open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מניעה הדדית

**מניעה הדדית** (באנגלית: Mutual exclusion) היא מונח במדעי המחשב, בעיקר בתחום מערכות ההפעלה שאומר שלכל היותר תהליך אחד משתמש במשאב מסוים בכל רגע נתון בקטע קריטי. זוהי דרישה בסיסית בבקרת מקביליות, שמטרתה היא למנוע מצב של מרוץ תהליכים.

## בעיית הקטע הקריטי

350px|ממוזער|שמאל|'''ציור 1''': שני הצמתים, i ו-i+1, מוסרים במקביל, אך בסוף הצומת i+1 לא הוסר
**קטע קריטי** הוא קטע קוד שעושה שימוש במשאב שמשותף לגורם נוסף והשימוש במשאב המשותף בזמן שקטע הקוד לא סיים לרוץ יכול להביא לתוצאות לא רצויות. מדען המחשב אדסחר דייקסטרה תיאר זאת במאמרו משנת 1965 - "פתרון בעיית השליטה בתכנות מקבילי", כבעיה שמוכרת כבר משנת 1962 והוא אף מנסה להתמודד איתה במאמר הזה.

דוגמה פשוטה לבעיה עולה מהתבוננות על שני תהליכים הניגשים למקום בזיכרון שבו מאוחסנת רשימה מקושרת (ראה ציור 1) ורוצים למחוק בה שני צמתים שונים באמצע הרשימה שנסמן בתור הצומת ה-*i* והצומת ה-*i+1*. בזמן המחיקה המצביע לצומת הבא של הצומת *i-1* ישתנה מ-*i* ל-*i+1*, והמצביע לתא הבא של הצומת *i* ישתנה ל-*i+2*. אמנם שתי הפעולות התבצעו בהצלחה אך בסוף הפעולות הצומת ה-*i+1* עדיין חלק מהרשימה, כיוון שהצומת ה-*i-1* עדיין מצביע עליו, ולמעשה נמחק רק תא אחד ולא שני תאים. את הבעיה הזאת (הנקראת לרוב "מרוץ תהליכים") היה ניתן למנוע באמצעות מניעה הדדית אשר הייתה מונעת מפעולה על הרשימה להתבצע לפני שהקודמת הייתה מסתיימת.

בנוסף למניעה הדדית בדרך כלל גם דורשים מהפתרון שימנע הרעבה של תהליכים ושהמשאב ישתחרר כמה שיותר מהר לאחר סיום הקטע הקריטי.

## אכיפת מניעה הדדית
במחשבים ניתן לממש מניעה הדדית בשני רבדים: חומרה ותוכנה.

### פתרונות חומרתיים
במערכות בעלות יחידת עיבוד מרכזית אחת (למשל ליבה אחת במעבד של מחשב), הפתרון הפשוט ביותר למימוש מניעה הדדית הוא על ידי ניטרול פסיקות בזמן שתהליך נמצא בקטע קוד קריטי. כך בקר הפסיקות לא יפסיק את פעולת התהליך באמצע ויאפשר לשגרה אחרת לשנות קטע זיכרון משותף. אף על פי שפתרון זה מאוד פשוט הוא יכול להוביל לבעיות רבות. אם הקטע הקריטי של התהליך הוא ארוך, שעון המערכת (המקודם על ידי פסיקות מבקר הפסיקות) יאבד דיוק בכל פעם שהשגרה תרוץ, כיוון שהשגרה המקדמת את השעון לא תופעל בזמן, ולכן מעקב אחר הזמן לא יהיה אפשרי בזמן ריצת התהליך. בנוסף, אם התהליך יעצור בזמן ריצת הקטע הקריטי, השליטה על יחידת העיבוד לא תועבר לתהליך אחר, מה שלמעשה יעצור את פעולת המערכת.

### פתרונות תוכנתיים
מלבד פתרונות חומרתיים, קיימים מס' פתרונות תוכנתיים שבהם כל קוד שרוצה להיכנס לקטע קריטי נכנס לפונקציית כניסה שגורמת לו לחכות עד שמכניסה אותו ללא שיש עוד קודים אחרים בקטע הקריטי, וכשהוא יוצא משם הוא נכנס לפונקציית יציאה שבה הוא מסמל שהוא כבר לא בקטע הקריטי.

פתרונות אלו ממומשים על ידי פעולות אטומיות כגון סמפור או מנעול.

כמו כן ישנם אלגוריתמים שלא דורשים פעולות אטומיות מיוחדות, דוגמאות לכך ניתן למצוא באלגוריתמים הבאים:
* האלגוריתם של דקר (באנגלית "Dekker")
* האלגוריתם של פטרסון
* אלגוריתם המאפייה של למפורט
ועוד.

לרוב עדיף לתוכנות להסתמך על פתרונות המניעה ההדדית הניתנים על ידי החומרה או מערכת ההפעלה כגון הפעולות האטומיות. שימוש במנעולים אלו יאפשר לתהליך לבדוק האם המשאב פנוי. אם המנעול "פתוח" המשאב פנוי, והתהליך ינעל את המנעול ובכך יסמן לכל תהליך אחר שהמשאב אינו פנוי. אם המנעול "סגור", אזי תהליך אחר משתמש במשאב בזמן זה, ולכן לרוב הוא יאפשר החלפת הקשר ובכך יפנה את המעבד לתהליכים אחרים שיכולים לרוץ.

## ראו גם
* קיפאון
* עיבוד מקבילי
* בקרת מקביליות

## הערות שוליים

קטגוריה:מדעי המחשב
תחתונית

[שמאל|ממוזער|250px|[מאדאם דה פומפדור לובשת גלימה מעוטרת ותחתונית תואמת, שנות ה-60 של המאה ה-18.]]
[שמאל|ממוזער|250px|תחתונית לבנה מתחת לשמלה כחולה. איור משנת [1900.]]
**תחתונית** היא שמלה תחתונה, אשר נלבשה בעבר מתחת לשמלה של אישה כלבוש תחתון נסתר באירופה ובארצות הברית. בין המאה ה-16 למאה ה-19, המונח התייחס לשמלה שנלבשה מתחת לגלימה או שמלה קצרה יותר, כאשר השמלה נועדה להיות נראית, ולכן שמלה זו תאמה את יתר חלקי הלבוש של האישה.

## היסטוריה
בצרפתית התחתונית נקראת "פטיקוט" (petycote), שמקורה מהשם "petite cote" (מעיל קטן). היה זה מעין מעיל קטן ומרופד שנלבש על ידי גברים. במאה ה-15 נלבשה מתחת לחולצה לחימום הגוף או למניעת חיכוך מיותר בלבישת בגדים עליונים מחוספסים. בסוף ימי הביניים הבגד עבר לארון הנשי והפך לחצאית שנלבשת מתחת לחצאית העליונה.

מטרתה של התחתונית הייתה בעיקר אופנתית – התחתונית נועדה לנפח את השמלה החיצונית (כגון שמלה מסוג קרינולינה), ועל כן מדובר היה בשמלה מעמלנת וקשיחה. השמלה הנפוחה נועדה ליצור אשליה של מותניים צרות לעומת אגן ירכיים רחב. בנוסף, היו תחתוניות שנועדו לחימום. תחתוניות אלה היו עשויות צמר, והיו רכות יותר.

שמלות נפוחות יצאו מהאופנה בשלהי המאה ה-18, והשימוש בתחתוניות פחת, אולם באמצע המאה ה-19 הייתה תחייה של התחתוניות והשמלות הנפוחות בעיקר בארצות הברית. השמלות הנפוחות והתחתוניות יצאו שוב מהאופנה בראשית המאה ה-20, אולם בשלהי שנות ה-30 של המאה ה-20 שוב שבו לאופנה, עד פרוץ מלחמת העולם השנייה, עת המחסור בבדים הביא להפסקת לבישתן.

כיום, תחתוניות נלבשות במסגרת אופנת לוליטה או לבוש גותי, או על ידי נשים שרוצות לשמור על צורת הבגד העליון, או רוצות להימנע ממגע זיעה בשמלה. לעיתים לובשים תחתונית כותנה תחת שמלה מבד סינתטי כדי להימנע מחשמל סטטי.

## קישורים חיצוניים

* תחתוניות רקומות, 1750-1790, בסיס הנתונים של האגודה ההיסטורית של האי סטטן
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:הלבשה תחתונה לנשים
קטגוריה:שמלות
חוזק סיסמאות

שמאל|ממוזער|350px|דוגמאות לחוזק סיסמאות.
**חוזק סיסמה** הוא מדד ליעילותה של סיסמה בעמידה בפני ניחושים או התקפות. בדרך כלל, המדד מעריך כמה פעמים יצטרך אדם, שאין לו גישה ישירה לסיסמה, לנסות לנחש אותה. כוחה של סיסמה הוא פונקציה של אורך, מורכבות ואי-צפיות.

שימוש בסיסמה חזקה (לדוגמה: 1234) מקטין את הסיכוי לפריצה ביטחונית, אך אינו מחליף את הצורך בבקרות ביטחון אחרות. יעילותה של סיסמה בעלת חוזק מסוים מושפעת באופן ישיר מהתכנון והיישום של תוכנת מערכת האימות. עוד גורמים משפיעים הם עוצמת האבטחה של המידע (כולל סיסמאות) התלוי באופן האחסון והשידור שלו. ישנן דרכים להשיג סיסמאות ללא כל קשר לחוזקן, כמו למשל האזנות סתר, פישינג, רישום הקשות, הנדסה חברתית, חיטוט באשפה, התקפת הערוץ הצדדי וניצול נקודות תורפה בתוכנות.

## קביעת חוזק הסיסמה

ישנם שני גורמים המשפיעים על קביעת חוזק הסיסמה: הקלות בה יכול התוקף לבדוק את תוקפה של סיסמה מנוחשת, והמספר הממוצע של הפעמים שהתוקף יצטרך לנחש סיסמאות עד שימצא את הסיסמה הנכונה. אופן אחסון הסיסמה ושימושה קובע את הגורם הראשון, בעוד הגורם השני נקבע על ידי אורך הסיסמה, מספר סוגי הסמלים הקיימים בה, ואופן היווצרותה.

### אימות סיסמה מנוחשת

הדרך הברורה והישירה ביותר לבדוק סיסמה מנוחשת, היא פשוט לנסות להשתמש בה במקום הסיסמה המקורית. עם זאת, דרך זו היא איטית ורוב המערכות יחסמו את הגישה לאחר כמה ניסיונות כושלים להכנסת סיסמה באופן קבוע או זמני כאשר גם עיכוב זמני יכול להאט את כמות הניסיונות במידה שתהפוך את הבדיקה ללא רלוונטית. 

מערכות שדורשות ממשתמשיהן סיסמאות, צריכות לשמור את הסיסמאות של המשתמשים במקום כלשהו על מנת שיוכלו לבדוק את אמיתותה של סיסמה שמוזנת. בדרך כלל המערכת מאחסנת רק פונקציית גיבוב קריפטוגרפית של הסיסמה ולא את הסיסמה עצמה. אם פונקציית הגיבוב חזקה מספיק, קשה מאוד לשחזר דרכה את הסיסמה ולכן גם אם תוקף יצליח לקחתה, הוא לא יצליח לשחזר את הסיסמה באופן ישיר. עם זאת, אם קובצי המידע של פונקציית הגיבוב נגנבים, התוקף ידע את ערך הפונקציה, דבר שיאפשר לו לבדוק ניחושים בצורה מהירה. (ראה פיצוח סיסמאות (Password cracking))

## ראו גם
* רישום הקשות
* פישינג
* פרצת אבטחה
* סיסמה

## קישורים חיצוניים
* בחירת סיסמה טובה, "הפשע האלקטרוני"
* מדיניות סיסמאות במערכות Active Directory 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הצפנה
קטגוריה:אבטחת מחשבים
קרינולינה

[שמאל|ממוזער|250px|שלד של קרינולינה, שנת 1868 לערך, [מוזיאון ויקטוריה ואלברט]]
[שמאל|ממוזער|250px|תרשים של קרינולינה, [מגזין פאנץ' אוגוסט 1856]]
**קרינולינה** היא חצאית תפוחה אשר החל מ-1850 לערך הפכה לחצאית תחתית  פופולרית באירופה. על מנת ליצור את מבנה החצאית התחתית הקשיח נעשה שימוש בבד קשה או בשלד עשוי פלדה.

## מקור השם
מקור שמה של השמלה בשם הבד הקשיח. שמו של הבד מבוסס על המילה הלטינית *crinis* שמשמעה "שיער" והמילה *lin* שמשמעה פשתן. ישנה פרשנות לפיה מקור השם במילה הצרפתית: *crin* שמשמעה שיער סוס ו-lin שפירושו בד לינן.  השתמשו בשם לשמלת תחתית, דהיינו שמלה מתחת לשמלה החיצונית שמוחזקת בברזל.

## היסטוריה

חצאיות רחבות היו פופולריות בספרד החל מהמאה ה-15. הן הפכו לפופולריות ונלבשו על ידי נשות  האצולה והחברה הגבוהה.

חצאיות אלו הוכנסו לאנגליה על ידי קתרין מארגון כשנישאה לארתור הנסיך מוולש.

בעקבות המהפיכה הצרפתית ירדה השמלה המנופחת מגדולתה, ורק בשנות ה-50 של המאה ה-19 שבו נשות האצולה והחברה הגבוהה ללבוש חצאיות מנופחות כאשר הראשונות בסגנון זה היו מבד קשיח. בהמשך עם גדילת היקף השמלות וגודלן לא יכל הבד הקשיח לשאת את משקלן ונדרש שלד מתכת על מנת לשמור על צורתה של השמלה. שלדים אלה היו בתחילת הדרך עשויים חישוק עץ או עצמות לוויתן גמישות. חצאית החישוק הראשונה נרשמה כפטנט בארצות הברית בשנת 1846. בשנת 1858 נרשם פטנט על שמלה ששלדה היה עשוי רשת של קפיצים וחישוקים.
שלד הפלדה הראשון הומצא עם ידי ו.ס. תומסון ונרשם כפטנט בשנת 1858; תומסון רשם פטנט גם בצרפת ובבריטניה.

תפוצת העיתונים והמגזינים ומדורי האופנה הביאו לכך שקרינולינות הפכו פופולריות לא רק בקרב החברה הגדולה, אלא גם בקרב מעמדות הביניים, ובעקבות ייצור תעשייתי, גם בקרב מעמדות נמוכים.

[ממוזער|קרינולט אנגלי, [1872 – 1875, המוזיאון לאמנות של מחוז לוס אנג'לס.]]
שמאל|ממוזער|250px|איור של אישה המנסה לשבת כשהיא לובשת קרינולינה
גודלן של הקרינוליות הגיע לשיאו בשנות ה-60 של המאה ה-19, וצורתן התפתחה בשנים שלאחר מכן כאשר במקום חישוק עגול נוצרה שמלת הקרינולט לה חלק מנופח רק בחלקה האחורי של השמלה.

כיום קרינולינות נלבשות לעיתים נדירות ביותר, לפעמים כחלק משמלת כלה.

## ביקורות
שמלת הקרינולינה ספגה ביקורת כבר בשנות ה-50 של המאה ה-19. הקושי ללבוש את השמלה והקושי להתנייד עימה (לעבור מבעד לדלתות או להיכנס ולצאת מכירכרות) והקושי לשבת עימה היוו מקור לביקורת ולעג. הפוריטנים באנגליה מתחו ביקורת על השמלה הכולאת את האישה מחד, והבלתי צנועה מאידך (כאשר האישה ישבה או נפלה השמלה המנופחת הראתה את תחתוניותיה).

נאמר על המלכה ויקטוריה שהיא תיעבה קרינולינות.

עשרות נשים מתו כתוצאה משריפה בחצאית התחתית שלהן

## ראו גם

* פנייר

## קישורים חיצוניים
* מחוכים וקרינולינות בתקופה הוויקטוריאנית אתר מוזיאון ויקטוריה ואלברט
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שמלות
לבלב מלאכותי

**לַבְלַב מלאכותי** הוא מכשיר טיפולי המיועד לשימוש חולי סוכרת. תפקידו הוא לדמות לבלב בריא ובכך להוות תחליף הולם לבעלי לבלב לא תקין.

## תפקוד הלבלב בסוכרת
שמאל|ממוזער|200px|לבלב האדם
שמאל|ממוזער|200px|איברים המושפעים מן הסוכרת
תפקיד הלבלב הבריא, בלוטה הממוקמת בבטן, הוא להפריש את מיצי הלבלב (אשר מכילים אנזימים הנחוצים לעיכול המזון) דרך תעלות אל מערכת העיכול, ולהפריש גלוקגון, אינסולין וסומטוסטטין – הורמונים אשר נחוצים לווסת את הגלוקוז בדם אל מערכת הדם. תפקוד לקוי של הלבלב כאמצעי המווסת את רמת הגלוקוז בדם, עשוי לרוב לגרום לסוכרת, המתאפיינת בעלייה של הסוכר בדם ובשתן. לעיתים מתאפיינת המחלה בהרס תאי הבטא של הלבלב, הגורם לחוסר מוחלט באינסולין (סוכרת נעורים), ולעיתים בהתנגדות לאינסולין (סוכרת מסוג 2), המלווה בתסמינים נוספים.

לסוכרת השפעות וסיבוכים מגוונים בטווח הקצר והארוך. הטיפול בה כיום מתמקד במניעה (באמצעות תזונת החולה), והזרקת אינסולין בהתאם לחישוב ומדידת הסוכר בדמו של החולה (בשלבים הראשונים של המחלה) החסרונות הקיימים בטיפול זה הם הצורך בדקירות תכופות של העור, קושי להעריך את כמות האינסולין המוזרקת, ותדירות הזריקות, כל זאת בשל העדר משוב או מדידה רציפה של רמת הסוכר בדם, אשר אמורה להתבצע על ידי הלבלב.

## הטיפול העתידי בסוכרת באמצעות לבלב מלאכותי

קיימים מגוון מכשירים הנמצאים נכון ל-2012 בשלבי פיתוח מתקדמים, ותפקידם לאזן את ריכוז הסוכר בדם החולה. מכשירים אלו מיועדים להנשא על גוף המטופל (בשל כך יהיו זעירים), ואמורים לכלול חיישן המושתל מתחת לעור החולה, ומאפשר ניטור רציף של ריכוז הסוכר בדם. על פי אלגוריתם ייעודי, הלבלב המלאכותי יחשב את ספיקת האינסולין אשר יש להזריק אל גוף המטופל במטרה לאזן את ריכוז הסוכר בדמו.

הלבלב המלאכותי אמור גם להזריק אינסולין אל גוף המטופל, באמצעות עירוי קבוע, ובכך יפטור את הצורך בדקירות תכופות. כמו כן, הזרקת האינסולין תהיה רציפה, בהתאם לחיווי הסוכר הרציף.

מוצרים מסוג זה נמצאים כיום בפיתוח מתקדם במדינות רבות בעולם, ובהן ישראל, ארצות הברית והממלכה המאוחדת.

## פיתוחי הלבלב המלאכותי
בתחילת שנות ה-2000 החלו פיתוחים ראשונים של מכשירים שהם של שילוב בין חיישן המודד את רמת הסוכר בדם להתקן המזריק אינסולין בכמות הדרושה.

ב-2010 חוקרים במרכז הארצי לסוכרת נעורים, במרכז שניידר לרפואת ילדים בפתח תקווה, הדגימו מערכת אוטומטית לאיזון רמת הסוכר בדם.

ב-28 בספטמבר 2016 אישר ה-FDA את MiniMed 670G של חברת "מדטרוניק". זוהי מערכת הבקרה בחוג סגור הראשונה לחולי סוכרת המאושרת לשימוש רפואי. בשנת 2022 נכנסה לסל התרופות בישראל מערכת "לבלב מלאכותי" של "מדטרוניק" למספר מצומצם של חולים. כל קופות החולים מספקות היום מערכת MiniMed 780G לזכאים.
פרויקט "לבלב לכולם" קם על מנת לתת מענה לחולים שלא נכללו בסל.

בשנת 2021 חברת "בטאלין תרפיוטיקס" הישראלית הכריזה על פיתוח לבלב מלאכותי מתאי גזע. החברה נמצאת בשלבי פיתוח ראשוני והודיעה שהמוצר יצא לשוק בתוך חמש שנים.

בפברואר 2026 פורסם שחוקרים מהטכניון ו-MIT פיתחו מערכת של שתל ביולוגי חכם עם הגנה גבישית, המסוגלת לנטר את רמת הסוכר ומייצרת אינסולין בגוף ללא התערבות חיצונית.

## לקריאה נוספת

*Michael G. Sarr ,Markus Büchler, Waldemar Uhl, Peter Malfertheiner, **Diseases of the pancreas**, Kargr, 2004.


## קישורים חיצוניים
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:המערכת האנדוקרינית
קטגוריה:סוכרת
הרפובליקה הדומיניקנית במשחקים הפאראלימפיים

**[[הרפובליקה הדומיניקנית]] ** השתתפה לראשונה ב בברצלונה (1992) ומשתתפת במשחקי הקיץ הפאראלימפיים מאז בקביעות מלבד המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000). במשחקי החורף לא נטלה הרפובליקה הדומיניקנית חלק מעולם.

לאורך ההיסטוריה זכו ספורטאי הרפובליקה הדומיניקנית במדליה פאראלימפית אחת כשרטברט חימנז זכה במדליית הזהב ב עם שיא עולם של 22.37 שניות במרוץ ל-200 מטר (קטגוריה T12)

## ראו גם
* הרפובליקה הדומיניקנית במשחקים האולימפיים
* הרפובליקה הדומיניקנית במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: ספורט
הגביע המקדוני בכדורסל

**הגביע המקדוני (ב[[מקדונית]]: Куп на Македонија во кошарка)** הוא מפעל כדורסל מקדוני בשיטת גביע (המפסיד יוצא, או "נוקאאוט"), שנוסד בשנת 1993 ומנוהל על ידי התאחדות הכדורסל המקדונית.

בגביע מתחרות כיום רק קבוצות הכדורסל של שתי הליגות המקצועניות במקדוניה.

## מחזיקות הגביע

## טבלת זכיות

## ראו גם
* ליגת העל המקדונית בכדורסל

## קישורים חיצוניים
* 

מקדוניה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: כדורסל
אבן הזוחלת

[שמאל|ממוזער|250px|עיר דוד, שיחזור מתוך [דגם ירושלים בסוף ימי בית שני]] 
**אֶבֶן הַזֹּחֶלֶת** הוא שמו של אתר הסמוך לעין רוגל בסביבות ירושלים בתקופת המקרא. 
ישנם חוקרים הטוענים שאבן הזוחלת הייתה אבן מקודשת לפולחן הנחש שהיה נהוג בתקופה הכנענית.

## תולדותיו
בספר מלכים מסופר על זבח בקר וצאן שערך אדוניהו באתר כאשר הומלך למלך.

רש"י, אשר חי בימי הביניים בצרפת, פירש ש"אבן הזוחלת" היא: "אבן גדולה שהיו הבחורים מנסין בה את כחם להזיזה ולגררה לשון מים זוחלין זוחלי עפר. תרגום יונתן תרגם "אבן סכותא שעומדין עליה וצופין למרחוק". "מצודת ציון" פירש שאבן הזוחלת נקראת כך בגלל שמים היו זוחלים סמוך לה. וכך כתב גם הפרשן רד"ק.

במאה ה-19, החוקרים הבריטים קיצ'נר וקונדר הציעו לזהות את אבן הזוחלת בצוק עליו שוכן הכפר סילוואן, הקרוי בשפת בני הכפר בשם זחווילה.

במאה ה-20 הציעו חוקרים לזהותה במספר אתרים בסביבות ירושלים; האחת, באבן גדולה בכפר השילוח הקרויה זחוילת; השנייה, באבן גדולה הנמצאת ליד עין רוגל.

## ראו גם
*עין רוגל
## לקריאה נוספת
* הערך: אבן הזוחלת, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 8.

## קישורים חיצוניים
*ערך על אבן הזוחלת באנציקלופדיה מקרא גשר
*אבן הזוחלת בוויקיטקסט
*בפורום המקרא

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:ירושלים: היסטוריה
בית כלא צבאי

[250px|ממוזער|שמאל|שבויים במחנה של כלא צבאי [אמריקאי אשר נמצא בקובה.]]
**בית כלא צבאי** הוא בית כלא המופעל על ידי צבא. בתי כלא צבאיים מהווים חלק מכל מערכת צבאית, ומשמשים לעיתים כדי להחזיק חיילים שכשלו בתפקידם ולעיתים כדי להחזיק שבויי מלחמה, לוחמי אויב, אזרחי אויב בזמן מלחמה ואנשים שרשויות הצבא קובעות ששהותם בחופשי מהווה סיכון ביטחוני. אמנת ז'נבה קובעת פרוטוקול בינלאומי המגדיר את תנאי המחיה המינימליים שיש לספק לשבויים.

## בישראל

במתקן כליאה צבאי כלואים חיילים על עבירות שרובן צבאיות (על פי חוק השיפוט הצבאי).

הכלואים מתחלקים לשלוש קבוצות:
* על"מ – עציר לפני משפט. קיימת נגדו פקודת מעצר עד תום ההליכים, והוא יימצא בכלא עד למשפט, שבו ייקבע אם הוא זכאי או אשם, ואם אשם, את חומרת עונשו.
* חבוש – חייל שנשפט על עבירה צבאית, ולא יהיה נגדו תיק עם רישום פלילי במשטרת ישראל.
* אסיר – חייל שנשפט על ידי בית דין צבאי לתקופה של עד שנת מאסר, ויהיה נגדו תיק עם רישום פלילי במשטרת ישראל (חייל שנשפט לתקופה של למעלה משנה, מועבר לאחריות השב"ס).

המשטרה הצבאית מפעילה את בתי הסוהר הצה"ליים. כיום בית הסוהר הצבאי המרכזי הוא כלא נווה צדק (כלא 10), שנפתח לאחר סגירת כלא ארבע, כלא שש וכלא 400 לנשים. אולם ככל הנראה ישנם מתקני כליאה נוספים המשמשים את צה"ל יחד עם שב"כ, כמו למשל מתקן 1391 ליד היישוב חריש שבו, כך נטען, נכלא מוסטפא דיראני.

כמו כן, ישנם בסיסי מעצר צבאי כגון: בית מעצר בית ליד, בית מעצר אורים ובית מעצר מחנה נתן, בהם העצורים משמשים כעובדים לתועלת הציבור (ממחנה נתן נשלחים עצורים לעבודות ניקיון בעיר באר שבע לדוגמה) או כעובדי רס"ר ואחראים לניקיונות הבסיסים בהם הם עצורים. ב-2017 הסנגוריה הצבאית המליצה לצמצם את עונשי המאסר לעבירות קלות ולהעדיף את השימוש בעבודות שירות ערכיות (כגון בתי חולים) על פני עבודות רס"ר.

חיל המשטרה הצבאית אחראי על החזקת הכלואים במשמורת חוקית בצה"ל, הקניית ערכי משמעת, טיפול ברווחת הפרט וזכויותיהם הבסיסיות של הכלואים, ובמידת האפשר החזרתם לשירות תקין. המפקדים בפלוגות הכליאה בבתי הסוהר הצבאיים הם שוטרים צבאיים שהוסמכו לטיפול בכלואים.

בישראל, החיילים שנאסרים במתקני הכליאה הצה"ליים לובשים מדים מנומרים שישראל מקבלת יד שנייה מצבא ארצות הברית. למעט תרגילים, זה השימוש היחיד שצה"ל עושה במדים הללו, והוא נועד להבדיל בין האסירים לשאר החיילים.

## קישורים חיצוניים

* המדריך לקצין בכלא שש באתר Army.co.il
* 
* 
* 
*

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צה"ל
קטגוריה:כליאה
שנג'ן איירליינס

[ממוזער|שמאל|250px|[איירבוס A330 של שנג'ן איירליינס]]
[ממוזער|שמאל|250px|[בואינג 737 הדור הבא|בואינג 737-800 של שנג'ן איירליינס]]
[ממוזער|שמאל|250px|[איירבוס A319 של החברה]]
**שנג'ן איירליינס** (בסינית: **深圳航空公司**, באנגלית: **Shenzhen Airlines**) היא חברת תעופה סינית, בסיסה בנמל התעופה הבינלאומי באו'אן שנג'ן, והיא מפעילה טיסות מקומיות ובינלאומיות ליותר מ-70 יעדים.

החברה מדורגת במקום הרביעי מבין חברות התעופה הגדולות בסין (אחרי צ'יינה סאות'רן איירליינס, צ'יינה איסטרן איירליינס, ואייר צ'יינה), בשנת 2010 טסו עם החברה כ-16,500,000 נוסעים.

בסוף שנת 2012 החברה התקבלה לברית חברות התעופה סטאר אלייאנס. צירופה של שנג'ן איירליינס התאפשר לאחר שחברת התעופה הסינית שנגחאי איירליינס התמזגה עם צ'יינה איסטרן איירליינס, ועברה לברית סקאיי טים בה חברה חברת האם שלה.

בשנת 2010 פורסם כי החברה העסיקה טייסים רבים שזייפו את רישיון הטייס שלהם, מינהל התעופה האזרחית של סין (CAAC) פתחה בחקירה לאחר התרסקות מטוס של חברת הבת הנאן איירליינס בה נהרגו 42 נוסעים.

## צי המטוסים
צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019:

## קישורים חיצוניים

* 
 מדיה וקבצים בנושא שנג'ן איירליינס באתר Airliners.net

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות תעופה סיניות
קטגוריה:סטאר אלייאנס
קטגוריה:שנג'ן: תחבורה
מכונית המאה

**מכונית המאה** (באנגלית: **Car of the Century**) הייתה תחרות בינלאומית לבחירת המכונית המשפיעה ביותר במאה ה-20. תוצאות התחרות הוכרזו ב-18 בדצמבר 1999, באירוע שנערך בלאס וגאס שבארצות הברית.

המכונית הנבחרת פורד מודל T הייתה המכונית הראשונה שיוצרה בפס ייצור המוני, ויועדה למעמד הביניים בזכות מחיר נמוך יחסית - כארבע משכורות חודשיות של פועל. היא תוכננה בידי תעשיין הרכב האמריקני הנרי פורד, ובשנים 1908-1927 יוצרו ממנה 16.5 מיליון יחידות.

לשלב הגמר הגיעו בנוסף ובסדר יורד המכוניות מיני, סיטרואן DS, פולקסווגן חיפושית ופורשה 911.

## תהליך הבחירה

מארגן התחרות היה ארגון אירופי שמושבו בהולנד. באוקטובר 1996 פורסמה רשימה ראשונית של 700 מכוניות מועמדות, בהתאם להמלצות מומחים בתחום הרכב. בתערוכת רכב באמסטרדם בפברואר 1997 פורסמה רשימה מצומצמת של 200 מכוניות, שנבחרו בידי ועדה של מומחים עצמאיים.

בתערוכת הרכב בפרנקפורט בספטמבר 1997 פורסמה רשימה של מאה מכוניות, שנבחרו בידי 132 עיתונאי רכב מ-33 מדינות שונות. בהתאם לבחירת העיתונאים ולתוצאות סקר שנערך באינטרנט הורכבה רשימה של 27 מכוניות מועמדות, והיא פורסמה בתערוכת הרכב בז'נבה במרץ 1999. בשלב הבא נבחרו בידי העיתונאים חמש מועמדות סופיות, שהוכרזו בתערוכת הרכב בפרנקפורט בספטמבר 1999.

## 27 המועמדות

## תוצאות סופיות

קטגוריה:מכוניות
בנדירמה (כדורסל)

**מועדון הכדורסל המתמחה בנדרימה** (בטורקית: **Bandırma Basketbol İhtisas Kulübü**; עד 2019 נודעה בשם **באנוויט**, בטורקית: **Banvit**) הייתה קבוצת כדורסל טורקית מהעיר בנדירמה, הקבוצה התפרקה בשנת 2020 בשל בעיות כלכליות.

## היסטוריה
הקבוצה הוקמה בשנת 1994 והעפילה לראשונה לליגה הבכירה בסיום עונת 2003/04. בעונת 2006/07 הגיעה הקבוצה עד לגמר הגביע הטורקי, בו הפסידה לקבוצת אפס פילזן. בעונת 2011/12 הפסידה שוב בגמר הגביע לקבוצת בשיקטש.

בעונות 2005/06, 2010/11, 2011/12 הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף של הליגה הטורקית, ובעונת 2012/13 העפילה לגמר הפלייאוף, אך הפסידה 4-1 בסדרת הגמר לגלאטסראיי.

בעונת 2016/17 זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בתואר כשניצחה את אפס פילזן בגמר הגביע הטורקי.

הקבוצה השתתפה בגביעי אירופה השונים החל מעונת 2004/05. בין היתר ביורוקאפ צ'לנג', יורוצ'לנג' וביורוקאפ. בתחילת עונת 2011/12 העפילה הקבוצה לשלב הבתים של ה**יורוקאפ** דרך שלב המוקדמות הקשה.

בשנת 2020 הקבוצה התפרקה בשל בעיות כלכליות.
ממוזער|סמלה הישן של המועדון
## תארים והישגים
***[[ליגת העל הטורקית בכדורסל|הליגה הטורקית]]:**
**גמר: 2013
**חצי גמר: 2006, 2011, 2012
***[[הגביע הטורקי בכדורסל|הגביע הטורקי]]:**
**זכייה: 2017
**גמר: 2007, 2012
***[[ליגת האלופות בכדורסל]]:**
**גמר: 2017

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל טורקיות
נמל התעופה טוקיו האנדה

**נמל התעופה הבינלאומי של טוקיו** או **נמל התעופה האנדה** (ביפנית: **東京国際空港**, באנגלית: **Haneda Airport**) הוא נמל התעופה הגדול ביפן, ואחד משני שדות התעופה המשמשים את מטרופולין טוקיו. נמל התעופה ממוקם סמוך לעיר אוטה, כ-14 ק"מ דרומית לתחנת הרכבת המרכזית של טוקיו.

נמל התעופה מטפל ברוב הטיסות הפנימיות מטוקיו, ונמל התעופה נריטה משמש לטיסות הבינלאומיות. כחלק מתוכנית של ממשלת יפן להגדיל את הטיסות הבינלאומיות להאנדה, נפתח בשנת 2010 טרמינל ייעודי לטיסות בינלאומיות, יחד עם השלמת המסלול הרביעי. טרמינל זה מאפשר עלייה דרמטית בטיסות הבינלאומיות להאנדה, בעוד שבעבר שימש טיסות שכר ליעדים קרובים.

בשנת 2018 עברו בנמל 87,098,683 נוסעים, לפי מספר הנוסעים האנדה הוא נמל התעופה השלישי בגודלו באסיה, והרביעי בעולם. יחד עם נריטה מערכת שדות התעופה של טוקיו מדורגת במקום השלישי בעולם אחרי לונדון וניו יורק.

בדצמבר 2009 פרסם הירחון פורבס-טראוול כי האנדה הוא נמל התעופה המדויק בעולם במשך שנתיים רצופות, 94.3% מכלל הטיסות היוצאות ו-88.6% מהטיסות הנכנסות מגיעות בזמן.

בשנים 2019 ו-2020 זכה הנמל במקום השני בדירוג "שדה התעופה הטוב בעולם" של Skytrax, וכשדה הגדול המדויק והנקי ביותר. בשנת 2025 הופיע במקום השלישי בדירוג נמלי התעופה הטובים בעולם של Skytrax.

## היסטוריה

הנמל הוקם בשנת 1931. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא היה נמל הבית של אימפיריאל ג'פניז איירווייז.

## קישורים חיצוניים

* 

 מדיה וקבצים בנושא [נמל התעופה האנדה](http://www.airliners.net/search/photo.search?placesearch=Tokyo%20-%20Haneda%20International%20(HND%20%2F%20RJTT%29&distinct_entry=true) באתר Airliners.net

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
טוקיו
קטגוריה:טוקיו: מבנים
קטגוריה:טוקיו: תחבורה
23 דקות

**23 דקות** היה מגזין נוער שבועי ישראלי העוסק בענייני אקטואליה. מגישי התוכנית הם תלמידי מגמות תקשורת בבתי ספר תיכוניים ברחבי הארץ.

מנחי התוכנית דנים בנושאים המרכזיים שעלו על סדר היום במגזיני החדשות הכלליים בישראל ובעולם במהלך השבוע, בעיקר בתחומי חברה ותרבות. במרבית התוכניות מתארחים גם בני נוער הקשורים אישית לנושאים הנדונים בה. ההתבוננות בנושאים אלו היא מנקודת מבט של צעירים בישראל, תוך מתן ביטוי לרעיונות ולנושאים הקרובים לליבם של התלמידים.

המגזין שודר בכל יום חמישי בשעה 14:30 בערוץ 2, ועם סגירת הערוץ הועבר מועד השידור ליום חמישי בשעה 19:30 בערוץ 23.

שידור המגזין הופסק עקב סגירת הטלוויזיה החינוכית, פרקו האחרון שודר ב-1 באוגוסט 2018.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תוכניות נוער ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2009
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות אקטואליה
אתיופיה במשחקים הפאראלימפיים

**[[אתיופיה]]** השתתפה לראשונה ב בתל אביב (1968). לאחר המשחקים בתל אביב נעדרה אתיופיה מהמשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972). אחרי שתי הופעות נוספות חדלה אתיופיה את השתתפותה במשחקים עד המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004). במשחקי החורף לא נטלה אתיופיה חלק מעולם.

המשלחת הראשונה שעלתה על שני ספורטאים אותה שלחה אתיופיה, הייתה גם המשלחת הראשונה אשר זכתה במדליה פאראלימפית. אל המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) נשלחו ארבעה ספורטאים אתיופים והאתלט ונדייה פיקרה אינדבלו זכה במדליית הכסף בריצת 1500 מטר (קטגוריה T46) עם תוצאה של 3:50.87 דקות, שני רק לשיא עולם של אברהם טארביי הקנייתי שקבע 3:50.15 דקות.

## ראו גם
* אתיופיה במשחקים האולימפיים
* אתיופיה במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אתיופיה: ספורט
יוהאן גוטליב גאהן

**יוהאן גוטליב גאהן** (בשוודית: Johan Gottlieb Gahn; 19 באוגוסט 1745 - 8 בדצמבר 1818) כימאי ומטלורג שוודי, מגלה המנגן.

## קורות חייו
יוהאן גוטליב גאהן נולד ב-1745 בעיירה ווקסנאברוק (Voxnabruk), שבפרובינציית הלזינגלנד (Hälsingland) בשוודיה. הוריו היו הנס יקוב גאהן ואנה מריה שולצן. היו לו שני אחים. למד פיזיקה וכימיה באוניברסיטת אופסלה בשנים 1762 עד 1770, שם הכיר את קרל וילהלם שלה המגלה הראשון של החמצן, היכרות שהובילה לשיתוף פעולה מדעי שנמשך שנים רבות. משנת 1767 הועסק כאסיסטנט של הכימאי הנודע טורברן אולוף ברגמן. עם תום לימודיו הוסמך כמהנדס מכרות, והתקבל לקולגיום המכרות השוודי (Bergskollegium), במסגרתו פעל כל ימיו. פעילותו החלה במכרה הנחושת בעיירה פאלון, שבפרובינציית דלרנס. בעקבות העסקתו בפאלון עבר להתגורר שם. בפאלון היה שותף בהקמת מפעלים לייצור גופרית, חומצה גופרתית ו"הצבע האדום של פאלון" (צבע בגוון אדום כהה ששימש לצביעת בתי עץ ואסמים). לפי אחד המקורות גילה ברצליוס את הסלניום במפעל החומצה הגופרתית של גאהן.

## פעילותו המקצועית
פעילותו המקצועית הראשונה הייתה הכנסת שיפורים טכנולוגיים משמעותיים בשיטות היתוך הנחושת, בעיקר בדרך השימוש במוצרי הלוואי של ההיתוך. ביניהם: גופרית, סולפט הברזל ו"הצבע האדום של פאלון". ב-1769 גילה, באמצעות אנליזת "צינור הנשיפה" (blowpipe), שעצמות מכילות זרחן

ב-1774 גילה את תגליתו המדעית החשובה. גילוי יסוד מתכתי חדש, המנגן, על ידי חיזור של פירולוזיט (מנגן דו-חמצני) באמצעות פחמן.

נפטר בפאלון ב-8 בדצמבר 1818.

## פרסים ואותות הוקרה
* 1780 - מדליית הזהב של קולגיום המכרות השוודי.
* 1782 - מלך שוודיה גוסטב השלישי העניק לו את תואר הכבוד של "המפקח על המכרות"
* 1784 - התמנה לחבר נספח של קולגיום המכרות השוודי.
* 1784 - נבחר לחבר האקדמיה המלכותית השוודית למדעים.
* המינרל גאהניט נקרא על שמו.

## קישורים חיצוניים

* קורות חייו ב: Complete Dictionary of Scientific Biography 2008
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כימאים שוודים
קטגוריה:מטלורגים
קטגוריה:מגלי יסודות כימיים
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:ילידי 1745
קטגוריה:שוודים שנפטרו ב-1818
מונבז השני

**מונבז השני** או **מונבז המלך**, היה בנם של הלני המלכה ומונבז הראשון, מלך חדייב. הוא התגייר כמו אמו ואחיו הצעיר, זוטוס השני.

לאחר מותו של אחיו זוטוס, בערך בשנת 54 לספירה, מונבז הפך למלך חדייב. תאריך מותו אינו ידוע, אך ידוע שהוא שלט כמלך בזמן המרד הגדול ברומאים (70-66 לספירה), ואף שלח סיוע למורדים היהודים נגד האימפריה הרומית.

ההיסטוריון דיו קסיוס מזכיר בספרו את מונבז, אולם בדומה לטקיטוס, אינו מזכיר את התייהדותה של שושלת המלוכה של חדייב.

במשנה מסופר שמונבז עשה ידיות מזהב לכל כלי יום הכיפורים בבית המקדש.

בתוספתא ובתלמודים מסופר על צדקותו הגדולה במצוות צדקה, הון עתק שירש מאבותיו בזבז עבור כך, ונימק: .

התנא מונבז, מתלמידי רבי עקיבא, היה אולי אחד מצאצאיו.

## הערות שוליים

קטגוריה:תולדות עם ישראל: אישים
קטגוריה:יהדות בתקופת בית שני
קטגוריה:יהודי תקופת בית שני
קטגוריה:גרים במשנה ובגמרא
קטגוריה:יהודים במאה ה-1
רוברט ארסקין

**רוברט ארסקין** (באנגלית: **Robert Erskine**; 1735 – 2 באוקטובר 1780) היה מהנדס וממציא סקוטי שהיגר לארצות הברית והיה לקולונל במלחמת העצמאות של ארצות הברית, לקרטוגרף (צייר מפות) הראשי של ג'ורג' וושינגטון ולגאוגרף הצבא.

ארסקין למד באוניברסיטת אדינבורו ונודע כמהנדס וממציא כבר בסקוטלנד. הוא המציא מספר מכשירי מדידה כגון פלנימטר, מנועים הידראוליים ומשאבות. ב-1771 נבחר לעמית החברה המלכותית.

באותה שנה הוזמן על ידי בעל מפעל מתכת ברינגווד, ניו ג'רזי, להציל את המפעל (כיום נמצא אתר המפעל בשטח אחוזה בשם Ringwood Manor). ארסקין נסע לארצות הברית ופעל להצלת המפעל. עם פרוץ מלחמת העצמאות של ארצות הברית הביע ארסקין סימפתיה למתיישבים ודאג לפועליו. הוא ארגן אותם במיליציה ובאוגוסט 1775 התמנה למפקדה. עם פרוץ הלחימה עיצב שרשרת מכשולים (Chevaux-de-Frise) שחסמה את הנהר על מנת למנוע מהצי הבריטי להפליג במעלה נהר האדסון לניו אינגלנד (ידועה בשם Hudson River Chain). הוא זכה לתשומת לבו של מפקד הכוחות האמריקניים, הגנרל וושינגטון שמינה אותו לגאוגרף ולסייר הראשי של הצבא ב-1777. ארסקין צייר 275 מפות מפורטות של צפון-מזרח ארצות הברית, שהיו בעלות ערך רב לצבא המתיישבים וגם כיום הן בעלות ערך היסטורי רב.

ארסקין נפטר מדלקת ריאות ברינגווד, ניו ג'רזי.

## לקריאה נוספת

* Albert Henry Heusser, **George Washington's map maker: a biography of Robert Erskine**, Rutgers University Press, 1928


## קישורים חיצוניים
* גאוגרף הצבא
* פרופיל באתר מיפוי
* מהנדסים במלחמת העצמאות האמריקאית
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אדינבורו
קטגוריה:אנשי צבא אמריקאים במלחמת העצמאות של ארצות הברית
קטגוריה:קרטוגרפים סקוטים
קטגוריה:מהגרים מסקוטלנד לארצות הברית
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1735
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1780
ויקטור אזוס

**ויקטור אזוס** (נולד ב-21 במרץ 1960) הוא גיטריסט, מלחין, מפיק מוזיקלי ומורה לגיטרה ישראלי.

## ביוגרפיה
אזוס גדל בפרו ועלה לארץ בגיל 18. בוגר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. בירושלים ניגן בגיטרה בס בלהקת "צליל שכן" יחד עם הגיטריסט אהרוני בנארי.

בשנת 1989 הצטרף אזוס לחבר ילדותו רובן סלמון, ויחד עם אהרוני בנארי, הפסנתרן איתי רוזנבאום ונגני כלי ההקשה אורן בלבן והמתופף דורון רפאלי הקימו את להקת "אטרף", שסגנונה היה רוק לטיני. אזוס היה שותף מרכזי בהלחנה ובעיבוד המוזיקלי של השירים. שירים ידועים שהלחין הם "ענבל", "בלומברג", "אודליה" ו"מרווה ורוזמרין". הלהקה זכתה להצלחה בתחילת שנות ה-90, ובהמשך פעלה לסירוגין והוציאה ארבעה אלבומים ועוד מספר סינגלים עד 1999.

אזוס היה גם חבר בלהקת "כחול", שניגנה מוזיקה אירית אתנית, והיה שותף באלבומה "הגמל הקלטי" (2003). בנוסף היה חבר בלהקת "בלקאן" למוזיקה בלקנית, והשתתף באלבום "GYPSY RIDE" (1998).

הפיק עשרות אלבומים של אמנים ישראלים. הופיע בישראל ובעולם עם אמנים שונים.

מאז 2006 חבר בלהקת "אנדרמלוסיה", המופיעה במופעי ג'אז. כן עובד עם גיל קופטש על הפרויקט "המהפכה".

מתגורר בנתניה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פרו
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
20 שנה בלי ברית המועצות

**20 שנה בלי ברית המועצות** היא סדרת טלוויזיה דוקומנטרית בת 14 פרקים ששודרה בשנת 2011 בערוץ yes רדוגה, ערוץ דובר רוסית של yes הטלוויזיה בלוויין. 

הסדרה עלתה לציון 20 שנה להתפרקות ברית המועצות. נפילתה של האימפריה הסובייטית השפיעה על העולם אפילו יותר מאשר הקמתה בתחילת המאה ה-20. הסדרה מספקת מבט אישי על האירועים המכוננים ועל מה שהתרחש ברוסיה בעקבותיהם, דרך עיניו של המספר, ישראלי ממוצא רוסי שחווה את המאורעות בזמן התרחשותם. כעת, בהיותו מחוץ לגבולות רוסיה, הוא מצליח לראות יותר מאשר חבריו שעדיין חיים בה. מבט אותנטי וחי על מציאות שהשתנתה.

בסדרה, שמתבססת על עדויות חיות: ראיונות מקוריים עם המשתתפים הבכירים במאורעות הנסקרים, מסופר לראשונה הסיפור האמיתי של רוסיה, והמודל הייחודי של הקפיטליזם הרוסי שהתפתח בעשור האחרון, ומוצגים באור הנכון תהליכים שכתוצאה מהם התרחשה העלייה הרוסית.

מלבד חומר ארכיוני, תועדו ותוחקרו לאורך שנים רבות, החל מ-1995 ועד היום, פוליטיקאים, אנשי עסקים, מדינאים, בכירי כוחות הביטחון ועיתונאים. הם צולמו מיד לאחר ההתרחשויות, וגם כעבור תקופה, דבר המאפשר לראות כיצד הם ודעותיהם השתנו לאורך הזמן. 

## היוצרים
* **[[אלכסנדר גנטלב]]** – במאי סרטי תעודה רבים, ביניהם: **כנרים** (2011), **גנבים בחוק** (2010), **כמו בבית** (2009), **מבצע יורש** (2008), **יולקי פאלקי** (2007).
* **[[ולדימיר ביידר]]** – מנחה ועורך הטקסט לסדרה. עיתונאי ישראלי, סופר, מחזאי, כתב המגזין **[[אוגוניוק]]** בישראל. עלה לארץ בשנת 1995. 
* **סשה קליין** – קולנוען, מפיק, מרצה לבימוי ויצירה קולנועית וטלוויזיונית בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב, יוצר סרטי קולנוע ותוכניות טלוויזיה רבות. עלה לארץ בשנת 1974.

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה תיעודיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2011
קטגוריה:yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
דב בהרב

**דב בהרב** (נולד ב-16 במאי 1950) הוא מנהל ישראלי. כיהן כיו"ר התעשייה האווירית לישראל מאוגוסט 2011 עד אוקטובר 2013 קודם לכן כיהן במשך שמונה שנים כמנכ"ל חברת אמדוקס.

## ביוגרפיה
בהרב נולד בישראל, אביו יצחק שירת בשב"כ ואחר כך היה רואה חשבון ואמו חוה הייתה מנהלת חשבונות במשרד הביטחון. הוא סיים תואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב והמשיך ללימודי תואר שני במנהל עסקים עם התמחות בחשבונאות אותם סיים ב-1982.

## קריירה מקצועית
בהרב עבד כמנהל כספים בחברת לפידות נפטא, ב-1983 מונה לסמנכ"ל תפעול בחברת אופטרוטק, ב-1984 החברה הונפקה, כעבור שנתיים מונה בהרב למנכ"ל החברה ושימש בתפקיד עד למיזוגה עם חברת אורבוטק ב-1990.

ב-1991 מונה לסמנכ"ל ובהמשך למנכ"ל אמדוקס אינק, השלוחה האמריקאית של חברת אמדוקס ועבר להתגורר בסנט לואיס. ב-1995 מונה למנהל הכספים הראשי של קבוצת אמדוקס וחזר לישראל. בתפקיד זה הוביל את הנפקת החברה בבורסה לניירות ערך בניו יורק ב-1998. ביולי 2002 מונה למנכ"ל ונשיא החברה. הוא כיהן בתפקיד במשך שמונה שנים, בהן צמח מספר העובדים של הקבוצה מ-10,000 ל-19,000, רובם במרכזי פיתוח שהוקמו מחוץ לישראל והכנסות החברה יותר מהוכפלו כשצמחו לכ-3.2 מיליארד דולר.

באוגוסט 2011 החל לכהן כיו"ר התעשייה האווירית לישראל ומילא תפקיד זה עד אוקטובר 2013.

במאי 2014 החל לכהן כיו"ר גילת רשתות לווין, במרץ 2015 מונה גם כמנכ"ל הזמני של החברה ומילא תפקיד זה עד מרץ 2016.

ב-6 באפריל 2022 אושר מינויו כיו"ר חברת החשמל. ב-26 באפריל 2022 שלושה שבועות לאחר מינויו, הוא הודיע על התפטרותו המידית מדירקטוריון החברה. במכתב ההתפטרות טען כי התפטר מחמת "חשיפה למעורבות אגרסיבית של שיקולים פוליטיים בקרב חברי דירקטוריון וגורמים בהנהלת החברה".

## תפקידים ציבוריים
* דירקטור בחברות מלאנוקס ו-SeamBI
* יו”ר קרן מלגות על שם אביו, יצחק בהרב, בשיתוף המסלול האקדמי המכללה למינהל
* חבר בוועד המנהל של המכון הישראלי לדמוקרטיה
* יו"ר הוועד המנהל של בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.

## חיים אישיים
בהרב מתגורר בסביון, נשוי בפעם השנייה לנעמה מידן, לשעבר מנהלת משאבי האנוש של אמדוקס. אחיו יעקב הוא מנכ"ל חברת גילסר טכנולוגיות מחשוב ואחיו רפי מכהן כסגן נשיא החברה המרכזית לייצור משקאות קלים.

## קישורים חיצוניים
* 
* Mellanox Technologies Strengthens its Board of Directors with Addition of Dov Baharav

## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לי אמדוקס
קטגוריה:יושבי ראש התעשייה האווירית לישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:סמנכ"לי תפעול ישראלים
יהודה איש קריות (סרט)

**יהודה איש קריות** (באנגלית: **Judas**) הוא סרט דרמה אמריקאי שיצא לאקרנים בשנת 2004 ומספר את סיפורו של יהודה איש קריות, הבוגד האולטימטיבי בתאולוגיה הנוצרית, כבעל תכונות חיוביות, השואף לשחרר את היהודים משלטונם של הרומאים.

## רקע היסטורי

יהודה איש קריות היה אחד מתלמידיו של ישו, אשר בלילה האחרון לחייו של המשיח הנוצרי, פנה לכוהני בית המקדש בירושלים וקיבל מהם 30 שקלי כסף על מנת להסגיר את ישו לידיהם, כדי שיביאו למשפט. זיהויו של ישו בידי יהודה בוצע על ידיו באמצעות נשיקה שנשק לו לעיני כל שאר התלמידים. לאחר מכן, יהודה התחרט על מעשהו, השליך את הכסף לעבר הכוהנים והתאבד.

## הסרט
הסרט נפתח בצליבתו של אביו של יהודה, אל מול עיני בנו, יחד עם עוד אלפי נצלבים. יהודה הצעיר מבטיח לנקום. בבגרותו יהודה הוא מוכר יין אשר שואף לאתר את המשיח שעתיד לגאול את ישראל מידי הרומאים. הוא פוגש את יוחנן המטביל שטוען כי איננו המשיח, ולאחר מכן מתוודע אל ישו ותלמידיו. יהודה מבין לא נכון את שאיפותיו של ישו, וקורא לשחרר את ישראל מידי הרומאים בכח הזרוע. הוא חושד בכוונותיו של ישו ולא פעם קובל כנגדו. באחת הפעמים בהם רב איתו, הוא פונה לכוהנים ומסגיר אותו. יהודה מוצא את עצמו מעורב בתככים פוליטיים של הנציב הרומי פונטיוס פילאטוס, מושל הגליל הורדוס אנטיפס והכוהן הגדול כייפא. בהמשך כמו בסיפור המקובל הוא רואה את חוסר הצדק במשפט ישו ומחזיר את הכסף לכוהנים. זמן מה לפני צליבתו של ישו, יהודה מתאבד. תלמידיו האחרים של ישו מעניקים ליהודה כבוד אחרון בידיעה שכך מורם היה רוצה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הברית החדשה
קטגוריה:סרטי נצרות
קטגוריה:סרטים אמריקאיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי דרמה היסטורית
קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
מיקטקקיוואדל

ממוזער | ימין | איור של מיקטקטיוואדל**מִיקְטֶקָקִיווָאדְל** או **מִיקְטֶקָסִיווָאדְל** או **מיקטקקיוואטל** הייתה אלת המוות או אלת השאול (המיקטלן) במיתולוגיה האצטקית. מיקטקטיוואדל שלטה בשאול לצד בעלה, האל האצטקי מיקטלנטקוטלי.

האלה שמרה על עצמות המתים, ושלטה בחגי המתים שנחגגו בדת האצטקית, במסגרתם נהגו להקריב לאלה קורבנות אדם. על פי האמונה האצטקית, בני האדם נבראו מעצמות באדמה, ולכן, לאחר מותם של בני האדם, עצמותיהן ישמשו לבריאת החיים הבאים אחראים (ועל כן נדרשת שמירה על העצמות).

לימים, עם כיבוש מקסיקו על ידי הקונקיסטאדורים הספרדים והמרת דת האוכלוסייה לנצרות, נשמרו חלק מן המסורות של חגה של האלה והן מהוות את מסורות יום המתים. 

במסורת האצטקית תוארה האלה כאישה שלה פני גולגולת והיא עונדת שרשרת עשויה גולגולת לצווארה. שמלתה עשויה נחשים ושדיה נפולים.

## קישורים חיצוניים

* תיאור האלה
* פולחן האלה
* המיתולוגיה האצטקית

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלות מוות
קטגוריה:אלות שאול
קטגוריה:יום המתים
קטגוריה:אלות אצטקיות
מנוע מולקולרי

[שמאל|ממוזער|250px|מולקולת [ATP - חומר הדלק של רבים מהמנועים המולקולריים.]] 
**מנוע מולקולרי** הוא מכונה אשר תפקידה להתמיר סוגי אנרגיה שונים לעבודה מכנית ואשר ממדיה נמדדים בקנה מידה ננומטרי. גודל המנוע המולקולרי כגודל מולקולות בודדות ומכאן שמו.

## מקור
המנוע המולקולרי המלאכותי מתבסס לרוב על מנגנונים דומים המצויים בטבע. מכונות מולקולריות טבעיות הן, לרוב אנזימים והן מצויות בכל תא.
האנזים מבצע פעולות שונות בתא, החל משכפול מידע גנטי הקיים בתא וכן ביצוע תהליכים מטבוליים להפקת אנרגיה. ישנם אנזימים, כגון אקטין, המפיקים עבודה מכנית מאנרגיה האצורה בקשר כימי. אנזימים אלה הם מנועים מולקולריים טבעיים ווריאציות עליהם יוצרות מנועים מולקולריים מלאכותיים.

## סוגי המנועים המולקולריים ועקרון פעולתם
בטבע, קיימים מגוון מנועים מולקולריים, אשר נחלקים לשתי קטגוריות:
* **מנועים סיבוביים:** מתמירים אנרגיה לתנועה סיבובית, כדוגמה מנועים להנעת חיידקים בתוך הזורם באמצעות "מדחף" המבצע תנועת ספין.
עקרון הפעולה של מספר מנועים מסוג זה מתבסס על הזרמת פרוטונים כנגד גלגל, והתמרת האנרגיה הקינטית הנוצרת לטובת יצירת מולקולות ATP (מולקולות עתירות אנרגיה אשר משמשות להנעת מכונות מולקולריות), לאחר מכן המנוע מבצע את הפעולה ההפוכה, קרי- פירוק מולקולות ה-ATP, ובכך גורם לסיבוב הגלגל בכיוון ההפוך, באופן זה המנוע המולקולרי מבצע עבודה הן בעזרת זרימת הפרוטונים והן בעזרת פירוק מולקולות ה-ATP.

שמאל|ממוזער|250px|מנוע מולקולרי קווי
* ** מנועים קווים:** מנועים הנעזרים לרוב במסילות ומשמשים להעברת חומרים שונים בחלל התא.
לעיתים, בתור מסילות נעשה שימוש בשלד התא ואף בסיבי ה-DNA.
דוגמה למנוע קווי מסוג זה היא מנועי הפולימראזות, אשר נעים על גבי מסילות DNA לשם שכפול רצף ה-DNA.
דוגמה אחרת למנוע קווי היא עקרון פעולת הקינזין, אשר לרוב נע על גבי מסילות העשויות מיקרו-טובלים (סיבים מיקרוניים המתחים בין מרכז התא אל ממברנת התא), לקינזין שני"ראשים" אשר מצויים בקצה "גבעול" המחובר אליו, תנועת הקינזין מתבצעת על ידי "הליכה" של ראשי הקינזין, זה לאחר זה, לאורך הסיבים.
בכך משמש הקנזין משמש להנעת חומרים ומטענים בתוך חלל התא.

## שימושים עתידיים
למנועים המולקולרים קיימים מגוון שימושים פוטנציאלים בתחומים רבים, החל בתחום האנרגיה, וכלה בתחום הרפואה, למשל:
* **שימוש במקורות כח ביוכימיים**- מנועים אשר יוצרים עבודה מכנית באמצעות דלק ביוכימי כדוגמת מולקולות ATP.
* **קירור ננו רכיבים**- סיבסוב ננו-מדחפים באמצעות מנועים מולקולריים סיבוביים, אשר ישמשו להסעת חום מרכיבי אלקטרוניקה זעירים.
* **משאבות בקנה מידה ננומטרי**- אשר ישמשו לשינוע חומרים במערכות בקנה מידה ננומטרי.
* **הנעה**- סיבסוב ננו-מדחפים באמצעות מנועים מולקולריים סיבוביים, אשר ישמשו להנעת מערכות בקנה מידה ננומטרי בתוך הזורם.

## לקריאה נוספת
* נגה לבנת, רועי צזנה, "ננו מן הטבע", **[[גליליאו (כתב עת)|גליליאו]]** 118, 2008
* איתי בן פורת, "מנועים מולקולריים", **גליליאו** 23, 1997

## קישורים חיצוניים
* בנושא, באתר (הידען)

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:ננוטכנולוגיה
קטגוריה:ביופיזיקה
מיקטלן

**מִיקְטְלָן** הוא עולם המתים במיתולוגיה האצטקית. על פי האמונה של האצטקים מרבית המתים, לאחר מותם, הגיעו למיקטלן, מקום אשר נמצא בצפון הרחוק. 

במיקטלן תשעה אזורים, והמסע ביניהם היה ארוך וקשה. משך המסע בין האזור הראשון לאזור התשיעי, לפי האמונה האצטקית, נמשך ארבע שנים, ובין המכשולים שעל המתים לעבור היו מעבר הרים בו ההרים התנגשו אחד בשני, ומחצו את העוברים, וכן שדה שנושבת בו רוח של סכינים חדים, ונהר בו זורם דם.

במיקטלן שולטים אל המוות מיקטלנטקוטלי (מילולית: "מלך עולם המתים") ורעייתו מיקטקקיוואדל ("מלכת עולם המתים").

בנוסף, בעולם המתים התגוררו אלים נוספים:
* קיהואקואטל - אלה השולטת ברוחות הרפאים (הקיהואטטאו)
* אקולנאהואקאטל
* אקולנהואקטל

על פי האמונה האצטקית, לאחר המוות הגיעו מרבית המתים למיקטלן. אולם לוחמים שהוקרבו (קורבנות אדם) כחלק מפולחן השמש לא הגיעו למיקלטן, אלא הגיעו למזרח וליוו את השמש בעת זריחתה, ונשים שמתו במהלך הלידה ליוו את השמש בעת שקיעתה במערב. בנוסף, אנשים שמתו בטביעה הגיעו למקום שנקרא טללוקן ונשלט על ידי אל הגשם טללוק.

## קישורים חיצוניים

* בריאת העולם במיתולוגיה האצטקית
* עולם המתים במיתולוגיה האצטקית

קטגוריה:חיים לאחר המוות
קטגוריה:מקומות במיתולוגיה האצטקית
אתר לאומי (ישראל)

[ממוזער|250x250 פיקסלים|[הקסטל|אתר לאומי הקסטל]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|אתר לאומי [חאן שער הגיא]]
**אתר לאומי** **ב[[ישראל]]** הוא "מבנה או קבוצת מבנים או חלק מהם לרבות סביבתם הקרובה שהם בעלי חשיבות לאומית היסטורית בהתפתחות היישוב בארץ". ההבדל בין מבנה לשימור "רגיל" ובין אתר לאומי הוא במעמד התכנוני החזק שניתן לאתר לאומי, שהוא זהה לחלוטין לזה של שמורות טבע, גנים לאומיים ואתרי הנצחה ממלכתיים.

הכרזה על אתר לאומי נעשית לפי חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, והגוף העוסק בכך הוא מינהל התכנון במשרד הפנים.

כיום, יש אתר אחד המועמד להכרזה כאתר לאומי חדש, בית הספר החקלאי כדורי בגליל התחתון.

## היסטוריה
19 אתרים בישראל הוכרזו רשמית כאתרים לאומיים בין השנים 1979–1991. מספר דומה של אתרים אושרו בתוכניות מתאר מפורטות, אולם לא הוכרזו רשמית. בעקבות דו"ח מבקר המדינה בדצמבר 2005, בו הוקדשה התייחסות פרטנית לסוגיית שימור מבנים ואתרים, הוחל בקידום של אתרים לאומיים חדשים. תיקון מס' 6 לחוק שמורות טבע, גנים לאומיים ואתרים לאומיים, מאפשר ניהול אתרים לאומיים על ידי גופים פרטיים. תיקון זה אושר בכנסת בשנת 2010. מאז שנת 1991 לא הוכרזו אתרים לאומיים חדשים.

## ראו גם

* אתר מורשת
* אתר מורשת בישראל
** רשימת אתרי המורשת בישראל
* אתר מורשת לאומית (ישראל)
* אתר מורשת עולמית

## קישורים חיצוניים
* דו"ח מבקר המדינה בנושא
* פרטים על חלק מהאתרים הלאומיים, באתר הטיולים "טבע ונופים בישראל"

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ציונות
קטגוריה:מבנים ביישוב
קטגוריה:ישראל: אתרים לאומיים
שלישיית אדלר

**שלישיית אדלר** היא שלישייה ישראלית של נגני מפוחית פה, שנוסדה בשנת 1963 ועודנה פעילה בגלגולים ושינויי הרכב.

## ההתחלה – דואו מפוחיות
חיים אדלר, תושב טבריה, היה נגן מפוחית פה מילדותו. בשנת 1960 נתקל בחנות כלי מוזיקה במפוחיות גדולות ומיוחדות – מפוחית בס ומפוחית אקורדים. אדלר קנה את המפוחיות והביאן הביתה, לבניו דני ודרור. השניים יצרו דואו שהחל להופיע בשנת 1962; דני ניגן במפוחית כרומטית ואחיו הצעיר דרור ליווה אותו במפוחית אקורדים, שהנגינה בה הייתה קלה בשבילו לאחר שניגן באקורדיון. ההופעה הראשונה של דואו המפוחיות התקיימה במועדון התיאטרון בחיפה. לאחר חודשים אחדים של הופעה בדואו, היה ברור לשניים שהאנסמבל זקוק לנגן בס.

## שלישיית אדלר – האנסמבל הראשון, 1963–1975
דני ודרור אדלר מצאו את פרץ נאדל, נגן מפוחית בס, מוזיקולוג ובוגר אוניברסיטת בר-אילן, ובשנת 1963 ייסדו את שלישיית אדלר. דני היה נגן מפוחית סופרן ודרור ניגן במפוחית אקורדים. בראשית דרכה ניגנה השלישייה קטעי מוזיקה קלאסית קלה, בהם "מחול החרבות" של אראם חאצ'טוריאן, שהיה לנעימת הנושא באלבומה הראשון.

השלישייה הופיעה ברחבי ישראל בתוכנית מלהיטייה בלוויית קטעי קישור בידוריים. בשנת 1970 הקליטה את השיר "רחל של הכנרת" עם יפה ירקוני לאלבומה "כל היונים". בהקלטותיהם הרבות השתמשו חברי השלישייה בטכניקות שונות, כגון הקלטה כפולה של שתי מפוחיות, אפקט עוד באמצעות נקישה על גיטרה ועוד. בביצועים בשילוב חליל היה החלילן אביהם של דרור ודני אדלר.

בשנת 1975 פרש פרץ נאדל מן האנסמבל ואת מקומו תפס יעקב קול, חברם של דני ודרור, שניגן עד אז בסקסופון בתזמורות שונות.

## האנסמבל השני – 1975–1982
בשנת 1980 פנה דני רונן אל דרור אדלר בבקשה ללמד אותו לנגן במפוחית כרומטית. דרור סירב תחילה, אך רונן לא ויתר ובסופו של דבר נעתר דרור לבקשתו ומצא בצעיר נגן מוכשר ביותר, שלמד תוך שנה לנגן את כל הרפרטואר של שלישיית אדלר. לאחר פרישתו של דרור אדלר ב-1982, הצטרף דני רונן לאנסמבל. בהרכב זה הוציאה השלישייה אלבום בשם "צ'לנג'", שכלל את "מחול החרבות" בעיבוד חדש. האלבום הופץ גם במדינות אחרות.

## האנסמבל השלישי – 1982–2000
האנסבל השלישי כלל את דני רונן, דרור אדלר ויעקב קול.

## האנסמבל הרביעי – 2000–2018
האנסמבל הרביעי כלל את דרור אדלר, מיכל אדלר ויעקב קול.

## הווה
כיום שלישיית אדלר החדשה מורכבת ממיכל אדלר (מפוחית סולו), אליעז מייל (מפוחית אקורדים) ואבנר אלפרוביץ' (מפוחית בס).
ממוזער

## שלישיית הרמוניקה
דני אדלר ופרץ נאדל הקימו את "שלישיית הרמוניקה". בשנת 1988 הקליטו אלבום ראשון של מוזיקת נשמה יהודית בשם "צימוקים ושקדים".

## הקלטות
* אלבום ראשון – נעימות קלאסיות קלות, בעיבוד לשלוש מפוחיות. "מחול החרבות" של אראם חאצ'טוריאן היה נעימת הנושא של אלבום זה.
* אלבום שני – "צלילים משלנו", נעימות של פזמונים ישראלים מוכרים.
* אלבום שלישי – "זרקור על שלישיית אדלר" – כלל שילוב של סגנונות שונים, קטעים קלאסיים כגון "בכיאנאס ברזיליארס מס' 5" של וילה לובוס, "מחול האש" של מנואל דה פאיה וקטע מן הקונצ'רטו מס' 21 לפסנתר של מוצרט, לצד נעימות מתוך סרטים. ברוך לדרר עיבד את הקטעים בקרבה רבה ככל האפשר למקור.
* אלבום רביעי – "בתנועה מתמדת", יצירות קלאסיות שונות.
* 1980 – אלבום בחברת CBS, שירים עבריים פופולריים.
* 1988 – "צימוקים ושקדים", מוזיקת נשמה יהודית, אלבום ראשון של שלישיית הרמוניקה לאחר הפירוד.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
*  
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נגני כלי נשיפה ממתכת
קטגוריה:הרכבים קאמריים ישראליים
קטגוריה:נגני מפוחית פה
אדלר
מיתולוגיה אצטקית

שמאל|ממוזער|250px|לוח האבן האצטקי
**המיתולוגיה האצטקית** היא מיתולוגיה פוליתאיסטית בה האמינו האצטקים. המיתולוגיה כללה כמאה אלים ויצורים על-טבעיים רבים, ונחשבת לאחת המיתולוגיות מרובות-האלים ביותר.

רוב המקורות המספרים על המיתולוגיה כתובים במקבץ השפות: נאוואטל, ושפות אצטקיות ומקסיקניות.

## הפנתיאון האצטקי
האלים העיקריים במיתולוגיה האצטקית:

## לקריאה נוספת
* כריסטיאן דיברז'ה, נאנסי פראנסואה, האימפריה האצטקית ומבשריה, בתוך: פייר וידאל-נאקה (עורך), **תולדות העולם משחר האנושות ועד ימינו**, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות, 1993, עמ' 136–137.

## קישורים חיצוניים

* עולם האצטקים
* תרבות וספרות העולם האצטקי

*
קטגוריה:אמריקה הלטינית: תרבות
קטגוריה:מיתולוגיות של עמים
אסאד

**אַסאָד** (נהגה *אַסוֹד*) הוא הכתיב היידי של שם העיר אסוד.

קטגוריה:שמות משפחה
רפאל בנימין לוין

הרב **רפאל בנימין לוין** (י"א בכסלו תרפ"ה, 8 בדצמבר 1924 - ו' באייר תשס"ב, 18 באפריל 2002) היה רב מרכז ירושלים ודיין בבית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים, מנהל רוחני של ישיבת בית אריה, ורב בית הכנסת זהרי חמה בירושלים.

## קורותיו
נולד בירושלים, לרב אריה לוין, ולרבנית צפורה (נכדתו של הרב חיים יעקב שפירא). למד בישיבת עץ חיים, והיה מקורב לראש הישיבה הרב איסר זלמן מלצר. לאחר מכן למד בישיבת חברון, ומשם עבר לישיבת לומז'ה בפתח תקווה. נישא להענא ליבא (אהובה), בתו של הרב חיים שרגא פייבל פרנק, רבה של שכונת ימין משה. לאחר נישואיו למד בישיבת מיר בירושלים.

לאחר חתונתו היה מגיד שיעור בישיבת עץ חיים. כאשר ייסד אביו את ישיבת בית אריה התמנה כמנהל רוחני ושימש בתפקידו עד פטירתו. לאחר פטירת חמיו נתמנה לרשת את מקומו כדיין בבית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים.

נפטר בשנת תשס"ב, ונקבר בבית הקברות סנהדריה. הרב מרדכי אליהו ספד לו באמרו "משמת - הסתלקה ענווה מישראל". לאחר פטירתו יצא לזכרו ספר הזיכרון "תפארת רפאל".

## פועלו
מצעירותו היה יד ימינו של אביו וסייע לו בפעילויות החסד השונות. נהג להתלוות אל אביו בביקוריו התכופים בבתי חולים ובבתי סוהר, אצל אסירים, חולים ואלמנות. לאחר מות אביו המשיך במנהגו לבקר חולים ולעודד מוכי גורל. מדי ראש השנה נהג לתקוע בשופר בבית החולים למצורעים בשכונת טלביה.

הרב לוין נמנה עם הקבוצה, בראשות אביו, שערכה את גורל הגר"א לזיהוים של חללי מחלקת הל"ה. הוא ערך את הגורל גם בעצמו מספר פעמים.

היה רב בית הכנסת "זהרי חמה" בירושלים, ובמשך שנים מסר בו את השיעור היומי, שירש מאביו.

נחשב בעל כוח ברכה ועסק בסגולות וקמעות. ברשותו היה קמע שקיבל בירושה מאביו, שאותו נתן ליולדות כסגולה ללידה קלה. כמו כן היה מעניק מטבעות כדי שהמתברכים על ידו יחלקו אותן לצדקה. קיבל מאביו נוסח של תפילה קבלית נגד עין הרע.

## חיים אישיים
היה נשוי הענא ליבא (לבית פרנק) ואב לחמישה בנים וחמש בנות. מהם:
* הרב דוד - רב בעיר נתניה ומבכירי הרבנים בצה"ל.
* הרב יוסף אליהו - ראש ישיבת פרמישלאן, מתגורר בשכונת רמת שלמה בירושלים.
* הרב זאב וולף - מראשי ישיבת קהילות יעקב (בני ברק) המשיך את מורשתו של אביו ב'הוצאת עין הרע' ושאר סגולות.
* הרב יצחק שמואל - שימש כבעל תפילה במשך עשרות שנים אצל הרב אלישיב, מתגורר בשכונת מאה שערים בירושלים.
* בתו - אשת הרב יוסף קרויזר, בנו של הרב זונדל קרויזר, מחבר 'זמנים כהלכתם'.
* בתו - אשת הרב דוד יהודה בורשטיין, בנו של הרב שלמה בורשטין.

נכדו, הרב אריה לוין מכהן כרבה של צפון תל אביב.

## לקריאה נוספת
* ספר הזיכרון **תפארת רפאל**, תשס"ו

## הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת לומז'ה-פתח תקווה
רפאל בנימין
קטגוריה:משפחת פרנק
קטגוריה:משפחת אריה לייב שפירא
קטגוריה:דייני בית דין צדק אשכנזים פרושים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002