open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יטון קלמנדי

**יטון קלמנדי** (באנגלית: **Jeton Kelmendi**; נולד ב-1978) הוא סופר, משורר ועיתונאי אלבני.

## ביוגרפיה
קלמנדי הוא בוגר תקשורת מאוניברסיטת פרישטינה. בוגר תואר שני בלימודי ביטחון בינלאומי ודיפלומטיה באוניברסיטה החופשית של בריסל (ULB) שבבלגיה. כיום הוא מועמד לדוקטורט בתקשורת. הוא כותב שירה, סיפורת ומאמרים, והוא גם כתב בעיתונות אלבנית. מוקדי הכתיבה העיתונאית של קלמנדי הם סוגיות תרבות ואקטואליה. קלמנדי התפרסם בקוסובו לאחר פרסום ספרו הראשון, (Shekulli i Premtimeve 1999).

שירתו של קלמנדי תורגמה ל-22 שפות ופורסמה באנתולוגיות רבות. הוא נחשב היום כנציג הבולט של השירה האלבנית החדשה. שמו הולך לפניו בעיקר בפרסומים באנגלית, צרפתית ורומנית.

תרומתו בשדה הספרות מתאפיינת על ידי הביטוי הלירי, בחינת הטקסט והמסר המעמיק. שירתו אליפטית ומטפורית.

קלמנדי הוא מוותיקי מלחמת שחרור קוסובו (1998–1999). כיום הוא עובד ומתגורר בבריסל, בלגיה. ב-2022 יצא הספר "אהבה מוצאת עצמה בכל מקום" מבחריו משיריו שתורגמו לעברית על-ידי שושנה ויג.

## פרסים בינלאומיים
*חבר איגוד העיתונאים באירופה, בריסל, בלגיה.
*חבר האקדמיה למדעים ואמנויות אירופה, פריס, צרפת.
*חבר האקדמיה למדעים ואמנויות באוקראינה, קייב, אוקראינה.
*SOLENZARA פרס בינלאומי יוקרתי, פריס, צרפת.
*פרס לאומי על ספר MITIGU בגיאקובה, קוסובו, 2011.

## מפרסומיו
### ספרים
*“**The Century Promises**” (“מאה שנים של הבטחות”), 1999 (שירה)
*“**Beyond Silence**” (“מעבר תיקה”), 2002 (שירה)
*“**If it is afternoon**” (“אם הצהריים”), 2004 (שירה)
*“**Fatherland pardon me**” (“מולדת קצת יותר סלחני”), 2005,( שירה)
*“**Where are the arrivals going**” (“איפה מחכים”),2007 (שירה)
*“**You arrived for the traces of wind**” (“הגיע לאתר את הרוח”), 2008 (שירה)
*“**Time when it has time**” (“עוד יש זמן לרפא”), 2009 (שירה)
*“**Wandering thoughts**” (“המסע של מחשבות“) 2010 (שירה)
*“**The baptize of spirit**” (טבילה של הרוח) 2012 (שירה)

### מחזות
*“Mrs Word” (“לפספס מילה”), 2007 (דרמה)
*“Play and anti-play” (משחק ומשחק נגד) 2011 (דרמה)

### בתחום מדעי המדינה
*EU mission in Kosova after its independence 2010 USA. האיחוד האירופי ב למשימה קוסובו
*Bad times for the knowledge 2011, Pristina Kosovo. פעמים רע ידע
*NATO-EU missions, cooperative or competitive 2012, Tirana Albania. נאט"ו והאיחוד האירופי, אגודה שיתופית או היתרון התחרותי

### פרסומים בשפות זרות
*“Ce mult s-au rãrit scrisorile” (“כמה חזק הוא נייר דק”); published in Romanian Language.
*“A respiration” (“נשימה’); published in India
*“Dame parol,” drama; published in French, "לפספס מילה"
*“COMME LE COMMENCEMENT EST SILENCIEUX” "כמה שלווה היא עזיבתה"
*, poetry; Paris, France, (“איפה שתיקה מתחילה”)
*“ΠΟΥ ΠΑΝΕ ΟΙ ΕΡΧΟΜΟΙ (“היכן נמצאות הכניסות”), Poetry in Greek; Greece
*“Wie wollen (“כמו באהבה”), poetry; Germany
*Frau Wort (Miss word) drama Germany "לפספס מילה"
*Nasil sevmeli (כמו באהבה) poetry Turkey
*НА ВЕРХІВ’Ї ЧАСУ (בתחילת זמן ) poetry Ukraine
*How to reach yourself Poetry in USA, "איך להגיע בעצמך"
*време кога ова време (עוד יש זמן לרפא) Macedonia
*"فواصل للحذف " (אליפטית נקודות ) Poetry in Egypt
*"אהבה מוצאת עצמה בכל מקום", הוצאת פיוטית, 2022

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר אישי

קטגוריה:עיתונאים אלבנים
קטגוריה:סופרים אלבנים
קטגוריה:משוררים אלבנים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה החופשית של בריסל (ULB)
קטגוריה:ילידי 1978
SILAC

ממוזער
**סימון איזוטופים יציבים של חומצות אמינו בתרביות תאים** (**Stable isotope labeling by amino acids in cell culture** או **SILAC**) היא שיטה המבוססת על ספקטרומטר מסה המזהה הבדלים בכמות החלבונים בדוגמאות שונות באמצעות סימון עם איזוטופים שאינם רדיואקטיביים. שיטה זו פופולרית ביותר בתחום הפרוטאומיקה הכמותית.

בשיטה זו מגדלים שתי אוכלוסיות של תאים בתרבית תאים. אחת האוכלוסיות מגודלת על מצע מזון המכיל חומצות אמינו רגילות, בעוד שהאוכלוסייה השנייה מגודלת במצע מזון המכיל חומצות אמינו המסומנות באמצעות איזוטופים כבדים. דוגמה לכך עשויה להיות שימוש במצע מזון המכיל ארגינין המסומן עם 6 אטומי פחמן-13, במקום פחמן-12. כאשר התאים גדלים במצע זה הם עושים שימוש בארגינין כבד בחלבונים שאותם הם מייצרים, ובהשוואה לחלבונים רגילים חלבונים אלו כבדים ב-6 Da על כל ארגינין המצוי בהם. בהמשך ניתן לנתח את החלבונים משתי אוכלוסיות התאים יחד באמצעות ספקטרומטר מסה. זוגות של פפטידים זהים כימית המורכבים מאיזוטופים שונים הם בעלי תכונות כימיות זהות, אך ניתן לזהותם באמצעות ספקטרומטר מסה. היחס בין השיאים של הקריאות של ספקטרומטר המסה ביחס לזוגות חלבונים כאלו מעיד על כמות החלבונים באוכלוסייה הנבדקת.

בשיטה זו נעשה בין היתר שימוש כדי ללמוד על האיתות התאי,  שינויים אחרי תרגום שמתרחשים בחלבונים כגון, קשרי חלבון-חלבון, תהליכים סקרטוריים של הפרשת חלבונים, אינטראקציה בין חיידק-מאכסן ובקרה של ביטוי גנים.

## לקריאה נוספת

## הערות שוליים

קטגוריה:איזוטופים
אבי עזרא זליג שפירא

רבי **אבי עזרא זליג שפירא** (ה'תקצ"ו - י"ט באב ה'תרמ"ה) בן הרב חיים מאיר יחיאל שפירא (**"השרף ממוגלינצא"**) היה אדמו"ר חסידי.

## ביוגרפיה
נולד לרבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא (**"השרף ממוגלינצא"**) ולרבנית פייגא בת רבי אלעזר מליז'נסק. לאחר נישואיו להדסה פייגא (בתו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה) התגורר בסדיגורה.

לאחר פטירת חותנו בי"א באלול ה'תרמ"ג, עבר לסטרי, שם החל לנהוג באדמו"רות. נפטר בי"ט באב ה'תרמ"ה ונטמן בסדיגורה.

## צאצאיו
* רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ', האדמו"ר מדרוהוביטש (נפטר ה'תרפ"ד).
* רבי יצחק מרדכי שפירא, האדמו"ר מגבודזשיץ
* נחמה גיטל (נפטרה ה'תרנ"ב), אשת רבי ישראל פרידמן (אדמו"ר השני מהוסיאטין).
* פריידא אשת רבי אברהם אלחנן אונגר מקאלושין

*
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:אדמו"רי בית קוז'ניץ
קטגוריה:סטרי: רבנים
אביגדור הלברשטאם

רבי **אביגדור הלברשטאם** (מכונה - "**הרב מדוקלה**"; ה'תקפ"ח - כ"א באדר ה'תרל"ז; 1828 – מרץ 1877) היה אב בית הדין של העיירה דוקלה בגליציה המזרחית, בנו של רבי אריה לייבוש הלברשטאם (הראשון) ואחיו של האדמו"ר רבי חיים הלברשטאם (ה**דברי חיים**), מייסד חסידות צאנז.

## תולדות חייו
רבי אביגדור נולד בשנת ה'תקפ"ח (1828) לרבי אריה לייבוש הלברשטאם (הראשון) ולמרים בת רבי דוד מטארניגראד. הוא נישא לחנה רחל, בתו של רבי אברהם חיים הורביץ רבה של לינסק; נולדה להם בת, הרבנית מרים, אשת הרב אריה לייבוש הלברשטאם מדוקלה.

רבי אביגדור כיהן כרבה של העיירה באבוב, אך נמנע מלהשתייך לקהילה החסידית (עוד טרם הקמת חסידות באבוב במאה ה-19). בין אחיו, רבי חיים, לבין רבי נתן יהודה לייב אשכנזי נרקמו קשרי ידידות טובים, וכשעבר הרב אשכנזי לכהן כרב העיירה טיסמניץ, התמנה אחיו רבי אביגדור במקומו למשרת הרבנות בעיירה דוקלה עד לסוף ימיו.

הוא נפטר שבוע לאחר חג הפורים, בתאריך כ"א באדר ה'תרל"ז (1877). חתנו, רבי אריה לייבוש הלברשטאם, מילא את מקומו כרבה של דוקלה.

קטגוריה:ילידי 1828
קטגוריה:רבנים גליציאנים
אביגדור
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1877
אברהם טברסקי

הרב ד"ר **אברהם יהושע העשיל טברסקי** (**טוורסקי**) (י"ד בתשרי ה'תרצ"א, 6 באוקטובר 1930 – י"ח בשבט ה'תשפ"א, 31 בינואר 2021) היה פסיכיאטר ורב ישראלי ילידי ארצות הברית, שהתמחה בטיפול בהתמכרות לסמים.

## קורות חיים
טברסקי נולד במילווקי, ויסקונסין לרבי יעקב ישראל, האדמו"ר מהורניסטייפול ולדבורה לאה בתו של רבי בן ציון מבאבוב. לאחר סיום לימודי בית הספר התיכון ב-1948, למד בישיבה "הקולג' העברי התאולוגי" בשיקגו (ממוקם כיום בסקוקי, אילינוי). הוסמך כרב ב-1951. ב-1953 החל את לימודי הרפואה באוניברסיטת מרקט במילווקי, ובסיומם ב-1960 עבר לפיטסבורג, פנסילבניה.

טברסקי ייסד את מרכז "גייטוויי" לשיקום מסמים בפיטסבורג, וכיהן בו כמנהל הרפואי. בנוסף עבד במחלקה הפסיכיאטרית של בית החולים סט. פרנסיס בעיר. טברסקי הקים גם את ההוסטל "שער התקווה" לשיקום אסירים בישראל, לפי המודל שעל בסיסו הקים את מרכז "גייטוויי".

במשך עשרות שנותיו במקצוע חיבר טברסקי תשעים ספרים על מחלות נפשיות ועל יהדות.

כאחיו הרב יחיאל מיכל טברסקי, גם הוא כתב מספר לחנים מוזיקליים. אחד מלחניו, "הושיעה את עמך", זכה לתפוצה רחבה לאחר שהושר בשנת תשכ"ב בחצר בית מדרשו של הרבי מלובביץ' ומאז הפך לשיר מפורסם בחסידות חב"ד.

נישא לגולדה בצעירותו בטרם חזר למילווקי, ונולדו להם ארבעה ילדים. לאחר מותה נישא לגייל. הם התגוררו במונסי שבניו יורק, עד עלייתם לישראל לשכונת קטמון בירושלים.

נפטר ב-31 בינואר 2021 בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים ממחלת הקורונה.

## פרסומים בעברית
**מתי מתחילים הדברים הטובים: הדרך אל האושר לפי סנופי וצ'רלי בראון**. תל אביב, עלמה, 1999.

## קישורים חיצוניים

*יצאתי מהדיכאון, גם את יכולה, ערוץ 7
*כפייתיות וחרדה על רקע דתי, JewisheBooks
**סרטון בו נראה הרה"ק אדמו"ר מריבניץ הרב חיים זנוויל אברמוביץ' זצוקללה"ה רוקד ושר השיר הושיעה את עמך בלחן שהלחין הד"ר רבי אברהם טברסקי

## לקריאה נוספת
* **[http://myencounterblog.com/wp-content/uploads/2018/10/173.-Bereishis-5779.pdf עשי כפי שיורה לך סבא שלך]**, הרב טברסקי מתראיין לדף השבועי של חברת jem - תשרי תשע"ט

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:פסיכיאטרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:רופאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון יהודים
קטגוריה:משפחת טברסקי: ענף צ'רקס-שניאורסון
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מרקט
קטגוריה:מלחינים חסידיים
קטגוריה:ישראלים שנפטרו במגפת הקורונה
קטגוריה:קטמון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
אברהם טברסקי (טוריסק)

הרב **אברהם טברסקי** (מכונה; **המגיד מטריסק** או **המגן אברהם** ע"ש ספרו) (ה'תקס"ו – ב' בתמוז ה'תרמ"ט) בנו החמישי של הרב מרדכי טברסקי (**המגיד מצ'רנוביל**), היה מייסד חסידות טריסק, מגדולי האדמו"רים בדורו.

## ביוגרפיה
נולד בעיר ווהלין שבאוקראינה, לרב מרדכי טברסקי, ולפייגע, בתו של הרב דוד לייקס.

אביו נהג לקחתו עמו למסעותיו, וכך היה עד מגיל צעיר ל'תיקוני הנשמות' שהיה עורך אביו.

לאחר נישואיו לריקל, בת הרב יעקב אריה לייב שפירא מקובלא (בן הרב מרדכי מנעשכיז), התיישב בעיר טוריסק שבאוקראינה ושימש בה כמגיד מישרים, מכאן התפרסם שמו כ"המגיד מטריסק".

לאחר פטירת אביו בכ' באייר ה'תקצ"ז, עלה על כס האדמורו"ת, ייסד בעירו את חסידות טריסק והיה לאדמור"ה הראשון. הוא נודע בקדושתו ובפרישותו והרבה לצום משבת לשבת ובכל זאת היו פניו מאירים. הוא הצטיין בעבודת ה' המיוחדת שלו ובנפלאותיו. אלפים ורבבות של חסידים מרוסיה גליציה ופולין הסתופפו בחצרו וביניהם נמנו גם מגדולי האדמורי"ם שבדור, מהם שנסעו אליו עם חסידיהם לשבתות וחגים.

נפטר בב' בתמוז ה'תרמ"ט, ונקבר בעירו טוריסק, האוהל שעל קברו היה עד השואה מקום תפילה לאלפי חסידים, ובפרט ביום הילולתו. כיום הוא חודש ושופץ ומשמש מקום תפילה לעולים להשתטח על קברי הצדיקים באוקראינה.

מקובל בשם בנו הרב מרדכי, שב' תמוז הוא יום גדול לקבלת התפילות, והרמז: פעמיים 'תמוז', בגימטריה "שועתנו קבל ושמע צעקתנו".

## ספרו 'מגן אברהם'
בשנת ה'תרמ"ז (1887) – שנתיים לפני מותו, הסכים שידפיסו את ספרו "מגן אברהם" – שני חלקים, דרושים על התורה בדרך החסידות, מדברי תורתו שנכתבו על ידי חסידיו, הספר הודפס בלובלין, ומאז הודפס פעמים רבות עם מראי מקומות. הוא ספר היסוד של חסידות טריסק בפרט וחסידות צ'רנוביל בכלל. ונתקבל כספר חסידי יסודי בענייני אמונה, ענווה וקדושה.

בהקדמתו, עליה חתם בעצמו, כתב:

עוד כתב בהקדמתו לחלק א, שבכח ברכת אברהם אבינו: 

## משפחתו
**שלושת בניו:**
*בנו הבכור, הרב מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מטריסק-בריסק.
*בנו השני היה הרב מרדכי טברסקי (המכונה ר' מאטעלע), האדמו"ר מקוזמיר
*בנו השלישי וממלא מקומו, היה הרב יעקב אריה לייב טברסקי, האדמו"ר השני מטריסק. כיהן כרב גם בהורבישוב.
**שש בנותיו:**
*שיינא רייזא, אשת הרב אפרים מרגליות, הרב ממאציב (נפטר בי"ב באב ה'תרמ"ו), בזיווג הראשון (אחריה הוא נישא לאחותה מלכה).
*פייגא מינטשע, אשת הרב שמואל העשיל מקרילוביץ, אדמו"ר בקרילוביץ שבפודוליה. (נפטר בי"ב בניסן ה'תרכ"ב).
*מלכה, אשת הרב אפרים מרגליות בזיווג שני. (שבע, בתו של הרב אפרים, נישאה לרב אברהם דוב טברסקי (ה'תרכ"ה – כ"ט באב תש"ה, 1945), האדמו"ר מרחמיסטריווקא בדור השלישי).
* גיטל לאה, אשת הרב מרדכי טברסקי, האדמו"ר השני מקוריסטשוב (ה'תר"ב – ל' בשבט ה'תרע"ו).
* צפורה, אשת הרב ישראל טברסקי, אדמו"ר מסקווירא בדור השני (נפטר בכ"ז באלול ה'תרע"ט).
*פייגא, אשת הרב דוד טברסקי, אדמו"ר ממקארוב בדור השלישי (נפטר בכ"ד בחשוון ה'תרס"ג).
**[[מרדכי טברסקי#.D7.99.D7.9C.D7.93.D7.99.D7.95|עשרת אחיו:]]**
* שבעת אחיו שימשו כל אחד באדמור"ות וייסדו את חצרות קוריסטשוב, צ'רקס, טולנא, סקווירה ורחמסטריווקה, שחלקן מונות כיום אלפי חסידים. שלוש אחיותיו נישאו גם הן לאישים חשובים.

## קישורים חיצוניים

* נכד השע״ת מדובנא הרה"ק אברהם מטריסק, HebrewBooks
* רבי אברהם טווערסקי המגיד מטריסק, אהלי צדיקים
* אשכול אודות המגיד מטריסק וצאצאיו בפורום היידי אידישע וועלטס פארומס
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:אדמו"רי טריסק
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:רבנים מווהלין
קטגוריה:נפטרים ב-1889
קטגוריה:ילידי 1806
אברהם יהושע השיל (מז'יבוז', השני)

**רבי אברהם יהושע העשיל** (ה'תרנ"ב – ד' בניסן ה'תש"ג) היה אדמו"ר חסידי במז'יבוז', השישי בשושלת אפטא-זינקוב. נרצח בשואה.

## ביוגרפיה
נולד בגליציה בשנת ה'תרנ"ב לרבי ישראל שלום יוסף השיל ולבת שבע טריינא, בתו של רבי יעקב שמשון מחודורוב אב"ד בוהופולי. לאחר פטירת אביו בכ"ט באב ה'תרע"א, הוכתר לכהן כממלא מקומו עוד קודם נישואיו. באדר ה'תרע"ב נישא למרים בת דודו רבי יצחק מאיר השיל. בשנת ה'תרפ"ה נמלט רבי אברהם יהושע מפני הרוסים לטרנופול, בעמקי גליציה, לשם העביר את חצרו.

נרצח בשואה יחד עם אמו, אשתו, בתו - ברכה דינה וחסידיו בד' בניסן ה'תש"ג, לאחר ששטחי פולין הסובייטיים נכבשו על ידי גרמניה הנאצית. מקובל כי בעת הלקחם לבור המוות דיבר לפני חסידיו דברי נחמה על כך שהם זוכים להיות קרבן לכפר על עם ישראל ואל להם לחשוב מחשבת פיגול כדי לא לפסול הקרבן ואז שר את הניגון "אל תירא עבדי יעקב".עדות על כך מניצול מגיא ההריגה שניצל כיוון שהיה ילד קטין והתחבא בין המתים וסיפר את המעשה לאחיו רבי יצחק מאיר השיל.

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
אברהם יהושע השיל (מז'יבוז')

רבי **אברהם יהושע השיל** (ה'תקצ"ב - י"ט בתשרי ה'תרמ"א) היה אדמו"ר חסידי במז'יבוז', הרביעי בשושלת אפטא זינקוב.

## ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תקצ"ב לרבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר השלישי מאפטא-ז'ינקוב, ולסימה בתו רבי ישראל (חתן רבי משה צבי מסאווראן). לאחר נישואיו בו' באדר ה'תר"ט ללאה רחל בתו של רבי שלום יוסף פרידמן האדמו"ר מסדיגורה התגורר בסדיגורה בסמיכות לחותנו עד לפטירתו בי"א באלול ה'תרי"א. לאחר פטירת חותנו החל לנהוג באדמו"רות בז'ינקוב עיר אבותיו. לאחר פטירת אביו בג' באלול ה'תרכ"ד מונה למלא את מקומו במז'יבוז' שבאוקראינה.

רבי אברהם יהושע נפטר בקאמינקא בי"ט בתשרי התרמ"א ובה נטמן, בנו רבי ישראל שלום יוסף מילא את מקומו באדמו"רות.

## צאצאיו

*רבי ישראל שלום יוסף, ממלא מקום אביו באדמו"רות מז'יבוז'
*רבי יצחק מאיר השיל, אדמו"ר מקופיטשניץ
*רבי משולם זוסיא השיל, (נפטר בי' אדר ה'תר"ף), אדמו"ר במז'יבוז'.
** הרבנית ברכה השיל, נפטרה בט"ז תשרי תשל"ו, אשת הרב הרב שמואל יוזפוב
*רבי משה מרדכי (נפטר ה'תרע"ז), רב בנובומינסק
*גיטל, אשת רבי שלמה זלמינו צוקרמן מרושקוב
*חוה, אשת רבי משה הגר (אדמו"ר משאץ ויז'ניץ)
*דבורה, אשת רבי דוד פרידמן (אדמו"ר מבוהוש)

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים אוקראינים
משחקי האיים

**משחקי האיים** (באנגלית: **Island Games**) הם תחרות ספורט בין-לאומית המאורגנת על ידי איגוד משחקי האיים הבין-לאומי (IIGA).
## היסטוריה
משחקי האיים החלו בשנת 1985 באי מאן. ג'פרי קורלט, מנהל המשחקים הראשון, הזמין איים רבים המהווים חלק מהממלכה המאוחדת להשתתף וכן איים נוספים ובהם איסלנד, מלטה, איי פארו, גרינלנד וסנט הלנה. 600 משתתפים מ-15 איים השתתפו בתחרות הראשונה. עלות המשחקים הגיעה ל-70,000 ליש"ט. בשל הצלחת האירוע הוחלט לשוב ולקיימו שנתיים לאחר מכן, ולאור הצלחת המשחקים, הם מתקיימים מאז מדי שנתיים.

## איים מארחים
[ממוזער|דגל מ[איי פארו לרגל משחקי 1989: ענף החתירה]]
[ממוזער|דגל מ[איי פארו לרגל משחקי 1989: ענף הכדורגל]]

## ענפי ספורט
המדינה המארחת בוחרת בין 12 ל-14 ענפי ספורט משתתפים, מבין הענפים הבאים:

*   
* 
*  
*  
* - התעמלות מכשירים 
* 
* 
* 
* 
*  
*  
* - כדורת דשא 
*  
*   
*   
*  
*  
*  

## מדליות

## קישורים חיצוניים

* 
*
האיים
אברהם יהושע השיל (קופיטשניץ)

[ממוזער|400px|האדמו"ר מקופיטשניץ (שלישי משמאל) במעמד סיום משנה יומית ב[היכל התרבות (תל אביב)|היכל התרבות, לצד אדמו"רים ורבנים. יוני 1958]]
[250px|ממוזער|150px|עם גיסו רבי [אליעזר הגר (דמשק אליעזר)|אליעזר מוויזניץ לשמאלו]]
רבי **אברהם יהושע השיל** (ד' באייר תרמ"ח, 1888 – ט"ז בתמוז תשכ"ז, 1967) היה האדמו"ר השני של חסידות קופיטשניץ.

## תולדותיו
נולד בהוסיאטין לרבי יצחק מאיר השיל אבי חסידות קופיטשניץ, ולגיטל בתו של רבי מרדכי שרגא פרידמן, אבי חסידות הוסיאטין.

באלול תרס"ט נישא לשרה ברכה בת דודו רבי משה מרדכי השיל, האדמו"ר ממז'יבוז'-וורשה. לאחר נישואיו התגורר תקופה קצרה בוורשה, שם התוודע לאדמו"רי פולין. לאחר מכן חזר לקופיטשניץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ברח עם אביו ומשפחתו לווינה, שם סייע במלאכת הארגון והסיוע להמוני הפליטים. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו מונה לממלא מקומו באדמו"רות. לאחר האנשלוס עזב את וינה ונסע לארצות הברית בה הקים בשנת תרצ"ט את חצרו. בהתחלה התגורר באיסט סייד בה הקים את בית מדרשו "בית אברהם", ובשנת תשכ"ה עבר לבורו פארק. התאלמן בשנת תשי"ד.

היה מראשי אגודת ישראל, ובעיקר התמקד בפעילות למען החינוך העצמאי. כמו כן עזר רבות בגיוס כספים ותרומות לרב יוסף שלמה כהנמן לייסודה של ישיבת פוניבז' בבני ברק. עם ביקורו הראשון בארץ ישראל לאחר השואה, הקים את מוסד "בית אברהם" בפתח תקווה לבנות יתומות פליטי השואה, ובהמשך למדו שם בנות מהעליות השונות.

נפטר בשנת תשכ"ז והובא לקבורה בבית הקברות העתיק בטבריה.

## ילדיו
* בנו רבי ישראל
* בנו רבי משה מרדכי מילא את מקומו. בנו רבי יקותיאל זושא, החל לכהן בשנת תשע"ז כאדמו"ר מקופיטשניץ בבורו פארק.
* בנו רבי משולם זושא, בתו שושנה רייזיל בלומה נישאה לרבי נחום דב ברייאר מבויאן.
* בתו לאה רחל הורוויץ, נישאה לרב פישל הורוויץ מסטניסלב.
* בתו חוה גוראריה, אשת הרב שניאור זלמן גוראריה.
* בתו מלכה, אשת אהרן למברגר אחיו של רבי משה נתן נטע, בתם גיטל נישאה לרב מרדכי אוירבך.
* בתו בת שבע, נשאה להרב אהרן דוד פלינטנשטיין, ובנם הוא האדמו"ר מקופיטשניץ רבי יצחק מאיר פלינטנשטיין.
* בתו מירל גרטנהויז.
* בתו מאניע פינק.
* בתו פערל, אשת רבי יעקב יוסף טברסקי מאזארניץ-חאטין.

## קישורים חיצוניים
* 
* קאפיטשיניצער רבי, אדמו"ר ר' אברהם יהושע העשעל. איז נפטר געווארען אין עלטער פון 79 יאר, דער טאג, 25 יולי 1967⁩, באתר עיתונות יהודית היסטורית
* מודעה על דרשת האדמו"ר מקופיטשניץ זצוק"ל – קולומיה, תר"ץ בערך באתר בידספירט
* סיפורים על הרבי מקאפישניץ גודל האהבת ישראל - והקשר שלו עם נשיאי חב"ד, הרב נתן גוראריה, באתר יוטיוב

אברהם יהושע העשיל
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:וינה: רבנים
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:פעילי אגודת ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בטבריה
אברהם יהושע
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל
קטגוריה:ילידי 1888
קטגוריה:נפטרים ב-1967
אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב)

רבי **אברהם יהושע השיל טברסקי (מצ'ודנוב)** (י' בטבת ה'תר"ך – י"ח בתמוז ה'תרע"ד) נינו של רבי אהרן טברסקי, האדמו"ר השלישי מצ'רנוביל. היה אדמו"ר בלויעב ובצ'ודנוב.

## תולדותיו

נולד בליטא בי' בטבת ה'תר"ך לרבי מרדכי טברסקי מלויעב וללאה בתו של רבי שמואל אשכנזי. נישא ליוכבד בתו של רבי יעקב שפירא מדלוטין (נכד רבי פנחס מקוריץ). מונה על ידי אביו עוד בחייו לאדמו"ר, בתחילה בצ'ודנוב שבפלך זיטומיר שם שימש כמגיד ואדמו"ר. בשנת תרס"ח כשנה לאחר פטירת אביו, עבר למאזיר שבבלארוס ופתח שם את חצרו ואלפים מחסידי צ'רנוביל הסתופפו בצילו.

## פטירתו וקברו
בשנת תרע"ד חלה ונסע לעיירת המרפא אוטבוצק שם נפטר בי"ח בתמוז תרע"ד, ונטמן בעיירה הסמוכה קורטשוב הסמוכה כשאוהל הוקם על קברו.

במשך שנים רבות לא נודע מקום קברו עד שבשנת תשע"ז אותר ושוקם הקבר על ידי חסידי טשרנוביל בסיועו של הרב נפתלי צבי הלפרין רב הקהילה בירושלים, ואף נערך בחודש תמוז תשע"ז מסע של נכדו האדמו"ר מטשערנאביל עם חסידים רבים לרגל חנוכת הציון.

## צאצאיו
*רבי חיים יצחק, ממלא מקום אביו באדמו"רות, חתן רבי יצחק ישעיה הלברשטאם.
*צפורה, אשת רבי יצחק טברסקי, בן רבי משה דן מסקווירא.
*אשת רבי מרדכי ישראל טברסקי מחאטין (נרצחו בשואה)
*חנה חיה, אשת הרב יעקב חיים פרלוב מסטולין-ניו יורק 

300px|ממוזער|הקבר המשוקם בקורטשוב

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
אברהם יעקב פרידמן (בויאן)

רבי **אברהם יעקב פרידמן** (כ"ד בניסן תרמ"ד, 19 באפריל 1884 - ב' באלול תש"ב, 15 באוגוסט 1942) היה האדמו"ר מבויאן בלמברג (לבוב). בנו של האדמו"ר הראשון מבויאן, רבי יצחק פרידמן. נרצח בשואה.

## ביוגרפיה
נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרנ"ה נישא לחנה בתו של רבי מרדכי טברסקי מלויעב.

בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), עבר מווינה ללבוב, מעריה המרכזיות של גליציה, שרבים מתושביה נמנו על חסידי בית רוז'ין. על קורותיו לא ידוע הרבה. בשנת תרצ"ג ביקר בארץ ישראל להזמנת חסיד שלו שחנך את ביתו בתל אביב. באותו ביקור הדליק את ההדלקה המסורתית בל"ג בעומר במירון.

רבי אברהם יעקב נרצח בחצר ביתו יחד עם אשתו ומשמשו בב' באלול תש"ב (1942), לא הניח אחריו צאצאים. דברי תורתו כונסו בספר נחלת יעקב, והם מכילים מאמרים רבים על דרך הרמז.

על שמו בית הכנסת **נחלת יעקב** של חסידות בויאן בביתר עילית.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי בויאן
קטגוריה:יהודים בשואה: פולין
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:ילידי 1884
אהרן פרידמן (סדיגורה)

רבי **אהרן פרידמן** (י"ב בתשרי תרל"ז - י"ט בתשרי תרע"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות סדיגורה. מכונה ה"קדושת אהרן".

## תולדותיו
נולד בסדיגורה לרבי ישראל פרידמן ולאסתר בתו של רבי יצחק מבוהוש. נקרא על שם אבי סבתו, רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין. נישא לשרה שיינדיל רויזה בת רבי שלום יוסף פרידמן, בנו של רבי מרדכי שרגא מהוסיאטין.

לאחר פטירת אביו בשנת תרס"ז הוכתר לממלא מקומו וכאדמו"ר השלישי לחסידות סאדיגורה. חלק מחסידי אביו פנו אליו, אך לאחר 6 שנים, בגיל 36 הוא נפטר. נקבר בחלקת אדמו"רי רוז'ין בסאדיגורה.

בנו בכורו ויחידו של רבי אהרן פרידמן, רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן הוכתר לממלא מקומו בחתונתו שנערכה בשנת האבל, על ידי דודו האדמו"ר רבי יצחק מבויאן.

בנוסף השאיר שתי בנות אסתר אשת ר' צבי וולף מביליץ ומרים אשת ר' סנדר וולף.

בשנת תרע"ד, שניים מחסידיו הוציאו את דברי תורתו בספר "קדושת אהרן", בהסכמת בנו רבי מרדכי שלום יוסף מסאדיגורה. ובשנת תשע"ד יצא לאור מחדש על ידי מכון כנסת מרדכי - סאדיגורה, עם הרבה הוספות ותיקונים.

קטגוריה:אדמו"רי סדיגורה
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
איתמר רוזנבוים

רבי **איתמר רוזנבוים** (ה' בתמוז תרמ"ו, 8 ביולי 1886 – כ"ב בסיוון תשל"ג, 22 ביוני 1973) היה אדמו"ר מפורסם בחסידות נדבורנה. כיהן בצ'רנוביץ, בקרטשניף ובתל אביב.

## תולדותיו
ממוזער|חלק מציונו של האדמו"ר מנדבורנה בהר הזיתים
נולד בעיר מיאלען ברומניה לרבי מאיר רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף, בנו של רבי מרדכי מנדבורנה. אמו הייתה בתו של הרב יחיאל מיכל טירר, רבה של דורוחוי, מצאצאי ה"באר מים חיים". נישא למלכה בתו של רבי אשר ישעיה מקולבוסוף נכדו של ר' אשר ישעיה רובין האדמו"ר מרופשיץ שהיה חתנו של ר' נפתלי מרופשיץ. 

בגיל 15 החל לכהן באדמו"רות בצ'רנוביץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר לעיר וינה ולאחר המלחמה חזר לקרעטשניף. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה חזר שוב לכהן בצ'רנוביץ כרב. 

לאחר מלחמת העולם השנייה היגר לארצות הברית. בשנת תשכ"ט עלה לישראל והתיישב בשכונת יד אליהו בתל אביב שם ניהל את חצרו. נחשב בסוף ימיו לזקן אדמו"רי נדבורנה, ובלט בכך שהאריך ימים יחסית למשפחתו. נפטר בכ"ב בסיוון תשל"ג ונקבר בהר הזיתים.

## צאצאיו
בניו:
*רבי חיים מרדכי, האדמו"ר מנדבורנה. כיהן עוד בחיי אביו ביפו ואחר כך בבני ברק, ונחשב לאדמו"ר המרכזי בחסידות נדבורנה. 
*רבי ישכר בער, האדמו"ר מסטרוז'ניץ. 
*רבי יצחק אייזיק, האדמו"ר מזוטשקא וממלא מקום אביו בבית מדרשו בתל אביב.
*הרב מאיר, היה רב בקובה עד שנת תשט"ו ומשנת תש"ס היה רב במקסיקו. בסוף ימיו פתח בית כנסת בפלטבוש. נפטר בשנת תשס"ד.
*רבי אשר ישעיה, האדמו"ר מנדבורנה-חדרה.

חתניו:
*אחיינו, רבי ישכר בער שפירא מקעכניא.
*אחיינו, רבי מאיר איזקסון מראמאן.
*רבי אברהם אבא לייפר מפיטסבורג

איתמר
איתמר
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אדמו"רים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
אלימלך בינדיגר

**אלימלך בינדיגר** (ה'תר"ך, 1860 - ה'תרפ"ה,1925) היה רב העיר שינאווא ולאחר מכן כיהן כאדמו"ר בעיר דעש. הוא היה נכדו של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם אשר ייסד את חסידות שינאווא.

## תולדותיו

אלימלך בינדיגר נולד בשנת ה'תר"ך (לערך) בפולין. אביו, הרב אלעזר בינדיגר, היה רב בעיר שינאווא. סבו מצד אביו, היה הרב שמואל זנוויל בינדיגר שכיהן כרב בעיר בארדיוב. סבא-רבא שלו, הרב ברוך אברהם בינדיגר, כיהן כרב בעיר האנשווייץ. אימו של הרב אלימלך הייתה הרבנית חיה שרה, בתו של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם, שהיה אבי שושלת חסידות שינאווא ובנו של הרב חיים הלברשטאם, מייסד שושלת חסידות צאנז.

הרב אלימלך נישא לרבנית פייגא, בת הרב משה הלברשטאם שהיה האדמו"ר משינאווא. בנם היחיד היה הרב חיים אלעזר בינדיגר שהיה רב בעיר שינאווא. בנם נישא לרבנית רייצא, בת הרב מנחם מענדל הלברשטאם שהיה האדמו"ר מסטרפקוב.

## רבנות

בבחרותו, כשהתחנך אצל סבו, הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם, עבר הרב אלימלך לעיר צאנז בשנת ה'תרס"ו. אחרי שהתגורר בעיר זו הוא היגר לעיר שינאווא, שם כיהן כרבה של העיירה. 

בעיר דעש הפך הרב אלימלך בינדיגר לאדמו"ר חסידות דעש, והמשיך לכהן בתפקיד זה גם כשהיגר לעיר וורסהלי. הרב נפטר בוורסהלי בשנת ה'תרפ"ה (לערך).

## ראו גם
*חסידות שינאווא
*חסידות דעש
*יחזקאל שרגא הלברשטאם

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:ילידי 1860

קטגוריה:נפטרים ב-1925
פארק אירופה

**פארק אירופה** (בגרמנית: **Europa-Park**, "אוירופה-פארק") הוא פארק השעשועים הגדול ביותר בגרמניה, והשני בגודלו באירופה. הוא ממוקם ביישוב רוּסט  במדינה הפדרלית באדן-וירטמברג בדרום-מערב גרמניה, בסמוך לעיר פרייבורג.

הפארק מסוגל להכיל כ-60,000 מבקרים ביום. בשנת 2017 ביקרו בפארק כ-5.7 מיליון מבקרים; מספר המבקרים בפארק הוא השני בגודלו באירופה, אחרי דיסנילנד פריז.

בפארק נמצאים 13 רכבות הרים, העתיקה מביניהן היא "Alpenexpress Enzian" (אנ') והחדשה מביניהן היא "Ba-a-a Express".

ב-28 בנובמבר 2019 נפתח פארק מים מקורה בשם "Rulantica" בצמוד לפארק שכולל 25 אטרקציות מים הכוללות 17 מגלשות מים.

## אטרקציות
בפארק מעל ל-100 אטרקציות ומתקנים שונים ומגוונים, ובהם כ-13 רכבות הרים שונות.

כל אזור בפארק קרוי על שם מדינה אירופית אחרת (כמו: צרפת, ספרד, איסלנד, פורטוגל, גרמניה ואיטליה), מעוצב בהתאם, וקיימות בו מסעדות שמגישות אוכל מאותו מטבח מקומי. לדוגמה: ב"ספרד" יש אורוות ובהן סוסים אמיתיים ומסעדות שמגישות צ'ורוס, וב"איטליה" יש פיצריות.

בנוסף, בפארק יש 3 עולמות: עולם הילדים, עולם האגדות ועולם ההרפתקאות.

בפארק שלל רכבות הרים, מתקני ילדים, שיט בסירות, מסעדות, הופעות, תערוכות, מלונות, סרטים, אנימטרוניקים ועוד.

## [[רכבת הרים|רכבות הרים]]

## תחבורה
פארק אירופה מצויד בשלושה סוגי רכבות המסיירות בפארק:

Europa-Park - EP-Express (07).JPG|**EP-Express -** הרכבת המהירה ביותר. בעלת שלוש תחנות: בגרמניה, ביוון ובספרד.
Einschienenbahn (Monorail) im Europa-Park.JPG|**Monorail -** רכבת חד-פסית שממנה ניתן להשקיף על הפארק. בעלת ארבע תחנות: באנגליה באיסלנד בלוקסמבורג ובספרד.
Europa-Park - Panoramabahn (05).JPG|**Panorama -** רכבת שעשועים "רגילה" בעלת ארבע תחנות: באנגליה, בגרמניה, ברוסיה ובספרד.


## השרפה בפארק
ב-26 בנובמבר 2018 פרצה שרפה באזור אחזקה שהתפשטה במהירות אל עבר המתקן "The Pirates of Batavia". תחילה, הפארק נשאר פתוח פרט לאזורי השרפה, אולם ככל שהתפשטו הלהבות, הפארק כולו פונה ללא נפגעים, פרט לשבעה לוחמי אש שנפצעו באורח קל כתוצאה משאיפת עשן.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פארקי שעשועים באירופה
קטגוריה:באדן-וירטמברג
קטגוריה:פארק אירופה
אלימלך ויסבלום (רודניק)

רבי **אלימלך ויסבלום** (**ר' מיילך רודינקער**, ?- י"ט בטבת תר"ט, 1849) היה אדמו"ר גליציאני, נינו של רבי אלימלך מליז'ענסק.

## ביוגרפיה
בנו של רבי מנחם ישכר בער מפשבורסק בנו של רבי אלעזר בנו של רבי אלימלך מליז'נסק. בילדותו נסע לחצרו של רבי נפתלי מרופשיץ, ובהמשך גם לחתנו רבי אשר ישעיה מרופשיץ. היה ידידו של רבי חיים מצאנז. נישא לבתו של הגביר יצחק מרודניק. גיסו היה הרב צבי יוסף טייטלבוים רבה של רודניק.

לאחר פטירתו של רבי נפתלי מרופשיץ החל לכהן באדמו"רות ברודניק. בהמשך התיישב בלנצהוט. בתקופה זו התפרסם שמו כ"פועל ישועות" ורבים שיחרו לחצרו.

נפטר בסוקולוב ונקבר בה. בנו היחיד, רבי אלעזר ויסבלום, החל לכהן אחריו.

היה אומר שעיקר הלימוד הוא יגיעת התורה, וכשרבי חיים מצאנז רצה פעם להסביר לו ביאור בדברי הר"ן שהיו קשים לו, לא הסכים באומרו שעיקר הלימוד הוא היגיעה להבין את הדברים בכוחות עצמו.

מעט מדברי תורתו ותולדותיו יצאו בספר "דבש השדה".

## לקריאה נוספת
* הרב יוסף נפתלי וגשל, **י"ג אורות** (חלק ב') - סיפורים מרבי יעקב לייזר מפשעווארסק, תשנ"ד.

## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:שושלת ליז'נסק
קטגוריה:רודניק: רבנים
אליעזר הורוביץ

רבי **אליעזר הורוביץ** (ה'תק"ן, 1789/1790  - ג' בחשוון ה'תרכ"א, אוקטובר 1860) היה בנו של הרב נפתלי צבי הורוביץ, מייסד שושלת חצר החסידות רופשיץ. הרב אליעזר היה מייסד שושלת חסידות דז'יקוב והאדמו"ר הראשון בשושלת.

## תולדותיו

נולד בגליציה, לרב נפתלי צבי הורוביץ – מייסד שושלת חסידות רופשיץ. סבו של הרב אליעזר היה הרב מנחם מענדל רובין מלינסק, "מענדלע מלינסק". אמו של הרב אליעזר הייתה הרבנית רבקה גולדהמר, בתו של הנגיד צבי הירש גולדהמר מדוקלא.

אחיו של הרב אליעזר הורוביץ היו הרבנים אברהם חיים הורוביץ (נפטר ה'תקצ"א–1830/1831) ויעקב הורוביץ (מעליץ) (נפטר ה'תקצ"ט–1838/1839). אחותו של הרב אליעזר הייתה הרבנית רייצא הורוביץ, אשת הרב אשר ישעיה רובין.

## הרבנות והאדמו"רות

בנעוריו למד אצל אביו ואצל רבי ישכר בר מרדושיץ. לאחר מכן היה גם תלמיד של הרב צבי הירש מרימנוב. כמו כן היה חזן בבית הכנסת ברופשיץ.

נישא לחיה בת הרב יחיאל מיכל רוזנפלד מראווה רוסקה. הוא לא שימש כרב של עיר כלשהי עד שנת ה'תר"ח (1847/1848). בשנה זו ייסד את חסידות דז'יקוב בעיר טרנובז'ג שבדרום-מזרח פולין. בסוף ימיו נודע כאדם המרבה להסתגר עם עצמו. 

נפטר בג' חשוון ה'תרכ"א, ובנו הרב מאיר הורוביץ הוכתר כממלא מקומו כאדמו"ר השני לחסידות דז'יקוב.

## משפחה

הורוביץ נישא לרבנית חיה בת הרב יחיאל מיכל רוזנפלד מרווה רוסקה, בנו של הרב שלום מקמינקא. ילדיהם:
*ישראל הורוביץ, רב בבארנוב (נפטר ה'תר"ל, 1869/1870)
*רבי מאיר הורוביץ, האדמו"ר השני מדז'יקוב (נפטר ה'תרל"ז, 1876/1877)
*רבי ראובן הורוביץ, רב בדאמביץ (נפטר ה'תרמ"ה, 1884/1885)
*רבי משה הורוויץ, האדמו"ר הראשון של חסידות רוזבדוב (נפטר ה'תרנ"ד, 1893/1894)
*ביילא, אשת הרב מאיר נתן הלברשטאם (בנו של רבי חיים הלברשטאם, ואביו של רבי שלמה מבאבוב)
*אשת הרב חנינא הורוביץ, רב באולינוב. בן הרב יעקב האדמו"ר ממעליץ

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי דז'יקוב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1860
קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
אהרן אריה לייב מפרמישלאן

רבי **אהרן אריה לייב מפרמישלאן** (ה'ת"ק, 1739 – ב' באדר א' ה'תקע"ג, 1812) היה אדמו"ר חסידי, תלמידם של המגיד מזלוטשוב ורבי אלימלך מליז'נסק, השני בשושלת פרמישלאן.

## ביוגרפיה
נולד בפרמישלאן בשנת ה'ת"ק (1739) לרבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן. בצעירותו למד אצל רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב ("המגיד מזלוטשוב"), ומאוחר יותר אצל רבי אלימלך מליז'נסק ("הנועם אלימלך"). לאחר פטירת אביו בכ"ב באב (שנת ה'תקל"ג או ה'תקמ"א) מונה למלא את מקומו בפרמישלאן. בשנות כהונתו הרבה לנסוע לצדיקי דורו, ביניהם רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי מנחם מנדל מרימנוב.

נפטר בב' באדר א' ה'תקע"ג (1812). בנו, רבי מאיר מילא את מקומו.

## משפחה
נישא לרבנית יענטע. ילדיהם:
* רבי יצחק, אדמו"ר מקאליש (נפטר ה'ת"ר, 1839).
* רבי יחיאל מיכל חתן רבי אהרן מבריצ'בה , ישב בקומרנה וסירב לקבל על עצמו את האדמו"רות, ובכל זאת נסעו אליו המוני חסידים (נפטר ה'תקצ"ג, 1832).
* רבי מאיר מפרמישלאן, ממלא מקום אביו בפרמישלאן (נפטר ה'תר"י, 1849).
* רבי ישכר דב בער מברזאן.
* זיסל רדליך, אשת רבי שלמה רדליך ממיקולייב.

## תלמידיו
* השרף מסטרליסק
* רבי נפתלי מרופשיץ
* רבי מנחם מנדל מקוסוב
* רבי דוב בעריש "סגי נהור" מאלעסק
* רבי יהודה צבי מסטרטין

## לקריאה נוספת
* ד"ר יצחק אלפסי, **טרקליני החסידות**, חלק א', 2016
* ד"ר יצחק אלפסי, **החסידות מדור לדור**, חלק א', 1995

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:שושלת פרמישלאן
אהרן
אהרן פרידמן (בויאן)

רבי **אהרן פרידמן** (תר"נ - י"ג בחשוון תש"ב) היה האדמו"ר מבויאן בצ'רנוביץ.

## תולדותיו
נולד בבויאן לחוה, בת רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין ולרבי מנחם נחום, האדמו"ר המרכזי של חסידות בויאן. בשנת תרס"ז נישא להניה בת רבי חיים הגר, האדמו"ר מאנטיניא . בפרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו וסבו לווינה. עבר יחד עם אביו לצ'רנוביץ ועמד לצדו בהנהגת החצר. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו, הוא לא הסכים להתמנות כאדמו"ר, אך החל לערוך שולחנות משותפים יחד עם אחיו הצעיר רבי מרדכי שרגא.

שכל את בתו היחידה פעסיא לאה בשנת תרצ"ז. נפטר במגפת טיפוס במהלך שנות השואה ונקבר בווערחיווקי.

חלק קטן מדבריו של רבי אהרן כונסו בספר בשם תולדות אהרן. נמצאים בכתובים עוד דברי תורה רבים ממנו, הממתינים לצאתם לאור. בחודש סיון תשע"ג יצא לאור במהדורה חדשה ומפוארת, הספר "תולדות אהרן" בו לוקטו ועובדו דברי תורתו. חלק ניכר מהספר הוא החלק הביוגרפי שלו.

על שמו נקרא בית הכנסת "תפארת אהרן" של חסידות בויאן, בשכונת התמר בביתר עילית.

## קישורים חיצוניים

* "רבי אהרן פרידמן הי”ד, האדמו”ר מבויאן", באתר תורתך לא שכחתי.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי בויאן
קטגוריה:יהודים בשואה: רומניה
קטגוריה:רבנים בשואה
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:משפחת הגר
קטגוריה:נפטרים ב-1941
אלישע הלברשטאם

**אלישע הלברשטאם** (ה'תר"ך - ט"ו בניסן ה'תש"א) היה רב בעיר גורליץ שבפולין ונכדו של רבי חיים הלברשטאם (**הדברי חיים**) שהיה מייסד שושלת חסידות צאנז.

## תולדותיו

רבי אלישע נולד בשנת ה'תר"ך לרבי ברוך הלברשטאם (בנו של "הדברי חיים" מצאנז; רבה של רודניק ולאחמ"כ רב ואדמו"ר מגורליץ) ולפעסיל בתו של רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים (**הייטב לב**; האדמו"ר הראשון בשושלת סיגעט). נישא ליוכבד רבקה בתו של רבי מרדכי דב טברסקי מהורניסטייפול אצלו גם למד כחמש עשרה שנה. כל ימיו היה נוסע לצדיקי החסידות ולרבנים בעלי שם באירופה. בין רבותיו נמנו רבי ארי' לייבוש הלברשטאם מצאנז, רבי חיים איסר הורוביץ מביטקוב, רבי נפתלי צבי גולדברג מטרנוב, רבי נתן גולדברג מלימנוב ורבי שמואל אנגל מראדשמיל.

את דרכו ברבנות החל בשנת ה'תרס"א אז נתמנה לרבה של העיר קרוס-קרוסנו. לאחר פטירת אביו סירב רבי אלישע לנהוג באדמו"רות והסתייג מכך שהחסידים מביאים לו "פתקאות", אך חלק מחסידי גורליץ פנו אליו והתייחסו אליו כממלא מקום אביו. לאחר פטירת אחיו רבי צבי הירש הלברשטאם בשנת ה'תרע"ח נתמנה רבי אלישע לכהן כראב"ד בגורליץ. ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט רבי אלישע לסאמבור ממנה הוגלה מאוחר יותר לסיביר שברוסיה.

ע"פ המסופר, נפטר רבי אלישע בליל הסדר ה'תש"א בעת ששר את הפיוט "ויהי בחצי הלילה" בעודו יושב אל שולחן ליל הסדר. אשתו נפטרה כחצי שנה קודם לכן בי"ט בתשרי ה'תש"א.

## צאצאיו
*רבי צבי מנחם מענדל (נפטר ה'תשכ"ז), אדמו"ר מגורליץ-רופשיץ בניו יורק חתנו של רבי מנשה מרילוס מדובצק-רופשיץ.
*רבי אהרן, אדמו"ר מגורליץ-וויליטשקה בארצות הברית. חתנו של רבי שמואל שמעלקה פרנקל-תאומים, רבה של קלוסני-וויליטשק.
*רבי ברוך (נפטר ט"ו באב תשמ"ב), אדמו"ר מגורליץ-בני ברק וחתנו של רבי ישכר שלמה טייכטל.
*רבי דוד משה (תר"נ - תשל"א), האדמו"ר מדינוב בארצות הברית. חתנו של רבי יוסף מדינוב. חיבר את הספר "הנותן אמרי שפר". נפטר ללא ילדים.
*רבי מרדכי דב (נפטר כ' בתשרי ה'תשל"ט), רב בירושלים.
*רבי נפתלי חיים מגורליץ, רב בגורליץ וגבאי של כולל חיבת ירושלים-גאליציה. חתנו של רבי אלתר זאב הורוביץ מסטריזוב.
*רבי יחזקאל שרגא, אדמו"ר מגורליץ בארצות הברית. חתנו של הרב שמואל שפירא מראדום.
*רחל פייגא, אשת רבי יצחק שפירא-קטן מטיסמניץ-בורו פארק (תר"ע - י"א באייר תרנ"ט), בנו של רבי צבי אלימלך מלנצהוט.
*ברכה, אשת רבי ברוך משה פרנס מארצות הברית
*מרים לאה, (נרצחה בשואה) אשת רבי זלמן הלברשטאם מארצות הברית
*נחמה הלברשטאם, אשת רבי ארי' מאיר הורוויטץ בן הרב מרדכי מעיר לימאנאב

## הערות שוליים

אלישע
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:גורליצה: רבנים
אלכסנדר סנדר אייכנשטיין

רבי **אֱלֶכְּסַנְדֶּר סֶנְדֶּר אַיְּיכְנְשְׁטֵיין** (ה'תק"ל - כ"א באב ה'תקע"ח) היה אדמו"ר חסידי, מייסד חסידות קומרנה.

## ביוגרפיה

נולד בספרין בשנת ה'תק"ל להינדא ולרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (הראשון). בצעירותו למד אצל החוזה מלובלין ולאחר נישואיו לחנה בתם של רבי יעקב קופל ומאטיל ליקובר נתמנה לרב בזידיטשוב אחר פטירת החוזה נשאר ללמוד אצל אחיו ורבו המובהק רבי צבי הירש מזידיטשוב, ולאחר מכן עבר לעיר ז'וראבנו.

בשנת ה'תקע"ב ייסד חצר בקומרנה והחל לנהוג באדמו"רות. בתקופה זו חיבר את ספרו **זיכרון דברים** על התורה ושו"ת על השו"ע.

נפטר בכ"א באב ה'תקע"ח כשהוא בן ארבעים ותשע שנים בלבד. נטמן באויהל שבהונגריה שם ספד לו רבי משה טייטלבוים (הראשון) אבי חסידות סיגעט.

צאצאיו היו: בנו רבי יצחק אייזיק יהודה יחיאל ספרין ממלא מקומו כאדמו"ר מקומרנא (נפטר ה'תרל"ד); חתנו רבי ברוך אפשטיין; חתנו רבי אשר ספרין.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
אלעזר אונגר

רבי **אלעזר אונגר** (ה'תר"ן – ב' באלול ה'תש"ג) היה אדמו"ר חסידי, השלישי בשושלת דז'בנה, נרצח בשואה ביחד עם ארבעת ילדיו.

## ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תר"ן לרבי שלום דוד אונגר מדז'בנה ולבלומה חנה, בתו של רבי משה הורוביץ מרוזבודוב. נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי נפתלי רוקח מנאווריה (בן רבי יהושע מבעלזא) ובזיווג שני לבתו של רבי אהרן אלימלך שניאור זלמן טברסקי מקרוסנה (בן רבי מרדכי דב מהורניסטייפול).

בצעירותו למד אצל רבי ישכר שלמה טייכטל (**אם הבנים שמחה**). בשנת ה'תרע"ט מונה לרב בדז'בנה. לאחר פטירת אביו בשנת ה'תרפ"ג נתמנה למלא את מקומו באדמו"רות בטרנוב. בשואה נשלח לעבוד בעבודות כפייה. עם החרפת המלחמה הציעו חסידיו להבריחו לבונקר בדז'בנה אך הוא סירב לעזוב את חסידיו בטרנוב. תחת שלטון המשטר הנאצי ניהל כמעט בכל ליל שבת טיש עם חסידיו עד לב' באלול ה'תש"ג אז נרצח על ידי חיילים נאצים עם ארבעת ילדיו.

ילדיו היו: רבי מרדכי דוד, דבורה לאה, מלכה, גיטל.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
אלכסנדר סנדר יום טוב ליפא אייכנשטיין

רבי **אֱלֶכְּסַנְדֶּר סֶנְדֶּר יוֹם טוֹב לִּיפָּא אַיְּיכְנְשְׁטֵיין** (ה'תקפ"ד – י"א בתשרי ה'תרמ"ד) היה רב ואדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב.

## ביוגרפיה

נולד בזידיטשוב בשנת ה'תקפ"ד לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין, נישא בזיווג ראשון למרת הינדא בתו של החסיד רבי אלעזר ווייזער מווערעצקי וממנה כל ילדיו למעט רבי יוסף ופנחס, לאחר פטירתה נישא לבתו של רבי יהודה לייבוש יאליש (בנו של רבי יעקב צבי יאליש, ה"מלוא הרועים"). היה תלמידו ויד ימינו של אביו ועוד בחייו סומן כיורשו בשושלת החסידות. בנוסף היה תלמידם של רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין מראזלא ושל רבי יוסף שאול נתנזון (בעל **השואל ומשיב**) ממנו קיבל סמיכה לרבנות. בשנת ה'תרי"ד מונה לרבה של זידיטשוב, תפקיד בו כיהן במשך שלושים שנה עד פטירתו.

לאחר פטירת אביו בט' בסיון ה'תרל"ב מונה למלא את מקומו כאדמו"ר מזידיטשוב כאשר במקביל כיהנו אחיו רבי אליהו ורבי שלמה יעקב כאדמו"רים בעיר. אחיו רבי יששכר בער פתח את חצרו בדולינא.

נפטר במוצאי יום הכיפורים ה'תרמ"ד עם חצות הלילה (י"א תשרי) לאחר ברכת הלבנה. אחיו רבי מנחם מנדל אייכנשטיין ובנו רבי ישכר בעריש מילאו יחד את מקומו.

## צאצאיו
*רבי ישכר בעריש (בערך תר"ח - כ"א בניסן תרפ"ד), ממלא מקום אביו (יחד עם דודו רבי מנדל), חתנו של רבי מנשה מרופשיץ. התיישב בווערצקי והתפרסם בגין קדושתו ומופתיו. מחבר ספר "מלבוש שבת ויום טוב".
*רבי יהושע העשיל (בערך תר"ב - בערך תרמ"ה) רב ואדמו"ר בחודורוב. היה חתנו של רבי אליעזר מאוזיפולי.
*רבי אהרן מנחם מנדל (בערך תר"י - י"ט באב תרפ"ג) מאלעסק. חתנו וממלא מקומו של רבי יצחק מאלעסק. גם הוא כאחיו הגדול התפרסם בקדושתו תמימותו ומופתיו.
* רבי משה מקולומיה. בזו״ר חתנו של רבי ברוך הלברשטאם מגורליץ, בזו״ש חתנו שת רבי שמעלקא רובין מסערעט.
*רבי יוסף, רב בטרניפול (נפטר ה'תר"ף)
*רבי יהודה, רב בסאנוק
*רבי פנחס מסטרי. חתן רבי אלימלך מיאריטשוב.
*ליבלע, אשת רבי משה חיים סופרין, אדמו״ר באלטשטוט
*דבורה, אשת רבי חיים יחיאל רובין מדומברובה (נפטר ה'תרע"ח)
*אסתר, אשת רבי שמעון בצלאל ניימון

קטגוריה:בית זידיטשוב
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית זידיטשוב
אלעזר רוזנפלד

רבי **אלעזר הלוי רוזנפלד** (י' בניסן תרכ"ב, אפריל 1862 - כ"ז בתמוז תש"ג, יולי 1943) היה אדמו"ר ורב גליציאני משושלת קמינקא. חתנו של רבי חיים מצאנז. כונה על שם מקום פעילותו, "רבי אלעזר אושפיצינער".

## תולדותיו
בנם של רבי יהושע מקמינקא ושיינדל בתו של הרב שמואל צבי הירש רמר"ז. בגיל 6 התארס לפראדיל, בתו של רבי חיים מצאנז ובשנת תרל"ח, בהיותו בן 16 נישא לה. חמיו נפטר לפני חתונתו, ואחיה רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם הובילה לחופה. 

לאחר נישואיו נסמך על שולחן גיסו, רבי יצחק טוביה רובין מצאנז. בשנת תרמ"ה התמנה לרב בבוכניה, בשנת תרנ"ז מונה לרב בקמינקה ובשנת תרס"ז התמנה לרבה של אושפיצין.

בשנת תרצ"ו עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. בשנת תרצ"ז עבר לירושלים והקים בית כנסת בשכונת מאה שערים, ברחוב עין יעקב. הוא נהג לשמור יום טוב שני של גלויות גם בארץ ישראל. בשנת תרצ"ט חזר לפולין מטעמי בריאות. בפרוץ המלחמה גורש לקשאנוב הסמוכה, ובהמשך גורש עם שאר היהודים לסוסנוביץ בה נפטר. 

היו לו שלושה בנים וחמש בנות. בנו הרב נפתלי שמואל צבי כיהן ברבנות באושפיצין. נרצח בשואה עם תשעה מילדיו.

בית הכנסת שלו בירושלים פועל עד היום.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:משפחת הלברשטאם
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:ילידי 1862
קטגוריה:נפטרים ב-1943
אלעזר יצחק אייזיק הורוביץ

[ממוזער|שמאל|רבי אייזיק הורוביץ (מימין) לצד אחיו רבי [ישכר דב בעריש הורוביץ|בעריש, האדמו"ר מבית שמואל צבי ספינקא]]
רבי **אלעזר יצחק אייזיק הורוביץ** הוא האדמו"ר מספינקא תולדות צבי.

## ביוגרפיה
בנו השלישי של רבי שמואל צבי הורוביץ (ר' הערשעלע ספינקער) וחתנו של רבי יחזקאל שרגא מערץ.

בחיי אביו, היה דיין ומוהל בבית הכנסת של אביו וכן מסר דרשות בבית הכנסת.

כאשר נפטר אביו בשנת תשנ"ז (1997), הוריש את בית הכנסת לרבי אייזיק ולאחיו רבי אביש שניהלו יחד את בית הכנסת וערכו טישים במשותף. לאחר כחודשיים במהלך שמחת תורה פרש רבי אייזיק ופתח בית מדרש עצמאי בשם "תולדות צבי". בהמשך הוא בנה בית מדרש גדול בוויליאמסבורג וכן פתח בתי כנסת במונרו בלייקווד ובבורו פארק. הוא זכה להצלחה מרובה וסחף מאות חסידים ואוהדים.

הוציא לאור את הספר "תולדות צבי", בו מכונסים דברי תורה של אביו, וכן הוציא את הספר "זמירות זיכרון צבי".

עוסק רבות בחסד וצדקה.

## משפחתו
חלק מצאצאיו:
*בנו הרב יחזקאל שרגא, רב קהילת תולדות צבי-ספינקא בויליאמסבורג, חתן הרב דוד אייכנשטיין האדמו"ר מבורשטין.
*בנו הרב יואל זוסמן, רב קהל תולדות צבי-ספינקא בבורו פארק, חתן הרב משה ראטה מקארלסבורג, בן רבי יחזקאל ראטה מקארלסבורג.
*בנו הרב משה יעקב, משפיע בחסידות ברסלב במונסי, חתן הרב ישראל חיים קאהן.
*חתנו יקותיאל יהודה ראטה, בן הרב יצחק אייזיק ראטה, רב קהל חסידים במונסי בן רבי יחזקאל ראטה מקארלסבורג.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אדמו"רי ספינקא
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
אלעזר ניסן טייטלבוים

רבי **אלעזר ניסן טייטלבוים** (ה'תקמ"ו, 1786 – ח' בתשרי ה'תרט"ו, 1854) רבה של דרוהוביץ'.

## ביוגרפיה
אלעזר ניסן נולד בתמוז ה'תקמ"ו (1786) בשינאווא שבגליציה לחיה שרה ורבי משה טייטלבוים (ה"ישמח משה"). נישא לרוזא בלומא, בתו של רבי אהרן, רבה של חודרוב. בשנת ה'תקצ"ד לאחר פטירת הרב מנחם מנדל שטרן נתקבל לרב בסיגט בהמלצת אביו ובהשתדלות משפחת כהנא. אולם חסידי קוסוב בעיר שבקשו למנות את רבי יוסף שטרן לתפקיד לא הסכימו עם מינויו של רבי אלעזר ניסן, ובעקבות כך שררה מתיחות רבה בעיר, מתיחות שהובילה בשנת ה'ת"ר לחזרתו של רבי אלעזר ניסן לאוהלי עירו של אביו.

עם פטירת אביו בכ"ח בתמוז ה'תר"א (1841) בקשו למנותו כממלא מקומו באוהלי, אך הוא סירב והציע במקומו את בנו רבי יקותיאל יהודה. מאוחר יותר התמנה כרבה של דרוהוביץ' שם שימש עד פטירתו.

נפטר בשנת ה'תרט"ו ביום ח' תשרי בהיותו בן 69 ונטמן בבית הקברות היהודי של דרוהוביץ'. במהלך השואה חולל קברו על ידי הנאצים. בשנת 2011 החלה אגודה של חסידי סאטמאר להקים ציון אוהל חדש.

בנו רבי נחום צבי מילא את מקומו כרבה של דרוהוביץ'. דברי תורתו נדפסו בספר "זיכרון אלעזר".

## צאצאיו
*רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים **"ייטב לב"**, היה רבה ואדמו"רה של חסידות סיגט (נפטר ה'תרמ"ג).
*רבי שמואל טייטלבוים, היה רבה של גורליץ (נפטר ה'תרמ"ט).
*רבי נחום צבי טייטלבוים, היה רבה של דרוהוביץ'.
*חנה רחל, אשת רבי ישראל הכהן רפפורט, רבה של טארנה ובעל מחבר ספר "שות מהר"י הכהן".

## ראו גם
*חסידות סאטמאר

## קישורים חיצוניים
* 

*דראהביטש | מתחילים בהקמת האוהל, אהלי צדיקים
*רבי אלעזר ניסן טייטלבוים באתר אידישע וועלט פארומס
*תיאור מרתק אודות רבנותו בסיגט ובדרוהוביץ' באתר היברובוקס
*רבי אלעזר ניסן טייטלבוים מדרוהביטש, GENI
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:דרוהוביץ': רבנים
קטגוריה:משפחת טייטלבוים
קטגוריה:סיגט: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
אלעזר שפירא

רבי **אלעזר שפירא** (1808 (ה'תקס"ח) - 3 בספטמבר 1865 (י"ב באלול ה'תרכ"ה)) היה רב בעיר לנצהוט, בנו של מייסד חסידות דינוב, רבי צבי אלימלך שפירא. לאחר פטירת אביו הוכתר לאדמו"ר מלנצהוט.

## ביוגרפיה
רבי אלעזר נולד בסטריזוב שבפולין לרבי צבי אלימלך שפירא (**ה[[בני יששכר]]**) ולחנה מינדל, בתו של רבי שמואל מטשיטש. היה תלמידם של אביו ושל רבי צבי הירש אייכנשטיין מזידיטשוב.

התחתן בריבאטיטש בחודש ניסן שנת תקפ"א. לאחר נישואיו לטאבא חוה בתו של רבי יהושע העשל הלעס מדוקלה מונה בשנת ה'תקפ"ט לרבה של ריבוטיטש עיר מולדתו עד שנת ה'תקצ"ח אז נתמנה לרבה של סטז'יז'וב.

עם פטירת אביו בי"ח בטבת ה'תר"א, החל הרב שפירא לנהוג באדמו"רות ובשנת ה'תרי"ז מונה רבי אלעזר שפירא לכהן כרבה הראשי של לנצהוט שבפולין שם ייסד מחדש את חצרו. הוא נודע בקדושתו ובמופתיו. בתקופה זו חיבר את ספרו "יודעי בינה" בו הוא מפרש את התורה בראי הקבלה והמיסטיקה היהודית.

רבי אלעזר נפטר לאחר מחלה קשה שבה לקה כשלושה חודשים עד מותו בווינה ב-3 בספטמבר 1865 (י"ב באלול ה'תרכ"ה) ברחוב סאלצגריס 37 אשר בהאינרה שטאדט, ואת מקומו באדמו"רות מילא בנו השלישי רבי שמחה שפירא.

## צאצאיו
*רבי שלמה שפירא, (נפטר ה'תרנ"ג). האדמו"ר הראשון ממונקאטש
*רבי מנחם מענדל פנחס שפירא (נפטר ה'תרע"ב). רב בלנצהוט
*רבי שמחה שפירא (נפטר בי' בתשרי ה'תרע"ג). האדמו"ר השני מלנצהוט
*צבי אלימלך שפירא (נפטר ה'תרס"ד) כיהן לאחר פטירת אביו כאדמו"ר מבירטש
*רחל שפירא, אשת רבי מאיר לנגזם
*אדל רבקה שפירא, אשת רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא מדינוב.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית דינוב
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1808
קטגוריה:נפטרים ב-1865
אריה לייבוש הלברשטאם (דוקלה)

רבי **אריה לייבוש הלברשטאם** (ה'תקצ"ח - אדר א' ה'תרס"ח) היה רבה של העיר דוקלה ונכדו של רבי חיים הלברשטאם, מייסד שושלת צאנז.

## ביוגרפיה
נולד בגליציה בשנת ה'תקצ"ח לרבי דוד הלברשטאם (בנו השני של רבי חיים מצאנז, ומייסד חסידות קשאנוב) ולעכסה גיטל בתו של רבי יוסף זאב מטניגרד. נישא למרים בתו של רבי אביגדור הלברשטאם רבה של דוקלה, ועם פטירתו בשנת ה'תרל"ז נבחר רבי אריה לייבוש למלא את מקומו. אולם בשל גילו הצעיר (פחות מגיל שלושים) היו הרבה מערערים על סמכותו כרב, ולבסוף הוסכם שיהיה בהדרכת דודו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.

רבי אריה לייבוש נפטר בחודש אדר א' בשנת ה'תרס"ח.

## צאצאיו
*רבי מנחם מענדל הלברשטאם, חתן דודו זקינו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא וממלא מקום אביו בדוקלה. נפטר בכ"א באדר ב' תרפ"ו. 
*ברכה רעכל בריינדל, אשת רבי יחיאל נתן הלברשטאם מברדיוב
*חיה, (נפטרה ה'תרפ"ט), אשת רבי משה דוד טייטלבוים ממודיור-לופוש

אריה לייבוש
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים חסידים
בית מדרש תפארת בחורים

200px|שמאל|ממוזער|הרב שלמה אלישיב
200px|שמאל|ממוזער|הרב אלישיב
**בית מדרש תפארת בחורים** הוא בית מדרש וכולל אברכים במרכזה של שכונת מאה שערים בירושלים, בית המדרש נוסד על ידי הרב אברהם אלישיב (אביו של הרב יוסף שלום אלישיב) עם עלייתו ארצה מהומל שבבלארוס. שמו נגזר הפסוק **"תִּפְאֶרֶת בַּחוּרִים כֹּחָם, וַהֲדַר זְקֵנִים שֵׂיבָה"** ().

## יסוד בית המדרש
בשנת 1912 שרר בארץ ישראל מצב כלכלי קשה ומיתון, אשר פגע מאוד בתושביה של העיר ירושלים ובין היתר גם בתושביה המרודים יותר שהיו האברכים החרדיים. בחורים חרדיים רבים נאלצו לצאת לשוק העבודה, צעד שהיה לעיתים קונפליקטיבי כלפי אמונתם. בחורים חרדיים רבים נזרקו מקהילותיהם לאחר יציאתם לשוק העבודה לאחר שקרסו מבחינה כלכלית.

באותה שנה, 1912, עלו ארצה הרב שלמה אלישיב ("בעל הלשם" ע"ש ספרו "לשם שבו ואחלמה") וחתנו, הרב אברהם אלישיב ("בעל ביכורי אברהם" ע"ש ספרו) שהיה רבה הראשי של העיר הומל שבבלארוס. הרב אברהם החליט להילחם בתופעה וכך הקים ביחד עם חותנו, הרב שלמה את חברת תפארת בחורים שבית הכנסת שלה שימש שטיבל (בית כנסת פעיל בכל שעות היממה). סדר היום התחיל בשעה 4 לפנות בוקר, אז היו מקימים משנתם חבורת 'המעוררים' את הצעירים משנתם, לעיתים חרף קשיים כמו בתקופות עוצר בימי המנדט הבריטי.

מבין הדמויות המוכרות בבית המדרש ניתן למנות את הרב שלמה אלישיב, הרב שלמה שבדרון והרב נחום אוירבך (בלכר) שהיה אחראי גם בסיוע הקמת חברת תפארת בחורים ועל ניהולה. רבה של 'תפארת בחורים' היה הרב אברהם אלישיב, מייסד בית המדרש. בסוף ימי חוליו ולאחר פטירתו תפס את מקומו בנו, הרב יוסף שלום אלישיב מי שלימים יהיה הפוסק ההלכתי והמנהיג העיקרי של היהדות החרדית-ליטאית.

## לאחר פטירת הרב אברהם אלישיב
הרב אברהם אלישיב היה מוסר שיעורים בקביעות בבית המדרש, מדי יום. עם פטירתו בשנת 1942 שלושים שנה לאחר שהקים ביחד עם הרב נחום אוירבך וחתנו, הרב שלמה אלישיב התמנה בנו, הרב יוסף שלום אלישיב לממלא מקומו בבית המדרש. כמסורת אביו המשיך למסור את שיעורו היומי ועם השנים החל בית המדרש לקבל זהות פוליטית לאחר שהרב אלישיב החל לשמש כמנהיגה הרוחני של מפלגת דגל התורה.

עשר שנים לפני פטירת הרב יוסף שלום אלישיב, הוא נפל בביתו, מעט אחרי הסיקור התקשורתי הנרחב על הצלחות אנשי ביתו במינויים פוליטיים. א. אורי לופוליאנסקי לראשות עיריית ירושלים. ב. יונה מצגר לרבנות הראשית לישראל. ג. חגי איזרר לדיינות בבית הדין העליון. הרב חשש לעין הרע ועם חולשתו סירב לחזור אל בית המדרש תפארת בחורים ולמסור את שיעורו היומי. לשם כך הוקם בית כנסת קטן שיהיה קרוב לביתו תחת השם "תפארת בחורים".

## ראו גם
*הרב שלמה אלישיב
*הרב אברהם אלישיב
*הרב יוסף שלום אלישיב

## קישורים חיצוניים
*בית כנסת ובית מדרש תפארת בחורים, מאגר עמותות רשומות
*סיור החודש, איגוד בתי הכנסת העולמי
* 
*דמות קודשו של הגרי"ש, רדיו קול חי
*הרב אלישיב זצוק"ל, נייעס
*מרן הרב אלישיב נפטר, שטיבל

קטגוריה:כוללי אברכים בארץ ישראל
קטגוריה:מאה שערים: מבנים
קטגוריה:ירושלים: ישיבות
ברוך הלברשטאם

רבי **ברוך הלברשטאם** (ה'תקפ"ט, 1829 - א' באדר ה'תרס"ו, פברואר 1906) היה האדמו"ר הראשון מגורליץ, בנו החמישי של רבי חיים מצאנז.

## תולדותיו

נולד ברודניק לרבי חיים מייסד חסידות צאנז ולרחל פייגא בתו של רבי ברוך תאומים-פרנקל, ה"ברוך טעם". נישא לפעסיל בתו של רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, ה"ייטב לב" מסיגט.

בשנת ה'תרט"ז מונה לרבה של גורליצה. לבקשת אנשי הקהילה מאביו שימנה רב בעל ניסיון, הוא מינה את דודו של רבי ברוך (אחי חותנו) רבי שמואל טייטלבוים, לכהן במקומו, ורבי ברוך קיבל את רבנות רודניק שם כיהן למעלה מ-30 שנים כרב עד שנת ה'תר"ן, שנה לאחר פטירת דודו, אז חזר לכהן בגורליץ.

רבי ברוך החל לכהן באדמו"רות לאחר פטירת אביו בשנת ה'תרל"ו, תחילה ברודניק ובהמשך בגורליץ. הנהגתו התאפיינה בחריפות והנהגה חיצונית שהתמיהה את הרבים כדי להסוות את מעשיו הטובים. צדיקי דורו הפליגו בשבחו, רבי יהושע מבעלז אמר שרבי ברוך הוא 'חכם העולם' ומהצדיקים שהעולם עומד עליהם, ורבי ישראל מוויז'ניץ היה קורא לו 'הגנב' למעליותא בכך שגונב דעת הבריות אך יש לו עניינים נסתרים וכוונתו לטובה. לאחר פטירתו מילא את מקומו ברבנות גורליץ בנו הרביעי רבי אלישע. רבי אלישע סירב לנהוג באדמו"רות, אך חלק מחסידי צאנז פנו אליו.

דברי תורתו ותולדותיו יצאו בשנת ה'תשנ"ט בספר "דברי ברוך-ברוך שאמר", על ידי הרב ליפא זילברמן. על שמו נקראה הישיבה קטנה "דברי ברוך" בקריית צאנז בנתניה.

## ילדיו
* רבי משה (נפטר בחיי אביו), היה ראב"ד בברדיוב
* רבי צבי הירש מרודניק
*רבי שלום מניסקה
*רבי אלישע מגורליץ
*רבי סיני מז'מיגראד
*חנה (בערך תרי"ג - תרצ"ב), אשת רבי משה יהודה ליב שפירא מסטריז'וב
*יוכבד רבקה, אשת הרב אריה לייביש טייטלבוים, נינו של ה"אריה דבי עילאי, שכיהן ברבנות קרשוב ורודניק
*רייזיל (נפטרה תרצ"ו), אשת רבי משה אייכנשטיין (בנו של רבי סנדר ליפא האדמו"ר מזידיטשוב), ובשנית אשת רבי פנחס חודורוב נכדו של רבי חיים הגר מקוסוב ובשלישית אשת האדמו"ר מגור, רבי יהודה אריה לייב אלתר ה"שפת אמת".

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רודניק: רבנים
קטגוריה:אדמו"רי צאנז
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:משפחת הלברשטאם
קטגוריה:גורליצה: רבנים
קטגוריה:ילידי 1829
קטגוריה:נפטרים ב-1906