האיגוד הבין-לאומי לחוקרי ג'נוסייד

**האיגוד הבין-לאומי לחוקרי ג'נוסייד** (באנגלית: **International Association of Genocide Scholars**) הוא ארגון שמטרתו לקדם את המחקר וההוראה של נושא השמדת העם, ולקדם מדיניות למניעת רצח עם. האיגוד, אשר הוקם בשנת 1994, מונה בשורותיו כ-600 איש.

חברות בארגון אינה מוגבלת למומחים בתחום, והייתה פתוחה לכל המעוניין. חברי הארגון הם חוקרי ג'נוסייד אקדמיים וכן פעילי זכויות אדם, חוקרי משפט בינלאומי, אנתרופולוגים, סוציולוגים, מדענים פוליטיים, היסטוריונים, אמנים, חוקרי ספרות וקולנוע ואחרים. דמי חבר מתחילים ב-30 עד 125 דולר לשנה (נכון לספטמבר 2025).

בשנת 2015, האיגוד מנה בשורותיו למעלה מ-500 חוקרים.

האיגוד מוציא לאור כתב עת הנקרא Genocide Studies and Prevention: An International Journal בשיתוף עם הוצאת אוניברסיטת טורונטו. מדי שנתיים מקיים הארגון כנס חוקרים בין-לאומי.

## היסטוריה
התחום של חקר ג'נוסייד  התפתח בסוף שנות ה-70 עם העלייה בזיכרון השואה, בסיוע הפופולריות הגואה של המיני סדרה האמריקאית שואה: סיפורה של משפחת וייס משנת 1978, וההחלטה של ועדה נשיאותית אמריקאית בשנת 1979 שהמליצה על הקמת מוזיאון השואה במול בוושינגטון די סי. עבור חוקרים כמו ישראל טשרני, ליאו קופר, ארווינג הורוביץ  וג'ק פורטר  – רבים מהם מדענים פוליטיים או סוציולוגים יהודים עם קשרים אישיים לשואה – זו הייתה הזדמנות לחשוב על הקשרים שניתן ליצור בין השואה לבין מקרים אחרים של אלימות גזענית המונית. הם חברו לחוקרים מהתפוצה הארמנית המבקשים להרחיב את המודעות לרצח העם הארמני, כדי לחקור יחד את מושג רצח העם. התחום התפתח במהלך שנות ה-80, ובשנת 1994, בתקופה שרצח העם ברואנדה ורצח העם הבוסני העלו את המושג לתודעה הציבורית, הקים טשרני עם עוד שלושה חוקרים את האיגוד לחוקרי ג'נוסייד. על פי פורטר, בשנותיו הראשונות של הארגון חבריו היו "בעיקר יהודים וארמנים, עם כמה ישראלים, וכמובן, בעיקר גברים ולבנים". וכנסיו נערכו בצפון אמריקה. בתחילת שנות האלפיים, גדל העניין בחקר ג'נוסייד ומספר חוקרים דחפו לפרספקטיבה בינלאומית יותר וטענו כי יש לקיים כנסים מחוץ לצפון אמריקה. בשנת 2001 שינה הארגון את התקנון ושמו שונה לאיגוד הבין-לאומי לחוקרי ג'נוסייד.

## החלטות והצהרות
האיגוד מפרסמם עמדות רשמיות באמצעות הוועד המנהל, הוועדה המייעצת, או באמצעות החלטות שאושרו על ידי חברי הארגון. החלטה בנושא ציבורי עוברת רק אם למעלה משני שלישים מהמצביעים מאשרים אותה ויותר מ-20% מהחברים משתתפים בהצבעה. בין היתר פרסם הארגון החלטות והצהרות במקרים הבאים:
* בשנת 1997 הכיר הארגון באופן רשמי בשואת הארמנים. בשנת 2005 פרסם ה-IAGS גם מכתב פתוח לרשויות המדינה בטורקיה וגינה את הכחשת רצח העם, וב-2007, הגישה מועצת המנהלים של הארגון מכתב לקונגרס של ארצות הברית בעד החלטה המכירה ברצח העם הארמני.
* בשנת 2005 קרא ה-IAGS לאו"ם לשלוח כוח התערבות כדי לעצור את רצח העם בדארפור.
* בשנת 2005 פרסם הארגון הצהרה המגנה את הכחשת השואה על ידי נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד. הארגון אף קבע כי הצהרותיו של אחמדינז'אד בשילוב עם תוכנית הגרעין של איראן מהוות הסתה לרצח עם.
* בשנת 2007 הכיר הארגון ברצח העם היווני-פונטי וברצח העם האשורי שהתרחשו באימפריה העות'מאנית בין השנים 1914 ל-1923.
* ב-2012, בזמן מלחמת האזרחים בסוריה, פרסם הארגון הקוראת למשטר הסורי להפסיק את ההתקפות על האזרחים במדינה ומעשי הזוועה ההמוניים, ש"ייתכן וגובלים ברצח עם".
* בשנת 2016 פרסם הארגון הצהרה כי פשעים שבוצעו על ידי דאעש נגד מיעוטים דתיים ואתניים, כולל היזידים מהווים רצח עם.
* ב-2020 הצהיר הארגון כי רדיפת הרוהינגיה במיאנמר ועקירתם מהווים רצח עם.
* בשנת 2022 הצהיר הארגון כי דיכוי העם האויגורי על ידי הממשל בסין מהווה רצח עם ופשעים נגד האנושות.
* ב-2023 הכיר הארגון באופן רשמי ברצח העם הבנגלי בשנת 1971. מבין 626 חברי הארגון השתתפו בהצבעה 218 איש (35%) – 208 תמכו בהצהרה, ארבעה הצביעו נגדה ושישה נמנעו.
* בשנת 2023 הכריז הארגון כי פעולות הממשל של סדאם חוסיין כנגד הכורדים בעיראק וכן הזוועות שביצע בהם ארגון דאעש מהווים רצח עם ופשעים נגד האנושות.
* ב-2025 הארגון הכריז ה-IAGS כי מדינת ישראל מבצעת רצח עם ברצועת עזה. 28% מחברי הארגון השתתפו בהצבעה, ו-86% מתוכם תמכו בה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסדות מדעיים בין-לאומיים
קטגוריה:רצח עם
קטגוריה:משפט פלילי בין-לאומי