BRICS

[ממוזער|בניין מטה BRICS, [שאנגחאי]]
[שמאל|ממוזער|250px|ארבעת מנהיגי מדינות ה-BRIC ב-2008 (מימין לשמאל): [לואיז אינסיו דה סילבה|לואיס אינסיו דה סילבה מברזיל, חו ג'ינטאו מסין, דמיטרי מדבדב מרוסיה ומאנמוהאן סינג מהודו.]]
[ממוזער|260px|חמשת מנהיגי מדינות ה-BRICS ב-[2016 (משמאל לימין): נשיא ברזיל טמר, ראש ממשלת הודו מודי, נשיא סין שי, נשיא רוסיה פוטין ונשיא דרום אפריקה זומה.]]

**BRICS** הוא ארגון בין-לאומי המאחד עשר מדינות - ברזיל, רוסיה, הודו, סין, דרום אפריקה, מצרים, איראן, אתיופיה, איחוד האמירויות הערביות ואינדונזיה. רבים רואים ב-BRICS כאלטרנטיבה ל-G7 המערבי. הארגון אחראי על מספר יוזמות, ביניהם בנק הפיתוח החדש (NDB) ו-BRICS Pay.

המונח "**BRICS**" או "**מדינות BRICS**" הוא ראשי תיבות בהם נעשה שימוש בעיקר על ידי כלכלנים ביחס למייסדותיה: ברזיל, רוסיה, הודו, סין, ודרום-אפריקה (לפי האות הראשונה בשמה של כל אחת ממדינות אלה בשפה האנגלית). המונח הראשוני היה **"BRIC"** ונטבע ב-2001 על ידי ג'ים אוניל, שהיה הכלכלן הראשי של בנק ההשקעות גולדמן זקס כאשר ניסה לתאר את ארבע המדינות המתפתחות בעלות הפוטנציאל הכלכלי הגדול בעולם (ללא דרום אפריקה, שהצטרפה בשנת 2011). המדינות גיבשו את יצירת הארגון ב־19 ביוני 2009.

מדינות BRICS מקיפות כ-26.7% משטח הקרקע של העולם ו-41.5% מהאוכלוסייה העולמית, כ-3.41 מיליארד בני אדם. ברזיל, רוסיה, הודו וסין הן בין עשר המדינות הגדולות בעולם לפי אוכלוסייה, שטח ותמ"ג, כאשר שְלוש האחרונות נחשבות באופן נרחב למעצמות נוכחיות או מתפתחות. כל חמש המדינות חברות ב-G20, עם תמ"ג נומינלי משולב של 28.06 טריליון דולר (כ-26.6% מהתוצר העולמי הגולמי), תמ"ג כולל של כ-56.65 טריליון דולר (32.5% מהתמ"ג העולמי), וכן הון מוערך של 4.46 טריליון דולר ברזרבות חוץ משולבות (נכון ל-2018).

מנהיגי מדינות ה-BRIC החלו בסדרת מפגשי פסגה בשנת 2009. מאז 2011 הצטרפה דרום אפריקה למפגשי הפסגה וכך נטבע מונח חדש המתייחס לחמש המדינות: "**BRICS**".

ב-1 בינואר 2024 הצטרפו לארגון ה-BRICS המדינות הבאות: מצרים, איראן, איחוד האמירויות ואתיופיה. לאחר ההצטרפות מייצג הארגון 45% מאוכלוסיית העולם, ו-36% מהתמ"ג העולמי.

## מפגשי פסגה

במהלך השנים האחרונות נפגשו מנהיגי מדינות ה-BRICS מספר פעמים, ודנו בנושאים כלכליים ופוליטיים. בשנת 2010 התארחו בפגישה נשיא דרום אפריקה ג'ייקוב זומה ושר החוץ של הרשות הפלסטינית ריאד אל-מאלכי.

## היסטוריה
ההערכה היא כי המונח "BRIC" נטבע בשנת 2001 על ידי יו"ר גולדמן זקס ניהול הנכסים דאז, ג'ים אוניל, בפרסומו "Building Better Global Economic BRICs". אך למעשה הוא נטבע על ידי רוּפָּה פּוּרוּשׁוֹתָ'מָן שהיה עוזר מחקר בדו"ח המקורי. שרי החוץ של ארבע המדינות הכלליות הראשונות של BRIC (ברזיל, רוסיה, הודו וסין) נפגשו בעיר ניו יורק בספטמבר 2006 בשולי הדיון הכללי של עצרת האו"ם, ופתחו בשורה של ישיבות ברמה גבוהה. פגישה דיפלומטית בהיקף מלא התקיימה ביקטרינבורג, רוסיה, ב-16 ביוני2009.

## המפגש הראשון של BRICS
מפגש הפסגה הרשמי הראשון של קבוצת BRIC, שנערך גם ביקטרינבורג, החל ב-16 ביוני 2009, עם לואיס דה סילבה, דמיטרי מדבדב, מאנמוהאן סינג והו ג'ינטאו, מנהיגי ברזיל, רוסיה, הודו וסין, כולם משתתפים. מוקד המפגש היה בשיפור המצב הכלכלי העולמי ורפורמה במוסדות פיננסיים, ודן כיצד ארבע המדינות יכולות לשתף פעולה טוב יותר בעתיד. היה דיון נוסף בדרכים שבהן מדינות מתפתחות, כגון 3/4 מחברי ה-BRIC, יכולות להיות מעורבות יותר בעניינים גלובליים.

בעקבות פסגת יקטרינבורג, מדינות ה-BRIC הודיעו על הצורך במטבע עתודה עולמי חדש, שיהיה חייב להיות "מגוון, יציב וצפוי". אף על פי שההצהרה שפורסמה לא ביקרה ישירות את מה שנתפס כ"דומיננטיות" של הדולר האמריקאי – דבר שרוסיה מתחה עליו ביקורת בעבר – היא אכן עוררה ירידה בערך הדולר מול מטבעות מרכזיים אחרים.

## כניסתה של דרום אפריקה
בשנת 2010, דרום אפריקה החלה במאמצים להצטרף לקבוצת BRIC, ותהליך קבלתה הרשמית החל באוגוסט של אותה שנה. דרום אפריקה הפכה רשמית לאומה חברה ב-24 בדצמבר 2010, לאחר שהוזמנה רשמית על ידי סין להצטרף ולאחר מכן התקבלה על ידי מדינות BRIC אחרות. הקבוצה קיבלה את שמה של BRICS – כאשר ה-S מציינת את דרום אפריקה – כדי לשקף את החברות המורחבת בקבוצה. באפריל 2011 השתתף נשיא דרום אפריקה, ג'ייקוב זומה, בפסגת BRICS 2011 בסניה שבסין כחבר מן המניין.

## התפתחויות
פורום BRICS, ארגון בין-לאומי עצמאי המעודד שיתוף פעולה מסחרי, פוליטי ותרבותי בין מדינות BRICS, הוקם בשנת 2011. ביוני 2012 הבטיחו מדינות BRICS 75 מיליארד דולר כדי להגביר את כוח ההלוואות של קרן המטבע הבין-לאומית. אולם הלוואה זו הייתה מותנית ברפורמות הצבעה של קרן המטבע הבין-לאומית. בסוף מרץ 2013, במהלך פסגת ה-BRICS החמישית בדרבן, דרום אפריקה, הסכימו המדינות החברות ליצור מוסד פיננסי עולמי שנועד לשתף פעולה עם קרן המטבע הבין-לאומית והבנק העולמי. לאחר מפגש הפסגה הצהירו ה-BRICS כי הם מתכננים לסיים את הסדרי הבנק החדש לפיתוח זה עד 2014. עם זאת, מחלוקות הנוגעות לחלוקת נטל ומיקום האטו את ההסכמים.

בישיבת מנהיגי BRICS בסנט פטרבורג בספטמבר 2013, התחייבה סין להעביר 41 מיליארד דולר לקופה המשותפת; ברזיל, הודו ורוסיה 18 מיליארד דולר כל אחת; ודרום אפריקה 5 מיליארד דולר. סין, המחזיקה בעתודות המט"ח הגדולות בעולם ותורמת את עיקר התשלומים, רוצה תפקיד ניהולי משמעותי יותר, אמר אחד מבכירי BRICS. סין גם רוצה להיות המיקום המרכזי של המוסדות. "ברזיל והודו רוצות שההון הראשוני יחולק באופן שווה. אנחנו יודעים שסין רוצה יותר", אמר גורם ברזילאי. "עם זאת, אנו עדיין במשא ומתן, עדיין אין מתחים". ב-11 באוקטובר 2013 אמר שר האוצר ברוסיה, אנטון סילואנוב, כי יצירת קרן של 100 מיליארד דולר המיועדת לשוקי מטבעות יציבים תינקט בתחילת 2014. הברזילאי שר האוצר, גואידו מנטגה, הצהיר כי הקרן תיווצר עד מרץ 2014. עם זאת, עד אפריל 2014, טרם הוקמה מאגר העתודה למטבע ובנק הפיתוח, והתאריך נדחה מחדש לשנת 2015. אחד המניעים של בנק הפיתוח של BRICS הוא שהמוסדות הקיימים נהנים בעיקר מתאגידים מחוץ ל-BRICS, והמשמעות הפוליטית בולטת מכיוון שהוא מאפשר למדינות החברות ב-BRICS "לקדם את האינטרסים שלהן בחו"ל ... ויכול להדגיש את עמדותיהן של מדינות שמתעלמים מדעתן לעיתים קרובות על ידי עמיתיהם האמריקאים והאירופאים המפותחים".

במרץ 2014, בפגישה בשולי פסגת האבטחה הגרעינית בהאג, פרסמו שרי החוץ של BRICS הודעה ש"ציינה בדאגה את ההצהרה התקשורתית האחרונה על פסגת ה-G20 הקרובה שתתקיים בבריסביין בנובמבר 2014. האפוטרופסות של ה-G20 שייכת לכל המדינות החברות באופן שווה, ואף מדינה יחידה לא יכולה לקבוע באופן חד-צדדי את אופיו". לאור המתחים סביב סיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה בשנת 2014, ציינו השרים כי "הסלמה של שפה עוינת, סנקציות וסנקציות נגדיות וכוח אינה תורמת לפתרון בר-קיימא ושלווה, על פי החוק הבין-לאומי, כולל העקרונות והמטרות אמנת האו"ם." זאת בתגובה להודעתה של שרת החוץ האוסטרלית ג'ולי בישופ, שאמרה קודם לכן כי ייתכן שנאסר על נשיא רוסיה ולדימיר פוטין להשתתף בפסגת ה-G20 בבריסביין.

ביולי 2014 טענה נגידת הבנק המרכזי הרוסי, אלווירה נבילינה, כי "BRICS שותפה להקמת מערכת החלפות רב-צדדיות שתאפשר העברת משאבים למדינה כלשהי, במידת הצורך" במאמר שהסיק כי "אם המגמה הנוכחית תימשך, בקרוב הדולר יינטש על ידי רוב הכלכלות הגלובליות המשמעותיות והוא ייזרק ממימון הסחר העולמי."

בסוף השבוע של ה-13 ביולי 2014, כאשר נערך משחק הגמר של מונדיאל, ולפני פסגת BRICS בפורטלזה, ברזיל, פגש פוטין את נשיאת ברזיל דילמה רוסף כדי לדון בבנק הפיתוח של BRICS, ולחתום על הסכמים דו-צדדיים אחרים לגבי נושאים כמו הגנה, גז וחינוך. רוסף אמרה כי מדינות ה-BRICS "הן מהגדולות בעולם ואינן יכולות להסתפק באמצע המאה ה-21 בתלות כלשהי". אחרי פסגת פורטלזה התקיימה פגישת BRICS עם איגוד דרום אמריקה. נשיא האומות בברזיליה, שם הוצגו בנק הפיתוח והקרן המוניטרית. לבנק הפיתוח יהיה הון של 50 מיליארד דולר כאשר כל מדינה תתרום 10 מיליארד דולר, בעוד שרשות הקרן המוניטרית יעמדו 100 מיליארד דולר.

ב-15 ביולי, היום הראשון של פסגת ה-BRICS השישית בפורטלזה, ברזיל, חתמה קבוצת הכלכלות המתעוררות על המסמך המיוחל להקמת בנק הפיתוח החדש של 100 מיליארד דולר (לשעבר "בנק הפיתוח של BRICS") וכן מאגר מטבעות רזרבה בשווי של עוד 100 מיליארד דולר. כמו כן הוטבעו מסמכים על שיתוף פעולה בין סוכנויות אשראי ייצוא של BRICS והסכם שיתוף פעולה בנושא חדשנות.

בסוף אוקטובר 2014 צמצמה ברזיל את אחזקותיה בניירות ערך ממשלתיים בארצות הברית ל-261.7 מיליארד דולר; הודו, 77.5 מיליארד דולר; סין, 1.25 טריליון דולר; דרום אפריקה, 10.3 מיליארד דולר.

במרץ 2015 הצהיר מורגן סטנלי כי הודו ואינדונזיה נמלטו מה"חמישה השברירית" (חמשת השווקים המתעוררים הגדולים עם המטבעות השבירים ביותר) על ידי נקיטת רפורמות כלכליות. בעבר, באוגוסט 2013 דירג מורגן סטנלי את הודו ואינדונזיה, יחד עם ברזיל, טורקיה ודרום אפריקה, כ"חמש השבריריות" בשל המטבעות הפגיעים שלהן. אך מאז, הודו ואינדונזיה שיפצו את כלכלותיהן, והשלימו 85% ו-65% מההתאמות הדרושות בהתאמה, בעוד שברזיל השיגה רק 15%, טורקיה רק 10% ודרום אפריקה אפילו פחות.

לאחר מפגש הפסגה ב-2015 ערכו שרי התקשורת של המדינות השונות, על פי הצעה רוסית, מפגש פסגה ראשון בין צוותיהם במוסקבה באוקטובר, והשר המארח, ניקולאי ניקיפורוב, העלה יוזמה נוספת לחזק את מגזרי טכנולוגיית המידע שלהם ולאתגר את המונופול של ארצות הברית במגזר.

מאז 2012, קבוצת מדינות BRICS מתכננת מערכת כבלי תקשורת תת-מימית של סיבים אופטיים לשאת תקשורת בין מדינות BRICS, המכונה כבל BRICS. חלק מהמוטיבציה לפרויקט היה ריגול של הסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית בכל התקשורת שזרמה פנימה ומחוצה לה.

באוגוסט 2019 חתמו שרי התקשורת של מדינות BRICS על כתב כוונה לשתף פעולה בתחום טכנולוגיית המידע והתקשורת. הסכם זה נחתם במהדורה החמישית של ישיבת שרי התקשורת של מדינות החברות בקבוצה. ההסכם נחתם בישיבתו החמישית של שר התקשורת של BRICS שהתקיים בברזיליה.

באוגוסט 2023 דנו נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין ונשיא איראן, אבראהים ראיסי, באפשרות לצרף את איראן לארגון מדינות BRICS. בהמשך הזמין הארגון להצטרף אליו את ארגנטינה, מצרים, איראן, אתיופיה, ערב הסעודית ואיחוד האמירויות הערביות.

ב-1 בינואר 2024 הצטרפו לארגון מצרים, איראן, איחוד האמירויות ואתיופיה.

בראש נשיאות הארגון בשנת 2024 תעמוד רוסיה. פוטין הצהיר כי במהלך הנשיאות של רוסיה בארגון השנה, היא מתכננת להגביר את פעילותו של הארגון במערכת המוניטרית והפיננסית הבין-לאומית ולקדם פעילויות אקטיביות יותר במטבעות לאומיים במקום בדולר.

## תגובת ארצות הברית להתעצמות BRICS
בארצות הברית מתקיים דיון מתמשך בנוגע להשלכות הגאו־פוליטיות והכלכליות של התרחבות קבוצת BRICS, ובפרט לנוכח הצטרפותן או התעניינותן של מדינות בעלות משקל אסטרטגי, ובהן ערב הסעודית. גורמים בממשל האמריקאי ובקהילת המחקר רואים ב-BRICS מסגרת המבקשת לצמצם את ההשפעה הכלכלית והפיננסית של ארצות הברית ושל מדינות המערב, בין היתר באמצעות קידום שימוש במטבעות שאינם הדולר בסחר בינלאומי.

אחד ממוקדי הדיון המרכזיים בוושינגטון נוגע למעמדו של הדולר האמריקאי כמטבע רזרבה עולמי, ולמערכת היחסים ההיסטורית בין ארצות הברית לערב הסעודית, שבמסגרתה סחר הנפט העולמי מתבצע ברובו בדולרים. ניסיונות של ערב הסעודית להעמיק את קשריה עם BRICS ולבחון מסגרות סחר חלופיות נתפסים על ידי חלק מהפרשנים כבעלי משמעות פוטנציאלית למעמדה הפיננסי של ארצות הברית, אף שבפועל הממלכה ממשיכה לשמור על שיתוף פעולה הדוק עם וושינגטון בתחומי הביטחון, האנרגיה והכלכלה.

בממשל האמריקאי ובקהילת המחקר קיימת הערכה כי התרחבות BRICS משקפת מגמה רחבה יותר של מעבר למערכת בינלאומית רב־קוטבית, ולא בהכרח התגבשות של גוש כלכלי אחיד או מתואם. חוקרים אחדים מציינים כי הקבוצה מאופיינת בפערים משמעותיים בין מדינות החברות בה, וכי השפעתה המעשית על המערכת הפיננסית הגלובלית מוגבלת בשלב זה. במקביל, ארצות הברית פועלת לשימור השפעתה הבינלאומית באמצעות חיזוק בריתות אזוריות, שיתופי פעולה ביטחוניים, והעמקת קשרים כלכליים עם מדינות המפרץ ועם שווקים מתפתחים.
----

## טענות בשיח הציבורי
בשיח הציבורי וברשתות החברתיות הועלו לעיתים טענות הקושרות בין תהליכים גאו־פוליטיים גלובליים, ובהם התעצמות BRICS והמאבק על השפעה בין ארצות הברית, סין ורוסיה, לבין אירועים ביטחוניים במזרח התיכון, לרבות מתקפת חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023. טענות אלה אינן נתמכות בראיות פומביות, ולא זכו לאישוש מצד גורמים רשמיים או מחקריים, ונחשבות בעיני מרבית החוקרים לתאוריות קונספירציה.

## ראו גם
* גולדמן זקס
* כלכלת ברזיל
* כלכלת רוסיה
* כלכלת סין
* כלכלת הודו
* PIGS

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:גלובליזציה
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:יחסי סין–רוסיה