open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
תבנית ביצים

ממוזער|200px|תבניות עם מכסה של תריסר ביצים, ריקות
ממוזער|200px|תבניות של 30 ביצים, מלאות
ממוזער|200px|מיון ביצים ומילוי תבניות ביצים
**תבנית ביצים** היא אריזה עשויה קרטון, קלקר או פלסטיק עם שקערוריות, שנועדה להובלת ביצים ולאחסונן עד לצריכתן.

## אודות
לביצת המאכל מעטפת דקה ופריכה, המכילה חלבון וחלמון נוזליים, והיא שבירה. הובלת מספר רב של ביצים יחדיו ללא מתקן מיוחד ובלא סכנת שבר בביצים כמעט אינה אפשרית. כדי למזער נזק שבירה, יש להפריד, לדפן ולקבע את הביצים באופן יעיל, ולשם כך נועדה התבנית.

תבנית הביצים שהחליפה את איסוף הביצים בסלסלות מתכת, הומצאה בשנת 1911 על ידי ג'וזף קויל, עורך עיתונים מבריטיש קולומביה שבקנדה, בעקבות סכסוך שהתעורר בין חוואי מקומי ובעל מלון, משום שחלק מהביצים שסופקו על ידי הראשון לאחרון הגיעו ליעדן כשהן שבורות.

התבנית הנפוצה היא תבנית רבועה בגודל של כ-30 על 30 סנטימטר, ואליה נאספות הביצים בלול. בתבנית זו יש 30 ביצים, המסודרות בחמש שורות של שש ביצים כל אחת. לאחר האיסוף, מועברות התבניות עם הביצים למשווקי הביצים, לשם מיון, הטבעת תאריך ומספר, ושיווקן לחנויות. תבניות מסוג זה ניתן לסדר זו מעל זו, כשחלקה התחתון של התבנית העליונה מכסה את הביצים שמתחתיה. ערימה של עשר תבניות כאלה, זו מעל זו, קרויה **עמוד ביצים**.

לאחר מיון הביצים, הן נארזות שנית בתבנית הסטנדרטית או מועברות לתבניות קטנות יותר בנות 6, 10, 12, 18 או 30 ביצים בתבנית. תבניות אלו מיועדות לשיווק למעוניינים בכמות קטנה של ביצים (הצרכנים), ועשויות בדרך כלל עם מכסה.

התבנית הרווחת עשויה קרטון. הקרטון סופח לחות, ובכך מקטין את היחלשות הקליפה שזו גורמת, כדי למזער חדירת חיידקים לתוך הביצים, ובפרט חיידקי סלמונלה. קיימות גם תבניות מפלסטיק, המתאימות לשטיפת הביצים לפני השימוש, אך ההמלצה היא לא לשטוף את הביצה, מחשש להכנסת חיידקים ממעטפת הביצה אל תוכה. בתבניות פלסטיק משתמשים בלולי רבייה, בהם נאספות הביצים המופרות, מחוטאות ומועברות למדגרה.

ברוב דלתות המקררים מצוי מדף אחד או יותר, לצורך אחסון הביצים על משטח מפלסטיק דמוי תבנית ביצים, לצורך החזקת ביצים בקירור, המאריכה את חיי המדף של הביצים באופן משמעותי.

בשנות ה-40 ושנות ה-50 של המאה ה-20, לא היו בישראל תבניות ביצים, והביצים נאספו בתוך סלסלות מתכת המכילות 60 או 100 ביצים כל אחת. השימוש הראשון בתבניות ביצים בישראל נעשה בתבניות שיובאו לישראל מחוץ לארץ, בשנות ה-60 של המאה ה-20 הקימה חברת "תנובה" בנתניה את מפעל "מאי" לייצור תבניות ביצים , שלאחר מספר שנים, בשנת 1999 נרכשה על ידי חברת הרטמן העולמית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביצים
קטגוריה:ציוד חקלאי
קטגוריה:אריזה
קטגוריה:מוצרים חד-פעמיים
דניאל פרנק

**דניאל "דן" פרנק** (באנגלית: **Daniel "Dan" Frank**; 1882 - 20 במרץ 1965) היה אתלט אמריקאי יהודי ממוצא פולני, סגן אלוף אולימפי בקפיצה לרוחק.

## ביוגרפיה
פרנק התאמן במערב ניו יורק.

באליפות ניו יורק באתלטיקה שנערכה בשנת 1904 זכה פרנק במדליית זהב ובניצחון על מאיר פרינסטיין. באולימפיאדת סנט לואיס (1904) הוא זכה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.89 מטר, אחרי פרינסטיין שקבע שיא אולימפי חדש של 7.34 מטר ולפני רוברט סטנגלנד (6.88 מטר) שניהם מארצות הברית.

## שיא אישיים
*קפיצה לרוחק: 7.30 מטר (1904)

## קישורים חיצוניים

* דניאל פרנק, באתר *Track and Field Statistics* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:בוסטון: אישים
קטגוריה:אתלטים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אתלטים אולימפיים אמריקאים
קטגוריה:קופצים לרוחק אמריקאים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת סנט לואיס (1904)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת סנט לואיס (1904)
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית אמריקאים: אתלטיקה
קטגוריה:מסצ'וסטס: אתלטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1882
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1965
ישיבת ההסדר ראשון לציון

**ישיבת ההסדר ראשון לציון** -"**אורות הראיה**" היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה שהוקמה בשנת ה'תשנ"ו (1996) בעיר ראשון לציון. בראש הישיבה עומד הרב שלמה לוי. בישיבה לומדים כ-70 תלמידים ואברכים.

## היסטוריה
מקים הישיבה והעומד בראשה, הרב שלמה לוי, משמש גם כרב אזור בראשון לציון. בשנותיה הראשונות הישיבה שכנה במרכז רוטשילד בעיר, והתלמידים גרו בדירות שכורות. בהמשך עברה הישיבה למשכנה הנוכחי, בשכונת רמת אליהו במערב העיר, במבנה ששימש קודם לכן כבית ספר יסודי. 

## דרך חינוכית ופעילות
הישיבה מחנכת את תלמידיה ופועלת לאורו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק. מתוך זה מתקיימות בישיבה תוכניות ללימוד אמונה וחסידות וכן הוקם כולל אברכים  ללימוד קבלה. 

הישיבה שמה דגש על לימוד גמרא בעיון ובבקיאות וכחלק מכך מתקיימים בישיבה שלושה סדרי גמרא, כאשר בסדר בוקר לומדים התלמידים גמרא בעיון ובסדר צהריים וערב מתמקדים בלימוד בקיאות במסכת הישיבתית. במהלך היום מתקיימים בנוסף שיעורי אמונה מרבני הישיבה וסדר הלכה ואמונה בחברותות. 

התלמידים וצוות הישיבה מקיימים פעילויות מגוונות המופנות אל הקהילה. סיסמתה של הישיבה היא "להאיר את העיר". בימי שישי פועלים חלק מהתלמידים מטעם ארגון מעייני הישועה . במסגרת פעילות זו הם מחלקים נרות שבת, עלונים ותשמישי קדושה במרכזי קניות. בחגי ישראל מקיימת הישיבה פעילויות בעיר, כגון חלוקת סופגניות בחנוכה וריקודי שמחה בפורים.

בנוסף מופעלת מועדונית המספקת ארוחת צהריים חמה לילדי השכונה. כן פועלים בישיבה שני מכוני גיור מטעם בתי הדין לגיור. במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל נדבקו בנגיף עשרות תלמידים ואנשי צוות.

בנוסף פועלת מדרשה תורנית לנשים בשם "שובי נפשי" בראשות הרבנית גילה לוי.

במהלך השנים הוקם גם גרעין תורני "אור לציון" המאגד משפחות דתיות לפעילות בעיר. בין פעולותיו הבולטות של הגרעין ניתן למנות את חיזוק ושיפור בית ספר יסודי "מעלה שמעוני" והפיכתו לתתמ"ד, תחת דגלה של הישיבה ובנשיאותו של ראש הישיבה.

## צוות הישיבה
* הרב שלמה לוי - ראש הישיבה
* הרב אברהם סיידמן - ר"מ שיעור א'
* הרב יגאל אבוטבול  - ר"מ שיעור ב'
* הרב אוריאל בוכריס –  ר"מ שיעור ד'
* הרב יצחק זעפרני – ר"מ שיעור ה'
* הרב יהונתן לנגה - ראש כולל הלכה
* הרב הראל הורביץ -  ר"מ סדר צהריים ומוציא ספרי הלכה בהוצאת הישיבה
*הרב גבי טבדי- ר"מ אמונה. 
בעבר נמנו עם צוות הישיבה הרב פנחס מונדשיין, שמסר שיעור כללי בגמרא ובאמונה, בשנים תשע"ו-תשע"ח והרב אלישע וישליצקי ששימש מלווה אמוני. עוד לימדו בה גם הרב חיים זק"ש (בנו של הרב אברהם זק"ש), הרב אהרון בק, הרב מרדכי מור ברגמן, הרב ישראל בן-שטרית, הרב בנימין דואני, הרב אליעזר פופר, הרב גלעד ספרוני, הרב יאיר וולף, הרב עידן יוסף והרב יהונתן סנדרס.

## המכון להוצאת ספרים של הישיבה

הוצאת הספרים מטעם הישיבה מוציאה בין היתר ספרים של הרב משה צוריאל הרב שלמה לוי ועוד:
* לאורו מעגלי התבוננות מאת הרב שלמה לוי
* סדרת חוברות הלכה אקטואליות מאת הרב רן ישראלי
* סדרת חוברות הלכה אקטואליות מאת הרב הראל הורביץ
* נפלאים מעשיך מאת הרב  משה צוריאל
* פניני הראי"ה מאת הרב משה צוריאל
* אוצרות הראי"ה מאת הרב משה צוריאל
* הוצאה חדשה של יין לבנון, פירוש על מסכת אבות מאת הרב נפתלי הרץ וייזל

## קישורים חיצוניים
* 
* כל הכתבות על ישיבת ראשון לציון, באתר ערוץ 7

## הערות שוליים

ראשון לציון
קטגוריה:ראשון לציון: חינוך
טומאת נבלת עוף טהור

[שמאל|ממוזער|250px|[תרנגולת|תרנגולות בלול. התרנגולת היא עוף טהור, ואם היא לא נשחטה כהלכה - נבלתה מטמאת.]]
ל**[[נבלה (הלכה)|נבלה]] של עוף טהור** סטטוס מיוחד בדיני טומאה וטהרה, בשונה מטומאת נבלה של בהמה.

נבלת עוף טהור היא עוף מאחד המינים הכשרים לאכילה (תרנגול למשל) שמת מבלי שנשחט כהלכה ובשל כך מוגדרת נבלה. בניגוד לנבלת בהמה המטמאת טומאת נבלה (בטומאת מגע או טומאת משא), נבלת עוף אינה מטמאת בטומאת נבלה, נבלת עוף שאינו כשר אינה מטמאת כלל, ונבלת עוף טהור מטמאת בטומאה בעלת מאפיינים ייחודיים. נבלה כזו מטמאת את מי שאוכל אותה (או כזית ממנה) "טומאת ערב" (למשך יום אחד בלבד, כאמור), אבל לא את מי שרק נוגע בה או מזיז אותה דין זה אינו קיים בשאר הדברים המטמאים, אם כי, בדרך כלל אדם שאוכל דבר גם נוגע בו, בידיו או בשפתיו ולשונו, וכך הוא נטמא במגע..

אף על פי שקרבנות העוף אינם נשחטים אלא נמלקים, קורבן עוף (תור או בן יונה) שנפסל מהקרבה, אף שאסור באכילה כדין נבלה, אינו נחשב כנבלה לעניין טומאה בבית הבליעה. דין זה הוא דווקא אם הקורבן נפסל במהלך תהליך ההקרבה, אך אם העוף היה פסול לקרבן מלכתחילה (לדוגמה, אם התגלה שהוא טרפה), נבלתו כן מטמאת בבית הבליעה. 

נבלת עוף טהור אינה צריכה שיפלו עליה מים כדי להכשירה לקבל טומאה, מכיוון שדין ההכשר נלמד מפסוק בתורה בו כתוב:  
הפסוק מדבר על זרעים, ובמסכת חולין מסבירה הגמרא שכל האוכלים שתכונתם דומה לזרעים צריכים הכשר. ייחודיותם של הזרעים בהלכות טומאה היא שהם לעולם לא מטמאים טומאה חמורה - שמטמאת אדם וכלים, ולכן רק כל דבר שלא מטמא טומאה חמורה - כדוגמת זרעים - צריך הכשר לטומאה. הגמרא במסכת חולין קובעת שהגדר הוא - כל דבר שאין **סופו** לטמא טומאה חמורה. בשל כך, פוסק רבי יוסי שנבלת עוף טהור אינה צריכה הכשר, מכיוון שסופה לטמא טומאה חמורה - אם יאכלו אותה.

## הערות שוליים

נבלת עוף טהור
קטגוריה:פרשת שמיני
טומאת משא

שמאל|ממוזער|250px|טומאת משא נגרמת על ידי נשיאת דבר טמא
**טומאת משא** היא מושג ביהדות המתאר טומאה הנוצרת על ידי הרמת חפץ הטמא (משא) או הזזתו (היסט), גם אם לא נגע בו. הרמב"ם מגדיר טומאה זו כמטמאת מחמת כובד המשא המונח על האדם, והוא היוצר את קשר הטומאה שביניהם.

## כללי הדין
דרך זו להעברת הטומאה קיימת רק באבות הטומאות החמורים, כמו מת, נבלת חיה ובהמה, ואבות הטומאות שטומאתם יוצאת מגופם, אבל לא בנבלת שרץ ובבעל קרי. כמו כן, כלים ומאכלים שהזיזו טומאה (למשל, על ידי הנחתם בכף מאזניים כשהטומאה בכף השנייה) אינם נטמאים במשא.

## בא לכלל מגע
במסכת חולין אומר רבי עקיבא, כי טומאת משא היא רק בטומאה שניתן לנגוע בה.

דין זה נלמד מהפסוקים הבאים:

מכיוון שיחד עם טומאת משא (פסוק מ'), כתובה גם טומאת מגע (פסוק ל"ט), יש להסיק מכאן שטומאת משא היא רק בטומאה שניתן לנגוע בה.

רבי עקיבא ורבי ישמעאל נחלקו בעור של בהמה, שיש עליו שני חצאי זיתים של בשר, שההלכה היא שנגיעה בעור אינה נחשבת לנגיעה, מכיוון שדין "שומר לטומאה" הגורם לעור להחשב כחלק מהבשר, הוא רק כאשר הוא שומר כזית שלם, ולא כאשר הוא שומר על שני חצאים. לפי רבי עקיבא, נשיאה של עור כזה אינו מטמא, ולפי רבי ישמעאל משא של עור כזה מטמא. חכמי הגמרא ובכללם רבה בר רב הונא הסתפקו בטעם המחלוקת. ניתן לומר, שרבי ישמעאל סבור שמכיוון שהטומאה באה לידי נגיעה בנגיעה בחתיכת הבשר עצמה (מצידה הגלוי), היא "באה לכלל מגע", ואילו רבי עקיבא סבור שדווקא חתיכת בשר שגלויה מכל צדדיה וניתנת לנגיעה, נחשבת ל"באה לכל מגע". ניתן לומר גם, שרבי ישמעאל חלוק על רבי עקיבא לגמרי.

כאשר רב אויא סבא שאל שאלה זו את רבה בר רב הונא, אחרי יום בו דרש בהלכות הרגל לפני העם והיה עייף ותשוש, הוא לא ענה לו, והעביר נושא על ידי האמירה: עורבא פרח, כלומר ראה את העורב הפורח מעלינו. לאחר מכן הסביר לבנו רבא, כי הוא דחה את רב אויא לא מפני ששאלתו לא הייתה כראוי, אלא מפני שהייתה שאלה קשה, ולא יכול היה לענות עליה בעודו תשוש כל כך.

דין זה שטומאת משא היא רק בטומאה שניתן לנגוע בה, אין זה דווקא בטומאה **המטמאת** על ידי נגיעתה, שכן גם רקב של בהמה, שאינו מטמא בנגיעה, מטמא במשא.

## טומאת בגדים
לטומאת משא יש חומרא מיוחדת ייחודית לה: כאשר אדם נושא עליו טומאה, הוא מטמא גם את כל הבגדים והכלים שהוא נושא ואת מה שנגע באותה שעה באותה דרגה של האדם עצמו, אם האדם למשל הוא אב הטומאה יהיו הבגדים אב הטומאה, אף על פי שאם היה נוגע בהם לאחר שכבר התנתק ממשא הטומאה, הם יורדים דרגה והם רק ראשון לטומאה.

הרמב"ם מסביר, כי האדם הנושא את הטומאה, בשעה שהוא נושא אותה טומאתו חמורה יותר; שכן בעוד הטומאה שנהיית מכיוון שנגע רגע אחד בטומאה הוא טמא גם אחר כך, שהיא טומאה קלה יותר, שגורם הטומאה אינו מטמא בכל רגע מחדש את האדם, הרי שכאן טומאתו של האדם חמורה יותר, שכן גורם הטומאה נמצא עליו וגורם לטומאתו בכל רגע מחדש מפני הרגע העכשווי ולא בגלל העבר, וטומאה זו חמורה כל כך עד שהיא מטמאת את הבגדים באותה טומאה שהאדם עצמו נטמא.

## הערות שוליים

קטגוריה:דרכי היטמאות
מנסוס

**מנסוס** (לטינית: **Mansus** ברבים **מנסי** לטינית:	mansī) היה הכינוי בימי הביניים לחלקת אדמה שהיא חלק מנחלת אדון (וילה) ומעובדת על ידי אדם שקיבל אותה לחזקתו.

מקור המילה הוא בית, ובראשית המאה ה-7 נועד לתאר את ביתו של העבד או העובד שגר באחוזתו של אריסטוקרט. במהלך המאה ובמאות שאחריה, עם התפתחות המנוריאליזם התייחס המושג לחלקת אדמה שצמודה לבית ושאותה עיבד אותו אדם (בין אם היה עבד, שזכה לכינוי servus casatus (ברבים: servi casati), כלומר עבד בעל בקתה, ובין אם היה צמית (קולונאט)). 

בתמורה לזיקת ההנאה מהחלקה ומהזכות לעבד את החלקה, היה חייב המחזיק בה לשלם לאדון תשלום קבוע כלשהו וחלק מהיבול, והיה חייב במספר ימי עבודה באדמותיו של האדון (terra indominicata).

במקרים רבים, היקף ותנאי העבודה בחלקות המנסוס השתנו בהתאם לאזור ולתקופה, והיו תלויים במידת השפעתו ועושרו של האדון. החלקות כללו לרוב קרקע חקלאית, מרעה וגינות קטנות שסיפקו את צורכי המחזיקים בהן. המנסוס היה חלק בלתי נפרד מהמערכת הפיאודלית, שסיפקה מבנה חברתי וכלכלי שאפשר לאצילים לשלוט ולעובדים להתקיים, תוך כדי שמירה על יציבות וסדר חברתי לאורך ימי הביניים.

## ראו גם
*מנוריאליזם

קטגוריה:פיאודליזם
מפת מדידה

**מפת מדידה** היא מפה טופוגרפית הנערכת בהתאם למדידה בשטח או צילום פוטוגרמטרי מהאוויר.

## בישראל
המפה משמשת כבסיס לתכנון ההנדסי והאדריכלי ולעיגון גאוגרפי של תוכניות בניין עיר, תוכניות להיתר ותוכניות לצורכי רישום (תצ"ר). בנוסף על מפת המדידה בדרך כלל נדרשת גם מפת גושים וחלקות (קדסטר) המתקבלת מהמרכז למיפוי ישראל (מפ"י) ומעוגנת לפי "רשת ישראל החדשה".

מפות מדידה הנדרשות ברקע תוכניות בניין עיר (תב"ע) נערכות בהתאם לתקנון המודדים ולהנחיות מבא"ת (מבנה אחיד לתוכנית) של משרד הפנים, הכוללות מפרט מדידה אחיד לסימונים ולמבנה הקבצים. מפות מדידה לרקע תב"ע נדרשות גם הן (כמו תשריטי התוכניות) לאישור תקינות מ"מרכז התמיכה למבא"ת".

קטגוריה:תכנון עירוני
קטגוריה:מקרקעין
מדידה
טומאת שרץ

**טומאת שרץ** בהלכה היהודית היא טומאה החלה על פגרים של שמונה שרצים, שהם בעלי חיים ממשפחות הטורפים, המכרסמים והלטאות:  ().

השרצים מטמאים את הנוגע בנבלתם, טומאה הנמשכת יום אחד בלבד (טומאת ערב, כלומר אם אכן טבל - אבל ללא טבילה הטומאה נמשכת ללא הגבלת זמן), אך לא מטמאים את נושא הפגר כאשר אינו נוגע בו.

## דיני הטומאה
כל אחד משמונה שרצים אלה לא מטמא בחייו אלא רק כשהוא מת ורק כשהוא לח (ולא יבש). כאשר כל גוף השרץ קיים אף אם הוא יבש הוא מטמא, שרץ מת ולח, או שלם אף שיבש, מטמא אדם, כלים, אוכלים, ומשקין הנוגעים בו, או בכלי חרס אף אם רק נכנסו לאוויר הכלי ללא מגע.
### שיעור השרץ
נבלת שרץ מטמאת רק אם היא בשיעור מינימלי של נפח זרע העדשה, אשר קטן יותר משיעור כזית שנקבע לטומאת אדם מת או נבלת בעלי חיים. שיעור ה'עדשה' הוא השיעור הקטן ביותר שיש בדיני טומאה וטהרה. עם זאת, איבר שלם של שרץ - מטמא אף אם אין בו שיעור עדשה.

דין נוסף המיוחד לטומאה זו הוא שהשרץ מטמא אף באונס (דהיינו גם כשהנוגע בנבלה לא התכוון ואף אם הוכרח נגד רצונו ליצור מגע עם השרץ, כגון אם נפל עליו שרץ מת).

## שמונה שרצים

כאמור, רק אותם מיני שרצים שפירטה התורה מטמאים אך שאר בעלי החיים הקטנים, כגון צפרדע, נחש, זבוב וכדומה - אין נבלתם מטמאת כלל. גם דגים ושאר בעלי החיים הימיים אינם מטמאים בטומאת שרץ.

שמונת שרצים אלו מנויים בתורה בשמותם, אך בזיהוי המינים השונים ישנם מחלוקות רבות.

### לדעת רש"י

קובץ:Alaska Weasel.jpg|חמוס (חולד)
קובץ:Мышь 3.jpg|עכבר
קובץ:Bufo bufo small.jpg|קרפדה (צב)
קובץ:Erinaceidae 2.jpg|קיפוד (אנקה)
קובץ:Sofia Zoo Varanus dumerilii 9345.JPG|כח
קובץ:Benny Trapp Ophisops elegans.jpg|לטאה
קובץ:Orange slug.jpg|חשופית (חומט)
קובץ:Close-up of mole.jpg|חפרפרת (תנשמת)


### שמונת השרצים
לפי זיהוי זהר עמר.


קובץ:Mustela nivalis -British Wildlife Centre-4.jpg|הַחֹלֶד - חמוס
קובץ:Мышь 3.jpg|הָעַכְבָּר - עכבר
קובץ:Hardon-tzav-01.jpg|הַצָּב - חרדון צב
קובץ:Erinaceidae 2.jpg|הָאֲנָקָה - קיפוד
קובץ:Pseudopus apodus by Omid Mozaffari.jpg|הָאֲנָקָה - קמטן החורש
קובץ:Camaleon galifa.JPG|הַכֹּחַ - זיקית ים-תיכונית
קובץ:Benny Trapp Ophisops elegans.jpg|הַלְּטָאָה - לטאה
קובץ:Schneiders skink 001.jpg|הַחֹמֶט - חומט
קובץ:Spalax microphthalmus - 2.jpg|הַתִּנְשָׁמֶת - חולד


## הערות שוליים

*
שרץ
קטגוריה:פרשת שמיני
קטגוריה:חידוש
קטגוריה:שרצים
טומאת ארץ העמים

**טומאת ארץ העמים** הוא מושג ביהדות בהלכות טומאה וטהרה, לפיו גזרו חז"ל על השטח שמחוץ להתיישבות היהודית בארץ ישראל בימי בית שני, המכונה 'גבולות עולי בבל', טומאה שדינה כדין טומאת מת, מאחר שבמקום מגורי הנכרים לא הקפידו לקבור את נפליהם בקבר מסודר ומסומן, ובכל מקום היה חשש שתחתיו קבור נפל שמטמא בטומאת מת ככל אדם שמת.

## מקום הטומאה
שטח היישוב היהודי בשיאה של תקופת הבית השני היה בין עכו בצפון לאשקלון בדרום. שטח זה מטמא את היוצאים מן הארץ בטומאת מת, כאילו נכנסו לבית קברות אם כי בפרטי הדברים יש הקלות מסוימות בארץ העמים (חוץ לארץ ע"פ הגבולות הנ"ל), בהשוואה לבית קברות.

## הגזירה וטעמה
גזירה זו נגזרה במאה ה-2 לפנה"ס על ידי יוסי בן יועזר איש צרידה ויוסי בן יוחנן איש ירושלים. הם גזרו טומאה על אדמת ארץ העמים (הנקראת גם "טומאת גושה") רק בתורת ספק, אבל על אוויר ארץ העמים לא נגזרה טומאה (הנקראת גם "טומאת אווירה"). שמונים שנה לפני חורבן בית שני, הוסיפו הסנהדרין וגזרו גם על אוויר ארץ העמים. לאחר מכן גלתה הסנהדרין לאושא, ושם החמירו וגזרו על אדמת ארץ העמים (גושה) טומאת וודאי, ולפי גזירה זו קדשים (בשר קרבנות ותרומות) שנגעו בעפר ארץ העמים יש לשורפם, מה שלא היה לפני כן, מכיוון שעל ספק טומאה לא שורפים קודשים.

### טעם הגזירה
סיבת הדבר, שחז"ל סברו שקיים סיכון שהגויים לא קברו בצורה מסודרת ולפיכך יש חשש להימצאות קברים בכל מקום. מטעם זה הקלו חכמים במקומות שבהם אין חשש לקבורה, כמו בשפת הים. בתוספות מציינים מטרה נוספת שעמדה ברקע הגזירה - מניעת הירידה מהארץ.

על תוקפה של טומאה זו מלמדת העובדה המסופרת במשנה: , מפני שטומאת חוץ לארץ ביטלה את נזירותה. גם הכהנים מנועים מלצאת לחוץ לארץ בגלל טומאה זו, אלא אם כן יצאו למטרות מיוחדות, כגון לשאת אישה או ללמוד תורה מרב מיוחד המתאים לו.

### אוהל מעל ארץ העמים
התנאים נחלקו בדיני טומאה זו, האם אוהל המיטלטל נחשב לאוהל. הדיון הוא באדם הנכנס לחוץ לארץ ב"אוהל זרוק" (אינו קבוע במקומו) שאינו נוגע בקרקע (דוגמה אקטואלית - מטוס), כך שהוא לא נוגע בעפר חוץ לארץ שגזרו עליו טומאה, והאוהל מפסיק בינו לבין אוויר ארץ העמים. לפי רבי יוסי ברבי יהודה האוהל חוצץ בינו לבין ארץ העמים, ולפי רבי יהודה הנשיא אין אוהל כזה, שמיטלטל ממקום למקום, נחשב לאוהל המפסיק.
### הקבלות קדומות
בספר יהושע אומרים בני ישראל (הגרים ממערב לנהר הירדן) ל-2.5 השבטים בעבר הירדן המזרחי:
:וְאַךְ אִם טְמֵאָה אֶרֶץ אֲחֻזַּתְכֶם, עִבְרוּ לָכֶם אֶל אֶרֶץ אֲחֻזַּת ה' אֲשֶׁר שָׁכַן שָׁם מִשְׁכַּן ה' וְהֵאָחֲזוּ בְּתוֹכֵנוּ (יהושע כב,יט).
נראה שעבר הירדן המזרחי נחשב מבחינה מסוימת כמחוץ לארץ ישראל, וגם נקראת "טְמֵאָה", בדומה לגזירת טומאת ארץ העמים.

כמו כן, הנביא עמוס קורא לארצות הגלות "אדמה טמאה":
:לָכֵן כֹּה אָמַר ה': אִשְׁתְּךָ בָּעִיר תִּזְנֶה, וּבָנֶיךָ וּבְנֹתֶיךָ בַּחֶרֶב יִפֹּלוּ, וְאַדְמָתְךָ בַּחֶבֶל תְּחֻלָּק, וְאַתָּה עַל אֲדָמָה טְמֵאָה תָּמוּת, וְיִשְׂרָאֵל גָּלֹה יִגְלֶה מֵעַל אַדְמָתוֹ. (עמוס ז,יז)

## יציאת כהן לארץ העמים
מחמת טומאת ארץ העמים אסור היה לכהן לצאת לארץ העמים וכן לגור בארץ העמים, שכן לכהן יש איסור להיטמא למת. עם זאת, לצורך מצווה חשובה התירו לו את היציאה.

בימינו נחלקו האחרונים האם איסור זה נוהג: בשו"ע מובא איסור זה ללא חולק. אמנם במפרשי השו"ע רבים הסוברים שאיסור זה אינו נוהג כיום, מחמת שאין אוכלים היום טהרות וגם בארץ ישראל אין חזקת טהרה, ויש קברים רבים פזורים בהרבה מקומות.

## ראו גם
*סוריא

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

ארץ
קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות
קטגוריה:חוץ לארץ בהלכה
אשכול פיס

שמאל|ממוזער|250px|אשכול הפיס למדעים ולאמנויות "אהל-שם" ברמת-גן
**אשכולות הפיס** הוקמו כפרויקט משותף של משרד החינוך, מפעל הפיס ומרכז השלטון המקומי, ומהווים מרכז יישובי ללימודי מדע, טכנולוגיה ואמנות למען הקהילה כולה. קיימים בארץ למעלה מ-60 אשכולות, הצמודים כל אחד למוסד חינוכי. כל אחד מן האשכולות מפעיל תוכנית דומה בשעות היום עבור תלמידי בתי הספר, ותוכנית שונה בשעות אחר הצהריים בהתאם לקהל היעד בסביבתו הקרובה.

אשכולות הפיס בישראל נבנו באותה מתכונת (עם שינויים קלים עקב תנאים טופוגרפיים) וכוללים מעבדות וחדרי הכנה, כיתות מחשבים, אודיטוריום ומבואה. במקומות שבהם הוקצה תקציב נמוך יותר לבנייה, נבנה מבנה קטן יותר בלי אודיטוריום בשם "**תפוח פיס**".

האשכולות הראשונים שנבנו בארץ היו אשכול פיס רמת-גן ואשכול פיס רעננה, ואשכול פיס נס ציונה, המצוי בקריית החינוך גולדה מאיר. שלושת האשכולות נחנכו בשנת 1998.

## קישורים חיצוניים
* אשכולות הפיס באתר משרד החינוך 

קטגוריה:ישראל: חינוך
קטגוריה:שלטון מקומי בישראל
קטגוריה:מפעל הפיס
ניכוי מס במקור

**ניכוי מס במקור** מתייחס לחובה החלה על המשלם לנכות מס הכנסה מהתשלום למוטב, ולהעביר לרשויות המס את הסכום שנוכה. למעשה חובת המס היא של המוטב הזכאי לתשלום, אך החובה לנכות את המס, באופן מלא או חלקי, חלה על המשלם. 

ניכוי מס במקור נועד להקטין את תופעת אי הדיווח למס הכנסה על הכנסות וקבלת תשלום וכתוצאה מכך לפגוע בהכנסות של המדינה. 

דוגמאות לניכוי מס במקור:
# מעסיק מנכה מס במקור משכר העובד ומעביר את המס ישירות לרשות המסים בישראל כמס הכנסה.
# בנק מנכה מס על דיבידנד, כאשר בעל חשבון המנהל תיק ניירות ערך קיבל דיבידנד על נירות ערך בחשבון.
# לקוח מנכה מס במקור לספק מהתשלום שהוא חייב לו (כאשר הלקוח חייב בניכוי מס במקור מתשלומיו לספקים, ולספק אין פטור מניכוי מס במקור מתשלומים המגיעים לו). 

סעיפים 162 - 173 לפקודת מס הכנסה עוסקים בחובת הניכוי במקור, ומכוחם הותקנו תקנות וצווים המפרטים את כללי הניכוי במקור במגוון רחב של תשלומים, כגון משכורת, שכר מרצים, שכר סופרים ועוד. 

## ניכוי מס בשוק ההון

בעולם מקובל לבצע ניכוי במקור מתשלומי דיבידנד בעוד שתשלומי ריבית ותמורה ממכירות מבוצעים ללא ניכוי מס במקור. כתוצאה מכך, משקיע בניירות ערך זרים יקבל את הדיבידנד בגין ניירות ערך אלה לחשבונו לאחר שכבר בוצע ניכוי מס בחו"ל, על פי שיעורי המס של המדינה בה התאגדה החברה שחילקה את הדיבידנד, בעוד שבתשלומי ריבית בגין איגרת חוב זרות המס ינוכה בדרך כלל רק מס בארץ.

מנגנון ניכוי המס במקור בשוק ההון בארץ מתקדם יחסית למקובל בעולם, באופן שבו המנכים מבצעים ניכוי מס מרווחי הון, כולל התחשבות בעלויות של ניירות הערך בתקופה שבה הלקוח החזיק בניירות אצל חבר בורסה אחר, וזאת על ידי דיווח של עלויות ניירות הערך בזמן העברת תיק בין חברי בורסה. מנגנון זה קיים משנת 2003 אז נכנסה לתוקף הרפורמה שידועה בשם רפורמת בכר (תיקון מס' 169 לפקודת מס הכנסה), בעוד שבארצות הברית למשל רק בשנת 2010 פורסמו כללים ליצירת מנגנון כזה שייכנסו לתוקף בעתיד.

מעבר למידע בגין העלויות של ניירות הערך בעת העברת תיק כולל מנגנון ניכוי המס במקור בשוק ההון גם חישובים מורכבים בכל הקשור להסדרי חוב (בהם עשוי מחזיק איגרות החוב לקבל בתמורה לאיגרות החוב שלו חבילה המורכבת מאיגרות חוב חדשות, מניות סחירות, מניות לא סחירות, מזומן) הצעות רכש והחלף וכן הלאה.

מכיוון שלמנכה בשוק ההון קיים מידע מדויק לגבי הרווח/ההפסד שנוצר ללקוח ניתנה לו גם ההרשאה לקזז הפסדים שנוצרו בתיק ניירות הערך כנגד חבות המס בגין ריבית ודיבידנד מניירות ערך. זאת אומרת שלקוח שנוצר לו הפסד ממכירת נייר ערך לא ינוכה לו מס בגין הכנסות ריבית ודיבידנד מניירות ערך עד לגובה ההפסד. חישוב זה נעשה על בסיס שנתי, כך שהפסד שלא נוצל עד לתום השנה אינו מועבר לשנה הבאה, וניצולו מחייב הגשת דוח שנתי לרשות המיסים.

## קישורים חיצוניים
* קבלת אישור לצורך ניכוי מס במקור, באתר רשות המיסים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פקודת מס הכנסה
מושב אסלה

200px|שמאל|ממוזער|מושב אסלה דקורטיבי בהשראת אוקיינוס
[אסלה מ-1913 עם מושב העשוי [עץ (חומר גלם)|עץ|ממוזער]] 
ממוזער|upright|מושב אסלה פתוח מלפנים בשירותי מטוס
**מושב אסלה** היא יחידה תלויה המורכבת ממושב ומכסה, המקובעת על אסלת בית השימוש לצורכי נוחות והיגיינה.

מושב האסלה מורכב מהמושב עצמו, עליו מתיישב המשתמש, והמכסה – המשתרע על האסלה כאשר היא לא בשימוש, בין היתר על מנת למנוע סירקולציה של ריחות לא נעימים של צואה. המושב בדרך כלל מורם במהלך השתנה של גבר, או במהלך ניקיון השירותים.

מאז השליש האחרון של המאה ה-20 רוב מושבי האסלה עשויים מפלסטיק. במאות השנים שלפני כן היה המושב עשוי עץ וזכה לכינוי "קרש".

סוגיה הומוריסטית ביחס למיקום מושב האסלה בקרב זוגות נוגעת לעובדה שגברים רגילים להרמת המושב בזמן ההשתנה, על מנת למנוע כתמי שתן על המושב, אולם לנשים אין צורך בכך ולרוב הן אינן מרימות את מושב האסלה, ואף מצפות מהגברים להשיבו למקומו למטה. סוגיה זו זכתה למגוון בדיחות במדיומים שונים.

התאחדות השרברבים הבינלאומית קבעה כתקן לבתי-שימוש בשירות הציבור מושבי אסלה בעלי פתח מלפנים. לתקן זה אין משמעות חוקית. מטרת הפתח היא להקל על נשים בפעולת הניגוב.

## ראו גם
* אסלנית
*מושב אסלה היגייני

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:היגיינה
קטגוריה:אביזרי בית השימוש
קטגוריה:כיסאות
EA Sports

**EA Sports** הוא מותג של חברת Electronic Arts תחתיו היא מייצרת משחקי וידאו בנושאי ספורט. המותג התפרסם בין היתר בשל משחקיו FIFA, NBA Elite, NHL ועוד.

המוטו של EA Sports הוא ”It's in the game”.

החל מעונת 23/24,החברה תשמש כספסונר הראשי של לה ליגה.

## סדרות ומשחקים
רוב משחקי EA Sports מיוצרים בסדרות ויוצאים לשוק באופן שנתי, והשנה נכללת בשם המשחק. למשל, בשנת 1998 הוציא חברת Electronic Arts תחת המותג EA Sports את משחק FIFA 98, ושנה לאחר מכן את FIFA 99.

הסדרות הנמכרות:

* FIFA - משחק כדורגל (שהתחיל בשנת 1993)
* NBA Elite - משחק כדורסל (1995) (עד שנת 2010 נקרא NBA Live)
* NHL - משחק הוקי קרח (1991)
* Madden NFL - משחק פוטבול אמריקאי (1988)
* PGA Tour - משחק גולף (1990)
* AFL - משחק פוטבול אוסטרלי
* Rugby - משחק רוגבי
* SSX - משחק סנובורד

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מותגים
ולנטין מנקין

**ולנטין גריגורייביץ' מנקין** (ברוסית: **Валентин Григорьевич Манкин**;  19 באוגוסט 1938 – 1 ביוני 2014) היה שייט סובייטי-יהודי, אלוף אולימפי, השייט היחיד בהיסטוריה של המשחקים האולימפיים שזכה 3 פעמים על שלוש מפרשיות שונות ב-3 אולימפיאדות, בעל 4 מדליות אולימפיות.

## ביוגרפיה
מנקין נולד בקייב, אוקראינה.

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכה מנקין במדליית זהב בשיט על מפרשית מסוג פין, לפני הוברט רודשל מאוסטריה ופביו אלברלי מאיטליה.

באולימפיאדת מינכן (1972) זכה מנקין במדליית זהב ביחד עם ויטלי דירדירה בשיט על מפרשית מסוג טמפסט, לפני אלן וורן ודייוויד הנט מבריטניה וגלן פוסטר ופיטר דין מארצות הברית.

באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכה מנקין במדליית כסף ביחד עם ולדיסלב אקימנקו בשיט על מפרשית מסוג טמפסט, אחרי ג'ון אלברצ'ון ואיגוואר הנסון משוודיה ולפני דניס קונר וקון פינדלי מארצות הברית.

באולימפיאדת מוסקבה (1980) זכה מנקין במדליית זהב ביחד עם אלכסנדר מוזיצ'נקו בשיט על מפרשית מסוג סטאר, לפני הוברט רודשל וקארל פרשטל מאוסטריה וג'ורג'ו גורלה ואלפיו פרבוני מאיטליה.

החל משנת 1988 התגורר באיטליה והיה פעיל כמאמן נבחרת איטליה בשיט. נפטר בוויארג'ו שבנפת לוקה באיטליה, ב-1 ביוני 2014.

## תארים והישגים
* בשנת 1987 הונצח מנקין ביד לאיש הספורט היהודי שבמכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן.

## קישורים חיצוניים

* 
* ולנטין מנקין, באתר *Jewishsports* 
* ולנטין מנקין, באתר *Sailingworld* 

קטגוריה:ספורטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:שייטים יהודים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: שיט
קטגוריה:אלופים אולימפיים מברית המועצות
קטגוריה:אלופים אולימפיים יהודים
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מוסקבה (1980)
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הספורטאים היהודים: סובייטים
קטגוריה:אלופי עולם בשיט
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1938
קטגוריה:נפטרים ב-2014
חיים קאזיס

**חיים קאזיס** (5 במאי 1920 – 14 במאי 2017) היה עורך דין פלילי.

## ביוגרפיה
קאזיס נולד בירושלים ולמד משפטים בבית הספר המנדטורי למשפטים. בתחילת דרכו היה עורך-דין במשך שלוש שנים בירושלים, בטרם עבר לתל אביב. 

לפני קום המדינה גויס לפלמ"ח בו שירת בחטיבת הנגב. לאחר קום המדינה המשיך לשרת במצ"ח. בין היתר ניהל קאזיס, בהוראת ראש הממשלה דוד בן-גוריון, את חקירת כיתת חיילים ממשלט נירים שנחשדה שאנסה בחורה בדואית בנגב והרגה אותה. בסופה של החקירה הורשעו שבעה חיילים ומפקדם בבית דין צבאי, ונגזרו עליהם עונשי מאסר.

עם שחרורו מצה"ל עבד משך שנתיים במשרד לרכישת קרקעות של הקרן הקיימת לישראל. בשנת 1950 החל לעבוד אצל עורך הדין יעקב הגלר. בסוף שנות ה-50 עזב קאזיס את משרדו של הגלר וביסס את מעמדו כעורך דין פלילי עצמאי. לאורך השנים ייצג שורה ארוכה של נאשמים במשפטי פשע חמור, לרבות משפטי רצח ואונס שזכו לתהודה ציבורית. בחלק מהמקרים הצליח קאזיס להביא לזיכויים של הנאשמים ברצח. כמו כן כיהן כיו"ר האגודה למלחמה בסרטן.

לאורך השנים התמחו אצל קאזיס עורכי דין ידועים רבים, ובין היתר דרור מקרין, משה מרוז וצבי לידסקי. 

במרץ 2013 פרש קאזיס מעריכת הדין.

התגורר ברמת גן. באוקטובר 2013 קיבל את התואר "יקיר העיר".

חיים קאזיס נפטר ב-14 במאי 2017.

## קישורים חיצוניים
* אתר האינטרנט של המשרד
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר המנדטורי למשפטים
קטגוריה:עורכי דין פליליים ישראלים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:יקירי רמת גן
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
ברוניסלב גימפל

**ברוניסלב גימפל** (באנגלית: **Bronislav Gimpel**; 29 בינואר 1911 - 1 במאי 1979) היה כנר ומורה פולני אמריקאי ממוצא יהודי.

אחיו הבכור, ג'ייקוב גימפל, היה פסנתרן קונצרטים ידוע-שם, שהקליט גם מוזיקה לסרטי קולנוע.

## חייו
### לימודים וראשית הקריירה

ברוניסלב גימפל נולד בלבוב, אז בממלכת גליציה של הקיסרות האוסטרו-הונגרית (כיום אוקראינה).
החל לנגן בפסנתר ובכינור בגיל חמש, בהדרכת אביו. בגיל שמונה החל ללמוד אצל מוריץ וולפשטאהל בקונסרבטוריון של לבוב. משנת 1922 המשיך בלימודיו אצל רוברט פולאק בקונסרבטוריון של וינה. בגיל ארבע-עשרה ניגן את הקונצ'רטו של קרל גולדמארק עם הפילהרמונית של וינה. כעבור שנה נחל שורה של הצלחות בקנה מידה היסטורי במסע הופעות ממושך, בו ניגן בין השאר לפני ויקטור עמנואל השלישי, מלך איטליה ולפני האפיפיור פיוס האחד עשר. גימפל הוזמן לנגן בכינור גוארנרי המפורסם של פגניני ליד קברו של הווירטואוז האגדי. לאחר מסע זה באו מסעות קונצרטים לדרום אמריקה ולאירופה. ב-1930 למד בבית הספר הגבוה למוזיקה של ברלין אצל פרופסור קרל פלש. בשנת 1935 זכה בפרס ראשון בתחרות הכינור על שם הנריק וייניאבסקי. בשנים הבאות טיפח קריירה כסולן ובמקביל ניגן ככנר ראשי בקניגסברג ובגטבורג.

### המעבר לארצות הברית

גימפל היגר לארצות הברית בשנת 1937. בראשית מלחמת העולם השנייה הגיע ללוס אנג'לס ולתפקיד הכנר הראשי בפילהרמונית של לוס אנג'לס. אחרי שירות בצבא האמריקאי משנת 1942 עד סוף המלחמה, חזר גימפל לקריירה סולנית באירופה, שהנחילה לו כבעבר שבחים והוקרה. גימפל הקים את תזמורת הנוער של הוליווד וניצח עליה. היה חבר ברביעיית הפסנתר "ידידי המוזיקה החדשים" ובשנים 1950-56 ניגן ב"שלישיית הפסנתר מאנס". בשנים 1959 עד 1961 ניהל כיתת אמן בקארלסרוהה. בשנת 1962 הקים עם ולדיסלב שפילמן את "חמישיית הפסנתר הוורשאית" והיה הכנר הראשון בה עד 1967. כן היה כנר ראשון ב"רביעיית האמנים האמריקאית" וברביעיית המיתרים של ניו אינגלנד. טכניקת הנגינה של גימפל הצטיינה בתנופה, משוחררת ונטולת מאמץ. פרשנותיותיו היו סמכותיות. בתקופה מסוימת בקריירה שלו ניגן קונצ'רטי רחבי-יריעה, כמו הקונצ'רטו לכינור של בטהובן ושל פליקס מנדלסון ללא מנצח.

### הקלטות

גימפל הרבה להקליט ותקליטיו מקיפים את רוב הרפרטואר הסולני והקאמרי לכינור. בעיקר בולט בין הקלטותיו אלבום של יצירות הסולו לכינור של יוהאן סבסטיאן באך.

### משרות הוראה

ב-1967 התמנה גימפל למשרת פרופסור באוניברסיטת קונטיקט. משנת 1973 כיהן כפרופסור בקולג' המלכותי למוזיקה במנצ'סטר שבאנגליה. בתקופה זו חידש את הופעותיו כסולן בקונצרטים באירופה, ארצות הברית ודרום-אמריקה.

גימפל מת בלוס אנג'לס.

## קישורים חיצוניים

* הארכיונים של ג'ייקוב וברוניסלב גימפל

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים שהיגרו מפולין לארצות הברית
קטגוריה:כנרים יהודים פולנים
קטגוריה:נגנים יהודים פולנים
קטגוריה:כנרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מורים למוזיקה יהודים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1911
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1979
קטגוריה:יהודים אוסטרו-הונגרים
ג'ייקוב גימפל

**ג'ייקוב (יעקב) גימפל** (באנגלית: **Jakob Gimpel**; 16 באפריל 1906 - 12 במרץ 1989) היה פסנתרן ומחנך יהודי-פולני.

## חייו
ג'ייקוב גימפל נולד בלבוב (אז בגליציה הפולנית, חלק מן האימפריה האוסטרו-הונגרית, וכיום באוקראינה). אחיו הצעיר של גימפל, ברוניסלב, היה כנר קונצרטים ידוע-שם, ואחיו הבכור, קארול גימפל, היה פסנתרן ומנצח.

גימפל החל את לימודי הפסנתר אצל אביו, אדולף, והמשיך אותם אצל קורנליה טארנובסקה ואדוארד שטוירמן. תאוריית המוזיקה למד אצל אלבן ברג. הופעתו הראשונה הייתה בווינה ב-1923, עם תזמורת הקונצרטחבאו בניצוח פייר מונטה. הוא ניגן את הקונצ'רטו השני לפסנתר של סרגיי רחמנינוב.

גימפל יצא למסעות קונצרטים עם הכנרים ברוניסלב הוברמן, אריקה מוריני ונתן מילשטיין ועם אחיו, ברוניסלב גימפל. בשנת 1937 עזר להוברמן לייסד את התזמורת הסימפונית הארץ-ישראלית, כיום התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בשנת 1938 היגר גימפל לארצות הברית, שם ישב תחילה בניו יורק ובהמשך בלוס אנג'לס.

לאורך הקריירה שלו הופיע גימפל גם בסרטי קולנוע, בהם "אורות הגז" (1944), **Possessed**, "מכתב מאישה אלמונית" (1948) (על פי הנובלה של שטפן צווייג), **Strange Fascination**, "סיפור שלוש אהבות", ו"ואלס מפיסטו". כן הקליט גימפל לשני סרטים מצוירים קלאסיים, ** Rhapsody Rabbit** והסרטון זוכה פרס האקדמיה מסדרת "טום וג'רי", **Johann Mouse**.

גימפל היה אחד מראשוני האמנים האירופאים-אמריקאים שחזרו לאירופה אחרי מלחמת העולם השנייה; הוא ניגן במאות קונצרטים בגרמניה המערבית בשנת 1954. משנת 1971 עד 1986 כיהן גימפל כפרופסור הבית באוניברסיטת נורת'רידג' בקליפורניה. 

ב-9 במאי 1979 נועד גימפל להופיע בלוס אנג'לס ברסיטל משותף עם אחיו, ברוניסלב גימפל. ברוניסלב מת באופן פתאומי ימים ספורים לפני הרסיטל וג'ייקוב ניגן רסיטל סולו לזכר אחיו.

## פרסים ואותות הוקרה
* צלב מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה מן המעלה הראשונה
* פרס בן-גוריון ממדינת ישראל, 1975

## קישורים חיצוניים

* ארכיוני מוזיקת גימפל
* מאמר על נגינתו של גימפל

קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:פסנתרנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים פולנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1906
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1989
אורנה הוזמן-בכור

**אורנה הוזמן בכור** (נולדה ב-1969) היא מנהלת ישראלית, אשר שימשה כיו"ר דירקטוריון נמל אשדוד. קודם לכן שימשה כמנכ"לית של מספר משרדי ממשלה; ביניהם: משרד הפנים, משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, המשרד לשיתוף פעולה אזורי והמשרד לפיתוח הנגב והגליל. בתפקידיה הציבוריים היא ליוותה שנים רבות את חבר הכנסת והשר סילבן שלום בתפקידיו השונים.

## ביוגרפיה
נולדה ב-1969 בשכונת מעוז אביב בעיר תל אביב ולמדה בבית הספר מגן ובתיכון עמל ליידי דייוויס תל אביב. הוזמן-בכור שירתה בחיל המודיעין. אורנה היא בעלת תואר ראשון במינהל עסקים מאוניברסיטת עמק התמזה (Thames Valley University, כיום אוניברסיטת מערב לונדון) ותואר שני EMBA במנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 1995 התחילה את דרכה הציבורית כעוזרת פרלמנטרית של ח"כ סילבן שלום. בשנת 1998 עבדה הוזמן-בכור במשרד המדע. בשנת 2001 שימשה כראש לשכת שר האוצר וב-2003 עד 2006 שימשה כראש לשכת שר החוץ. בשנת 2006 יצאה למגזר הפרטי ומונתה לסמנכ"לית הפיתוח העסקי של חברת גלעד קשרי ממשל ולובינג.

בשנת 2007 הקימה את חברת OHB שעסקה באסטרטגיה וקשרי ממשל. בשנת 2009 מונתה למנכ"לית המשרד לפיתוח הנגב והגליל, ובהמשך, בשנת 2011, מונתה להיות גם המנכ"לית של המשרד לשיתוף פעולה אזורי.

בשנת 2010 נבחרה הוזמן-בכור על ידי מגזין "גלובס" לאחת מ-40 המשפיעים עד גיל 40.

במסגרת תפקידה כמנכ"לית המשרד לפיתוח הנגב והגליל, קידמה הוזמן-בכור שתי ועדות בין-משרדיות שמטרתן להוביל שינויים בנגב ובגליל: ועדה שאחראית להקמת בית הספר לרפואה בצפת, שיהווה עוגן להקמת קריה אקדמאית ואוניברסיטה בגליל. הפרויקט אמור ליצור עוד כ-5000 מקומות עבודה בגליל, להביא לקליטה של אלפי משפחות צעירות והון אנושי איכותי ולשדרוג של בתי החולים ורמת ההשכלה באזור; ועדה שאחראית לקידום כפרי סטודנטים בנגב ובגליל. ועדה בין משרדית זו עוקבת ומסייעת בפיתוח, קידום ושיפור כפרי הסטודנטים שהוקמו בנגב ובגליל על ידי עמותת איילים.

פרויקטים נוספים שקידם המשרד לפיתוח הנגב והגליל הם הקמת מרכז הסברה לאומי בעלות של 18 מיליון שקלים, כחלק מתוכנית רחבה שמטרתה לספק מענה אזרחי למעבר בסיסי צה"ל לדרום, וכן פרויקטים להגדלת מספר הסטודנטים בנגב והגליל והקמת מרכזי צעירים. כמו כן פעלה הוזמן-בכור להגברת השתלבות נשים במגזר הציבורי, שלושת ראשי האגפים במשרד בתקופתה (פיתוח הנגב, פיתוח הגליל ואגף צעירים) היו נשים, והמשרד קידם פעילויות ופורומים לנשים בנגב ובגליל.

בין השנים 2013–2015 כיהנה כמנכ"לית משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים. ובשנים 2015–2016 כיהנה כמנכ"לית משרד הפנים.

ביוני 2017 מונתה לתפקיד יו"ר דירקטוריון נמל אשדוד. בתפקיד זה שימשה במשך 2 קדנציות עד חודש מרץ 2023.

## קישורים חיצוניים
* 
* אורנה הוזמן-בכור: רצה למרחקים ארוכים , באתר "אפוק טיימס", 21 באוקטובר 2012

## הערות שוליים

קטגוריה:עובדות משרד החוץ
קטגוריה:מנכ"לי משרד האנרגיה והתשתית
קטגוריה:מנכ"לי משרד הפנים
קטגוריה:מנכ"לי המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל
קטגוריה:עובדי נמל אשדוד
קטגוריה:בוגרות תיכון ליידי דייוויס (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון ליידי דייוויס (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטאות ומכללות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:מנכ"ליות משרדי ממשלת ישראל
קטגוריה:מנכ"ליות ישראליות
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטוריות ישראליות
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1969
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
קטגוריה:מנכ"לי המשרד לשיתוף פעולה אזורי
זיקוק רציף

שמאל|ממוזער|250px|תיאור תהליך הזיקוק הרציף
**[[זיקוק]] רציף** הוא תהליך שבו מועלה ריכוז האלכוהול במשקאות. בתהליך זה, הופך המשקה לבעל ריכוז אלכוהול גבוה יותר. הזיקוק הרציף הומצא על ידי כימאי אירי בשם אניס קופי בשנת 1831, ותהליך זה מסמן את תחילת עידן האלכוהול התעשייתי.

## תהליך הזיקוק

בזיקוק רציף נעשה שימוש באדי מים. מערכת הזיקוק בנויה משני עמודים (קולונות) - לאידוי ולעיבוי. בקולונה הראשונה מזרימים את המשקה דרך צינורות לקולונה השנייה. הקולונה השנייה מורידה את המשקה בטיפות והאדים שמתקבלים מוזרמים חזרה לקולונה הראשונה. אדי האלכוהול מתקררים לאט יותר מהמים ולכן גם כאשר האדים חוזרים המים שנשארו נופלים דבר שגורם להפרדת האתנול מהמתנול המתאדה למעלה.
מזיקוק כזה ניתן לקבל משקה בעל עד 96 אחוזי אלכוהול.

יתרונות התהליך הם מהירותו הגבוהה, האפשרות לשמור על אחידות בתוצר, האפשרות לבצעו ברציפות ואחוז האלכוהול הגבוה שמתקבל.

חסרונותיו הם איבוד הטעם והצבע של המשקה המקורי. הנוזל המופק הוא נייטרלי ושקוף. אחד המשקאות הידועים המיוצר בזיקוק רציף הוא וודקה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסה כימית
רציף
אלחנן (חנה) הלברשטאם

**אלחנן הלברשטאם** (ו' בתמוז ה'תרמ"ד, 1884 – י"ח בתשרי ה'תש"ג, 1942) היה האדמו"ר הראשון מחסידות קולושיץ. כיהן כרב בקולושיץ, קאשוי וריישה. נרצח בידי הנאצים במהלך השואה.

## תולדות חייו

### שנותיו המוקדמות
נולד לרבי מנחם מנדל הלברשטאם מפריסטיק (תרכ"ד-כ"א באדר תרפ"ו) ולפייגה ביילה. היה צאצא מצד שני הוריו לרבי חיים הלברשטאם מצאנז. אביו היה בן רבי אריה לייביש הלברשטאם מדוקלה, בנו של רבי דוד הלברשטאם מכשאנוב. בצעירותו התמנה לרב קהילת קולושיץ בגליציה.

### פעילותו הרבנית
במהלך מלחמת העולם הראשונה היגר לקאשוי (קושיצה) שבסלובקיה, שם כיהן כרב במשך שבע שנים. ב-1923 חזר לגליציה והתמנה לרב העיר ריישה, שם הקים ישיבה בשם "זרע קודש". לאחר פטירת דודו, רבי שמחה יששכר בר הלברשטאם מצ'שינוב, הצטרפו אליו רבים מחסידיו.

התנגד לתנועות ההשכלה והציונות, וכן למפלגת אגודת ישראל. עם זאת, נודע בפעילותו למען עניי ארץ ישראל ובמעשי צדקה רבים. צדיקי דורו העידו על קדושתו, ביניהם רבי אהרן מבעלזא שאמר כי "רבי חנה אינו שוכח אף לרגע מהקב"ה".

### בתקופת השואה
עם כניסת הנאצים לריישה, נמלט לפריסטיק בב' באלול ת"ש (5 בספטמבר 1940). בה' באדר תש"א (4 במרץ 1941) נשאל על ידי שלמה שמידט, ראש תנועת המזרחי בפריסטיק, האם לפדות מהגרמנים שני ספרי תורה תמורת 5,000 דולרים. פסק שאין לפדותם מחשש שהדבר יעודד את הנאצים לגנוב ספרי תורה נוספים.

כשגברה הסכנה, הסתתר בבונקר בשדה תפוחי אדמה מחוץ לעיר. לאחר שנתפס, נכלא ביאסלו. לפי עדות של משה ראנד, שהיה עמו בכלא וניצל, אמר את תפילת "נשמת כל חי" לפני מותו. נרצח בכלא בי"ח בתשרי תש"ג (1942), ביום השני של חול המועד סוכות.

## משפחתו
נשא לאישה את פסיל, בת רבי משה הלברשטאם מברדיוב. הוליד שבעה ילדים, ביניהם:

* רבי משה אהרן האלבערשטאם (1904-1942), שכיהן כרב בקולושיץ
* רבי דוד לייביש הלברשטאם (נרצח ב-1944)
* רבי ברוך הלברשטאם
* רבי שלום הלברשטאם

כל ילדיו נספו בשואה.

## חיבוריו
חיבר שני קונטרסים: "בין השמשות" ו"תורת מקוה". חיבוריו כונסו יחד עם דברי תורה נוספים בספר "דברי חנה" (ניו יורק, תשי"ב). ב-1990 יצאה מהדורה מורחבת בשם "דברי חנה השלם", שכללה גם את הקונטרסים "דברי תורה", "נהר פר"ת", "הליכות והלכות", וקונטרס "בינה ודעת" על ענייני בין השמשות מבעל הפרי חדש.

## לקריאה נוספת
*מנשה אונגר, **אדמו"רים שנספו בשואה**, ירושלים תשכ"ט, עמ' 95–98.
*יצחק אלפסי, **אנציקלופדיה לחסידות – אישים**, (עורך: ד"ר יצחק רפאל), כרך א' (א'-ט'), ירושלים תשמ"ו, 98-95.
*יצחק אלפסי, **החסידות**, תל אביב תשל"ד (1974), עמ' 194.
*יצחק אלפסי, **החסידות מדור לדור : חלק ב' - מדור ששי ועד ימינו**, ירושלים תשנ"ח, עמ' 415 ו-418.
*מאיר וונדר, **מאורי גליציה : [[אנציקלופדיה לחכמי גליציה]] : חלק ב' - ה'-ח**, ירושלים תשמ"ב, עמ' 471–476.
* 
***אנציקלופדיה שמע ישראל**, כרך ב', עמ' 183, 272.
***[[פנקס הקהילות]] : פולין : כרך רביעי - גליציה המערבית ושלזיה**, עמ' 297, 319.
***ספר סטריז'וב והסביבה**, עמ' 367–368.
*שלמה זלמן לעהרער, **צאנז : די הייליגע פארשווינדענע שטאט**, ירושלים תשנ"ז, א: עמ' 202–208, ב: עמ' 21–22.

## קישורים חיצוניים
*הרב חנה (אלחנן) הלברשטם – האדמו"ר מקולשיץ, באתר "זכור - אמונה בימי השואה" המופעל בידי "המרכז לחקר השואה" של מכללה ירושלים
*ר' חנה הלברשטאם מקאלאשיץ זצ"ל-הי"ד, י"ח תשרי תש"ג, בפורום היידי "יידישע וועלט"
*הקדמת המוציא לאור בספר "דברי חנה", באתר "תורתך לא שכחתי"
*ספרו דברי חנה באתר בהיברובוקס

## הערות שוליים

אלחנן
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:קושיצה: רבנים
קטגוריה:ז'שוב: רבנים
טומאת מגע

בהלכה היהודית, **טומאת מגע** היא טומאה המתרחשת על ידי נגיעה פיזית של הדבר הנטמא בדבר המטמא. זוהי הדרך הפשוטה ביותר להיטמא, הקיימת ברוב ככל אבות הטומאות ובכל מיני הנטמאים. מלבד נבלת עוף טהור, המטמאת באכילה בלבד, וחטאות המטמאות את העוסק בהוצאתן מהמקדש או בשריפתן, ואדם שנוגע בהן בלי קשר להוצאה ולשריפה - אינו נטמא.

## טומאת מגע בית הסתרים
מגע הוא רק מגע במקום גלוי בדבר המטמא עם מקום גלוי בדבר הנטמא. אבל טומאת בית הסתרים, בגוף האדם - כמו למשל מקום ביאה, אינו מטמא, (אם כי התורה גזרה שביאה מטמאת למרות שאין בה טומאת מגע). חלוק על הדברים הוא רבי מאיר הסבור שגם טומאת בית הסתרים מטמאת.

מחלוקת ידועה בין רבי יוסי לחכמים בנושא זה, היא בחתיכת בגד שנתלשה מתוך בגד אחר הטמא בטומאת מדרס (שטמא דרך עליה), שלמרות שטומאת מדרס אינה חלה על החתיכה, חלה עליה טומאת מגע, מכיוון שהיא נגעה בחתיכת המדרס בעת שהייתה מחוברת אליו.

האמורא רבינא מחדש, שאוכל המחובר לאוכל אחר, נטמא על ידי נגיעתו לאוכל. לפי הסברו של רבינא, חיבור חלקי האוכל זה לזה הוא חיבור חלוש, ואין חיבורו נחשב לחיבור, לכן יש להחשיב כל חלק מהאוכל בנפרד, כך שחלק מהאוכל שנגע בחלק אחר, מטמא.

## טומאה רצוצה

גם טומאה רצוצה נחשבת כחלק מטומאת מגע, כך שכל טומאה שקבורה במקום שאין טפח מעליה, בוקעת ועולה עד הרקיע, והעובר מעליה נטמא כאילו נגע בטומאה עצמה.
## הערות שוליים

קטגוריה:דרכי היטמאות
אסלנית

[ממוזער|[מושב אסלה היגייני עם כיסוי פלסטיק חד פעמי]]
**אסלנית** היא רצועת נייר או פלסטיק דקה וחד פעמית, המעוצבת בצורת מושב האסלה וניתנת להנחה או הלבשה על גבי מושב זה, וזאת במטרה לשמירת ההיגיינה והגנה מפני חיידקים העשויים להימצא עליו. השימוש בה נפוץ בעיקר בבתי שימוש ציבוריים.

## מחקרים
מחקרים שבוצעו בנושא שמירת ההיגיינה באמצעות האסלנית מטילים ספק ביעילותה של אסלנית נייר בהגנה מפני חיידקים. היא בעיקר מקנה תחושת ביטחון מסוימת לעושים בה שימוש. אסלנית כזו אינה יעילה כאשר מושב האסלה רטוב, מאחר שחיידקים הקיימים על גבי המושב מחלחלים יחד עם הנוזל מבעד לנקבוביות הנייר. עם זאת, באופן כללי נמצא כי הסיכוי להידבק במחלה זיהומית עקב ישיבה על מושב אסלה חשוף הוא משני; הסכנה להיווצרות זיהום כלשהו עקב מגע עם מושב האסלה קיימת רק כאשר קיים פצע פתוח באחד מחלקי הגוף הבאים עמו במגע.

אסלנית מפלסטיק דק פותרת את הבעיות שבאסלנית נייר. 

## פיתוחים של המוצר
בשנת 2007 פיתחה אשת עסקים בריטית אסלנית הפועלת על עיקרון הביודגרדציה. ב-2008 פותחה באוגנדה אסלנית שנשטפת בקלות באסלה בתום השימוש, בדומה לנייר טואלט; כאמור, מכיוון שהיא עשויה מנייר, היא אינה יעילה אם מושב האסלה רטוב.

## חקיקה
ב-2009 הוגשה במדינת מיין שבארצות הברית הצעת חוק שתחייב הצבת אסלניות בכל בתי השימוש הציבוריים במדינה, אך היא נדחתה מאחר שאין ראיות ליעילות האסלניות בהגנה מפני חיידקים.

## ראו גם
* מושב אסלה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:היגיינה
קטגוריה:אביזרי בית השימוש
קטגוריה:מוצרים חד-פעמיים
קטגוריה:מוצרי נייר
אקספו 74'

שמאל|ממוזער|250px|אתר התערוכה (כיום פארק ריוורפרונט), עם מגדל השעון שנותר מתחנת הרכבת והסחרחרה Sky Ride
**אקספו 74**' הייתה תערוכה עולמית שהתקיימה בין 4 במאי ל-3 בנובמבר 1974 בעיר ספוקיין שבמדינת וושינגטון שבארצות הברית. הייתה זו העיר הקטנה ביותר שאירחה תערוכה עולמית מוכרת על ידי הלשכה לתערוכות בינלאומיות עד אז. נושא התערוכה היה איכות הסביבה וביקרו בה 5.2 מיליון מבקרים (פי 28 מאוכלוסיית העיר). התערוכה בעיר הייתה הגשמת חזונו של היזם קינג קול, שגייס עבורה תמיכה כמעט לבדו והוכתר ל"אבי התערוכה".

אתר התערוכה היה תחנה ומוסך רכבת ישנים שנהרסו ומספר איים בנהר הספוקיין. ממבנה התחנה נותר רק מגדל שעון, שהפך לסמל התערוכה. רוב הביתנים היו מבנים ניידים שקופלו עם תום התערוכה. שטח התערוכה הפך לפארק העירוני ריוורפרונט (Riverfront Park) בשטח של כ-400 דונם (100 אקר). המבנים שנותרו בשטח הם הביתן האמריקאי בו פועל קולנוע IMAX, ביתן מדינת וושינגטון בו פועל מרכז הכנסים של ספוקיין ובית אופרה והסחרחרה Sky Ride.

התערוכה הוכתרה כהצלחה מסחרית, היא כמעט כיסתה את הוצאותיה בהכנסות ישירות והזרימה השקעות בסך 150 מיליון דולר לכלכלה המקומית. היא היוותה מקפצה כלכלית שהזניקה את העיר ממצב של התדרדרות ובריחת תושבים לשגשוג, שיפרה את תשתיותיה ומיצבה אותה כעיר הנושאת את דגל איכות הסביבה.

## קישורים חיצוניים

* שיעור על התערוכה באתר לימודי המערב הצפוני 
* אתר פרטי עתיר תוכן על התערוכה 
* מראות מפארק ריוורפרונט כיום

## הערות שוליים

קטגוריה:1974
קטגוריה:מדינת וושינגטון: היסטוריה
קטגוריה:1974 בארצות הברית
קטגוריה:ארצות הברית: תערוכות עולמיות
הקונציל הראשון של אורליאן

**הקונציל הראשון של אורליאן** זומן ב-511 על ידי כלוביס הראשון, זמן קצר לפני מותו.

כלוביס זימן סינוד של הבישופים הגאלים, קבע את סדר היום ואישר את החלטותיו. הסינוד התקיים באורליאן במטרה לערוך רפורמה במבנה הכנסייתי כשמגמת הרפורמה היא חיזוק הקשרים שבין השלטון הסקולרי לבין ההנהגה הדתית בשטחי שלטונו. ההצדקה של כלוביס לכינוס הקונציל הייתה מעשה דומה של הקיסר קונסטנטינוס כאשר כינס את הקונציל בניקיאה ב-325.

32 בישופים נענו לקריאה והעבירו 31 צווים הנוגעים לתחומי פעילותיו וחובותיו של הפרט, זכויותיו של מקום מקודש ועל משמעת כנסייתית. צווים אלה, החלים באופן שווה על הפרנקים ועל הגאלו-רומים היו השוויון הראשון שהוקם בין הכובשים והנכבשים.

בין הצווים השונים, המועצה קבעה כי כנסיות ומעונות בישופים הם מקומות מחסה בסטטוס של עיר מקלט. נקבע כי כומר לא צריך להסגיר נאשם שמצא מקלט ליד המזבח, אלא אם הרודף ישבע על הברית החדשה שלא יפגע בו. קבעה את חובתם של בישופים להשתמש ברכוש הכנסייה לרווחתם של החולים והעניים, מיסדה את מערכות היחסים בין נזירים ואבות המנזרים לבין הבישופים.

מועצה זו מיסדה את הטמעתם של נושאי משרות כנסייתיות אריאנים במערך הכנסייה הקתולית תוך שמירה על מעמדם ורכושם ובתנאי שיצהירו כי הם מקבלים על עצמם את ההלכה האורתודוקסית. צעד זה אפשר את השתלבות הנוצרים האריאנים בכנסייה הקתולית ושם קץ לפילוג שהיה באירופה בין הצפון האריאני (יחד עם ספרד) לבין הדרום הקתולי.

## קישורים חיצוניים
*Council of Orléans באנציקלופדיה הקתולית

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ועידות אקומניות
מיגו (הלכה)

**מיגו** היא מילה בארמית שמשמעותה "מתוך". בהקשר ההלכתי היא משמשת להרחבת המשמעות ההלכתית של פעולות ומצבים מסוימים לתחומים בהם לא אמורה להיות להם משמעות, מכוח (מתוך) המשמעות שיש להם בתחום הלכתי אחר.

## יישומים
אחד היישומים בתלמוד למיגו, הוא הטענה שמתוך שיש לאדם כוח להשפיע על חפץ באופן אחד, יהיה לו כוח להשפיע עליו גם באופנים אחרים. למשל, אף על פי שעשיר לא יכול לזכות בפאה, רבי אליעזר סובר הוא יכול ללקט פאה ולזכותה לחבירו העני. בתלמוד הבבלי מובאת אפשרות שטעמו של רבי אליעזר הוא "דמיגו דאי בעי מפקר להו לנכסיה והוי עני וחזי ליה ומיגו דזכי ליה לנפשיה זכי לחבריה". כלומר שכיון שבאופן תאורטי יש לעשיר כוח להפקיר את נכסיו, להפוך לעני ולזכות בפאה, או יכול לזכות בפאה גם בלי הפקרת נכסיו, בתנאי שהוא לא זוכה בשביל עצמו אלא זוכה בשביל חבירו העני.

מין אחר של "מיגו", הוא "מיגו דהוי דופן לעניין סוכה הוי דופן לעניין שבת". הלכה זו אומרת, כי אף על פי שכדי להחשיב מקום מסוים כרשות היחיד לעניין מלאכת הוצאה בשבת, עליו להיות מוקף בשלוש דפנות מלאות, בשבת החלה בחג הסוכות, תיחשב לרשות היחיד גם סוכה בעלת שתי דפנות מלאות, ודופן שלישית ברוחב טפח בלבד. הסיבה לכך היא, שכיון שבהלכות סוכה, נחשבת דופן זו לאחת משלשת הדפנות הנצרכות לכשרות הסוכה (ע"פ הלכה למשה מסיני), היא יכולה להיחשב כדופן גם לעניין החשבת המקום כרשות היחיד לעניין הלכות שבת

בדיני הכשר טומאה, נאמר בחולין ששחיטה מכשירה את הבשר לקבל טומאה. ההסבר לכך הוא על פי רש"י, במיגו - מכיוון שהשחיטה מכשירה את הבשר לאכילה, היא גם מכשירה את הבשר לקבל טומאה. מכך ניתן להסיק ככל הנראה, שהתורה דרשה שיֵעשה מצד האדם מעשה המכשיר את הדבר לאכילה, ולכן המטרה המבוצעת על ידי מים, שפעולתם היא גמר מלאכת הפרי נפעלת גם על ידי שחיטה, שגם היא מעשה הנעשה מצד האדם כדי להכשיר את האוכל למלאכתו.

שאלת המיגו הידועה נשאלה גם בנוגע לסוגיא העוסקת בהלכות שיעור הוצאה המגבילות את מלאכת הוצאה רק במי שהוציא אוכל לרשות הרבים בשיעור מסוים שחשוב וראוי לאכילה או לזריעה בהתאם למטרה אליה היא מוצאת כדי שתחשב פעולה תועלתית - "מלאכה". בנוגע לאדם שזרק אוכל במידה פחותה מהשיעור ההלכתי והאוכל נח על חתיכה אחרת כך שלעניין טומאה הועילה זריקה זו לצרף את האוכל לאוכל אחר ולהחשיבו לשיעור מספיק שתוכל לחול עליו טומאת אוכלין, ומיגו (מכוח) שנחשבת זריקה זו כמלאכה ופעולה חשובה לעניין טומאה, תחשב זו גם פעולה חשובה לעניין שבת.

## הערות שוליים

קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
דוד רוזוליו

**דוד** (**וֶרְנֶר**) **רוֹזוֹליוֹ** (כ"ה בתשרי ה'תרנ"ט, 11 באוקטובר 1898, ברלין – א' בסיוון ה'תשכ"א, 16 במאי 1961, ירושלים) היה איש ציבור ישראלי ונציב שירות המדינה, מראשוני מבקרי המוזיקה ביישוב, גיסו של חיים ארלוזורוב.

## ביוגרפיה
נולד בברלין בירת גרמניה למשה אברהם וקלרה רוזוליו (Rosolio). מצעירותו היה פעיל בתנועה הציונית בגרמניה, תחילה בתנועת הנוער הציוני "כחול-לבן" ולאחר מכן כחבר בהסתדרות הציונית. בשנת 1918 הצטרף למפלגת "הפועל הצעיר", וכמו כן היה חבר הנהלת "החלוץ" בגרמניה. למד אגרונומיה באוניברסיטת ברלין.

ב-1922 נשא את דורה ארלוזורוב, אחותו של חיים ארלוזורוב. באותה שנה עלו השניים לארץ ישראל, והוא עבד במקומות שונים כחקלאי.
בשנות ה-30 למד חשבונאות ונעשה רואה חשבון מוסמך.
לאחר קום המדינה עבד במספר גופים ציבוריים בתפקידים שונים, ובהם: מנהל האגף לביקורת ופיקוח של משרד הביטחון, יועץ ראשי למבקר המדינה וממונה על ביקורת האיגודים במשרד מבקר המדינה.
השתתף כנציג ישראל בכינוסים בינלאומיים בנושאי מינהל ציבורי.

בתחילת 1950 התמנה ליועץ ראשי למבקר המדינה וב-1954 התמנה ל"נציב המנגנון הממשלתי", ששינה את שמו ל"נציב שרות המדינה".
לאחר פרישתו ייסד את המכון ללימודי ביקורת חשבונות בתל אביב, ושימש דיקן המכון. פרסם בעיתונות ובכתבי עת מקצועיים מאמרים בתחום החשבונאות והמינהל הציבורי, וכמו כן פרסם מספר ספרים בתחומים אלה. במרץ 1961 התמנה למבקר עיריית ירושלים.
כעבור חודשיים,  ב-16 במאי 1961, נפטר משבץ לב. נקבר בהר המנוחות בירושלים, לצד רעייתו הראשונה, דורה.

על שמו נקבע פרס נציבות שירות המדינה למינהל ציבורי.

### מבקר מוזיקה
רוזוליו היה חובב מוזיקה ובעל ידע מוזיקלי רב, והיה מבקר המוזיקה הראשון ביישוב: בשנות ה-30 שימש מבקר מוזיקה בעיתון "פלסטיין פוסט". בשנות ה-50 פרסם מדור מוזיקה קבוע בעיתון "הארץ" בשם "על הנגינות".

### משפחתו
הוריו עלו שניהם ארצה ב-1933 ונפטרו בישראל. אשתו הראשונה, דורה, הייתה מוזיקאית שעסקה בהוראת המוזיקה וחיברה ספרי הדרכה ולימוד נגינה ונפטרה ביוני 1959. בנובמבר 1960 התחתן בשנית עם פנינה (פאולה) עזרא (לבית וינר). בניו הם חבר הכנסת לשעבר דני רוזוליו ומפכ"ל המשטרה לשעבר שאול רוזוליו.

## פרסומיו
* **מס הכנסה בארץ ישראל** / מאת דוד רוזוליו וד"ר א"ו קלימובסקי, ירושלים: קריית ספר, 1944.
* **עשר שנות שירות המדינה: (תש"ח-תשי"ח)** / מאת דוד רוזוליו, ירושלים: [חמו"ל], תשי"ט-1958. (חוברת)

* *Music in Israel, 1948-1958* / David Rosolio, Jerusalem: Ahava, 1958. (חוברת)


## עץ יוחסין

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נציבי שירות המדינה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
דוד
קטגוריה:עובדי משרד מבקר המדינה
קטגוריה:עובדי משרד הביטחון
קטגוריה:רואי חשבון ישראלים
קטגוריה:מבקרי מוזיקה ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:חברי בלאו וייס
קטגוריה:חברי הפועל הצעיר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1898
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961