open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
תהום (שיר)

"**תהום**" הוא סינגל שיווקי שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. הוא יצא לאור ב-10 בנובמבר 2024 עם שאר רצועות האלבום "לחנים שבורים".

## רקע וכתיבה
"תהום" נכתב והולחן על ידי אדם, שי "שרק" הורביץ ועילי "צוקוש" רביב. הורביץ ורביב גם הפיקו אותו מוזיקלית לצד גיא דאן. השיר מתאר אהבה נכזבת, תחושת בגידה וכאב עמוק. הדובר מספר על הלילות הקרים, שבהם היה מתהפך ומתקשה למצוא מנוחה, ולבו מלא כעס ואכזבה כלפי אהובתו שעזבה אותו. תחושת האובדן מתעצמת כשהוא מזכיר את המאמצים שעשה עבורה ואת הימים שבהם הרגיש "כמו שייח'", לעומת הפער הנוכחי שבו היא הפגינה זלזול אליו ופנתה לכיוונים אחרים.

בפזמון ובבתים הנוספים, מתוארת תהום שנפערה בין השניים. היא מסמלת את הנתק הרגשי והפיזי ביניהם. אהבת הנעורים הטהורה בניהם מתחלפת בכאב ובתחושת חולשה של הדובר הנבגד. הדימוי של השלכת מסמל את התפרקות היחסים והצלקת שהותירה בו אהבתו הכושלת. הדובר מצייר תמונה של תשוקה, כאב ותהליך של התפכחות, כשהוא מתאר את עצמו כ"ילד טיפש מאוהב".

## הצלחה מסחרית
"תהום" הפך ללהיט עם יציאת האלבום. הוא דורג במקום השלישי במצעד "העשירייה", המבוסס על הצבעות מאזיני רדיו כאן גימל, ובמקום הראשון בהיטליסט, הבנוי על פי נתוני הסטרימינג השבועיים בישראל.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עומר אדם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שרק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עומר אדם
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גיא דאן
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהיטליסט
גברת אגו

"**גברת אגו**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. הוא יצא לאור ב-10 בנובמבר 2024 עם שאר רצועות האלבום "לחנים שבורים".

## רקע וכתיבה
השיר הולחן על ידי יקיר לנקרי, אביחי סיידה, אלון פרץ ולידור זירק, שגם כתבו אותו עם אדם וטל קסטיאל. על הפקתו המוזיקלית היה נתנאל ששון אחראי. "גברת אגו" עוסק במערכת יחסים בקריסה, כשהדובר מבטא את כאבו ותסכולו מאהבה שהובילה לשיברון לב. הפתיחה מתארת את השפעתה של בת-זוגו על חייו, כשהמפגש איתה שינה אותו והשאיר אותו מרוסק, בדומה להפסד במשחק ההימורים פוקר. הדימוי של "לב מלוכלך" משקף את הקושי לשקם את הרגש לאחר הדינמיקה ההרסנית ביניהם.

המשך השיר מעמיק בכאב הניתוק ובמאבק הפנימי של הדובר להשלים עם המציאות. דימוי "גברת אגו" מתאר את הריחוק הרגשי והעולם הנפרד שבו היא חיה, בעוד הוא ממשיך לנסות להחזיק בשאריות האהבה. הגשם מלווה אותו כסמל לתחושת העצב. השיר מסתיים בתחושת אובדן מוחלט, כשהוא משווה את הסיפור לסרט טרגי, שבו האהובה נותרת כוכבת גם בחלומותיו – אך במציאות היא מחוץ להישג ידו.

## הצלחה מסחרית
"גברת אגו" הפך ללהיט עם יציאת האלבום. הוא דורג במקום העשירי במצעד "העשירייה", המבוסס על הצבעות מאזיני רדיו כאן גימל, ובמקום החמישי בהיטליסט, הבנוי על פי נתוני הסטרימינג השבועיים בישראל.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אלון פרץ
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עומר אדם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אלון פרץ
שר הכוחות המזוינים (צרפת)

**שר הכוחות המזוינים** (בצרפתית: **Ministre des Armées et des Anciens Combattants**) הוא תוארו של האדם העומד בראש משרד הכוחות המזוינים של צרפת, משרד ממשלתי המפקד על הכוחות המזוינים של צרפת. שר הכוחות מזוינים, החבר במועצת השרים של ממשלת צרפת, ממונה לתפקידו בידי נשיא צרפת בהמלצתו של ראש הממשלה. תפקיד זה נחשב לאחד התפקידים הבכירים בממשלת צרפת, ובדרך כלל תפקיד מפתח מועצת השרים. שר הכוחות המזוינים הוא מייצג את כוחות הצבא בפני האספה הלאומית. והוא מדווח לנשיא צרפת. לשר הכוחות המזוינים כפוף ראש מטה הכוחות המזוינים המשמש כמפקד הצבא דה פקטו.

המשרה נוצרה במתכונתה הנוכחית ב-21 בנובמבר 1945 עם הקמת הרפובליקה החמישית. שם המשרה עבר מספר שינויים בשמו במהלך השנים. בשנת 1947 היה השר תחת השם "שר הכוחות המזוינים" (Ministre des Forces armées). בשנת 1948 שונה שמו ל-"שר ההגנה הלאומית" (Ministre de la Défense nationale), וב-1958 הוחזר לשם "שר הכוחות המזוינים". לאחר מכן, ב-1969, השם חזר ל-"שר ההגנה הלאומית", וב-1973 שוב שונה ל-"שר הכוחות המזוינים". בשנת 1974 שונה השם ל-"שר ההגנה" (Ministre de la Défense), וב-2017 הוחזר השם "שר הכוחות המזוינים". החל מ-2024, שם התפקיד הוא "שר הכוחות המזוינים וחיילים משוחררים" (Ministre des Armées et des Anciens combattants).

## סמכויות
חוקת הרפובליקה החמישית מסדירה את ארגון הסמכויות בענייני הגנה ומגדירה את תפקידיו של שר הכוחות המזוינים. לפי החוקה, השר מיישם את מדיניות ההגנה עליה הוא, יחד עם ראש הממשלה, ושניהם אחראים בפני הפרלמנט. בסמכותו של השר להפעיל את הכוחות המזוינים, המחלקות והשירותים:
* ארגון בניין הכוח של הכוחות המזוינים, כמו גם מחלקות ושירותי המשרד
* קובע את הכנת הכוחות, הציוד והתשתיות, ועוקב אחר יישומם
* מגדיר את מדיניות משאבי האנוש ומבטיח שמכבדים את זכויותיו וחובותיו של הצבא
* מארגן את התמיכה בכוח אדם ובציוד וקובע את ההנחיות לניהול נדל"ן
* מגדיר את התנאים לתרומת שירות הבריאות הצבאי למדיניות בריאות הציבור
* מגדיר את המשימות הז'נדרמריה בתחומים הנמצאים בסמכותו
* מפעיל את סמכותו על אנשי הצבא של הז'נדרמריה העוסקים במשימות צבאיות בשטח הלאומי ומחוצה לו
* אחראי על אבטחת אמצעי ההגנה הצבאיים והכנת הכוחות.
* מוביל משא ומתן בינלאומי הנוגע לביטחון הלאומי.
* מגדיר את האסטרטגיה ומדיניות התעשיות הביטחוניות, והמחקר והפיתוח
* אחראי לטיפול בוותיקי הצבא ולקורבנות מלחמה, לקשר בין הצבא לאומה, למילואים ולענייני השבים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ממשלת צרפת
קטגוריה:צרפת: צבא וביטחון
אולטרה מן (זיכיון)

280px|ממוזער|פסלים של אולטרה מן אשר מוצבים בכניסה לאולפני חברת ההפקה צובוראיה הפקות
**אולטרה מן** (ביפנית: **ウルトラシリーズ**) הוא זיכיון מדיה יפני שנוצר במקור על ידי צובוראיה אייג'י, המייסד של חברת ההפקה צובוראיה הפקות. הזיכיון, שהושק ב-1966, הפך לאורך השנים לאחד מהזיכיונות המשפיעים ביותר בתרבות הפופולרית היפנית. הזיכיון כולל בין היתר סדרות טלוויזיה, סרטים, סדרות מאנגה, ומשחקי וידאו.

המדיות בזיכיון מתמקדות בחוצן/גיבור-על הענק אולטרה מן, אשר מגיע לכדור הארץ מערפילית M78 במטרה להגן על האנושות מפני קאייג'ו (מפלצות ענק) וחייזרים עוינים שמנסים לפלוש לכדור הארץ. לאולטרה מן חליפה כסופה ואדומה והוא חובש קסדה כסופה.

סדרת הטלוויזיה הראשונה בזיכיון עלתה לשידור ב-1966, זכתה לפופולריות רב, והיוותה השראה לסדרות וסרטי ספין-אוף רבים לאורך השנים.

בין השנים 1966 עד 1987 הזיכיון של אולטרה מן הצליח לגרוף ביפן לבדה הכנסות בגובה 7.4 מיליארד דולר ין ממרצ'נדייז.
## סרטים




## סדרות טלוויזיה



## גלריית תמונות

קובץ:Eiji Tsuburaya and Ultraman.jpg|צובוראיה אייג'י לצד דמותו של אולטרה מן
קובץ:Otakon 2012 264.JPG|קוספליי של אולטרה מן
קובץ:SAKURAKO meets ULTRA-MAN. -Explore-2014-06-21- (14469187221).jpg|קוספליי של אולטרה מן


## קישורים חיצוניים
* 

* הדף הרשמי באתר של טסובוראיה הפקות (באנגלית)
* Ultraman Connection - אתר רשמי (באנגלית)
* ערוץ היוטיוב הרשמי של אולטרה מן

## הערות שוליים

קטגוריה:זיכיונות: סרטים וסדרות
SBS M

ממוזער|לוגו הערוץ ב-2011–2022
**SBS M** הוא ערוץ טלוויזיה בתשלום המשדר תכנים מתחום המוזיקה בטלוויזיה בדרום קוריאה. הערוץ נמצא בבעלות חברת SBS Medianet, חטיבה של תאגיד השידור הקוריאני SBS Media Holdings. הערוץ משדר אמני פופ דרום קוריאנים, מוזיקה בינלאומית, חדשות, תוכניות ריאליטי ועוד.

## פעילות
הערוץ הושק בשנת 2001 כגרסה הדרום קוריאנית של ערוץ הטלוויזיה MTV. בשנת 2011 פעילות הערוץ הערוץ עברה ל־SBS Paramount, מיזם משותף של חברת המדיה SBS Medianet, שפעלה באותו זמן תחת חברת האם של **MTV** – פרמאונט, והערוץ שינה את שמו ל- **SBS MTV**. ביוני 2022 הופסק המיזם המשותף עם פרמאונט, ושמו של הערוץ שונה ל-SBS M. במהלך פעילותו כ-SBS MTV הערוץ שידר תוכניות מקור של MTV האמריקאי, יחד עם תוכניות של הערוצים המקומיים של MTV באסיה.

מ-1994 עד 1999, הערוץ הציג, תחת הסכם שותפות, תוכניות ברשת Mnet של קבוצת המדיה CheilJedang.

בינואר 2001, הערוץ עבר לשדר בערוץ OnGameNet, שהייתה באותו זמן בבעלות חברת On-Media, של תאגיד המדיה הקוריאני Orion Group.

ביולי 2001 On-Media ו־Viacom השיקו את **MTV Korea**. שיתוף פעולה זה הסתיים ב-2008.

בשנת 2008 MTV Korea נרכשה על ידי C&M.

בספטמבר 2011 תאגיד השידור הקוריאני SBS, הפך לשותף של ויאקום. בהמשך לתהליך זה, ערוץ MTV הפך לחלק מ-SBS, ובנובמבר 2011 שמו שונה ל- **SBS MTV**.

ב-30 ביוני 2022 שמו של הערוץ שונה ל- **SBS M.**

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערוצי טלוויזיה
קטגוריה:MTV
אדמאר פאברי

**אדמאר פאברי** (בצרפתית:**Adhémar Fabri**, נפטר ב-1388) היה כומר שכיהן ב-1378–1385 כבישוף של סן-פול-טרואה-שאטו במאה ומ-1385 ועד יום מותו כבישוף ז'נבה.

## קורות חייו
### ילדות וצעירות
אדמאר או אמאר (Aymar) נולד במאה ה-14 בלה רוש-סור-פורון ברוזנות ז'נבה.
לפעמים הוא מכונה אדמאר דה לה רוש, בעקבות כתובת בקתדרלת ז'נבה
(בלטינית:Adhemarus de Ruppe, episcopus Gebennesis)

תאריך לידתו אינו ידוע. הוא מוזכר לראשונה בתעודות ב-1353 .היה בן למשפחת הנכבדים פאברי או פאבר מלה-רוש -סור פורון בסבואה עילית
ב-1378 מינה אותו האפיפיור אורבנוס השישי כבישוף בית לחם הכבושה וב-1366–1377 ועד יום מותו כיהן כבישוף ז'נבה.

### הקריירה הכנסייתית ופוליטית
אדמאר השתייך למסדר המטיפים או הדומיניקנים.ב-1353 הוזכר לראשונה כראש מנזר ("פריור") וכיהן בתפקיד זה עד 1357. ב-1365 ידוע שכיהן בכומר ברומיאי
ב-1363 התמנה על ידי האפיפיור אורבנוס השישי כבישוף של בית לחם בארץ הקודש הכבושה, כשמושבו היה בקלאמסי, מחוז נייבר בבורגונדיה.
וב-1366–1377 נודע כסגן הבישוף של ז'נבה.
ב-1378 התמנה כבישוף של סן-פול-טרואה-שאטו במחוז דרום של ימינו. בעקבות
הסכיזמה הגדולה מינויו התעכב וביולי 1385 בעת מצור ז'נבה היה ליורשו של ז'אן דה מורול כבישוף ז'נבה
הוא היה לכומר מוודה של האנטי-אפיפיור קלמנס השביעי וטשהה בתקופתו בחצר האנטי-אפיפיור באביניון
ב-1387 קבע אדמאר פאברי את "חירויות אדמאר פברי" („Franchises d’Adhémar Fabri")

### החירויות של אדמאר
מניתוח התעודות יוצא שכבישוף לא ביקר בז'נבה אלא פעם אחת.
אולם נכנס להיסטוריה של העיר כשהעניק לתושביה את הזכות לגבות ריבית על ההלוואות, דבר שהיה נחוץ לייצוא סחורות. בכך הוא התעלם מהכלל הדתי שלפיו הזמן שייך לאלהים ולבני האדם אסור להפיק רווח ממנו. עם זאת הוא קבע שהריבית תהיה צנועה.באותה תקופה זכותם זו של תושבי ז'נבה הייתה ייחודית בכל העולם הנוצרי. ב-1387 פרסם אדמאר אמנה שהכירה בז'נבה כרפובליקה אזרחית. העיר חייבת לו את אמנת החירויות שהתפרסמה ב-23 במאי 1387.
האמנה אושרה ב"בולה" של האפיפיור פליקס החמישי
החירויות המצוינות באמנה הפכו בהמשך לקודקס החירויות של העיר ז'נבה וכל אזרחי העיר ראו לנכון לעיין בה.

### סמל (הרלדיקה)
100px|ממוזער|שמאל|חותמו של אדמאר פאברי
ה-"Armorial genevois" (1849) מציין שהבישוף השתמש
בסמל הרלדי המורכב מכוכב עם שמונה קרניים. אחרי שרכשה את נחלת בניין (Begnins) בחבל וו (Vaud) ערכה משפחת פברי שינויים בסמל זה.
על החותם של הבישוף פברי נכתב: ADEMARII : DEI : GRACIAI : EPI : GEBENNENSISI (של אדמאר, בחסד האל בישוף ז'נבה). באמצע החותם מצוירת דמותו של פטרוס הקדוש, הפטרון של קתדרלת ז'נבה ומתחתיה דמות הבישוף משתחווה ומשני צידיו – מגינים.

## הנצחה
*על קיר האתנואם של ז'נבה הוצבה פרוטומה של פאברי
*רוחוב בז'נבה ורחוב בלה רוש-סור-פורון נושאים את שמו

## ביליוגרפיה
*C. Lapaire et al., *Libertés, franchises, immunités, us et coutumes de la ville de Genève*, Ausstellungskat. Genf, 1987, (lat. Text mit franz. Übersetzung)

## לקריאה נוספת
*Joëlle Kuntz - *O scurtă istorie a Elveției*
*L'histoire suisse en un clin d'oeil* תרגום לרומנית על ידי אורליה נסטאסה, RAO, București 2011 עמ' 75–76

## קישורים חיצוניים

*[Historisches Lexikon der Schweiz Louis Binz art.Adhemar https://hls-dhs-dss.ch/de/articles/013118/2004-11-17/ übers.Christopher Neuenschwander]

## הערות שוליים

קטגוריה:בישופים קתולים
קטגוריה:ז'נבה: אישים
קטגוריה:דומיניקנים
קטגוריה:בית לחם
קטגוריה:אנשי דת שווייצרים
וילפרד באדלי

**וילפרד באדלי** (באנגלית: **Wilfred Baddeley**;  11 בינואר 1872 – 24 בינואר 1929) היה טניסאי בריטי. הוא זכה 3 פעמים באליפות וימבלדון cתחרות גברים ו-4 פעמים בתחרות זוגות.

## ביוגרפיה
וילפרד באדלי נולד בלונדון בשנת 1872. היה לו אח תואם שגם גדל לטניסאי בולט. בבעלות המשפחה היה משרד לעריכת דין.

בשנת 1888 אחים באדלי עברו מבחני איגוד המשפטנים של הממלכה והחלו להתמחות בתחום במשרד בבעלות המשפחה.

בשנת 1890 באדלי לראשונה שיחק באליפות וימבדון והפסיד ברבע הגמר. בשנת 1891 הוא ניצח בתחרות בהיותו בגיל 19 בלבד (שיא זה נשבר רק בשנת 1985 על ידי בוריס בקר). באותה תחרות האחים ניצחו גם בתחרות זוגות.

בתחרות 1892 באדלי זכה בתחרות גברים אך בגמר האחים הפסידו.

לאחר הפסקה של מספר שנים אחים באדלי חזרו לתחרות זוגות בשנים 1904 ו-1905 אך ללא הצלחה יתרה.

בסך הכול וילפרד באדלי זכה ב-3 תחרויות גברים (3 פעמים הפסיד בגמר), ו-4 תחרויות זוגות (פעמים הפסיד בגמר).

אחים באדלי היו שותפים במשרד למשפטים עד לשנת 1919. וילפרד באדלי נפטר בשנת 1929.

## הישגים
זכיות באליפות וימבלדון - תחרות יחידים

## קישורים חיצוניים

* 
* תיאור הקריירה

קטגוריה:טניסאים בריטים
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות וימבלדון
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1872
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1929
ממאדי דיאמבו

**ממאדי דיאמבו** (בצרפתית: **Mamady Diambou**; נולד ב-11 בנובמבר 2002 בבמקו שבמאלי) הוא כדורגלן מאלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת רד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית ובנבחרת מאלי.

## קריירת מועדונים
דיאמבו נולד בבמקו שבמאלי וגדל במחלקת הנוער של Guidars FC. ב-4 בינואר 2021 חתם ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית, והצטרף לליפרינג, קבוצת המילואים של המועדון. בעונת  החל לשחק ברד בול זלצבורג.

ב-4 בינואר 2023 הושאל דיאמבו ללוצרן מליגת העל השווייצרית עד לתום עונת . הוא ערך 13 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.

לקראת עונת  חזר דיאמבו לרד בול זלצבורג.

## קריירה בינלאומית
ב-26 במרץ 2024 ערך דיאמבו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מאלי, בניצחון 0–2 על נבחרת ניגריה במשחק ידידות.

## תארים
;רד בול זלצבורג
* אליפות אוסטריה (1): 2021/2022
* הגביע האוסטרי (1): 2021/2022

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים מאלים
קטגוריה:קשרי כדורגל מאלים
קטגוריה:כדורגלני רד בול זלצבורג
קטגוריה:כדורגלני ליפרינג
קטגוריה:כדורגלני לוצרן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מאלי
קטגוריה:מאלים שנולדו ב-2002
סקו ינסאנה

**סקו עומר ינסאנה** (בצרפתית: **Sekou Oumar Yansané**; נולד ב-28 באפריל 2003 בגרנובל שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אל-אהלי דוחה מליגת העל הקטרית.

## קריירת מועדונים
ינסאנה גדל במחלקות הנוער של גרנובל ואולימפיק ליון. בהמשך שיחק במחלקת הנוער של דיז'ון, ואף ערך שלוש הופעות והבקיע שני שערים במדי קבוצת המילואים של המועדון. ב-8 בינואר 2021 חתם על חוזה לשנתיים וחצי בפריז סן-ז'רמן מליגת העל הצרפתית, והחל לשחק במחלקת הנוער של המועדון. ב-22 בדצמבר 2021 ערך את הופעתו היחידה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1-1 נגד לוריאן במסגרת המחזור ה-19 בליגה לעונת 2021/2022.

ב-10 בספטמבר 2022 חתם ינסאנה באל-אהלי דוחה מליגת העל הקטרית, ועשרה ימים לאחר מכן הושאל לא-ריאן עד לסוף שנת 2022. הוא לא שיחק במדי א-ריאן, וב-5 בינואר 2023, עם חזרתו לאל-אהלי דוחה, ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 לאל-ערבי במסגרת המחזור השמיני בליגה. ב-12 בינואר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על א-סאיליה במסגרת המחזור התשיעי בליגה.

## תארים
;פריז סן-ז'רמן
* אליפות צרפת (1): 2021/2022

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:חלוצי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני אל-אהלי (דוחה)
קטגוריה:כדורגלני א-ריאן
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2003
ג'ושוע פים

**ג'ושוע פים** (באנגלית: **Joshua Pim**;  20 במאי 1869 – 15 באפריל 1942) היה רופא וטניסאי בריטי. הוא זכה פעמיים באליפות וימבלדון ותחרות גברים ו-3 פעמים בתחרות זוגות.

## ביוגרפיה
ג'ושוע פים נולד בבריי (אז חלק של הממלכה המאוחדת, כיום באירלנד) בשנת 1872. בהמשך המשפחה עברה לדן לירי.

לאחר החתונה פים עבר לפרבר של דבלין. בשנת 1891 הוא סיים לימודי רפואה והחל לעבוד בבית חולים.

פים החל לשחק טניס בגיל 11. בגיל 19 הוא הפסיד בתחרות באירלנד לאלוף וימבלדון הרברט לאופורד ב-5 מערכות.

בשנת 1890 פים הגיע לאליפות וימבלדון והודח החצי הגמר. בשנת 1891 הוא הפסיד בגמר גברים ובגמר זוגות גברים של וימבלדון. תוצאה דומה הייתה לו בשנת 1892.

בשנת 1893 פים לראשונה ניצח האליפות אירלנד בתחרות גברים וגם בתחרות זוגות. ב1893 הוא זכה בתחרות גברים וזוגות גברים.

בשנת 1894 הוא המשיך בהצלחה באליפות אירלנד וב1894 הוא ניצח תחרות גברים.

בשנת 1895 פים זכה באליפות אירלנד בפעם השלישית ברציפות. במקום להשתתף בתחרות וימבלדון הוא נסע לבוסטון בה זכה במקום השני בתחרות.

בשנת 1896 פים עשה הפסקה ועבר בחינות הסמכה ברפואה.

בשנת 1902 פים היה חבר בנבחרת גביע דייוויס של בריטניה ובאליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס הודח בסיבוב הרביעי. 

ג'ושוע פים נפטר בשנת 1942.

## הישגים

### זכיותב [[אליפות וימבלדון]] - תחרות יחידים

## קישורים חיצוניים

* 
* תיאור הקריירה
* ביוגרפיה

קטגוריה:טניסאים בריטים
קטגוריה:ספורטאים אירים
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות וימבלדון
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1869
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1942
ראש אלת נערמר

ממוזער|שמאל|273px|איורים על ראש אלת נערמר.
**ראש אלת נערמר** הוא ראש אלת אבן דקורטיבי מצרי עתיק. הוא נמצא ב-1898 ב"מרבץ הראשי" שבאזור המקדשים של העיר המצרית העתיקה נחן (היירקונפוליס) על ידי ג'יימס קוויבל . הוא מתוארך לתקופה השושלתית הקדומה עת שלטונו של נערמר (בסביבות המאה ה-31 לפני הספירה) והסרך שלו חקוק עליו. ראש האלה שמור כיום במוזיאון אשמוליאן, אוקספורד.

## מוטיבים
ראש אלת נערמר הוא ממצא השמור טוב יותר מראש אלת עקרב ויש לו פרשנויות שונות. אחת הדעות היא באשר ללוח השחיקה, האירועים המתוארים בו מתעדים את שנת ייצורו והעלאתו למקדש, מנהג הידוע מממצאים אחרים בהיירקונפוליס. תיאוריה שנחשבה בידי חוקרים קודמים, כולל פלינדרס פיטרי ווולטר בריאן אמרי , היא שראש האלה מנציח אירועים גדולים כמו חג הסד של נערמר או נישואיו למלכה ניתחוטפ .

[ממוזער|ימין|220px|ראש אלת נערמר (איור). העיצוב מראה שבויים המוצגים בפני פרעה נערמר כשהם מוכנים במקדש. הסצנה מתארת טקס שבו מוצגים שבויים ושלל למלך נערמר, המוכשר מתחת לחופה על בימה מדורגת. הוא חובש את הכתר האדום של מצרים התחתונה, אוחז בכנף ועטוף בגלימה ארוכה. משמאל כתוב שמו של נערמר בתוך ייצוג של חזית הארמון (הסרך) שעליה עומד בז. בתחתית התיעוד של שלל בעלי החיים ובני אדם; 400,000 ראש בקר, 1,422,000 עיזים ו-120,000 שבויים. [מוזיאון אשמוליאן, אוקספורד.]]
בצדו השמאלי של ראש אלה זה שליט יושב מתחת לחופה על בימה ; הוא חובש את הכתר האדום  (דשרת) ומכוסה בבד או גלימה ארוכה. המלך אוחז בכלי דיש ומעל החופה מרחף רָחָם, אולי האלה המקומית נחבת, עם כנפיים פרושות. נחן, או היירקונפוליס, הייתה אחת מארבע מרכזי כוח במצרים העליונה שקדמו לאיחוד מצרים העליונה בסוף תקופת הנקאדה השלישית. חשיבותה הדתית של היירקונפוליס נמשכה זמן רב לאחר שדעך תפקידה הפוליטי. ישירות מול השליט חופה נוספת, או אולי אפריון, שעליה יושבת דמות בגלימה מולו. דמות זו התפרשה כנסיכה המוצגת בפני המלך לצורך נישואין, בן המלך או אלוהות. החופה מכוסה במבנה דמוי קשת ומאחוריה שלושה רישומים (רֶגִיסְטֶרים) . ברישום המרכזי, מלווים הולכים או רצים מאחורי הבימה. ברישום העליון, מתחם, עם מה שנראה כמו פרה ועגל, העשויים לסמל את נום תב-קה (Theb-ka), או האלה חתחור ובנה הורוס, אלוהויות הקשורות למלכות מאז התקופות הקדומות ביותר. מאחורי המתחם מתקרבים לכס המלכות ארבעה נושאי דגל . ברישום התחתון, מול נושאי המניפות, יש אוסף של מנחות.

[ממוזער|שמאל|220px|ראש אלת נערמר (מימין) בזמן הגילוי, [נחן|היירקונפוליס.]]
בחלק המרכזי של ראש האלה, מאחורי כס המלכות עם המלך היושב, יש דמות בדיוק כמו נושא הסנדלים כביכול מלוח השחיקה של נערמר, כמו כן עם סימן הרוזטה מעל ראשו. אחריו בא אדם הנושא מוט ארוך. מעליו הולכים שלושה גברים, שניים מהם נושאים גם מוטות ארוכים. מעל האנשים הללו ניתן לראות את הסרך המציג את הסימנים לנערמר.

השדה העליון מימין לשדה המרכזי מציג מבנה, אולי מקדש, ועל גגו יושבת אנפה. מתחת לזה, מתחם מציג שלוש חיות, כנראה אנטילופות. שדה זה הוצע כמסמל את העיירה העתיקה בוטו , המקום שבו ייתכן שהתרחשו האירועים המתוארים על ראש האלה.

## הערות שוליים

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים


* Narmer Catalog (Narmer Macehead)


קטגוריה:מצרים העתיקה
ראש אלת עקרב

**ראש אלת עקרב** (הידוע גם כ**ראש אלת עקרב הגדול**) הוא ראש אלת אבן דקורטיבי מצרי עתיק מעוטר שנמצא על ידי הארכאולוגים הבריטים ג'יימס קוויבל  ופרדריק גרין  במה שכונה על ידם "המרבץ הראשי" במקדש הורוס בהיירקונפוליס בעונת החפירות של 1897–1898. אורכו 25 סנטימטרים, עשוי אבן גיר, בצורת אגס, ומיוחס לפרעה עקרב (בערך 3200–3000 לפנה"ס) בשל גליף  העקרב החקוק סמוך לדמותו של מלך העוטה את הכתר הלבן  של מצרים העליונה.

שבר שני, קטן יותר, המראה את עקרב חובש את הכתר האדום  של מצרים התחתונה, מכונה "ראש אלת עקרב הקטן".

## תיאור ראשי האלה
### מוסכמות ציוריות מצריות
ממוזער|שמאל|220px|ראש אלת עקרב (פרט), (מוזיאון אשמוליאן).
תיאור מצרי עתיק עונה למספר מוסכמות. היותה פרספקטיבה לא ידועה, נרמז לעיתים קרובות לעומק על ידי תיאור סצנה עיקרית גדולה יותר מול סצנה משנית קטנה יותר. פלג הגוף התחתון של האנשים, רגליהם, זרועותיהם וראשם כמעט תמיד הוצגו בפרופיל, בעוד פלג הגוף העליון שלהם הוצג בראייה חזיתית, וכך גם העין. הרגליים תמיד נפרדות. הגודל היה תלוי לעיתים קרובות במעמד, מלכים מתוארים גדולים יותר מהכפופים להם.

### ראש אלת עקרב הגדול
על ראש האלה מתואר מלך העומד עם זנב שור ליד גוף מים, כנראה תעלה, אוחז במעדר. הוא חובש את הכתר הלבן של מצרים העליונה ואחריו שני נושאי מניפות. עקרב ורוזטה מתוארים קרוב לראשו. הוא עומד מול גבר מחזיק סל וגברים אוחזים בדגלים. מספר גברים עסוקים לאורך גדות התעלה. בחלק האחורי של פמליית המלך יש מספר צמחים, קבוצת נשים מוחאות כפיים וקבוצה קטנה של אנשים, כולם פונים הרחק מהמלך. ברגיסטר העליון ישנה שורה של דגלי נום. מכל אחד מהם משתלשלת ציפור, קשורה בצווארה.


Detail from the mace-head of King Scorpion.jpg
Mace-head of king Scorpion.jpg


### ראש אלת עקרב הקטן
מעט נותר מהראש הזה ומהדימויים שלו: מלך חובש את הכתר האדום של מצרים התחתונה, יושב על כס המלכות מתחת לחופה, אוחז בכנף. לצד ראשו תמונות של עקרב ורוזטה. מולו עומד בז שאולי אוחז בקצה חבל באחד מציפורניו - מוטיב הקיים גם בלוח השחיקה של נערמר.

## ראו גם
* ראש אלת נערמר

## הערות שוליים

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים


* Ashmolean Museum


קטגוריה:מצרים העתיקה
מיכאל שחם (פסל)

ממוזער|שמאל|250px|"החייל האלמוני", בגן הלאומי בקיסריה
ממוזער|שמאל|250px|"מאבק פנימי", בית החלום תל השומר
**מיכאל "מייקל" שחם** (נולד בשנת 1938) הוא פסל ישראלי. יצר ועיצב את הפסל "החייל האלמוני" בגן הלאומי בקיסריה.

## ביוגרפיה
שחם נולד בניו יורק. סבא שלו היה אמן. בשנת 1948 עלה לישראל עם משפחתו והתחנך בקיבוץ שדות-ים.

בשנת 1957 למד בהדרכתו של יחיאל שמי, בשנת 1960 למד אצל יצחק דנציגר ובשנים 1961–1968 למד בבית הספר לאמנות "ארט סטודנטס ליג", ניו יורק .

בשנת 1967 לחם במלחמת ששת הימים ובשנת 1973 לחם מלחמת יום הכיפורים. פעם אחת, כשהיחידה שלו ארבה לאויב, הוא נאלץ להרוג כמה אנשים כשהם זינקו אליהם מאחורי משאית. המראה הקשה הותיר בו חותם עמוק ובלתי ניתן לשינוי; הוא ידע שיום אחד יעשה מזה פסל, "החייל האלמוני".

שחם מתגורר בבאסקינג רידג', ניו ג'רזי . הוא מלמד גילוף בעץ בבית הספר האמריקאי לגילוף עץ, בוויין ניו ג'רזי וגם מלמד פיסול באבן.

## תערוכת יחיד
* 1972 – בית האמנים בירושלים

## תערוכות קבוצתיות
* 1969 – **פסטיבל האמנות, ציור ופיסול 69**, גני התערוכה, תל אביב
* 1970 – **חברים חדשים ''ג***, עמותת הציירים והפסלים, תל אביב

==פיסול במרחב הציבורי==
* *'מאבק פנימי** – [[בית חולים תל השומר]]
* **החייל אלמוני** – גן לאומי קיסריה, נוצר בעקבות המראות הקשים שנגלו לעיני הפסל במהלך [[מלחמת יום הכיפורים]]
* **כיסא הבישוף** – גילוף מהגוני לכנסייה היוונית-אורתודוקסית ביחד עם סקוט סברנס (2019)
* **חלק מקיר תורמים** – בספריית [[מוריסטאון]], [[ניו ג'רזי]]. לוחות מברונזה כל אחד בגובה 12 אינץ'
* **שעמ ישראל** – כותרת התפילה עברית מגולפת ביד בעץ אגוז באותיות בגודל 10 אינץ', בבית הכנסת עדת שלום במוריס פליינס ניו ג'רזי.
* **דולפינים** – מברונזה, בבניין המטרופלקס 1 [[אדיסון (ניו ג'רזי)|אדיזסון]], ניו ג'רזי
* **דולפינים''' – בספרייה שבאי לונג בי'ץ

## קישורים חיצוניים

* אתר הבית
* מיכאל שחם, באתר מוזיאון ישראל, ירושלים
* By David L. Shirey, ART; HORRORS OF WAR IN BRONZE Nov. 25, 1984 The New York Times 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
Suez

**סואז** (בצרפתית: **Suez**) היא חברה צרפתית בין־לאומית המפתחת פתרונות לאספקת מים, ניהול קווי ביוב וניהול משאבים סביבתיים.

נכון לשנת 2022, מעסיקה החברה כ־40,000 עובדים ומפעילה סניפים ב־40 מדיניות בעולם.

מטה החברה הראשי נמצא במרכז העסקים לה דפאנס הממוקם בעיר פריז, צרפת.

## היסטוריה
החברה הוקמה בשנת 2008, תחת השם GDF Suez Environment.

בחודש אפריל 2014, חתמה החברה על הסכם לתפעול מתקני טיהור שפכים ומים בהודו תמורת כ־61 מיליון אירו.

בשנת 2015, החליפה החברה את שמה בעקבות פיצול של חברת האם GDF Suez לשתי חברות: חברת אנג'ן (Engie) שיועדה לפעול בתחום האנרגיה, וחברת סואז (Suez) בתחום המים והביוב.

החברה המשיכה את מורשתה של חברת האם, שהחלה עוד מהמאה ה־19 עם הקמת תעלת סואץ, אשר העניקה לחברה את שמה.

בחודש ספטמבר 2015, רכשה החברה כ־40 אחוזים ממניותיה של חברת סמבקורפ (Sembcorp) לאחר שפעלו יחד במיזם משותף לאספקה וניהול תשתיות מים וביוב באוסטרליה.

בשנת 2017, רכשה החברה את חטיבת המים של חברת GE־Power תמורת כ־3.4 מיליארד דולר.

בשנת 2021, החברה זכתה בפטור ממכרז מחברת מקורות לצורך הקמת מתקן לטיפול במי הירקון.

בשנת 2022, נרכשה החברה על ידי חברת ויאוליה (Veolia) תמורת סכום שלא פורסם.

## תחומי פעילות
החברה פועלת בשלשה תחומים שונים:
* מים וביוב: אספקת מי שתייה, בניה, ניהול ותיעול תשתיות ביוב לצורכי ניטור ותחזוקה תוך שילוב טכנולוגיות מתקדמות לשמירה על איכות הסביבה והפחתת מזהמים.
* פינוי פסולת: מחזור חומרים מסוכנים והפקת אנרגיה מתחדשת.
* פיתוח פתרונות להגנה על משאבי טבע: שיתוף פעולה עם חברות הזנק במטרה לצמצם פליטות פחמן ולשיפור הקיימות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות צרפתיות
יוסי מזרחי (אמן)

**יוסי מזרחי** (נולד ב-6 בינואר 1945) אמן, צייר ואוצר ישראלי. ממייסדי ארגון אמני הרצליה. כיהן כיו"ר ארגון אמני הרצליה, השתייך גם שנים רבות לאגודת הציירים והפסלים בישראל ובית האומנים תל אביב, אותו הוביל יוסף זריצקי.

## ביוגרפיה
יוסי נולד במצרים ב-1945 ועלה ארצה ב־1957. משנת 1965 החל את פעילותו כאמן, בתחומים: אמנות פלסטית, ציור, רישום, כתיבה וצילום.

מורה מוסמך בכיר לציור מהמדרשה למורי אומנות.

הוא הושפע מהזרם האימפרסיוניסטי, מונה, ואן גוך פיסארו, סזאן. יוסי הוא תלמידם של פרופ' שוורצמן, ד"ר רן שחורי, משה רוזנטליס, אליהו גת, משה גרשוני, רפי לביא, שלמה ויתקין. מיטש בייקר. משה ברמן אברהם פרחי, יהושע גריפית וקזואו אישיאי.

בעל תואר BA בפסיכולוגיה.

יוסי מוסמך לאוצרות בין לאומית בפריס, וחבר באגודת הציירים והפסלים בישראל משנת 1978 ובארגון האומנים הבינלאומי של אונסקו. בין המייסדים של ארגון אמני הרצליה. הציג מעל 35 תערוכות יחיד.

בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה־80 עיצב תפאורות בטלוויזיה הלימודית ולימד בעבר במכון אבני לאמנות, במכללה לאמנות ברמת גן, בסמינר שיין בפתח תקווה, בבית הלוחם ועוד. הנחה קבוצות ציור בטבע. כמו כן, יוסי היה מבקר אמנות של המקומון "מבזק העיר" ותקופה קצרה אף היה העורך הגרפי והמאייר של עיתון הילדים "הארץ שלנו".

עד היום, הציג יוסי עשרות תערוכות יחיד והשתתף בתערוכות קבוצתיות רבות, כגון: "מים רבים לארץ אהובה", "דלות החומר אז והיום" ועוד המון תערוכות נוספות במהלך השנים. חלק רב מהתערוכות שלקח בהם חלק היו תחת "בית אמני הרצליה".

יוסי הופיע גם מספר פעמים בכלי התקשורת, הוא התראיין ונשאל על ציוריו, שיטות הציור שלו וגישת האמן שלו. דוגמה לכך היא ראיונו בערוץ 2 - התכנית "יצירה מקומית" שהופיע בה מספר פעמים.

בינואר 2016, יוסי אצר את התערוכה "ראייה ונגיעה"אשר נגישה לעיוורים וכולה הן יצירות של ילדי אורנית מבית הספר היסודי לאומנויות. התערוכה התקיימה ב"תרבותא" היכל התרבות של אורנית. בתערוכה ניתן היה למשש את היצירות מבלי חשש שתיפגענה. הגישה הייתה חדשנית וראתה את האוכלוסייה שבדרך כלל לא יכולה להנות מיצירות אומנות פלסטית. יוסי התראיין בנושא לערוץ 20.

כיום אוצר תערוכות של "תרבותא" - היכל התרבות ביישוב אורנית.

## יצירותיו
ידוע בציורי נופי ארץ ישראל, אותם צייר ברחבי הארץ. ידוע ברישומיו את הארץ, בהם נעשה שימוש בנוצה ודיו ספיה בגוון החום, בתמציתיות וירטואוזית (כפי שתיאר האמן שלמה שוורץ) וכן שימוש באקוורל בטכניקה הייחודית לו. כפי שבא לידי ביטוי בתערוכתו: "מים רבים לארץ אהובה- תפילתו של הצייר יוסי מזרחי (אפריל 2018 בהיכל "תרבותא" אורנית).

נוסף על כך, יוסי ידוע בציורי השמן ואף בציוריי החול אותם הציג בתערוכה "מן החומר אל האור "דלות החומר אז והיום", תערוכה זו התכתבה עם הנושא בו עסק שנים רבות קודם לכן שכן השתייך לאסכולת המדרשה שהתקיימה עוד בשנות ה-80 של המאה העשרים, כהשקפה, כאמירה וכיצירה ב- "דלות החומר", כתלמידו של האמן רפי לביא.

## גלריה

קובץ:מעיין טלמון בבנימין.jpg|מעיין טלמון בבנימין
קובץ:רישום משנת 87' יוסי מזרחי.jpg|רישום משנת 87' יוסי מזרחי
קובץ:ציור מאת יוסי מזרחי 2002.jpg


## הוקרה
יצירתו נבחרה על ידי מדענים מהפקולטה לפיזיקה ועל ידי ראש מדור כנסים מדעיים במכון ויצמן, הגברת רעות הרשנהורן, להוות רקע והשראה לכנס שהתקיים במכון ויצמן בשנת 2016.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:אוצרים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מצרים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
ועדת המסחר הבין-מדינתית

**ועדת המסחר הבין-מדינתית** (באנגלית: **Interstate Commerce Commission**; בראשי תיבות: **ICC**) הייתה גוף מאסדר שפעל בארצות הברית והוקם מכוח חוק שנחתם בשנת 1887 על ידי נשיא ארצות הברית גרובר קליבלנד. מטרתה המקורית של הוועדה הייתה להסדיר את מסילות הברזל כדי להבטיח תעריפים הוגנים, לבודד את האפליה בתעריפים ולהסדיר היבטים אחרים של ספקים נפוצים, כולל קווי אוטובוס בין-מדינתיים וחברות טלפון. הקונגרס של ארצות הברית הרחיב את סמכות הוועדה כדי שתוכל להסדיר אופני מסחר אחרים החל משנת 1906. הוועדה פורקה בסוף 1995 וסמכויותיה הועברו ל.

חברי הוועדה (חמישה בסך הכל) מונו על ידי הנשיא בהסכמת הסנאט של ארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נשיאות גרובר קליבלנד
קטגוריה:ארצות הברית: ממשל
פוטנציאל לוחית סופית

ממוזער| פוטנציאל לוחית סופית (EPP; ממוצע של 10 פוטנציאלי לוחית סופית בודדים) מוצג בחלק העליון, ודוגמאות לפוטנציאלי לוחית סופית מזעריים (mEPPs) מוצגות בחלק התחתון. ראו ההבדלים בסולמות של הצירים X ו-Y. שניהם נלקחו מרישומים בצומת עצב-שריר בעכבר.
**פוטנציאל לוחית סופית** (באנגלית: **End Plate Potential**; בראשי תיבות: **EPP**) הוא שינוי במתח הממברנה הפוסט-סינפטית בסיבי שריר השלד, הנגרם כתוצאה מגירוי פרה-סינפטי

## אטימולוגיה
במאה ה־19, כשחוקרים (כמו שֶרינגטון sherington  וקלוד ברנרד  Claude Bernard) הסתכלו במיקרוסקופ אור על הקשר עצב-שריר, הם הבחינו שהאזור בשריר המיוצבב על ידי קצה האקסון ונראה שטוח, כמו לוחית, לכן כינו אותו "Motor end plate" – לוחית מוטורית סופית. בלוחית הסופית יש קיפולים רבים של קרום השריר, ובהם ריכוז גבוה של קולטנים לאצטילכולין.

## מנגנון
רוב העבודה החלוצית בנושא הולכת עצב-שריר בוצעה על ידי ברנרד כץ ועמיתיו ביוניברסיטי קולג' לונדון בשנות ה-50 וה-60, וכץ זכה להכרה רחבה על תרומותיו המדהימות להבנת ההולכה הסינפטית.

הצומת עצב-שריר (neuromuscular junction) הוא הסינפסה שנוצרת בין נוירון אלפא מוטורי (α-MN) לבין סיב שריר השלד. על מנת ששריר יתכווץ, פוטנציאל פעולה מתפשט תחילה במורד עצב עד שהוא מגיע למסוף האקסון של הנוירון המוטורי. לאחר מכן הנוירון המוטורי מעיר את סיבי השריר להתכווצות על ידי גרימת פוטנציאל פעולה על הממברנה הפוסט-סינפטית של הצומת עצב-שריר.

כאשר פוטנציאל פעולה מגיע לקצה האקסון של נוירון מוטורי, שלפוחיות (וזיקולות) המכילות נוירוטרנסמיטורים (בעיקר אצטילכולין) משתחררות בתהליך אקסוציטוזה לצומת העצב-שריר (NMJ – Neuromuscular Junction). הנוירוטרנסמיטורים נקשרים לקולטנים על גבי הממברנת השריר (הממברנה הפוסט-סינפטית) נפתחות תעלות יונים, וכתוצאה מכך מתרחש שינוי במתח הממברנה (דה-פולריזציה) זהו **פוטנציאל לוחית סופית (EPP).**

כאשר הדה-פולריזציה חזקה מספיק ועוברת את סף העירור, היא גורמת ליצירת פוטנציאל פעולה בסיב השריר, שמוביל להתכווצות השריר.

בהיעדר פוטנציאל פעולה, שלפוחיות אצטילכולין דולפות באופן ספונטני לצומת העצב-שריר, וגורמות לדה-פולריזציות קטנות מאוד בממברנה הפוסט-סינפטית. תגובה קטנה זו, בעוצמה של כ~0.4mV, הנובעת משחרור שלפוחית אחת שמכילה נוירוטרנסמיטר נקראת **פוטנציאל לוחית קצה מזערי (Miniature End Plate Potential – MEPP)**.

MEPP  הוא מייצג את הדה-פולריזציה הקטנה ביותר האפשרית שניתן לגרום בשריר.

EPP הוא כפולה של mEPP. כלומר נובע משחרור מספר גדול של שלפוחיות. 

ממוזער| העברת אות מהעצב לשריר בלוחית הסופית המוטורית.

## הערות שוליים

קטגוריה:פיזיולוגיה
סרעין אל-פוקא

**סַרְעִ֫ין אל-פוֹקָא** (בערבית: **سرعين الفوقا**) הוא כפר לבנוני בנפת בעלבכ, מחוז בעלבכ-הרמל. רוב תושבי הכפר הם מוסלמים שיעים ומיעוטם הם נוצרים.

## מיקום וגאוגרפיה
הכפר שוכן בגובה ממוצע 1,100 מטרים מעל פני הים, כ-24 קילומטרים דרומית מזרחית לבעלבכ, כ-16 קילומטרים צפונית מזרחית לריאק. הכפר הצמוד ממערב הוא סרעין א-תחתא וממזרח שוכן הכפר א-נבי שית.

## אטימולוגיה
ישנן שתי סברות למקור השם סרעין:
# החוקר טוני מופרג' (طوني مفرج) סבור שהמקור הוא שתי הברות בארמית שמשמעותן "אדון המעיינות".
# אניס פריחה הציע שמקור השם הוא שיבוש של המילה "זרעין" שפירושה חקלאים.

## ארכאולוגיה
### פרה-היסטוריה
דרומית מזרחית לכפר ישנו אתר ארכאולוגי שהתגלה על ידי אנרי פלייש ב-1946 (הוזכר ברשימה של אתרים פרהיסטוריים שהוכנה על ידי L. Burkhalter ופורסמה ב-1948. בין הממצאים: כלי אבן דו-צדדיים, שברי אבנים וגרעינים (חומרי גלם ממנו הוכנו כלים). Burkhalter סבר שהכלים שייכים לתרבות מוסטרית ואילו פלייש הציע שהכלים עשויים להיות דומים לכלים שנמצאו בתרבות מאוחרת יותר, באתר הנאוליתי ליד ריאק.

### התקופה הרומית
קיימות עדויות לכך שהכפר סרעין אל-פוקא נבנה על שרידי מחצבה רומית. בתוך הכפר ישנם שרידי מקדש רומי שממנו נותרה הבמה. שרידים נוספים נמצאו כאשר נהרס בית ישן ונחשפו חלק ממשקוף, גוש מהתקרה וחלקים מבסיס עמוד.

בכפר ובסביבתו ישנם קברים חצובים.

## הכפר המודרני
עד סוף התקופה העות'מאנית הייתה סרעין כפר אחד עם אוכלוסייה מעורבת של שיעים, מרונים ומלכיתים. בתקופת המנדט הצרפתי הכפר חולק לשתי יחידות: א-תחתא עם אוכלוסייה נוצרית ואל-פוקא, המאוכלסת על ידי שיעים. עם זאת יש בכפר סרעין אל-פוקא כמה משפחות נוצריות.

## דמוגרפיה
בשנת 2014 נמנו בכפר 3,040 תושבים. כ־93% שיעים והיתר נוצרים.

## הערות שוליים

קטגוריה:התקופה הפלאוליתית
קטגוריה:לבנון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:לבנון: יישובים
אייטור פארדס

**אייטור פארדס קסאמיצ'אנה** (בספרדית: **Aitor Paredes Casamichana**; נולד ב-29 באפריל 2000 בבילבאו שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אתלטיק בילבאו מלה ליגה ובנבחרת ספרד.

## קריירת מועדונים
פארדס נולד בבילבאו שבספרד, וגדל במחלקות הנוער של אטורקיסון ואתלטיק בילבאו. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצות המילואים של אתלטיק בילבאו. ב-26 במאי 2021 חידש פארדס את חוזהו במועדון עד לשנת 2025, וב-29 באוגוסט 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 4-0 על קדיס במסגרת המחזור השלישי בלה ליגה לעונת 2022/2023.

## קריירה בינלאומית
פארדס שיחק בנבחרות הצעירות של ספרד. ב-17 במרץ 2023 זומן לראשונה לסגל נבחרת ספרד עד גיל 21 על-ידי המאמן סנטי דניה. ב-2 ביוני זומן לסגל נבחרת ספרד עד גיל 21 על-מנת לקחת חלק באליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2023. הוא שיחק בחמישה משחקים בטורניר, כולל בהפסד לנבחרת אנגליה עד גיל 21 בגמר הטורניר.

ב-18 בנובמבר 2024 ערך פארדס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ספרד, בניצחון 3-2 על נבחרת שווייץ במסגרת ליגת האומות 2024/2025.

## תארים
;אתלטיק בילבאו
* גביע המלך הספרדי (1): 2023/2024

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:בילבאו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיק בילבאו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-2000
פרנסיסקה סוזאנו

**פרנסיסקה סוסאנו** (בפיליפינית: **Francisca Susano**; 11 בספטמבר 1897 – 22 בנובמבר 2021) הייתה פיליפינית שזוהתה על ידי ספר השיאים של גינס כאדם המבוגר ביותר בעולם עד למותה בגיל 124. היא נולדה בעיירה סן חוסה, בפרובינציית נג'או, בפיליפינים, ושימשה כסמל לחיים ארוכים ואורך חיים בריא במדינתה.

## חיים מוקדמים
סוסאנו נולדה ב-11 בספטמבר 1897, בתקופה שבה הפיליפינים היו תחת שלטון ספרדי, וצמחה בעידן שבו המדינה הייתה שותפה במלחמות רבות. היא גדלה בעיירה כפרית, שם עבדה בחקלאות. סוסאנו נישאה וולדה שמונה ילדים, מהם שלושה שרדו אותה.

## תואר "האדם המבוגר ביותר בעולם"
היא זוהתה כאדם המבוגר ביותר בעולם כאשר הייתה בת 124. פרנסיסקה סוסאנו זכתה להכרה ברחבי העולם בשל גילה המרשים. במהלך השנים, היא קיבלה תשומת לב רבה מהתקשורת הפיליפינית והעולמית. נמסר שהיא נהנתה מחיים בריאים יחסית עד מותה, כולל אורח חיים טבעי שנשען על עבודה קשה, מזון בריא ושמירה על קשרים עם המשפחה והקהילה.

## מותה
סוסאנו נפטרה ב-22 בנובמבר 2021 בגיל 124, זמן קצר לאחר שהתגלתה על ידי ספר השיאים של גינס כאדם המבוגר ביותר בעולם. מותה הגיע לאחר פרסום רב על הישגיה המרשימים, וכתוצאה מכך, התקיימו מגוון תצוגות ציבוריות במדינה לזכרה.

### הפרסום הדל של פרנסיסקה סוסאנו
פרנסיסקה סוסאנו, שנולדה בשנת 1897 ונפטרה בנובמבר 2021 בגיל 124, הייתה אחת מהאנשים המבוגרים ביותר בעולם במהלך חייה. למרות גיל ההישג המרשים שלה, היא לא זכתה לפרסום רחב כמו אנשים אחרים שחיים חיים ארוכים במיוחד.

למעשה, כאשר היא הוכרזה על ידי ספרי שיאי עולם כאדם המבוגר ביותר בעולם, שמו של סוסאנו לא היה מוכר באופן נרחב בתקשורת העולמית. אחת הסיבות לכך עשויה להיות העובדה שהיא חיה באזורים מבודדים בפיליפינים, ולא הייתה דמות ציבורית או משפיעה במובנים הרגילים של פרסום. גם כאשר הוצגה בהקשרים של אנשים חיים בגיל 100 ומעלה, לא הייתה נוכחות מדיה גדולה.

התקשורת העולמית, במיוחד בשנים האחרונות, הייתה ממוקדת יותר בסיפורים של אנשים צעירים יותר או במקרים של "סנסציות" מהירות. במקרים רבים, כמו פרנסיסקה סוסאנו, האור לא הופנה לעיתים קרובות על ידי כלי התקשורת שמעדיפים להתרכז בסיפורים חדשים או יותר מוכרים.

החיים של פרנסיסקה סוסאנו אינם תופסים מספיק מקום במודעות הציבורית, למרות ההשפעה שהיא יכולה היה להשפיע על ההבנה שלנו על הזקנה והאריכות ימים.

## קריירה ובחירות אישיות
סוסאנו לא שימשה בפומבי כידוענית, אך נודעה כמשפיעה גדולה בקהילתה המקומית. עם הזמן, היא הפכה לדמות אייקונית, ונשארה משפיעה על אנשים צעירים רבים עד למותה. אחד המאפיינים הבולטים בחייה היה סגנון חיים פשוט אך קשור לכפר, שבו לא נזקקה לטכנולוגיות חדישות או חידושי זמן.

## ההכרה העולמית
ב-2021, אחרי שהוכיחה את גילה המוצלח, זכתה סוסאנו להכרה עולמית כאדם המבוגר ביותר בעולם. רבות מההודעות על מותה התייחסו לתקופה בה הייתה חיונית ובעלת השפעה מרשימה.

## ראו גם
* האנשים החיים המבוגרים ביותר

## קישורים חיצוניים
* פרנסיסקה סוזאנו ב-Philippine Star
* פרנסיסקה סוזאנו ב-BBC News
* פרנסיסקה סוזאנו ב-News5
* פרנסיסקה סוזאנו ב-Philippine Daily Inquirer

## הערות שוליים

קטגוריה:זקנה
נרקומן של בדידות

"**נרקומן של בדידות**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. הוא יצא לאור ב-10 בנובמבר 2024 עם שאר רצועות האלבום "לחנים שבורים".

## רקע וכתיבה
"נרקומן של בדידות" נכתב והולחן על ידי אביב פרץ ודרור מזרחי. על הפקתו המוזיקלית היו עמרי דהן, אלירן אליהו וגיא דאן אחראים. השיר מתאר מערכת יחסים הרסנית ומורכבת, שבה האהבה והכאב שזורים זה בזה. הדובר מתאר את הקשר כמעגל בלתי נגמר של פרידה וחזרה לשגרה. המילים "נרקומן של בדידות" ו"מבט שלך השרוט" מצביעות על התחושה שהקשר הזה ממכר ומכאיב בו-זמנית. הוא מביע את המאבק הפנימי שהוא חווה, כשהוא כלוא בין האהבה העזה לבת-זוגו לבין ההשפעה ההרסנית שלה עליו.

בחלק השני, השיר מתמקד בחוסר האיזון הרגשי שבקשר, כשהדובר חש שהוא משקיע ומשתוקק יותר מהאהובתו המתוארת כ"רדומה רגשית". תיאורים כמו "למה הכול איתך דפוק" ו"כל שתיקה שלך אלימות" מעצימים את תחושת התסכול והכאב שבדינמיקה ביניהם. אף על פי כן, הוא ממשיך לכתוב עליה שירים ולחנים, מתוך חוסר יכולת להתנתק ממנה לחלוטין. הפזמון, עם דימוי ה"צריבה על הלב", ממחיש את השפעתה המתמשכת עליו, כשהיא נוכחת במחשבותיו וביצירתו, גם אחרי כל הכאב שעברה מערכת היחסים.

## הצלחה מסחרית
"נרקומן של בדידות" הפך ללהיט עם יציאת האלבום. הוא דורג במקום השישי בהיטליסט, הבנוי על פי נתוני הסטרימינג השבועיים בישראל.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלירן אליהו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גיא דאן
קטגוריה:שירים על בדידות
טקילה (שיר)

**טקילה** הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. הוא יצא לאור ב-10 בנובמבר 2024 עם שאר רצועות האלבום לחנים שבורים.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי טל קסטיאל, שגם הלחין אותו לצד עדן אטד ורז קופרמן, מפיקיו המוזיקליים. השיר עוסק בפרידה כואבת ובתחושות של אובדן וריקנות שבאים בעקבותיה. הדובר פונה לאהובתו ומבקש ממנה לקחת עמה לאחר הפרידה לא רק את הרגעים המשותפים והזיכרונות, אלא גם את המשמעות שהעניקה לחייו. הוא מתאר את התהליך כבלתי נמנע וכואב, תוך שימוש בדימויים כמו "אבק שריפה" ו"מסע נצחי", שממחישים את האופי האינטנסיבי של הקשר ואת ההשפעה המתמשכת שלו על חייו.

בחלק השני, הדובר חושף את עוצמת הכאב שהוא חווה בעקבות הניתוק, והתמודדותו מול הזיכרונות, החסכים והפחדים שנותרו. הוא מזכיר את החלומות המשותפים, כמו גם את התחושות של חוסר ביטחון. הפרידה מתוארת כרגע של השלמה עצובה, עם איחול מסוים לאהובתו שתמצא את מה שחסר לה.

## הצלחה מסחרית
"טקילה" הפך ללהיט עם יציאת האלבום. הוא דורג במקום השני במצעד "העשירייה", המבוסס על הצבעות מאזיני רדיו כאן גימל, ובמקום הראשון בהיטליסט, הבנוי על פי נתוני הסטרימינג השבועיים בישראל.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על אלכוהול
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהיטליסט
עובד בכפר

"**עובד בכפר**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אודיה. את השיר הוציאה ב-20 באוגוסט 2024 לאור, יחד עם שני סינגלים נוספים בשם "לילה טוב" ו"בן אדם", חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, כחלק מאלבום האולפן השלישי של אודיה, "ילדה של אמונה".

## רקע וכתיבה
"עובד בכפר" נכתב והולחן על ידי אודיה, רון ביטון ומאור שטרית, שגם הפיק אותו מוזיקלית. השיר מציג מערכת יחסים מורכבת, מתוחה ומלאת תשוקה, שבה הכאב והאהבה שזורים יחד. הנרטיב מתאר אהבה סוערת בין שניים שעברו יחד תקופות טובות ורעות, אך הקשר מתפורר על רקע חוסר התאמה ומאבקים רגשיים. השיר נפתח בזיכרונות משותפים – רגעי שתייה וצחוק, לצד ויכוחים ותשוקה, שממחישים את הדינמיקה הסוערת של הקשר.

הפזמון והבית המרכזי מביעים את הקושי להיפרד, למרות שהשניים ניסו לשמר את הקשר. הדוברת מתארת את ה"קסם" ביניהם, כשלמרות האהבה הגדולה, הם טועים ומתנגשים שוב ושוב. השיר מסתיים בהבנה כואבת של סיום – כל אחד פונה לדרכו עם משקעי העבר ולב שבור. שם השיר, "עובד בכפר", שאוב מרשת מסעדות בשרית בישראל.

## הצלחה מסחרית
"עובד בכפר" הפך ללהיט עם יציאת האלבום. הוא דורג במקום החמישי בהיטליסט, הבנוי על פי נתוני הסטרימינג השבועיים בישראל.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

### הגרסה של [[מוטי טקה]]

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אודיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי רון ביטון
קטגוריה:שירים על מסעדות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
ברונו (סדרה)

שמאל|ממוזער|250px|לוגו הסדרה באנגלית

**ברונו** (באנגלית: **Bruno**) היא סדרת אנימציה אמריקאית-קנדית לילדים בת 55 פרקים שנוצרה על-ידי אדם שאהין. הסדרה שודרה במקור ב-CBC Television בקנדה וב-Noggin בארצות הברית. בישראל הסדרה שודרה בערוץ בייבי בקריונו של אלכס אנסקי והופקה באולפני נ.ל.ס. אך תוכנית ההמשך **Bruno and the banana bunch** לא דובבה לעברית ולא שודרה בישראל.

## עלילה

ברונו הוא קוף קטן ושובב שנותן השראה לילדים ללמוד באמצעות חקר וגילוי פעילים. עם שילוב ההומור של ברונו, הוא מעודד ילדים לקחת חלק בפעילויות לחקור צבע, מספרים ותנועה פיזית.

ברונו חי בצבעי הרקעים: כתום (הרקע המקורי), ירוק, כחול ואדום.

## דמויות נוספות שהשתתפו בחלק מהפרקים בסדרה
**קרוקודיל [[ירוק]]**

**ארנב [[כחול]]**

**פינגויין [[סגול]]**

**פרה [[ורוד]]ה**

**פילה [[אפור]]ה גדולה**

**צפרדע [[ירוק]]**

**כבשה [[לבן|לבנה]] רכה**

**ברווז [[צהוב]]**

**אפרוח קטן [[אדום]]/[[ירוק]]/[[כחול]]**

**פלמינגו [[ורוד]]**

## פרקים (לפי צבעי הרקעים)

### כתום (הרקע המקורי)

• הפרח גדל

• שקט ורועש

• במעלה הגבעה, במורד הגבעה

• גזרים לארנבים הכחולים

• הקוביות של ברונו

• ברונו והביצים

• העגלה האדומה הקטנה של ברונו

• ברונו מעיף עפיפון

• האופניים של ברונו

• הכורסה הכחולה הגדולה

• ארנבים קופצים

• הנעליים האדומות המפוארות של ברונו

• כובע הקסמים של ברונו

• קפיצה בחבל עם קרוקודילים

• גביע הגלידה של ברונו

### כתום כהה
• קפיצת הצפרדע הירוקה

• מאחורי הגב של ברונו

### אדום
• לצעוד עם הברווזים

• ברונו והשלולית

• הכריך של ברונו

• ברונו מנקה

• ברונו משחק בקפיצת צפרדע

• ברונו ישן וסופר כבשים

• ברונו עוקב אחר הכדורים המקפצים

### ירוק
• עץ בננה

• הפעמונים של ברונו

• קרוב ורחוק

• ברונו עוקב אחרי הפינגווינים

• על גבי הבננות

• הבננות של ברונו

• בפנים ובחוץ

• עניבת הפרפר של ברונו

• הפינגווינים הסגולים

• הפרחים של ברונו

• הכובעים של ברונו

• גע-גע-גע

• הקופסה החומה הגדולה

### תכלת
• פרחים לפרה הוורודה

• ברונו מתחפש לליצן

• התוף הירוק הגדול

• התולעת המתפתלת

• ברונו הפוך, צד ימין ולמעלה

• תפוחים ותפוזים

• ברונו והפרפרים

• הבלונים של ברונו

• לרקוד עם פרה ורודה

• ציפורי נוצה

## מילים לפתיח הסדרה
ברונו כאן, ברונו שםברונו חבר, חבר של כולםהוא שוב קופץ, הוא קוף מקסיםברונו, אנחנו אותך אוהבים!
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערוץ בייבי: סדרות
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
סכר רודבר לורסתאן

**סכר רוּדבָּאר לוֹרֶסתָּאן** (בפרסית: **سد رودبار لرستان**, תעתיק: סד רודבאר לרסתאן) נבנה על נהר רודבאר, בפרובינציה לורסתאן, איראן.

## מיקום
הסכר נבנה על נהר רודבאר שהוא אחד מיובליו של , כ-100 קילומטרים דרומית לעיר אליגודרז, כ-300 קילומטרים מערבית לאספהאן.

## היסטוריה
סקרים ומחקרים ראשוניים החלו בשנת 1994. בשנת 2002 נחתם חוזה בנייה עם החברה הבריטית GHODS .NIROO ENGINEERING CO כקבלן ראשי והם החלו לעבוד בשנת 2003. מיקומו של הסכר המיועד עם טופוגרפיה תלולה וגישה קשה. גרמו לכך שהעבודה שהייתה אמורה להסתיים ב-2013 הושלמה ב-15 בספטמבר 2016. במהלך העבודה החליפה חברה סינית את החברה הבריטית.

סך כל עלויות ההקמה היו כ-578 מיליון דולר.

## מטרות הסכר
המטרות העיקריות:
* ייצור אנרגיה הידרואלקטרית.
* הפחתת גזי חממה הנפלטים מתחנות כוח תרמיות.
* יצירת משרות באזור, במהלך תקופת בניית ותפעול הפרויקט.
* יצירת סביבת בילוי ותיירות לנופשים.
* הסכר אינו יוצר מאגר מים, אלא רק מאפשר שליטה על הזרימה.

## נתונים ומאפיינים
### הסכר
סוג: סכר בטון דחוס.

גובה: 158 מטר. הסכר הגבוה ביותר באיראן.

הפרש גובה טבעי של יותר מ-300 מ' בין ציר הסכר לבית הכוח.

### הפקת החשמל
* כושר ייצור כולל: 450 מגהוואט.
* טורבינות: 2  אנכיות, מתוצרת סין, כל אחת בעלת יכולת ייצור 225 מגהוואט.
* התחלת פעולה של הטורבינה השנייה: 31 במאי 2017.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

רודבר לורסתאן
קטגוריה:לורסתאן
סרעין א-תחתא

**סרעין א-תחתא** (בערבית: **سرعين التحتا**, תעתיק: סרעין אלתחתא) הוא כפר נוצרי לבנוני בנפת בעלבכ מחוז בעלבכ-הרמל.

## מיקום וגאוגרפיה
הכפר שוכן בגובה ממוצע 1,000 מטרים מעל פני הים, כ-24 קילומטרים דרומית מזרחית לבעלבכ, כ-16 קילומטרים צפונית מזרחית לריאק. הכפר הצמוד ממזרח הוא סרעין אל-פוקא שמזרחית לו שוכן הכפר א-נבי שית.

## אטימולוגיה
ישנן שתי סברות למקור השם סרעין:

# החוקר טוני מפרג' סבור שהמקור הוא שתי מילים בארמית (שר-עין) שמשמעותן "אדון המעיינות".
# אניס פריחה הציע שמקור השם הוא שיבוש של המלה "זרעין" שפירושה חקלאים.

## היסטוריה
עד סוף האימפריה העות'מאנית היה סרעין כפר אחד עם אוכלוסייה מעורבת של שיעים, מרונים ומלכיתים. בתקופת המנדט הצרפתי הכפר חולק לשתי יחידות: אל-תחתא עם אוכלוסייה נוצרית ואל-פוקא, המאוכלסת על ידי שיעים. עם זאת יש בכפר סרעין אל-פוקא כמה משפחות.

## דמוגרפיה
בשנת 2014 נמנו בכפר 1,363 תושבים.

## הערות שוליים

קטגוריה:לבנון: יישובים
את לא יודעת כמה שאני אוהב אותך

"**את לא יודעת כמה שאני אוהב אותך**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אודיה. את השיר הוציאה ב-14 בנובמבר 2024 לאור חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

## רקע וכתיבה
"את לא יודעת כמה שאני אוהב אותך" נכתב והולחן על ידי אודיה, אבי אוחיון ומתן דרור, שגם הפיק אותו מוזיקלית. השיר מבטא אהבה עמוקה ופשוטה, לצד פגיעות אנושיות במערכת יחסים. על-אף שהשיר מבוצע על ידי הזמרת אודיה, הוא כתוב בלשון זכר, מנקודת המבט של הצלע הגברית בזוגיות. הדובר מדבר על אהובתו כעל אישה יוצאת דופן, שאין כמותה בעולם. הוא מתאר את היופי שבה, לא רק במראה אלא גם ברגש ובתכונותיה, ואת השפעתה החזקה על חייו. דרך המילים, מורגשת תחושת הכרת תודה ופליאה על כך שהיא לצידו.

עם זאת, השיר חושף גם צדדים מורכבים בקשר, כמו כעסים, רגעי משבר וניסיונות כושלים לשקם את ההרס. הדובר מציין כיצד הוא גרם לה כאב, אך אהבתה סלחנית ונשארת יציבה. הוא מבטא את מחויבותו העמוקה כשהוא "בונה לה בית" כסמל לביטחון וליציבות, ומצהיר שהוא מוכן לתת לה הכול, עד כדי אמירת "אמן" לכל בקשה שלה. השיר נע בין פגיעות לכוח, בין כעס לאהבה, ומעביר מסר עוצמתי של שותפות ונאמנות בקשר אמיתי ואנושי.

## הצלחה מסחרית
"את לא יודעת כמה שאני אוהב אותך" הפך ללהיט עם יציאתו. הוא דורג במקום השני ב, המבוסס על הצבעות מאזיני הרדיו.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אודיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
לווסאן

**לָוָוסָאן** (בפרסית: **لواسان**, תעתיק מדויק: לואסאן) היא עיר ב,  בפרובינציה טהראן, איראן.

בשל מיקומה הגבוה ואיכות האוויר, הפכה העיר למקום מושבם של אנשים אמידים מטהראן וכן ידוענים מרחבי המדינה.

## מיקום וגאוגרפיה
העיר לוואסן שוכנת בגובה 1,700 מטרים מעל פני הים, כ-11 קילומטרים צפונית-מזרחית לטהראן, על מורדות אלבורז ושטחה כ-70 קילומטרים רבועים. סביב העיר הרים עם הרבה פסגות מעל 3,000 מטרים.

בשנות ה-60, בזמן שלטונו של השאה מוחמד רזא שאה פהלווי נבנה סכר לתיאן, דרומית מזרחית לעיר ומאגר המים שנוצר הוא אחד המקורות העיקריים למי השתייה בטהראן.

## אטימולוגיה
השם של לווסאן הוא מילה פרסית אמצעית שפירושה "ראש ההר של הזריחה", שם המתייחס להר דמאוונד שנמצא ברכס אלבורז האמצעי במזרח האזור.

## היסטוריה
במאה ה-19, בתקופת השושלת הקאג'ארית, לווסאן היה יישוב כפרי עם כ-500 בתים.

העיר מחולקת לשני חלקים:

# לווסאן הגדולה (Lavasan-e Bozorg). מרכז סחר מפותח (במיוחד אורז ודבש) בשנות ה-50 של המאה ה-20.
# לווסאן הקטנה (Lavasan-e Kuchak) שמשכה אליה אנשים אמידים וידוענים בעשורים האחרונים.

## דמוגרפיה
### שפה ואתניות
ילידי לווסאן הם כספיאנים. הניב המקומי, או השפה העממית, המדוברת הוא שילוב של פרסית ו.

### אוכלוסייה
במאה ה-19 היישוב היה כפר גדול כ-500 מבנים ו-200 תושבים. בסוף שנות ה-40 של המאה העשרים מנה הכפר 1,852 תושבים ובשנת 1970 גדלה האוכלוסייה והיישוב הוכרז כרשות מקומית עירונית. במפקד 1996 נמנו בעיירה 10,587 תושבים וב-2011 עלה מספרם ל־15,706 נפש. במפקד שנת 2016 מנתה האוכלוסייה 18,146 איש.

### אקלים
האקלים בלווסאן הוא אקלים צחיח למחצה עם השפעות יבשתיות משמעותיות.

## גלריה

קובץ:Lavasan1.jpg
קובץ:Lavasan2.jpg
קובץ:Lavasan3.jpg


## לקריאה נוספת

* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:איראן: ערים
קטגוריה:פרובינציית טהראן: יישובים
סכר לאר

**סכר לָאר** (בפרסית: **سد لار**) הוא סכר שנבנה על , כ-70 קילומטרים, בקו אווירי, מצפון-מזרח לטהראן, עיר הבירה והעיר המאוכלסת ביותר באיראן. הסכר נבנה בעיקר כדי לספק מי שתייה למטרופולין טהראן.

## מיקום וגאוגרפיה
הסכר נבנה במורדות הר דמאוונד בתוך הפארק הלאומי לאר, בנקודת המפגש של נהר לאר ונהר דליצ'אי.

## היסטוריה
בניית הסכר החלה ב-1974, והסתיימה ארבע שנים מאוחר יותר ב-1981. בשנת 1980, כאשר המאגר החל לדלוף ולאבד מים בשל בנייתו על סלע גיר קרסטי.

## מטרות בניית הסכר
# אספקת מי שתייה לטהראן.
# ניצול הסכר ליצירת אנרגיה הידרואלקטרית.

## נתונים ומאפיינים
### הסכר
* סוג סכר: סכר עפר עם ליבת חרסית.

### המאגר
* נפח מאגר סכר לאר הוא 960 מיליון מטרים מעוקבים.
* תפוקת המים השנתית הממוצעת שלו היא 481 מיליון מטרים מעוקבים.
* עם השנים הפך המאגר לאתר תיירות וספורט מים וכן נפתחו בו מרכזי רבייה ודיג סלמון.

### תחנות כוח
המים מועברים למאגר שליד סכר לתיאן (כ-25 קילומטרים צפונית מזרחית לטהראן) באמצעות מנהרה באורך 20 ק"מ ובדרך הם משמשים להנעת 2 תחנות לייצור אנרגיה הידרואלקטרית בעלות הספק משותף 162.5 מגהוואט
* תחנת כוח כָּלָאן (کلان)
** טורבינות: 3 טורבינות, מסוג , כל אחת עם יכולת ייצור 38.5 מגהוואט.
** סך יכולת ייצור: 115.5 מגהוואט.
** מיקום: 35°48′24.87″N 51°47′29.46″E.
* 
** מיקום: .35°48′34.97″N 51°44′54.67″N 51°44′54.67 E.

## בעיות
שמאל|ממוזער| מאגר לאר. מבט מהר דמאוונד.
השילוב של פעילות געשית, פגמים גאולוגיים ושכבות סלעי גיר, הביא להיווצרות תהליכים קרסטיים הגורמים לאיבוד מים במאגר. בנוסף, מים חומציים המגיעים מהר הגעש דמאוונד מביאים לסחיפת סלעים ולהיווצרות בורות מתחת לסכר, דבר שמסכן את יציבותו.

שיעור איבוד המים מהמאגר גבוה ביותר: 250-220 מיליון מטרים מעוקבים של מים שפירים, במהלך שנה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבורז
לאר
קטגוריה:מאזנדראן