דו"ח חירות בעולם

שמאל|ממוזער|330px|מפה המשקפת את ממצאי הדו"ח משנת 2023 (העוסק במצב החירות בעולם בשנת 2022).
שמאל|ממוזער|330px|
דו"ח **חירות בעולם** (באנגלית: **Freedom in the World Report**), מתפרסם מדי שנה על ידי ארגון ה-Freedom House האמריקאי. מטרת הדו"ח היא לנסות ולהציג מדד כמותי לרמת הדמוקרטיה והחירות הפוליטית במדינות וטריטוריות שונות בעולם. הדו"ח מדרג את רמת הזכויות הפוליטיות והחירויות האזרחיות במדינות ובטריטוריות השונות בסולם של 1 (חופשי ביותר) ועד ל-7 (הכי פחות חופשי). על פי דירוגים אלה, מחולקות המדינות לקטגוריות – "חופשית" (Free), "חופשית חלקית" (Partly Free) ו"אינה חופשית" (Not Free). פרסום המדד החל בשנת 1973 על ידי הסוציולוג ריימונד גסטיל.

נתוני הדו"ח זוכים לשימוש רב בעולם, ונחשבים על ידי רבים לסמכות בתחום. המדד מופיע רבות בתקשורת, זוכה לשימוש רב במחקרים אקדמיים וכן משמש את האומות המאוחדות, הבנק העולמי והסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי של ממשלת ארצות הברית. מדד זה נחשב בקרב החוקרים כ"קנה מידה למדידת הדמוקרטיה", ולדעת תומכיו ישנו מתאם גבוה בינו לבין מדדי דמוקרטיה אחרים, כמו מדד ה-Polity data series. מאידך, כמה ממרכיבי הדו"ח זכו גם לביקורת.

## חישוב המדד
הציון במדד ניתן בכל אחת משתי הקטגוריות – זכויות פוליטיות וחירויות אזרחיות. הדירוג בסולם נע בין 1 ל-7, כאשר דירוג 1 מייצג את הרמה הגבוהה ביותר ודירוג 7 מייצג את הרמה הנמוכה ביותר. הציון ניתן מחישוב התשובות ל-25 שאלות, 10 הקשורות בזכויות פוליטיות ו-15 הקשורות בחירויות אזרח. לכל שאלה מוענק ציון בסולם של 0 עד 4. הציון המרבי האפשרי לזכויות פוליטיות היה 40 והציון המרבי האפשרי לחירויות אזרחיות היה 60. לאחר שניתן הציון הכולל שהושג בכל קטגוריה, הוא מומר לדירוג מספרי בסולם של 1 עד 7. בנוסף לציון הנפרד לזכויות פוליטיות ולחרויות אזרחיות, ניתן גם ציון חירות משולב על פי חישוב ממוצע של שני הדירוגים והציון המתקבל נמצא בטווח של 1.0 עד 7.0. ציון זה קובע את הסטטוס הכללי של המדינה: "חופשית" (1.0 עד 2.5), "חופשית באופן חלקי" (3.0 עד 5.0), או "לא חופשית" (5.5 עד 7.0).

## מגמות

דוח משנת 2023, מסכם את התהליכים בחמישים השנים בהן הדוח נכתב.

### גל הדמוקרטיזציה (1973-2005)
על פי סיכום זה המהדורות הראשונות של הדוח, החל מ-1973, חפפו לתחילתו של "הגל השלישי" של הדמוקרטיזציה. בתקופה זו, דיקטטורות צבאיות רבות פינו את מקומן למנהיגים אזרחיים נבחרים. בעשורים הראשונים עד אמצע שנות העשרים מתוארת התקדמות. דמוקרטיות מבוססות שהתגבשו במהלך תקופות התקדמות אלה הוכיחו עמידות. הנתונים מראים כי ברגע שמדינות זוכות למעמד "חופשית", הן נוטות לשמור עליו למשך עשורים.

בשנות ה-70: ביוון קרסה חונטה צבאית ב-1974, והדמוקרטיה שוחזרה. ספרד החלה את המעבר לדמוקרטיה לאחר מותו של פרנסיסקו פרנקו ב-1975, מעבר שאושר באמצעות בחירות חופשיות ב-1977

שנות ה-80: באמריקה הלטינית, מנהיגיה הצבאיים של ארגנטינה התפטרו לאחר הפלישה הכושלת לאיי פוקלנד ב-1982, והמדינה חזרה לשלטון אזרחי. ברזיל חזרה לדמוקרטיה לאחר בחירות ב-1985, וצ'ילה סיימה את הדיקטטורה הצבאית של אוגוסטו פינושה דרך הצבעה בקלפי.

שנות ה-90: טייוואן ביססה את מעמדה כ"חופשית" לאחר שקיימה את הבחירות הישירות הראשונות לנשיאות. דרום קוריאה בחרה את הנשיא האזרחי הראשון שלה מאז 1961. דרום אפריקה שודרגה ל"חופשית" לראשונה במהדורת 1994–95, לאחר שסיימה את האפרטהייד וקיימה בחירות חופשיות ושוויוניות.

לאחר המלחמה הקרה: נפילת מסך הברזל (1989) והתפרקות ברית המועצות (1991) הביאו חירות למדינות רבות במרכז ומזרח אירופה.

### הנסיגה וההידרדרות העולמית (2005 ואילך)
בדו״חות 2023-2025 מצוין כי מזה שני עשורים, משנת 2005, חלה ירידה מתמשכת ברמת החירות שנמדדת על פי הדו״ח כאשר ב־52 מדינות חלה ירידה לעומת 21 מדינות שבהן חלה עליה. הפגיעה בחירויות האזרחיות ובמיוחד חופש הביטוי וחופש העיתונות, היא גורם מפתח בנסיגה הדמוקרטית העולמית. מספר המדינות והטריטוריות שקיבלו ציון 0 מתוך 4 במדד חופש העיתונות גדל מ-14 ל-33 במהלך שנות הדעיכה. עיתונאים מתמודדים עם תקיפות מתמשכות מצד אוטוקרטים ותומכיהם, ואף מקבלים הגנה בלתי מספקת בחלק מהדמוקרטיות. הציונים במדד חופש הביטוי האישי נפגעו גם הם, כאשר יותר אנשים חוששים להביע דעות ביקורתיות עקב פלישה גוברת לפרטיות, הטרדות, ועידוד לצנזורה עצמית. השימוש הגובר בטכנולוגיות מעקב וריגול תרם לצמצום חופש הביטוי.

במהלך העשורים האחרונים הפך קשה יותר לבסס מוסדות דמוקרטיים מתפתחים. יותר ויותר מדינות נשארות במעמד "חופשית באופן חלקי" במקום להתקדם למעמד "חופשית". על פי דוח משנת 2023 הכשלים החמורים ביותר בחירות ובדמוקרטיה נבעו ממלחמות, הפיכות והתקפות על מוסדות דמוקרטיים על ידי מנהיגים לא ליברלים מכהנים אשר ניצלו את מעמדם לרעה. מנהיגים שנבחרו באופן דמוקרטי תוקפים יותר ויותר את מנגנוני הפיקוח על כוחם, כולל התקשורת, גופים למלחמה בשחיתות והרשות השופטת.

#### אירועים ומגמות בשנות ה־20
בכל שנה הדו"ח מנסה למפות מאפיינים ומגמות עדכניות, שלעיתים מושפעות מאירועים עדכניים.

בתקופת מגפת הקורונה פורסם דו"ח 2021 בשם "דמוקרטיה במצור", והוא עוסק בין השאר, בפגיעה בדמוקרטיה במספר מקומות בעולם בעת המגפה. גם בדו"ח שנתי אחר של הארגון, הדו"ח על רמת החירות ברשת האינטרנט (Freedom on the Net Report), תוארו מגמות עולמיות שליליות בעקבות המגפה. מגמות אלו כללו ניצול של המגפה על ידי מספר ממשלות לשם הגבלת הגישה של אזרחים למידע שאינו נוח לממשלה ובמקביל להצפת מידע מוטעה; הגברת איסוף מידע על האזרחים בידי הרשויות באופן שעלול לפגוע בפרטיות; הגבלת כניסת מידע על-ידי "פיצול" של האינטרנט הגלובלי.

בראשית שנת 2023, השנה ה-17 ברציפות בה נמדדה ירידה, נמדד הפער בין מספר המדינות שרשמו שיפורים כוללים בזכויות פוליטיות וחירויות אזרחיות לבין אלה שרשמו ירידות כוללות היה הצר ביותר מזה 17 שנים של הידרדרות גלובלית. בהסתמך על נתון זה מוזכר כי ייתכן שהמאבק לדמוקרטיה יתקרב לנקודת מפנה. מספר המדינות שבהן חלה נסיגה (35) היה המספר הקטן ביותר שתועד מאז החלה המגמה השלילית. ההתקדמות מיוחסת בעיקר להתפתחויות חיוביות מבחירות תחרותיות באפריקה ובאמריקה הלטינית, וכן מהסרת המגבלות שהוצבו במדינות שונות בגלל מגפת הקורונה. חופש העיתונות וחופש הביטוי האישי ירדו בחדות הרבה ביותר מכל המדדים מאז 2005. חופש המדיה היה נתון ללחץ בלפחות 157 מדינות וטריטוריות במהלך 2022. מלחמת רוסיה–אוקראינה הייתה ההתקפה הישירה ביותר על הדמוקרטיה והחופש העולמי.

במהלך 2024, 60 מדינות חוו הידרדרות בזכויות הפוליטיות ובחירויות האזרחיות שלהן, לעומת 34 מדינות בלבד שרשמו שיפורים. שנה זו שהייתה שנת בחירות גלובלית הייתה רוויה באלימות ומאמצים אוטוריטריים להגביל את בחירת הבוחרים.

## דירוג המדינות
דירוג המדינות בדו"ח נכון לשנת 2025:

## דירוגה של ישראל לאורך השנים

מאז שנת 2014 ישנה ירידה הדרגתית ועקבית בדירוג של ישראל, שגברה משנת 2023: בתשע השנים שבין תחילת 2014 ל-2022 הייתה ירידה בחמש נקודות מ-81 ל-76, בדוח המסכם את שנת 2022 הייתה עליה בנקודה, ובשנתיים שבין 2023 ל-2025 ירידה בארבע נקודות מ-76 ל-73- הדירוג הנמוך ביותר שלה. המדד מתחלק לשני חלקים: זכויות פוליטיות וחירויות אזרחיות. הירידה בארבע הנקודות הייתה בחירויות הפרט. בשנת 2025 הציון על זכויות פוליטיות היה 34 מתוך 40 ואילו הציון על חירויות אזרחיות היה 39 מתוך 60 בלבד. על פי דו"ח 2025 משנת 2023 החלו ניסיונות של ממשלת ישראל לערער את הרשות השופטת. בתי המשפט המשיכו לבלום ניסיונות של הממשלה להרחיב את סמכויותיה מעבר לגבולות הראויים, אך הם נותרו פגיעים.

**דירוג** נמוך יותר (הסעיפים CL ו-PR) משמעו מצב חופש **טוב** יותר; אולם כמות **נקודות** נמוכה יותר משמעה מצב חופש **גרוע** יותר.

## ראו גם
* מדד הדמוקרטיה
* מכון V-Dem
* מדד הפיתוח האנושי

## קישורים חיצוניים
* 
* Freedom in the World – האתר הרשמי. 

## הערות שוליים

קטגוריה:מדדים
**
קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:דמוקרטיה