תאוריית היסודות המוסריים

**תאוריית היסודות המוסריים** היא תאוריה פסיכולוגית חברתית שטוענת שמקור השוני בתפיסות המוסר של בני האדם, הם יסודות מוסר שונים מולדים ונרכשים. יש אנשים המחזיקים ביסודות מוסר מסוימים ויש המחזיקים באחרים, וכך נקבעת תפיסת המוסר שלהם. התאוריה הוצעה לראשונה על ידי הפסיכולוגים ג'ונתן היידט, קרייג ג'וזף וג'סי גרהם, שהתבססו על עבודתו של האנתרופולוג התרבותי ריצ'רד שוודר. פיתוחה המשיך לאחר מכן על ידי קבוצת חוקרים שעבדו עליה יחד, והתפרסמה בציבור בספרו של היידט *"למה אתם תמיד צודקים" (The Righteous Mind)*. התאוריה מציעה שישה יסודות למוסר:

* אכפתיות / פגיעה
* הוגנות / רמאות
* נאמנות / בגידה
* סמכות / חתרנות
* טוהרה (או קדוּשה) / ביזוי
* חירות האדם / דיכוי
יסודות אלה מתחלקים לשתי קבוצות: אכפתיות, הוגנות וחירות האדם קשורים לערכים אינדיבידואליים, בעוד נאמנות, סמכות וטוהרה קשורים לערכים מחברים או שבטיים.

מפתחי התאוריה פתוחים להוספה, הפחתה או שינוי של היסודות.

אף על פי שבתחילה "תאוריית היסודות המוסריים" התמקדה בהסבר מקור ההבדלים התרבותיים, חוקרים מאוחרים יותר התמקדו במידה רבה יותר בהסבר מקור השוני בתפיסות הפוליטיות השונות שבני אדם מחזיקים. חלק מהחוקרים הציעו את תאוריית היסודות המוסריים כהסבר להבדלים בחשיבה בין תומכי המפלגה הדמוקרטית בארצות הברית (פרוגרסיבים, ליברלים במובן האמריקני), לבין תומכי המפלגה הרפובליקנית בארצות הברית (שמרנים וליברטריאנים ימנים), וטענו שהיא יכולה להסביר דעות שונות בקרב תומכי שתי המפלגות, ודעות משותפות רבות בקרב תומכי מפלגה מסוימת, בנושאים טעונים פוליטית כמו נישואים חד-מיניים והפלות.

שני המאמרים המכוננים של התאוריה הם "התוקף הפרגמטי של הפלורליזם המוסרי" (2013) ו"מיפוי התחום המוסרי" (2011). במאמר הראשון מתארים היידט וגרהם את עבודתם המחקרית כצופים וכאנתרופולוגים, החוקרים את התפתחות התפיסות המוסריות ומציאת הבסיס המשותף בין תפיסות המוסר השונות. במאמר השני הם מתארים את "שאלון יסודות המוסר" שהגישו לנחקרים, ומגינים עליו. באמצעות מחקרים אלו, שכללו יחד למעלה מ-11,000 אנשים, ממגוון גילאים ותפיסות פוליטיות, הם מצאו תוצאות שתמכו בהערכת המחקר שלהם.

## רקע
תאוריית היסודות המוסריים הוצעה לראשונה בשנת 2004 על ידי ג'ונתן היידט וקרייג ג'וזף. התאוריה הופיעה כתגובת-נגד כלפי התאוריה הרציונליסטית ההתפתחותית של המוסר של לורנס קולברג וז'אן פיאז'ה. בהתבסס על עבודתו של פיאז'ה, קולברג טען במחקרו שתפיסת המוסר של ילדים משתנה עם הגיל, והציע הסבר דרך ששת שלבי ההתפתחות המוסרית שלו. עבודתו של קולברג הדגישה את הצדק כמושג מפתח בחשיבה המוסרית, הנתפסת כפעילות קוגניטיבית בעיקרה, והפכה לגישה המקובלת בחקר הפסיכולוגי של המוסר, והשפיעה רבות על העבודות שנעשו לאחר מכן בתחום. היידט כתב שהוא מצא את התאוריות של קולברג לא מספקות כשנתקל בהן לראשונה, במוסד אקדמי לתארים מתקדמים, כי הן "היו לוגיות מדי" והתעלמו מהשפעת הרגש על התפיסות המוסריות של בני האדם.

בניגוד לתאוריות המוסר המקובלות בפסיכולוגיה, האנתרופולוג ריצ'רד שוודר פיתח סדרה של תאוריות המדגישות את ההשפעה של השונות התרבותית על שיפוטים מוסריים, אך טען כי צורות תרבותיות שונות של מוסר נשענות על "שלושה אשכולות ברורים אך קוהרנטיים של תפיסות מוסריות". הוא תייג אותם כאתיקה של אוטונומיה, קהילה ואלוהות. גישתו של שוודר נתנה השראה להיידט להתחיל לחקור הבדלים מוסריים בין תרבויות, כולל במחקרים אמפיריים בברזיל ובפילדלפיה. עבודה זו הובילה את היידט להתחיל לפתח את גישת האינטואיציה החברתית למוסר. גישה זו, שעמדה בניגוד חריף לעבודתו הרציונליסטית של קולברג, הציעה ש"שיפוט מוסרי נגרם על ידי אינטואיציות מוסריות מהירות", בעוד שההנמקה המוסרית משמשת כרציונליזציה פוסט-הוקית של שיפוטים שכבר נוצרו. עבודתו של היידט וההתמקדות שלו בשיפוטים מהירים, אינטואיטיביים ורגשיים הפכו מהר מאוד למשפיעות בחקר התחום, ומשכו את תשומת לבם של חוקרים רבים.

כשהיידט וחוקרים שתמכו בתאוריה שלו, עבדו במסגרת גישת האינטואיציה החברתית, הם החלו להקדיש תשומת לב למקורות האינטואיציות שלדעתם עומדות בבסיס השיפוטים המוסריים. במאמר שפורסם ב-2004 בכתב העת *[[דדלוס (כתב עת)|Daedalus]]*, סקרו היידט וג'וזף עבודות על שורשי המוסר, כולל עבודתם של פרנס דה ואל, דונלד בראון ושוודר, וכן את תאוריית המודלים ההתייחסותיים של אלן פיסק והתאוריה של שלום שוורץ על ערכי היסוד האנושיים. מהסקירה שלהם על הקווים המנחים של מחקרים קודמים אלה, הם הסיקו שלכל הפרטים יש ארבע אינטואיציות אתיות, שנוצרו בתהליך האבולוציה האנושית כתגובות לאתגרים הסתגלותיים. הם תייגו את ארבע האינטואיציות האתיות הללו כסבל, היררכיה, הדדיות וטוהר.

בהסתמך על רעיון המוכנות, טענו היידט וג'וזף שכל אחת מהאינטואיציות האתיות יצרה מודל קוגניטיבי, שהתפתחותו עוצבה על ידי התַרְבות. הם כתבו שכל מודל יכול "לספק מעט יותר מהבזקי השפעה כאשר נתקלים בדפוסים מסוימים בעולם החברתי", בעוד שתהליך למידה תרבותי עיצב את תגובתו של כל אדם להבזקים הללו. המוסר מתפצל מכיוון שתרבויות שונות מנצלות את ארבע "אבני הבניין" שמספקים המודלים בצורה שונה. המאמר שלהם בכתב העת "דדלוס" היה ההצגה הראשונה של תאוריית היסודות המוסריים שאותה פיתחו ועידנו מאז היידט, גרהם, ג'וזף ואחרים. למשל על ידי פיצול אתיקת ההיררכיה שהוצעה במקור כאחד מהיסודות המוסריים לשניים – קהילה וסמכות, ועל ידי הוספת יסוד שישי – יסוד החירות.

## היסודות
ימין|ממוזער| גרף המתאר תשובות סקר שנערך בארצות הברית ומחזק את תאוריית היסודות המוסריים. דמוקרטיים ראו במוסר אי פגיעה בזולת והוגנות. רפובליקנים ראו במוסר גם כזה הכולל כיבוד סמכות, חשיבות הקהילה וטוהר.

## קישורים חיצוניים

* MoralFoundations.org
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תאוריות פסיכולוגיות