פסבדו מדע
*אורגנון האנליטיקה שבדיעבד (Ἀναλυτικὰ Ὕστερα)
*גישת ההיוריסטיקות וההטיות

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:פילוסופיה של המדע
קטגוריה:חשיבה ביקורתית
קטגוריה:מושגים בתורת ההכרה
אשר דורנד

**אשר בראון דורנד** (באנגלית: **Asher Brown Durand**; 21 באוגוסט 1796 – 17 בספטמבר 1886) היה צייר, אבי ציור הנוף האמריקאי.

## ביוגרפיה
האמן החשוב ביותר באסכולת נהר הדסון ומייצגו של הזרם היותר נטורליסטי באסכולה זו. דורנד למד את אומנות התחריט ואולי משום כך, אפשר למצוא ביצירותיו הבחנה דקה ביותר בפרטים. ציורו, הקרבה שברוח, מייצג לרוב את האסכולה אליה השתייך.

דורנד נולד בשנת 1796 בג'פרסון ויליג', כיום , ניו ג'רזי. הוא היה השמיני בין 11 אחים. בריאותו הרופפת פטרה אותו מעבודה בחווה המשפחתית. במקום זאת היה מסייע לאביו שהיה שען וצורף. בעקבות זאת יצא בשנת 1812 להתחנך אצל אמן התחריט, פטר מאווריק, ובשנת 1817 נכנס לשותפות מלאה עמו והחל לעבוד בסניף הניו יורקי של החברה שבסיסה היה בניוארק. השותפות נסתיימה בשנת 1820 בעקבות סכסוך על עבודת תחריט שהכין דורנד. משהושלמה זו בשנת 1823, זכה דורנד למוניטין כאחד מאמני התחריט המעולים בזמנו.
ממוזער|שמאל|200px|'''נוף פסטורלי''' (1861)
כחבר בקהילה האמנותית של ניו יורק, סייע דורנד לייסוד אגודת הציירים של ניו יורק בשנת 1825, אשר מאוחר יותר הייתה לחלק מן ה שדורנד שימש כנשיאה בין השנים 1845 עד 1861. כמו כן, סייע בייסוד המועדון לרישום בשנת 1829.

בסוף שנות ה-20 ותחילת שנות ה-30 של המאה ה-19, החלה התעניינותו הגוברת להעתיק את עבודותיו מתחריט לציור שמן ושמו נעשה קשור בציור דיוקנאות. בתמיכתו ובעידודו של מיטיבו , החליט דורנד לפרוש בשנת 1835 מעבודות התחריט. בשנת 1837 הצטרף יחד עם ידידו תומאס קול למשלחת שיצאה לסיורי רישום בחיק הטבע ובעקבות כך, התגבשה החלטתו להתמקד בציורי נוף. עם מותו של תומאס קול, הוכר דורנד כראש חבורת ציירי הנוף האמריקאיים. בשנת 1869 פרש מחייו המקצועיים ובשנת 1886 נפטר באחוזת המשפחה במייפלווד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי ניו ג'רזי
קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1796
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1886
אסכולת נהר הדסון

[ממוזער|שמאל|200px|[תומאס קול, "Mountain Sunrise Catskill", ציור משנת 1823]] 
**אסכולת נהר הדסון** (באנגלית: **Hudson River School**), הוא כינויה של קבוצת ציירי נוף אמריקניים מן הזרם הנטורליסטי שפעלו במאה ה-19 וביקשו ליצור קשר ייחודי בתמונותיהם אל רוחה האמריקנית של יבשת אמריקה.

ציוריהם של חברי האסכולה משקפים שלושה נושאים מאמריקה של המאה ה-19: תגליות, מסעות והתיישבות. בתמונותיהם הנוף האמריקני מוצג כסביבה פסטורלית בו הטבע ובני אדם שוכנים יחד בהרמוניה.

תומאס קול נחשב למייסד האסכולה והאמן החשוב בה היה חברו הטוב, אשר דיורנד, שאף הנציח את קול בציורו הידוע הקרבה שברוח, יצירה המייצגת לרוב את האסכולה כולה. מלבד קול ודיורנד, יתר חברי הקבוצה היו קשורים זה לזה בצורה רופפת. בין חברי הקבוצה היו גם שלושת האחים הציירים: וילאם הרט, ג'ולי הרט בירס וג'יימס מקדוגל הרט, וכן הציירים: דניאל צ'ארלס גרוס, צ'ארלס הרברט מור, ויליאם סטנלי האסלטין, אלברט פיץ' בלוהוס ותומאס מורן.

גישתם לטבע של חברי הקבוצה הייתה רומנטית, והדגישה את ממדיהם ואת יפי מראיהם הנאצל של עמק נהר הדסון ושל מרחבי אמריקה הבלתי מיושבים, על הריה המיוערים והמים הרבים הזורמים בה. הגישה של האסכולה רווחה בציור האמריקני במשך כל המאה ה-19.

## לקריאה נוספת

* Sullivan, Mark, **The Hudson River School**, Scarecrow Press, 1991. 
* New-York Historical Society and Ferber, Linda S., **The Hudson River School: Nature and the AmericanVision**, Rizzoli Electa, 2009. 
* Siegel, Nancy J, **Susie M Barstow: Redefining the Hudson River School**, Lund Humphries, 2023. 


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אסכולות באמנות
קטגוריה:ציור
פוינטיליזם

[ממוזער|[סקיצה של יום ראשון אחר הצהריים על גדות האי לה גראנד ז'אט, ז'ורז' סרה]]
**פוינטיליזם** הוא סגנון ציור פוסט אימפרסיוניסטי שהתפתח בצרפת בין השנים 1884–1900, ומבוסס על ציור בנקודות.

בסגנון זה נעשה שימוש בחלק מרעיונות האימפרסיוניזם. מבחינה טכנית מדובר בציור בנקודות של צבעי יסוד בשילוב צבעים משלימים, טכניקה המבוססת על תורת שבירת האור של ניוטון ותורת הצבעים משלימים של שברויי. בהשפעת תורות אלו ניסו אומני הפוינטליזם ליצור "תערובת אופטית" על ידי ציור נקודות מדויקות של צבעי יסוד היוצרים בעין המתבונן צבע חדש.
[250px|ממוזער|שמאל|[סירת גרר, תעלה בסמואה, ציור מאת פול סיניאק]]
מבחינת התכנים של היצירות, מתארים האמנים הפוינטליסטים, בדומה לאימפרסיוניסטים, את חיי המעמד הבורגני בפריז של סוף המאה התשע-עשרה. עם זאת, התנגדו האמנים הפוינטליסטים לרעיון המרכזי של האימפרסיוניזם: ציור מהיר בטבע. במקום זאת עבדו לאט, מחושב, ומדויק ויצרו את הגרסה הסופית בסטודיו לאחר סקיצות שעשו בטבע. כתוצאה מההבדל בתהליך העבודה, הציורים האימפרסיוניסטים מתאפיינים בתנועה ורטט לעומת הציורים הפוינטליסטים הנראים קפואים, מדויקים ומנוכרים יותר.

הטכניקה הפוינטליסטית פותחה על ידי אומן צרפתי ז'ורז' סרה שניסה לשפר את הטכניקה האימפרסיוניסטית ולהפוך אותה למדעית והצייר פול סיניאק. לדוגמה, יום ראשון אחר הצהריים על גדות האי לה גראנד ז'אט של סרה צויר כסקיצה בטבע ללא דמויות אדם. הציור הסופי לעומת זאת עוסק בבילוי של המעמד הבורגני ביום ראשון אחר הצהריים, נושא אימפרסיוניסטי מקובל. הסקיצה מצוירת בנקודות יותר גדולות מאשר הציור הסופי בגלל תהליך העבודה המהיר יותר. בציור הסופי ניתן לראות כי הצייר הוסיף דמויות רבות המבלות את אחר הצהריים במקום בילוי מרכזי.

כאמור, אבות הציור הפוינטליסטי הם: ז'ורז' סרה ופול סיניאק. ציירים נוספים שהשתמשו בטכניקה זו היו-האימפרסיוניסט קאמי פיסארו, אלפרד סיסלי, אנרי אדמונד קרוס, מקסימיליין לוס, אנרי מאטיס, אלברט דובואה-פיילט, צ'ארלס אגרנד, ג'וזפה פליאדה דה וולפדו, תיאו ואן ריססלברגה, ואפילו וינסנט ואן גוך.

במקביל להתפתחות הסגנון הפוינטליסטי בצרפת התפתח סגנון ציור דומה בשם דוויזיוניזם (divisionism) באיטליה. משמעות השם היא חילוק (division), שם המתייחס לחלוקת הצבעים על הבד היוצרת צבע שלישי בעין המתבונן. שני הזרמים לא ידעו זה על זה בעת התפתחותם ושיטת הציור של שניהם כמעט זהה לחלוטין.
ממוזער|יום ראשון אחר הצהריים על גדות האי לה גראנד ז'אט

## ראו גם
* אימפרסיוניזם
* ז'ורז' סרה
* אשליה אופטית

## קישורים חיצוניים

* http://www.artcyclopedia.com/history/pointillism.html
* http://www.visual-arts-cork.com/history-of-art/pointillism.htm
* http://www.visual-arts-cork.com/history-of-art/divisionism.htm
* 
## הערות שוליים

*
קטגוריה:טכניקות ציור
1892

__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1892 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
ניסוי הקונפורמיות של אש

**ניסוי הקונפורמיות של אָש** נערך בשנת 1951 על ידי החוקר סולומון אש, מטרת הניסוי: חקירת כוחה של הקונפורמיות הקבוצתית, והוא משתייך לתחום הפסיכולוגיה החברתית.
ממוזער|שמאל|270px| דוגמה של כרטיסים מהניסוי. הכרטיס הימני מציג את שלושת הקווים שהנבדקים היו אמורים להשוות לקו הבודד שבכרטיס השמאלי.

## מהלך הניסוי
אָש הושיב שבעה אנשים בחדר, כאשר מתוכם אדם אחד הוא הנבדק והשאר משתפי פעולה עם החוקר. לאנשים הוצגו שלושה קווים אנכיים באורכים שונים, ועליהם היה לומר איזה מהקווים דומה ביותר באורכו לקו נוסף שהוצג (המטלה הייתה קלה). האנשים נשאלו זה אחר זה לגבי תשובתם לכל סט קווים, כאשר הנבדק היה תמיד האחד לפני האחרון שענה את תשובתו, כך ששמע את תשובותיהם של חמישה אנשים אחרים.

בפעמיים הראשונות ענו כל המשתתפים את התשובה הנכונה, אך בשאר צעדי הניסוי, ענו משתפי הפעולה את התשובה הנכונה רק ברבע מהפעמים. בשאר הפעמים ענו כולם את אותה תשובה שגויה.

אש רצה לבדוק אם הנבדק ישנה את התנהגותו לאור התנהגותם של שאר האנשים. כאשר שאר האנשים ענו נכון, הנבדקים לא טעו בזיהוי הקו הדומה. אך כאשר משתפי הפעולה נתנו תשובה שגויה, נטו חלק מהנבדקים לענות כמוהם. בכל צעד בממוצע כשליש (35.7%) מהנבדקים ענו שגוי (הפגינו קונפורמיות), רק רבע מהנבדקים לא התנהגו בצורה קונפורמית באף אחד מהמקרים ונתנו תשובה נכונה בכל הצעדים.
אש שאל את נבדקיו מדוע הם ענו כפי שענו. התשובה הנפוצה ביותר הייתה שהנבדק ידע שהוא עונה תשובה שגויה, אך לא רצה לענות באופן שונה. בנוסף, חלק מהנבדקים הטילו ספק ביכולת השיפוט שלהם ואילו אחרים טענו שהשתכנעו שהקו עליו הצביעו יתר המשתתפים הוא הדומה ביותר.

אש בחר דווקא משימה קלה שהתשובה שלה כה ברורה מכיוון שרצה לחקור צייתנות, קונפורמיות ציבורית באופן טהור, תוך נטרול האפשרות שהמשתתפים שינו את דעתם לגבי התשובה הנכונה, או טעו לגביה מלכתחילה.

## אימות
מחקרים מאוחרים יותר (של אלן ולווין) שהשתמשו בפרדיגמה ניסויית זו מצאו שכאשר הקבוצה אינה מציגה עמדה אחידה, יורדת בצורה דרסטית מידת ההתנהגות הקונפורמית. מספיק שאדם אחד יציג עמדה שונה מיתר המשתתפים (גם אם היא אינה זהה לזו של הנבדק), כדי להקטין את הסיכוי להתנהגות קונפורמית של הנבדק.למעשה, עלה כי מה שחשוב לשם קונפורמיות הוא הקונצנזוס, ולא מספר האנשים החושבים אותו הדבר.

## ראו גם
* מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* ניסוי בית החולים של הופלינג

## קישורים חיצוניים

* ניסוי הקונפורמיות של אש בסרטון ביוטיוב.

## הערות שוליים

הקונפורמיות של אש
קטגוריה:השפעה חברתית
הרבי מליובאוויטש

בחצר ליובאוויטש של חסידות חב"ד, שהייתה לימים לפלג המרכזי בחסידות זו, כיהנו שבעה אדמו"רים. שישה מהם (למעט מייסד החסידות, רבי שניאור זלמן מלאדי) כונו הרבי מליובאוויטש:

קטגוריה:פירושון אדמו"רים
דיאבולו

שמאל|ממוזער|250px| בחזית התצלום דיאבולו גדול ודיאבולו קטן עשויים מגומי. מאחוריהם מקלות השליטה.
ממוזער|אופן השימוש, איור משנת 1812.
**דיאבולו** או **יו-יו סיני** הוא אביזר להטוטנות מודרני, שהתפתח מצעצוע סיני מסורתי. בסינית יש לו מספר שמות:
&#25199;&#37428;, &#20013;&#22283;&#25622;&#25622;, &#38911;&#31783;, &#26007;&#31354;&#31481; ו-&#31354;&#31481;.

מערכת הדיאבולו מורכבת משני חלקים:
* הדיאבולו עצמו: אביזר להטוטנות דמוי שעון חול, העשוי מגומי או פלסטיק, ומורכב משני חלקים דמויי קערות שמחוברים בתחתיתם. צירו של הדיאבולו יכול להיות יצוק כחלק אחד, שני חלקים מחוברים או ציר מסתובב שמסתובב לצד אחד.
* מקלות השליטה: שני מקלות שיכולים להיות עשויים מפלסטיק, עץ, אלומיניום, סיבי פחמן או סיבי זכוכית שמחוברים בחוט.

אופי המשחק הבסיסי במערכת הדיאבולו הוא שהדיאבולו עצמו מוצב על החוט שבין שני המקלות ואז נזרק באוויר, ונתפס בשנית על ידי החוט. על בסיס זה יכול להטוטן הדיאבולו לבצע מספר רב של תרגילים. יש תרגילים שמשתמשים אך ורק בדיאבולו והחוט המחובר לשני המקלות, בעוד תרגילים אחרים משתמשים גם באברי גוף. ניתן גם להקפיץ מספר דיאבולו בו זמנית, כמו בלהטוטנות המסורתית. להטוטנים מקצועיים יכולים להקפיץ עד שישה דיאבולו.

קיימים סוגים רבים של דיאבולו, דיאבולו כבדים או גדולים שומרים יותר על התנע שלהם, ודיאבולו קטנים או קלים ניתנים לזריקה לגובה רב, וניתן לסובב אותם מהר יותר. יש דיאבולו שעשויים מגומי ולכן עמידים יותר בפני נפילות או מכות, ודיאבולו שעשויים מברזל, שאותם ניתן להבעיר באש.

לדיאבולו יכולים להיות מגוון של תרגילים מיוחדים והם מחולקים לקבוצות שונות כגון: קשרים (knots), עזיבות מקל (suicides), תרגילי גוף (body tricks) והחלקה על המקל (grinds).

## היסטוריה ומוצא
הדיאבולו התפתח מהיו-יו הסיני שעוצב לראשונה במאה ה-12. ליו-יו הסיני היה ציר מרכזי והוא היה מחובר לשני גלגלים בצורת דיסקים, בעוד שלדיאבולו יש צורה חרוטית יותר.

מוצא השם דיאבולו אינו מהמילה הדומה באיטלקית diavolo (שטן). השם הוטבע על ידי המהנדס הצרפתי גוסטב פיליפארט שפיתח את הדיאבולו המודרני בתחילת המאה ה-20. הוא השתמש במילה היוונית dia bolo, שמשמעותה "להעיף מעבר".

## קישורים חיצוניים

* DiaboloTricks.com - אתר לתרגילי דיאבולו 
* DiaboloTricks.net

קטגוריה:קרקס
קטגוריה:צעצועים
1853

__TOC__

## אירועים
[שמאל|ממוזער|240px|ציור של ניסיון ההתנקשות ב[פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה|פרנץ יוזף הראשון (1853)]]

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1853 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1863

__TOC__

## אירועים

## נולדו

[שמאל|ממוזער|120px|[פייר דה קוברטן]]

[שמאל|ממוזער|120px|[קונסטנטין סטניסלבסקי22 ביוני- ארתור מורגן,מראשי כנופיית דאצ' וחברו הקרוב ביותר עד לפני מותו של מנהיג הכנופיה דאצ' (נפטר ב-1898)

]]
## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1863 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1865

__TOC__

## אירועים
[ממוזער|270px|אברהם לינקולן, נשיא ארצות הברית נרצח בידי [ג'ון וילקס בות', 14 באפריל 1865 עקב זעם הרוצח על הפסד הדרום במלחמת האזרחים]]
[שמאל|ממוזער|210px|לואיס קרול מפרסם את "[הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" ב-1865]]

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1865 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1866

__TOC__

## אירועים
* מגפת חולירע בירושלים. המגפה הביאה לזיהום מקורות המים וליציאה מן החומות של היהודים.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1866 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1877

__TOC__

## אירועים
[210px|ממוזער|תצלום של [תומאס אלווה אדיסון|אדיסון עם הפונוגרף שלו. צולם בשנת 1877]]

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1877 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1878

__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1878 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1881

**1881** היא שנה פלינדרומית, היחידה במאה ה-19. השנה הפלינדרומית הקודמת לה היא 1771, והבאה אחריה היא 1991.
__TOC__

## אירועים
[שמאל|ממוזער|140px|ב-1881 מנהיג שבט הסו [פר רובץ מוביל את שארית אנשיו לכניעה לכוחות ארצות הברית בפורט בדפורד, מונטנה.]]
שמאל|ממוזער|300px|רצח צאר האימפריה הרוסית אלכסנדר השני (1881)

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1881 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1886

__TOC__

## אירועים
[150px|ממוזער|[בנץ פטנט-מוטורוואגן, אשר נחשבת למכונית הראשונה בהיסטוריה, נחשפה לראשונה לציבור ב-1886]]
[150px|ממוזער|[משקה הקוקה קולה הומצא בשנת 1886]] 

## נולדו
[150px|ממוזער|שמאל|[הוגו בלאק]]
[150px|ממוזער|שמאל|[יצחק קצנלסון]]
[150px|ממוזער|שמאל|[דוד בן-גוריון]]

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1886 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1890

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[ממוזער|180px|[שארל דה גול|טקסט=]]
[טקסט=|ממוזער|190px|[רחל המשוררת]]
[ממוזער|180px|[שרה אהרנסון|טקסט=]]

## נפטרו

[שמאל|ממוזער|200px|[וינסנט ואן גוך]]

## לוח שנה

### שנת 1890 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1891

150px|ממוזער|תמונה של מגרש הכדורסל הראשון (1891)

__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1891 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
1893

__TOC__

## אירועים
[שמאל|ממוזער|200px|[התערוכה העולמית של שיקגו (1893)|התערוכה העולמית של שיקגו ב-1893, שהיוותה אירוע חשוב בהיסטוריה של ארצות הברית בכלל ושל שיקגו בפרט]]

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1893 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1896

[שמאל|ממוזער|250px|נפתחת [אולימפיאדת אתונה (1896)|האולימפיאדה המודרנית הראשונה.]]

__TOC__

## אירועים
[240px|ממוזער|[הנרי פורד נוהג ב"פורד קוואדריסייקל", 1896]]

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1896 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1897

__TOC__

## אירועים
280px|ממוזער|צירים בקונגרס הציוני הראשון שנערך בשנת 1897 בעיר בזל בשווייץ.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1897 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1894

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[180px|ממוזער|שמאל|[בוריס השלישי, מלך בולגריה]]
[180px|ממוזער|שמאל|[ניקיטה חרושצ'וב]]
[150px|שמאל|ממוזער|[אדוארד השמיני, מלך הממלכה המאוחדת]]
[180px|ממוזער|שמאל|[משה שרת]]

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1894 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1895

__TOC__

## אירועים
ממוזער|פרשת דרייפוס (1895)

## נולדו
[180px|ממוזער|שמאל|[לוי אשכול]]
[180px|ממוזער|שמאל|[ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת]]
* אמין אל חוסייני, מנהיג פלסטיני (נפטר ב-1974)

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1895 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
2000

שנת 2000 הייתה השנה האחרונה של המאה ה-20 וגם של המילניום השני. מסיבה זו, במהלך המאה ה-20 היא נחשבה לתקופה עתידנית רחוקה, והביטוי "בשנת 2000" שימש לתיאור אירועים שעשויים להתרחש בעתיד הרחוק. לדוגמה, כתב העת פנטסיה 2000 הוקדש למדע בדיוני, והשיר "Disco 2000" של להקת פאלפ, שראה אור בשנת 1995, מתאר ילדים שהתבגרו.

__TOC__

## אירועים בולטים בעולם

## נולדו

## נפטרו
[200px|ממוזער|שמאל|[צ'ארלס מ. שולץ]]
[200px|ממוזער|שמאל|[גרמן טיטוב]]
[200px|ממוזער|שמאל|[עפרה חזה]]
[200px|ממוזער|שמאל|[לאה רבין]]
[200px|ממוזער|שמאל|[יהודה עמיחי]]

## לוח שנה

*באג 2000

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
פוי

שמאל|ממוזער|250px|פוי
שמאל|ממוזער|250px|אמן קרקס מבצע פעלולים באמצעות פוי מואר.
**פּוי** (**Poi**) הוא ענף מאומנויות הקרקס שבו נעשה שימוש בשני כדורים או יותר, מחוברים לחוטים (בדרך כלל חוט וכדור אחד לכל יד אך יש וריאציות שונות לכך). ברוב השפות קרוי הפוי בשמו המקורי פוי, אך בישראל נהוג לקרוא לו "פויז" (הריבוי של פוי במאורית הוא פוי, ולכן כינוי הפוי כפויז או פויזן הוא שגיאה). משמעות המילה פוי במאורית היא 'כדור מחובר לחוט', וחפץ זה היה משמש לריקודים מאוריים ככלי ריתמי ללימוד מקצבים ולשימוש בטקסים, והיה נהוג לשימוש בעיקר על ידי נשים. 

כיום השימוש בפוי המודרני שונה משמעותית, וכולל בתוכו מאפיינים רבים שנלקחו מאביזרי להטוטנות (ג'אגלינג) נוספים. 

הפוי נחשב בדרך כלל לסוג של להטוטנות, ונפוץ ביותר השימוש במילה ג'אגלינג כשהכוונה היא למעשה לפוי. 

התנועה הבסיסית בשימוש בפוי היא סיבוב של שני הכדורים בו זמנית לכיוון אחד בשני צידי הגוף.

## סוגי פוי
***פוי טניס**: כדור טניס שמחובר לחוט שנגמר בידית 
***פוי בטריה**: הצורה הנפוצה ביותר של הפויז. הבטריה דומה לטניס רק שבבטריה המשקולת היא עץ או מתכת ואחריהם סרטים, שמעוצבים בצורת גליל.
***פוי סרטים**: בדיוק כמו פוי טניס רק עם סרטים ארוכים הרבה יותר.
***[[להטוטנות עם אש|פוי אש]]**: הפוי בנוי משרשראות ברזל והחלק התחתי שלו עשוי מחומר שאפשר להדליקו.
* **פוי תוצרת בית:** גרבי ניילון הממולאים באורז היוצר צורת כדור. פוי זה רך ופגיעה ממנו אינה כואבת/מזיקה. נוח לשימוש ומומלץ למתחילים.
* **פוי אור:** פוי מואר שעשוי מחוט שבקצהו כדור עם נורה. יש מספר סוגים.
* **פוי קונטקט:** פוי שעשוי מכדור קונטקט שמחובר לחוט שבקצהו ידית פלסטיק.

## ראו גם
* בידור

## קישורים חיצוניים

* Home of Poi
* https://playpoi.com/

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קרקס
מאורית

**מאורית** (במאורית: ) היא שפה ממשפחת השפות האוסטרונזיות, היא מדוברת על ידי בני העם המאורי, ומשמשת כאחת השפות הרשמיות בניו זילנד.

מאורית היא שפה פולינזית הקרובה לשפה המדוברת בטהיטי, בהוואי ובאיים אחרים ממזרח לסמואה בדרום האוקיינוס השקט. ההנחה היא כי מקור השפה מנוודים שהגיעו לניו זילנד מאיי קוק או מטהיטי.

עד לשנת 1814 הייתה מאורית שפה מדוברת בלבד, באותה שנה החלו מיסיונרים נוצרים להעלותה על הכתב הלטיני. ב-1820 נעשה מהלך משותף של פרופסור סמואל לי מאוניברסיטת קיימברידג' יחד עם הצ'יף המאורי הונגי היקה ואנשיו ליצור לה כתיב מלא. כיום מאורית נכתבת באותיות לטיניות, תוך שימוש בעיצורים ובתנועות הנהוגות באנגלית.

עם הגיעם של המתיישבים הבריטים לניו זילנד, הגיעה עמם גם השפה האנגלית, ועד 1860 נעשה שימוש באנגלית בכל מהלכי השלטון והממסד, תוך דחיקת רגלה של המאורית. בשנת 1880 נאסר רשמית השימוש במאורית במוסדות החינוך במדינה. למרות זאת דיברו רוב בני העם המאורי במאורית כשפת אם עד מלחמת העולם הראשונה, והיא הייתה בשימוש במשפחה המאורית הטיפוסית, וכן בעסקים, בפגישות פוליטיות פנימיות, ועוד. לאחר מכן, ועד לשנות השמונים של המאה העשרים, פחת מאוד השימוש במאורית, עד כי רק 20% מהמאורים ידעו לדבר בשפה ברמת שפת אם. בתחילת שנות השמונים החלו נציגי המאורים בפרלמנט הניו זילנדי לפעול על מנת למנוע את הכחדת השפה המאורית. בשנת 1982 נוסדה תנועת "קוֹהַאנְגַּה רֵיאוֹ" (במאורית: "תחיית השפה"), שיזמה צעדים להחייאת השפה, כדוגמת הקמת בתי ספר ללימוד מאורית, ומהלכים פרלמנטריים שהביאו לחקיקת חוקים המורים על הוראת השפה בבתי ספר יסודיים ובגנים, במקומות שבהם חיים בני הלאום המאורי.

גם כיום מהווה המאורית שפה שנייה בלבד לאנגלית. רבים מבני העם המאורי דוברים את השפה, ואף חלק מהתושבים צאצאי הבריטים, אולם ההנחה היא כי מספר דוברי השפה באופן בלעדי, שאינם דוברים גם אנגלית, הוא קטן ביותר.

## סטטוס
המאורית מדוברת כיום באופן יום-יומי על ידי חלק מבני העם המאורי, נלמדת בבתי הספר, ונחשבת לאחת משלוש השפות הרשמיות של ניו זילנד. לרוב המשרדים והסוכנויות הממשלתיות בניו זילנד ישנם כיום שני שמות רשמיים: השם באנגלית והשם במאורית. לדוגמה, משרד הפנים נקרא במקביל "Department of Internal Affairs" באנגלית, ו-"Te Tari Taiwhenua" במאורית. הדואר הניו זילנדי פועל בכתובות ובשמות הכתובים במאורית במקביל לשמות באנגלית. משנת 2004 מתקיימת בניו זילנד גם רשת שידור טלוויזיונית, שהשידורים בה הם במאורית בלבד. הפירוש המקובל כיום להסכם ואיטנגי מתייחס לשימור השפה המאורית כחובה ממשלתית.

## קישורים חיצוניים

*מאורית באתר אתנולוג
*לימוד מאורית בסיסית באתר maorilanguage.net
*Glossary of common Māori words
*Maori Language Week (NZHistory) - includes a history of the Māori language, the Treaty of Waitangi te reo claim and 100 words every New Zealander should know
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מאורים
קטגוריה:שפות פולינזיות
דוויל סטיק

[שמאל|ממוזער|350px|[ילדים לומדים כיצד ללהטט במקלות פרח]]
**מקל פרח** (באנגלית:**flower stick**) הוא אביזר להטוטנות שמורכב ממקל באורך 70 ס"מ בקירוב, ושני מקלות קטנים יותר, הנקראים מקלות שליטה באורך של כ-30 ס"מ, המצופים בחומר שנותן אחיזה טובה במקל הארוך. ישנן גרסאות שונות של מקל הפרח. למשל מקלות ארוכים וכבדים יותר, נוחים יותר למשחק מגע (contact). 

התרגיל הבסיסי ביותר הוא, כשהמקל הארוך נמצא אנכית לרצפה, ושני המקלות הקטנים מכים בו לחלופין, בחלקו העליון. התרגיל נקרא טיק טק. ישנו מגוון עצום של מניפולציות הניתנות לביצוע באמצעות מקל הפרח. משחק עם מקלות צד נחשב למורכב יותר וייחודי יותר מפני שמקלות הצד הם אביזר נוסף שאותו צריך ללמוד וגם איתו ניתן ללהטט במקביל. בין אם בסיבוב בין האצבעות, בזריקות או באחיזות. מקלות הצד מאפשרים תמרון מהיר ודינמי יותר.  

מקל הפרח הוא כלי מגוון יחסית מפני שהוא מורכב משלושה אביזרים שניתן להחליף ביניהן בזריקות, למשל לאחוז במקל הפרח במגוון צורות באמצעות מקלות הצד ואף לשלב משחק מגע (contact) עם הגוף והרגליים. כמו כן אפשר להוסיף מקל פרח שני, לשחק בשלושה מקלות פרח ללא מקלות צד ואף ללהטט בשלושה מקלות פרח באמצעות מקלות הצד מה שנחשב לתרגיל קשה במיוחד. בשנים האחרונות באמצעות המדיה החברתית ובכנסי ג'אגלינג מגלים האמנים עוד ועוד תרגילים ומניפולציות ייחודיות. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קרקס
קטגוריה:צעצועים
המנון לאומי

[שמאל|ממוזער|250px|[התקווה הוא ההמנון הלאומי של ישראל]]
**המנון לאומי** הוא שיר או לחן מוזיקלי שמעלה על נס את ההיסטוריה, המסורת, השאיפות הלאומיות והמאבקים של בני עם מסוים, ומוכר כשיר הלאומי על ידי שלטונות המדינה. לעיתים אין להמנון הלאומי מעמד רשמי אך הוא מקובל כהמנון על ידי אזרחי המדינה.

מקור המילה "המנון" במילה היוונית Hymnos שפירושה "שיר שבח". בשנות היצירה של מדינות הלאום במאות ה-19 וה-20, אימצו רוב הלאומים המנון עם הכרזתם על ריבונות לאומית. בהמנון הלאומי נהוג לפתוח או לחתום אירועים ממלכתיים, אירועים צבאיים וכן אירועי ספורט.

מטבעו, ההמנון הלאומי צריך להיות קצר. האורך הממוצע של המנון לאומי הוא כדקה. סגנונם של רוב ההמנונים הלאומיים הוא שיר לכת או מזמור. קומץ מדינות בחרו בתרועת חצוצרה כהמנונן הלאומי. הקולוניאליזם האירופאי השפיע על המושבות שמעבר לים, ולכן גם מדינות באפריקה, אסיה ואמריקה הלטינית אימצו המנונים בסגנון מוזיקלי אירופאי.

ההמנון הלאומי העתיק ביותר הוא ככל הנראה המנון הולנד "Het Wilhelmus" (הולנדית: שירו של וילהלמוס), שנכתב בין השנים 1568 ו-1572 במהלך מלחמת שמונים השנים והוכרז באופן רשמי כהמנון הלאומי ב-1932. מילותיו של ההמנון הלאומי היפני אף עתיקות יותר, אולם הלחן המוזיקלי נוסף רק בראשית המאה ה-20, והשיר לא נחשב להמנון לאומי רשמי עד 1999.

המנון הופך להמנון לאומי של מדינה על פי חוקת המדינה (כמו בצרפת), באמצעות הוראת חוק (כמו בארצות הברית), או בכוח המסורת בלבד (כמו במקרה של בריטניה). שינויים דרמטיים במשטר או אירועים דרמטיים אחרים מובילים לעיתים לשינוי ההמנון הלאומי. כך למשל, שונה המנון רוסיה חמש פעמים מאז 1833.

## ראו גם

* רשימה של המנונים לאומיים

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר national-anthems.net

*
קטגוריה:סמלים לאומיים
מחתרת בת עין

**מחתרת בת עין** הייתה קבוצה של ישראלים אשר עסקו בפעילות טרור, שבמסגרתה הורשעו ארבעה מתנחלים, מהם שלושה מבת עין. הם נתפסו באפריל 2002 על ידי שירות הביטחון הכללי ומשטרת ישראל והורשעו בניסיון לבצע פיגוע ובעבירות נשק.

## תיאור
הקבוצה כללה את האחים שלמה ושחר דביר-זליגר, עופר גמליאל וירדן מורג. הם נעצרו על ידי השב"כ בשנת 2002 אחרי שניסו לבצע פיגוע טרור על ידי הנחת מטען חבלה ליד בית ספר לבנות בא-טור שבמזרח ירושלים. שניים מהם, שלמה דביר וירדן מורג, נתפסו במקום.

בשנת 2003 הורשעו עופר גמליאל, שלמה דביר וירדן מורג בניסיון לבצע פיגוע באמצעות עגלת תופת ליד בית ספר לבנות בשכונת א-טור שבמזרח ירושלים, באפריל 2002, ונידונו ל-15 שנות מאסר (דביר-זליגר וגמליאל) ו-12 שנה (מורג). שחר דביר-זליגר, תושב המאחז עדי עד, הורשע גם הוא בחברות בארגון טרור, קשירת קשר לפשע ועוד, ונדון לשמונה שנות מאסר.

שחר דביר-זליגר הוביל את חוקרי שב"כ לשתי מערות בסביבות המאחז, שתפקדו כמחסן התחמושת של המחתרת. במערות נמצאו כלי נשק ואמצעי חבלה רבים, ביניהם לבנות ואצבעות חבלה, שלושה טילי לאו, מקלע כבד מא"ג, מטול רימונים M203 עם 37 פצצות, תת-מקלעים מסוגים שונים, אלפי כדורים לנשק, רימוני רסס, מאות נפצי חבלה, מכלים עם חומצה גופרתית, ושעונים ומצברים להפעלת מטעני חבלה. בהמשך סיפר זליגר לחוקרים כיצד גנב רובים מחיילים שביצעו אבטחת יישובים באזור הר חברון.

בשנת 2003, אחרי עשרים חודשי מעצר, זוכה מן ההאשמות חשוד נוסף, יוסי בן ברוך, עקב מחסור בראיות.

במסגרת החקירה נעצרו גם יצחק פס (אביה של שלהבת פס) ומתתיהו שבו. בסופו של דבר הם לא הואשמו בחברות במחתרת אלא באחזקת חומר נפץ שנגנב מצה"ל, עבירה שבה הודו בעסקת טיעון. לאחר ערעור המדינה הוחמר עונשם ל-24 חודשי מאסר. עוד נעצרו במהלך החקירה רונן ערוסי ונועם פדרמן, אולם לא הוגש נגדם כתב אישום.

גמליאל שוחרר בפברואר 2015 ודביר במאי אותה שנה, לאחר שוועדת השחרורים החליטה לקצר את מאסרם בכשנתיים.

בשנת 2017 זכו אשתו ובתו של שלומי דביר בתביעה אזרחית נגד משטרת ישראל. בית המשפט קבע כי שוטרת התעללה בשתיים ופגעה בזכויותיהן במהלך החקירה, וחייב את השוטרת ואת המדינה לפצות אותן ב-110 אלף ש"ח ובהוצאות משפט.

## קישורים חיצוניים
* 
* החלטת בית המשפט העליון בערעור שהוגש

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגוני טרור יהודים בישראל
קטגוריה:שנות ה-2000 בישראל
קטגוריה:בת עין
הנפשה ממוחשבת

[שמאל|ממוזער|300px|דוגמה להנפשה ממוחשבת אשר מופקת בשיטת "[לכידת תנועה"]]
[ממוזער|[דגל ישראל מתנפנף, אנימציה שנוצרה באמצעות גרפיקת הצב]]
**הנפשה ממוחשבת** (או **אנימציה ממוחשבת**) היא יצירת אשליה של תנועה באמצעות דגמים, ציורים או איורים שנוצרו באמצעות מחשב.

השיטה הנפוצה ביותר ליצור התמונות היא גרפיקת תלת-ממד המאפשרת ליצור תמונות עשירות וריאליסטיות גם לצורך פעלולים בסרטים מצולמים וגם ליצירת סרטי הנפשה טהורים.

## עקרונות ההנפשה הממוחשבת

הבסיס של ההנפשה הממוחשבת כבכל הנפשה הוא יצירת סדרת תמונות (24–30 תמונות בשנייה) שכל אחת שונה אך במקצת מרעותה. הקרנת סדרת התמונות ברצף יוצרת אשליה של תנועה.

התמונות הבודדות נוצרות בדרך כלל בטכניקה הקרויה גרפיקת תלת-ממד (אף כי יש שיטות אחרות, מתוחכמות פחות). בטכניקה זו האמן מגדיר אובייקטים במערכת צירים קרטזית תלת־ממדית, וכן מקורות תאורה ומצלמות. לאחר קביעת כל ההגדרות המחשב מבצע תהליך הקרוי תיצוג (באנגלית: rendering) ובו מחושבת התמונה הסופית.

כדי ליצור תנועה יש להגדיר כיצד האובייקטים, מקורות התאורה או המצלמות משתנים כפונקציה של הזמן. שלוש שיטות עיקריות מאפשרות לבצע הגדרות אלה.
* **אנימציית [[תמונת מפתח|תמונות מפתח]]** (Keyframe animation) – בשיטה זו האמן בוחר נקודות מפתח על ציר הזמן ומגדיר את מיקומי האובייקטים (או ערכי הפרמטרים האחרים המשפיעים על התמונה) רק בנקודות זמן אלה. המחשב משלים את התנועה בין נקודות המפתח בשיטה הקרויה אינטרפולציה. לדוגמה, אם רוצים ליצור תנועה של כדור מנקודה א' לנקודה ב', ממקמים את הכדור בנקודה א' בזמן 0:00 ובנקודה ב' בזמן 0:10 (עשר שניות לאחר מכן). המחשב ישלים לבד תנועה רצופה בין שתי הנקודות שתימשך עשר שניות.
* **[[לכידת תנועה]]** (באנגלית: Motion capture) – בשיטה זו מלבישים אדם חי (או חיה אמיתית כלשהי) חליפה מיוחדת שמאפשרת למחשב לצפות ולהקליט כל תנועה שהוא עושה בגופו. את התנועות הללו ניתן להעתיק לאחר מכן לאובייקט דמיוני שהוגדר על ידי האמן. בשיטה זו נעשו חלק מהסצנות של שר הטבעות בהן הופיע גולום. השחקן ששימש ליצירת התנועה היה אנדי סירקיס.
* **סימולציה** – בשיטה זו מגדירים למחשב חוקים פיזיקליים כגון כבידה, והוא מחשב לבד כיצד יזוזו האובייקטים שבסצנה. שיטה זו שימושית עבור יצירת פיצוצים והתרסקויות למיניהם, בהם אלפי חתיכות מונעות באופן אוטומטי על ידי המחשב. אפשר לשלב שיטה זו גם עם השיטות הקודמות. אפשר, למשל, להוסיף בגדים ושער או פרווה לדמות שהונעה על ידי אחת הטכניקות האחרות והמחשב יחשב לבד כיצד התנועה תשפיע עליהם (כגון, מתי ייווצרו קפלים בבגד או תנודות בשער).

## הנפשה ממוחשבת כיום
כיום, הנפשה ממוחשבת היא התחום השולט בהפקות אנימציה. החברות השולטות בתחום כיום הן אולפני ההנפשה של וולט דיסני, פיקסאר ואולפני ההנפשה של דרימוורקס. חברות בולטות נוספות הן אולפני ההנפשה של ארמדן, אולפני ההנפשה Noice, סרטי סוני הנפשה, Blue Sky Studios והאחים וורנר.

## ראו גם
* אמנות מדיה חדשה

## קישורים חיצוניים

* אנדרו סטנטון: איך כותבים סיפור גדול – הרצאה באנגלית על יצירת סרטי אנימציה. מאתר TED עם כתוביות בעברית 
* 

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
קטגוריה:טכניקות בהנפשה
טיגריס בנגלי

**טיגריס בנגלי** (שם מדעי: *Panthera tigris tigris*) הוא תת-מין של טיגריס. תפוצתו בתת-היבשת ההודית. הטיגריס הוא סמל תרבותי חשוב ברחבי אסיה, ונחשב לחיה לאומית בבנגלדש והודו. הטיגריס הוא טורף-על במקום חיותו אך אוכלוסייתו הצטמצמה בטבע.

## מאפיינים
ממוצע המשקל של הזכרים הוא  ושל הנקבות . רוב גופו של הטיגריס הבנגלי כתום ומפוספס בפסים שחורים וצרים, למעט הגחון, צידן הפנימי של הרגליים, הלחיים וכתם גדול ליד העיניים, שהם לבנים עם פספוס שחור. פרוותו משמשת כהסוואה טובה בשטחי הביצות ההבילים בהודו ובמישורי העשב היבשים בדרום-מזרח אסיה.

### תקיפת אנשים
לעיתים טיגריסים תוקפים אנשים ממספר סיבות ביניהן הגנה על טריטוריה, כאשר הם מופתעים וגם כדי לטרוף אנשים. מקרים נוספים תועדו בתנאי שבי. במספר מקרים טיגריסים שחלו או הזדקנו ואיבדו את כושרם ואת שיניהם הסתגלו לטריפת אנשים עקב קושי בציד של טרף אחר, כשחקלאים החלו להסתובב בקרבת הכפרים ללא השגחה דרך קבע או לאחר שטיגריסים התרגלו לאכול גופות של אנשים שפוזרו. התוקפניים שבטיגריסים הם הטיגריסים השוכנים בסונדרבאנס שם נהרגים 50 עד 60 אנשים בשנה מציד של טיגריסים, אף שלאחרונה התקיפות נמצאות בירידה.

### סכנת הכחדה
הטיגריס הבנגלי נמצא על סף סכנת הכחדה, עקב שילוב של מספר גורמים:
* ציד בידי ציידים להגנה עקב טריפות של אנשים ובעלי חיים.
* ציד לשם ספורט. בגלל גודלו ופראותו, נחשב ציד הטיגריס בהודו כספורט מלהיב.
* ציד לצורך מסחר בפרווה.

לנוכח סכנת ההכחדה של הטיגריס הבנגלי ננקטו בהודו אמצעים להגנתו: נאסר איסור חמור לפגוע בטיגריסים בלא היתר מן הרשויות והוקמו שמורות מיוחדות במטרה להגן על אוכלוסיות הטיגריסים.

## גלריה

תמונה:Panthera tigris tigris.jpg
תמונה:Bengal tiger yawning 1.jpg
תמונה:Singapore Zoo Tigers.jpg|טיגריסים בנגליים לבנים בגן החיות של סינגפור
תמונה:India Tiger cubs.jpg|שלושה גורים
תמונה:Tigress at Jim Corbett National Park.jpg
תמונה:Bengal-Tiger Corbett Uttarakhand Dec-2013.jpg
תמונה:Karmazari Pench National Park 2.jpg
תמונה:Panthera tigris tigris Tadoba India wild tiger.jpg


## ראו גם
* טיגריס לבן
* מאצ'לי

## קישורים חיצוניים


* Isabelle Gerretsen, Bengal tigers could vanish from one of their final strongholds, CNN, April 2019


## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טיגריס
קטגוריה:הודו: חתולים גדולים
קטגוריה:בנגלדש: סמלים לאומיים
קטגוריה:הודו: סמלים לאומיים
קטגוריה:בנגלדש: יונקים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:תת-מיני בעלי חיים
צפורה פוזין

**צפורה פוזין** (20 בנובמבר 1904 – 23 בדצמבר 1995) הייתה סופרת ומשוררת. פוזין נולדה בדרגנובו שברוסיה. היא למדה בגימנסיה רוסית בנובורוסק, ואחר כך היא סיימה לימודי מדעי החברה והיסטוריה באוניברסיטת מינסק.

פוזין הוגלתה לקזחסטן בעוון פעילות ציונית, ושהתה שם ארבע שנים. היא עלתה לארץ ישראל בשנת 1930 ועסקה בעבודה חקלאית. אחרי נישואיה עברה לגור בשכונת נחלת יצחק בתל אביב. היא פרסמה סיפורים ושירים בכתבי עת שונים, ובשבועוני ילדים.

צפורה פוזין נפטרה בשכונת נחלת יצחק ב-23 בדצמבר 1995 ונקברה בבית העלמין דרום.

## ממבחר יצירותיה
* "כוכבים בגינה" מחרוזת ספורי ילדים, ממוזגים בדמיון ומציאות, הוצאת יזרעאל (1963)
* "פריחה לבנה", הוצאת טרקלין (1978)
* "רוח בוקר, רוח ערב", קובץ שירים למבוגרים, הוצאת טרקלין (1980)
* "גמד בתוך כפית של דבש", מחרוזת שירי ילדים, הוצאת עקד (1983)
* "אופקים כחולים", הוצאת רשפים, (1984)
* "אורות צללים ואתמולים", הוצאת רשפים, (1987)

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראליות ילידות האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1995
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995
יען הנגב

**יען הנגב** או **יען סורי** (מיון מדעי: *Struthio camelus syriacus*) הוא תת-מין במין יען מצוי שחי בעבר במדבר הסורי, בירדן, בנגב ובסיני. הוא קטן בממדי גופו מהיען האפריקני. בנוסף, ליען הארץ ישראלי הייתה ביצה חלקה, בעוד שביצת היען האפריקני בעלת נקבוביות עמוקות. היען נעלם מן הטבע בישראל במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 עקב ציד.

## תפוצה וגידול
על מציאותו של היען בנוף הארץ ישראלי בתקופות הקדומות ישנן עדויות ארכאולוגיות רבות. הרבה שרידים של קני יענים נמצאו באזורים המדבריים של הארץ. קני יענים ובהם ביצים שלמות נמצאו גם בשפיים וליד תל מיכל (הרצליה), דבר המעיד על תפוצתם גם באזור מישור החוף. עדויות נוספות לשכיחות היענים הם ציורי סלע מאזורים רבים מדרום הארץ בהם נראים עופות אלה, למשל באתר ה'מרכבות' בבקעת תמנע (המאות הארבע עשרה- חמש עשרה לפנה"ס) או עדר יענים וציד שלהם בדרום סיני.

בתקופת ימי הביניים עדיין היו היענים שכיחים ונצפו באזורים שונים של ארץ ישראל עד אמצע שנות העשרים. בשנת 1929 הוצג ביריד המזרח בתל אביב יען חי שניצוד במרחק של כשעתיים הליכה מבאר שבע. זהו הפרט האחרון של יען הנגב שניצוד בארץ. מאז בוצעו ניסיונות להשיב את המין לטבע, אך ללא הצלחה.

ניסיונות לגדל יענים לצורך שימוש בנוצותיהם נעשו בארץ עוד בתחילת המאה העשרים. החלוץ בתחום זה היה שמואל צבי הולצמן (1883–1960), לימים מגואלי הקרקעות בגוש עציון, שהחליט להקים חוות יענים בארץ ונתקל בקשיים רבים. ידיעה נוספת על גידול יענים בארץ מופיעה בעלון החקלאים משנת 1913. אך ניסיונות הגידול נערכו בעיקר ביענים שיובאו מאפריקה, ולא בתת-המין המקומי.

## ביצי היענים

ביצי יענים שימשו בעת העתיקה לצרכים שונים. ממצא של שימוש בקליפות של ביצי יענים להכנת חרוזים לתכשיטים, נמצא בדרום סיני ובתל אל-עג'ול מהאלף השני לפנה"ס. אולם השימוש הרווח בביצים היה ככלי קיבול, כפי שהתגלה באתרים ארכאולוגים רבים בארץ. שימוש בביצי יענים ככלי קיבול למים התקיים עד העת החדשה, כפי שהעיד ישראל אהרוני בהיותו במדבריות שבעבר הירדן המזרחי.

ביצי יענים שימשו גם לקישוט וכאובייקט בעל משמעות סמלית במקומות קדושים לבני דתות שונים. דוגמה לכך ניתן לראות עד היום בתקרה של כמה מהחדרים שבהם מצויים ציוני המצבות של האבות במערת המכפלה בחברון. דוגמאות נוספות ניתן למצוא במסגדים ובכנסיות המזרחיות בכל המזרח התיכון. לביצים אלו היה שימוש פרקטי; הן נתלו מעל מנורות התאורה שהשתלשלו מהתקרה והיוו מחסום והגנה על שמן המאור מפני חולדות ועכברים רעבים. תליית ביצים הייתה תופעה עממית גם בבתים פרטיים, ושימשה כנגד עין הרע.

## נוצות היען
נוצות היען שימשו לקישוט במזרח ובמערב עוד מתקופות קדומות, נוהג שהיה מקובל גם בארץ ישראל. הנוצות (Pennes) נזכרות ברשימות המיסים, שהוטלו על הסחורות בעיר עכו במחצית הראשונה של המאה ה-13. המסחר בנוצות, קרוב לוודאי נוצות של יענים, נזכר רבות במזרח התיכון, והיהודים נטלו בו חלק נכבד. מרי אליזה רוג'רס שערכה מסע לארץ ישראל באמצע המאה ה-19 מתארת את לבושם של כמה משבטי הבדווים בצפון הארץ, ואת חניתותיהם המעוטרות בנוצות יענים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1919
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וולטר רוטשילד
קטגוריה:יעניים
קטגוריה:עופות שהוכחדו בידי האדם
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים שנכחדו
קטגוריה:עופות שנכחדו בהולוקן
קטגוריה:אסיה: עופות שנכחדו
לפטון

ה**לפטונים** (מיוונית: "לפטוס" - "קל", בניגוד להאדרון - "כבד") הם קבוצה של חלקיקי יסוד בעלי ספין חצי שלם, כלומר פרמיונים, אשר אינם מגיבים לכוח החזק. במיון החלקיקים, הלפטונים מהווים קבוצה המקבילה לקבוצת הקווארקים.

מקור השם הוא, כאמור, במילה היוונית "לפטוס", שפירושה "קל"; שם זה נתקבל בתקופה שבה עדיין לא היה ידוע הטאו, שהוא כבד יותר מהפרוטון ומהנייטרון, וכל הלפטונים הידועים היו קלים מאוד בהשוואה לחלקיקים אחרים.

## מאפיינים
הלפטונים הם האלקטרון, המיואון והטאו, ושלושה סוגי נייטרינו המקבילים להם, וכן האנטי-חלקיקים המתאימים להם.

לכל הלפטונים מטען שלם, כאשר ללפטונים עצמם מטען שלילי, לאנטי-לפטונים מטען חיובי, ולנייטרינואים מטען 0. ללפטונים הטעונים יכול להיות ספין הן שמאלי והן ימני, ואילו בקרב הנייטרינואים יש הפרדה: הנייטרינואים מתנהגים כבורג שמאלי, והאנטי-נייטרינואים - כבורג ימני.

בתגובות בין חלקיקי יסוד, **המספר הלפטוני**, מספר הלפטונים מכל סוג ("דור"), משתמר כמעט בכל המקרים (יוצא דופן בולט הוא תנודת נייטרינואים). חוק שימור נוסף, המתקיים גם הוא כמעט תמיד (יוצא הדופן הוא האנומליה הכיראלית), הוא שימור מספר הלפטונים הכולל.

## הלפטונים

## ראו גם

*המודל הסטנדרטי
*מיון החלקיקים

## קישורים חיצוניים
* מידע מוסמך על תכונות החלקיקים שנאסף על ידי ה-''Particle Data Group''
* 

*
קטגוריה:פרמיונים
סטאף

[ממוזער|נערה אוחזת בשני מקלות סטאף, [מנזנר, 1943, צולם על ידי אנסל אדמס]]
**סטאף** שייך לאומנויות הלהטוטנות. הסטאף הוא מקל באורכים שונים שמסובבים אותו בעזרת הידיים, ולעיתים משתמשים בשני מקלות בו זמנית (מקל אחד בכל יד). ניתן להשתמש בכל דבר כסטאף, החל ממקל של מטאטא וכלה במקלות מיוחדים שעשויים מחומרים קלים אך עמידים. ישנם גם, מקלות שניתן להבעיר באש. ישנם מספר סוגי סטאף, כגון: קונטקט סטאף, דרגון סטאף וספינינג סטאף.

## ראו גם
* דוויל סטיק
* להטוטנות עם אש
* קרקס

## קישורים חיצוניים

* Home of Poi, אתר המלמד איך להשתמש בסטאף 

קטגוריה:קרקס
להטוטנות עם אש

250px|ממוזער|להטוטן עם אש
**להטוטנות עם אש** היא שימוש באביזרי להטוטנות בוערים באש.

## חומרי דליקה
החלק הבוער נעטף בקוולר (חומר מרוכב) ונטבל בחומר דליקה. חומרי דליקה שונים ידלקו לאורך זמן שונה ובצבעי אש שונים.
* קרוסין - חומר נקי. חומר זה מיוצר לשימוש במטוסים ואינו נגיש לציבור הרחב. לכן יש כמה תחליפים:
* נפט - נוח לשימוש ולא דליק מדי, אך מפיץ עשן סמיך וריח.
* גז בוטאן נוזלי (נוזל מצתים) - חסר ריח הלוואי של הנפט, דליק.
* בנזין - דליק ומסוכן.
* בנזין לבן
* שמן מנורות - ללא עשן, כמעט ללא ריח, נדלק מצוין ומתאים במיוחד לשימוש להטוטנות.

## ביהדות
.

## ראו גם
* אומנויות הקרקס

## קישורים חיצוניים

* להטים מופעי אש - אתר המכיל מידע רב בנוגע לאומנות האש
* Home of Poi - בטיחות ושימוש באש בלהטוטנות

קטגוריה:קרקס
קטגוריה:אש
פיטר זימן

**פיטר זימן** (בהולנדית: **Pieter Zeeman**; 25 במאי 1865 – 9 באוקטובר 1943) היה פיזיקאי הולנדי, זכה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1902 יחד עם הנדריק לורנץ על גילוי אפקט זימן הקרוי על שמו ועל התרומה למחקר על השפעת המגנטיות על תופעת הקרינה.

זימן נולד בעיר זונמייר שבהולנד. כבר מגיל צעיר התעניין בפיזיקה. בהיותו תלמיד תיכון צפה בתופעת זוהר הקוטב בהולנד בשנת 1883 ושרטט תיאור של התופעה שפורסם במגזין Nature. לאחר סיום הלימודים בתיכון החל ללימוד שפות קלאסיות בעיר דלפט, אז דרישה מקדימה ללימודים באוניברסיטה, שם פגש לראשונה בהאיקה קמרלינג אונס, לימים המנחה בעבודת התזה שלו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:פיזיקאים הולנדים
קטגוריה:אמסטרדם: אישים
קטגוריה:זוכי פרס נובל הולנדים
קטגוריה:זוכי פרסי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:זוכי מדליית רמפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:זוכי מדליית הנרי דרייפר
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1865
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1943
קטגוריה:זוכי מדליית פרנקלין
המנונים

להלן רשימה ממוינת של **ה[[המנון לאומי|המנונים הלאומיים]] של [[מדינה|מדינות העולם]]**. בשלב זה הרשימה כוללת רק המנונים עליהם נכתב ערך בוויקיפדיה העברית.

מדינות חסות או מדינות לשעבר מופיעות ברשימה רק אם יש להן המנון נפרד מההמנון של מדינת האם שלהן. לצורך נוחות, שמות האומות אשר לא קיימות עוד או אינן מדינות עצמאיות, אך למרות זאת בעלות המנון רשמי נטויות.

## המנונים בעלי ערך בוויקיפדיה העברית

רשימה של המנונים לאומיים שקיימים בוויקיפדיה העברית:

*
קטגוריה:רשימות