התקיפות האיראניות על קפריסין (2026)

**התקיפות האיראניות על קפריסין** הן מספר תקיפות שמיוחסות לאיראן ולחזבאללה, שלוחתה בלבנון, שבוצעו החל מ-1 במרץ 2026. התקיפות כוונו לבסיסי הממלכה המאוחדת בדרום קפריסין, אקרוטירי ודקליה, והתרחשו כחלק מהלחימה המורחבת במסגרת מבצע שאגת הארי.

## רקע
לאחר שהעניקה עצמאות לקפריסין בשנת 1960, בריטניה שמרה על ריבונות בשני בסיסים צבאיים באי, אקרוטירי ודקליה, שהם בבחינת טריטוריה בריטיות שמעבר לים. בקפריסין מוצבים גם כוחות צבאיים מיוון ומטורקיה. לפני התקיפות בשנת 2026, קפריסין הותקפה בפעם האחרונה 40 שנה קודם לכן, כאשר בשנת 1986 חמושים פרו־לובים תקפו את הבסיס הבריטי אקרוטירי ופצעו שלושה חיילים בריטים. הפעם האחרונה שבה קפריסין הותקפה ישירות כמדינה ריבונית, הייתה במהלך הפלישה הטורקית בשנת 1974, שהובילה לחלוקת האי.

ב־28 בפברואר פתחו ישראל וארצות הברית במתקפה על איראן. בתחילה הצהיר ראש ממשלת בריטניה, קיר סטארמר, כי בריטניה לא תהיה מעורבת בסכסוך, ודחה בקשות אמריקאיות להשתמש בבסיסים צבאיים בדייגו גרסיה ובאנגליה לצורך המבצע. שר ההגנה הבריטי, ג'ון הילי, סירב להצהיר האם בריטניה תומכת בתקיפות הישראליות־אמריקאיות. אולם, ככל שהתגובה האיראנית הסלימה וסיכנה את בעלות בריתה של בריטניה באזור, ב־1 במרץ בריטניה אישרה לארצות הברית להשתמש בבסיסים אלה לצורך תקיפות על טילים איראניים ואתרי שיגור, אך לא על מטרות פוליטיות וכלכליות באיראן.

## אירועים
ב-1 במרץ 2026, שוגרו שני טילים בליסטיים מאיראן לכיוון קפריסין. הטילים נפלו בים התיכון ולא גרמו לנזק, אך המעשה הוגדר על ידי שר ההגנה הבריטי כ"ירי חסר אבחנה". באותו היום, בשעות הלילה המאוחרות, הותקף בסיס חיל האוויר המלכותי אקרוטירי (RAF Akrotiri) הממוקם בקפריסין. כטב"ם "מתאבד" איראני מסוג שאהד, ששוגר ככל הנראה על ידי חיזבאללה מלבנון, הצליח לחדור את מערכי ההגנה האווירית ולפגוע ישירות באחד ממסלולי ההמראה המרכזיים בבסיס. הפגיעה גרמה לנזק תשתיתי למסלול ולפגיעה קלה בהאנגר סמוך, אך לא דווח על נפגעים בנפש.

בעקבות הפיצוץ והחשש מתקיפות המשך, הכריזו רשויות הבסיס על מצב חירום שהוביל לפינוי חלקי של המתקן. צוותים לא-חיוניים ובני משפחה של אנשי שירות שהתגוררו בשטח הבסיס הועברו באופן זמני למקומות לינה מאובטחים מחוץ למתקן הצבאי. הפינוי נועד להבטיח את שלומם של האזרחים, בזמן שצוותי ההנדסה החלו בסריקת השטח לאיתור נפלים ובהערכת הנזקים למסלול הטיסה.

נשיא קפריסין, ניקוס כריסטודולידיס, התייחס לאירוע בהצהרה רשמית ומסר כי הכטב"ם גרם לנזק קל בלבד, וכי האירוע נמצא תחת שליטה. כריסטודולידיס הדגיש כי קפריסין פועלת כצד נייטרלי והומניטרי באזור, וכי השימוש בבסיסים הבריטיים בשטחה אינו מכוון לפעילות התקפית נגד מדינות שלישיות. הצהרתו נועדה להרגיע את הציבור הקפריסאי ולמנוע הידרדרות של האירוע לכדי משבר מדיני רחב יותר מול איראן.

מאוחר יותר באותו היום זוהו שני כלי טיס בלתי מאוישים נוספים שעשו את דרכם מכיוון מזרח לעבר האי. כוחות חיל האוויר המלכותי, שהיו בכוננות שיא לאחר הפגיעה הראשונה, הזניקו מטוסי קרב מסוג טייפון ו-F-35 שיירטו את שני הכטב"מים לפני שחדרו למרחב האווירי של הבסיס. בעקבות האירועים, הודיעה בריטניה על תגבור מערכות ההגנה האווירית באי, והצבת ספינת מלחמה נוספת באזור, להגנה על נכסיה האסטרטגיים.

ב-4 במרץ 2026 הודיע שר הפנים של קפריסין קונסטנטינוס יואנו על מעבר רשמי למצב חירום ברמת מוכנות גבוהה. כחלק מכך, הופעלה לראשונה מערכת התרעה לאומית המבוססת על שליחת הודעות SMS המוניות לכלל האזרחים במקרה של אירוע ביטחוני. בנוסף, קפריסין סגרה את המרחב האווירי מעל נמל התעופה הבין-לאומי לרנקה בגלל "חפץ חשוד".

## תגובות
סרדאר ג'בארי ממשמרות המהפכה טען כי האמריקאים העבירו את רוב מטוסיהם לקפריסין, והצהיר כי הבסיס אקרוטירי נמצא "במסגרת" כעת, לאחר שבריטניה אפשרה לחיל האוויר האמריקאי לנחות שם, וכי הם "ישגרו טילים לעבר קפריסין בעוצמה כזו שהאמריקאים ייאלצו לעזוב את האי".

הרשויות הקפריסאיות הודיעו לתושבים ליד אקרוטירי להמצא במרחב בטוח עד להודעה חדשה. נמל התעופה הבין-לאומי פאפוס פונה לאחר התקיפה.

פגישה של האיחוד האירופי באי נדחתה בעקבות התקיפה.

יוון החליטה לשלוח שתי פריגטות המצוידות במערכת תקיפה נגד כטב"מים, וכן ארבעה מטוסי F-16, על מנת לחזק את הגנת קפריסין ולסייע במניעת התקפות עתידיות על האי.
ב-3 במרץ פונה הכפר אקרוטירי לחלוטין, מלבד 20 איש שסירבו לעזוב את בתיהם.

## הערות שוליים

קטגוריה:קפריסין: צבא וביטחון
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: היסטוריה צבאית
קטגוריה:יחסי איראן – הממלכה המאוחדת
קטגוריה:קפריסין: יחסי חוץ
קטגוריה:2026 בממלכה המאוחדת
קטגוריה:2026 באירופה