open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יחסי יוון–קירגיזסטן

[250px|ממוזער|שר החוץ הקירגיזי [צ'ינגיז איידרבקוב (מימין) נפגש עם מקבילו היווני ניקוס דנדיאס בשולי פסגה של הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה בברטיסלבה, 2019]]
**יחסי יוון–קירגיזסטן** הם יחסי החוץ בין יוון לקירגיזסטן. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1992. יוון מיוצגת בקירגיזסטן באמצעות שגרירותה באלמטי, קזחסטן. קירגיזסטן מיוצגת ביוון באמצעות שגריר שאינו תושב בבישקק, וכן באמצעות הקונסוליה הקזחית באתונה. השטח שבה שוכנת כיום קירגיזסטן יושב בעבר על ידי הסקיתים ונכבש על ידי אלכסנדר הגדול.

## ביקורים רשמיים
בשנת 2002 ביקר סגן שר החוץ הקירגיזי, אסנבק אוסמונלייב ביוון כדי לדון בסיכויים ל"שיתוף פעולה פוליטי דו-צדדי ואפשרויות לארגן ביקור רשמי של נשיא קירגיזסטן, אסקאר אקייב, ביוון".

ב-1 בנובמבר 2004 ערך נשיא קירגיזסטן, אסקר אקייב, ביקור רשמי ביוון כדי לפגוש את נשיא יוון, קוסטנטינוס סטפנופולוס. אקייב אמר: "עברו 12 שנים מאז נוצרו יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות, וזו התחלה טובה לבנות שיתוף פעולה הדוק ויעיל. יש לנו סיכויים טובים לשפר את היחסים הקירגיזיים-יווניים לרמה גבוהה יותר ולהרחיב את היחסים בזירה הבינלאומית... מטרת ביקורי היא להעלות את יחסינו לרמה איכותית אחרת ולהניח את הבסיס לבסיסם המשפטי על ידי חתימה על מסמכים דו-צדדיים." משלחת משרד החוץ של יוון ביקרה בדושנבה לשיחות, וקיימה פגישות עם שר החוץ של טג'יקיסטן זריפי וסגן שר החוץ יולדשב בשנת 2008. שרת החוץ דורה בקויאניס נפגשה עם שר החוץ של טג'יקיסטן זריפי במהלך הפורום הראשון של האיחוד האירופי ומרכז אסיה בנושאי ביטחון בפריז בספטמבר 2008.

## הגירה
בין 650 ל-700 אנשים ממוצא יווני חיים בקירגיזסטן; עם זאת, נתוני המזכירות הכללית ליוונים בחו"ל נותנים מספר נמוך עוד יותר (50 איש).

## הסכמים דו-צדדיים
בשנת 2004, יוון וקירגיזסטן חתמו על הסכם דו-צדדי לתחבורה אווירית, תיירות ודיפלומטיה במהלך ביקורו של נשיא קירגיזסטן אסקר אקייב ביוון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יחסי מונטנגרו–רומניה

**יחסי מונטנגרו–רומניה** הם יחסי החוץ בין מונטנגרו ורומניה.

## סקירה כללית
רומניה הכירה בעצמאות מונטנגרו ב-13 ביוני 2006, ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-9 באוגוסט אותה שנה. היחסים המדיניים בין מונטנגרו לרומניה הם ידידותיים באופן מסורתי, על בסיס עקרונות הפתיחות, שיתוף פעולה מתמשך בתחומים רבים ותמיכה הדדית ברמה האזורית והבינלאומית. שתי המדינות חולקות סדרי עדיפויות של מדיניות חוץ, משתפות פעולה בהצלחה במבנים של נאט"ו, ורומניה סיפקה תמיכה מתמשכת למונטנגרו מאז שיקום העצמאות בהקשר של שילוב אירופי.

## יחסי סחר
בשנת 2020 ההשקעות מרומניה הסתכמו ב-0.33 מיליון אירו, והסחר עם רומניה הסתכם ב-22.7 מיליון אירו (ייצוא 1.1 מיליון אירו; יבוא 21.6 מיליון אירו).

## נציגויות דיפלומטיות
* מונטנגרו מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה במונטנגרו שגרירות בפודגוריצה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יחסי סלובניה–רומניה

**יחסי סלובניה–רומניה** הם יחסי החוץ בין סלובניה ורומניה.

## סקירה כללית
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-28 באוגוסט 1992, לאחר פרישתה של סלובניה מיוגוסלביה. שתי המדינות הן חברות מלאות ב ובנאט"ו. בשנת 2007 פתחה סלובניה את שגרירותה בבוקרשט.

## נציגויות דיפלומטיות
* סלובניה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה בסלובניה שגרירות בליובליאנה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
MeWe

**MeWe** היא רשת חברתית אמריקנית. הרשת הוקמה מתוך כוונה להציב אלטרנטיבה לרשת החברתית פייסבוק, שאוגרת מידע רב על המשתמשים שלה (ראו כאן), והמדיניות שלה לאיסור פרסומם של תכנים מסוימים שנויה במחלוקת. ממשק המשתמש של הרשת דומה לממשק המשתמש של פייסבוק, והמודל הכלכלי שלה מבוסס בעיקר על מכירת מנויים לתכונות מתקדמות, כמו אמוג'ים נוספים או ערכות נושא שונות לעיצוב של האתר, ועמודים לעסקים.

הרשת דוגלת במדיניות אלטרנטיבית לזו של רשתות חברתיות מובילות בכך שמאפשרת פרסום תכנים שהיו נחסמים בפלטפורמות אחרות, בטענה לחשיבות חופש הביטוי של המשתמשים. מנגד, העדר צנזורה על נושאים שנויים במחלקות הביא לכך שתנועות תומכות קונספירציה ומתנגדי חיסונים מהווים חלק משמועותי ממשתמשי הרשת.

הרשת אינה מממנת את עצמה מפרסום, אלא ממכירת שירותים, כולל החלפת ערכת נושא, פתיחת דף לעסק, אמוג'ים מותאמים אישית ושירותים נוספים.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אתרי אינטרנט אמריקאיים
קטגוריה:רשתות חברתיות מקוונות
אישטוון אבאר

**אישטוון אבאר** (בהונגרית: **Avar István**, בגרמנית: **Stefan Auer**, ברומנית: **Ștefan Auer**; 28 במאי 1905 – 13 באוקטובר 1977) היה כדורגלן ומאמן רומני-הונגרי, ממוצא גרמני, ששיחק בעמדת החלוץ. עם נבחרת הונגריה השתתף במונדיאל 1934.

## ביוגרפיה
אבאר נולד בשנת 1905 בארד שבאימפריה האוסטרו-הונגרית, שנפלה ברומניה לאחר מלחמת העולם הראשונה, והחל את קריירת הכדורגל ב-AMEF ארד. עם העברתו לקולציה בראשוב ב-1926 היה קרוב מאוד לזכות בליגה הרומנית בעונת 1926/27 אך קבוצתו הפסידה במחזור הסיום. לאחר עונה זו הובא אבאר להונגריה לשחק באויפשט, עמה זכה ארבע פעמים בליגה ההונגרית. בנוסף לכך, זכה בגביע מיטרופה ב-1929 תוך כדי שהוא מסיים כמלך שערי הטורניר עם עשרה שערים. אויפשט גברה בצמד משחקי הגמר על סלביה פראג הצ'כוסלובקית ואבאר כבש שער אחד בכל משחק. בשנת 1936 חזר סטפן אבאר לרומניה והצטרף למועדון ראפיד בוקרשט, שם היה מאמן עד דצמבר 1939. אבאר סיים עמה כסגן אלוף בעונת 1937/38 והיה הכובש המצטיין בליגה הרומנית בעונת 1939/40 עם 21 שערים. באותה עונה הגיע איתה לגמר גביע מיטרופה בשנת 1940, שכבר לא נערך בשל מלחמת העולם השנייה. אבאר סיים את דרכו בראפיד בוקרשט לאחר המחצית הראשונה של עונת 1940/41, חזר להתיישב בהונגריה והמשיך את הקריירה בקאפושוואר. בשנת 1945 שיחק בקשב ופרש מכדורגל, ובסוף הפך למאמן קאפושוואר.

### נבחרות לאומיות
במדי נבחרת רומניה כבש את שער הבכורה ב-25 באפריל 1926 נגד בולגריה. באותה שנה עבר למועדון קולציה בראשוב והבקיע צמד ב-19 ביוני 1927 בתיקו 3–3 נגד פולין, משחק שהיה להופעתו השנייה והאחרונה במדיה. בעקבות היכולת שהציג באויפשט ההתאחדות ההונגרית מינתה אותו לנבחרת הונגריה החל משנת 1927, ובמקום ששמו יופיע במדיה כ"סטפן אבאר" הוא שונה ל"אישטוון אבאר". הוא כבש 24 שערים ב-21 הופעות בה, כולל שמונה שערים בגביע מרכז אירופה של השנים 1932–1931. שערים אילו תרמו להונגריה לסיים במקום השלישי בתחרות ואבאר סיים ככובש המצטיין. גם במונדיאל 1934 השתתף עמה ושיחק במשחק רבע הגמר בו הפסידו 2–1 לאוסטריה.

## תארים
### כשחקן
;אויפשט
*אליפות הונגריה (4): 1929/30, 1930/31, 1932/33, 1934/35
*גביע מיטרופה: 1929
;ראפיד בוקרשט
*הגביע הרומני (4): 1936/37, 1937/38, 1938/39, 1939/40
;אישיים
*מלך השערים בליגה הרומנית: 1939/40  (21 שערים)
*מלך השערים בגביע מיטרופה: 1929  (10 שערים)
*מלך השערים בגביע מרכז אירופה: 1932–1931  (8 שערים)
### כמאמן
;ראפיד בוקרשט
*הגביע הרומני (2): 1938/39, 1939/40

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים הונגרים
קטגוריה:כדורגלנים רומנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל הונגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רומנים
קטגוריה:ארד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אויפשט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הונגריה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רומניה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1934
קטגוריה:מאמני כדורגל הונגרים
קטגוריה:מאמני כדורגל רומנים
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1905
קטגוריה:נפטרים ב-1977
יחסי מקדוניה הצפונית – רומניה

250px|ממוזער|השר לענייני אירופה של רומניה ג'ורג'ה צ'מבה (מימין) נפגש עם סגן ראש הממשלה המקדוני בויאר אוסמני בבוקרשט, 2019
**יחסי מקדוניה הצפונית–רומניה** הם יחסי החוץ בין מקדוניה הצפונית ורומניה.

## סקירה כללית
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-11 בינואר 1995, לאחר שמקדוניה הצפונית (שנקראה אז מקדוניה) נפרדה מיוגוסלביה.

בינואר 2019 ביקר סגן ראש ממשלת מקדוניה בויאר אוסמני ברומניה ונפגש עם ראש ממשלת רומניה ויוריקה דנצ'ילה. דנצ'ילה חזרה על תמיכתה המתמדת של רומניה בשילוב האירו-אטלנטי של מקדוניה הצפונית, והביעה את אמונה כי רפובליקת צפון מקדוניה, עם השם החוקתי החדש של המדינה, תהפוך לחברה ה-30 ב.

## נציגויות דיפלומטיות
* מקדוניה הצפונית מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
בית הכנסת זלצמן (מינסק)

ממוזער|שמאל|איור של בית הכנסת זלצמן (1958–1969)
**בית הכנסת זלצמן** היה בית כנסת יהודי, שמוקם ברחוב ראקאוסקאיה 24 במינסק (רחוב אוסטרובסקי 24 בתקופת ברית המועצות).

## היסטוריה
בית הכנסת הוקם בשנת 1864 על ידי סוחר יהודי בשם "זלצמן" בשביל יהודים עניים ממינסק בפרבר בשם "רקוב". במהלך מלחמת העולם השנייה בית הכנסת נחרב. לאחר המלחמה הוא נבנה מחדש כדי לשכן בו מועדון ספורט. כיום יש בו מרכז שחמט - בית ספר מיוחד לילדים ולנוער בשמורה האולימפית (SDYUSHAR-11).

לאחרונה שופץ הבניין, בעיקר הקומה העליונה.

## קישורים חיצוניים

* תמונות של בניין בית הכנסת באתר Radzima.org

זלצמן (מינסק)
זלצמן
יער ביטצבסקי

**פארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי"** (ברוסית: **«Природно-исторический парк «Би́тцевский лес**) הוא אזור טבע מוגן במיוחד, הפארק השני בגודלו במוסקבה אחרי הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב. אורכו של הפארק מצפון לדרום הוא 10 ק"מ, ממערב למזרח - 1.5-4 ק"מ.

נקרא על שם נהר הביטצה, שחוצה את קצה היער הדרומי לכיוון מזרח.

לפארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" יש חשיבות סביבתית, אקולוגית, חינוכית, היסטורית ותרבותית כמתחם טבעי-טריטוריאלי בעל ערך גדול ואינטגרלי במיוחד, המאופיין במגוון טבעי גבוה, בנוכחות מיני צמחים ובעלי חיים נדירים ופגיעים בסביבת עיר, וכן תנאים נוחים לבילוי בסביבה טבעית. הערך העיקרי של פארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" הוא מיקומו של אזור יער גדול, שדרכו
נכנס אוויר ממחוז מוסקבה למרכז מוסקבה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסקבה: פארקים
בית הכנסת קיטייבסקאיה

**בית הכנסת קיטייבסקאיה**, הידוע גם **בשם בית הכנסת של חסידות דז'רינסק** היה בית בית כנסת חסידי במינסק. הוא פעל בסוף המאה התשע עשרה ובתחילת המאה העשרים. בית הכנסת ממוקם ב"פרבר טריניטי" ברחוב "אלכסנדרובסקאיה" (כתובת נוכחית: רחוב מקסים בוגדנוביץ', מספר 9 א'). כעת שוכן בבניין "בית הטבע" של מינסק.

## היסטוריה
על פי המיתוס, שם בית הכנסת מקורו בשמו של הסוחר ברוך קיטייבסקי, שבית הכנסת היה בבעלותו.

בית הכנת נבנה בראשית המאה ה-19 (על פי מקורות אחרים בשנת 1874) על ידי חסידי דזיארז'ינסק. זה היה בית התפילה המרכזי של החסידות במינסק, והיה פופולרי מאוד בזכות המוזיקה שלו, במיוחד השירים המפורסמים של יענקל טלהאנר (טלהאנר).

בבניין הסמוך בבית כנסת, שפנה לחזית הרחוב, שכנה הישיבה החסידית של חסידות דזיארז'ינסק.

בשנות השבעים שופץ בניין בית הכנסת והועבר לבית הטבע.

## ארכיטקטורה
קומה אחת של בית הכנסת מלבנית בבניין לבנים מתוכנן על בסיס גבוה, מכוסה בגמלונים. חזיתות הקצה משלימות בפדימנטים משולשים, שבטימפנות יש נישות חצי עגולות רדודות עם עמודים דקורטיביים.

## קישורים חיצוניים

* Фатаздымкі

קיטייבסקאיה
קיטייבסקאיה
אהלי אשר תאבת

**אָהֳלִי אֲשֶׁר תָּאַבְתָּ** היא קינה לתשעה באב מאת רבי אלעזר בירבי קליר, שנקלטה בסדר הקינות לתשעה באב לפי מנהגי אשכנז. הקינה עוסקת בחשיבותו של בית המקדש כמקום השראת השכינה, ובאובדן מקומו של ה' לשכון בעולם עם חורבן בית המקדש.

## מבנה הקינה
הקינה בנויה בעיקר בשימוש במילות קבע: השורה הראשונה בכל מחרוזת פותחת במילה "אהלי"; כל שורה שנייה פותחת ב"למה לנצח"; וכל שורה שלישית פותחת ב"ונהיית כ". כל מחרוזת מסתיימת בקטע פסוק או ברמז לפסוק הכולל את המילה "פה", וכך כל הקינה מאורגנת סביב הצליל "פה", באופן שיוצר אליטרציה. בנוסף לכך, הקינה כתובה באקרוסטיכון אלפביתי הפוך (תשר"ק).

מבנה זה מארגן את התוכן בכל מחרוזת באופן קבוע. השורה הראשונה פותחת בחשיבותו של בית המקדש; השורה השנייה מתארת את מצבו החרב של המקדש המתמשך לאורך שנים (למה לנצח); והשורה השלישית את העובדה שבעקבות החורבן ה' כבר אינו משרה את שכינתו בעולם.

### שרשור
בסוף הקינה נוסף קטע סיום: . ככל הנראה קטע זה נועד לשרשר  את הקינה הזו עם הקינה איכה את אשר כבר עשוהו. סיום הקטע "איכה יעיב באפו" הוא תחילת , שסביבו בנויה הקינה "איכה את אשר". קינה זו היא אכן הקינה הבאה אחרי "אהלי אשר תאבת" בסדר הקינות לפי מנהג אשכנז המערבי, אך במנהג אשכנז המזרחי השתנה הסדר ולכן השרשור לא נשמר.

גם בסוף הקינה הקודמת, היא קינת איכה אלי קוננו, מופיע במחזורי מנהג אשכנז המזרחי קטע סיום, החתום באקרוסטיכון "אלעזר", ומשרשר את הקינה הקודמת עם תחילת הקינה שלפנינו.

## תוכן הקינה
כאמור, תוכן הקינה סובב סביב חשיבותו של בית המקדש כמקום השראת השכינה. הקינה מדגישה חשיבות זו כשהיא מציינת, למשל את דברי חז"ל שבית המקדש תוכנן עוד לפני בריאת העולם; וכשהיא מספרת כי מתן תורה בהר סיני נועד להיות הכנה להקמת המשכן והשראת השכינה.

כהמשך לכך, הקינה משתמשת במילים "למה לנצח", כדי להבליט את התמשכותו של החורבן, שבגינו מקום שכינתו של ה' בעולם אינו קיים וה' אינו שוכן בעולם עוד. הקינה מתארת מצב זה כשהיא אומרת שה' נהיה "כלא יוכל להושיע", "כטס בחלל", "כגר בארץ", או "כאורח במלון". בסוף כח מחרוזת מושם בפי ה' פסוק או שבר פסוק המדגיש שמקומו איננו עוד "פה" בעולם.

## השפעה
כאמור, הקינה נכנסה לסדר הקינות של נוסח אשכנז לענפיו, וכך שרדה והמשיכה להאמר במשך מאות שנים, עד ימינו.

בנוסף, אופיר מינץ-מנור מצא כי הקינה "אהלי אשר תאבת" השפיעה על שירו של אמיר גלבע "גבישיך להלך".

## לקריאה נוספת
* רבי שלמה וולבה, **[[עלי שור]]**, חלק שני, ירושלים תשמ"ו, עמ' תט–תיא.

## קישורים חיצוניים

* 
* הקינה, בכ"י אוקספורד בודליאנה, Heb. d.59, דפים 34a–35a, סרוק באתר ספריית הבודליאנה. לפי כתב יד זה הותקנה המהדורה באתר המילון ההיסטורי.
* הרב משה ליכטנשטיין, אהלי אשר תאבת, באתר ישיבת הר עציון

## הערות שוליים

קטגוריה:קינות לתשעה באב
קטגוריה:פיוטי אלעזר בירבי קליר
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
בית הכנסת הראשי של מינסק

**בית הכנסת של מינסק** הנקרא גם **בית כנסת בית ישראל** (בבלארוסית: **Сінагога Бэйс Ісраэль**) הוא בית כנסת הממוקם במינסק במרכז העיר מינסק , זהו בית הכנסת המרכזי של הקהילה היהודית במינסק.

בית הכנסת נבנה בשנת 1913 ביוזמת יהודים אורתודוקסים. בשנת 1994 מונה הרב הראשי של בלארוס, לרב קהילת בית הכנסת.

## קישורים חיצוניים

* Фатаздымкі
* Синагоги Минска

ראשי
טבחת

**טִבְחַת** הייתה אחת מערי הדדעזר בן רחוב, מלך ארם צובה, יחד עם כון, שמהן לקח דוד נחושת רבה מאוד. שלמה בנו, לאחר מכן, בנה מנחושת זאת את ים הנחושת.

ישנם חוקרים רבים, הסבורים כי שם העיר המקורי הוא טבח, כמו טבח בן נחור. בנוסף, העיר קרויה טבח בתעודות רבות בכתב יתדות וב.

על פי הכתוב בפפירוס אנאסטאזי א, העיר הייתה ממוקמת מדרום לקדש שעל גדת נהר ארנת. בנוסף, ויליאם פוקסוול אולברייט מצא שנכתב במכתבי אל-עמארנה על העיר Tubikhi, שממוקמת מדרום לקדש. העיר Tubikhi היא כנראה העיר דבח'ו, הנזכרת ברשימת ערי ארץ ישראל וסוריה של רעמסס השלישי, והיא כנראה שיבוש של השם טבחת.

חוקרים רבים סבורים כי העיר הייתה ממוקמת, כמו כון, בבקעת הלבנון. בנוסף, רבים מן החוקרים סבורים כי העיר בעלבכ, זאת העיר טבחת. לעומת זאת, חוקרים אחרים סוברים כי העיר טבחת המקראית היא כיום העיר א-טיבה שבלבנון.

רוב החוקרים אומרים כי העיר הייתה ממוקמת בהרי מול הלבנון.

## הערות שוליים

קטגוריה:דוד
קטגוריה:נחושת במקרא
קטגוריה:יישובי המקרא
הברבור הלבן

כלא **הברבור הלבן** (ברוסית: **Белый лебедь**; בתעתיק עברי: בליי לבד), הידוע רשמית כ**מתקן הכליאה הפדרלי מס' 2 של מחוז פרם**, הוא בית סוהר רוסי עבור עבריינים מסוכנים ביותר, ונחשב לאחד מבתי הכלא השמורים ביותר ברוסיה.

הכלא מהווה מושבת עונשין מיוחדת עבור אסירים שנידונו למאסר עולם. הכלא שוכן בעיר סוליקמסק שבפרמסקי קראי. 

הכלא מתבלט באחד המשטרים הקשים ביותר בשירות בתי הסוהר הפדרלי (העונש הממוצע הוא בין שלוש לשבע שנים).

## היסטוריה
בשנת 1938 נוצרה נקודת מחנה שדרכה עברו אסירים פוליטיים רבים. מאז 1955 לא הוחזקו בכלא אסירים פוליטיים. בשנת 1980 נוצר בכלא מרחב פנימי מסוג תא בודד, אליו נשלחו גנבים בחוק, כ-4.5 אלף אסירים עברו בו. מאז 1999 מחזיק הכלא אסירים שנידונו למאסר עולם.

## אסירים בולטים
* סלמן רדוייב 
* עלי טאזייב 
* ולדימיר בבושקין
* מקסים פטרוב
* אלכסנדר צ'ייקה 
* מיכאל אוסטינוביץ' 
* רומן בורצב 
* דמיטרי וינוגרדוב 
* אלכסנדר גרשצ'נקו 
* ניקולאי דודין 
* ולדימיר ז'וקוב 
* דמיטרי קרימוב 
* סרגיי לוזובוי 
* סרגיי מרטינוב 
* אלכסנדר מורליוב 
* דניס פיסצ'יקוב 
* גנדאי סרבריניקוב 

## קישורים חיצוניים
* , מתוך סרט דוקומנטרי "הנידונים לכל החיים"

## הערות שוליים
 

קטגוריה:רוסיה: בתי סוהר
קטגוריה:חבל מנהלי פרם
חבר בן בריעה

**חֶבֶר** הוא בנו הבכור של בריעה בן אשר. לחבר היה אח אחד, מלכיאל. לחבר היו שלושה בנים: יפלט, שומר וחותם ובת אחת: שועא. משפחתו של חבר נקראה משפחת החברי.

משפחתו של חבר היא המשפחה העיקרית מצאצאי אשר, ופירוט שושלתה הוא הארוך ביותר מבין צאצא אשר. עוד סימן לחשיבותה של משפחה זו הוא שחבר מופיע בתוך שבעים בני יעקב שירדו למצרים.

חבר הוא שם רווח בישראל והחוקרים חלוקים בפירושו ובמשמעותו. ישנם חוקרים הסוברים כי השם מגיע מלשון חברות ושותפות. לעומת זאת, בעיון בתרגום השבעים, ניתן לראות כי השם הוא כנראה ח'בר ולא חבר.

## הערות שוליים

קטגוריה:יורדי מצרים
קטגוריה:שבט אשר
גולדה (סרט, 2023)

**גולדה** (באנגלית: **Golda**) הוא סרט דרמת מלחמה ביוגרפי אמריקאי בבימויו של הבמאי הישראלי גיא נתיב, ועל פי תסריט מאת ניקולס מרטין, שמתמקד בהחלטות הדרמטיות והרות הגורל שאיתן נאלצה ראש ממשלת ישראל הרביעית, גולדה מאיר, להתמודד בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים.

הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין ב-20 בפברואר 2023, והוא פתח את פסטיבל הקולנוע ירושלים ב-13 ביולי 2023.

הסרט עלה לאקרנים ב-25 באוגוסט 2023; בישראל, עלה הסרט לאקרנים ב-24 באוגוסט 2023.

## תקציר העלילה
ב-6 באוקטובר 1973, בחסות היום הקדוש ביותר לעם ישראל, יום הכיפורים, כוחותיהם המשולבים של מצרים וסוריה החלו במתקפה מפתיעה על חצי האי סיני ורמת הגולן שהובילה למלחמת יום הכיפורים. בעוד הצבא הישראלי נמצא במיעוט ואזלת יד, גולדה מאיר, ראש הממשלה באותה התקופה, נאלצת להתעמת עם הסכנה המיידית של פצצת זמן מתקתקת שהיא קיוותה שלעולם לא תיאלץ להתמודד איתה. כשהיא מבודדת ומתוסכלת מהקבינט הגברי שלה, מאיר נאלצת להכריע בהחלטות דרמטיות והרות הגורל בעודה נמצאת במרוץ נגד הזמן להצלת מיליוני חיים משני צדי הסכסוך.

## צוות השחקנים
* הלן מירן – ראש הממשלה **[[גולדה מאיר]]**
* קמי קוטין  – **[[לו קדר]]**, מזכירתה של גולדה
* רמי הויברגר – שר הביטחון **[[משה דיין]]**
* ליאור אשכנזי – הרמטכ"ל **[[דוד אלעזר]]**
* אד סטופארד – מפקד חיל האוויר הישראלי **[[בני פלד]]**
* אלי פירסי – **שיר שפירו**
* דביר בנדק – ראש אמ"ן **[[אלי זעירא]]**
* רותם קינן – ראש המוסד **[[צבי זמיר]]**
* דומיניק מפהאם – **[[חיים בר-לב]]**
* אוהד קנולר – **[[אריאל שרון]]**
* קיט רקוסן
* אמה דייוויס – **גברת אפסטיין**
* לייב שרייבר – **[[הנרי קיסינג'ר]]**
* ג'יימי ריי ניומן – מזכירתו של קיסינג'ר.

## הפקה
### פיתוח
ב-6 באפריל 2021, נמסר לראשונה כי סרט ביוגרפי שיעסוק בדמותה של גולדה מאיר, האישה היחידה שהייתה לראש הממשלה של מדינת ישראל, ויתמקד בהחלטות הרות הגורל שנאלצה לקבל במהלך מלחמת יום הכיפורים, נמצא בפיתוח. עוד נמסר כי את הסרט עתיד לביים הבמאי הישראלי גיא נתיב על פי תסריט מאת התסריטאי ניקולס מרטין, שאף שותף להפקת הסרט. את דמותה של גולדה מאיר עתידה לגלם השחקנית הלן מירן. בנוסף, נודע שהסרט יופק על ידי המפיקים מייקל קון, אנדרו קרפן ושיוואני ראוואט.

על מעורבותו בהפקת הסרט ושיתוף הפעולה עם מירן, אמר נתיב: 

ב-14 ביולי 2021, נמסר כי זכויות ההפצה של הסרט ברחבי ארצות הברית נרכשו על ידי החברות "Bleecker Street" ו-"ShivHans".

בנוסף להיוודע דבר רכישת זכויות ההפצה של הסרט, אמר קון על הסרט כי 
### ליהוק
ב-17 בנובמבר 2021, נמסר על ליהוקם של קמי קוטין, אד סטופארד, אלי פירסי, דומיניק מפהאם, קיט רקוסן, ואמה דייוויס; ושל השחקנים הישראליים רמי הויברגר, ליאור אשכנזי, דביר בנדק ורותם קינן.

### צילומים
צילומי הסרט החלו באוקטובר 2021 בלונדון, בריטניה. צילומים נוספים התקיימו גם בישראל.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2023
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים על פוליטיקאים
קטגוריה:סרטים בין-לאומיים שעלילתם מתרחשת בישראל
קטגוריה:סרטי מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:סרטי גיא נתיב
קטגוריה:גולדה מאיר בתרבות
קושידה (מתאבק)

**יוג'ירו קושידה** (ביפנית: **櫛田 雄二郎**, Kushida Yūjirō; באנגלית: **Yujiro Kushida**; נולד ב-12 במאי 1983), הידוע יותר בשם הבמה שלו **קושידה**, הוא מתאבק ולוחם MMA יפני.

הוא מוכר בעיקר בשל תשע שנותיו בארגון ההיאבקות היפני New Japan Pro-Wrestling (NJPW), שבו היה שש פעמים אלוף במשקל כבד ג'וניור של IWGP, אלוף הזוגות במשקל כבד ג'וניור של IWGP (עם שותפו לצמד הטיים ספליטרס, אלכס שלי). המנצח של טורנירי הסופר ג'וניורס לשנת 2015 ו-2017, המנצח של ה-Super J-Cup לשנת 2016, והמנצח של גביע העולם של Pro Wrestling לשנת 2017, טורניר שהיה בשיתוף של NJPW ביחד עם hat Culture Pro Wrestling (WCPW) ו-Revolution Pro Wrestling (RevPro). בנוסף לכך, הוא מוכר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית NXT. כמו כן, קושידה ערך הופעות בארגון היאבקות אחר בעל שותפות עם NJPW בשם Ring of Honor (ROH), שבו היה פעם אחת אלוף הטלוויזיה של ROH.

קושידה החל להתאמן בקריירת אמנויות לחימה משולבות במתחם האימונים של נובוהיקו טאקאדה בזמן שהיה בבית ספר לנערים. הוא ערך את קרב הבכורה שלו ב-MMA בשנת 2003 עבור ארגון יפני בשם ZST, כשכבר בשנה שבאה לאחר מכן זכה בטורניר ג'נסיס במשקל קל. בשנת 2005, הוא פרש מקריירת ה-MMA, כשבמאזנו 6 ניצחונות ו-2 תוצאות תיקו.

## אליפויות והישגים
### אמנויות לחימה משולבות
* **הישגים בארגון ZST**
** טורניר ג'נסיס במשקל קל של ZST (2004)

### היאבקות מקצועית
* **הישגים בארגון ההיאבקות All Japan Pro Wrestling – AJPW**
** טורניר הזוגות עד גיל 30 של AJPW (2008) - עם T28
* **הישגים בארגון ההיאבקות Consejo Mundial de Lucha Libre – CMLL**
** קואדרנגולאר דה פרחאס (2016)  - עם מרקו קורליאונה
* **הישגים בארגון ההיאבקות New Japan Pro-Wrestling – NJPW**
** אליפות במשקל כבד ג'וניור של IWGP (6 פעמים)
** אליפות הזוגות משקל כבד ג'וניור של IWGP (פעמיים)  - עם אלכס שלי
** טורניר אליפות הזוגות משקל כבד ג'וניור של IWGP (2018)
** הטוב ביותר של סופר ג'וניורס (2015, 2017)
** Super J-Cup (2016)
** טורניר סופר ג'וניור לזוגות (2012)  - עם אלכס שלי
* **הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated – PWI**
** PWI דירג אותו במקום ה-20 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2017
* **הישגים בארגון ההיאבקות Ring of Honor – ROH**
** אליפות הטלוויזיה של ROH (פעם אחת)
* **הישגים בארגון ההיאבקות What Culture Pro Wrestling**
** גביע העולם של Pro Wrestling (2017)
** מוקדמות גביע העולם של Pro Wrestling (2017)
* **הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment – WWE**
** אליפות ה-NXT במשקל קל (פעם אחת)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מתאבקים מקצוענים יפנים
קטגוריה:מתאבקי ה-WWE
קטגוריה:מתאבקי ה-NXT
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1983
ליירה ולקיריה

**איף קוסאק ** (באנגלית: **Aoife Cusack**; נולדה ב-23 באוקטובר 1996), הידועה יותר בשם הבמה שלה, **ליירה ולקיריה** היא מתאבקת אירית, המופיעה בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית הדגל Raw.

## קריירת היאבקות מקצועית
### קריירה מוקדמת (2015–2020)

לאחר שהייתה תלמידה בארגון ההיאבקות Fight Factory Pro Wrestling למשך שנה, ואלקירי ערכה את קרב הבכורה שלה בזירה ב-2 במאי 2015 תחת שם הבמה ואלקירי קיין בארגון ההיאבקות Celtic Championship Wrestling (CCW). כמו כן, היא הופיעה עבור ארגוני היאבקות עצמאיים נוספים באירופה כמו Fight Factory Pro Wrestling (FFPW), Pro Wrestling Ulster (PWU), Over The Top Wrestling (OTT) ו-Phoenix Wrestling. בשנת 2018, ואלקירי הפכה למתאבקת הראשונה אשר זכתה באליפות האירית במשקל כבד לג'וניור. בנוסף לכך, היא הופיעה בארגוני ההיאבקות הגרמניים German Wrestling Federation (GWF) בין השנים 2017 ל-2019 וב-Westside Xtreme Wrestling (wXw) בין השנים 2019 ל-2020.

### WWE (2020–היום)

ב-20 בינואר 2020, נודע שואלקירי חתמה על חוזה ב-WWE, כשעתה תיקרא בשם **איף ואלקירי**. היא הופיעה לראשונה בזירה של המותג ב-13 בפברואר בפרק של התוכנית *[[NXT UK]]*, כאשר היא גברה על המגויסת הטרייה מצרפת, אמייל. החל מ-5 במרץ בפרק של התוכנית *NXT UK*, ואלקירי יצאה לסדרת ניצחונות, כשבדרך היא גברה על איילה דאון, נינה סמואלס, דני לונה ועוד. רצף הניצחונות שלה הגיע לסיומו ב-29 באפריל 2021 בפרק של התוכנית *NXT UK*, כאשר היא נחלה הפסד למייקו סאטומורה. ב-26 באוגוסט בפרק של התוכנית *NXT UK*, ואלקירי ניצחה את מתאבקת בקרב ללא פסילות.

## אליפויות והישגים
* **הישגים בארגון ההיאבקות Pro-Wrestling: EVE**
** אליפות הזוגות של Pro-Wrestling: EVE (פעם אחת)  - עם דבי קייטל
* **הישגים בארגון ההיאבקות Over the Top Wrestling – OTT**
** אליפות הנשים של OTT (פעם אחת)
* **הישגים בארגון ההיאבקות Pro Wrestling Ulster – PWU**
** אליפות הנשים של PWU (פעם אחת)
* **הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment – WWE**
** אליפות הנשים הבין-יבשתית של ה-WWE (פעם אחת, האלופה הראשונה)
** אליפות הנשים של NXT (פעם אחת)
** אליפות זוגות הנשים של ה-WWE (פעם אחת)  - עם בקי לינץ'
* **הישגים בארגון ההיאבקות Zero1 Ireland/Fight Factory Pro Wrestling**
** האליפות האירית במשקל כבד ג'וניור (פעם אחת)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מתאבקות מקצועניות בריטיות
קטגוריה:מתאבקות ה-WWE
קטגוריה:מתאבקות ה-NXT
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1996
האוניברסיטה האמריקאית של הקריביים

**האוניברסיטה האמריקאית של הקריביים** (באנגלית ובצרפתית: **American University of the Caribbean**; בראשי תיבות: **AUC**) היא אוניברסיטה, הממוקמת בלה קאיה שבהאיטי. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1983, כמוסד ללא כוונת רווח המאורגן אך ורק למטרות חינוכיות ומדעיות.

האוניברסיטה פתחה את שעריה והחלה בתוכניות הוראה בשנת 1986.

בשנת 1989, עברה האוניברסיטה למקומה הנוכחי ולקמפוס מרווח של כ-5,700 מ"ר, שבנייתו מומנה על ידי אגודת בתי הספר ובתי החולים האמריקאים בעולם.

## ראו גם
* אוניברסיטת קיסקייה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:האיטי: אוניברסיטאות ומכללות
חוכא ואטלולא

**חוּכָא וְאִטְלוּלָא** (לפי הערוך: **חוכא וטלולא**) הוא ביטוי תלמודי, שמופיע גם בספרות ההלכה ופירושו "צחוק וליצנות".

## מקור הביטוי
הביטוי מופיע בתלמוד פעם אחת בלבד, בהסבר של רבא לגבי דין ביטול רשות. הוא טען שיש ביטול מחצר לחצר, ומצד שני אין מבטלין וחוזרין ומבטלין.:
כלומר, "שלא יהיו דברי חכמים כחוכא ואטלולא".

## פירוש הביטוי
על פי רש"י, פירוש המילה "חוכא" היא "שחוק" או "צחוק", וכיום מרבים לתרגם מילה זו ל"לעג". מקור המילה היא בשורש חו"ך, שמקורו בעברית, וממנו המילה "חיוך".

מקור המילה "אטלולא" היא בשורש טל"ל, שמשמעו "לשחק" או "להשתעשע". רש"י מפרש מילה זו כ"ליצנות", ולפעמים מתרגמים אותה ל"קלס" או "לעג".

לפי גרסת הערוך, צריך לומר "חוכא וטלולא", ולעיתים כותבים כך את הביטוי. יש המשנים את הביטוי ל"חוכא והתלולה", ויש הכותבים "חוכא ואיטלולי".
## השלכות הלכתיות

* שני אנשים שהלכו בשני שבילים שונים, אשר אחד טהור והשני טמא, והגיעו יחד לבית דין, שניהם טמאים. התוספות מסביר כי הטעם הוא מפני שאם אחד יהיה טהור והשני טמא, יראה הדבר כחוכא ואטלולא.

## ראו גם
* זילותא דבי דינא
## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ניבים וביטויים ישראליים
קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:הלכה
קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
סיפורים מופלאים (סדרת טלוויזיה, 2020)

**סיפורים מופלאים** (באנגלית: **Amazing Stories**) היא סדרת מדע בדיוני אמריקאית, המבוססת על סדרה בעלת אותו שם ששודרה בסוף שנות ה-80. הסדרה משודרת בשירות הסטרימינג אפל TV פלוס, ועלתה לראשונה לאוויר ב-6 במרץ 2020.

מקור שמה של הסדרה לקוח ממגזין Amazing Stories, מגזין המדע בדיוני הראשון שיצא לראשונה לאור בשנת 1926.

## פרקים
### עונה 1

## ביקורות
הסדרה זכתה לביקורות צוננות מהמבקרים, כשבישראל היום נכתב "הסיפור פשוט והמהפך צפוי" וכן שהיא מיושנת. באתר Rotten Tomatoes קיבלה הסדרה ציון ממוצע של 5.07 מתוך 10, ובאתר IMDb ציון ממוצע של 6.3.

הסדרה הייתה מועמדת לפרס סאטורן בקטגוריית המיני-סדרה הטובה ביותר.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אפל TV פלוס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית

קטגוריה:NBC: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות פנטזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות מדע בדיוני אמריקאיות
קטגוריה:יוניברסל טלוויזיה: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2020
סולימאן מסוודה

**סולימאן מַסְוַודֶה** (בערבית: **سليمان مسودة**; נולד ב-13 ביולי 1995) הוא עיתונאי ערבי-ישראלי יליד מזרח ירושלים, המועסק ככתב ומגיש בכאן 11, ומשמש ככתב בדסק הפוליטי-מדיני של תאגיד השידור הישראלי.

## ביוגרפיה
מסוודה נולד וגדל ברחוב אסעדייה שב בירושלים. אביו, מונזר מסוודה, הוא נהג משאית, ואמו, אמאל מסוודה, היא עקרת בית. הוא אח בכור לשש אחיותיו. הוא למד בבית הספר התיכון אל-אימאן. מכיוון שנולד במזרח ירושלים, עד 2024 לא היה מסוודה בעל אזרחות ישראלית, אלא אחז בתושבות קבע בלבד.

מסוודה הוא הראשון במשפחתו שלמד באקדמיה. הוא למד ראיית חשבון באוניברסיטת ביר זית הפלסטינית, ואז החליט לעבור ללמוד במוסד אקדמי ישראלי. במהלך המכינה הקדם-אקדמית, למד את השפה העברית, אחר כך למד לתואר ראשון בחוג לפוליטיקה ותקשורת של המכללה האקדמית הדסה ירושלים הישראלית.

בהיותו סטודנט, החל לעבוד כעוזר הפקה ברדיו מכאן בערבית, השייך לתאגיד השידור הישראלי. לאחר מספר חודשים, עבר לשמש כקשב בדסק הערבים והפלסטינים של החדשות בעברית. ב-2019 מונה לכתב בדסק הערבים בערוץ כאן 11, ובהמשך לכתב באזור ירושלים.

ב-2021, לצד היותו כתב אזור ירושלים, מונה מסוודה גם ככתב לענייני המפלגות הערביות, והחל להגיש את התוכנית השבועית "הכול פוליטי", המשודרת בערוץ "כאן 11", עם יערה שפירא. הוא מגיש גם סדרת רשת ב"כאן" בשם "האיש בשטח". במרץ 2023 הודיע כי הוא עובר לדסק הפוליטי-מדיני בכאן חדשות.

מסוודה נבחר כאחד מ-40 הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 40 של האתר "אייס" לשנת 2022. באפריל 2024 נבחר לרשימת פורבס ישראל 30Under30.

מסוודה מתגורר בתל אביב-יפו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* Hadas Gold, Palestinian reporter breaks barriers by reporting in Hebrew on Israeli TV, CNN, 24 April, 2023

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:הרובע המוסלמי: אישים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית הדסה ירושלים
קטגוריה:עיתונאים ערבים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
על התורה

**על־התורה** הוא אתר אינטרנט בעברית ובאנגלית, שמטרתו לספק כלים שימושיים ללימוד התורה והוראתה. האתר מכיל ספרייה דיגיטלית של טקסטים יהודיים יסודיים עם מפרשיהם, מאמרי תוכן וכלים לימודיים נוספים, בעיקר בנושאי תנ"ך. האתר הוקם ב-2011 על ידי הרב הלל ונעימה נובצקי וילדיהם, והוא מנוהל על ידי מיכאל הוכשטיין ויונתן קושיצקי.

שם האתר מבוסס על דבריו של שמעון הצדיק ב: .

מטרתו המוצהרת של האתר היא לשמש "פורטל ללימוד התנ"ך שמספק את המקורות, הכלים, המתודות, והטכנולוגיה, שעוזרים למחנכים, חוקרים, והציבור הרחב לעורר את התורה לתחייה בבית, בכיתה, ובבית המדרש".

מלבד ספרייה דיגיטלית של טקסטים תורניים, האתר מספק כלים אינטראקטיביים ללימוד תנ"ך, בהם קונקורדנציה לתנ"ך, וכלי בשם "מעבדת התנ"ך", המאפשר ניתוח ספרותי של טקסט יחיד, או השוואה של שני טקסטים. ניתן למצוא באתר מאמרים העוסקים בעיונים בתנ"ך בשלל דרכים, החל מרשימות נושאים לעיון בפרשת השבוע, וכלה במאמרים העוסקים בפרשנות התנ"ך באמנות. האתר מתמקד בהנגשת שלל הגישות הפרשניות לתנ"ך, והוא מכיל מדור העוסק בפרשני המקרא היהודים, קורות חייהם, מפת התקופות והמקומות בהם פעלו, וסיכומים של גישות פרשניות בנושאים ספציפיים.

מטרתן של מגוון שיטות העיון שהאתר מציע, היא לעזור ללומדים להכיר את העומק והרוחב של הטקסט המקראי ופירושיו, ולתת להם "מבט פנורמי ותלת־ממדי על התורה". כמו כן, האתר מיועד לספק למחנכים ומורים משאבים מועילים להוראת התנ"ך, כאוצרות מידע זמינים, ועזרים ויזואליים.

בוועדה המייעצת של האתר חברים אישים ידועים, בהם החוקרים יונתן גרוסמן ואוריאל סימון, והרבנים יעקב מדן, אריה שטרן ודן בארי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי יהדות ישראליים
קטגוריה:ישראל: אינטרנט וחינוך
קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:אתרי אינטרנט תורניים
קטגוריה:תרבות יהודית בישראל
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2011
קטגוריה:ישראל: מאגרי מידע
אנגלברט פרנרסטורפר

**אנגלברט פרנרסטורפר** (בגרמנית: **Engelbert Pernerstorfer**; 27 באפריל 1850 – 27 באפריל 1918) היה פוליטיקאי ועיתונאי אוסטרי. פרנרסטורפר היה תחילה פעיל בתנועה הלאומית הגרמנית באוסטריה ואחר כך אחד ממנהיגי המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בארץ זו בימי השלטון האוסטרו-הונגרי. פרנרסטורפר כיהן עם הפסקה קצרה כ-32 שנה כחבר בפרלמנט האוסטרי.

## קורות חייו
פרנרסטורפר נולד בשנת 1850 בווינה, בירת האימפריה האוסטרית, במשפחה של חייט אוסטרי. הוא למד בגימנסיית שוטן בווינה ומאוחר יותר עבד בה כמורה.
בשנים 1870–1874 למד פילוסופיה, פילולוגיה גרמנית והיסטוריה באוניברסיטת וינה.
בצעירותו הצטרף לחוג הלאומי הגרמני בראשות הרוזן גאורג פון שנרר שנאבק למען הכללת אוסטריה בגרמניה הגדולה. מיוזמתו בשנת 1880 קם איגוד בתי הספר הגרמנים (Deutsche Schulverein).
בימי לימודיו היה חבר ב"אחוות" הסטודנטים "בראונה ארמיניה וינה".
החל משנת 1881 היה עורך שותף והחל מ־1883 עורך בעיתון "דויטשה וורטה" (מילים גרמניות) ובשנת 1882 השתתף, בעריכת "תוכנית לינץ" בעד הלאומיות הגרמנית באוסטריה.
בשנים 1885–1897 ושוב בין 1901–1918 היה פרנרסטורפר נציג מחוז הבחירות וינר נוישטאט ונוינקירכן שבאוסטריה תחתית חבר במועצת האימפריה או ה**רייכסראט**, הבית העליון של קיסרות אוסטריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית. הוא פעל בפרלמנט בהתחלה כנציג עצמאי וכחבר ב"מועדון השמאל המאוחד" שבו פעלו כמה חוגים ליברליים, אחר כך היה חבר ב"מועדון הגרמני" שקם בעקבות התפרקות "השמאל המאוחד". בשנות ה-80 של המאה ה-19 יחד עם הנבחר פרדיננד קרונאווטר דגל פרנרסטורפר בהגנת האינטרסים של הפועלים ופתרונן של סוגיות חברתיות בוערות. ב-1890 היה פעל במסגרת "התאחדות הלאומית הגרמנית".

אולם בשנת 1891, בגלל סלידה מהתגברות המגמה האנטישמית בחיק התנועה הלאומית הגרמנית, עזב אותה פרנרסטורפר והחל משנת 1896 הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית של הפועלים הגרמנים באוסטריה, וייצג את הזרם הלאומי גרמני שבתוכה (לפני כן השתייך לחוג "פאביאר" – Fabier שממנו צמחה המפלגה הסוציאלפוליטית).
לצידו של ויקטור אדלר, שאיתו היה מיודד מזמן לימודי התיכון, הפך פרנרסטורפר למנהיג של הסוציאל-דמוקרטים האוסטרים. פרנרסטורפר כתב בעיתון המפלגה "ארבייטר-צייטונג" פיליטונים וביקורת תיאטרון.
אחרי שהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית הייתה לסיעה הגדולה ביותר בפרלמנט, החל משנת 1907 כיהן פרנרסטורפר כסגן יושב ראש סוציאל-דמוקרט ראשון של בית הנבחרים של אוסטריה.

## קישורים חיצוניים

*בלקסיקון הביוגרפי האוסטרי ברשת
*בלקסיקון הגדול מיירס 1905

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים אוסטרים
קטגוריה:עיתונאים אוסטרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:האימפריה האוסטרו-הונגרית: אישים
קטגוריה:חברי פרלמנטים
קטגוריה:סוציאל-דמוקרטים
קטגוריה:מבקרי תיאטרון
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1850
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1918
רני רביב

**רני (רן) רביב** (נולד ב-28 בנובמבר 1969) הוא כותב ועורך ישראלי, שמשמש ככותב נאומים לנשיא המדינה, ובעבר היה כותב הנאומים של ראשי ממשלת ישראל אהוד אולמרט, בנימין נתניהו ונפתלי בנט. שימש כמפקד עיתון "במחנה" וכעורך המגזין "ליברל".

## ביוגרפיה
רביב נולד וגדל ברמת השרון לאורה ולמנחם רביב (במקור רבין) ולו אח אחד. אביו, שהיה פדוי שבי פעמיים, היה חייל בצבא הבריטי ולאחר קום המדינה קצין השלישות של בה"ד 1.

מגיל צעיר התעניין רביב בעיתונות, בתקשורת ובפוליטיקה, ובהיותו בחטיבת הביניים יזם הוצאת עיתון שהפך לעיתון בית הספר, ושימש כעורכו הראשי. כמו כן, היה במשך שנתיים כתב נוער ב"מעריב לנוער".

בוגר המחזור הראשון של תיכון אלון ברמת השרון.

בשנת 1988 התגייס לצה"ל ושירת ככתב צבאי בשבועון "במחנה", בין היתר לצד יואב לימור, ג'קי חוגי, דב אלבוים, חן קוטס-בר ואלדד יניב. בשנת 1991 השתחרר מצה"ל והצטרף לרשת "ידיעות תקשורת" בתור סגן עורך המקומון "כל הדרום" ולאחר כחצי שנה מונה לעורך. בהמשך מונה לסגן עורך עיתון "במקום" – מקומון הערים ראשון לציון, רחובות ונס ציונה.

בשנת 1994 מונה לדובר עיריית גבעתיים, בתקופתו של ראש העיר אפי שטנצלר. הוא כיהן בתפקיד כשנתיים, ולאחריהן שב לתחום העריכה. בין השנים 1996–2000 שימש כעורך המקומון "חולון בת-ים" ובהמשך כעורך עיתוני השרון של הרשת.

בשנת 2001 הצטרף מחדש למערכת "במחנה", הפעם כעובד צה"ל, ושימש כעורך המגזין וכממלא מקום העורך הראשי.

בשנת 2004 מונה למפקד ועורך ראשי של "במחנה" וכיהן בתפקיד כארבע שנים, לרבות במהלך יישום תוכנית ההתנתקות ומלחמת לבנון השנייה. בהיותו בתפקיד זה השלים קורס קציני דוברות ולימים קיבל דרגת רב-סרן (במילואים).

בסוף 2006 מונה על ידי דוברת צה"ל מירי רגב לראש ענף תקשורת בחטיבת דובר צה"ל, אך לבסוף ויתר על התפקיד. בשנת 2008 מונה על ידי ראש אגף כוח האדם אבי זמיר לדובר האגף, ושירת בתפקיד זה כחמש שנים, תחת פיקודם של זמיר ושל אורנה ברביבאי.

בשנת 2013 מונה למפקד בית הספר הצבאי לתקשורת בחטיבת דובר צה"ל, האמון על הכשרות הדוברות היחידתיות והכלל-צה"ליות. במסגרת תפקיד זה שימש כמפקד קורס מש"קי דוברות שש פעמים.

בשנת 2016 סיים רביב את תפקידו, ומונה על ידי דובר צה"ל מוטי אלמוז לראש מדור אסטרטגיה בחטיבה, שלימים הפך למדור אסטרטגיה, מחקר ותכנון (אמ"ת). ביולי 2021 סיים רביב את שירותו כאזרח עובד צה"ל.

עוד בטרם שחרורו פתח רביב, באישור מפקדיו, עסק לכתיבה ולעריכה, ובכלל זה כתיבת נאומים – תחום בו עסק כשלושה עשורים באופן פרטי. במהלך השנים כתב רביב נאומים ותכנים נוספים לראשי ממשלות, לשרים, לראשי ערים ולבכירים במערכת הביטחון. עם פרישתו מצה"ל מונה לכותב הנאומים של ראש הממשלה נפתלי בנט ובמקביל, לעורך המגזין "ליברל", במקום רותם דנון.

## חיים אישיים
רביב בזוגיות ואב לשלושה. מתגורר בהרצליה.

על דודתו, זהבה ברלינסקי (לבית רבין), אשתו של השחקן זאב ברלינסקי, נכתב השיר "עטור מצחך".

## קישורים חיצוניים

* 

* רני רביב מדבר על כתיבת נאומים ובינה מלאכותית, בתוכנית "משחקי הכיס", כאן 11 (17 בינואר 2023, החל מ-43:58)
* רני רביב מדבר על "כמה פוליטיקאים משלמים לנאום", בתוכנית "כסף חדש", ynet רדיו (6 במרץ 2023, החל מ-20:43)

* רני רביב על כתיבת נאומים, בפודקאסט "לא רק יח"צ" עם לירון בן יעקב, רדיו קול האוניברסיטה של אוניברסיטת רייכמן (2 ביוני 2023)

## הערות שוליים

קטגוריה:דוברים ישראלים
קטגוריה:עורכי במחנה
קטגוריה:אזרחים עובדי צה"ל
קטגוריה:כותבי נאומים ישראלים
בוגרי תיכון אלון
קטגוריה:הרצליה: אישים
קטגוריה:רמת השרון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
My Love (שיר של סלין דיון)

"**My Love**" הוא שיר של הזמרת הקנדית סלין דיון, שנכתב והופק על ידי לינדה פרי  ויצא ב-22 בספטמבר 2008. השיר הופיע באלבום האולפן *[[Taking Chances]]*, ובאלבום הלהיטים *[[My Love: Essential Collection]]*. השיר הגיע למקום השמיני במצעד האירפליי הקנדי, למקום התשיעי במצעד הסינגלים ההונגרי, ולמקום ה-13 במצעד ADISQ בקוויבק.

## רקע, כתיבה והוצאה
"My Love" הוצג לראשונה באלבום האולפן *[[Taking Chances]]*. הוא נכתב והופק על ידי לינדה פרי , שהפיקה גם את השיר "New Dawn", גם הוא הופיע באלבום. השיר הוקלט בשידור חי בסטוקהולם, שוודיה, במהלך סיבוב ההופעות Taking Chances World Tour, והוא נמצא באלבום הלהיטים *[[My Love: Essential Collection]]*. למעשה, הגרסה החיה יצאה כסינגל הראשי מהאוסף, שהגיעה לרדיו ב-22 בספטמבר 2008 והיה זמין להורדת מוזיקה למחרת. התקליטור הפיזי יצא ב-20 באוקטובר 2008 בבריטניה, וב-31 באוקטובר 2008 בגרמניה.

## ביקורת
השיר ספג ביקורות מעורבות מצד מבקרי המוזיקה. שרה רודמן, מהבוסטון גלוב, כינה את הסינגל כ"בלדה מגרדת בשמיים", ואילו צ'אק טיילור, מבילבורד, כינה את הסינגל כ"ניצחון ברדיו" ו"מעצים". באותה המידה, כתב אשנטה אינפנטרי מ-*Toronto Star* כי השיר הוא "מסלול דיווה שראוי להצטמצם". עדנה גונדרסן מ-*[[USA Today]]* נהנתה מהשיר, וכתבה שדיון "מגלה איפוק וחן ראויים להערצה על My Love".

תמי לה גורס מאמזון כתבה כי "כפי שמוכיח בזריזות 'My Love', כל האינסטינקטים המוקדמים בקריירה לשיר יתר על המידה השתוללו יחד עם הפרסונה שלה, מתוקה-טבעית, משנות ה-90". סאל סינקווימאני מ-"Slant Magazine" כתב כי לינדה פרי "לא נתנה שום דבר שווה".

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2007
קטגוריה:שירי סלין דיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-2000
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
מאראש קומבולה

**מאראש קוּמְבּוּלַה** (באלבנית: **Marash Kumbulla**; נולד ב-8 בפברואר 2000 בפסקיירה דל גארדה שבאיטליה) הוא כדורגלן אלבני יליד איטליה המשחק בעמדת הבלם במיורקה מהלה ליגה בהשאלה מרומא ובנבחרת אלבניה.

## קריירת מועדונים
קומבולה גדל במחלקת הנוער של הלאס ורונה. ב-27 בדצמבר 2018 ערך קומבולה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–4 על צ'יטאדלה במסגרת המחזור ה-18 בסרייה ב'. ב-25 באוגוסט 2019 ערך קומבולה את הופעת הבכורה שלו בסרייה א', בתיקו 1-1 נגד בולוניה 1909 במסגרת המחזור הראשון לעונת עונת 2019/2020 בסרייה א'. ב-5 באוקטובר 2019 הבקיע קומבולה את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על סמפדוריה במסגרת המחזור השביעי בליגה.

ב-17 בספטמבר 2020 הושאל קומבולה לרומא מהסרייה א' לשנתיים.

## קריירה בינלאומית
ב-14 באוקטובר 2019 ערך קומבולה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–4 על נבחרת מולדובה במסגרת מוקדמות יורו 2020. נכלל בסגל נבחרת אלבניה ליורו 2024.

## תארים
### קבוצתיים
;רומא
* הקונפרנס ליג (1): 2021/22

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:כדורגלנים אלבנים
קטגוריה:בלמי כדורגל איטלקים
קטגוריה:בלמי כדורגל אלבנים
קטגוריה:כדורגלני הלאס ורונה
קטגוריה:כדורגלני רומא
קטגוריה:כדורגלני ססואולו
קטגוריה:כדורגלני אספניול
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אלבניה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים איטלקים בספרד
קטגוריה:ספורטאים אלבנים בספרד
קטגוריה:ילידי 2000
Somebody (שיר של הצ'יינסמוקרס)

"**Somebody**" הוא סינגל של הצ'יינסמוקרס, בהשתתפות דרו לאב. הסינגל נכתב על ידי אנדרו טגארט, אמילי וורן ודרו לאב, והופק על ידי הצ'יינסמוקרס. הסינגל יצא באמצעות דיסרופטור רקורדס וקולומביה רקורדס ב-20 באפריל 2018, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השני של הצמד, *[[Sick Boy]]*. נכון ליולי 2021, השיר נשמע למעלה מ-208 מיליון פעמים בספוטיפיי. הסינגל הגיע למקום ה-40 במצד הסטרימינג ההונגרי.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר, שבויים על ידי ג'ים באט וקים בוכבינדר, יצא בערוץ היוטיוב הרשמי של הצמד ב-20 באפריל 2018. נכון ליולי 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-36 מיליון פעמים.

## ביקורת
מייק ניד מ-*[[Idolator]]* התייחס לשיר כאל השיר "החזק ביותר של הצמד ב-2018 ומתגאה באחת מההפקות המאופקות ביותר שלהם עד כה". הוא הבחין שהשיר נהיה יותר אינטרוספקטיבי בהשוואה לסינגל הקודם של הצמד, "Everybody Hates Me". בנוסף, הוא כתב כי: "הקול של [טגארט] מחמיא ללא מאמץ לסולן שמופיע". שנטילי פוסט מ-*HotNewHipHop* סברה כי השיר "מראה את הכישרון [של הצמד] ליצירת מנגינות צוננות ומופנמות".

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי הצ'יינסמוקרס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
אברימה דרבו

**אברימה דרבו** (באנגלית: **Ebrima Darboe**; נולד ב-6 ביוני 2001 בסרקונדה שבגמביה) הוא כדורגלן גמביאני, המשחק בעמדת הקשר בקבוצת בארי ובנבחרת גמביה.

## קריירת מועדונים
דרבו גדל במחלקת הנוער של רומא. ב-2 במאי 2021 ערך דרבו את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–2 לסמפדוריה במסגרת המחזור ה-34 לעונת 2020/2021 בסרייה א'. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת ערך דרבו חמש הופעות ליגה.

ב-7 ביולי 2023 הושאל לל.א.ס.ק. לינץ מהבונדסליגה האוסטרית.

## קריירה בינלאומית
ב-5 ביוני 2021 ערך דרבו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גמביה, בניצחון 0–2 על נבחרת ניז'ר במשחק ידידות.

נכלל בסגל נבחרת גמביה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

## תארים
### קבוצתיים
;רומא
* הקונפרנס ליג (1): 2021/22

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גמביאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גמביאנים
קטגוריה:כדורגלני רומא
קטגוריה:כדורגלני ל.א.ס.ק. לינץ
קטגוריה:כדורגלני סמפדוריה
קטגוריה:כדורגלני פרוזינונה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גמביה
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים באוסטריה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:גמביאנים שנולדו ב-2001
קטגוריה:כדורגלני בארי
מלקולם ברקולה

**מלקולם ברקולה** (בצרפתית: **Malcolm Barcola**; נולד ב-14 במאי 1999 בליון שבצרפת) הוא כדורגלן טוגולזי המשחק בעמדת השוער בקבוצת פאסוש די פריירה ובנבחרת טוגו. למלקולם יש אח שהוא משחק בפריס סן-ז׳רמן והוא בראדלי ברקולה.

## קריירת מועדונים
דרבו גדל במחלקת הנוער של אולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית, והוא משחק באולימפיק ליון ב', קבוצת המילואים שלה.

## קריירה בינלאומית
ב-10 בספטמבר 2019 ערך ברקולה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טוגו, בניצחון 2-0 על נבחרת קומורו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:כדורגלנים טוגולזים
קטגוריה:שוערי כדורגל צרפתים
קטגוריה:שוערי כדורגל טוגולזים
קטגוריה:ליון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פאסוש די פריירה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת טוגו
קטגוריה:ספורטאים צרפתים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים זרים בבוסניה והרצגובינה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1999
קטגוריה:טוגולזים שנולדו ב-1999
חמזה רפיעה

**חמזה רפיעה** (בערבית: **حمزة رفيعة**; נולד ב-22 באפריל 1999 בקלעת א-סנאן שבתוניסיה) הוא כדורגלן תוניסאי, המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת לצ'ה מסרייה א' ובנבחרת תוניסיה.

## קריירת מועדונים
רפיעה גדל במחלקת הנוער של אולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית, ושיחק בקבוצת המילואים שלה. בשנת 2019 עבר ליובנטוס מהסרייה א' והחל לשחק בקבוצת המילואים שלה. ב-13 בינואר 2021 ערך רפיעה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, כשנכנס כמחליף והבקיע את שער הניצחון בניצחון 3-2 על גנואה במסגרת שלב שמינית הגמר של הקופה איטליה. באוגוסט אותה שנה הושאל לקבוצת סטנדרד לייז' מליגת העל הבלגית.

## קריירה בינלאומית
ב-6 בספטמבר 2019 ערך רפיעה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תוניסיה, כשנכנס כמחליף בניצחון 1-0 על נבחרת מאוריטניה במשחק ידידות.

נכלל בסגל נבחרת תוניסיה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים תוניסאים
קטגוריה:קשרי כדורגל תוניסאים
קטגוריה:כדורגלני יובנטוס
קטגוריה:כדורגלני סטנדרד לייז'
קטגוריה:כדורגלני קרמונזה
קטגוריה:כדורגלני פסקארה
קטגוריה:כדורגלני לצ'ה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת תוניסיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:תוניסאים שנולדו ב-1999
נביל מקני

**נביל מקני** (צרפתית: Nabil Makni; נולד ב-29 בספטמבר 2001 בקאן שבצרפת) הוא כדורגלן תוניסאי, המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אטואל דו סאהל מליגת העל התוניסאית ובנבחרת תוניסיה.

## קריירת מועדונים
מקני גדל במחלקת הנוער של שטרסבורג, וערך שתי הופעות בקבוצת המילואים שלה.

ב-1 בספטמבר 2020 חתם מקני בקייבו ורונה מהסרייה ב'.

## קריירה בינלאומית
ב-13 בנובמבר 2020 ערך מקני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תוניסיה, כשנכנס כמחליף בניצחון 1-0 על נבחרת טנזניה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים תוניסאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל תוניסאים
קטגוריה:קאן: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני קייבו ורונה
קטגוריה:כדורגלני אטואל דו סאהל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת תוניסיה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2001
קטגוריה:תוניסאים שנולדו ב-2001
מארק לאמטי

**מארק מרטין לאמטי** (נולד ב-28 בינואר 2001 בקלן שבגרמניה) הוא כדורגלן תוניסאי, המשחק בעמדת הבלם בקבוצת הנובר 96 מהבונדסליגה השנייה ובנבחרת תוניסיה.

## קריירת מועדונים
לאמטי גדל במחלקת הנוער של באייר לברקוזן מהבונדסליגה, ובהמשך עבר אל הנובר 96, גם היא מהבונדסליגה, והחל לשחק בקבוצת המילואים שלה.

## קריירה בינלאומית
ב-7 ביוני 2019 ערך לאמטי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תוניסיה, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–2 על נבחרת עיראק במשחק ידידות.

לאמטי נכלל בסגל נבחרת תוניסיה לגביע אפריקה לאומות 2019, בו הגיעה נבחרתו למקום הרביעי, אך לא שיחק בטורניר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:בלמי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים תוניסאים
קטגוריה:בלמי כדורגל תוניסאים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת תוניסיה
קטגוריה:קלן: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הנובר 96
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:גרמנים ממוצא תוניסאי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-2001
אלאונורה שוורץ

**אלאונורה שוורץ** (; נולדה ב-1936) היא זמרת אופרה אוסטרית.

## קריירה
בשנות ה-60 ושנות ה-70 של המאה ה-20 עבדה שוורץ כזמרת אופרה בפולקסאופר של וינה.

בשנת 1962 בחרה רשות השידור האוסטרית את שוורץ לייצוג המדינה במהדורה השביעית של תחרות הזמר של האירוויזיון. את שירה לתחרות, "Nur in der Wiener Luft", כתב והלחין ברונו אוהר. שוורץ שובצה רביעית בסדר ההופעות, לפני דנמרק ואחרי ספרד. בעת הופעתה, עוצבה בימת התחרות לפי נופיה של אוסטריה. מבנים רבים דוגמת האופרה של וינה וקתדרלת סטפנוס הקדוש, הופיעו בזה אחר זה על גבי צג שהונח מאחורי שוורץ. בשלהי האירוע התמקמה שוורץ במקום ה-13 והאחרון עם 0 נקודות, יחד עם בלגיה, הולנד וספרד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1962
קטגוריה:נציגי אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:זמרות אוסטריות
קטגוריה:זמרות אופרה
קטגוריה:זמרי אופרה אוסטרים
קטגוריה:ילידות 1936
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1936
Nur in der Wiener Luft

"**Nur in der Wiener Luft**" (בעברית: "**רק באוויר של וינה**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת האוסטרית אלאונורה שוורץ. השיר ייצג את אוסטריה באירוויזיון 1962.

## על השיר
בשנת 1962 בחרה רשות השידור האוסטרית את שוורץ לייצוג המדינה במהדורה השביעית של תחרות הזמר של האירוויזיון. את שירה לתחרות כתב והלחין ברונו אוהר. השיר עוסק באווירה הצח של בירת המדינה, וינה. כמו כן, בעת הופעתה, עוצבה בימת התחרות לפי נופיה של אוסטריה. מבנים רבים דוגמת האופרה של וינה וקתדרלת סטפנוס הקדוש, הופיעו בזה אחר זה על גבי צג שהונח מאחורי שוורץ.

## באירוויזיון
ב-18 במרץ 1962, בוצע השיר על ידי שוורץ באירוויזיון. שוורץ שובצה רביעית בסדר ההופעות, לפני דנמרק ואחרי ספרד. השיר הגיע למקום ה-13 והאחרון עם 0 נקודות, יחד עם בלגיה, הולנד וספרד.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1962
קטגוריה:שירי אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים על וינה
משלחת הפליטים באולימפיאדת טוקיו (2020)

[ממוזער|השחיינית [יוסרה מרדיני מסוריה השוהה בגרמניה נשאה את דגל משלחת הפליטים הבינלאומית בטקס פתיחת האולימפיאדה, ביחד עם הרץ תחלואיני מלקה מאריתריאה השוהה בישראל]]
**משלחת הפליטים** באולימפיאדת טוקיו 2020 היא קבוצה של ספורטאים בינלאומיים שהוכרו כפליטים על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי. זו הפעם השנייה שמורכבת משלחת כזו, לאחר משלחת דומה שהוקמה לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016). המשלחת מונה 29 ספורטאים בינלאומיים המתחרים ב-12 ענפי ספורט.

קוד המשלחת EOR על פי ראשי תיבות בצרפתית של Équipe olympique des réfugiés.

## ספורטאים משתתפים
לקראת משחקי טוקיו מועצת המנהלים של הוועד האולימפי הבינלאומי החליטה שלראשונה ייקחו במשלחת הפליטים גם שני אתלטים השוהים בישראל: רץ המרתון תחלואיני מלקה מאריתריאה וג'מאל עבדלמאג'י עיסא מוחמד מסודאן המתחרה ב-5000 מטר. השניים היו חלק מ-29 הספורטאים שנבחרו להשתתף במשלחת הבינלאומית המתחרה תחת הדגל האולימפי. תחלואיני (לואי) מלקה נשא את דגל משלחת הפליטים בטקס הפתיחה של האולימפיאדה, ביחד עם השחיינית יוסרה מרדיני מסוריה השוהה בגרמניה.
}
| 2:14:02||16
|}

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

טוקיו
קטגוריה:אולימפיאדת טוקיו (2020)
יואו האו

**יואו האו** (, ; נולד ב-26 באפריל 1992) סגן האלוף האולימפי (טוקיו 2020) וסגן אלוף העולם (גלאזגו 2015) בטבעות. אלוף העולם (גלאזגו 2015) במקבילים. זוכה מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) ואלוף העולם (נאן-נינג 2014) בתחרות הקבוצתית.

## קריירה ספורטיבית

### 2013
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה באנטוורפן, בלגיה בשנת 2013 סיים במקום רביעי על מקבילים בתוצאה של 15.500 נק'. 

### 2014
#### מדליית זהב באליפות העולם
באליפות העולם שנערכה בנאנינג, בסין באוקטובר 2014 זכה האו ב-2 מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 273.369 נק', לפני יפן (273.269 נק') וארצות הברית (270.369 נק'). מדליית ארד בטבעות בתוצאה של 15.700 נק', ביחד עם דניס אבליאזין מרוסיה, אחרי חברו לנבחרת ליו יאנג (15.933 נק') וארתור זנטי מברזיל (15.733 נק').

### 2015
#### אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בגלאזגו בסוף אוקטובר 2015 זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במקבילים בתוצאה של 16.216 נק', לפני אולג ורניאייב מאוקראינה (16.066 נק') ואולג סטפקו מבלארוס וחברו לנבחרת דנג שודי (15.966 נק'), מדליית כסף בטבעות בתוצאה של 15.733 נק', אחרי אלפטריוס פטרוניאס מיוון (15.800 נק') ולפני ליו יאנג (15.700 נק') ומדליית ארד בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 269.959 נק' אחרי יפן (270.818 נק') ובריטניה (270.345 נק').

### 2016
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכה במדליית ארד בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 271.122 נק', אחרי יפן (274.094 נק') ורוסיה (271.453 נק'). נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי בטבעות (15.400 נק').

### 2019
באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, בגרמניה ב-2019 זכה במדליית כסף בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 260.729 נק', אחרי רוסיה (261.726 נק') ולפני יפן (258.159 נק').

### 2020
#### סגן אלוף אולימפי
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה במדליית כסף בטבעות בתוצאה של 15.300 נק', אחרי ליו יאנג (15.500 נק') ואלפטריוס פטרוניאס (15.200 נק').

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מתעמלים סינים
קטגוריה:ספורטאים אולימפיים סינים
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:סינים שנולדו ב-1992
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת טוקיו (2020)