פייסבוק ישראל

**פייסבוק ישראל בע"מ** היא חברה פרטית שנוסדה בשנת 2010 בישראל, בשם "אונאבו" (Onavo) על ידי רואי טיגר וגיא רוזן, ונמכרה באוקטובר 2013 לחברת פייסבוק, ששינתה את שם החברה ל"פייסבוק ישראל". החברה נמצאת בבעלותה המלאה של מטא אירלנד.

## תחומי פעילות
* תחום המחקר והפיתוח:
** חטיבת אונבו העוסקת בפיתוח טכנולוגיית דחיסת נתונים ואפליקציות מובייל.
** פעילות internet.org שמטרתה לחבר לאינטרנט את אוכלוסיית מדינות העולם השלישי.
** פרויקט Safety Check המאפשר למשתמשים הנמצאים באזורי מוכי אסון לדווח על מצבם ולהתריע על התפשטותו לאזורים נוספים.
** פיתוח אפליקציית Facebook Lite המאפשרת לאנשים להתחבר לפייסבוק באמצעות טלפונים סלולריים ישנים או בעלי חיבור איטי. נכון ל-2016 האפליקציה תומכת במערכת ההפעלה אנדרואיד בלבד. בניהולו של צח הדר.
* תחום השיווק, פרסום ומסחר, אשר מנוהל על ידי מנכ"לית החברה, עדי סופר תאני.
** תחום מכירת המודעות בדף הבית (news feed) לחברות הגדולות במשק הישראלי, מנוהל על ידי אלעד ברינדט שביט, ענת אלחנני ונמרוד הלוי במשותף.
* תחום קשרי ממשל, תקשורת ורגולציה בניהולה של ג'ורדנה קוטלר.

## חטיבת אונבו מובייל
250px|שמאל|ממוזער|לוגו חטיבת אונבו
"אונבו מובייל" נוסדה בשנת 2010 בישראל על ידי גיא רוזן ורואי טיגר במטרה לעזור למשתמשי אנדרואיד ו-iOS לחסוך בצריכת התעבורה הסלולרית (תעבורת נתונים) שלהם באמצעות מערכת מחשוב מבוססת ענן שפיתחו. הרעיון להקמת החברה ופיתוח המוצר נולד לאחר שאחיו של גיא חזר מביקור בחו"ל וקיבל חשבון מופקע עבור הגלישה הסלולרית שלו בלבד. עם התפתחותה של החברה היא החלה לעסוק בין היתר באיסוף מידע על שימוש באפליקציות מובייל למטרות שיווק.

באפריל 2011 השיקה אונבו את אפליקציית onavo extend שניטרה אפליקציות שהשתמשו בצריכת נתונים מסיבית וביצעה להן דחיסת נתונים, מה שהביא לירידה של עד 80% בעלויות הגלישה. במאי 2011 גייסה אונבו מקרנות ההון סיכון הישראליות, סקויה קפיטל ומאגמה, כ-3 מיליון דולר.

בינואר 2012 השלימה אונבו סבב גיוס שני בסך 10 מיליון דולרים בהובלתן של זרוע ההשקעות הפרטית של לי קה שינג Horizons Ventures, לצד Motorola Mobility Ventures. בסך הכל הושקעו בחברה כ-13 מיליון דולרים עד שנרכשה על ידי פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, דבר המייצג רווח של עד פי 11.5 למשקיעיה. באוקטובר 2012 השיקה אונבו את אפליקציית onavo count שמיועדת לעזור למשתמשיה לעקוב אחר תצרוכת הנתונים של האפליקציות השונות המותקנות על גבי הסמרטפון שלהם.

בפברואר 2013 חשפה אונבו את onavo insights, שירות לדירוג פופולריות ודפוסי שימוש ביישומי סמארטפון. במאי 2013 השיקה אונבו את אפליקציית onavo protect שמסייעת בהגנה מפני אתרים הנגועים בווירוסים, חסימת אתרי פישינג ושמירה על הנתונים של משתמשיה במובייל. באוגוסט 2013 חשפה אונבו את acquisition insights, שירות אשר מרחיב את onavo insights. באמצעות שירות זה חברות המשווקות אפליקציות יכולות לקבל מידע שימושי אודות אופן הפרסום של מתחרותיהן בשוק, כגון אפשרות לצפות בחברות הפרסום השונות איתן הן עובדות ומי מהן מצליחה לייצר את כמות ההקלקות הגבוהה ביותר.

בדצמבר 2018, פרסמה הוועדה לתרבות, מדיה, ספורט ודיגיטל של הפרלמנט של הממלכה המאוחדת מסמכים פנימיים של פייסבוק, המורכבים בעיקר מתכתובות של בכירי החברה, שחשפו כיצד החברה משתמשת בטכנולוגיה של אונבו כדי לעקוב אחר פעילות המשתמשים גם באפליקציית פייסבוק עצמה וגם באפליקציות אחרות, במטרה ללמוד על הרגלי הגלישה של משתמשיה אצל המתחרות. המסמכים נתפסו במסגרת חקירה כיצד החברה משתמשת במידע אישי על משתמשיה לשם עשיית רווח. כל זאת בזמן שהחברה הצהירה כי היא מחויבת לשמור על פרטיות המשתמשים.

בינואר 2019, נחשף באתר TechCrunch כי הטכנולוגיה של אונבו שימשה את פייסבוק בהפעלת דלת אחורית באפליקציית Facebook Research שלה, שאיפשרה לה גישה נסתרת למידע רב על המשתמשים, שהיו ברובם קטינים (ופייסבוק אף שילמה להם כדי להשתמש ביישום של אונבו). פייסבוק השתמשה באפליקציית VPN של אונבו, שנועדה לכאורה לספק אבטחה לגלישה של המשתמשים, כדי לאסוף מידע על נתוני הגלישה שלהם. בדרך זו אספה פייסבוק נתונים של משתמשי סנאפצ'ט, יוטיוב ואמזון, במטרה ללמוד על דפוסי השימוש ולהתחרות בהן טוב יותר. אונבו סייעה לפייסבוק לעקוף את הצפנת המידע של סנאפצ'ט ולאסוף מידע שעשוי היה לסייע לה להעתיק פיצ'רים מהאפליקציה המתחרה. לאחר החשיפה פייסבוק הודיעה בתגובה כי הסירה את אפליקציות אונבו מחנות האפליקציות. על פי התביעה במשפט שמתנהל בקליפורניה נגד מטא (לשעבר פייסבוק), במעשיה, פייסבוק עברה לכאורה על חוקי ההאזנות, והאפליקציה של אונבו שימשה ככלי ריגול עבור פייסבוק בניסיונה להשיג יתרון תחרותי, ובכך פגעו בתחרות. מטא טענה מנגד שהטענות חסרות בסיס.

## פייסבוק ישראל
### הרשת החברתית
הגולשים בישראל החלו להשתמש בפייסבוק בשלב מוקדם באופן יחסי, במהלך 2007, בשנה לאחר שנפתחה לכלל הציבור (עד אז הייתה רשת לסטודנטים בלבד). הקפיצה הגדולה במספר המשתמשים החלה בסוף 2007, שבין ספטמבר לנובמבר גדל מספר המשתמשים מ-50,000 ל-150,000. בשלב זה החלה הרשת לזהות גולשים לפי מדינות וכך נוצרה במהירות "תת-רשת" ישראלית. באותה עת רשת הפרסום המקוון הישראלית "אורידיאן" החלה לאפשר פרסום באפליקציות של פייסבוק. לאורידיאן לא היה הסכם בלעדיות עם פייסבוק, אך תחילה הייתה החברה הישראלית היחידה שקיבלה מפייסבוק ההרשאה לשבץ פרסומות באתר.

בינואר 2008 הייתה פייסבוק לרשת החברתית הפופולרית בישראל והאתר ה-11 ברשימת אתרי האינטרנט הפופולריים בישראל. בנובמבר 2009 עבר מספר המשתמשים בישראל את רף ה-2 מיליון. וגם זמן הגלישה הממוצע של משתמש גדל מכ-20 דקות בסוף 2007 לכ-55 דקות באותה עת. בתקופה זו החלה גם להיות גורם משמעותי בשוק הפרסום בישראל, החברות הגדולות במשק, בהן: סלקום, בנק הפועלים, שטראוס, בנק המזרחי וקוקה קולה החלו לפרסם באתר. במהלך 2010 גם גופים ציבורים וממשלתיים בישראל החלו להשתמש בבפייסבוק.

בינואר 2010 חברת פייסבוק החלה בשיתוף פעולה במכירת פרסום גם קבוצת MASA, שהייתה גוף מכירות פרסום משותף של האתרים נענע10 ו-MSN של מיקרוסופט. במרץ 2012 הסתיים הסכם שיתוף פעולה זה, והמחלקה הישראלית שבפייסבוק אירלנד החלה לנהל בעצמה את פעילות הפרסום של פייסבוק בישראל. במרץ 2014 פייסבוק השיבה פעילות זו למשרדיה בישראל יחד עם עובדיה הישראלים ומינתה את עדי סופר תאני למנכ"לית החברה.

במהלך גל הטרור שאירע באוקטובר 2015, וכלל הסתה של פלסטינים למעשי טרור ברשת החברתית פייסבוק, סירבה פייסבוק ישראל להתייחס לפניות עיתונאים בנושא זה.

בספטמבר 2015 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לקבוע מי יהיה איש הקשר אשר ינהל את פרופיל הפייסבוק של משתמשיה במקרה והמשתמש מת. עם זאת איש הקשר אינו מקבל אפשרויות שליטה מלאות על הפרופיל, אלא מוגבלות מאוד המוגדרות לעמודי הנצחה בלבד. ביוני 2016 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לדיווח על תכנים אובדניים הנכתבים באתר. במסגרת אפשרות זו יכול המדווח לפנות אל העמותות ער"ן וסה"ר המשתפות פעולה עם פייסבוק, על מנת שאלו יוכלו לפנות אל מעלה הפוסט האובדני. עם זאת, פייסבוק עדיין נמנעת מלטפל במקרים אובדניים המתרחשים באתר ואין מי שייקח אחריות.

באוקטובר 2016 פייסבוק ישראל פרסמה כתובות מייל אשר מיועדת לקבלת תלונות משפטיות וכתבי תביעה ממשתמשיה הישראלים. בפברואר 2017 הושקה אפליקציית פייסבוק לייט בישראל.

פייסבוק ישראל איננה מספקת שירות לקוחות למשתמשי פייסבוק ולשם כך מפנה את הגולשים לדפי העזרה של פייסבוק. כמו כן היא אינה עוסקת בהסרת תכנים פוגעניים מאתר פייסבוק, ובשביל כך מפנה את נפגעי הבריונות ברשת לכפתור ה"דווח" שעובד לעיתים נדירות. כאשר מתעוררת מחלוקת משפטית נגד חברת פייסבוק היא מציינת כי על פי התקנון ותנאי הסכם השימוש שלה עליהם חתומים משתמשי פייסבוק, לא ניתן לתבוע אותה בישראל, והיא מפנה את התובע הישראלי לבית משפט הנמצא במחוז  שבקליפורניה וטוענת להגנתה "שבארצות הברית קיים חוק ההגינות בתקשורת שמכיל בתוכו את  שבמסגרתו מעניק חסינות לאתרי אינטרנט מפני הטלת אחריות עליהם מפני פרסומים שבוצעו על ידי גולשיהם". בדיון בתובענה ייצוגית נגד פייסבוק שהוגשה לבית המשפט המחוזי מרכז נדחתה טענה זו. בבקשת רשות ערעור של פייסבוק הערעור התקבל חלקית ונקבע שאף כי לא ניתן להתנות בתנאי השימוש נגד האפשרות לתבוע את החברה בישראל, כן ניתן לקבוע שהתביעה תתנהל בהתאם לדין המהותי של מדינת קליפורניה.

פייסבוק, כמו גוגל, ששרתיה ממוקמים בארצות הברית ובאירלנד, אינה משלמת מסים בישראל על הכנסותיה מפרסום. על כך נמתחת ביקורת בעיתונות הכלכלית בישראל.

ב-2016 מונתה ג'ורדנה קטלר, לשעבר מנהלת לשכת השגריר רון דרמר וכן יועצת לשעבר של ראש הממשלה בנימין נתניהו, למנהלת קשרי ממשל ותקשורת של פייסבוק ישראל.

בספטמבר 2016 יזמו שרת המשפטים איילת שקד והשר לביטחון פנים גלעד ארדן הצעת חוק שמטרתה הייתה למנוע מקרי הסתה ולהטיל מגבלות על פרסום תוכן לא חוקי ופוגעני באינטרנט וברשתות החברתיות. ההצעה זכתה בתקשורת לכינוי "חוק הפייסבוק". הצעת החוק זכתה לתמיכה רחבה בממשלה, ובמהלך השנים 2016–2018 הצעת החוק אושרה בוועדת השרים לחקיקה, לאחר מכן עברה בקריאה טרומית וקריאה ראשונה והגיעה לוועדת החוקה, חוק ומשפט, שם אושרה ביולי 2018 לקריאה שנייה ושלישית, לקראת אישורו הסופי של החוק במליאת הכנסת. אולם ברגע האחרון המהלך נבלם במפתיע על ידי ראש הממשלה נתניהו. בתגובה לכך, יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט, ניסן סלומינסקי, טען כי הסיבה להחלטה ברגע האחרון הייתה לחץ של בעלי אינטרסים. בתקשורת התפרסמו טענות כי ג'ורדנה קטלר, היועצת לשעבר של נתניהו המועסקת בתפקיד בכיר בפייסבוק, הייתה זו שפעלה מול ראש הממשלה כדי לבלום את החוק. עורך הדין איתי לשם טוען מאז 2019, כי מדובר היה בחלק מעסקת שוחד לכאורה בין נתניהו לפייסבוק. במהלך הבחירות לכנסת העשרים ושתיים גבר שיתוף הפעולה בין הליכוד לפייסבוק, ולמרות דרישה של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לכנסת לסימון מודעות פוליטיות ולמחיקת פרסומים אנונימיים בפייסבוק, היא אפשרה לנתניהו ולליכוד להפיץ תכנים אסורים לפי חוקי התעמולה.

במרץ 2018 פתחה הרשות להגנת הפרטיות בחקירה מנהלית נגד החברה בעקבות פרשת קיימברידג' אנליטיקה, חברה בריטית ששילבה כריית נתונים, מסחר בנתונים, ניתוח מידע ואסטרטגיה תקשורתית לצורך השפעה על תהליכי בחירות במדינות ברחבי העולם. זאת עקב חשד לביצוען של הפרות חוק בכל הנוגע למידע אישי של משתמשי פייסבוק בישראל, כולל שימוש במידע אישי שנמסר לגורם אחר ללא הסכמה. בעקבות החקירה הודתה פייסבוק ישראל כי מתוך 87 מיליון משתמשים שהמידע שלהם נאסף על ידי האפליקציה שפיתחה חברת קיימברידג' אנליטיקה נכללים יותר מ-47 אלף ישראלים. עם זאת, רק 28 ישראלים התקינו את האפליקציה עצמה ואישרו את תנאי השימוש בה, והיתר היו חברי פייסבוק שלהם, שלא התבקשו לאשר דבר ולא ידעו כי נעשה שימוש במידע שלהם. בנוסף נחשף כי בפעילות שלה קיימברידג' אנליטיקה שיתפה פעולה עם החברה הישראלית Psy-Group.

### מחקר ופיתוח
מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל הוא השני שפייסבוק הקימה מחוץ לגבולות ארצות הברית (המרכז הראשון הוקם בלונדון). המרכז בתל אביב עוסק בפיתוח פרויקטים הנחשבים כפרויקטי דגל של חברת פייסבוק העולמית. הוא הוקם על בסיס מספר רכישות של חברות טכנולוגיה בישראל. פייסבוק מחזיקה בישראל כ-18 סימני מסחר. לאחר רכישת אונבו החלה להחזיק גם במספר פטנטים הרשומים על שמה.

במרץ 2011 פייסבוק הקימה בישראל את חברת "**פב ישראל אחזקות** בע"מ" ורכשה באמצעותה את חברת סנפטו. לאחר הרכישה סנפטו עברה למטה האמריקאי של פייסבוק ונסגרה, ופב ישראל נותרה ללא פעילות.

באוקטובר 2013 חברת אונבו נרכשה על ידי חברת פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, והייתה לרכישה השלישית של פייסבוק בישראל, והגדולה ביותר. במסגרת הסכם הרכישה, אונבו שינתה את שמה ל**פייסבוק ישראל** ופעילותה הפכה לחטיבה נפרדת בחברה שהיא בעצם מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל (ברכישותיה הקודמות של פייסבוק בישראל החברות הנרכשות עברו למנלו פארק). לאחר רכישתה, אונבו החלה לעסוק גם בפרויקט internet.org שמטרתו לחבר לאינטרנט אנשים ממדינות העולם השלישי (כשני שלישים מאוכלוסיית העולם איננה מחוברת לאינטרנט).

במרץ 2014 גיא רוזן שפרש מניהול המרכז ומונה למנהל פיתוח מוצר בפייסבוק העולמית. רואי טיגר נשאר בישראל וקיבל את תפקיד מנהל מרכז המחקר והפיתוח המקומי. עם זאת, רוזן וטיגר החלו להוביל במשותף את מיזם Internet.org.

באוקטובר 2014 חטיבת הפיתוח של פייסבוק ישראל השיקה את כפתור ה-Safety Check, המאפשר למשתמשי הרשת החברתית הנמצאים באזור מוכה אסון לדווח בזמן אמת על מצבם. בדצמבר 2014 משרדי החברה עברו ממתחם הבורסה ברמת גן למגדל רוטשילד 22 בתל אביב.

ביולי 2015 פייסבוק רכשה את חברת פבלס (Pebbles Interfaces) הישראלית שעוסקת בטכנולוגיית זיהוי מחוות גוף, תמורת 60 מיליון דולר.
בספטמבר 2015 פייסבוק ישראל קיימה את אירוע ההאקתון הראשון הרשמי שלה במשרדיה בתל אביב. עד אז קיימה 4 תחרויות האקתון פנימיות שיועדו לעובדי החברה בלבד. בינואר 2016 קיימה החברה האקתון נוסף.

במרץ 2016 מונה ג'ואי שמחון למנהל ההנדסה של המוצר פייסבוק לייט המאפשר לתושבי מדינות מתפתחות להתחבר לפייסבוק באמצעות טלפונים ישנים. ביוני 2016 מונה שמחון למנכ"ל המרכז המחקר והפיתוח של פייסבוק ישראל, והחליף את רואי טיגר בתפקיד אשר קודם לתפקיד בכיר יותר במטה האמריקאי של פייסבוק. ביוני 2019 עבר שמחון למטה החברה בקליפורניה. בתקופת כהונתו צמח מרכז המו"פ מ-85 אנשי פיתוח ללמעלה מ-250.

בסוף 2021 רכשה מטא את פעילות חברת אינומייז הישראלית, שעסקה בפיתוח שבבים, עובדי אינומייז שולבו בפעילות Reality Labs בתל אביב לפיתוח שבבים למשקפי מציאות רבודה. בשנת 2024 נסגרה פעילות זו, כחלק מקיצוצים בפעילות פיתוח השבבים של מטא.

באפריל 2022 הודיעה פייסבוק כי תשכור 20 קומות במגדל לנדמרק בתל אביב, בעת שהיה בבנייה, זאת תמורת כ-700 מיליון שקל ל-7 שנים. על פי התכנון, משרדי החברה בישראל יעברו למגדל בתחילת 2025.

## קישורים חיצוניים
* 

* Facebook Tel Aviv
* דירקטוריון פייסבוק ישראל
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:חברות ישראליות שעשו אקזיט
קטגוריה:פייסבוק
קטגוריה:שלוחות בישראל של תאגידים רב-לאומיים
קטגוריה:ביקורת ומחלוקת בפייסבוק
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2010