open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
י' בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי' טבת היא ברוב השנים פרשת ויחי. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת ויגש.

## חגים ואירועים
* צום עשרה בטבת
* יום הקדיש הכללי לזכר נספי השואה

## אירועים היסטוריים
* ג'של"ז (לפי המסורת היהודית) – תחילת המצור הבבלי על ירושלים בסוף ימי בית ראשון על ידי נבוכדנאצר מלך בבל
* ה'תרצ"ט – גרמניה הנאצית אוסרת על יהודים לעבוד עם גרמנים
* ה'תשע"ז – פיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב בו נהרגו ארבעה חיילי צה"ל

## נולדו
* ה'תקצ"ז – יוסף ריבלין, מראשי היישוב היהודי בירושלים
* ה'תרל"ג – חיים נחמן ביאליק, מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה (נפטר בה'תרצ"ד)
* ה'תרע"ח – יגאל מוסינזון סופר ישראלי (נפטר בה'תשנ"ד)
* ה'תר"ף – הרב דוד חיים שלוש, רבה הראשי הספרדי של נתניה
* ה'תרפ"ה – עוזי נרקיס, אלוף פיקוד המרכז בעת מלחמת ששת הימים (נפטר בה'תשנ"ח)
* ה'תש"ד – יאיר רוזנבלום, מלחין ישראלי (נפטר בה'תשנ"ו)
* ה'תש"ט – דוד רותם, חבר כנסת מישראל ביתנו
* ה'תשנ"ד – דניאל מורשת, שחקן ומדובב ישראלי

## נפטרו
* עזרא הסופר לפי כמה מסורות.
* ה'תר"ה – רבי נתן מברסלב תלמידו המובהק ומדפיס ספריו של רבי נחמן מברסלב.
* ה'תשי"ח – הרב שבתאי יגל ראש ישיבת סלונים.
* ה'תשי"ט – ליון פויכטוונגר, סופר יהודי יליד גרמניה.
* ה'תשכ"ח – משה צבי סגל, חוקר מקרא וספרות עברית (נולד ה'תרל"ח).
* ה'תשל"א – פייר פינצ'יק, חזן ומלחין יהודי ביידיש.
* ה'תשל"ב – מקס שטיינר, מלחין יהודי-אמריקאי ממוצא אוסטרי.
* ה'תשס"ז – יעקב חודורוב, שוער הכדורגל וחתן פרס ישראל (נולד ה'תרפ"ז).
* ה'תשע"ז – הרב משה שפירא, הוגה דעות חרדי ליטאי.
----
* ט' בטבת – י"א בטבת
* טבת

## הערות שוליים

ד10
י10
יפרוק

**יפרוק** (באנגלית: **Anabasis**) הוא סוג צמחים הנמנה עם משפחת הסלקיים. בסוג יפרוק כ־30 מינים. תפוצתם כוללת את דרום מערב אירופה, צפון אפריקה ומערב אסיה ששם תפוצת המינים הגדולה ביותר ומתוכם 4 מיני יפרוק נמנים עם צמחיית הבר של מדבריות הארץ.

כפי שמציין שמו, ענפי היפרוק נחלקים לפרקים, שקליפתם של כמה מהם מתייבשת והם נושרים מדי קיץ, ואת מקומם ממלאים פרקים חדשים. פריקית הגבעול מאבדים הרבה פחות מים, מה גם שהם מתייבשים בקיץ. בהתגברות על תנאי היובש מסייעים גם השורשים הארוכים, שהם בעלי כושר רב ליניקת מים מן הקרקע.

לפרחי היפרוק, כמו לפרחי כל משפחת הסלקיים, אין עלי כותרת. לפרח 5 עלי גביע ירקרקים, 5 אבקנים ארוכי זירים ו־2 עמודי עלי. ההאבקה נעשית בעיקר על ידי הרוח. הפירות הקטנים עטורים כנפיים ורודות, שהן גדולות מן הפירות, והודות לצפיפותם נראים הפירות למרחוק בתחילת החורף. הכנפיים מאפשרות את הפצת הפירות בכוח הרוח. היפרוק מכיל רעל, ולכן אינו יכול לשמש צמח מרעה.

## חלוקה מינית ותפוצה

בסוג יפרוק 29 מינים וביניהם 4 מיני יפרוק הנפוצים בטבע הארץ ישראלי:
* '''יפרוק תלת-כנפי''' - הוא עשב רב-שנתי. שמו נגזר משלוש הכנפיים העוטרות את הפרי. מין זה גדל כעשב רע בשדות הנגב המעובדים ה המעובדים.
* **[[יפרוק המדבר]]** - הוא בן שיח, וכמו היפרוק התלת כנפי הוא חסר עלים. באין עלים ממלאת את תפקיד ההטמעה הקליפה הירוקה של הפרקים הצעירים, המכילה כלורופיל ומסוגלת לבצע פוטוסינתזה
* **[[יפרוק זיפני]]** - ניכר בעליו המפותחים, שאורכם מגיע לס"מ אחד. זהו בן שיח נפוץ בנגב, במדבר יהודה ובדרום בקעת הירדן, והוא פורח בקיץ.
* **[[יפרוק הערבות]]** - הוא מין נדיר הגדל בנגב ובמדבר יהודה. הֶעדֶר עלים הוא אחד מגילויי ההסתגלות לתנאי האקלים השחון. העלים פולטים אדי מים מן הפיוניות המצויות בשטח פניהם, שהוא גדול יחסית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:סלקיים
קטגוריה:צמחים עמידי בצורת
דליה קרפל

**דליה קַרְפֶּל** (1950 – 27 בספטמבר 2025) הייתה במאית קולנוע תסריטאית ועיתונאית ישראלית.

## ביוגרפיה
דליה קרפל גדלה בתל אביב, השלישית מבין ארבע אחיות. אמה הייתה גננת, ואביה  היה איש התעשייה הצבאית. סיימה את תיכון סמינר הקיבוצים ברמת אביב, ושרתה כמורה חיילת בדרום ישראל. לאחר שירותה הצבאי, השלימה לימודי קולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.

קרפל החלה את עבודתה העיתונאית בשנות השמונים הראשונות ככתבת לענייני תרבות בגלי צה"ל ובכתבות תרבות בערוץ 1. בד בבד, כתבה בעיתונות הכתובה. היא החלה בעבודתה בעיתונים "מוניטין" ו"העיר". בתחילת שנות התשעים עברה לעיתון "הארץ", בו היא פרסמה כתבות ביוגרפיות וכתבות דיוקן בתחומי התרבות והספרות, הציור והאמנות הפלסטית. היא נתנה מכוחה גם לכתבות היסטוריות, שהעלו למחזור החיים הציבוריים דמויות נשכחות מהעבר הקרוב.

במקביל לעיסוקה כעיתונאית עסקה בכתיבת תסריטים לסרטים דוקומנטריים, וביימה סרטים דוקומנטריים עטורי פרסים. בשנת 2017 פרשה מעיתון "הארץ".

לימדה בבית הספר "כותרת".

## מיצירותיה הקולנועיות
קרפל ביימה והפיקה כמה סרטים דוקומנטריים שזכו להצלחה בישראל ובחו"ל. ביניהם:
***החלוץ האלמוני** (1982) - הסרט עוסק באתוס החלוציות הישראלית, ובאיקונוגרפיות שהוליד.
***רפי 93**' (1993) - הסרט עוסק בדיוקנו של האמן וגיבור התרבות הישראלי רפי לביא.
***אמיל חביבי - נשארתי בחיפה** (1997) - דיוקנו של הסופר ואיש הציבור, חתן פרס ישראל אמיל חביבי, ערבי ישראלי מחיפה. הסרט הוקרן בפסטיבל ברלין, וזכה בפרס הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה בפסטיבל ירושלים, וכן זכה בציון לשבח בפסטיבל 'אמיין' בצרפת (Festival international du film d'Amiens).
***להולה** (2001) - הסרט עוסק בדיוקנו של יוצר הסרטים והסופר הסלובקי לאופולד אריה להולה שהיה מחלוצי תעשיית הסרטים בישראל של שנות החמישים.
***[[היומנים של יוסף נחמני]]** (2005) - הסרט חושף את יומניו של יוסף נחמני, סוכן קרקעות של הקק"ל שרכש אדמות בגליל בשנות ה-40.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:במאיות קולנוע ישראליות
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:תסריטאיות קולנוע ישראליות
קטגוריה:תסריטאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: קולנוע וטלוויזיה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: קולנוע וטלוויזיה
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:סגל העיר
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2025
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות ירקון
לינדוס

**לינדוס** (ביוונית: **Λινδος**) היא עיירה ציורית ואתר ארכאולוגי במזרח האי רודוס. לינדוס ממוקמת כ-55 ק"מ מדרום לעיר רודוס. הודות לחופיה היא משמשת יעד תיירות חשוב.
## היסטוריה
לינדוס נוסדה על ידי שבטי הדורים היוונים שהגיעו לאי בערך במאה העשירית לפנה"ס, לאחר שכבשו חלקים נרחבים מיוון היבשתית. כעיר-מדינה היא שימשה כנקודת מפגש בין היוונים והפיניקים. בסוף המאה השמינית לפנה"ס לינדוס כבר הייתה עיר מסחר חשובה. חשיבותה פחתה אחרי ייסוד העיר רודוס במאה החמישית לפנה"ס.

מעל העיירה מתנשאת מצודת האקרופוליס שבה נמצאים שרידי המקדש הדורי של אתנה לינדיה שנבנה בערך ב-300 לפנה"ס. לאורך ההיסטוריה מצודה זו, החולשת על האזור כולו, הייתה בשליטת היוונים העתיקים, האימפריה הרומית, האימפריה הביזנטית, הוספיטלרים והאימפריה העות'מאנית. האיטלקים שלטו בלינדוס, כמו באי רודוס כולו, מ-1912 עד 1945. מאז 1947 רודוס היא חלק של יוון.

נכון לשנת 2011 התגוררו בלינדוס 1,087 איש, ובסביבתה 3,957 תושבים.

קלאובולוס (בערך 630 - 560 לפנה"ס), מתושביה הנודעים של לינדוס, היה אחד משבעת חכמי יוון העתיקה.

## בתרבות
חלק מהסרט "תותחי נברון" צולם בלינדוס.

## קישורים חיצוניים

* 
ימין|ממוזער|250px|תצפית מהאקרופוליס על לינדוס
* 

קטגוריה:רודוס: יישובים
קטגוריה:יוון: ערי חוף
קטגוריה:אזורים ללא מכוניות
קטגוריה:יוון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:פולייס ביוון העתיקה
רויאל אנטוורפן

**מועדון הכדורגל רויאל אנטוורפן** (בהולנדית: **Royal Antwerp Football Club**) היא קבוצת כדורגל בלגית מהעיר אנטוורפן, אשר נוסדה בשנת 1880 ונחשבת לוותיקה ביותר בבלגיה. לזכותה חמישה אליפויות וארבעה גביעים, ו-11 פעמים הייתה סגנית האלופה. הישג השיא של הקבוצה באירופה הוא העפלתה לגמר גביע אירופה למחזיקות גביע בשנת 1993. בסוף המאה ה-20 ירדה הקבוצה מגדולתה, ובשנת 2017 חזרה לליגת העל הבלגית לאחר 13 עונות בליגת המשנה.

## היסטוריה
הקבוצה, שהוקמה בשנת 1880, הייתה לקבוצה הראשונה בבלגיה שנרשמה בהתאחדות הכדורגל הבלגית וזכתה למספר "1". בעונה הראשונה של הליגה הבלגית סיימה הקבוצה במקום השני והייתה לסגנית האלופה הראשונה פ.צ. ליאז'. אנטוורפן זכתה באליפות בלגיה ארבע פעמים, כשהראשונה שבהן הייתה בעונת 1928/1929 והאחרונה הייתה בעונת 1956/1957. בעונת 1930/1931 היא זכתה באליפות השנייה שלה. בתקופת מלחמת העולם השנייה, ובעונת 1943/1944 היא זכתה באליפותה השלישית. בעונת 1954/1955 זכתה הקבוצה בפעם הראשונה בתולדותיה בגביע הבלגי.

בעונת 1957/1958, לאחר שזכתה באליפות האחרונה, הגיעה הקבוצה לראשונה למפעל אירופי כלשהו, גביע אירופה לאלופות, אז הפסידה לקבוצת ריאל מדריד הספרדית שבסופו של הטורניר זכתה בגביע. הישגה הראשון של הקבוצה במפעלים האירופיים היה בגביע אופ"א בעונת 1989/1990, כאשר עברה בסיבוב הראשון את הקבוצה הבולגרית ויטושה סופיה, בסיבוב השני את קבוצת דנדי יונייטד מסקוטלנד, ובסיבוב השלישי גברה על שטוטגרט הגרמנית, אך נכנעה ברבע הגמר לפ.צ. קלן.

הישג השיא של הקבוצה במפעלים האירופיים היה בעונת 1992/1991, אז הגיעה הקבוצה לגמר גביע אירופה למחזיקות גביע לאחר שעברה בסיבוב הראשון את קבוצת גלנאבון מצפון אירלנד, גברה בסיבוב השני על קבוצת אדמירה וואקר מודלינג האוסטרית וברבע הגמר על הקבוצה הרומנית סטיאווה בוקרשט, ועברה בחצי הגמר את ספרטק מוסקבה הרוסית, אך בגמר נוצחה 1–3 על ידי פארמה האיטלקית באצטדיון ומבלי. בנוסף, בעונה זו היא זכתה בפעם השנייה בתולדותיה בגביע הבלגי, לאחר שניצחה את מכלן במשחק הגמר.

אנטוורפן ירדה לליגת המשנה הבלגית לראשונה בתולדותיה בסוף עונת 1997/1998, אולם היא הצליחה לשוב לליגה הבכירה לאחר שתי עונות בלבד כאשר סיימה כאלופת הליגה השנייה. בשנת 2004 ירדה הקבוצה פעם נוספת לליגה הבלגית השנייה. בשנת 2017 חזר המועדון לליגה הבכירה לאחר 13 שנים בליגת המשנה. בעונת  זכתה הקבוצה בפעם השלישית בגביע לאחר שניצחה את קלאב ברוז' בגמר.

בעונת 2022/2023 זכתה הקבוצה באליפות ראשונה אחרי 66 שנים. טובי אלדרווירלד כבש שער שוויון בדקה ה-90 במחזור הסיום נגד גנק והעניק לקבוצה דאבל היסטורי לאחר שגם גברה על מכלן בגמר הגביע.

בעונת 2023/24 העפילה הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות לראשונה מזה 66 שנה, אחרי שעברה את קבוצת א.א.ק. אתונה היוונית בשלב הפלייאוף.

## סגל שחקנים
; נכון ל-29 בספטמבר 2025

 (בהשאלה מאל-איתיחאד)

 (בהשאלה מבוקה ג'וניורס)

## תארים
;ליגת העל הבלגית
* אליפויות (5): 1928/1929, 1930/1931, 1943/1944, 1956/1957, 2022/2023
** סגנות (11): 1895/1896, 1924/1925, 1929/1930, 1931/1932, 1932/1933, 1945/1946, 1955/1956, 1957/1958, 1962/1963, 1973/1974, 1974/1975
;הגביע הבלגי
* זכיות (4): 1954/1955, 1991/1992, 2019/2020, 2022/2023
** סגנות (2): 1974/1975, 2023/2024
**[[הסופר קאפ הבלגי]]**

* 2023
;גביע אירופה למחזיקות גביע
* סגנות (1): 1992/1993

## שחקנים בולטים בהיסטורית המועדון

* ראו גם :קטגוריה:כדורגלני רויאל אנטוורפן

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל בלגיות
קטגוריה:אנטוורפן: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1880
מונוזומיה

**מונוזומיה** (באנגלית: **Monosomy**) היא פגם גנטי, בו יש העתק בודד של כרומוזום מסוים במקום שניים, כפי שיש לאדם רגיל. מצב זה נוצר כאשר קיים רק אחד מצמד הכרומוזומים ההומולוגים. מונוזומיה היא חלק מהפגמים האנאפלואידיים בהם גם הטריזומיה.

קיימת מונוזומיה מלאה בה חסר כרומוזום שלם או מונוזומיה חלקית בה חסרה רק הזרוע הקצרה או הארוכה של כרומוזום מסוים. המונוזומיה מתרחשת בעקבות פגמים בחלוקת התא (מיוזה) אצל ההורים או אצל העובר. ברוב המקרים, כאשר לעובר יש מונוזומיה ההריון יפסק באופן טבעי בשלבים מאוד מוקדמים. מסיבה זו, התופעה נדירה מאוד ונצפית בהריונות לעיתים רחוקות.

מחלות הנגרמות כתוצאה ממונוזומיה:
* תסמונת טרנר (Turner syndrome) בה קיים רק כרומוזום מין בודד מסוג X. מחלה זו פוגעת באחת מכל 2,500 לידות. החולות במחלה, בהכרח נקבות כיוון שאין להם כרומוזום Y, סובלות מאי-פיריון, קומה נמוכה והתנפחויות בגפיים.
* תסמונת קרי דו שט (Cri du chat syndrome): מחלה נדירה הנגרמת ממונוזומיה חלקית בכרומוזום 5.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחלות כרומוזומליות
Nanowar

**ננוואר** (**Nanowar** או **Nanowar of Steel**) היא להקת מטאל פרודית איטלקית. הלהקה מעמידה ללעג את ז'אנר המטאל על סגנונותיו השונים, ובמיוחד על המונח טרו מטאל. בשיריהם הם משתמשים לעיתים בלחנים של להקות מטאל מפורסמות ומשנים את הליריקה, כדוגמת, השיר Master of Pizza שעושה פרודיה על אחד משירי המטאל המפורסמים בעולם, Master of Puppets של מטאליקה ולעיתים כותבים שירים מקוריים, כדוגמת, השיר Power of the power of the power of the great sword שבאורך 10 שניות בלבד שצוחק על סגנון הפאוור מטאל.

## מקור השם
מקור שמה של הלהקה גם הוא פרודיה - על להקת המטאל "מנוואר", אשר ננוואר מרבים לחכות אותם בשיריהם.
לאחר שלהקת רפסודי הוסיפה לשמה את הסיומת "Of Fire" ננוואר הוסיפה לשמה "Of Steel".

## ביוגרפיה
הלהקה הוקמה בתחילה בתור בדיחה בינואר 2003 ברומא, על ידי גאטו פאנצ'רי שהקליט שבעה שירים כשהוא מנגן בכל הכלים, אך מאחר שהשירים יצאו באיכות נמוכה, הוא ניגש להקליט אותם מחדש בעזרת פוטווטומינימאק, סולן הלהקה כיום. באפריל ומאי באותה שנה נוספו שני חברים נוספים להרכב: ואלריו (גיטרה) ומילינו (תופים). לאחר עזיבתו של פוטווטומינימאק מההרכב נעשה ואלריו הסולן החדש (בנוסף להיותו הגיטריסט), אך לאחר זמן מה חזר פוטווטומינימאק ללהקה ונעשה שוב הסולן.

## דיסקוגרפיה
* *True Metal of the World* - אלבום דמו - פברואר 2003
* *Triumph of True Metal of Steel* - אלבום דמו - יולי 2003
* *Other Bands Play, Nanowar Gay!* - אלבום בהוצאה עצמית - יוני 2005
* *Made In Naples* - אלבום הופעה -מהדורה מוגבלת - ינואר 2007
* *Into Gay Pride Ride* - 2010 
* *A Knight At The Opera*  -2014 
* *Tour-Mentone Vol.1* - ינואר 2016, EP 
* *Stairway To Valhalla* - נובמבר 2018
* Dislike to False Metal - מרץ 2023

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:להקות איטלקיות
קליף ברטון

[ממוזער|שמאל|200px|מצבה סמוך למקום התאונה שבה נהרג קליף ברטון, [שוודיה]]
**קליפורד לי ברטון** (באנגלית: **Clifford Lee Burton**; 10 בפברואר 1962 – 27 בספטמבר 1986) היה מוזיקאי יהודי-אמריקאי, הבסיסט של להקת המטאל האמריקאית מטאליקה.

## ביוגרפיה
חברי מטאליקה, שלא היו מרוצים מהבסיסט שלהם דאז, רון מק'גובני, הלכו לצפות בברטון באחד מהמועדונים בהן הופיע יחד עם להקתו. ברטון הרשים אותם מאוד, ומיד אחרי ההופעה הציעו לו חברי הלהקה להצטרף אליהם ללהקה. ברטון אומנם לא היה מעוניין אך הסכים בתנאי שהלהקה תעבור לנגן בסן פרנסיסקו, כיוון שלא אהב את הקהל של לוס אנג'לס. חברי הלהקה קיבלו את הצעתו, צירפו אותו ללהקה, ופיטרו את מק'גובני.

ברטון היה הבסיסט של מטאליקה בשלושת אלבומיה הראשונים - Kill 'Em All, Ride the Lightning ו-Master of Puppets - אשר נמנים עם האלבומים הטובים והמוערכים ביותר של מטאליקה. בעקבות ההצלחה הגדולה של האלבום Master of Puppets, יצאה הלהקה לסיבוב הופעות עולמי.

ב-27 בספטמבר 1986, במהלך סיבוב ההופעות, כששהתה הלהקה בשוודיה, אוטובוס הלהקה החליק והתהפך, כאשר חברי הלהקה נמצאים בתוכו. ברטון, שישן באותו הזמן, נזרק מחלון האוטובוס, שנחת עליו. לא ניתן לדעת בוודאות אם ברטון מת בשלב זה, כיוון שבמהלך הניסיון להרים את האוטובוס, ניתק החבל והאוטובוס נחת על ברטון שנית. שאר חברי הלהקה ניצלו. הנהג של האוטובוס אמר שהאוטובוס החליק בגלל קרח על הכביש. ג'יימס הטפילד הלך מספר קילומטרים בחיפוש אחרי הקרח הזה ולא מצא מאומה. חברי הלהקה מאשימים את הנהג בנהיגה בשיכרות. לפי שמועות אחרות הנהג נרדם במהלך הנהיגה.

לפני שהלך לישון, החליף ברטון מיטות עם הגיטריסט, קירק האמט כתוצאה ממשחק קלפים, וכך למעשה ניצלו חייו של האמט, וקופחו חייו של ברטון.

מותו של ברטון, שהיה חבר קרוב של חברי הלהקה, גרם לצער רב בקרב חברי הלהקה, אך הוחלט שלא לפרק את הלהקה, וחברי הלהקה החלו לבחון מועמדים שימלאו את מקומו של ברטון. בציטוט של קירק האמט "אם קליף היה רואה שאנחנו מתכוונים לפרק את הלהקה הוא היה בא ובועט לנו בתחת". כוונתו של האמט הייתה שבכל פעם שהלהקה חשבה על פירוק, קליף היה זה שעצר זאת. לבסוף, צורף ללהקה הבסיסט ג'ייסון ניוסטד, שהיה עד אז מעריץ של הלהקה, וחבר בלהקות רוק ומטאל שונות. האלבום הבא של מטאליקה And Justice for All, נכתב בעיקרו בהשפעת מותו של ברטון.

בהלווייתו של ברטון הושמעה היצירה האינסטרומנטלית Orion של מטאליקה, בה לקח ברטון חלק משמעותי.
גופתו של ברטון נשרפה ואפרה פוזר בחוות מקסוואל, אחד ממקומות הבילוי האהובים עליו בילדותו.

## קישורים חיצוניים

* קליף ברטון- עשרים שנה אחרי- כתבה על קליף ברטון באתר מטאליסט לציון עשרים שנה למותו
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי להקת מטאליקה
קטגוריה:מוזיקאי מטאל
קטגוריה:ת'ראש מטאל
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:בסיסטים אמריקאים
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1962
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1986
אירוויזיון 1973

**תחרות האירוויזיון ה-18** התקיימה ב-7 באפריל 1973 בעיר לוקסמבורג לאחר זכייתה של לוקסמבורג באירוויזיון 1972. באותה שנה בוטל חוק השפה שהתיר למדינות לשיר אך ורק בשפתן הרשמית. לאור ביטול חוק השפה החליטו שלוש המדינות שוודיה, פינלנד ונורווגיה לשלוח שיר בשפה האנגלית.

אירוויזיון זה זכור עקב השערוריות הרבות שאירעו בו והשינויים הרבים שהחלו מאותה שנה.
השערורייה הגדולה של אותה שנה הייתה ההאשמה כי השיר הספרדי, "Eres tú", הוא פלגיאט של השיר שייצג את יוגוסלביה בשנת 1966. למרות הרעש שחוללה הפרשה, השיר נכלל בתחרות בעקבות לחץ פוליטי מצד ספרד. השיר הספרדי הגיע למקום השני והפך ללהיט בינלאומי. בשנת 2005 הוא נבחר כמועמד בתחרות שיר היובל באירוויזיון עם עוד 13 שירים.

ישראל השתתפה באירוויזיון 1973 בפעם הראשונה עם השיר "אי שם" בביצוע הזמרת אילנית. את השיר כתבו אהוד מנור ונורית הירש, והוא הגיע למקום הרביעי. השתתפותה של ישראל ניכרה גם מאחורי הקלעים עקב הצורך להדק את האבטחה על המשלחות. כשבעה חודשים קודם לכן נרצחו ספורטאים ישראלים במהלך אולימפיאדת מינכן. בפעם הראשונה בתולדות התחרות הוצבו שומרים בכניסה לאולם, והמשלחת הישראלית לוותה כל הזמן בשומרי-ראש.

בתחרות, שבה השתתפו 17 מדינות, זכתה בפעם השנייה ברציפות לוקסמבורג עם שיר בביצוע הזמרת הצרפתייה אן מארי דוד. השיר נקרא "Tu te reconnaîtras" ("אתה תכיר את עצמך" או "אתה תזהה את עצמך").
למקום השני הגיעה להקת מוסדאדס עם השיר "Eres tú" ("זה אתה") ולמקום השלישי הגיע הזמר הבריטי קליף ריצ'רד, שלו, הייתה זו הפעם השנייה בתחרות, הפעם עם השיר "Power to All Our Friends". למקום הרביעי, הגיעה ישראל עם השיר "אי שם" בביצועה של הזמרת אילנית. את החמישייה סגרה להקת נובה והבובות משוודיה עם השיר "You're Summer - You Never Tell Me No".

בתחרות הזו הופיעו לראשונה נשים כמנצחות על התזמורת – שוודיה וישראל שלחו כל אחת מנצחת. המנצחת הישראלית הייתה נורית הירש שגם הלחינה את השיר הישראלי.

## השירים המשתתפים

## מבצעים חוזרים בתחרות

## קישורים חיצוניים

* 
* אירוויזיון 1973 באתר האירוויזיון הרשמי
* היסטוריית ההצבעות של אירוויזיון 1973

## הערות שוליים

*
1973
קטגוריה:1973 במוזיקה
קטגוריה:לוקסמבורג: תרבות
1973
חלל (כהונה)

בהלכה, **חָלָל** הוא צאצא של כהן שהתחלל ממעמדו כיוון שנולד מנישואים האסורים על כהן, וקדושת הכהונה פוקעת ממנו. **חללה** פסולה מלהינשא לכהן כשר.

## פרטי הדינים
החלל הוא אדם (גבר או אישה) שנולד לכהן מאישה האסורה עליו מהיותו כהן, למשל: גרושה, חלוצה וחללה. בנוסף, אישה שאסורה לכהן מסיבה אחרת (לדוגמה: אלמנה לכהן גדול) אך מקיימת איתו אישות הופכת לחללה.

חללות עוברת מהאב לצאצאיו אך לא מהאם. אם נולד צאצא לאם מיחוס נחות יותר משל חלל (לדוגמה אם היא ממזרת, שפחה או גויה) הוא גובר במקרה שהאב הוא חלל. מכיוון שהחללות עוברת בירושה מאב לבן, היא נחשבת בין עשרת היוחסין שבעם ישראל.

לרוב העניינים מעמדו של החלל הזכר "נחות" משל כהנים ודומה לזה של כלל ישראל; הוא אינו עולה לברך את העם בברכת כהנים, אין הוא רשאי ליהנות ממתנות הכהונה ואין לכבדו כשם שמכבדים כהנים. כמו כן, איסורי הכהן אינם חלים עליו: הוא רשאי לשאת נשים האסורות לכהן ומותר לו להיטמא למת.

מבחינות אחרות הוא קרוב יותר למעמדם של כהנים: לעניין עבודת המקדש: לכתחילה אסור לו לעבוד במקדש, אבל בדיעבד עבודתו כשרה. ולעניין נישואים מותר לחלל (כמו כהן לוי וישראל) להנשא לבת של כהן.

לחללה מותר להתחתן עם לוי, ישראל, חלל וגר, אך בניגוד ללויה וישראלית היא לא יכולה להינשא לכהן.

## כהן עבריין
כהן שעבר על האיסורים שחלים עליו אינו נהפך לחלל – איסורים כגון איסורי נישואים לכהן. גם כהן בעל מום איננו חלל ובניו הם כהנים כשרים. עם זאת, כהן שנשוי לאישה האסורה עליו בגלל היותו כהן, אינו יכול לעבוד במקדש עד שיגרש אותה. לדעת השולחן ערוך הדבר מונע ממנו גם לברך ברכת כהנים ולעלות לתורה כראשון.

## שמות משפחה
יש טענה כי קיימים שמות משפחה יהודיים המאופיינים בהיותם שמות של חללים, כמו שיש שמות משפחה מובהקים לכהנים ולויים. יש המייחסים את שם המשפחה הנפוץ  למשפחות הכהונה, כמבטא את ראשי התיבות של איסורי הנישואין הנוגעים לכהנים **א**ישה **ז**ונה **ו**חללה **ל**א **י**קחו.

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחות יהודיות
קטגוריה:כהונה
קטגוריה:מעמדות ויוחסין ביהדות
קטגוריה:פרשת אמור
שארלוט קורדה

[שמאל|ממוזער|250px|שארלוט קורדה, בציור של [פול-ז'אק-אמה בודרי משנת 1860.]]
**שארלוט קוֹרְדֶה** (בצרפתית: **Charlotte Corday**; 27 ביולי 1768 – 17 ביולי 1793) הייתה מתנקשת ז'ירונדינית (סיעת מרכז ליברלית).

שארלוט קורדה דקרה למוות את ז'אן-פול מארה, מנהיג יעקוביני, ב־13 ביולי 1793, במהלך המהפכה הצרפתית. רצח שעורר הדים רבים והוצג בספרות ובאמנות של התקופה כאירוע בעל משמעות רבה למהפכה הצרפתית.

שארלוט הגיעה לפריז מתוך כוונתה לרצוח את מארה, בתחילה באופן פומבי על מנת להפוך את רציחתו לאזהרה כלפי המהפכניים, אולם גילתה כי לא תוכל לרצחו אלא אם תגיע אליו לביתו – בעקבות מחלת עור כרונית בה חלה מארה, הוא מיעט ביציאותיו מן הבית ובילה את רוב זמנו בבית, בחדר האמבטיה, כאשר הוא שוהה באמבט רפואי רוב היום והפך אותו לחדר עבודתו.

שארלוט הגיעה לדירתו באמתלה כי ברשותה מידע רב חשיבות עבורו. היא הגיעה פעמיים במהלך אותו היום, בביקורה הראשון היא נדחתה על ידי אשתו של מארה, שלא הסכימה להכניסה, אך בביקורה השני בהמשך היום, מארה אישר לה להיכנס על אף מחאותיה של אשתו. שארלוט נכנסה לחדר עבודתו, האמבטיה בה שהה ושוחחה עמו כרבע שעה, כאשר היא מספקת לו מידע מודיעני רלוונטי לעבודתו. לאחר השיחה קצרה בין השניים, היא הוציאה סכין שהביאה עמה ודקרה את מארה בחזהו. מארה מת במקום.

### המניעים לרצח
מניעיה של שארלוט לרצח היו פוליטיים, בגין דעותיו המהפכניות הרדיקליות של מארה, שקרא לרצוח את כל המתנגדים למהפכה ובתוכם את כל משפחת המלוכה. נטען כי שארלוט השתייכה לענף עני של משפחת המלוכה, שאחיה נמלט יחד עם קרובי המשפחה המלכותית וכי היא ביקשה לנקום את מותם של חבריה.

### המשפט והוצאתה להורג
במשפטה, טענה שארלוט כי היא ביצעה את הרצח לבדה וכי "הרגתי אדם אחד כדי להציל 100,000".

היא נתפסה ונשפטה להוצאה להורג בגיליוטינה כעבור ארבעה ימים, באשמת הרצח. היא הוצאה להורג ב־17 ביולי 1793. בחריגה חדה מהנימוס המקובל, אחד מעוזרי התליין הרים את ראשה הערוף וסטר לו, על כך נאסר לשלושה חודשים.

### השלכות הרצח
רציחתו של מארה עוררה תגובות נזעמות בקרב היעקובינים והביאה להוצאתה להורג של מארי אנטואנט, ולטבח באויביהם המלוכניים והז'ירונדינים כאחד.

ההתנקשות לא עצרה את היעקובינים או את ההוצאות להורג הפומביות הרבות באותה התקופה. מארה הפך למרטיר של המהפכה, ופסלים בדמותו החליפו צלבים ופסלים דתיים שהפכו ללא מקובלים תחת השלטון המהפכני החדש. עמדותיהם האנטי-נשיות של רבים ממנהיגי המהפכה הוחרפו בעקבות ההתנקשות, והמהפכנים הפנו את זעמם נגד מארי אנטואנט, מלכת צרפת ואלמנתו הכלואה של המלך לואי ה-16.

[ממוזער|שמאל|"[מות מארה" (1793) מאת ז'אק-לואי דויד (1748–1825). בתמונה מארה לאחר דקירתו, עיניו עצומות וידו מחזיקה בנוצה הנוגעת ברצפה. בידו השנייה המכתב שכתבה לו שרלוט לפני רציחתו.]]

רצח מארה הפך לאירוע מכונן בתולדות המהפכה הצרפתית, מארה הפך לסמל המהפכה והמרטיר הראשון שלה ותואר רבות בספרות ובאמנות של התקופה. אחד מהיצירות הידועות ביותר בנושא היא יצירתו של הצייר הנאו־קלאסי ז'אק-לואי דויד, "מות מארה" (בצרפתית: La Mort de Marat), המהווה את אחד מהדימויים המזוהים ביותר עם המהפכה הצרפתית.

## קישורים חיצוניים

* תמונות ומקומות מחיי שארלוט קורדה
* 
* 
* 

קטגוריה:צרפתים
קטגוריה:פשע בצרפת
קטגוריה:מהפכות חברתיות
קטגוריה:מתנקשות פוליטיות
קטגוריה:נשים שהוצאו להורג בעריפת ראש
קטגוריה:מהפכנים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1768
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1768
קטגוריה:נפטרות ב-1793
עשרת היוחסין

**עשרת היוחסין** הוא כינוי שניתן לעשר המחלקות תחתן סווגו המשפחות שחזרו לארץ ישראל בשיבת ציון, מושג זה מופיע בעיקר בקשרי הנישואין, אך גם בהיררכיה הפנים מדינית-חברתית.
 
"עשרה יוחסין עלו מבבל – כהני, לוי, ישראלי, חללי, גירי, חרורי, ממזרי, נתיני, שתוקי, אסופי" (), כך מתחיל הפרק הרביעי במסכת קידושין שחלקו הראשון עוסק בסוגיה זו, ובקשרי החיתון המותרים בין הקבוצות השונות.

## קבוצה ראשונה
הקבוצה הראשונה מכילה את תתי קבוצות הבאות:
### כהן לוי ישראל
* **[[כהן]]**: צאצאיו של אהרן, הכהנים, הראשונים במעלה, להם (לגברים) מותר להתחתן רק עם כהן, לוי וישראל.
* **[[לוי (יהדות)|לוי]]**: צאצאיו של לוי, למעט הכהנים, להם, שלא כמו הכהנים, מותר להתחתן עם כל הקבוצה הראשונה.
* **[[ישראל (הלכה)|ישראלי]]**: בן שאר השבטים רשאי, כמו הלוויים, להתחתן עם כל חברי הקבוצה הראשונה.

### חללי גרי חרורי
* **[[חלל (יהדות)|חללי]]**: צאצאים שנולדו מקשרי נישואין האסורים לכהנים (ראו: איסורי נישואים לכהן). בתור עונש על קשרי נישואין אלו, נשללות מהצאצאים הפריבילגיות של הכהנים. הגברים רשאים להתחתן עם כל חברי הקבוצה הראשונה, והנשים אינן רשאיות להתחתן עם כהנים.
* **[[גיור|גרי]]**: הגרים, גוי שהתגייר, לגברים מותר להתחתן עם כל היוחסין, והנשים אסורות בחיתון עם כהנים.
::יוצאים מן הכלל הם גרים אֱדוֹמים, מצרִים, עמונים ומואבים, המשתייכים בעצם לקבוצה השנייה: אדומים ומצרים למשך שלושה דורות, ועמונים ומואבים אסורים לעולם.
* **[[חרורי]]**: עבד כנעני משוחרר או בן עבד שאינו כפוף לבעלי אביו, כגון שאימו גיורת וכדומה. כינויו נגזר מהביטוי "בן חורין". דיניו בכל המצוות הם כמו גר, וכך גם כאן, הוא רשאי להתחתן עם כל היוחסין מלבד כהן.

## קבוצה שנייה (הפסולים מלבוא בקהל)
קבוצה זו מכילה את כל האנשים אשר אסור להם "לבוא בקהל ה'":
* **[[נתינים|נתיני]]**: חז"ל החשיבו כצאצאי העם הגבעוני. נקרא **נתין** על שום שהגבעונים נחשבו נתינים בממלכת יהודה. מתחתן עם הגרי, החרורי וחברי הקבוצה השנייה.
* **ממזרי**: ממזר, אדם שנולד מאיסורי אישות חמורים וצאצאיו אחריו לעולם. מתחתן עם גרי, חרורי וחברי הקבוצה השנייה.
* **שתוקי**: בן להורה אחד, כאשר השני אינו ידוע (שמת אביו בתקופת ההריון או שמת אחד מהוריו מעט אחרי הלידה, או כתוצאה מאונס או תרומת זרע) ולכן קיים ספק להיותו ממזר, או, במקרה שאמו נפטרה, יש חשש להיותו גוי. נקרא כך משום שכששואל את אמו מיהו אביו, משתיקה היא אותו, שמא ישמע אחד השכנים שאביו היה אדם פסול (למשל ממזר). מתחתן עם גר וחרורי בלבד – אסור לכשרים, נתינים, ממזרים, אסופים ושתוקים. מאחר שהשתוקי עלול להיות ממזר או כשר, ולא ידוע מה מהם, הוא מנוע להתחתן עם ממזר (מחשש והוא אינו ממזר), ומנוע משתוקי אחר (מחשש שאחד ממזר והשני איננו). אחרי האסופי, השתוקי הוא האחרון בעשרת היוחסים שעלו מן בבל ועליהם הוקם העם היהודי החדש.
* **אסופי**: יתום מינקות, או שנמכר על ידי סוחר עבדים, ואיננו יודעים דבר על ייחוסו. נקרא כך, על שום ש**אוספים** אותו מהשוק. רשאי להתחתן עם גרי וחרורי.

## לקריאה נוספת
* אנציקלופדיה התלמודית כרך כ"ב תשנ"ה מעמ' קפ"ו
*משנה, מסכת קידושין, פרק רביעי

## קישורים חיצוניים

* הלכות ממזר ברמב"ם באתר מכון ממרא

* 

קטגוריה:משפט עברי: דיני משפחה ואישות
קטגוריה:הלכות אישות
קטגוריה:מעמדות ויוחסין ביהדות
קטגוריה:שיבת ציון
קטגוריה:קידושין: סוגיות תלמודיות
נווה שאנן (ירושלים)

**נָוה שאנן** היא שכונה בירושלים, הממוקמת בין מוזיאון ישראל לקמפוס גבעת רם (אדמונד ספרא) של האוניברסיטה העברית. שמה של השכונה נלקח מפסוק בחזון של הנביא ישעיהו: 

## היסטוריה
השכונה נוסדה בשנת תרפ"ה (1925). יהודים מקהילה חרדית רכשו אדמה במקום שבו נמצא היום מוזיאון ישראל, אז הייתה זו גבעת טרשים מחוץ לתחום הפיתוח העירוני של ירושלים, עליה בנו בתים צנועים. בהמשך נבנו בתים בעמק, היכן שכיום נמצאת השכונה. במשך שנים הייתה השכונה נידחת שרק שביל עפר כבוש הוביל אליה. במהלך שנות ה-30 היו דמי השכירות בה מהנמוכים ביותר בירושלים.

במהלך מלחמת העצמאות שימשה השכונה בסיס ליציאת לוחמי חטיבת הראל בדרכם לקרב סן סימון ולכיבוש שכונת קטמון במסגרת מבצע יבוסי. ההתקפה הראשונה על קטמון נערכה ב-28 באפריל 1948. הכוח התוקף יצא מנווה שאנן רגלית ונע לעבר מנזר סן סימון, אך תעה בדרך והגיע באיחור. כשהגיע הכוח לאזור המנזר נפתחה עליו אש חזקה והכוחות נסוגו.
התקפה שנייה על קטמון יצאה בלילה של יום ה 29 באפריל 1948. הכוחות הוסעו לאזור נווה שאנן ומשם צעדו ברגל. קצת לפני ההסתערות התגלה הכוח ונורו עליו מספר יריות. היה זה האות לתחילת ההסתערות. לאחר קרבות ברחובות השכונה פרצו חיילי הפלמ"ח אל תוך המנזר וניהלו קרב שהוביל לכיבוש קטמון.

בשנת תש"ך (1960) הוחלט להקים במקום בתי השכונה במרומי הגבעה את מוזיאון ישראל, ועם בניית המוזיאון נהרסו בתים ששכנו באתר המיועד ונבנו בתים נוספים בעמק. החרדים שגרו בבתים הישנים פונו וקיבלו פיצויים. את הבתים החדשים בעמק אכלסו יהודים יוצאים בולגריה. באותה שנה החלה להיבנות בצמוד לנוה שאנן גם שכונת ניות. 

האוניברסיטה העברית, הסמוכה לשכונה, בנתה בסוף שנות השישים שני בתי דירות בשכונה (בנווה שאנן 18 ו-29), ששימשו תקופה קצרה כמעונות סטודנטים, ומאמצע שנות השבעים שמשו כדיור לאנשי סגל בעלי משפחות שהצטרפו לאוניברסיטה. עם השנים נרכשו מרבית הדירות בידי המרצים הגרים בהן. בתחילת שנות השבעים החלה בנייה של קמפוס חדש לבצלאל בשכונה, אבל עם תחילת מלחמת יום הכיפורים נפסקה הבנייה ולא חודשה עוד. בשנות ה-90 הוקמה אכסניית יצחק רבין בכניסה הצפונית לשכונה.

שמאל|ממוזער|250px|מבט אווירי על שטח המוזיאון. בקדמה - בתי נווה שאנן

## לקריאה נוספת

* זאב וילנאי, ירושלים, העיר החדשה, כרך ג' הוצאת אחיעבר ירושלים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* יאיר פז, השכנים של מכון שכטר: האם היו חייבים לפנות שכונה חרדית כדי להקים את מוזיאון ישראל? באתר מכון שכטר, 6 במאי 2018.

## הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים: שכונות
נווה שאנן

**נווה שאנן** (בכתיב מנוקד **נָוֶה שַׁאֲנָן**) הוא ביטוי מקראי שמקורו ב, ומבואר כמקום מגורים בטוח ושלו.

## הערות שוליים
חנוך פיבן

**חנוך פּיבֵן** (נולד ב-21 באוגוסט 1963) הוא אמן ומאייר ישראלי.

## ביוגרפיה
פיבן נולד באורוגוואי ועלה עם משפחתו לישראל בגיל 11. בילדותו התגורר ברמת גן וסיים את לימודיו בתיכון בליך.

לאחר שלא התקבל לאקדמיה לאמנות בצלאל, עבר לארצות הברית והתגורר בניו יורק במשך תשע שנים. בתקופה זו סיים לימודי עיצוב גרפי ואיור ב-"School of Visual Arts" ואחר-כך החל לעבוד כמעצב גרפי במשרד עיצוב. בזמן לימודיו פיתח את שיטת איור הדיוקנאות הייחודית לו ואיוריו החלו להתפרסם במגזינים שונים כדוגמת טיים, ניוזוויק, רולינג סטון והניו יורק טיימס. עבודותיו נתקבלו בהערכה רבה והוא זכה במדליית זהב מטעם איגוד המאיירים האמריקניים.

פיבן מרכיב את דמויותו על ידי יצירת קולאז' ממגוון חומרים וחפצים המוכרים מחיי היומיום. הקריקטורה שהוא יוצר משתמשת במרכיביה כנושאי משמעות, המתווים יחד את המסר שברצונו להעביר ביחס לדמות הציבורית.

בשנת 1996 החל לעבוד בעיתון "הארץ". הוא פרסם טור ובו דיוקנאות קולאז' של אישי ציבור וידוענים, ולצדם פרטים ביוגרפיים אודותיהם. עבודותיו היקנו לו גם בישראל מעמד של אמן ייחודי בעל אמירה יוצאת דופן ומקורית על המציאות החברתית והפוליטית בישראל.

בנוסף לעבודתו בעיתונות כתב ואייר ספרי ילדים, יצר את תוכניות הטלוויזיה "חפצים מתלוצצים" לערוץ הופ! (2008) ואת "סדנה" לטלוויזיה החינוכית (2011) ופיתח את אפליקצית Faces iMake, Right Brain Creativity.

במקביל לעבודתו האמנותית מרבה פיבן להרצות על יצירתיות ולערוך סדנאות יצירה ותקשורת דרך אמנות לקהלים מגוונים. בסדנאות מתנסים המשתתפים ביצירת קולאז׳ים באמצעות חפצים יומיומיים.

## ספרים שכתב
* **פיבן, עבודות 1999-1990** (1999), שבו מונצחות הדמויות שהופיעו בעיתון "הארץ". .
* **נוצה סגולה** (2000). ..
* **פיבן באמריקה** (2002). ..
* **פוף ופאף** (2004). . עם נרדה בן-יעקב.
* **אלופים!** (2006).
* **הכלב שלי מריח כמו גרב מסריח** (2008). .
* **יוצרים עם פיבן - ספר סדנה** (2011). .
* **כפפה אחת ורודה** (2017) .
* **ממה עשויים ראשי ממשלה, מבן-גוריון ועד היום**, הוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 2018.
* **איך שורדים מבול, ועוד עצות שמושיות מהתנ״ך**, הוצאת שוקן, 2024, עם שירה הכט-קולר.

## תערוכות יחיד

* Re- FORM אל הצורה מחדש ,תערוכה במוזיאון הרצליה, 2025.

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר הבית של חנוך פיבן
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* סדנה עם חנוך פיבן, באתר חינוכית 23
* ריאיון עם חנוך פיבן, ברדיו TLV1 מתאריך 4/9/2013
* 
* 

קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:ישראלים ילידי אורוגוואי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
אנדרטת גבעת מצודת לונדון

**אנדרטת גבעת מצודת לונדון** (באנגלית: **Tower Hill Memorial**) היא אנדרטת זיכרון לאומית בלונדון, בצד הדרומי של גני כיכר השילוש הקדוש, על גבעת מצודת לונדון צפונית למצודה. האנדרטה מנציחה את זכר חיילי צי הסוחר שנפלו במהלך שתי מלחמות העולם ומקום קבורתם לא נודע.

## מבנה
האנדרטה מורכבת משתי אנדרטאות - אחת לכל מלחמת עולם, וביניהן שני עמודים שעליהם פסלים המייצגים את קצין צי הסוחר (העמוד המערבי) וימאי פשוט (העמוד המזרחי). את העמודים עיצב צ'ארלס וילר. בין שני העמודים רשומה הכתובת: 

:THE TWENTY-FOUR THOUSAND OF THE MERCHANT NAVY AND FISHING FLEETS WHOSE NAMES ARE HONOURED ON THE WALLS OF THIS GARDEN GAVE THEIR LIVES FOR THEIR COUNTRY AND HAVE NO GRAVE BUT THE SEA.

תרגום:
: עשרים וארבעה אלף ימאי צי הסוחר וצי הדייג ששמם מונצח על קירות גן זה נתנו חייהם למען המדינה, ואין להם קבר מלבד הים.

## אנדרטת מלחמת העולם הראשונה
האנדרטה לחללי צי הסוחר הבריטי שנפלו במלחמת העולם הראשונה ומקום קבורתם לא נודע נחנכה על ידי המלכה מרי ב-12 בדצמבר 1928. האנדרטה היא בצורת מסדרון שאורכו 21.5 מטרים, רוחבו 7 מטרים וגובהו 10 מטרים, ובו 12 לוחות ברונזה שעליהם חרותים שמות 12,000 החללים. האנדרטה תוכננה על ידי אדווין לאצ'נס.

## אנדרטת מלחמת העולם השנייה
האנדרטה לחללי צי הסוחר הבריטי שנפלו במלחמת העולם השנייה ומקום קבורתם לא נודע נחנכה על ידי המלכה אליזבת השנייה ב-5 בנובמבר 1955. האנדרטה היא גן שקוע שצורתו חצי סהר, ורשומים בה שמותיהם של 24,000 ימאים בריטים ו-50 ימאים אוסטרלים. במרכז הגן השקוע בריכת ברונזה ובמרכזה מצפן מגולף הפונה צפונה. האנדרטה תוכננה על ידי אדוארד מאוף.

## ראו גם

* קבר הלוחם האלמוני
* קבר החייל האלמוני

## קישורים חיצוניים

מצודת לונדון, אנדרטת גבעת
מצודת לונדון, אנדרטת גבעת
מצודת לונדון, אנדרטת גבעת
מצודת לונדון, אנדרטת גבעת
קטגוריה:אנדרטאות ועדת חבר העמים לקברי מלחמה באירופה
שמואל אהרנסון

**שמואל** (**סם**) **אהרנסון** (18 בנובמבר 1883, י"ח בחשוון ה'תרמ"ד, זכרון יעקב – 5 במאי 1950, י"ח באייר ה'תש"י, חיפה) היה אגרונום יהודי מארץ ישראל, בנם של אפרים-פישל ומלכה אהרנסון, ממייסדי זכרון יעקב, ואחיהם של אהרֹן, צבי, אלכסנדר, שרה ורבקה.

## ביוגרפיה
לפי מספר מקורות, שמואל היה בנה הראשון של המושבה זכרון יעקב. שמואל אהרנסון למד בבית הספר העממי שבמושבה, שנוסד על ידי הברון רוטשילד, ולאחר מכן בבית הספר החקלאי של כל ישראל חברים שבמקווה ישראל (בין השנים 1896–1898 לערך). עם סיום לימודיו אלו נסע לאלג'יריה הצרפתית על מנת ללמוד בבית הספר הגבוה לחקלאות ברואיבה, שם קיבל תואר אגרונום. לאחר תום לימודיו חזר לזכרון יעקב ועבד במשק החקלאי של הוריו. כמו כן, פעל כיזם וכסוחר. בין השאר ייצא סוסים ערביים אצילים מהאזור לאירופה.

בשנת 1910 נשא לאישה את מרים (מרי) שטרנברג (נולדה בשנת 1888 בזכרון יעקב), ולאחר נישואיו החל לעבוד בתחנת הניסיונות החקלאיים בעתלית (חוות אהרנסון), שהוקמה על ידי אחיו הבכור אהרן באותה שנה. יחד עם אחיו הצעיר אלכסנדר נמנה עם ראשי אגודת הגדעונים, שהוקמה בשנת 1913 בהשראת אהרן. כמו אחותו רבקה, הוא לא הצטרף למחתרת ניל"י, ובזמן מלחמת העולם הראשונה נסע לארצות הברית. עם זאת, הוא תמך בפעולות אחיו הבכור אהרן כמנהיג ניל"י, ובין השאר היה מעורב עמו בהכנה, "מאחורי הקלעים", של הצהרת בלפור.

אחרי כיבוש הארץ על ידי הבריטים חזר עם משפחתו לזכרון יעקב, וניסה לשקם את תחנת הניסיונות בעתלית. בשנת 1920 נבחר מטעם רשימת התאחדות האיכרים לאספת הנבחרים הראשונה. בהמשך, הקים מחלבה מתקדמת ופעל כיזם כלכלי בתחומים אחדים. בשנת 1938 עבר עם משפחתו לחיפה. נולדו לו שני בנים: ידידיה (יליד 1912) ואהרן (יליד 1925), שאביו שמואל קראו על שם אחיו הבכור הנערץ.

## לקריאה נוספת
* רן אהרנסון, "בית אהרנסון השני", אריאל 122–123 (אוג' 1997), עמ' 114–119

Efraim Halevi, Balfour 100 | ‘Mack’: Aaron Aaronsohn, the NILI intelligence network and the Balfour Declaration, Fathom, summer 2017

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
שמואל
קטגוריה:אגרונומים ביישוב
קטגוריה:אגרונומים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:חברי אספת הנבחרים הראשונה
קטגוריה:זכרון יעקב: אישים
קטגוריה:אישים ממוצא יהודי-רומני
קטגוריה:אישים הקבורים בזכרון יעקב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1883
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1950
מרדכי קינד

שמאל|ממוזער|220px|אנדרטת מוטי קינד ברחובות
שמאל|ממוזער|220px|כיתוב באנדרטת מוטי קינד ברחובות

**מרדכי (מוטי) קינד** (17 בינואר 1951 – 6 בדצמבר 1975) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בקבוצת מכבי רחובות, יליד שכונת שעריים שברחובות.

שמו עלה לכותרות בנסיבות טרגיות לאחר שב-6 בדצמבר 1975 נדקר למוות במהלך משחק ליגה ג' של קבוצתו מול מכבי כפר גבירול, על ידי צופה אוהד כפר גבירול שפרץ למשחק.

## ביוגרפיה
קינד נולד בשעריים, ושם החל לשחק כדורגל כבר בגיל 12 יחד עם אחיו התאום אהרל'ה. הוא שיחק עם מכבי שעריים בליגה הבכירה עד עזיבת משפחתו את שעריים בשנת 1969 ומעברה לרחובות, קינד המשיך לשחק כדורגל בליגות נמוכות יותר, במכבי קריית גת ובמכבי רחובות.

## הרצח
מוטי קינד נרצח במשחק דרבי שנערך ב-6 בדצמבר 1975, בין קבוצתם של האחים קינד, מכבי רחובות, לבין מכבי כפר גבירול, במסגרת ליגה ג'. המשחק התנהל באווירה סוערת ואוהדי כפר גבירול פרצו למגרש מספר פעמים, השחקנים ביקשו מהשופט יעקב אליהו להפסיק את המשחק, במיוחד לנוכח היעדרותם של כוחות שיטור באצטדיון, אולם השופט סרב. בדקה ה-65, כאשר מכבי רחובות מובילה 0–1, שרק השופט לעבירה שבוצעה על שוער מכבי רחובות. בתגובה לשריקה זו, פרץ קהל נזעם למגרש, והכה את שחקני מכבי רחובות. אחד האוהדים, שמעון קרוה, דקר את מוטי קינד בלבו, בסכין. קינד צעד מספר צעדים ונפל לקרקע. הרצח בוצע לנגד עיניהם של שאר שחקני הקבוצה, בהם אחיו התאום של מוטי קינד.

## לאחר הרצח
ההתאחדות לכדורגל הטילה עונש חסר תקדים על קבוצת מכבי כפר גבירול בעקבות המקרה - הרחקה לצמיתות מכל פעילות. למעשה קבוצת הכדורגל מכבי כפר גבירול פורקה. אהרון ידלין, שר החינוך, החליט כאות אבל לדחות את משחקי הליגות הנמוכות, ואת המחזור התשיעי של הליגה הלאומית, הליגה הבכירה, לאמצע השבוע שלאחר הרצח.

עונשו של הרוצח, שמעון קרוה בן השבע עשרה, נקבע בערעור בבית המשפט העליון על עשר שנות מאסר. השופטים כתבו כי "בבואנו להמתיק את דינו של המערער התחשבנו בכך, שכפי שנקבע בבית-המשפט המחוזי, המערער איננו טיפוס אלים או פושע, אלא איש חלש אופי אשר נגרר אחרי היסטריה כללית, וכי הוא עודנו צעיר לימים ואין לו כל הרשעות קודמות".

## הנצחה
רחוב "מוטי קינד" ברחובות נקרא על שמו. בשנת 2009 הוקמה במרכז העיר, בגן המייסדים אנדרטה לזכרו, אותה יצר המעצב רענן כספין, בצורה של כדור כדורגל שבתוכו נעוץ סכין.


Monument to the football player Moti Kind in the city of Rehovot, January 2025 06.jpg|אנדרטה לזכרו של מוטי קינד בפארק המייסדים של רחובות
Monument to the football player Moti Kind in the city of Rehovot, January 2025 08.jpg|אנדרטת מוטי קינד ברחובות עם מגרש כדורגל קטן שנבנה סביב האנדרטה
Monument to the football player Moti Kind in the city of Rehovot, January 2025 02.jpg|כדור הרגל שבאנדרטה


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלני מכבי שעריים
קטגוריה:כדורגלני מכבי קריית גת
קטגוריה:רחובות: ספורט
קטגוריה:קורבנות רצח בישראל
קטגוריה:אלימות בספורט
קטגוריה:ספורטאים שעל שמם רחובות בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1975
דגל אוהיו

[250px|ממוזער|דגל אוהיו מונף ב[סינסינטי]]
**דגל אוהיו** (באנגלית:** Flag of Ohio**) הוא דגלה של המדינה האמריקנית אוהיו. הדגל אומץ בשנת 1902 והוא פרי עיצובו של ג'ון אייזמן.

הדגל מעוצב בצורת דגלי חילות הפרשים שלחמו במלחמות ארצות הברית במאה ה-19 (מלחמת האזרחים ומלחמת ארצות הברית–ספרד), בצבעי אדום, כחול ולבן. לדגל, שצורתו אינה מרובעת כי אם משולשת, ישנו זנב סנונית ומתוארים בו משולש כחול, עליו מוטענים 17 כוכבים לבנים ועיגול אדום ממוסגר בלבן. בשולי הדגל ישנם חמישה פסים בצבעי אדום ולבן.

המשולש הכחול מסמל את הגבעות והעמקים של אוהיו, והפסים מסמלים את הדרכים (הן היבשתיות והן מעברי המים). שבעה עשר הכוכבים מסמלים את היותה של אוהיו המדינה ה-17 המצטרפת לארצות הברית. העיגול הלבן שבמרכזו עיגול אדום מסמל הן את האות הראשונה של שם המדינה באנגלית - האות "O" וכן את הכינוי של המדינה "מדינת הערמון" ("the Buckeye State")

הדגל הוא הדגל היחיד מבין דגלי מדינות ארצות הברית שאינו מרובע בצורתו. דגל נוסף הידוע בתכונה זו הוא דגל נפאל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אוהיו: סמלים
אוהיו
אוהיו
אוהיו
O

**O** (או) היא האות החמש עשרה באלפבית הלטיני.

## היסטוריה
מקורה של האות באות השמית "ע" – אשר נכתבה בכתב הפרוטו-כנעני בצורת עין, והתפתחה לצורת עיגול באלפבית הפיניקי והעברי הקדום. אות זו עברה לאלפבית היווני בתור אומיקרון, וממנו עברה ללטינית.

## שימוש
האות משמשת ברוב השפות לציין תנועת חולם או תנועות דומות.  

## ייצוגים נוספים
[שמאל|ממוזער|100px|[דגלי הקוד הבינלאומי|דגל הקוד הבינלאומי של האות O]]

באלפבית פונטי נקראת האות "**אוסקר**" (**Oscar**).

בקוד מורס היא מסומנת כשלושה קווים:
"---".

בקוד ASCII מיוצגת האות כ-79 (O) או 111 (o).

ובכתב ברייל היא מסומנת:
:60px

## התפתחות האות O

## משמעויות ואזכורים בתרבות
* ברפואה "O" (וכן בצירופים **O+** או **O-**) הוא אחד מסוגי הדם האנושי.
* במתמטיקה ובמדעי המחשב, האות מסמלת סימון אסימפטוטי עליון (O) או תחתון (o) (נפוץ במיוחד בחישוב סיבוכיות).
* בכימיה האות מסמלת את היסוד חמצן.
* בהודעות טקסט, האות "O" מסמלת בקיצור חיבוק (בעוד שנשיקה מסומלת על ידי X).
* סיפורה של O הוא רומן ארוטי צרפתי.
* Ó (באנגלית (O') היא קידומת נפוצה של שמות משפחה איריים שמשמעותה "בן-".
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלפבית לטיני
סמל אוהיו

**סמל מדינת אוהיו** או **החותם הגדול של מדינת אוהיו** (באנגלית: **The Great Seal of the State of Ohio**) הוא סמלה של מדינת אוהיו שבארצות הברית. הסמל מציג אלומת חיטה המסמלת חקלאות ושפע, מקבץ של שבעה עשר חצים, המסמלים את היותה המדינה השבע עשרה שהצטרפה לארצות הברית. ברקע מופיע הר לוגאן כפי שהוא נראה מאחוזת אדנה שהיא אתר חשוב בהיסטוריה של אוהיו. השמש ושלוש עשרה הקרניים מסמלות את שלוש עשרה המדינות הראשונות של ארצות הברית הזורחות מעל המדינה הראשונה מהטריטוריה הצפון מערבית שהצטרפה לאיחוד. בסמל מופיעים גם נהר סקיוטו ושדות מעובדים.

## היסטוריה

לסמל היו כמה גרסאות שונות במהלך ההיסטוריה של אוהיו. הסמל הראשון אושר ב-28 במרץ 1803 ונעשה לפי שרטוט של מזכיר המדינה של אוהיו באותה העת. ב-1805, החקיקה בנושא בוטלה, מה שהביא למגוון רחב של עיצובים.

ב-6 באפריל 1866 האספה הכללית של אוהיו שהיה בה רוב רפובליקני אישרה סמל חדש שהיה בצורת מגן ודמויות של חוואי ונפח התומכות בו, לאלמנטים שכבר הופיעו בו נוספו רכבת וספינה ונוסף גם מוטו בלטינית: "Imperium in Imperio", שמשמעותו מדינה בתוך מדינה. העיצוב החדש לא היה פופולרי, והוא שונה שנתיים לאחר מכן כשהשלטון עבר לדמוקרטים, ב-9 במאי 1868.

הסמל הנוכחי אושר ב-1967, והשינוי האחרון בו בוצע ב-1996, כשמספר קרני השמש נקבעו על 13. ב-1999 וב-2003 הוצע להוסיף לסמל את מטוס האחים רייט, אולם ללא הצלחה.

הסמל מוגדר בחוק מדינת אוהיו - פרק 5, סעיפים 4 ו-10.

## גלריה


קובץ:Ohio True to the Union.png|1866-1803
קובץ:Emblems of USA 1876 - Ohio.png|1868-1866
קובץ:Ohio coat of arms, 1868.png|1967-1868
קובץ:Seal of Ohio (1967–1996).svg|1996-1967


## ראו גם
* דגל מדינת אוהיו

## קישורים חיצוניים

* הסעיפים בחוק של אוהיו המתייחסים לסמל:
:סעיף 4 בפרק 5 המתייחס לסמל המדינה.
:סעיף 10 בפרק 5 המתייחס לחותם.

אוהיו

קטגוריה:אוהיו: סמלים
פריחה

שמאל|ממוזער|300px|פריחה
**פריחה** היא שינוי לא-תקין בצבעו או במראהו של העור.

צבעה של הפריחה בדרך כלל ורוד-אדום, אך קיימים חריגים רבים. הפריחה עלולה להיות מלווה בשלפוחיות, נפיחות, גרד, חום אזורי וכאב.

פריחה אינה מהווה מחלה בפני עצמה, אלא תסמין לעשרות רבות של מחלות ומצבים רפואיים. כמעט כל מחלות העור מלוות בפריחה. מחלה המלווה בפריחה נקראת בשם הכללי **אֲבָבִית**. להלן הגורמים האפשריים לפריחה:
*זיהום חיידקי, זיהום נגיפי או פרוטיסטי: אדמת נגרמת על ידי נגיף, שנית על ידי חיידק ושושנת יריחו על ידי פרוטיסט.
*אלרגיה למזונות, תרופות, צמחים (ראו: סרפדת), כימיקלים, עקיצות של חרקים ובעלי חיים אחרים.
*כימיקלים (כולל סבונים, תמרוקים ודטרגנטים) המגרים את העור באופן כללי, ללא קשר לאלרגיה.
*תגובת-לוואי לחיסון.
*מחלות אוטואימוניות כגון פסוריאזיס ודלקת עור אטופית.
*תופעת-לוואי של היריון.
*חשיפה ממושכת לשמש או לחום.
*הרעלת עופרת.
*גירוי כתוצאה משפשוף בגד בעור, או מתהליך שפשפת בין קפלי עור.
*פגם גנטי, כגון מחלת דרייר.
*מנינגיטיס (דלקת קרום המוח) - לעומת פריחה אלרגית, לא נעלמת בעקבות הפעלת לחץ עליה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תסמינים וסימנים הקשורים לעור ולרקמה התת-עורית
יונה אפרת

[ממוזער|257x257 פיקסלים|אפרת עם [יגאל אלון בבניאס, 1967]]
**יונה אפרת** (2 באוקטובר 1925 – 4 ביוני 1993) היה אלוף בצה"ל שכיהן כמפקד פיקוד המרכז, עוזר הרמטכ"ל וחבר ועדת כהן.

## קורות חייו ופועלו
אפרת נולד בפולין בשם יונה הופרט. עלה לארץ ישראל בשנת 1935. אפרת היה חבר בארגון ההגנה ובמלחמת העצמאות התגייס לחטיבת גולני בה שימש כלוחם ומפקד. במהלך הקרבות נפצע אפרת פעמיים והשתתף במבצע עובדה. בשנת 1950 מונה למפקד סיירת גולני. במלחמת סיני השתתף בכיבוש שארם א-שייח' ובהמשך מונה למפקד גדוד 51 בחטיבת גולני. לאחר מכן שימש כקצין קישור עם כוח החירום של האומות המאוחדות בסיני ועוזר ראש מחלקת הדרכה לנושא חיל הרגלים. ב-1964 מונה למפקד חטיבת כרמלי וב-1966 מונה למפקד חטיבת גולני אותה הוביל במהלך מלחמת ששת הימים בקרבות קשים ברמת הגולן. ב-1971 מונה לעוזר ראש אג"ם, תפקיד בו כיהן עד אמצע ספטמבר 1973. בסוף ספטמבר 1973 מונה למפקד פיקוד המרכז תפקיד בו נשא עד 1977. אפרת תמך בהפעלת יד קשה כלפי הפרות סדר של הפלסטינים וגרס שזו הדרך היחידה למנוע הסלמה בהפרות הסדר הפלסטיניות. במלחמת שלום הגליל גויס למילואים והיה עוזר הרמטכ"ל.

לאחר שחרורו מצה"ל שימש אפרת כמנכ"ל החברה הממשלתית שירותי נפט בע"מ. היה חבר בוועדת כהן לחקר האירועים במחנה סברה ושתילה. רפאל איתן כתב שייתכן שמסקנות הוועדה הושפעו מהאיבה הגלויה ששררה בינו ובין אריאל שרון. בשנת 1987 הוא מונה לנהל את מבצע "אור לגויים", לניתוק חשאי של הצרכנים היהודיים מרשת החשמל של חברת החשמל המזרח ירושלמית וחיבורם לרשת של חברת החשמל לישראל.

נפטר ב-4 ביוני 1993 ונטמן בבית הקברות מורשה ברמת השרון.

## קישורים חיצוניים

* יונה אפרת באתר חטיבת גולני.
* 
* יונה אפרת (הופרט) ז"ל (1950-1951), באתר גדוד הסיור של חטיבת גולני.

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:מפקדי חטיבת כרמלי
קטגוריה:מפקדי חטיבת גולני
קטגוריה:מפקדי פיקוד המרכז
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:מנכ"לי חברות ממשלתיות בישראל
קטגוריה:מפקדי סיירת גולני
קטגוריה:מפקדי גדוד 51
קטגוריה:חיילי חטיבת גולני במלחמת העצמאות
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:חברי המטה הכללי של צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:רמת השרון: אנשי צבא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993
ג'וזואה קרדוצ'י

ממוזער|שמאל|ג'וזואה קרדוצ'י
**ג'וֹזוּאֶה אלסנדרו מיכֶּלֶה קרדוצ'י** (באיטלקית: **Giosuè Alessandro Giuseppe Carducci**) (27 ביולי 1835 – 16 בפברואר 1907), משורר איטלקי, דוקטור לפילוסופיה ומרצה לספרות איטלקית באוניברסיטת בולוניה וסנאטור. 
## ביוגרפיה
קרדוצ'י נולד בוואלדיקסטלו (Valdicastello) שבנפת לוקה. אביו היה רופא, ששימש כמורה הראשון שלו. מגיל צעיר התעניין בספרות הקלאסית ובעיקר בגדולי משוררי איטליה. האזור שלו סופח לטוסקנה בשנת 1847 והוא למד בפירנצה והמשיך ללימודים גבוהים באוניברסיטת פיזה Scuola Normale Superiore, שם גם הוכתר בתואר דוקטור. תקופת מה עסק בהוראה פרטית ובשנת 1861 התמנה למרצה לספרות איטלקית באוניברסיטת בולוניה. הוא שימש בתפקיד הזה למשך כארבעים שנה. קרדוצ'י היה פטריוט מסור ונאבק בכנסייה ובדת. תחילה היה רפובליקאי ולאחר מכן מלוכני, אך תמיד היה נגד הכיבוש של אוסטריה ולמען עצמאות איטליה. בגיל 55 התמנה לסנאטור.

הוא הקדיש את קובץ השירים הראשון לזכרו של לֵאופארדי. שירתו מהפכנית (הוא מהלל את גיבורי המהפכה הצרפתית), נלהבת ונאבקת בדת ובכנסייה. ב**אודות בארבאריות** הוא מביע געגועים ליופי העולם ההלני. שירתו מצטיינת בכוח עז ומשמעת חזקה. שיריו מצטיינים במוזיקה נפלאה. הוא היה גם מבקר חשוב ונואם מחונן שידע לבטא את רעיונותיו בעושר לשוני ובמקוריות. הוא ניחן בשנינות וידע להשתמש בסאטירה. כתב מסות על המשוררים הקלאסיים של איטליה.

בשנת 1906 הוענק לו פרס נובל לספרות "לא רק בגלל ידיעותיו המרובות ועבודותיו בשטח המחקר, אלא בעיקר לאות הוקרה על האנרגיה הפלסטית, עושר הסגנון והכוח הלירי שבהם מצטיינות יצירות המופת שלו בשירה".

נפטר בבולוניה בשנת 1907.

## היצירות החשובות ביותר
* Rime 1857 חרוזים 
* Inno a Satana 1865 המנון לשטן. כתיבה מורדת ואנטיקלריקלית. עבור קרדוצ'י השטן אינו מייצג את הרוע, אלא את הקדמה.
* Nuove poesie 1873 שירים חדשים 
* Rime nuove 1861 - 1887 חרוזים חדשים 
* Odi barbare 1877 - 1889 אודות (פואמות ליריות) ברבריות 
* Rime e ritmi 1898 חרוזים ומקצבים. נכתב בסגנון המחקה את הורציוס ואת ורגיליוס

## קישורים חיצוניים

* 
* הדף הביוגרפי של קרדוצ'י, באתר פרס נובל 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס נובל לספרות
קטגוריה:משוררים איטלקים
קטגוריה:זוכי פרס נובל איטלקים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1835
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1907
כליאה בבידוד

[ממוזער|283x283 פיקסלים|תא בידוד ב[רן (עיר)|רן, צרפת]]
**תא בידוד**, הוא חדר המשמש ל**כליאה בבידוד**, צורת ענישה שבה מונעים מאסיר כל מגע עם אנשים מלבד סוהרים ואנשי רפואה. צורת ענישה זו נחשבת לבין הקשות ביותר בכלא.

בדרך כלל תא בידוד הוא תא קטן, נטול חלונות או בעל צוהר קטן, שבו מושם האסיר כדי לבודדו משאר אוכלוסיית האסירים, ובו הוא מבלה את כל זמנו (או את רובו המכריע) עד לתום תקופת הענישה הספציפית. בסיום פרק הענישה חוזר הנענש ומשולב עם שאר אוכלוסיית הכלואים בבית הסוהר. לעיתים קרובות התא נמצא בצינוק.

בידוד נחשב במקומות מסוימים לענישה מוגזמת ואכזרית, בשל השפעותיו על מצבו הנפשי של האסיר. הטוענים בזכות השימוש בבידוד מציינים את חשיבותו לשם הפרדת אסירים המסוכנים לסביבתם משאר הכלואים. לעיתים משמש תא הבידוד להגנה על אסירים שנמצאים בסכנת פגיעה מחבריהם, כסוג של מעצר הגנתי.

## ראו גם
*אובליאט

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ענישה
קטגוריה:בתי סוהר
קטגוריה:חדרים
סיטויין

**סיטויין** (**Sittuyin**) הוא הגרסה הבורמזית למשחק השחמט. שניהם, לצד משחקי השוגי, שיאנג-צ'י, מקרוק וגאנגי, הם נגזרות של המשחק ההודי העתיק צ'טורנגה. כיום המשחק אינו נפוץ, אך הוא עדיין משוחק במחוזות הצפוניים של בורמה. פירוש שם המשחק הוא "הצגה של הצבא".

## מטרת המשחק
מטרת המשחק, כמו בכל גרסאות הצ'טורנגה, היא לגרום לכך שהמלך יהיה מאוים (בסכנת שבייה) ולא יוכל לצאת ממנה. גרימת מצב בו אין ליריב מהלך לעשות בתורו (למעט ניצחון) הוא אסור.

## הכלים
הכלים זהים לכלים בשאתראנג', ותנועותיהם זהות (למעט הפיל, שזז צעד אחד באלכסון או אחד קדימה, כמו הפיל במאקרוק ואוק צ'אטראנג וגנרל הכסף בכל גרסאות שוגי). הנחת הכלים, לעומת זאת, היא שונה: בהתחלה הרגלים מונחים על הערוגות 3א-ד וערוגות 4ה-ח (לבן) ו-6ה-ח ומשבצות 5א-ד (שחור). הלבן מניח את כליו מאחורי חייליו (על ערוגות 3ה-ח ושורות 1 ו-2) בכל דרך שהוא רוצה, אחריו השחור עושה את אותו הדבר (על ערוגות 6ה-ח ושורות 7-8).

## קידום הרגלים
מהפינה השמאלית העליונה ועד הימנית התחתונה מתוח אלכסון, וכנ"ל לגבי הפינה הימנית העליונה ועד השמאלית התחתונה. כאשר חייל מגיע למשבצת דרכה עובר אחד מאלכסונים אלה יכול לקבל קידום ולהפוך לפֶרְז (ראו ערך שאתראנג') (נקרא "גנרל" במשחק זה). אם הוא עובר את הערוגה הזו, אין ביכולתו לקבל קידום. כאשר הוא מגיע לשורה האחרונה – הוא משותק.
לשחקן ניתן לקדם את הרגלי שלו רק אם הפרז שלו נשבה.

## קישורים חיצוניים

* האנס ל. בולדנדר, סיטויין
* ז'אן-לואי קאזוֹ, סיטויין, השחמט הבורמזי
* ד"ר פיטר ניקולאוס, שחמט בורמזי מסורתי

קטגוריה:וריאציות שחמט
קטגוריה:משחקי לוח