open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שלומית (הנרי אוסאווה טאנר)

**שלומית** הוא ציור מאת האמן האמריקאי הנרי אוסאווה טאנר, המתאר את שלומית בת הרודיאס, נסיכה לבית הורדוס מהברית החדשה, שרקדה בפני אביה החורג, הורדוס אנטיפס, ודרשה את ראשו של יוחנן המטביל כגמול על הופעתה. הציור נוצר כחלק מסדרת יצירותיו של טאנר בעלות אופי נוצרי.

הציור נחשב לחריגה מהסגנון האופייני לטאנר, שתואר כאמן שמרן יחסית. אף על פי שהוא צייר עירום כחלק מלימודיו, מעטים מציוריו המקצועיים מציגים עירום. ציור זה יוצא דופן עוד יותר בשל האופן שבו הוא נתפס כארוטי. עם זאת, האלמנט הארוטי שבו מאוזן על ידי הופעתו של ראשו הכרות של יוחנן המטביל. בנוסף, הצללים בציור יוצרים אשליה של עריפת ראשה של שלומית עצמה

## השפעות
ייתכן כי הציור הושפע מסגנונו של אל גרקו. בשנת 1903 בילה טאנר עם אשתו, ג'סי, כמה חודשים בגרנדה, שם ניתנה לו הזדמנות ללמוד את יצירותיו של אל גרקו. הציור התקבל לסלון פריז בשנת 1921. בשנת 1924 הוצג שוב, כחלק מתערוכת יחיד של טאנר בגלריות האמנות גרנד סנטרל בניו יורק. בשנת 1975 נתרם הציור למוזיאון האפריקאי לאמנות של הסמית'סוניאן על ידי בנו של האמן, ג'סי או. טאנר.

## סמליות
חוקרת האמנות פאריסה חאליד התייחסה לציור אחר של טאנר וכתבה: "כאשר אנו מתבוננים בציור מקרוב, עלינו לשאול את עצמנו מה עבר בראשו של האמן כאשר בחר לתאר את הסצנה הדרמטית הזו בגווני כחול". בהקשר של "שלומית", ניתן לפרש את השימוש בצבע הכחול כסמל לשיפוט קדוש, לאימה מפני השלכות החטא ולמוות. טאנר התנסה בהשפעות של תנועות אמנות שונות, ושויך לזרם הסימבוליזם, כמו גם לציור דתי, אימפרסיוניזם וריאליזם. בציור "שלומית", הוא עשה שימוש בצבעים הדומים לאלו שביצירתו של פרנץ פון שטוק, החטא: עירום בגווני כחול, פנים בצללים, וצבע אדום-חום בפינה, המתקשר לראש הכרות.

ביצירות אחרות של טאנר, צבעים חמים מסמלים קדושה, כפי שניתן לראות בפניו של ישו בציור "ניקודמוס וישו", בגלימתו ב-"תחייתו של לזרוס", ובדמותו לצד תלמידיו ב-"התלמידים באמאוס". לעומת זאת, ב"שלומית", צבעי הקדושה מאפיינים את ראשו של יוחנן המטביל, המופרד מהכחולים המסמלים חטא ושיפוט.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:הברית החדשה בתרבות ובאמנות
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-20
פיבוס לוין

**פיבוס (פייבוש אהרן תיאודור) לוין** (באנגלית: **Phoebus Aaron Theodore Levene**; 25 בפברואר 1869 – 6 בספטמבר 1940) היה ביוכימאי יהודי-אמריקאי יליד רוסיה, שחקר את המבנה והתפקוד של חומצות גרעין. הוא אפיין את הצורות השונות העיקריות של חומצת גרעין - DNA ו-RNA - ומצא שה-DNA מכיל אדנין, גואנין, תימין, ציטוזין, דיאוקסיריבוז וקבוצת זרחה.

## ביוגרפיה
לוין נולד למשפחה יהודית ליטאית בשם פישל ארונוביץ' לוין בעיירה זאגר בליטא, אז חלק מהאימפריה הרוסית, וגדל בסנקט פטרבורג. הוא למד שם רפואה באקדמיה הצבאית הקיסרית הרוסית (MD, 1891) ופיתח עניין בביוכימיה. בשנת 1893, בגלל פוגרומים אנטישמיים, הוא ומשפחתו היגרו לארצות הברית והוא עסק ברפואה בעיר ניו יורק.

לוין נרשם לאוניברסיטת קולומביה ובזמנו הפנוי ערך מחקר ביוכימי ופרסם מאמרים על המבנה הכימי של סוכרים. בשנת 1896 הוא מונה כשותף במכון הפתולוגי של בתי החולים של מדינת ניו יורק, אך נאלץ לקחת חופש כדי להחלים משחפת. במהלך תקופה זו, הוא עבד עם כמה כימאים, כולל אלברכט קוסל והרמן אמיל פישר, שהיו מומחים לחלבונים.

ב-1905 מונה לוין לראש המעבדה הביוכימית במכון רוקפלר למחקר רפואי, שם בילה את שארית הקריירה שלו, ושם זיהה את מרכיבי ה-DNA.

בשנת 1909, לוין ועמיתו  הכירו בריבוז כחומר טבע ומרכיב חיוני של חומצות גרעין. הם גם זיהו שהסוכר הלא טבעי שעליו דיווחו הרמן אמיל פישר ו ב-1891 היה האננטיומר של ריבוז. לוין המשיך וגילה את הדיאוקסיריבוז בשנת 1929.

לא רק שלוין זיהה את מרכיבי ה-DNA, הוא גם הראה שהרכיבים היו מקושרים זה לזה בסדר פוספט-סוכר-בסיס ליצירת יחידות. הוא כינה כל אחת מהיחידות הללו נוקלאוטיד, וקבע שמולקולת ה-DNA מורכבת ממחרוזת של יחידות נוקלאוטידים המקושרות יחד דרך קבוצות הפוספט, שהן 'עמוד השדרה' של המולקולה. הרעיונות שלו לגבי מבנה ה-DNA היו שגויים; הוא חשב שיש רק ארבעה נוקלאוטידים לכל מולקולה. הוא אפילו הכריז שה-DNA לא יכול לאחסן את הקוד הגנטי מכיוון שהוא פשוט מדי מבחינה כימית. עם זאת, עבודתו הייתה בסיס מרכזי לעבודה המאוחרת שקבעה את מבנה ה-DNA.

לוין פרסם למעלה מ-700 מאמרים על מבנים ביוכימיים. הוא מת ב-1940, לפני שהתבררה המשמעות האמיתית של ה-DNA.

לוין ידוע ב שלו שהציעה שה-DNA מורכב מכמויות שוות של אדנין, גואנין, ציטוזין ותימין. לפני עבודתו המאוחרת של ארווין צ'רגף, רווחה הדעה ש-DNA מאורגן לטטנוקלאוטידים חוזרים באופן שאינו יכול לשאת מידע גנטי. במקום זאת, חשבו שמרכיב החלבון בכרומוזומים הוא הבסיס לתורשה; כך, לפני שנות ה-40 של המאה ה-20, רוב המחקר על האפיון הפיזי של הגנים התמקד בחלבונים, ובמיוחד באנזימים ובווירוסים.

לוין היה חבר נבחר הן באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית והן בחברה הפילוסופית האמריקאית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מדענים יהודים אמריקאים
קטגוריה:ביוכימאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רוקפלר
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1940
נחש הנחושת (פטר פאול רובנס)

**נחש הנחושת** הוא ציור שמן מאת האמן הפלמי פטר פאול רובנס, שנוצר בין השנים 1635–1640. היצירה מתארת את הסצנה המקראית מספר במדבר (כ"א, 6–9), בה שלח אלוהים נחשים שרפים להעניש את בני ישראל על חטאיהם וחוסר אמונתם. משה, הניצב משמאל ומרים את ידו, מפנה את תשומת לב העם לנחש הנחושת הכרוך סביב עמוד, אותו מחזיק אלעזר הכהן. כל מי שהתבונן בנחש, על פי צו האל, ניצל מן המגפה.

## דמויות והשפעות
במרכז הקבוצה מופיעה אישה בשמלה שחורה, המביטה בנחש הנחושת ונשארת ללא פגע, בניגוד לאחרים הנאבקים בנחשים. ייתכן כי דמות זו מבוססת על הלן פורמן, אשתו השנייה של רובנס.

## תהליך היצירה ושינויים במהלך הציור
למרות שרובנס תיאר דמויות אינדיבידואליות, חלקן מופיעות גם בציורים אחרים שלו. ככל הנראה, הוא צייר את היצירה בשנותיו האחרונות, בשלהי שנות ה-30 של המאה ה-17. אמנם רוב הציור נעשה בידיו, אך נראה כי עוזריו קבעו תחילה את הקומפוזיציה בעזרת מודלו (רישום מקדים) שהוא הכין. בציור ניתן להבחין בכמה פנטימנטים (שינויים שבוצעו במהלך העבודה): אגודלה של האישה בשמלה השחורה היה במקור ארוך יותר, הילד שמשמאלה פנה בתחילה אל מחוץ לציור והשעין את סנטרו על ידו, ומתחת לתינוק המורם בידי אישה שלבשה במקור שמלה לבנה, ניתן להבחין בפניו המחוקים של זקן שנצבעו מחדש. רובנס יצר את הציור בסיוע עוזרי הסדנה שלו, שככל הנראה השתמשו במודלו (רישום מקדים) כדי לקבוע את הקומפוזיציה הכללית לפני שהאמן עצמו השלים את הפרטים הסופיים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נחשים בתרבות
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי התנ"ך
קטגוריה:משה בציורים
קטגוריה:פטר פאול רובנס: ציורים
קטגוריה:ילדים בציור
צריך לצלצל פעמיים (שיר)

"**צריך לצלצל פעמיים**" הוא שיר על אהבה נכזבת שכתב נתן אלתרמן והלחין משה וילנסקי ב-1939. היו לשיר מספר ביצועים כשהנודע בהם הוא של שושנה דמארי.

## ההיסטוריה של השיר
השיר נכתב והולחן ב-1939 ובוצע לראשונה על ידי השחקנית והזמרת ברונקה זלצמן במופע "כוסות רוח" של תיאטרון "כל הרוחות".

ב-1959 הוא עובד מחדש על ידי וילנסקי והושר על ידי שושנה דמארי בלווי תזמורת. ב-1965 הוציאה יונה עטרי גרסה משלה לשיר. בהמשך בוצע השיר על ידי שלומית אהרון, מירי מסיקה, דפנה ארמוני, יהודית רביץ, אילנה רובינא, זמרה ארנת ועוד.

לאורך השנים ערך אלתרמן שינויים במילות השיר. כך לדוגמה שרה שושנה דמארי את הבית השלישי בנוסח המקורי: **"אָמַרְתִּי: תָּבוֹא בֵּין עַרְבַּיִם אוֹתִי לְטִיּוּל לְהַזְמִין. כְּתָבְתִּי – הַגָּלִיל מִסְפָּר שְׁנַיִם, קוֹמָה רִאשׁוֹנָה מִיָּמִין"** בעוד שיונה עטרי שרה בית זה בנוסח המאוחר יותר: **"אָמַרְתִּי: "כְּתָבְתִּי הִיא עֲדַיִן כְּקֹדֶם, תִּגַּשׁ לִפְעָמִים. צָרִיךְ לְצַלְצֵל פַּעֲמַיִם קוֹמָה רִאשׁוֹנָה מִיָּמִין..."**.

חוקרים התייחסו לכתובת המוזכרת בגרסה המקורית של השיר: "רחוב הגליל מספר 2". לדבריהם היה בתל אביב רחוב בשם זה (שהפך לימים ל"רחוב מאפו") ושאלתרמן ואשתו רחל מרכוס גרו בו. החוקרים טוענים, בנוסף, שאלתרמן מחק את הכתובת כדי להפוך את השיר לאוניברסלי יותר ולא משויך ספציפית לתל אביב.

## משמעות השם
בתקופה בה נכתב השיר התמודדו תושבי תל אביב עם מחסור בדירות מגורים ונפוץ היה הנוהג להשכיר את אחד מחדרי הבית לדייר משנה. כדי להבחין בין אורחים הבאים אל בעלי הבית או כאלו הבאים אל דיירי המשנה היה נהוג לצלצל בפעמון הדלת פעם אחת עבור בעלי הבית ופעמיים עבור דייר המשנה.

## מבנה השיר
השיר מורכב מתשעה בתים כשבין כל שלושה בתים מופיע הפזמון. השיר מספר בגוף ראשון על סיפור אהבתה של עלמה הגרה כדיירת משנה בדירת מגורים בתל אביב (ובהתאם לשינוי של אלתרמן, בכל מקום בעולם):
* בשלושת הבתים הראשונים מספרת הנערה על פגישתה עם נשוא אהבתה ועל התאהבותם "...הוֹ, כַּמָּה צָחַקְנוּ אֵי פַּעַם, רֹאשִׁי הַסְּחַרְחַר הַמְּתֻלְתָּל. הָיָה לַיָּמִים אֵיזֶה טַעַם כָּזֶה שֶׁל תַּפּוּחַ עִם טַל...".
* בשלושת הבתים הבאים מסופר על משבר ביחסים "...וְכָךְ, עַד שֶׁבָּא אוֹתוֹ עֶרֶב, שָׁטְפוּ מִדְרָכוֹת רוֹעֲשׁוֹת. דְּבָרֶיךָ הִכּוּנִי כַּחֶרֶב, דְּבָרֶיךָ עִנּוּנִי כַּשּׁוֹט..." ואף פספוס הזדמנות לחידוש הקשר "...לְרֶגַע אֵחַרְתִּי לִפְתֹּחַ, קָפָאתִי בֵּין חֹשֶׁךְ לְאוֹר. מַדּוּעַ מִהַרְתָּ לִבְרֹחַ? מַדּוּעַ מִהַרְתָּ, אֱמֹר!..."
* שלושת הבתים האחרונים עוסקים בגעגועים של הבחורה לאהובה וברצון להחזרת המצב לקדמותו, רצון שלא מתממש בשיר "...אִם פַּעַם יִהְיֶה וְתָבוֹאָה שֵׁנִית פֹּה בָּרְחוֹב לַעֲבֹר, תִּזְכֹּר כִּי בַּחֶדֶר מַרְגּוֹעַ תִּזְכֹּר כִּי דּוֹלֵק בּוֹ הָאוֹר...".
הפזמון עוסק באותו רגע של הביקור אצל האהובה, ביקור שלתפיסת המשורר הוא אולי אקט פשוט ואגבי "..נִכְנַסְתִּי אֵלַיִךְ בֵּינְתַיִם כֵּיוָן שֶׁעָבַרְתִּי בָּרְחוֹב..." אך יש בו משום פתיחה של לבבות "...וְאָז נִפְתָּחוֹת הַדְּלָתַיִם וְאָז נִפְגָּשִׁים בְּמַבָּט...".

## מחוות
ב-1993 כתב יהושוע סובול מחזה בשם "צריך לצלצל פעמיים". המחזה לא הוצג.

## קישורים חיצוניים
* ד"ר גילה פלם, צריך לצלצל פעמיים - הסיפור מאחורי השיר, באתר "הספרייה הלאומית", 10 ביוני 2018
* צריך לצלצל פעמיים, באתר "זמרשת"
* צריך לצלצל פעמיים, באתר "שירונט"

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1939
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
המופע החדש של סקובי וסקראפי-דו

**המופע החדש של סקובי וסקראפי-דו** (באנגלית: **The New Scooby and Scrappy-Doo Show**), אשר נקראה בעונתה השנייה בשם **התעלומות החדשות של סקובי-דו** (באנגלית: **The New Scooby-Doo Mysteries**), היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית לילדים מסוגת קומדיית-מסתורין שהופקה על ידי האנה-ברברה, והגלגול השישי של הזיכיון *[[סקובי דו|סקובי-דו]]*. הסדרה החלה את שידוריה ב-10 בספטמבר 1983, ורצה במשך שתי עונות ברשת ABC . הסדרה מציגה את חזרתה של דפני בלייק כדמות קבועה, ובעונה השנייה, פרד ג'ונס וולמה דינקלי חוזרים לזמן קצר בסדרה לאחר היעדרות של ארבע שנים.

13 פרקים בני חצי שעה שהורכבו מעשרים וארבעה קטעים נפרדים הופקו תחת הכותרת *המופע החדש של סקובי וסקראפי-דו* בשנת 1983, ושלושה עשר פרקים נוספים שהורכבו מעשרים קטעים נפרדים הופקו תחת הכותרת *התעלומות החדשות של סקובי-דו* בשנת 1984. באותה תקופה, מרגרט לוש, ששימשה כמנהלת מפקחת על הסדרה, עבדה בחברת ההנפשה Marvel Productions.

## סקירה כללית
### עונה 1
לגלגול זה של הסדרה, חברת האנה-ברברה ניסתה לשלב אלמנטים הן מהפורמט המקורי לפתרון תעלומות והן מהפורמט החדש יותר של הסדרה *[[סקובי-דו וסקראפי-דו (סדרת טלוויזיה, 1980)|סקובי-דו וסקראפי-דו משנת 1980]]*. דפני בלייק חזרה לסדרה לאחר היעדרות של שלוש שנים. העלילות של כל פרק מציגות אותה, שאגי רוג'רס, סקובי-דו וסקראפי-דו אשר פותרים תעלומות על-טבעיות תחת כיסוי היותה כתבים של מגזין נוער. כל סדרה בת חצי שעה הורכבה משני פרקים בני 11 דקות, שלעיתים יהיו שני חלקים של פרק אחד בן חצי שעה.

### עונה 2
העונה השנייה של הפורמט הזה, ששודרה בתור *התעלומות החדשות של סקובי-דו* בשנת 1984, המשיכה באותו פורמט, וכללה שישה פרקים שני חלקים בהשתתפות דמויות *סקובי-דו* המקוריות פרד ג'ונס ו/או ולמה דינקלי, שניהם נעדרו מהסדרה במשך חמש שנים. שם משפחתו של פרד ניתן כ"רוג'רס" בתחילה בהופעתו החזרה לסדרה בפרק "יום הולדת שמח, סקובי-דו", אם כי בהמשך אותו פרק הוא תוקן כ"ג'ונס". רוג'רס הוגדר כשם המשפחה של שאגי בעונה הקודמת. שיר הנושא של העונה הזאת מבוצע בסגנון *[[Thriller]]* של מייקל ג'קסון. כתוביות הפתיחה הנלוות כוללות צילומים של שורת מפלצות (המורכבת ממספר מפלצות שהופיעו במספר פרקים מהסדרה).

## דמויות ומדבבים
* דון מסיק - סקובי-דו, סקראפי-דו
* קייסי קאסם – נורוויל "שאגי" רוג'רס
* הת'ר נורת' - דפני בלייק

### דמויות משנה
* מרלה פרומקין - ולמה דינקלי
* פרנק ולקר - פרד ג'ונס

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1983
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:קומדיות מצבים אמריקאיות
קטגוריה:קומדיות מצבים מונפשות
קטגוריה:האנה-ברברה
קטגוריה:סקובי דו: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות רכש
סכמה (רפואה)

**סְכֵמַה** ברפואה וברפואת חירום בפרט,  מתארת רצף פשוט של מצבים אפשריים ותגובות נדרשות שמסודרים על פי סדר מסוים בדרך כלל כרונולוגי, הסכמה עוזרת למטפל לסדר את שלל הנתונים מבלי לאבד מידע, להבין ולנתח אותם ולהעניק את כל הטיפול הנדרש ועל פי סדר העדיפות, על פי רוב סכמה תסודר באופן קל לזכירה (לעיתים קרובות בצורת תרשים זרימה או כרשימת תיוג – צ'ק-ליסט).

## רקע
בעולם הרפואה ככלל ובעולם רפואת החירום בפרט ישנם מצבים רבים ומורכבים הדורשים התייחסות, מטבע הדברים חלקם דורשים התייחסות מיידית וחלקם יוכלו לסבול התייחסות מושהית, במהלך הזמן נוצרו מצבים שבו לעיתים פעולות דחופות נדחו לטובת פעולות שלא היו דחופות או לא בוצעו בכלל, לכן עלתה ההבנה שיש צורך לסדר את הפעולות לפי תרחישים ופעולות בסדר פשוט, קל לזכירה ויעיל.

## היסטוריה
באמצע שנות ה–70 של המאה ה–20 עם גילוי שיטת  ההחייאה הנהוגה עד היום, עלה הצורך לפשט את התהליך לציבור הרחב שאינו מתורגל בסדר פעולות רפואיות וביצועם, לכן נכתב רצף הפעולות בצורת סכמה (ABC).

## דוגמאות
הדוגמה הכי פשוטה היא סכמת הטיפול בחולה שעובדת על פי סדר ה-ABC האנגלי ומסדרת על פיו את הבדיקות והטיפולים הנחוצים לפי סדר החשיבות ובלי להחמיץ אף פעולה בעלת חשיבות.

דוגמה נוספת היא סכמת החייאה שבנויה על סכמת הטיפול בחולה אך הסדר שם שונה לCAB בעקבות מחקרים.

השימוש בסכמה בעולם הרפואי חשוב מאד בגלל הדינאמיות בתחום שמחייבת ליצור דרך פעולה אחידה שתעניק כיסוי רחב  לכלל המקרים 

## ראו גם
* סכמת החייאה
* סכמת ABC – סכמת טיפול בחולה
* סכמת PHTLS
* רשימת תיוג

## הערות שוליים

קטגוריה:עזרה ראשונה
קטגוריה:רפואה
דוד קוניו

**דוד קוניו** (נולד ב-21 במאי 1990) הוא הנדסאי חשמל ושחקן ישראלי. קוניו נחטף לרצועת עזה ב-7 באוקטובר 2023 במהלך הטבח בניר עוז. שוחרר ב-13 באוקטובר 2025 במסגרת הסכם חמאס–ישראל.

## ביוגרפיה
דוד קוניו נולד לסילביה ולואיס קוניו, זוג ממוצא ארגנטינאי, וגדל בניר עוז. בארגנטינה היו הוריו חברים בשומר הצעיר. יש לו אח גדול בשם לוקאס, אח תאום בשם איתן ואח קטן בשם אריאל.

ב-2013 דוד ואחיו התאום איתן השתתפו בסרט "הנוער", שזכה להצלחה. האחים זכו בפרס המשחק על משחקם בסרט בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2013 ובפסטיבל דרבן (דרום אפריקה) 2013.

## החטיפה לעזה
ב-7 באוקטובר 2023 במהלך הטבח בניר עוז נחטפו דוד, אשתו שרון ושתי בנותיו התאומות אמה ויולי, וכן נחטפו גם אחיו הקטן אריאל ובת זוגו ארבל יהוד.

ב-27 בנובמבר 2023 שוחררו אשתו ושתי בנותיו מהשבי במסגרת עסקת שחרור החטופים.

ב-30 בינואר 2025 שוחררה מהשבי ארבל יהוד, בת זוגו של אחיו אריאל, במסגרת עסקת שחרור החטופים השנייה.

### מאמצים לשחררו
ממוזער|שלט באשדוד עם תמונות של אריאל ודוד קוניו לצד הכיתוב "אל תשאירו אותנו מאחור"

בינואר 2025 פנתה אשתו בערבית לחמאס וביקשה שיעבירו לה אות חיים בנוגע לדוד.

בפברואר 2025 הוצג בפסטיבל הקולנוע בברלין ה-75 הסרט "מכתב לדוד" של הבמאי תום שובל (שהוא גם הבמאי של "הנוער"), ותמונותיהם של דוד ואריאל הוצגו על ידי יוצרי הסרט כשצעדו על השטיח האדום.

ב-17 בפברואר 2025 קיבלה משפחתו של דוד אות חיים ממנו.

לקראת ציון שנתיים לחטיפתו הוזמנה משפחתו להשתתף באירועים בארגנטינה.

ב-13 באוקטובר 2025 שוחרר דוד משבי חמאס ביחד עם אחיו אריאל במסגרת עסקת חטופים.

ב-19 באוקטובר 2025 שוחרר קוניו מבית החולים שיבא יחד עם אחיו אריאל קוניו ועם יוסף חיים אוחנה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:מהנדסי חשמל ישראלים
קטגוריה:ניר עוז: אישים
קטגוריה:חטופי ניר עוז
קטגוריה:ניצולי טבח שבעה באוקטובר
קטגוריה:בני ערובה וחטופים בטבח שבעה באוקטובר
קטגוריה:תאומים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
קנאה אובססיבית

**קנאה אובססיבית** היא קנאה המאופיינת במחשבות חודרניות ומוגזמות, ועלולה להיות מלווה בבדיקה כפייתית של בן הזוג. התופעה אינה מסווגת כהפרעה נפשית נפרדת בספרי האבחון הפסיכיאטריים DSM או ICD, אך היא מוזכרת כדוגמה לאופן שבו הפרעה טורדנית כפייתית יכולה להתבטא. המחקר בתחום נמצא עדיין בשלבים מוקדמים, רוב המחקרים הם מחקרים ראשוניים ויש מעט מאמרי סקירה.

קנאה רומנטית היא תפיסה של איום מחשש לאובדן קשר בעל ערך ליריב אמיתי או דמיוני, הכוללת מרכיבים רגשיים, קוגניטיביים והתנהגותיים. הקנאה הרומנטית נמצאת על רצף. קנאה נורמלית מבוססת על המציאות, היא חולפת ופונקציונלית. קנאה מורבידית היא קנאה כרונית. במחקר שכלל כ־150 סטודנטים נמצא שכ־10% מהם היו מודאגים מתחושות של קנאה ביחס לבן זוגם, אך לא באופן פתולוגי.

קנאה פתולוגית מתארת שני מצבים קיצוניים יותר: קנאה אובססיבית וקנאה דלוזיונית. קנאה אובססיבית היא קנאה מוקצנת אך לא פסיכוטית. קנאה דלוזיונית הנקראת גם תסמונת אותלו  היא הקנאה הפתולוגית הקיצונית ביותר הנחשבת ב DSM-5 לפסיכוזה דלוזיונית. קנאה זו קשורה בדרך כלל לגברים, להתמכרות לאלכוהול, דמנציה ופגיעה מוחית.  

בספר האבחנות הפסיכיאטריות, DSM-5, קנאה אובססיבית נמצאת תחת הקטגוריה של הפרעות טורדניות-כפייתיות אחרות והפרעות דומות.

## מדידה
ההפרעה ניתנת למדידה בעזרת שאלון Obsessional Jealousy Severity Scale (OJSS). השאלון כולל 3 חלקים: שאלון מחשבות, שאלון התנהגות, ושאלון חומרה. הציון הסופי מתקבל לאחר סכימת התשובות כולן. השאלון המלא באנגלית לא מגביל את המגדר של הנשאל או של בן או בת זוגו. שאלות לדוגמה הן:

### מחשבות
* אני חושדת או דואגת ש־X נפגש או ייפגש עם מישהו בו הוא יתאהב
* אני חושדת או דואגת ש־X מסתיר דברים ממני
* אני חושדת או דואגת ש־X יעזוב אותי

### התנהגויות
* אני מתקשרת ל־X כדי לוודא מה הוא עושה ומתי הוא מגיע הביתה
* אני שואלת את X היכן הוא היה או מה הוא עשה במשך היום
* אני מתקשרת ל־X בהפתעה, רק כדי לראות אם הוא עונה

### חומרה
* כמה מזמנך מוקדש למחשבות קנאה, או עד כמה הן שכיחות?
* עד כמה מחשבות הקנאה שלך מפריעות לך בתפקוד בעבדוה, ביחסייך הבינאישיים או בפעילויותייך החברתיות?
* כמה מצוקה נגרמת לך ממחשבות הקנאה שיש לך?

## השלכות
שני הסוגים של קנאה פתולוגית (קנאה אובססיבית וקנאה דלוזיונית) קשורים לפגיעה עצמית ולאלימות זוגית (בעיקר של גברים כלפי נשים) 

## ראו גם

*הפרעה טורדנית-כפייתית ביחסים

## הערות שוליים

קטגוריה:הפרעה טורדנית-כפייתית
קריצ'בסקי

**קריצ'בסקי** (ברוסית: **Кричевский**) הוא שם משפחה טופונימי  סלאבי המצביע על מוצא מהעיר קריצ'ב שבבלארוס המודרנית.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
נטולי

**בית נטולי** (באיטלקית: **Natoli**) היא שושלת עתיקה שמקורה בסיציליה מאז המאה ה-12, בתקופת השלטון הנורמני בסיציליה. לאורך הדורות, בני המשפחה מילאו תפקידים מרכזיים בפוליטיקה, בכלכלה ובדיפלומטיה באירופה, והקימו קשרים אסטרטגיים עם האצולה הצרפתית, האצולה האמריקאית, האצולה הנורווגית וכן עם קריית הוותיקן.

## היסטוריה ומוצא
משפחת **נטולי** מקורה ב, בתקופת הכיבוש הנורמני של סיציליה. בתחילה הייתה המשפחה אצילה והשתלבה במנגנון המלוכה של ממלכת סיציליה, שם מילאה תפקידים מרכזיים בממשל ובצבא.

במהלך המאה ה-17 הרחיבה המשפחה את השפעתה עם קבלת התואר **נסיך ספרלינגה**, שהוענק על ידי פליפה הרביעי, מלך ספרד. לאורך הדורות החזיקה המשפחה בתארים ובנכסים רבים, כולל **מרקיז סן ג'ובאני**, **דוכס ארקיראפי**, ו-**ברון סנט'אנדראה**.

## בריתות נישואין והשפעה בין-לאומית
שושלת **נטולי** מקושרת לאורך ההיסטוריה למשפחות אצולה ושושלות בין-לאומיות רבות, בעיקר באמצעות נישואים ובריתות אסטרטגיות, כגון:
* Du Pont – אחת השושלות הכלכליות והפיננסיות החזקות בארצות הברית
* Biotti Natoli – ענף משפחתי רב השפעה של המשפחה
* de Nanteuil – משפחות מלוכה ואצולה אירופיות, כולל האריסטוקרטיה הצרפתית, הנורווגית והוותיקנית

בריתות אלו חיזקו את מעמד המשפחה והשפעתה בתחומי הפוליטיקה, הכלכלה והדיפלומטיה, והבטיחו לה רשת קשרים רחבה והמשכיות של כוח והשפעה לאורך הדורות.

## השפעה פוליטית וכלכלית
שושלת **נטולי** מפעילה את השפעתה בעיקר באמצעות אסטרטגיית **כוח רך** (soft power), המאפשרת השפעה דיסקרטית וללא חשיפה ציבורית ישירה. עיקרי כוחם מבוססים על:
* עושר ונכסים עצומים שנצברו לאורך מאות שנים.
* קשרים פוליטיים ודיפלומטיים דיסקרטיים עם מנהיגים ובעלי השפעה ברחבי העולם.
* חינוך מוקפד ומעמיק לצאצאי המשפחה, המכשיר אותם להשתלבות במוסדות כוח והשפעה עתידיים.
* מסורות סודיות הנמסרות מדור לדור לבנים הבכורים, ומתקיימות למעלה מ-800 שנה, לשימור המורשת והשליטה המשפחתית.

## סודיות השושלת והמורשת שלה
שושלת **נטולי** נחשבת לאחת השושלות הסגורות והמסתוריות ביותר בעולם האצולה. היא פועלת על פי עקרונות של פרופיל נמוך, ענווה והשפעה אסטרטגית, כך שהכוח שלה, אף שאינו גלוי לציבור, משפיע על החלטות במעלה הפירמידה דרך ערוצים דיפלומטיים ופיננסיים.

קשריהם עם הדרגים הגבוהים ביותר של האריסטוקרטיה העולמית, לצד שיטות חינוך מוקפדות ומבנים פנימיים סגורים, איפשרו לשושלת נטולי למלא תפקיד מרכזי ובעל השפעה בנושאים בינלאומיים. למרות אי-הנראות האסטרטגית, המשפחה ממשיכה להיות פעילה בזירה הפוליטית, הכלכלית ובהשפעה על מדיניות גלובלית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בתי אצולה איטלקים
סולסלייק

**סולסלייק** (באנגלית: **Soulslike**, מאוית גם: **Souls-like**, בתרגום חופשי לעברית: **כמו נשמות**) הוא תת-סוגה של משחקי וידאו, בתוך סוגת הפעולה-תפקידים, ששמה דגש על לוחמה מאתגרת ברמת קושי גבוהה, לרוב באמצעות נשק קר, כגון חרבות וכידונים, ולעיתים נדירות באמצעות נשק חם, כגון אקדחים ורובים.

המקור לתת-הסוגה ולשמה הוא המשחק  משנת 2009 וסדרת משחקי  מהשנים 2011–2016, שנוצרו על ידי מפתחת המשחקים היפנית .

## משחקיות
[שמאל|ממוזער|250px|[קדימון משנת 2014 של הההרחבה  של המשחק  – מציג את משחקיות תת-הסוגה]]
משחקי סולסלייק מאופיינים בעיקר בלוחמה מאתגרת במיוחד שדורשת מהשחקן ללמוד את דפוסי ההתקפות של אויביו, לרבות בוסים מסוכנים במיוחד, על מנת לזהות מתי לחמוק ומתי ליזום פגיעה וזאת תוך ניהול מד אנרגיה (מכונה: מד סטמינה) המאפשר ביצוע של פעולות מסוימות בטרם יש להמתין שיתמלא מחדש. בתת-סוגה זו השחקן צפוי להיכשל פעמים רבות בטרם יזהה ויפנים את דפוסי ההתקפה של אויביו ואת דפוסי התגובה שיביאו להבסתם.

מאפיין בולט נוסף הוא איסוף נשמות של אויבים שהובסו, כסוג של מטבע המשמש את השחקן לרכישת שדרוגים, וקיומו של סיכון לאבד את הנשמות שנאספו ולא נוצלו, במידה ודמות השחקן תיהרג ויכשל ניסיונו להשיבם באמצעות חזרה למקום המוות ויצירת מגע מחודש איתן.

משחקי סולסלייק מאופיינים גם בהדרכה מינימלית לשחקן באשר למיקומים שאליהם עליו לחתור להגיע על מנת להתקדם. בחלק ממשחקים אלה ניתנת לשחקן האפשרות למצוא ולפתוח קיצורי דרך משמעותיים בין אזורים שונים.

הופעה מחדש של אויבים שהובסו לאחר הגעה לנקודת שמירה מהווה מאפיין נוסף.

לא כל משחק סולסלייק כולל את כל המאפיינים השונים של תת-הסוגה.

## דוגמאות בולטות
### העשור השני של המאה ה-21
*  (2014)
* Bloodborne (2015)
*  (2016)
*  (2017)
* Hollow Knight (2017)
*  (2017)
*  (2018)
*  (2018)
*  (2018)
*  (2019)
*  (2019)
* Star Wars Jedi: Fallen Order (2019)
*  (2019)
*  (2019)
*  (2019)

### העשור השלישי של המאה ה-21
*  (2020)
*  (2020)
* Elden Ring (2022)
*  (2022)
*  (2022)
*  (2023)
*  (2023)
* Star Wars Jedi: Survivor (2023)
*  (2023)
*  (2023)
* The First Berserker: Khazan (2025)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי פעולה-תפקידים
קטגוריה:סוגות משחקי וידאו
איגור קניאזב

**איגור קניאזב** (נולד ב-16 ביולי 2003) הוא אתלט ישראלי, פעמיים ברציפות אלוף ישראל (2024 ו-2025) וזוכה מדליית ארד במכביה (2022) ביידוי פטיש.

## ביוגרפיה
קניאזב מתאמן באגודת הפועל עמק חפר הדסה נעורים.

### 2021
באליפות ישראל שנערכה ביוני סיים במקום רביעי ביידוי פטיש בתוצאה של 47.43 מטר.

### 2022
באליפות ישראל שנערכה ביוני זכה במדליית ארד ביידוי פטיש בתוצאה של 47.32 מטר, אחרי ויקטור זגינאיקו (51.92 מטר) ויהב אדיר (51.80 מטר).

#### מדליית ארד במכביה
במכביה העשרים-ואחת שנערכה ביולי זכה במדליית ארד ביידוי פטיש בתוצאה של 49.05 מטר, אחרי ויקטור זגינאיקו (51.50 מטר) ויהב אדיר (50.24 מטר).

### 2023
באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה במדליית כסף ביידוי פטיש בתוצאה של 52.26 מטר, אחרי יהב אדיר (54.54 מטר) ולפני דוד קוטליארקר (51.47 מטר).

### 2024
באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה במדליית זהב ביידוי פטיש בתוצאה של 55.95 מטר, לפני יהב אדיר (52.25 מטר) וויקטור זגינאיקו (51.58 מטר).

## שיאים אישיים
* יידוי פטיש: 57.75 מטר (2024)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטים ישראלים
קטגוריה:מיידי פטיש
קטגוריה:אלופי ישראל ביידוי פטיש
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2003
ז'ול בראונשוויג

**ז'ול בראונשוויג** (בצרפתית: **Jules Braunschvig**, 21 ביוני 1908–19 באוקטובר 1993) היה תעשיין צרפתי. בראונשוויג היה פעיל מרכזי בארגון "כל ישראל חברים" לאחר מלחמת העולם השנייה מ-1946 עד 1976, והיה נשיא הכבוד שלו מ-1985 ועד מותו.

## ביוגרפיה
בראונשוויג נולד בעיירה סנט-מארי-או-מאן , במחוז או-רן שעל גבול גרמניה. אביו, ז'ורז' בראונשוויג (איש עסקים אביר לגיון הכבוד), נולד בליון ב-1870 ומת בפריז ב-1928. אמו, לור סימון, הייתה מסנט-מארי-או-מאן, שם נולדה ב-1877. היא מתה בלה-באולה ב-1916. דודתה פאני בראונשוויג גידלה אותו.

ז'ול בראונשוויג למד בבית הספר התיכון היוקרתי "Lycée Janson-de-Sailly" בפריז, שם התיידד עם חברים שישפיעו עליו בהמשך חייו, בהם ז'אק בינגן, ממנהיגי תנועת ההתנגדות הצרפתית, ז'אק לינדון, שלימים יהיה אחד מנשיאי בית המשפט החוקתי של צרפת, וגיום גונדי, בכיר הרפובליקה הרביעית לעתיד. אחר כך למד בפקולטה למשפטים בפריז וב.

כשאביהם נפטר ב-1928, ז'ול בראונשוויג ואחיו הגדול פול לקחו על עצמם את האחריות על העסק המשפחתי במרוקו, שנוסד ב-1888 בטנג'יר על ידי סבם, בנימין בראונשוויג.

במלחמת העולם השנייה שימש כקצין בחזית לורן, והשתתף ב בשנים 1939–1940. אומץ ליבו במהלך קרבות מאי 1940 זיכה אותו בעיטור, אך הוא נלקח כשבוי מלחמה לגרמניה שם שהה עד 1945.

לאחר ששוחרר ב-1945, הקדיש את מרצו לפעילות בארגון "כל ישראל חברים". הוא גם היה חבר בוועד המנהל של ועידת התביעות בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20. במסגרת פעילותו ב"כל ישראל חברים" פעל רבות לשיפור תנאי החיים של יהודי צפון אפריקה, לא רק בתחום החינוך אלא גם לשיפור תנאי הדיור שלהם. הוא היה סגן נשיא הארגון בשנים 1946–1976, ולאחר מכן נשיא הארגון בשנים 1976–1985. הוא שימש נשיא הכבוד שלו מ-1985 ועד מותו ב-1993.

ב-1947 התחתן עם גלדיס טולדנו, בת למשפחה ותיקה מטנג'יר שחיה בארצות הברית במשך דור. לבי הזוג נולד שלושה ילדים: דניאל, מהנדס ואיש עסקים, המתגורר בירושלים ; מרים, פילוסופית ואמנית, ודייוויד, עורך דין, שמתגוררים שניהם בארצות הברית.

ז'ול בראונשוויג היה, בין השאר, יו"ר מועצת המנהלים של ה- École normale israélite orientale (ENIO), ועבד בשיתוף פעולה הדוק עם מנהלו, הפילוסוף עמנואל לוינס,

בשנת 1973 הקים יחד עם מרקוס כהן את מכון כרם בירושלים, שנועד להכשיר מורים ברוח היהדות ההומניסטית.

ז'ול בראונשוויג פרש לגמלאות ב-1985 והתיישב בירושלים, שם נפטר ב-19 באוקטובר 1993.

## פרסים והוקרה
* אביר לגיון הכבוד ב-1951, קצין לגיון הכבוד ב-1966, מפקד לגיון הכבוד ב-1984.
* דוקטור לשם כבוד בית המדרש לרבנים באמריקה בניו יורק ב-1978.
* עיטור יקיר ירושלים (אזרח כבוד של ירושלים) ב-1988.
## הנצחה
לאחר מותו נקרא בית הספר התיכון המסורתי בירושלים על שמו. בית ספר שהוקם בירושלים בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי ארגון "כל ישראל חברים" וקרן "תגבור לימודי יהדות (תל"י)" ופעל תחילה בבנין בית הספר אליאנס שברחוב כי"ח, ליד שוק מחנה יהודה. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 עבר למבנה חדש שנבנה עבורו בשכונת תלפיות, אז הוחלט לקרוא לו על שם בראונשוויג.
## הערות שוליים

קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטאות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרי המכון למדע המדינה פריז
מנת־ממדים (אווירונאוטיקה)

[ממוזער|[דאון מדגם ASH 31 עם כנפיים בעלי מנת-ממדים גבוהה במיוחד. (AR=33.5) ויחס עילוי לגרר גבוה (L/D=56).]]
**מנת־ממדים** (באנגלית: **Aspect Ratio**) באווירונאוטיקה הוא היחס בין מוטת הכנף לאורך הממוצע של מיתר הכנף. כנף בעלת מיתר צר ומוטה ארוכה היא בעלת מנת־ממדים גבוהה, בעוד כנף בעלת מיתר ארוך ומוטה קצרה היא בעלת מנת־ממדים נמוכה. כנף בעלי מנת־ממדים גבוה מתאפיינת ביעילות ביצירת עילוי במהירויות נמוכות יחסית, ועל כן שימושית מאוד בכלי טיס הטסים ומשייטים בעיקר במהירויות תת-קוליות. בעוד כנפיים בעלי מנת־ממדים נמוכה מתאפיינים בביצועים טובים במהירויות על-קוליות וכן בביצועי תאוצה ולכן שימושיים מאוד בכלי טיס המתוכננים לטוס בתנאים אלו.

## ניסוח מתמטי
ניתן לחשב מנת־ממדים יחס של מוטת הכנף לשטחה, או על ידי מוטת הכנף יחסית הממוצע של מיתר הכנף כפי שמתואר בנוסחא הבאה:

\text{AR} \equiv \frac{b^2}{S} = \frac{b}{\text{SMC}}

כאשר:

\text{AR} – מנת־ממדים.

{b} – מוטת כנף.

{S} – שטח הכנף.

{SMC}– אורך הממוצע של מיתר הכנף.

בגלל שלעיתים קרובות מאוד צורת חתך וכן מיתר הכנף משתנים לאורכה של הכנף, יש לחשב את המיתר הממוצע בשביל מנת־ממדים. אבל לעיתים פשוט יותר לחשב את מנת־הממדים על ידי חילוק ריבוע מוטת הכנף בשטחה.

## ראו גם
* מוטת כנף
* עומס כנף
* פרופיל אווירודינמי
* זווית התקפה
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אווירודינמיקה
ביקור מולדת

"**ביקור מולדת**" הוא מיני־אלבום מאת הזמרת והיוצרת הישראלית מיקה קרני, שיצא לאור בינואר 2025.

## כתיבה והפקה
מיקה קרני כתבה את מילות שירי האלבום בשיתוף עם עמיר לב בתהליך ממושך, לאורך כמעט שנה. קרני תיארה את עמיר לב כ"מרתק" וככזה שחידש לה כל כך הרבה, עד ששינתה את תהליך היצירה הרגיל אצלה, והחליטה להמתין עם הלחנת השירים עד לסיום כתיבת המילים. היא סיפרה שהיא באה ללב עם "טקסטים שנראו לפעמים כמו פוסטים [...] לא היה להם שום צורה של שיר. הם היו מאוד מבולגנים, אבל מאוד אותנטיים". קרני כתבה את מילות רוב שירי האלבום לפני טבח שבעה באוקטובר, אבל שינתה את חלקם לאחר הטבח: חלק מהשירים התמקדו יתר על המידה, לדעתה, בחוויות הפרטיות והאישיות שלה, ולאחר הטבח היא הרגישה שזה "לא נכון", לכן היא ולב שינו אותם. השירים עברו שינויים עד שלב המיקסים.

לראשונה הקליטה קרני את השירים בביתה, בחדר השינה שלה, ונעזרה לשם כך בבנהּ הבכור, שסייע לה בהפעלת תוכנת האבלטון לייב.

עמיר לב הכיר לקרני את המפיק רונן סאבו. כאשר לב פנה לסאבו, כוונתו הייתה שסאבו יתכנת את התופים ויוסיף גרוּב ליצירה, אך כבר מתחילת העבודה סאבו נטל בה חלק משמעותי הרבה יותר. הוא סייע ב"תרגום" השירים שהלחינה קרני לשירים קומוניקטיביים ונגישים יותר. "[סאבו סייע] 'לתרגם' את זה [...] להכניס אותם לגרוב, להכניס אותם לאיזה תלם קצבי", סיפרה קרני. סאבו התחיל בעבודה על השיר "לברוח". קרני אהבה את התוצאה וביקשה ממנו להפיק את כל השירים. העבודה המשותפת נעשתה בהתכתבות, תוך שהשניים מחליפים ביניהם ערוצי הקלטה עם חלקי העבודה של כל אחד מהם.

סאבו סיפר שהוא הפיק את השירים כך ש"יש מצע של גרוב, אבל המון רגש ומוזיקליות סביב זה, כלומר שהגרוב לא ישתלט" (על המוזיקה ועל המילים). קרני הדגישה שנזקקה בעניין הגרוב לסאבו משום ש"כל עניין הגרוב, אני יודעת שאין לי בזה מושג, אבל הוא מאוד חשוב לי, כי אני לא רוצה לשקוע ב... אני אוהבת לשמוע מוזיקה שמרימה אותי גם אם המילים שלה הן לא שמחות. אני רוצה לזוז ממוזיקה [...] וזה משהו [...] שאני לא מבינה בו [...] סאבו הביא פה את כל הדבר הזה... האפשרות גם לזוז מהדברים האלה, למרות שהם לפעמים כבדים בתוכן שלהם".

### שם האלבום
קרני הסבירה שהשם שבחרה לאלבום, "ביקור מולדת", מתייחס ל"ביקור במולדת האישית שלי. עוד לפני שבעה באוקטובר החלטתי להיכנס פנימה ולבדוק עם עצמי דברים דרך השירים האלה, וקראתי לזה 'ביקור מולדת'. זה מתחבר גם למה שאנחנו חווים עכשיו, ולמולדת שאני אישית קשורה אליה, ושיש לי אהבה בלתי מוסברת אליה".

## רשימת השירים

## משתתפים
* מיקה קרני – זמרה, זִמרת רקע, פסנתר, כינור, קלידים (3), גיטרה (3), חלילית (1)
* אור גורפינקל – גיטרה
* יוסי פיין –גיטרה בס
* אלעד מוסקטל – בס (5)
* רונן סאבו – קלידים, תכנותים, כלי הקשה, סיטארה
* עידו זלזניק – פסנתר
* איתי בר חן – חלילית
* עמיר שהאסר — חליל פרסי, חליל ניי (2)

### הפקה
* הפקה מוזיקלית — רונן סאבו, מיקה קרני
* מיקס – רונן סאבו
* מאסטרינג – ארן לביא
* הפצה – תקליטי עננה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי מיקה קרני
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
הלנה יאנצ'ק

**הלנה יאנצ'ק** (נולדה ב-1964)  היא סופרת איטלקית ממוצא יהודי פולני.

## חיים וקריירה
הלנה ינצ'ק [Helena Janeczek] נולדה במינכן, גרמניה, למשפחה יהודית פולנית ששרדו את השואה. היא עברה לאיטליה כשהייתה בת 19 ומאז היא גרה שם. ספרה הראשון, *Lezioni di tenebra* (*שיעורי החושך*), ראה אור ב-1997. זה היה שחזור של ההיסטוריה המשפחתית שלה ועקב אחרי מסעה עם אמה לאושוויץ, שם אמה הייתה במהלך מלחמת העולם השנייה .

הרומן שלה מ-2010, *Le rondini di Montecassino* ( *הסנוניות של מונטקאסינו* ), זכה בפרס זרילי-מרימו לספרות איטלקית. הוא עוקב אחר קבוצת חיילים שנלחמת בקרב על מונטה קאסינו במהלך מלחמת העולם השנייה.

ב-2017 פרסמה את הרומן שלה *La ragazza con la Leica* ("הנערה עם הלייקה"), העוסק בצלמת גרדה טארו שמתה במהלך מלחמת האזרחים בספרד. ב-2018 זכתה בפרס סטרגה, הפרס הספרותי היוקרתי ביותר באיטליה, עבור הרומן – זו הייתה הפעם הראשונה מזה 15 שנים שאישה זוכה בפרס מאז מלניה מזוקו ב-2003.[1]

## בִּיבּלִיוֹגְרָפִיָה
* *Ins Freie: Gedichte* (1989)
* *לציוני טנברה* (1997)
* *Cibo* (2001)
* *Le Rondini di Montecassino* (2010)
** *הסנוניות של מונטה קאסינו* (2013)
* *פרה בלאדי* (2012)
* *La ragazza con la Leica* (2017) ,
** *הילדה עם הלייקה* (2019)   
* *Il tempo degli imprevisti* (2024) .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס סטרגה
קטגוריה:סופרים איטלקים
קטגוריה:סופרות איטלקיות
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1964
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1964
ביל טייטלה

**ולדימיר פטר "ביל" טייטלה** (באנגלית: **Vladimir Peter "Bill" Tytla**; 25 באוקטובר 1904 – 30 בדצמבר 1968) היה אנימטור אמריקאי-אוקראיני, הידוע בעיקר בשל עבודתו באולפני ההנפשה של וולט דיסני ובסרטי פרמאונט. הוא ידוע בעיקר בזכות עבודתו כאנימטור בסרטים "שלגיה ושבעת הגמדים", "פינוקיו", "פנטסיה" ו"דמבו הפיל המעופף". ב-1998, כ-30 שנה לאחר מותו, זכה בפרס אגדות דיסני.

הוא נודע גם כיוצר של הדמות  עבור סרטי פרמאונט.

ב-21 באפריל 1938 נישא לשחקנית אדריאן לה קלרק, אותה הכיר בבית ספר לאומנויות. לזוג נולדו שני ילדים.

טייטלה נפטר בביתו שבקונטיקט בגיל 64 בלבד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:אנימטורים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אוקראיני
קטגוריה:אגדות דיסני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1904
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1968
בגלרי

ממוזער|בגלרי עשוי מאלמוג שחור ואדום
ממוזער|משחק בבגלרי
**בֶּגְלֶרִי** (ביוונית: **Μπεγλέρι**) הוא צעצוע יד יווני מסורתי, המורכב מחרוזים המושחלים על חוט או חבל קצר. החרוזים יכולים לנוע בחופשיות מצד לצד כאשר המשתמש מסובב או מניע אותם בין אצבעותיו. הבגלרי משמש לעיתים קרובות ככלי לרגיעה או להעברת זמן, בדומה לחרוזי תפילה או לצעצועי פידג'ט מודרניים.

## היסטוריה ומקור
הבגלרי התפתח מה"קוֹמְבּוֹלוֹי" (κομπολόι), מחרוזת יוונית מסורתית המשמשת בעיקר להפגת מתחים ולהעברת זמן שהתפתחה ממחרוזת תפילה, אך אינה משמשת לצרכים דתיים. בניגוד לקומבולוי שהוא שרשרת סגורה ועליה כ-16-20 חרוזים, הבגלרי הכיל על פי רוב שמונה חרוזים המותקנים על גבי מיתר פתוח, כשעל פי רוב מסודרים החרוזים באופן סימטרי כך שמשקלם שווה זה לזה.

שימושו המקורי היה בדומה למחרוזת התפילה, והשימוש בו כצעצוע הדורש מיומנות התפתח בהמשך, כשפעמים רבות צומצמו מספר החרוזים, כך שכיום ישנם בגלרי רבים עם שני חרוזים בלבד. הבגלרי צבר תאוצה בשנות ה-60 של המאה ה-20, והיה מזוהה עם תת-תרבות המנגס  ועם מוזיקת הרבטיקו. בעשור השני של המאה ה-21 הצעצוע צבר פופולריות מחודשת והופיעו אתרים, פורומים וקהילות וירטואליות העוסקות בו.

## מבנה ועיצוב
ממוזער|צעצועי בגלרי מודרניים
ממוזער|קומבולי ובגלרי נמכרים בחנות מזכרות ביוון
בגלרי מורכב לר משני חרוזים או יותר העשויים מחומרים שונים, כגון עץ, מתכת, אקריליק או זכוכית, המחוברים על חוט קצר, חבל או שרוך, על פי רוב במבנה סימטרי. החרוזים יכולים להיות במגוון רחב של צורות, גדלים ומשקלים, בהתאם להעדפות המשתמש ולסגנון המשחק.

בגלרי מודרני המיועד לביצוע טריקים מורכב על פי רוב משני חרוזים בלבד, בגדלים ומשקלים משתנים. נהוג לחלק אותם לשני סוגים המתאימים למשתמשים שונים ולתרגילים שונים - Long Game (משחק ארוך) ו-Short Game (משחק קצר) בהתאם לאורך החוט.

## שימוש וטכניקות
משתמשים בבגלרי על ידי סיבוב החרוזים והעברתם בין האצבעות השונות תוך ביצוע תרגילים וטריקים שונים. על פי רוב, מוחזק אחד מהחרוזים בין האגודל לאצבע, או בין שתי אצבעות, בעוד החורז השני מסתובב או מטלטלט מצד לצד. קיימים מגוון סגנונות משחק, החל מתרגילים פשוטים החוזרים על עצמם ועד לתרגילים מורכבים הדורשים מיומנות גבוהה בדומה לתרגילי יו-יו. חלק מהאנשים משתמשים בבגלרי ככלי להפגת מתחים, בדומה לכדור לחץ או לספינר.

בתרגילים, מקובל להתייחס למספר פוזיציות של הבגלרי, בהתאם לאצבעות ביניהן מוחזק (Grip) החרוז הסטטי, בעוד החורז השני מסתובב - אחיזה עליונה היא אחיזת החרוז בין האגודל לאצבעה המורה, אחיזה גבוהה בין האצבע המורה לאמה, אחיזה אמצעית בין האמה לקמיצה, ואחיזה נמוכה בין הקמיצה לזרת. האחיזה הבסיסית היא כשהחרוז בצידה הפנימי של היד, ואילו כאשר החרוז מוחזק בין שתי אצבעות אך בצידה החיצוני של היד הדבר מכונה פייקי (fakie)

התרגילים משתמשים על פי רוב במומנטום הנוצר מסיבוב החרוזים. תרגיל בסיסי הוא ביצוע ריבאונדים (Rebounds) - הקפצת החרוז החופשי מצד לצד של היד באמצעות אחיזת החרוז השני ונענוע של פרק כף היד. תרגילים אחרים כוללים ליפוף, העברת הבגלרי מאצבע לאצבע במעלה או במורד האצבעות וכו'.

## קישורים חיצוניים

*  - סרטון הדרכה בסיסי לבגלרי, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:יוון: תרבות
קטגוריה:צעצועי פידג'ט
קטגוריה:חריזה (מלאכת יד)
בת שבע עם מכתב דוד המלך

**בת שבע עם מכתבו של דוד** הוא ציור שמן על בד משנת 1654 מאת הצייר וילם דרוסט , המתאר את הדמות המקראית בת שבע. הציור נוצר זמן קצר לפני יציאתו של האמן לאיטליה ובמקביל ליצירתו של מורו רמברנדט, בת שבע במקלחת. שני הציורים נמנעים מלהציג את דוד המלך הצופה בבת שבע בעת רחצתה, ומתמקדים ברגע שלאחר מכן, כאשר היא מקבלת את מכתבו. גישה זו מעניקה ליצירה אופי אינטרוספקטיבי המדגיש את הקונפליקט הפסיכולוגי של בת שבע בנוגע לניאוף אליו דוד מזמין אותה.

היצירה הייתה באוספו של ז'אן-ז'אק-ז'וזף לרואה ד'אטיול, מנתח ידוע במאה ה-19, ולאחר מכן עברה לאוספו של לואי אלפרד קרואיון דה ונדול, ראש עיריית סואזי-סור-סן, אשר הוריש אותה ללובר, שם היא מוצגת עד היום.
[250px|ממוזער|ימין|[בת שבע במקלחת (רמברנדט)|בת שבע במקלחת, ציור מעשה ידי רמברנדט]]

## פרשנות
[ימין|ממוזער|'''"צעירה עם שרשרת פנינים, בעקבות דרוסט"''' ([מוזיאון המטרופוליטן לאמנות) – העתק של יצירה מדרזדן, המציגה את אותה אישה כדמות בת שבע, אך בעבר סברו כי היא מתארת את הנדריקייה סטופלס.]]
הרבים מהיסטוריוני האמנות רואים ביצירה זו את יצירת המופת של דרוסט, אך דעות אחרות חלוקות. וילהלם ולנטיינר הגדיר אותה כרגשנית מדי, בעוד קונוט-לייפלס טען כי מדובר בניסיון חיקוי של דרוסט את יצירתו האינטרוספקטיבית של רמברנדט, שהצליח רק במגבלות יכולותיו הטכניות של האמן. מנגד, ורנר סומובסקי וברונו פוקארד טענו כי דרוסט לא ניסה לחקות את רמברנדט, אלא ליצור יצירה אסתטית יותר תוך שמירה על השפעת רבו.

דרוסט השתמש בקנבס קטן יותר מזה של הציור "בת שבע במקלחת", והבסיס הקומפוזיציוני של יצירתו נובע מתיאור מוקדם של בת שבע מאת רמברנדט משנת 1643. הוא מציג את הדמות בחלל חשוך יותר מהטיפול של רמברנדט בנושא בשנת 1645, מתמקד בפלג גופה העליון בלבד, ומוותר על דמויות המשרתות ברקע. בנוסף, הפלטה הצבעונית שלו מצומצמת ללבן, שחור וגווני עור. השימוש בניגודי אור וצל (קיארוסקורו) מדגיש את הדמות תוך שמירה על רכות קווי המתאר של עורה. למעשה, ההשפעה הישירה של רמברנדט על דרוסט מתבטאת בעיקר בתנוחת הישיבה, באחיזת המכתב ביד ובתכשיטים הדומים שהיא עונדת. הבדלים אלה מצביעים על כך שדרוסט הושפע מרמברנדט, אך שאף לגישה אסתטית יותר מזו של רבו. הצגת התנועה ביצירה ניכרת, למשל, בזווית התנודה של עגיליה, המרמזת על כך שבת שבע אינה עומדת דומם אלא עומדת להסתובב.

הקומפוזיציה מבוססת על מעגלים קונצנטריים הנוצרים על ידי קווי הזרועות של בת שבע, ומהווים את האלמנט המרכזי בעבודתו של דרוסט. עיצוב זה מתכתב עם המוטיבים המעגליים של לבושה, השרשרת השחורה והשדיים המעוגלים. תנוחתה מזכירה דיוקן של אישה מאת הצייר ונציאני פלמה וקיו, יצירה שאבדה אך הייתה בעבר באוספי המוזיאונים של ברלין.

בנוסף, עיצוב פלג גופה העליון של בת שבע דומה ליצירותיו של פלמה וקיו, ובמיוחד "אישה בלונדינית", וכן ליצירתו של טיציאן, "פלורה". הדמיון בין היצירות מצביע על ההשפעה החזקה של הציור הוונציאני על רמברנדט ותלמידיו, השפעה שנבעה מהדפסים ואף מהעתק של "פלורה" שהיה באוסף פרטי בהולנד. כמו כן, ניתן למצוא דמיון בין יצירה זו לבין דיוקנה של הנדריקייה סטופלס, בת זוגו של רמברנדט, משנת 1656 – דיוקן שגם הוא הושפע מיצירותיו של פלמה וקיו. השפעת האמנות הוונציאנית ניכרת גם בשלבים מאוחרים יותר ביצירתו של דרוסט, למשל בציורו "פלורה", שנוצר בשנות ה-50 של המאה ה-17.

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי התנ"ך
קטגוריה:דוד באמנות
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-17
קטגוריה:בת שבע בציורים
קלרה קלינגנסטרם

**קלרה קלינגנסטרם** (בשוודית: **Clara Klingenström**, ב-IPA: ; נולדה ב-21 בפברואר 1995) היא זמרת-יוצרת שוודית. בשנת 2010 החלה את קריירת המוזיקה שלה, וב-2015 הפכה למוקד התעניינות רב לאחר שזכתה באזור גוטלנד בתחרות "מיוזיק דיירקט".

## קריירה
בשנת 2010 שלחה קלינגנסטרם את "Mr Lonely Man" להשתתפות ב"מלודיפסטיבלן 2011", הקדם השוודי לאירוויזיון 2011. היא הגיעה לרשימת 100 השירים הסופיים, אך לא נכללה בין חמשת השירים שהעפילו לקדם.

ב-1 בדצמבר אישר תאגיד השידור השוודי כי ויקיהאלדר עתידה להשתתף ב"מלודיפסטיבלן" השנתי, הקדם השוודי לאירוויזיון 2021, עם השיר "Behöver inte dig idag". היא התחרתה במקצה הרביעי, שנערך ב-27 בפברואר 2021 בסטוקהולם. בסיום סבב ההצבעה דורגה במקום הרביעי, והעפילה לשלב גלגל ההצלה. בהתאם להצבעת הקהל דורגה במקום הראשון, והעפילה לשלב הגמר, שהתקיים ב-13 במרץ בו הגיעה למקום החמישי עם 91 נקודות.

ב-1 בדצמבר 2023 אישר תאגיד השידור השוודי כי קלינגנסטרם עתידה לחזור לקדם הארצי, הפעם עם השיר "Aldrig mer". היא התחרתה במקצה השלישי, שנערך ב-27 בפברואר 2024 בווקשה. בסיום סבב ההצבעה השני דורגה במקום החמישי, והודחה מהתחרות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2024
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1995
סטארשילד

**סטארשילד** (באנגלית:**Starshield**) היא מערכת לוויינים שפותחה על ידי SpaceX. זה מערכת לווייני תקשורת ובנוסף לווייני המערכת יכולים לספק מעקב אחרי מטרות, מודיעין אותות והתרעה על שיגור טילים. המערכת פותחה על בסיס לווייני Starlink.

## היסטוריה
פיתוח מערכת החל בשנת 2020 תוך התאמת לווייני Starlink לצורכי משרד הסיור הלאומי. בסוף 2020 נחתם חוזה ראשון במטרה להתחיל בשיגורי לוויינים בשנת 2022. באותה תקופה בחברה החל לעבוד טרנס או'שונסי והוא קיבל תפקיד חשוב לפיתוח וקידום המערכת.

לאחר תחילת מלחמת רוסיה-אוקראינה התברר שללווייני Starlink יש תפקיד חשוב במערכה. לאור ניסיון חיובי מערכת "סטארשילד" קיבלה קדימות לפיתוח. נכון לינואר 2026 שוגרו כ-200 לוויינים.

למערכת מקבלים גישה יחידות של חילות שונות של ארצות הברית לרבות משמר החופים. במהלך 2024 כוחות ארצות הברית המוצבות בטייוואן קיבלו גישה למערכת.

## לווייני מערכת

## קישורים חיצוניים

* 
* תיאור המערכת
* רשימת שיגורים

קטגוריה:SpaceX
קטגוריה:לווייני תקשורת
קטגוריה:מערכי לוויינים
Milkshake Man

"**Milkshake Man**" (בעברית: "**איש המילקשייק**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר האוסטרלי גו-ג'ו. הוא נכתב על ידו לצד איימי שפרד, ג'ורג' שפרד וג'ייסון בובינו, ויצא לאור ב-25 בפברואר 2025 דרך חברות התקליטים צ'אג מיוזיק וריקס רקורדס. השיר ייצג את  באירוויזיון 2025, שהתקיים בבזל שבשווייץ.

## רקע וכתיבה
"Milkshake Man" נכתב על ידו יחד עם גו-ג'ו, איימי שפרד, ג'ורג' שפרד וג'ייסון בובינו – כולם היו או עדיין חברים בלהקת שפרד, אשר התמודדה במהדורה הראשונה של *[[Eurovision – Australia Decides]]* בשנת 2019 עם השיר "On My Way".

השיר מאופיין בסגנון סינת'פופ, ומשמש כמעין דחיפה מוטיבציונית למאזינים, במטרה לעודד אותם לגלות את הגרסה הצבעונית ביותר של עצמם ולחוש ביטחון עצמי. לצד המסר החיובי, מילות השיר כוללות משחקי מילים עם כפל משמעויות, אשר מרמזים על רבדים מיניים יותר מאחורי החזות הקלילה והמשועשעת.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של "Milkshake Man", בבימויו של ג'וש האריס, יצא במקביל להשקת הסינגל בערוץ היוטיוב של גו-ג'ו. בקליפ נראה הזמר עם קבוצת נשים מכינים מילקשייקים בתוך אוטו גלידה, כאשר האווירה טעונה באנרגיה חגיגית.

## תחרות הזמר של האירוויזיון
### בחירה פנימית
ב-25 בפברואר 2025 הכריז תאגיד השידור האוסטרלי SBS כי בחר באופן פנימי בגו-ג'ו ובשיר "Milkshake Man" לייצג את אוסטרליה בתחרות האירוויזיון 2025 שתתקיים בבזל, שווייץ. הסינגל יצא להפצה דיגיטלית באותו היום.

### באירוויזיון
 אוסטרליה שובצה להתחרות בחלקו הראשון של חצי הגמר השני, שהתקיים ב-15 במאי.

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2025 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. אוסטרליה הופיעה ראשונה, לפני . בסוף הערב הוכרזה אוסטרליה כאחת משש המדינות שלא העפילו לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי אוסטרליה הגיעה למקום ה-11 עם 41 נקודות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2025
קטגוריה:שירי אוסטרליה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מיניות
Behöver inte dig idag

"**Behöver inte dig idag**" (בתרגום חופשי לעברית: "**לא צריכה אותך היום**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת השוודית קלרה קלינגנסטרם. הוא יצא לאור ב-27 בפברואר 2021 בהוצאת חברת התקליטים וורנר מיוזיק שוודיה, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

השיר הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים השוודי, "סוורייטופליסטן".

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי המבצעת, בובי יונגגרן ודויד לינדגרן זכריאס. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-22.3 מיליון השמעות.

"Behöver inte dig idag" היה שירה של קלינגנסטרם למלודיפסטיבלן השנתי, הקדם השוודי לאירוויזיון 2021, שהתקיים ברוטרדם שבהולנד. הוא הגיע למקום החמישי.

## וידאו קליפ
לשיר לא פורסם וידאו קליפ רשמי אך ב-2 במרץ 2024 הועלה לערוץ היוטיוב של חברת התקליטים קטע אודיו רשמי שלו. נכון לפברואר 2025 עומד מונה הצפיות של הקליפ על כ-500 אלף צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי מלודיפסטיבלן 2021
קטגוריה:שירים בשוודית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
Aldrig mer

"**Aldrig mer**" (בתרגום חופשי לעברית: "**לא עוד**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת השוודית קלרה קלינגנסטרם. הוא יצא לאור ב-17 בפברואר 2024 בהוצאת חברת התקליטים וורנר מיוזיק שוודיה, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

השיר הגיע למקום השני במצעד הסינגלים השוודי, "סוורייטופליסטן".

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי קלינגנסטרם עם בובי יונגגרן ודויד לינדגרן זכריאס, אשר גם הפיקו את השיר יחד עם דויד זאנדן. בריאיון, סיפרה קלינגנסטרם על תהליך יצירת השיר: .

קלינגנסטרם  תיארה את השיר כהמשך לשירה הקודם בתחרות המלודיפסטיבלן, "Behöver inte dig idag", וציינה כי הוא מבטא את תחושותיה בעת כתיבת מילותיו.

## מלודיפסטיבלן 2024
ב-1 בדצמבר 2023 אישר תאגיד השידור השוודי כי קלינגנסטרם עתידה לחזור לקדם הארצי, הפעם עם השיר "Aldrig mer". היא התחרתה במקצה השלישי, שנערך ב-27 בפברואר 2024 בווקשה. בסיום סבב ההצבעה השני דורגה במקום החמישי, והודחה מהתחרות.

## וידאו קליפ
לשיר לא פורסם וידאו קליפ רשמי אך ב-2 במרץ 2024 הועלה לערוץ היוטיוב של חברת התקליטים קטע אודיו רשמי שלו. נכון לפברואר 2025 עומד מונה הצפיות של הקליפ על כ-16 אלף צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מלודיפסטיבלן 2024
קטגוריה:שירים בשוודית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
גירוש הגר (אדריאן ואן דר ורף)

**גירוש הגר וישמעאל** הוא ציור מאת האמן ההולנדי אדריאן ואן דר ורף , המתאר את הסצנה המקראית שבה אברהם מגרש את הגר ובנו ישמעאל. הסיפור, המופיע בספר בראשית, היה אחד מהנושאים הפופולריים ביותר בציור ההולנדי של המאה ה-17 וה-18 ואן דר ורף מתאר את הדמויות בתנוחות אלגנטיות ובצבעים חיים, תוך שימוש בסגנון קלאסיציסטי מעודן. יצירתו מאופיינת בקווים חלקים, דיוק בפרטים וטכניקת ציור מוקפדת, המדגישה את ההבעות הרגשיות של הדמויות ואת הדרמה של הרגע.הציור מוצג כיום בגלריית הציורים הישנים מוזיאון הציירים הגדולים בדרזדן.

## רקע אמנותי והערכה
בתחילת המאה ה-18 נחשבו ציורי ההיסטוריה הדתיים של ואן דר ורף לפסגת הציור הקלאסיציסטי בחצרות המלוכה האירופיות. אוגוסט השני, מלך פולין, שביקר בסטודיו של האמן, היה אחד ממעריציו הגדולים ורכש מיצירותיו. סגנונו של ואן דר ורף התאפיין בדיוק רב, רכות קווים ושימוש במרקם חלק, מה שהפך אותו לאחד הציירים המבוקשים ביותר באירופה בתקופתו.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי התנ"ך
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:אברהם בציורים
קטגוריה:שרה בציורים
קטגוריה:הגר בציורים
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-17
קטגוריה:ילדים בציור
הקרן להגנה על דמוקרטיות

**הקרן להגנה על דמוקרטיות** (באנגלית: **Foundation for Defense of Democracies**; בקיצור: **FDD**) היא קרן אמריקאית נאו-קונסרבטיבית וצוות חשיבה ללא מטרות רווח. הקרן מוגדרת כלובי אמריקאי מאז 2019, והמטה שלה ממוקם בוושינגטון די. סי שבארצות הברית. הקרן מתוארת לרוב כתומכת בישראל וכמתנגדת לאיראן, והיא ידועה בהתנגדותה להסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית.

הקרן מוציאה לאור מחקרים בנושא יחסי חוץ וביטחון, עם התמקדות בנשק גרעיני, איומי סייבר, סנקציות, מימון בלתי חוקי ומדיניות במדינות כגון ישראל, צפון קוריאה, איראן, רוסיה ואפגניסטן, על רקע מלחמת אפגניסטן.

## היסטוריה
הקרן הוקמה ב-2001 בשם "Emet", מהמילה העברית "אמת". במסמכי שירות הכנסות הפנים (IRS), מטרת הקרן מוזכרת במשפט הבא: "לספק חינוך לשיפור תדמיתה של ישראל בצפון אמריקה ולהעמיק את הבנת הציבור בנושאים המשפיעים על יחסי ישראל עם מדינות ערב". מסמכים מתקופה מאוחרת יותר מתארים את מטרת הקרן במשפט אחר: "לערוך מחקר ולספק חינוך על טרור בינלאומי ובנושאים קשורים".

הקרן מזוהה כארגון 501(c)(3), מה שמביא להם פטור ממס הכנסה פדרלי. עיקר עיסוקם הוא שיפור יחסי החוץ בין ארצות הברית לבין מדינות חופשיות, ובפעילות כללית כנגד האיומים שמופנים כלפי ארצות הברית והעולם המערבי.

הקרן התנגדה לתוכנית הגרעין האיראנית במהלך כהונתו של ברק אובמה כנשיא ארצות הברית (2008-2016). בנוסף, הקרן המליצה לדונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית הנוכחי, לפעול כנגד ההתעצמות של איראן.

ב-2019, הקרן הפכה ללובי אמריקאי על פי חוק גילוי הלובינג.

## מימון
מ-2001 עד 2004, הממנים העיקריים היו רונלד א. ארנל ומשפחת ברונפמן, משפחה קנדית-יהודית של אנשי עסקים ונדבנים. עם זאת, גם חיים סבן, איש עסקים ישראלי-אמריקאי, מוזכר ברשימת הממנים של הקרן.

מ-2008 עד 2011, הממנים העיקריים היו:
* ברנרד מרכוס - מנכ"ל הום דיפו, שתרם 10.7 מיליון דולר לקרן
* פול סינגר - איש עסקים יהודי אמריקאי, מייסד קרן ELIOTT, שתרם 3.6 מיליון דולר לקרן
* שלדון אדלסון - איש עסקים יהודי אמריקאי, מנכ"ל Las Vegas Sands, שתרם 1.5 מיליון דולר לקרן

ב-2018, איחוד האמירויות הערביות הציעה 2.5 מיליון דולר לאליוט ברוידי וג'אורג' נדר, לוביסטים אמריקאים, בכדי שהם ישלחו את הכסף לקרן FDD בכדי שתרצה כנגד קטר על רקע המשבר הדיפלומטי הקטרי. הקרן סירבה להצעה.

בנובמבר 2018 חשף תחקיר של אל-ג'זירה שבמשך מספר שנים הקרן קיבלה תקציבים מהמשרד לעניינים אסטרטגיים, לעיתים דרך איש העסקים אדם מילשטיין ששימש כאיש קש.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:וושינגטון די. סי.: צוותי חשיבה
גברים צעירים ליד הים

**גברים צעירים ליד הים** הוא ציור שמן על בד מאת מקס בקמן, משנת 1905. היצירה שמורה בטירת ויימאר , בקרן הקלאסיקה של ויימאר, בעיר ויימאר, גרמניה.

## תיאור היצירה
הציור, שנוצר כאשר בקמן היה בן 21, משקף את הכשרתו האקדמית, ובה בעת את השפעתם של ציירים פוסט-אימפרסיוניסטים בני זמנו, כדוגמת פול סזאן וּוינסנט ואן גוך. בשנה שקדמה ליצירת היצירה ביקר בקמן בצרפת, שם נחשף באופן אישי לעבודותיהם של כמה ציירים צרפתים עכשוויים.

היצירה רחבת הממדים מציגה קבוצת צעירים עירומים סמוך לים, כאשר שישה מהם מופיעים בקדמת הציור. ארבעה ניצבים על רגליהם, בעוד שניים יושבים על הקרקע. הצעיר שבצד הימני נראה כמי שמנגן בכלי נגינה. ברקע, צעירים נוספים עוסקים בפעילויות משחק ושחייה. הציור משקף אידיאל של יופי גברי קלאסי, כאשר הדמויות בקדמת הבמה מוצגות בתנוחות שונות, דבר המעניק ליצירה אופי של מחקר אנטומי. במקביל, היצירה ממחישה את משיכתו של האמן לים. הכשרתו האקדמית של הצייר הצעיר ניכרת כאן, אך נראית גם השפעתן של מגמות אמנותיות מודרניות יותר, שהיו עתידות להשפיע עליו רבות בהמשך דרכו.

## ביקורות
בזמן יצירתו זכה הציור להערכה רבה. בקמן זכה בפרס וילה, והיצירה נרכשה לאוסף טירת ויימאר, שם היא מוצגת עד היום. קרל שפלר ציין כי היצירה מפגין "רגישות יוצאת דופן לדינמיות האנושית המוזיקלית המצויה ביצירות עתיקות." בשנת 1908 הודה בקמן כי היצירה אינה מקורית דיה, משום שהיא חסרה את חותמו האישי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עירום באמנות
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים משנות ה-1900
קטגוריה:גברים בציור
קטגוריה:ציורים ימיים
קטגוריה:מים באמנות
קטגוריה:מקס בקמן: ציורים
קטגוריה:רחצה באמנות