open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קווינטוס טרנטיוס קולאו

**קווינטוס טרנטיוס קוּלֶאוֹ** (לטינית: Quintus Terentius Culleo) היה מגיסטראט רומאי, בן למשפחה פלבאית, שעיקר פעילותו בעשורים הראשונים של המאה ה-2 לפנה"ס.   
## ביוגרפיה
קולאו לחם במלחמה הפונית השנייה (218-201 לפנה"ס) ובמהלכה נפל בשבי הקרתגים. נסיבות האירוע אינן ידועות, והוא השתחרר משביו רק בסיומה של המלחמה, כחלק מתנאי השלום שכפה סקיפיו אפריקנוס על הקרתגים המנוצחים. את הוקרתו למצילו הביע קולאו בדרך מיוחדת. הוא צעד בטריומפוס של סקיפיו אחר מרכבתו כשלראשו פּילֶאוּס – "מצנפת החירות", אותו כובע לֶבֶד מחודד שחבשו עבדים משוחררים ביום בו הוענקה להם חירותם. קולאו הוסיף לחלוק כבוד רב לסקיפיו לא רק בחייו אלא גם אחרי מותו. בהלווייתו הלך לפני המיטה חבוש אותו פילאוס, וליד קברו בפּוֹרְטָה קָאפֶּנָה חילק למלווים האבלים מוּלְסוּם, יין מומתק בדבש.

ב-195 לפנה"ס היה קולאו אחד משלושה לגאטים (שליחים דיפלומטיים) שיצאו בשליחות הסנאט אל קרתגו. משימתם הייתה לבדוק אם נכונות טענות יריביו הפוליטיים של חניבעל, כי רקם קשר עם המלך אנטיוכוס לצאת במלחמה נוספת נגד רומא. 

ב-187 לפנה"ס נבחר קולאו לפראיטור פרגרינוס (praetor peregrinus), המגיסטראט שפיקח על ענייני המשפט שבין אזרחים רומיים לשאר תושבי איטליה שהיו בעלי ברית לרומא. באותה שנה בחר הסנאט בקולאו לחקור האשמות לשחיתות שהעלו יריביהם הפוליטיים של הסקיפיונים, ובראשם קאטו הזקן, נגד סקיפיו אפריקנוס ונגד אחיו לוקיוס קורנליוס.  

ב-185 לפנה"ס הציג קולאו את מועמדותו לקונסולאט, אך נכשל. 

ב-171 לפנה"ס שוב יצא קולאו בשליחות דיפלומטית לאפריקה. הוא נשלח עם שני לגאטים נוספים אל מסיניסה ואל קרתגו, כדי לגייס פרשים נומידים ופילים לניהול המלחמה נגד פרסאוס, מלך מוקדון.

## מקורות
* טיטוס ליוויוס. **תולדות רומא**. ספרים א, ב, כא, כב, ל. תרגמה מרומית: שרה דבורצקי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"ב.  

* Livius. Translated by F.G. Moore. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1919-1959 .
* *s.v.* "Culleo" (1) in: Smith, W. (editor), *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology,* 1867. Digitized copy in: Perseus.    


## לקריאה נוספת

Cook, S.A. and others (editors). *The Cambridge Ancient History, vol. viii: Rome and the Mediterranean, 218-133 B.C.* Cambridge, Cambridge University Press, 1954. pp. 368-373.


## הערות שוליים

קולאו, קווינטוס טרנטיוס
קולאו, קווינטוס טרנטיוס
הכוח הממוכן הנסיוני

**הכוח הממוכן הנסיוני** (באנגלית: **Experimental Mechanized Force**) היה יחידה צבאית בגודל חטיבתי של הצבא הבריטי. הכוח הוקם באופן רשמי באוגוסט 1927, והיה מיועד לבדיקתן ופיתוחן של טכניקות ואמצעים הנדרשים ללוחמת שריון. במהלך תקופה של שנתיים הכוח השתתף במספר תרגילים שהוכיחו את יכולתו של כוח ממוכן (חיל שריון וחיל רגלים ממוכן) נגד צבאות מסורתיים המבוססים על חיל רגלים וחיל פרשים, וכנראה שבגלל סיבה זו גם זכה להתנגדות רבה מקרב הקצונה השמרנית הבכירה בצבא הבריטי. הכוח פורק ב-1929, אולם המסקנות מקיומו הביאו להקמת כוחות משוריינים בצבאות אירופה, ובראשם הורמאכט הגרמני שאימץ ופיתח את תורת הלחימה המשוריינת לדוקטרינה צבאית שלמה — הבליצקריג.

## ראו גם

מצביאים ותאורטיקנים של לוחמת שריון:
* באזיל לידל הארט
* ג'ון פרדריק צ'ארלס פולר

קטגוריה:טקטיקה צבאית
קטגוריה:חטיבות הצבא הבריטי
קטגוריה:חיל השריון
קולכיצין

שמאל|ממוזער|200px|מבנה מולקולרי
**קולכיצין** (Colchicine) הוא אלקלואיד המופק מצמח הסתוונית ומשמש ברפואה ובבוטניקה.

## שימושים כתרופה
הקולכיצין הוא חומר רעיל, ולכן ניתן במינונים קטנים. הוא יעיל בהפגת כאבים, בדלקות מפרקים ובמקרים חריפים של שיגדון. התרופה מביאה לתוצאות אופטימליות כאשר נוטלים אותה מיד עם הופעת התסמינים הראשונים של המחלה. השימוש בצמח כמרפא לשיגדון תואר כבר במאה הראשונה לספירה על ידי הרופא היווני פדניוס דיוסקורידס במדריך לצמחי מרפא שכתב (De Materia Medica). הקולכיצין עצמו בודד ב-1820 על ידי שני כימאים צרפתים. פעילות הקולכיצין כנוגד דלקתיות ומשכך כאבים המאפיינת אותו, נובעת מיכולתו להתרכב עם החלבון טובולין.

הקולכיצין מיוצר כחומר סינתטי. ב-2009 הקולכיצין הוכר כתרופה על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקני לטיפול בקדחת ים תיכונית משפחתית, מחלה תורשתית הנפוצה אצל אנשים ממוצא ים תיכוני, לרבות יהודים מצפון אפריקה ומארצות אגן הים התיכון. התרופה מסייעת להפחתת תדירות התקפי המחלה. נטילת קולכיצין אפקטיבית גם למניעת סיבוכים של מחלה זו כגון אי ספיקת כליות, הנגרמים כתוצאה משקיעת חלבון בשם עמילואיד.
התרופה משמשת גם לטיפול במחלות אחרות הקשורות בהצטברות חלבונים בדם כמו סקלרודרמה, עמילואידוזיס משני, וכן כתרופה אנטי-דלקתית לחולי תסמונת בכצ'ט. התרופה ניתנת בנטילה דרך הפה או בזריקה תוך-ורידית.

קולכיצין משמש גם כתרופה לטיפול בדלקת קרום הלב.

קולכיצין משמש אף כתרופה ברפואה וטרינרית בהקשר למחלות בבעלי חיים, בהן קדחת שר-פיי  בכלבים, המקבילה הווטרינרית לקדחת ים תיכונית משפחתית אצל האדם. כן משמש הקולכיצין לטיפול מקומי ביבלת נגיפית  על עטיני עיזים.

חברת ביוטכנולוגיה אוסטרלית פיתחה תרופה כנגד תסמונת המעי הרגיז המכילה קולכיצין, וכן תרופה אנטי דלקתית נוספת. חברת תרופות אנגלית מפתחת מקולכיצין תרופה לטיפול בסרטן ונטורופתים משתמשים בו במגוון רחב של טיפולים, כולל כאבי גב.

## תופעות לוואי
לקולכיצין יש רמת ריפוי נמוכה, יחסית לרעילות שלו. תופעות הלוואי של טיפול בקולכיצין עלולות לגרום לבחילות, להפרעות בתפקוד המעיים ולהקטנה מסיבית במספר הכדוריות הלבנות. מינונים גבוהים יכולים להרוס את מח העצם ולגרום לאנמיה. תופעות אלו הופכות את התרופה לפופולרית פחות בטיפול בחולי שיגדון, והנטייה כיום היא מעבר לתרופות נוגדות דלקת אחרות.

## הרעלת קולכיצין

ניתן להשוות הרעלת קולכיצין עם הרעלת ארסן. התסמינים מתחילים כשעתיים עד 5 שעות לאחר הבליעת החומר והם כוללים: תחושת צריבה בפה ובגרון, חום, כאבי בטן, פגיעה במערכת העיכול וכשל כלייתי. תופעות אלו יכולות להמשך כ-24 ומעלה שעות לאחר החשיפה לרעל; אחרי 24 עד 72 שעות, מתרחש כשל רב-מערכתי הכולל הלם (עקב איבוד נוזלים רב שעלול לגרום גם למוות), נזק לכליות, אנמיה, חולשת שרירים וכשל נשימתי. ההחלמה מתחילה כעבור כשישה עד שמונה ימים. לא קיים אנטידוט (סם נגד) ספציפי נגד קולכיצין, אך יש מספר טיפולים אפשריים.

ב-2007 פרסם מנהל המזון והתרופות האמריקני קריאה לאיסוף-והחזרה-לספק של תמיסות קולכיצין להזרקה מתוצרת יצרן מסוים, עקב מקרי תמותה שנגרמו משימוש בתרופה. החברה מסרה כי "קולכיצין היא תרופה בלתי-צפויה, שעשויה לגרום לתופעות לוואי קשות בטיפול שגוי או ללא בדיקות מתאימות."

## בוטניקה

בבוטניקה משתמשים בקולכיצין באופן מסחרי לצורך השבחת זני צמחים וכן לגידול סוגי פירות ללא זרעים, למשל כמו מלון.

## קישורים חיצוניים

* קולכיצין, באתר infomed
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלקלואידים
קטגוריה:תרופות יתומות
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
אל-בחר אל-אחמר

**וילאית אל-בחר אל-אחמר** (מדינת הים האדום; בערבית: **ولاية البحر الأحمر**) נמנית עם 18 מדינות סודאן. שטחה הוא 218,887 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 1,124,473 נפש (נכון ל-2006). בירתה היא פורט סודאן.

זוהי המדינה היחידה בסודאן ששוכנת לחוף ים, וזהו גם מקור שמה. היא גובלת בשתיים משכנותיה של סודאן - מצרים בצפון ואריתריאה בדרום.

קטגוריה:סודאן: מדינות
סבכי שחור-ראש

**סבכי שחור-ראש** (שם מדעי: *curruca melanocephala*) היא ציפור שיר קטנה במשפחת הסבכיים, זהו סבכי טיפוסי בעל תפוצה נרחבת באזורי מדינות הים התיכון.

מקור שמו המדעי נובע מצבע ראשו. בלטינית *Melanos* פירושו שחור, *cephala* פירושו ראש.

## תיאור
ניזון בעיקר ממגוון חרקים שונים ופירות. בישראל מרבה לאכול מפירות צמח יערה איטלקית. תחילת הקינון בחודש מרץ, הקן בצורת סלסילה שטוחה, כאשר שני הזוויגים דוגרים ומטפלים בגוזלים.
כמו רוב מיני הסבכי הזוויגים בעלי מופע שונה. אורכו כ - 14 ס"מ, בעל מקור מחודד, הראש והעורף שחורים, הגב אפור, הגרון והחלק התחתון של גופו לבן מלוכלך, והוא בעל טבעת-עין אדומה. אברות זנבו החיצוניות לבנות, הזנב עצמו שחרחר, רגליו בצבע אדום-חום. לנקבה ראש אפור כהה, גחון בהיר וחלקי הגוף העליונים בחום-אפרפר. צבע הניצוי משתנה במקצת בין תת-המינים.

שירתו מהירה קשקשנית ומתכתית, בזמן הנדידה הפרטים שומרים על קשר בציקצוקים חזקים, ובזמן החיזור הזכרים שרים מעמדות תצפית.

## תפוצה
מין זה מתרבה באזורים הדרומיים ביותר של אירופה ובקצה המערבי של אסיה, בטורקיה ובקצה המזרחי של האזור הים תיכוני. ציפור שיר קטנה זו, שלא כמו רוב מיני הסבכי, אינה בעלת נטייה חזקה לנדידה, אולם פרטים אחדים חורפים בצפון אפריקה, ולעיתים מגיעים באקראי לאזורים רחוקים מאוד מאזורי הקינון, אפילו עד בריטניה.

בישראל נמצאים שני תת-מינים, *m. momus* יציב ושכיח הדוגר בצפון הארץ ובמרכזה ובמישור החוף. *m. melanocephala* נודד בעיקר בערבה.

## מיון
הסבכי שחור-ראש יחד עם הסבכי אשלים יוצרים על-מין. לשניהם יש לבן באזורי עצם הלחי וגרון בהיר, ולזכרים הבוגרים ראש שחור, כמו גם טבעת-עין בולטת. לסבכי רונן, הנראה כקרוב ביותר משפחתית לעל מין זה, יש גרון וחזה כהים יותר, ובחלק העליון של ראשו אפור כהה בזכרים, אולם למעט תכונות אלו הוא חולק את אותן התכונות.

לסבכי שחור ראש יש 4 תת-מינים, כאשר תת-המין החמישי ככל הנראה נכחד.

## גלריה

קובץ:Samtkopf-Grasmücke.jpg
קובץ:Curruca Cabecinegra, Sylvia melanocephala. Leucogastra (♂) (6477514467).jpg
קובץ:Curruca Cabecinegra, Sylvia melanocephala(♂) (6412788701).jpg
קובץ:Curruca cabecinegra.jpg
קובץ:Curruca Cabecinegra, Sylvia melanocephala(♂) (5244424700).jpg


## קישורים חיצוניים

סבכי שחור-ראש - טיפוח ציפורי הבר בחצר הבית.

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:ארץ ישראל: סבכיים
קטגוריה:סבכיים
קטע היחידה

**קטע היחידה** במתמטיקה הוא הקטע הסגור [0,1], כלומר קבוצת כל המספרים הממשיים הגדולים או שווים ל-0 וקטנים או שווים ל-1. סימון נפוץ לקטע היחידה הוא האות **I**. בנוסף לתפקידו באנליזה ממשית, קטע היחידה גם משמש למחקר הומוטופיות בטופולוגיה.

בספרות לעיתים ניתן למצוא התייחסות לקטע היחידה כאל קבוצה אחרת שבין 0 ל-1, למשל (0,1], [0,1) או (0,1), אך הסימון *I* מתייחס לרוב לקטע הסגור.

## תכונות
קטע היחידה הוא קבוצה סדורה, מרחב מטרי שלם, השקול טופולוגית לקטע **R** המוגדר כ: [−∞, +∞]. כמרחב טופולוגי, קטע היחידה הוא מרחב קשיר וקומפקטי. קוביית הילברט נוצרת כתוצאה מהכפלה טופולוגית של קטע היחידה מספר בן מנייה של פעמים.

קטע היחידה הוא תת-קבוצה של הישר הממשי, אך עוצמתו היא עוצמת הרצף, כלומר זהה לעוצמת הישר הממשי כולו. 
## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מרחבים טופולוגיים יחידאים
קטגוריה:1 (מספר)
דפוס אחדות

**דפוס אחדות** (כיום, רשמית, "אחדות (1977) דפוס אופסט ובלט אגודה קואופרטיבית בתל אביב בע"מ") הוא בית דפוס קואופרטיבי שהוקם על ידי חברי תא פועלי ציון בירושלים ב-1910 והיה לבית הדפוס העיקרי של תנועת העבודה.

## ירושלים
בית הדפוס הוקם מיד לאחר חג הפסח תר"ע (מאי 1910) בשכונת עזרת ישראל בירושלים לשם הוצאתו לאור של ביטאון פועלי ציון בארץ ישראל, "האחדות". הדפוס הוקם ביזמת חברי מערכת העיתון, יצחק בן-צבי, רחל ינאית בן-צבי, דוד בן-גוריון ויעקב זרובבל יחד עם בוריס שץ, מייסד בצלאל, ראש קבוצת אומנים, בהם גם פועלי דפוס ומנהיג "פועלי ציון" בירושלים וזאב אשור שהיה פועל דפוס, ממציא, מזכיר סניף "פועלי ציון" בירושלים ומראשי פעילי התאגדות פועלי הדפוס. דפוס אחדות קם על רקע התארגנותם של פועלי הדפוס בירושלים באיגוד מקצועי בעל תודעה מעמדית עוד ב-1908, בשם "אגודת פועלי הדפוס בירושלים", בהשראת סניף "פועלי ציון" בעיר. ארגון פועלי הדפוס בירושלים, בהנהגת הזוג בן-צבי, הוביל שביתה שלוותה בהפגנות כנגד ניצול עובדי דפוס והשפלתם ב-1909. הייתה זו השביתה הראשונה של פועלים יהודים בארץ ישראל. כישלונה של השביתה, שהגיעה לקצה בתיווכם של מרדכי בן הלל הכהן וזלמן דוד ליבונטין, ללא הישגים של ממש לפועלים, הביאה לרעיון בית הדפוס הקואופרטיבי, שבו אין "בעל בית" נצלן ופועל קשה-יום אלא קיים שוויון בין כל העוסקים במלאכה. רעיון הקמת העיתון "אחדות" ובית הדפוס "אחדות" היה לאחד את מלאכת העשייה הרעיונית וההפקה הפיזית של העיתון. חבורת בית הדפוס הייתה חבורה של אידיאליסטים שחיו בקומונה בשם ירושלים החדשה ליד בית הספר לאמנות "בצלאל".

נחמן סירקין, האידאולוג של תנועת הפועלים, הרחיב את הרקע האידאולוגי להקמת בית דפוס קואופרטיבי מפלגתי:

הדפוס קיבל להוצאה לאור כתבים שונים, רובם ככולם מאת מקורבים לחבורה, אנשי "בצלאל" וסופרים, משוררים וחוקרים שהיו חברים אישיים של העורכים. עיתון "האחדות" עצמו יצא במשך יותר מארבע שנים כשבועון, ונסגר בפקודת השלטונות, בדצמבר 1914 מיד לאחד שפרסם מאמר בגנות פקודת גירוש כל היהודים שאינם אזרחים עות'מאניים מן הארץ, לאחר שטורקיה נכנסה למלחמת העולם הראשונה. לרבים, בהם דוד בן-גוריון, הייתה ההתנסות בירושלים והעיתון עצמו, תחילתה ("ילדותה") של תנועת העבודה כתנועה יוצרת ספרות ותרבות.

במהלך מלחמת העולם הראשונה לא תפקד בית הדפוס וב-דצמבר 1918 עבר ליפו.

## תל אביב יפו
[ממוזער|טקסט=פועלים בבית הדפוס, 1959, בנו רותנברג, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית|פועלים בבית הדפוס, [1959, בנו רותנברג, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית]]
הדפוס עבר בכסלו תרע"ט לרחוב בוסטרוס ביפו ולאחר כשנה לרחוב ליליינבלום בתל אביב, לדירה שחלקה נשכר עבור יוסף חיים ברנר ומערכת הירחון הספרותי "האדמה" (שצורף לקונטרס, כתב העת של אחדות העבודה, שהודפס אף הוא בדפוס אחדות). 

רק עם המעבר ליפו הפך בית הדפוס לקואופרציה כאשר הפך מעיסוק של בני קומונה להוטים אך חובבניים למוסד בבעלות הסוכנות היהודית וקפא"י, קופת פועלי ארץ ישראל והזרוע הכלכלית של אחדות העבודה. בגיליון הייסוד של הדפוס נכתב:

לעיתים היו אנשי הדפוס מחוסרי עבודה, אך גם אז היו בעלי תודעה מפלגתית וסירבו לקבל עבודות שלא עלו בקנה אחד עם עמדותיה של אחדות העבודה וההסתדרות הכללית.

## לקריאה נוספת
* יוסף אוליצקי, **אמנות הדפוס: 400 שנים לאומנות הדפוס בארץ-ישראל**, רמת גן: מסדה, 1973.

## קישורים חיצוניים

* 
*  (לרגל מלאת חמישים שנה לדפוס אחדות)
* 
* 
* 

## הערות שוליים

אחדות
קטגוריה:ציונות סוציאליסטית
קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל
קטגוריה:חברות ביישוב
קטגוריה:קואופרטיבים
קטגוריה:ירושלים: דפוס
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1910
מטריצת אחדות

**מטריצת אחדות** במתמטיקה היא מטריצה שבה כל האיברים הם אחדות. לדוגמה:
:J_2=\begin{pmatrix}
1 & 1 \\
1 & 1 
\end{pmatrix};\quad
J_3=\begin{pmatrix}
1 & 1 & 1 \\
1 & 1 & 1 \\
1 & 1 & 1
\end{pmatrix};\quad
J_{2,5}=\begin{pmatrix}
1 & 1 & 1 & 1 & 1 \\
1 & 1 & 1 & 1 & 1 
\end{pmatrix}.\quad

יש להבחין בין מטריצת אחדות לבין מטריצת היחידה, אף על פי שבמקרים מסוימים השימוש הוא במונחים מתחלף.

## תכונות מתמטיות
למטריצת אחדות ריבועית מגודל *n×n* שנסמנה *U*, מתקיימות התכונות הבאות:
* העקבה של *U* היא n.
* הדטרמיננטה של *U* היא 1 אם n הוא 1 או 0. לכן המטריצה הפיכה רק במקרה החד-ממדי.
* הדרגה של *U* היא 1, והערכים העצמיים הם *n* פעם אחת ו-0 ב*n-1* פעמים.
*  U^k = n^{k-1} U, \mbox{ for } k=1,2,\ldots.\,
* המטריצה \tfrac1n U היא אידמפוטנט (נגזר ישירות מהתכונה הקודמת).
*  \operatorname{exp}(U) = I + \frac{ e^n-1}{n} U, כאשר \operatorname{exp}(U) הוא אקספוננט מטריציאלי.
## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:1 (מספר)
קטגוריה:מטריצות
פונקציית הזהות

250px|ממוזער|הגרף של פונקציית הזהות על מערכת צירים
**פונקציית הזהות** או **טרנספורמציית הזהות** היא פונקציה שמחזירה תמיד את אותו הערך שעליו היא פעלה, פונקציה f היא פונקציית הזהות אם לכל איבר x בקבוצה X עליה היא פועלת מתקיים f(x) = x.

פונקציית הזהות על קבוצה X מסומנת לעיתים על ידי \operatorname{id}_X ,1_X או I_X.

## תכונות אלגבריות
תהי f \colon X \to Y פונקציה כלשהי, אזי f = f \circ \operatorname{id}_X = \operatorname{id}_Y \circ f (כאשר \circ מייצג פעולת הרכבת פונקציות). בפרט, \operatorname{id}_X הוא איבר היחידה של המונואיד הכולל את כל הפונקציות מ-X על X.

## באלגברה ליניארית

מעל מרחב וקטורי מממד סופי אפשר לייצג כל העתקה ליניארית באמצעות מטריצה. במרחב וקטורי מממד סופי n מיוצגת העתקת הזהות על ידי מטריצת היחידה I_n שצורתה
: 
I_n = \begin{bmatrix} 
1 & 0 & \cdots & 0 \\
0 & 1 & \cdots & 0 \\
\vdots & \vdots & \ddots & \vdots \\
0 & 0 & \cdots & 1 \end{bmatrix}

זוהי מטריצה שבה כל איברי האלכסון הראשי הם 1 ושאר האיברים הם 0.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:1 (מספר)
זהות
קטגוריה:יחסי שקילות
קוביית יחידה

ממוזער|300px|שמאל|קוביית יחידה שאחד מקודקודיה בראשית הצירים
**קוביית יחידה** היא קובייה שכל מקצועותיה באורך 1 יחידת אורך.

הנפח של קובייה תלת-ממדית הוא 1 יחידת אורך מעוקבת (למשל מטר מעוקב עבור מטר), ושטח הפנים שלה הוא 6 יחידות אורך רבועות (למשל מטר רבוע עבור מטר). נקראת לעיתים גם "קובייה בגודל 1".

המונח "קוביית יחידה" או "היפרקוביית יחידה" מתייחס גם להיפרקוביה, קוביות במרחב n-ממדי, עבור ערכים של n שאינם 3. המונח גם מתייחס גם לקוביית היחידה הספיציפית שמונחת על ראשית הצירים וצלעותיה הם וקטורי היחידה הסטנדרטיים. לפי שימוש חוזר במשפט פיתגורס, אורכו של האלכסון הארוך ביותר בקובייה n-ממדית הוא השורש הריבועי של n.

## ראו גם
* קטע יחידה - היפרקוביית יחידה חד-ממדית
* ריבוע יחידה - היפרקוביית יחידה דו-ממדית

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פאונים
קטגוריה:1 (מספר)
פונקציית היחידה

בתורת המספרים, **פונקציית היחידה** היא פונקציה אריתמטית כפלית במובן החזק, המוגדרת כלהלן:
:\varepsilon(n)=\begin{cases}1&:n=1\\0&:n\ne1\end{cases} 
היא נקראת כך שכן היא איבר יחידה עבור קונבולוציית דיריכלה. היא גם משמשת כפונקציה מציינת עבור המספר 1 בתוך קבוצת המספרים השלמים החיוביים. היא מסומנת גם u(n).

## ראו גם
*פונקציית מדרגה
*נוסחת ההיפוך של מביוס

קטגוריה:1 (מספר)
יחידה
האחדות

שמאל|ממוזער|250px|הגיליון הראשון
"**האחדות**" היה ביטאון מפלגת פועלי ציון, אשר יצא כשבועון מיוני 1910 ועד ינואר 1915, עת נסגר בצו השלטון העות'מאני.

עורכיו הראשיים של הביטאון היו יצחק בן-צבי, רחל ינאית בן-צבי, דוד בן-גוריון ויעקב זרובבל; עוד השתתפו בעריכה יוסף חיים ברנר, יוסף נחמני, יצחק אחדותי ואהרן ראובני. מערכת העיתון הייתה ממוקמת בירושלים, ליד הקומונה שליד בית הספר לאמנות בצלאל, שנקראה "ירושלים החדשה", והעיתון יצא בדפוס אחדות, שהיה קואופרטיב שעובדיו גיבשו גם את תוכני העיתון והחלטות נוספות. "האחדות" היה המשך ישיר לשני גליונות "דער אַנפֿאַנג" ("התחלה") שיצאו ביידיש.

העיתון היה בעל קו סוציאליסטי-מהפכני כוונתו המוצהרת הייתה "לאחדות המעמד, לאחדות הציבור העובד, הפועל היהודי והאומה". עורכיו, שכתבו את המאמרים העיקריים, היו גם ראשי מפלגת "פועלי ציון" שראתה בעצמה את המובילה הראשית של ציבור הפועלים היהודי. העיתון המתחרה היה "הפועל הצעיר" של מפלגת הפועל הצעיר.

בדצמבר 1914, עקב כניסת האימפריה העות'מאנית למלחמת העולם הראשונה, הורה השלטון העות'מאני לגרש מארץ ישראל את כל היהודים שלא הייתה בידם אזרחות עות'מאנית. בגיליון "האחדות" שהופיע מיד לאחר מכן נכתב מאמר בגנות ההוראה השלטונית. מיד עם צאת הגיליון לאור פרץ כוח משטרה אל בית הדפוס ואסר את יעקב זרובבל, העורך האחראי, ואת זאב אשור, אשר ייצג כלפי השלטונות את בית הדפוס כמו"ל. זרובבל הצליח לקנות לו את דרכו לחופשי מבלי לרצות עונש מאסר שהושת עליו ועל אשור הוטל קנס של 15 לירות זהב, אך לעיתון ולכל עיתוני הפועלים, הוצא צו סגירה מיידי.

בשנת 1911 פרסם דוד בן-גוריון 2 מחזות ב"האחדות" : "אבן מקיר תזעק", ו-"חג העבודה".

## לקריאה נוספת
* יוסף אוליצקי, **אמנות הדפוס**, רמת גן: 1973.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* האחדות באתר עיתונות יהודית היסטורית - גרסה בת חיפוש בכל טקסט העיתון

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ציונות סוציאליסטית
קטגוריה:עיתונות בעברית ביישוב
קטגוריה:העלייה השנייה
קטגוריה:עיתונים וכתבי עת ציונים
קטגוריה:עיתונות מפלגתית סוציאליסטית בישראל
פומונה (קליפורניה)

**פומונה** (באנגלית: **Pomona**) היא עיר במחוז לוס אנג'לס, מדינת קליפורניה ושייכת למטרופולין של לוס אנג'לס. זאת העיר החמישית בגודלה במחוז לוס אנג'לס אחרי לוס אנג'לס, לונג ביץ', גלנדייל וסנטה קלריטה, וחיים בה כ-162,000 תושבים (2008).

העיר היא ביתו של הפוליטכניון של מדינת קליפורניה. בטכניון זה לומדים 24,000 תלמידים מדי שנה.

## היסטוריה
פומונה הוקמה רשמית ב-6 בינואר 1888 והיא נקראת על שמה של פומונה, אלת הפירות של הרומאים. בסוף המאה ה-19, האזור היה בית גידול מצליח להדרים ועל כן שמה המתקשר לאלת הפירות הרומאית.

## גאוגרפיה
פומונה שוכנת על שטח של 59.2 ק"מ רבועים, מזרחית ללוס אנג'לס ומהווה את הקצה המזרחי של מטרופולין לוס אנג'לס ומחוז לוס אנג'לס.

גבולותיה של העיר הם: העיר סן דימס מצפון-מערב, לה ורן וקלרמונט מצפון, מונטקלייר וצ'ינו ממזרח וצ'ינו הילס ודיאמונד בר מדרום.

## חינוך
פומונה היא ביתם של שני מוסדות אקדמיים נחשבים: הפוליטכניון של מדינת קליפורניה אשר נחשב לאחד הטובים בארצות הברית. מוסד נחשב נוסף הוא האוניברסיטה המערבית למדעי הבריאות הממוקם במרכז העיר.
'מכללת פומונה' הוקמה בשנת 1887 אך שנתיים מאוחר יותר עברה לעיירה השכנה, קלרמונט.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קליפורניה: ערים
קטגוריה:מחוז לוס אנג'לס: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1888
הבריגדה הארצישראלית

**הבריגדה הארצישראלית** של גיס התעופה המלכותי (Royal Flying Corps) לימים חיל האוויר המלכותי הוקמה ב-5 בספטמבר 1917, במענה לבקשתו של הגנרל אדמונד אלנבי לכוח אווירי שישתתף במתקפתו המתוכננת על כוחות האימפריה העות'מאנית בארץ ישראל.
[שמאל|ממוזער|250px|קציני כנף 40 במטה הכנף ב[רמלה, 1918]]
קודם למינויו של אלנבי למפקד חיל המשלוח המצרי, נהנו כוחות האוויר של האימפריה העות'מאנית ושותפיה הגרמנים מעליונות אווירית במזרח התיכון בזכות עדיפות מספרית ואיכותית של המטוסים הגרמניים, מתוצרת רומפלר ופוקר, על פני המטוסים הבריטיים. אלנבי היה נלהב להפעלתו של כוח אווירי, ופנה למשרד המלחמה הבריטי בבקשה להגדל מספרם ואיכותם של המטוסים שבפיקודו. בעקבות זאת הוקמה ב-5 בספטמבר 1917 הבריגדה הארצישראלית של גייסות התעופה המלכותיים, שכללה את יחידות האווירייה הבריטיות במזרח התיכון שממזרח לתעלת סואץ, כחלק מגייסות התעופה המלכותיים במזרח התיכון, בפיקודו של בריגדיר גנרל ג'פרי סלמונד. בדצמבר 1917 הופרדה הבריגדה הארצישראלית מגייסות התעופה המלכותיים במזרח התיכון, ולמפקדה מונה בריגדיר גנרל אמיאס בורטון (Amyas Borton). מבחינה מבצעית היה בורטון כפוף לאלנבי, אך סלמונד, בתפקידו החדש, המשיך לפקח על הבריגדה הארצישראלית. 

הבריגדה הארצישראלית כללה שתי כנפות:
* כנף 5: עסקה בשיתוף פעולה אווירי ובסיוע ישיר לכוחותיו הקרקעיים של גנרל אלנבי, וחנתה בשרונה ב 1918.
* כנף 40: עסקה בלחימה אווירית ובתקיפת מתקני תשתית של הטורקים והגרמנים. 

באוגוסט 1918 חוזקה הבריגדה הארצישראלית במפציץ דו-כנפי מדגם הנדלי פייג' O שהוטס מאנגליה. 

הבריגדה הארצישראלית השתתפה במערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, ובפרט בקרב מגידו ובקרב בנחל תרצה.

## מפקדי הבריגדה הארצישראלית

קטגוריה:יחידות צבא בריטיות במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יחידות חיל האוויר המלכותי
קטגוריה:לחימה אווירית במלחמת העולם הראשונה
וסלוי

[ממוזער|שמאל|300px|בית האדמו"ר [שלום הלפרין בווסלוי]]
**וסלוי** (ברומנית: **Vaslui**) היא עיר ברומניה, בירת מחוז וסלוי בחבל מולדובה.

וסלוי מוזכרת לראשונה במסמכים ב-1375. בשנת 2007 התגוררו בה 70,302 תושבים.

בווסלוי התקיימה קהילה יהודית חסידית גדולה, אך בשל העלייה מרומניה לישראל, לא נותרו בה תושבים יהודים.

## ראו גם
* חסידות וסלוי

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:רומניה: ערים
מחוזות מרוקו

שמאל|ממוזער|מחוזות מרוקו החל משנת 2015|250px
מבחינה אדמיניסטרטיבית, **[[מרוקו]]** מחולקת ל-12 **מחוזות**. כול מחוז מחולק לנפות.

החל משנת 2015 במרוקו יש 12 מחוזות המחולקים ל-75 נפות.

## מחוזות מרוקו (החל מ-2015)
ב-3 בינואר 2010 ממשלת מרוקו הקימה את הוועדה המייעצת לחלוקה מרחבית. הוועדה החליטה לעשות חלוקה מחדש למחוזות. ב-14 בספטמבר 2015, התקיימו בחירות לנשיאות המחוזות. נשיאים מונו ב-13 באוקטובר 2015.

המחוזות המסומנים בכוכבית נמצאים בחלקם בתחום סהרה המערבית אשר נמצאת במחלוקת עם רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית.

## מחוזות מרוקו (1997–2010)

המחוזות הדרומיים (14, 15 ו-16 במפה) מהווים שטח של הסהרה המערבית שנמצאת כיום בשליטת מרוקו.

המחוזות המסומנים בכוכבית נמצאים בחלקם בתחום סהרה המערבית אשר נמצאת במחלוקת עם רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית.

## קישורים חיצוניים

* נתוני אוכלוסייה 2023 (הערכה)

## הערות שוליים

קטגוריה:מרוקו: חלוקה מנהלית
אלי דוקומון

**אלי דוקומון** (בצרפתית: **Élie Ducommun**; 19 בפברואר 1833 - 7 בדצמבר 1906) היה עיתונאי שווייצרי ופעיל שלום. זכה בפרס נובל לשלום בשנת 1902, יחד עם עורך הדין צ'ארלס אלברט גובאט.

דקומון נולד בז'נבה ועבד למחייתו כמתרגל, מורה לשפות, עיתונאי ועורך. משרתו הראשונה, לאחר שהשלים את לימודיו התיכוניים בגיל 17, הייתה כמורה פרטי במשפחה עשירה בחבל סקסוניה בגרמניה, שם רכש שליטה בשפה הגרמנית. הוא שימש כמתורגמן של הנשיאות הפדרלית של שווייץ בין השנים 1873-1869. בשנת 1867 הוא נמנה עם מייסדי 'הליגה לשלום ולחירות' (בצרפתית: Ligue de la paix et de la liberté), אף שהמשיך לעבוד לפרנסתו ואף שימש כמזכיר חברת הפלדה יורה-סימפלון בין השנים 1891-1873. 

בשנת 1891 התמנה למנהלה הראשון של לשכת השלום הבינלאומית בשווייץ, אשר הייתה לארגון השלום הראשון שאינו ממשלתי. הוא סירב לקבל שכר עבור עבודתו בארגון וטען כי הוא מבקש לנהלו אך ורק מסיבות אידאולוגיות. כישוריו הארגוניים תרמו להצלחת הארגון. בשנת 1902 הוענק לו פרס נובל לשלום והוא המשיך לשרת כמנהל הארגון עד למותו בשנת 1906.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:זוכי פרס נובל שווייצרים
קטגוריה:ילידי 1833
קטגוריה:נפטרים ב-1906
מחרוזת ריקה (תכנות)

במדעי המחשב, ה**מחרוזת הריקה** היא מחרוזת מיוחדת באורך 0. היא מסומנת על ידי "λ" ולעיתים על ידי *ϵ*.

המחרוזת הריקה שונה מ-Null מחרוזת ריקה מיוצגת על ידי אובייקט מחרוזת, בעוד שהשימוש ב-Null מצביע על אובייקט שאיננו קיים ולכן אינו מייצג מחרוזת. במובן הפורמלי וגם במרבית שפות התכנות המחרוזת הריקה משמשת כמחרוזת לכל צורך ועניין ויכולה להיות ארגומנט בפעולות השונות על המחרוזת.

## תכונות
בשפה פורמלית, למחרוזת הריקה יש מספר תכונות:
* | \lambda \, | = 0, כלומר אורך המחרוזת הוא אפס.
*\lambda \, + s = s + \lambda \, = s. תחת פעולת השרשור, המחרוזת הריקה היא איבר היחידה של האלפבית \Sigma.
*{ \lambda \, }^R = \lambda \,. היפוך של המחרוזת הריקה הוא המחרוזת הריקה עצמה.

תכונות אלו תקפות במרבית שפות התכנות, אולם תלויות מימוש.

מחרוזת ריקה מסומנת לעיתים כ "" (שני סימני מירכאות ברצף) או '' (שני סימני גרש ברצף).

קטגוריה:אפס
קטגוריה:מבני נתונים
קטגוריה:מחרוזת (מדעי המחשב)
מטריצת אפסים

במתמטיקה ובפרט באלגברה ליניארית, **מטריצת אפסים** היא מטריצה שכל איבריה הם 0, כלומר אפסים. לדוגמה:



0_{1,1} = \begin{bmatrix}
0 \end{bmatrix}
,\ 
0_{2,2} = \begin{bmatrix}
0 & 0 \\
0 & 0 \end{bmatrix}
,\ 
0_{2,3} = \begin{bmatrix}
0 & 0 & 0 \\
0 & 0 & 0 \end{bmatrix}
,\ 



קבוצת המטריצות מסדר *m*&times;*n* בחוג K יוצרת את החוג K_{m,n} \,. מטריצת האפסים 0_{K_{m,n}} \,  ב-K_{m,n} \,  היא המטריצה שכל איבריה שווים ל-0_K \, , כאשר 0_K \,  הוא איבר האפס ב-K. דהיינו:



0_{K_{m,n}} = \begin{bmatrix}
0_K & 0_K & \cdots & 0_K \\
0_K & 0_K & \cdots & 0_K \\
\vdots & \vdots &  & \vdots \\
0_K & 0_K & \cdots & 0_K \end{bmatrix}_{m \times n}



מטריצת האפסים היא איבר האפס ב-K_{m,n} \, , כלומר לכל A \in K_{m,n} \,  מתקיים:

0_{K_{m,n}}+A = A + 0_{K_{m,n}} = A

עבור החוג K קיימת בדיוק מטריצת אפסים אחת מסדר m\times n, כך שבהקשר ברור ניתן להתייחס אליה כאל מטריצת **ה**אפסים. גם איבר האפס מיוצג בדרך כלל באמצעות *0* כך שניתן להגדירה באופן גנרי עבור כל חוג.

מטריצת אפסים מייצגת טרנספורמציה ליניארית המעבירה כל וקטור לווקטור האפס.

## בעיית מטריצת האפסים
בעיית מטריצת האפסים מוגדרת בהינתן קבוצה סופית של מטריצות n \times n עם ערכים שלמים, ושואפת למצוא אלגוריתם מתמטי שיקבע האם ניתן להכפילן בסדר כלשהו, ייתכן עם חזרות, באופן שתוצר ההכפלה יהיה מטריצת האפס.

הוכח כי בעיית מטריצת האפסים עבור קבוצה של 6 או יותר מטריצות 6 \times 6, או של שתי מטריצות 15 \times 15 היא בעיה לא כריעה.

## ראו גם
* מטריצת היחידה
* מטריצת אחדות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטריצות
קטגוריה:אפס
קטגוריה:בעיות לא כריעות במתמטיקה
אפס מוביל

ממוזער|ימין|אפסים מובילים על צג של מכשיר דיגיטלי
**אפס מוביל** הוא כל 0 המופיע בתחילת מחרוזת מספרית המייצג ערך שאינו אפס. לדוגמה, המזהה המפורסם של ג'יימס בונד הוא 007, כלומר מכיל שני אפסים מובילים. לעיתים קרובות ניתן למצוא אפסים מובילים ברכיבי תצוגה דיגיטלית שונים המכילים מספר קבוע של ספרות לתצוגה, שעון דיגיטלי למשל. 

אפסים מובילים נוצרים גם על ידי מערכות ממוחשבות מיושנות המייצרות ערכים לרשומות בעלות מבנה קבוע ובאמצעותם הן מחזירות פלט באורך הנדרש.

בהצגה של סכומים או כמויות נהוג שלא להציג אפסים מובילים. מחירו של מוצר, למשל, יוצג כ-72 שקלים, ולא כ-0072 שקלים. כאשר מספר משמש לזיהוי, נדרשת לפעמים הצגה של אפסים מובילים, כדי לוודא שכל הספרות הנדרשות מוצגות. מספר זהות ישראלי הוא בן 9 ספרות, ומערכות שונות דורשות להקלידו עם אפסים מובילים. 

השימוש באפס מוביל למספור הוא שכיח ביותר, שכן לולא השימוש בו הסדר שהיה מתקבל לפי סידור אלפביתי סטנדרטי היה משתבש. לדוגמה, המספר 11 יופיע לפני המספר 2 בסידור אלפביתי סטנדרטי, אולם אחרי 02 כנדרש, ולכן אם מתכוונים למיין בסדר עולה לפי מספרים, נהוג להוסיף אפסים מובילים לפי אותו סדר הגודל של העצמים הממויינים. כמובן שהשימוש באפס מוביל לא עוזר כאשר מעוניינים למיין אלפביתית מספרים שליליים, שכן 23- יגיע אחרי 1-, 01- ו- 22-, למרות שהוא קטן מכולם וצריך להופיע ראשון.

קידומת `0` נמצאת בשימוש גם בשפת התכנות C כדי לציין שימוש בבסיס אוקטלי, והקידומת `0x`  מציינת שימוש בבסיס הקסדצימלי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אפס
קטגוריה:שיטות ספירה
עצרת מעריכית

**עצרת מעריכית** של מספר טבעי n היא תוצאת הפעולה: n בחזקת n-1, בחזקת n-2 וכן הלאה עד ל-1. כלומר:

:n^}}}}

ניתן להגדיר את העצרת המעריכית באופן רקורסיבי:

:a_1 = 1,\quad  a_{n} = n^{a_{n-1}}

יש לשים לב כי קודם מתבצעות פעולות החזקה העליונות ביותר (כמקובל במגדל חזקות).

ארבעת העצרות המעריכיות הראשונות הן 1, 2, 9, 262144. האיבר הרביעי בסדרה מחושב כלהלן:

:262144 = 4^{3^{2^{1}}}

העצרות המעריכיות גדלות הרבה יותר מהר מעצרת רגילה. העצרת המעריכית של 5 למשל היא התוצאה של 5262144, מספר בעל 183,231 ספרות. באופן כללי מספר הספרות ב-a_n הוא מסדר גודל של a_{n-1} \log n.

טור ההופכיים של ערכי העצרת המעריכית מתכנס:
:\sum_{n=1}^\infty \frac{1}{a_n} = 1.6111149258083767361111\ldots

סכום הטור הוא מספר ליוביל ולכן לפי משפט ליוביל הוא מספר טרנסצנדנטי.

קטגוריה:פעולות אונאריות
קטגוריה:פונקציות בעלות גידול על-מעריכי
קטגוריה:מספרים טרנסצנדנטיים
מחוזות הרפובליקה המרכז-אפריקאית

מבחינה מנהלית, הרפובליקה המרכז-אפריקאית מחולקת ל-20 מחוזות, בהם אזור הבירה בנגי. חלוקה זו בתוקף משנת 2021. המחוזות מחולקים לנפות.

## קישורים חיצוניים
* נתוני אוכלוסייה, 2023 (הערכה)

## הערות שוליים

*
צופיות לבני הנעורים

שמאל|ממוזער|250px|עטיפת החלק השני של הספר "צופיות לבני הנעורים", ינואר 1908
הספר **צוֹפִיּוּת לִבְנֵי הַנְּעוּרִים** (Scouting for Boys) פורסם בשנת 1908 והוא הספר הראשון שנכתב על תנועת הצופים. הספר נכתב ואויר על ידי רוברט באדן פאואל, מייסד התנועה. הספר מבוסס על חוויות ילדותו, ניסיונו בקרבות מאפקינג במלחמת הבורים השנייה ועל מחנה הניסיון באי הברונזה שבאנגליה. הספר "צופיות לבני הנעורים" הוא הספר הרביעי הנמכר ביותר במאה ה-20.

## היסטוריה
"צופיות לבני הנעורים" (1908) הוא שכתוב של באדן פאואל לשני ספרים מוקדמים יותר שכתב במהלך שירותו הצבאי: "סיירות וצופיות" (Reconnaissance and Scouting) משנת 1884 ו"עזרים לצופיות" (Aids to Scouting) משנת 1899. ספרים אלו שימשו את הצבא הבריטי באימונים. במאפקינג, באדן פאואל גייס ואימן נערים בגילאי 12-15 כדוורים, שליחים ומאוחר יותר כסוחבי פצועים כדי שהגברים יוכלו להתפנות ללחימה. כשחזר לאנגליה בתום המלחמה, גילה באדן פאואל שבבתי הספר החלו להשתמש בספריו. הוא החליט לשנות את פרסומיו הצבאיים ולהתאימם לבני הנעורים.

הספר פורסם בשישה חלקים, 70 עמודים כל חלק, מינואר עד מרץ 1908. ששת החלקים היוו הצלחה גדולה וכמתוכנן הפכו לספר אחד ב-1 במאי 1908. הספר תורגם ל-87 שפות שונות. בשנת 1948 הספר עדיין נמכר בכמות של 50,000 עותקים בשנה.

משנת 2010 מחלקת תנועת הצופים העבריים את הספר במהדורה מיוחדת בסיום קורס החמישיות המסכם של שכבה ט', המסכם את תקופת החניכות בתנועה. חלוקת הספר היא אות סמלי למעבר מחניך לחבר בתנועה, איש שכבה בוגרת.

## רקע

## פרקים

## זכויות יוצרים
ארגון הצופים של בריטניה היה הבעלים החוקיים של זכויות היוצרים של הספר בבריטניה, עד ל-31 בדצמבר 2011, כאשר זכויות היוצרים פגו בסוף שנת ה-70 לאחר מות מחבר הספר, ב-8 בינואר 1941. הספר נמצע כעת ברשות הציבור. עד אז, על מנת להעתיק את הספר היה צורך באישור רשמי של צופי בריטניה, למעט זכויות יוצרים חריגות במדינות ספציפיות, כמו שימוש הוגן.

תנועת הצופים הבנים של אמריקה (Boy Scouts of America), קיבלו רישיון זכויות יוצרים מיוחד מבאדן פאוול עצמו עבור הספר Boy Scout Handbook, שנכתב בתקופת ההקמה הרשמית של צופי אמריקה בשנת 1910.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תנועת הצופים
קטגוריה:ספרים בריטיים
זיהום נוזוקומי

**זיהום נוזוקומי** (Nosocomial infection) הוא זיהום הנרכש עקב אשפוז בבית חולים כתולדה משנית לסיבה המקורית שבעטיה אושפז החולה. מקור הביטוי במילה היוונית "נוסוקומיון" (νοσοκομείον) שמשמעותה "בית חולים". ישנן מספר סיבות לכך שבבתי החולים מתפתחים זיהומים:
* בבתי החולים מספר רב של חולים בעלי מערכת חיסונית מוחלשת.
* הצוות המטפל עובר בין חולה לחולה וכך מעביר את החיידקים או הנגיפים ביניהם, במידה ולא ננקטו אמצעי הסניטציה הנדרשים.
* שימוש מוגבר באנטיביוטיקה גורם לעליה בכמות החיידקים מהזנים העמידים לאנטיביוטיקה.
* תפוסת מיטות גבוהה שאינה מאפשרת בידוד של חולים מדבקים.
* רבים מהחולים סובלים מדיכאון ומירידה בתיאבון המביאים לתת-תזונה, התורמת להיחלשות מערכת החיסון.

מדי שנה נדבקים כשלושים אלף ישראלים בחיידקים עמידים שמקורם בבתי חולים ישראליים. כארבעת אלפים מתוכם מתים בכל שנה. בעוד שבשנת 2010 אושפזו 5,315 ישראלים כתוצאה מזיהומים נוזוקומיים, עלה המספר בשנת 2011 ל-6,176 ישראלים שאושפזו עם זיהומים נוזוקומיים.

## קישורים חיצוניים
* איתן ישראלי ואבי וינר, '''מחלות זיהומיות במערכת הבריאות - מניעת הדבקה של חולים ושל אנשי סגל''', המוסד לבטיחות ולגיהות, יולי 2006
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גורמים חיצוניים לתחלואה ומוות
קטגוריה:מחלות זיהומיות וטפיליות
מחלת פאג'ט

**מחלת פאג'ט** (באנגלית: **Paget's Disease**) היא מחלה של הפטמה. המחלה נקראת על שם המנתח האנגלי אשר תיאר אותה ב-1874, סר ג'יימס פאג'ט. מחלה זו מייצגת בקירוב כ-3% מקרצינומות השד. גיל החולות לרוב נע מ-40 ל-70 שנה, אך המחלה יכולה לפגוע גם בגברים.  

מחלת פאג'ט היא צורה מיוחדת של קרצינומות צינורות ההפרשה הגדולים של השד, אשר פולשת לפטמה ולהילת הפטמה. כתוצאה מפלישה זו מתחוללים שינויים אקזמטוזיים בעור הפטמה והילת הפטמה. שינויים אלו הם משניים לקרצינומה עצמה. הפרוגנוזה במחלת פאג'ט היא פחות טובה מאשר קרצינומה לא פולשנית של הצינורות (הידועה בשם DCIS) ואצל 30% עד 40% מהחולות מוצאים גרורות בעת הניתוח. 

הסימן הבולט ביותר הוא השינויים בעור הפטמה והילת הפטמה. האזור נעשה אדום, עבה ומחוספס. מופיעים חריצים וכיבים וטפטוף מימי-דמי. מבחינה מיקרוסקופית המחלה מתאפיינת בהימצאם של תאי גידול מיוחדים באפידרמיס המכונים תאי פאג'ט. אלה הם תאים גדולים פי שניים מתאי האפידרמיס, והם אנאפלאסטיים, מוגדרים היטב ובעלי ציטופלזמה בהירה מאוד, כאילו הם ריקים. 

גרעיני תאי הגידול הם וסיקולרים, היפרכרומטיים ולרוב נמצאת סביבם הילה בהירה, שאותה ניתן לצבוע בעזרת צביעות למוקופוליסכרידים, כגון צביעת PAS או ALCIAN BLUE. בתחילה נמצאים תאים אלה בשכבה הבסיסית של האפידרמיס, אך אחר כך הם מתרבים ויוצרים גושי תאים המונחים במקום תאי האפידרמיס בכל השכבות. הם אינם חודרים לדרמיס, שבו ניתן למצוא רק הסננה לימפוציטרית ותאי פלזמה. 

בחיפוש מיקרוסקופי ניתן לראות את הקשר לקרצינומת הצינורות.

הטיפול במחלה הזו דומה לזה של כל הקרצינומות האחרות של השד, הפרוגנוזה תלויה בסוג הקרצינומה הראשונית ובמידת התפשטותה. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטן השד
גדעון כפן

**גדעון כפן** (נולד ב-20 בדצמבר 1953) הוא זמר, מלחין ומשורר ישראלי.

## ילדותו
כפן נולד וגדל בקיבוץ שדה נחמיה שבעמק החולה כ**גדעון כליפא**. החל לעסוק במוזיקה עוד בגיל צעיר, והצטרף לתזמורת הקיבוץ וניגן בגיטרה. הוא החל לימודי הלחנה באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ושם גם למד לנגן על קונטרבס. בשנת 1971 הוא התגייס ללהקת הנח"ל.

## דרכו המוזיקלית
כחייל שר קולות רקע באלבום השני של כוורת "פוגי בפיתה". ב-1976 כתב והלחין עם חברו מהלהקה גידי שחם מחזמר רוק בשם "שפנים בחלל", שבמהרה שונה שמו ל"צמודים בחלל". מהפרויקט יצאו השירים "קול של השכמה", "עיר פלאים" ו"צמודים בחלל" שנכנסו למצעדים, אך לא הצליחו בהם. המחזמר זכה להערכה ושבחים על איכותו המוזיקלית אך נכשל מאוד מבחינה מסחרית. הכישלון הכלכלי שבר את כפן שעקר להולנד, שם למד הלחנה בהאג. כדי להתפרנס שטף כלים במסעדות ועבד בניקיון. 

ב-1983 חזר לישראל ובהפקתו המוזיקלית של חברו מלהקת הנח"ל יהודה עדר הקליט כפן שני שירים: "ילד השדה" ו"רכבת המחשבות", שזכו להשמעות רבות.

כפן גם שיתף פעולה עם יוצרים נוספים, וכתב עבור קורין אלאל את המילים לשירים "מותק" (יחד עם צרויה להב), "חיה בתוך קופסה" ו"יושב על ענן" (עם אלאל עצמה), ועבור חוה אלברשטיין כתב והלחין את השירים "אבק של כוכבים" ו"שיר עם רחוק". 

בשנת 1986 שיתוף הפעולה עם אלברשטיין התהדק וכפן הלחין את כל שירי אלבומה "מהגרים". בשנת 1988 יצא אלבומה "הצורך במילה הצורך בשתיקה" שכלל שירים נוספים שהולחנו על ידו.

ב-1989 הוציא כפן אלבום בכורה שכלל שירים שכתב במהלך השנים (למעט שיר אחד שכתבה לו חוה אלברשטיין). האלבום לווה בהופעות עם להקת "הסניף" בה היו חברים אורי בינשטוק, ערן צור ואורי בלק. 
אלבום הסולו של כפן נמכר בכ-4000 עותקים ולא זכה להצלחה. ב-1990 הקליט את אלבומו השני והופיע במועדון רוקסן בתל אביב מדי חודש ובמועדונים נוספים בישראל. האלבום השני נגנז אחרי מלחמת המפרץ ולא יצא לאור. כפן עזב את הארץ. מאז 1991 מתגורר בצרפת.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי סולו
* **[[ילד השדה (אלבום)|ילד השדה]]**, 1989

### השתתפות משמעותית
* **קורין אלאל** - קורין אלאל, 1984
* **מהגרים** - חוה אלברשטיין, 1986
* **הצורך במילה הצורך בשתיקה** - חוה אלברשטיין, 1988

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת הנח"ל
קטגוריה:שדה נחמיה: אישים
קטגוריה:בוגרי בית החינוך המשותף עמק החולה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים 
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
חרגולן

**חרגולן** (שם מדעי: *Locustella*) הוא סוג של ציפורי שיר קטנות, אוכלות חרקים, במשפחת הסבכיים.

סוג זה, המחולק ל 9 מינים, מאופיין בגוונים אחידים של חום-אפור, ובפס-גבה מטושטש בצבע לבנבן, זנב מעוגל במדורג ומקור מחודד. התנהגותם של החרגולנים חששנית מאוד.
התכונה האופיינית ביותר לסוג זה היא השירה הצרצרנית כשל החרגולים, מאפיין זה העניק להם את שמם המדעי - *Locustella* ואת שמם העברי.

בית גידולם של החרגולנים הוא צמחייה סבוכה, חורשים, ביצות וגדות מים, שטחים שיחיים וחישות קנים. קשה לצפות בחרגולנים עקב התנהגותם החששנית - הם מסתתרים בסבך צמחייה ונעים בו במהירות או במעוף חטוף. מינים אחדים שרים מעמדות תצפית. מינים המקננים באזורי אקלים ממוזג הם מינים נודדים.

## מינים
* Locustella mandelli
* Locustella chengi
* Locustella montis
* Locustella alishanensis
* Locustella kashmirensis
* Locustella thoracica
* Locustella davidi
* Locustella castanea
* Locustella caudata
* Locustella major
* Locustella tacsanowskia
* Locustella luteoventris
* Locustella seebohmi
* Locustella timorensis
* Locustella accentor
* חרגולן זמירי (Locustella luscinoides)
* חרגולן סיבירי (Locustella certhiola)
* Locustella ochotensis
* Locustella lanceolata
* חרגולן נחלים (Locustella fluviatilis)
* Locustella fasciolata
* Locustella amnicola
* חרגולן מנומר (Locustella naevia)
* Locustella pleskei
* Locustella pryeri

## מינים הנמצאים בישראל
בישראל נמצאים 4 מינים :

## קישורים חיצוניים

חרגולן זמירי - החברה להגנת הטבע.

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1829
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן יקוב קאופ
קטגוריה:סבכיים
ג'יהאד אחמד ג'יבריל

**מוחמד ג'יהאד אחמד ג'יבריל** (בערבית: **جهاد أحمد جبريل**, תעתיק מדויק: ג'האד אחמד ג'בריל; 1961 – 20 במאי 2002) היה בנו של אחמד ג'יבריל, מייסד החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית.

## חייו
ג'יהאד למד במכללה הצבאית בלוב בשנים 1981–1983. סמוך להריגתו, ג'יהאד היה מפקד הזרוע הצבאית של ארגונו וסגן האחראי על פיקוד השטח בלבנון ונועד לרשת את מקומו של אביו בראש הארגון. ג'יבריל נהרג מפיצוץ במכוניתו פיג'ו 504 במערב ביירות מחומר נפץ שהוצמד מתחת למכונית. על פי ההערכות הפיצוץ נגרם ממטען של שני קילוגרם חומר נפץ. דובר החזית העממית-המפקדה הכללית, אבו ראשדי, הטיל את האחריות לפיצוץ על המוסד, אולם לג'יבריל היו אויבים רבים נוספים, בהם המליציות הנוצריות בלבנון ועוד מספר ארגונים לאומנים פלסטינים. אחמד ג'יבריל טען שלמודיעין הירדני היה חלק בהריגה.

## לאחר מותו
ביוני 2006 טענה לבנון שהיא חשפה רשת ריגול ישראלית שחבריה הודו בהריגת ג'יבריל, אולם היו שפקפקו באמינות הפרסום וטענו שמדובר על המצאה של החזבאללה. ביוני 2008 פורסם ששופט חוקר הורה על העמדתו לדין של מחמוד קאסם ראפע באשמת סיוע להריגה.

על שמו של המחבל נקרא ארגון הטרור גדודי ג'יהאד ג'יבריל, המהווה את הזרוע הצבאית של החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית. הארגון, בין היתר, נטל במאי 2008 אחריות על ירי רקטות לנתיבות, והשתתף במתקפת הפתע על ישראל.

## הערות שוליים

קטגוריה:טרוריסטים פלסטינים
קטגוריה:החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1964
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2002
גאיוס פובליקיוס מארקלוס

[שמאל|ממוזער|250px|כתובת הוקרה לכבוד גאיוס פובליקיוס מארקלוס, מושל סוריה, על חלקו בדיכוי [מרד בר כוכבא]]
**גאיוס פובליקיוס מארקלוס** (**Gaius Poblicius Marcellus**) היה מצביא רומי שהשתתף בדיכוי מרד בר כוכבא. הוא היה קונסול בשנת 120 לספירה, מושל גרמניה עילית בין השנים 121 ל-127, ומושל פרובינקיית סוריה בשנים 129 עד 136.

זמן קצר לאחר שפרץ מרד בר כוכבא יצא פובליקיוס מארקלוס עם הלגיון השלישי "גאליקה" כדי לסייע לטיניוס רופוס, מושל יהודה. שני הלגיונות האחרים נשארו בסוריה תחת פיקודו של יוליוס סוורוס, שקודם לכן שימש מפקד הלגיון הרביעי סקיתיקה, ועם עזיבת פובליקיוס מארקלוס מילא את מקומו כנציב סוריה. על חלקו בדיכוי המרד קיבל פובליקיוס מארקלוס מהקיסר אדריאנוס את העיטור אות הטריומף (ornamenta triumphalia).
 אחת הסיבות לקבלת עיטור צבאי זה הייתה שמפקד הצי הסורי, סקסטוס קורנליוס דקסטר, פקודו של מושל סוריה, קיבל אות הצטיינות על חלקו בדיכוי המרד. בנוסף למארקלוס קיבלו את אות הטריומף גם יוליוס סוורוס, מושל יהודה ולפני המרד מושל בריטניה, והטריוס נפוס, מושל ערביה, מצב חריג שלא היה כדוגמתו מאז המלחמות הפרתיות בתקופת הקיסר טראיאנוס.

## לקריאה נוספת

* E. Dabrowa, **The Governors of Roman Syria from Augustus to Septimius Severus**, 1998, pp. 92-94
* W. Eck, Kaiserliche Imperatorenakklamation und ornamenta triumphalia, **ZPE** 124, 1999, pp. 223–227
* Eck W. and Pangerl A, Neue Militardiplome für die Provinzen Syria und Iudaea/Syria Palaestina, **SCI** 24, 2005, pp. 114-116
* Eck, W. - Pangerl, A, Syria unter Domitian und Hadrian: Neue Diplome für die Auxiliartruppen der Provinz, **Chiron** 36, 2006, pp. 205-247
* David Macdonald, New Fragmentary Diploma of the Syrian Army, 22 March 129, **SCI** 25, 2006 pp. 97-100
* Florian Matei-Pupescu, Two fragments of Roman military diplomas discovered on the territory of the Republic of Moldova, **Dacia** 51, 2007, pp. 153-159
* Cristopher P. Jones, *Three New Letters of the Emperor Hadrian, *'ZPE* 161 (2007) 145-156
* Claudio Zaccaria, [https://www.openstarts.units.it/bitstream/10077/30615/1/9_AqN_2015_86.pdf Poblicio Marcello: un senatore aquileiese al servizio dell’impero], *'Aquileia Nostra** 86, 2015 [2017], pp. 141-152
* E. Dabrowa, [https://www.academia.edu/35852274/Hadrianic_Governors_of_Syria_A_Reapprisal_Zeitschrift_fur_Papyrologie_und_Epigraphik_201_2017_285-291 Hadrianic Governors of Syria: A Reapprisal], **ZPE** 201, 2017, pp. 285-291
* E. Dabrowa, ''Poblicius Marcellus and the Bar Kokhba Revolt'', **Rivista Storica dell'Antichita''' 49, 2019, 69-84


## הערות שוליים

קטגוריה:רומאים בתקופת הקיסרות
קטגוריה:קונסולים בקיסרות הרומית
קטגוריה:מרד בר כוכבא: אישים
פלסמין

**פלסמין** הוא אנזים המצוי בדם שמפרק חלבונים שונים של פלסמת הדם בהם קרישי פיברין. תהליך פירוק הפיברין נקרא פיברינוליזה.

הפלסמין מקודד באדם על ידי הגן PLG. בדם מצוי הזימוגן **פלסמינוגן** שמשתחרר מהכבד. הפלסמינוגן הופך לאנזים הפעיל פלסמין לאחר ביקוע של הקשר הפפטידי בין Arg-560 ו-Val-561, שנעשה על ידי האנזימים אורוקינאז ומפעיל פלסמינוגן רקמתי (Tissue plasminogen activator; tPA). אנזימים נוספים הקשורים בהפיכתו של הפלסמינוגן לפלסמין הם תרומבין, פיברין ופקטור XII. הפלסמין עובר תהליך אינאקטיבציה על ידי הסרפין α<sub>2</sub>-אנטיפלסמין.

הפלסמין שייך למשפחת הסרין פרוטאזות, משפחת אנזימים מפרקים.

## ראו גם
* HSPA1L - גם הוא נמצא בכרומוזום 6.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנזימים
פאוליניה

**פאוליניה** (בפורטוגזית: **Paulínia**) היא עיר במדינת סאו פאולו שבברזיל, ובה מתגוררים כ-81,000 תושבים.

## קישורים חיצוניים

* 
*דפי זהב של קמפיאנס 

קטגוריה:מדינת סאו פאולו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1964
מדינות ניגריה

מבחינה אדמיניסטרטיבית, ניגריה מחולקת ל-36 מדינות ואזור הבירה. כל מדינה מחולקת לנפות.

שמאל|ממוזער|מפת מדינות ניגריה|400px

## קישורים חיצוניים

* נתוני אוכלוסייה 2022, הערכה

*
ניגריה
ניגריה
אנדרס פאלופ

**אנדרס פאלופ קרברה** (בספרדית: **Andrés Palop Cervera**; נולד ב-22 באוקטובר 1973 בל'אלקודיה) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת השוער, וכיום מאמן כדורגל.

## קריירה
פאלופ היה מחליפו של סנטיאגו קניזארס בוולנסיה במשך שנים אחדות והיה השוער הראשון של סביליה, אליה הצטרף ב-2005. בשנת 2006 זכה עם הקבוצה בגביע אופ"א, לאחר ניצחון במשחק הגמר, 4-0 על מידלסברו. ב-15 במרץ 2007 הוא זכה לתשומת לב רבה לאחר שהבקיע שער שוויון בתוספת הזמן בשמינית גמר גביע אופ"א מול שחטיור דונייצק, ובכך כפה הארכה. סביליה העפילה עד למשחק הגמר, שם גברה על אספניול בדו-קרב פנדלים שבו עצר פאלופ שלוש מתוך ארבע הבעיטות.

ביוני 2013 חתם פאלופ בבאייר לברקוזן הגרמנית, וכעבור כשנה הודיע על פרישה ממשחק פעיל.

הוא נכלל בסגל נבחרת ספרד לקראת יורו 2008, אך לא השתתף ולו במשחק אחד.

## תארים
;ולנסיה
* גביע אופ"א: 
* אליפות ספרד: 2001/2002
* הסופר קאפ האירופי: 

;סביליה
* גביע אופ"א (2): , 
* גביע המלך הספרדי (2): , 
* הסופר קאפ האירופי: 
* הסופר קאפ הספרדי: 

;נבחרת ספרד
* אליפות אירופה: 2008

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שוערי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ולנסיה
קטגוריה:כדורגלני ויאריאל
קטגוריה:כדורגלני סביליה
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:מאמני כדורגל ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1973
נאור גלילי

**נאור גלילי** (נולד ב-5 בינואר 1967), הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, ומזוהה בעיקר עם מכבי עירוני אשדוד.

## קריירה
גלילי, שהתחיל את הקריירה כילד דתי, שברח בשבתות מהישיבה אל מגרש הכדורגל, צבר במהלך הקריירה שלו 121 שערים.

אחדים משעריו של גלילי, ששיתף פעולה עם יגאל זריהן בחוליית ההתקפה של הקבוצה, היו ציוני דרך בהיסטוריה של מכבי עירוני אשדוד. והחשובים בהם היו: שער הניצחון מול הפועל קריית שמונה שהעלה את הקבוצה לליגה הראשונה בעונת 1996–1997. והשער הראשון בניצחון 0-2 מול הפועל פתח תקווה ברבע הגמר בעונת 1997–1998 שהעלה את הקבוצה לראשונה בתולדותיה לחצי גמר גביע המדינה. גלילי הוא היחידי שהבקיע במשחקי הדרבי של אשדוד גם במדי עירוני וגם במדי הפועל.

בעונת 1989–1990 חזר מהשאלה של שנתיים במכבי יבנה והעפיל עם עירוני אשדוד מליגה א' לליגה הארצית וסיים כמלך השערים של ליגות א'. בעונת 1990–1991 במהלך משחק חוץ מול הפועל חדרה בליגה הארצית (הליגה השנייה דאז) שבר גלילי את ידו והושבת עד סוף העונה. את עונת 1991–1992 התחיל במדי עירוני אשדוד ובאמצע העונה הצטרף ליריבה העירונית הפועל אשדוד עד סוף העונה. בנוסף שיחק במהלך השנים גם במכבי יבנה, בית"ר תל אביב, הפועל באר שבע ובני יהודה תל אביב.

לאחר הפרישה השלים תואר שני ושימש כמנכ"ל מועדון ספורט אשדוד עד שנת 2004. לאחר מכן שימש כיו"ר קבוצת מכבי בנות אשדוד, במקביל לתפקידו כסמנכ"ל הכספים של עיריית אשדוד. כיום משמש כמנכ"ל מכבי ישראל. חבר הנהלת הוועד האולימפי בישראל.

נאור הוא בנו של מנחם גלילי, עורך המקומון האשדודי השבוע באשדוד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני אשדוד
קטגוריה:כדורגלני מכבי יבנה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:אשדוד: כדורגלנים
קטגוריה:אנשי הוועד האולימפי בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
חיים לוי (משמר הגבול)

**חיים לוי** (25 במאי 1925 – 3 בינואר 2012) היה מפקד משמר הגבול ונציב בתי הסוהר.

## ביוגרפיה
חיים לוי נולד בבנימינה להדסה (לבית הרשקוביץ) ובצלאל לוי שהיה פעיל ב"הגנה" ושימש כמחסנאי סליקים. בשנת 1944 עברו הוריו למושב בית יצחק-שער חפר.

מגיל 15 היה לוי פעיל בגדנ"ע. הוא סיים ב-1941 קורס מדריכי גדנ"ע, והיה מפקד פלוגת נוער במסגרת "ההגנה". ב-1943 התגייס למשטרת היישובים העבריים ושירת בה במשך שלוש שנים. ב-1947 סיים קורס מפקדי מחלקות של "ההגנה". במלחמת העצמאות לחם במסגרת חטיבת אלכסנדרוני כסגן מפקד פלוגה, ונפצע בקרב על מג'דל יאבא. אחרי החלמתו עבר לתפקיד עורפי ובתום המלחמה השתחרר משירות צבאי.

ב-1954, בתקופת פעולות התגמול, התגייס כסגן מפקד פלוגה למשמר הגבול. היה מפקד הפלוגה הדרומית של גדוד משמר הגבול באזור המשולש בתקופת מלחמת סיני, שבגזרתו אירע טבח כפר קאסם. בהמשך ובתקופת מלחמת ההתשה, כיהן כמפקד מג"ב צפון, ופיקד על כוחות מג"ב שפעלו בגזרת עמק בית שאן של מלחמת ההתשה. בספטמבר 1972 מונה לסגן מפקד משמר הגבול, באוקטובר 1972 מונה למפקד משמר הגבול וכיהן בתפקיד עד ינואר 1976. ב-1974, בעקבות הטבח במעלות וכישלון ההשתלטות של יחידות הלוט"ר של צה"ל, הורה לרפ"ק ראובן יעקב (נמרודי) להקים את הימ"מ - יחידת השתלטות ללוחמה בטרור, זאת כמענה לפיגועי חטיפה ומיקוח. בהמשך הוטלו על הימ"מ משימות ותפקידים נוספים כגון - לוחמה בטרור ומשימות משטרה מיוחדות.

במהלך השנים למד קרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. בסוף 1975 נקבע שימונה לנציב בתי הסוהר עם פרישתו של אריה ניר. באוגוסט 1976 מונה לנציב בתי הסוהר. בתקופתו נעשה ניסיון להאבק בשימוש הנרחב בסמים בבתי הכלא על ידי ביצוע חוקן לאסירים הנכנסים לכלא. אולם בג"ץ קבע שאין לבצע חוקן באסירים, ללא הסכמתם. כיהן בתפקיד עד נציב בתי הסוהר עד 1981 ולאחר מכן פרש לגמלאות ועבד כחקלאי במושב בית יצחק.

נפטר ב-3 בינואר 2012 מסרטן, ונקבר בחלקה הצבאית בבית העלמין במושב בית יצחק. הותיר אישה ושלושה בנים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי משמר הגבול
קטגוריה:נציבי בתי הסוהר
קטגוריה:אנשי משטרת היישובים העבריים
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:בית יצחק: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אישים הקבורים בבית יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
היינט

[ממוזער|250px|מערכת העיתון בשנת 1928. בשורה הראשונה (מימין): [אברהם אריה עקביא|א"ל יעקובוביץ (לימים אברהם אריה עקביא), יהושע גוטליב, נח פינקלשטיין, יצחק גרינבוים, שמואל יעקב יאצקאן, נחמיה פינקלשטיין, יצחק שיפר, מנחם קיפניס, יחזקאל משה ניימן.
בשורה שנייה: חיים פינקלשטיין, בנימין קרמר, משה לייזרוביץ, א' קליינמן, אהרן איינהורן, אברהם גולדברג, זוסמן סגלוביץ', אהרן גאווזה, משה אינדלמן (לימים ינון), ברל קוטשר, ש' שפיגל, הירש לייב ז'יטניצקי, יוסף שמעון גולדשטיין.
שורה השלישית: הלל מיימון, שמואל שוֶורדשַרף, דוד תאומים ("דער חסיד"), שלמה פיינקינד, רפאל למקין, ב' וייסבורד, יוסף גרביצקי (לימים רגב), ב. יאושזון, משה חייקין, מוטל בוקשטיין.
]]
**הַיְינְט** (בכתיב יידי: **הײַנט**; יידיש: "היום") היה עיתון יומי ביידיש שיצא לאור בוורשה בין השנים 1906–1939.

העיתון נוסד בשנת 1906, תחת השם "**יידישעס טאַגעסבלאַט**" (ביידיש: "הדף היומי היידישאי/היהודי"), על ידי שמואל יעקב יצקאן, לשעבר כותב בעיתון העברי "הצפירה".

ב-1908 שונה שם העיתון ל"היינט", ועד מהרה מיצב את עצמו כעיתון היידיש הגדול בפולין הקונגרסאית. העיתון פרסם סיפורים בהמשכים, וקבע שיא בתפוצת עיתון ביידיש. עד שנת 1913 הגיע העיתון להיקף של 150,000 גיליונות. מתחרהו העיקרי היה היומון הוורשאי היידי "דער מאָמענט", שנוסד ב-1910.

עד 1932 פעל "היינט" כחברה פרטית. באותה שנה הקימו עובדי העיתון קואופרטיב בשם אלט-נוי, אשר הוציא את העיתון. בשנת 1932 מונה אלפרד קיטנר לעורך העיתון. 

חברי המערכת כללו בין השאר את העיתונאים אהרון איינהורן, י. אינדלמן, יאושזון, ומשה קליינבאום (סנה).אלתר יעקב שחראי נשלח לארץ ישראל ככתב העיתון.

באוקטובר 1938 פרסמו שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל איסור על הפצת העיתון בתחומי ארץ ישראל למשך 3 חודשים.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נסגר העיתון. המהדורה האחרונה של העיתון הודפסה ב-22 בספטמבר 1939, וכללה פרק מספר תהילים בתרגום ליידיש.

## לקריאה נוספת
* חיים פינקלשטיין, "מלחמות 'היינט'", בתוך: יהודה גוטהלף (עורך), **עיתונות יהודית שהיתה**, תל אביב: האיגוד העולמי של העיתונאים היהודים, תשל"ג, עמ' 56–72.
* חיים פינקעלשטיין, "שרייבערס און ביכער אין ווארשעווער 'היינט'", **[[די צוקונפט]]**, 80 (1974), עמ' 61–67.
*חני ברקת-גלנצר. חני ברקת-גלנצר, **היומון ביידיש דער מאמענט** (1910-1939), עמ' 72-81.


* Joanna Nalewajko-Kulikov, "'Di Haynt-mishpokhe': Study of a Group Picture," in: Glenn Dynner and François Guesnet (eds.), *Warsaw: The Jewish Metropolis: Essays in Honor of the 75th Birthday of Professor Antony Polonsky*, Leiden: Brill, 2015, pp. 252-270. (המאמר באתר Academia.edu)


## קישורים חיצוניים

* היינט באתר הספרייה הלאומית
* היינט באתר עיתונות יהודית היסטורית - גרסה בת חיפוש בכל טקסט העיתון
* "היינט" - עיתון יהודי יומי 1908–1939, אתר שמוקדש להנצחת העיתון 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:עיתונים ביידיש
קטגוריה:יהדות ורשה
קטגוריה:יהדות פולין
קטגוריה:פולין: עיתונים
קטגוריה:האימפריה הרוסית: עיתונים