open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
רוח סתיו

"**רוח סתיו**" היא בלדה שקטה ואיטית שכתב יחיאל מוהר והלחין יוחנן זראי בסוף שנות ה-50 לתוכנית "לא לצאת מהכלים" של להקת הנח"ל. סולן הלהקה שביצע את השיר היה אריק איינשטיין, והשיר בביצועו היה לאחד מלהיטי הלהקה באותן שנים.

## רקע
להקת הנח"ל העלתה בשנת 1959 את התוכניות "לא לצאת מן הכלים" ו"בדרך כלל", בהן כיכב אריק איינשטיין והשתתפו יהורם גאון, גבי אלדור, עליזה רוזן, יצחק שאולי, גברי בנאי, ישראל פוליאקוב, חנן גולדבלט, יוסי פרוסט, יורם ארבל והאקורדיוניסט עמי גלעד. השיר "רוח סתיו" היה הלהיט הגדול של הלהקה בתוכנית "לא לצאת מהכלים" עם סולו של אריק איינשטיין, וכמה שורות שבהן הופיע גם יהורם גאון, ובליווי כל חברי הלהקה בפזמון החוזר.

### שיבוש לשוני
בביצועים מוקדמים של השיר, מ-1959 ומ-1966, איינשטיין ביצע שגיאה לשונית והחליף את הפתח בשווא, ובמקום "לַנַּעֲרָה שוב אין אומרים: / הי, בובה, מותק, בואי לרקוד" הוא שר "לַנְּערה", כאילו זו נערת חמור. ב-1973 הוא הקליט את השיר מחדש לאלבום "ארץ ישראל הישנה והטובה" ובו תיקן את השגיאה.

## קישורים חיצוניים
* **[https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997010387746505171/NLI "רוח סתיו"]**, באתר הספרייה הלאומית
* 
* אקורדים לשיר, באתר Tab4u

###### ביצועים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1960
קטגוריה:שירי להקות צבאיות
קטגוריה:שירי להקת הנח"ל
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יחיאל מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יוחנן זראי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:שירים על עונות השנה
קארל לודוויג הרדינג

**קרל לודוויג הרדינג** (בגרמנית: **Karl Ludwig Harding**; 29 בספטמבר 1765 – 31 באוגוסט 1834) היה אסטרונום גרמני, שגילה את 3 יונו, האסטרואיד השלישי בחגורת האסטרואידים, בשנת 1804.

## חיים וקריירה
הרדינג נולד בלאוונבורג . בין השנים 1786–1789 למד באוניברסיטת גטינגן, שם למד תאולוגיה, מתמטיקה ופיזיקה. בשנת 1796, נשכר על ידי יוהאן הירונימוס שרטר כמורה לבנו. שרטר היה אסטרונום נלהב ובעלים של מצפה כוכבים מאובזר היטב בלילינטל , ליד ברמן, שם מונה הרדינג עד מהרה לצופה ומפקח.

בשנת 1800, הוא היה בין 24 האסטרונומים שהוזמנו להשתתף במשטרה השמימית , קבוצה שהוקדשה למציאת כוכבי לכת נוספים במערכת השמש. כחלק מהקבוצה, גילה הרדינג בשנת 1804 את יונו במצפה של שרטר. בשנה שלאחר מכן הוא עזב את לילינטל, שם ירש אותו פרידריך בסל, לאחר שמונה לפרופסור מן המניין לאסטרונומיה באוניברסיטת גטינגן, ומ-1812 כפרופסור מן המניין. הוא עבד במצפה הכוכבים של גטינגן, ומ-1807 כעמיתו של קרל פרידריך גאוס, עד למותו הפתאומי בשנת 1834.

בנוסף ליונו, הוא גילה שלושה שביטים ואת הכוכבים המשתנים R בבתולה, R בדלי, R בנחש ו-S בנחש. יתר על כן, הוא מצא כמה ערפיליות חדשות, ביניהן ערפילית הסליל או "עין האלוהים". יצירתו העיקרית הייתה "אטלס נובוס קלסטיס", אטלס הכוכבים הראשון ללא דמויות מיתולוגיות מרהיבות אך מבלבלות.

## תארים ופרסים
הרדינג היה חבר באקדמיה למדעים של גטינגן מאז 1803 וחבר מלא מאז 1806, חבר באקדמיה הצרפתית למדעים מאז 1810, נבחר כחבר בחברה המלכותית בלונדון ב-1806, וחבר עמית באגודה האסטרונומית המלכותית מאז 1821.

בשנת 1804 הוענק לו פרס לאלנד.

מכתש הירח *[[הרדינג (מכתש)|הרדינג]]* והאסטרואיד הארדינג 2003 נקראים על שמו.

## יצירות
* *Atlas novus coelestis* (1808–1823; נערך מחדש על ידי יאן, 1856), שקיטלג 120,000 כוכבים
* *Kleine astronomische Ephemeriden* (נערך עם ויסן, 1830–35)
* שעה XV ו-XXIII של הסדרה *Berliner Akademische Sternkarten* (מפות הכוכבים האקדמיות של ברלין) (1826, 1830)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

הרדינג, קרל לודוויג
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:זוכי פרס לאלנד
קטגוריה:ילידי 1765
קטגוריה:נפטרים ב-1834
אלגוריתם טאטוא

ממוזער|מתודת אלגוריתם הטאטוא בפעולה
בגאומטריה חישובית, **אלגוריתם טאטוא** **(**בתרגום חופשי **אלגוריתם קו-סורק)** (sweep line algorithm) או **אלגוריתם** **טאטוא מישור (או סחיפה)** (plane sweep algorithm) הוא פרדיגמה אלגוריתמית המשתמשת בקו סורק רעיוני או במשטח סורק כדי לפתור בעיות שונות במרחב האוקלידי. זהו אחד הכלים המרכזיים בתחום הגאומטריה החישובית.

הרעיון העומד מאחורי אלגוריתמים מסוג זה הוא לדמיין קו (לעיתים קרובות קו אנכי) הנע על פני המישור, ועוצר בנקודות מסוימות. הפעולות הגאומטריות מוגבלות לאובייקטים גאומטריים שנמצאים על הקו, חוצים אותו, או סמוכים לו ברגע שהקו עוצר. הפתרון המלא מתקבל לאחר שהקו עבר על פני כל האובייקטים.

## יישומים
יישום של גישה זו הביא לפריצת דרך במורכבות החישובית של אלגוריתמים גאומטריים, כאשר בשנת 1976 הציגו שאמוס (Shamos) והוי (Hoey) אלגוריתמים למציאת חיתוכים של מקטעים במישור. בפרט, הם הראו כי שילוב של שיטת קו הסריקה עם מבני נתונים יעילים (כגון עצי חיפוש מאוזנים) מאפשר לזהות האם קיימים חיתוכים בין N מקטעים במישור בזמן חישוב של O(Nlog(N)).

אלגוריתם קשור, **[[אלגוריתם בנטלי–אוטמן]]** (Bentley–Ottmann), עושה שימוש בטכניקת קו סורק כדי לדווח על כל K החיתוכים בין N מקטעים במישור בזמן חישוב של O((N+K)logN) ובמורכבות זיכרון של O(N). מאז, גישה זו שימשה לעיצוב אלגוריתמים יעילים לבעיות רבות בגאומטריה חישובית, כגון בניית דיאגרמת וורונוי (באמצעות אלגוריתם פורצ'ן), טריאנגולציית דלוני, וכן ביצוע פעולות בוליאניות על פוליגונים.

## הכללות והרחבות

* **סחיפה טופולוגית** (topological sweeping) היא גרסה של קו סורק שבה סדר העיבוד של הנקודות פשוט יותר, ואינה דורשת מיון מלא של כל הנקודות; הדבר מאפשר ביצוע יעיל יותר של חלק מהאלגוריתמים.
* **טכניקת הקליפרים המסתובבים** (rotating calipers) לעיצוב אלגוריתמים גאומטריים ניתנת גם היא לפירוש כצורה של קו סורק – אך במישור הדואלי הפרויקטיבי. במסגרת דואליות פרויקטיבית, השיפוע של קו במישור אחד מומר לקואורדינטת x של נקודה במישור הדואלי. כך, המעבר על קווים בסדר שיפועיהם (כפי שמבצע אלגוריתם הקליפרים המסתובבים) הוא דואלי למעבר על נקודות בסדר ערכי ה־x שלהן (כפי שקורה באלגוריתם קו סורק).
* גישת הסחיפה ניתנת להכללה גם לממדים גבוהים יותר.

## הערות שוליים

קטגוריה:גאומטריה חישובית
ישיבת בני עקיבא אדר"ת

**ישיבת בני עקיבא אדר"ת** היא ישיבה תיכונית פנימייתית השייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא השוכנת בעיר בת ים. נקראת על שם הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים (האדר"ת), רבן של פוניבז', מיר וירושלים.

## תולדות הישיבה
את הקמת הישיבה יזם ישראל שמעון רבינוביץ' תאומים, ממייסדי בת ים וראש המועצה שלה, שהיה בנו של "האדר"ת" הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים, רבה של ירושלים. ב-1964 הוא הקים ועד להקמת ישיבה על שם האדר"ת (שבו היה חבר גם הרב מרדכי פירון), והחל בגיוס כספים, מבני המשפחה ומגורמים נוספים. באביב 1965 כבר הוקם שלד הבניין, וב-1967 הבניין עמד לקראת סיום. הישיבה החלה את פעילותה בשנת 1969 (ה'תשכ"ט). 

באוקטובר 1993, בעקבות הסכמי אוסלו, חתמה קבוצה מתלמידי הישיבה על מכתב לראש הממשלה ושר הביטחון יצחק רבין ובו הכריזו שלא יתגייסו לצה"ל כמחאה כנגד הליך אוסלו. לאחר זמן קצר חזרו בהם התלמידים, אך ציינו כי ההסתייגות באה לאחר לחץ מצד הישיבה.

### הישיבה כיום
כיום פועלים בישיבה שני מסלולים: מסלול ישיבה תיכונית ומסלול ישיבה קטנה לאומית (צורף לישיבה בשנת הלימודים ה'תשס"ח). 

במסלול הישיבה התיכונית לומדים, לצד לימודי הקודש, לימודי חול לקבלת תעודת בגרות מלאה במגמות פיזיקה, אלקטרוניקה, מחשבים, ביולוגיה, כימיה ומחשבת ישראל, וכן קיימות בו כיתות חינוך מיוחד. 

מסלול הישיבה הקטנה פועל בחסות מוסדות "קהילת אורות התורה" בראשות הרב דוד חי הכהן, ובמסגרתו לומדים שלושה "סדרי" גמרא ביום ולימודי קודש מוגברים, לצד תעודת בגרות מינימלית. 

הישיבה מקיימת אירועי תרומה לקהילה והתנדבויות בתחומים שונים. 

במוסדות הישיבה לומדים היום כ-332 תלמידים.
## מראשי הישיבה
* הרב יצחק אוסטרוב - לאחר צאתו לגמלאות כיהן כר"מ בישיבת תל אביב.
* הרב יעקב רוז'ה - כיהן כרב שכונה בעיר וכיום רבה האשכנזי של העיר מטעם העירייה וחבר מועצת הרבנות הראשית. 
* הרב אמיר ורד
* הרב שי בן נחום כיהן כראש הישיבה מ-2011 עד 2022. יקיר העיר בת ים לשנת 2023.
* הרב דוד מוסנג'אד - ראש הישיבה הנוכחי החל משנת 2023.

## מבוגרי הישיבה
רשימת בוגרי הישיבה שקיים אודותם ערך בוויקיפדיה העברית

## קישורים חיצוניים
* ישיבת בני עקיבא אדר"ת בת ים באתר מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא. 
* ישיבת אדר"ת בת ים באתר הישיבות התיכוניות.
## הערות שוליים

קטגוריה:בת ים: תיכונים
קטגוריה:ישיבות תיכוניות
קטגוריה:מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא
בעיית ספירה

בתחום תורת הסיבוכיות החישובית ותורת החישוביות, **בעיית ספירה** היא סוג של בעיה חישובית. אם *R* היא בעיית חיפוש אזיc_R(x)=\vert\{y\mid R(x,y)\}\vert \,

היא פונקציית ספירה מתאימה, ו־\#R=\{(x,y)\mid y\leq c_R(x)\} מסמנת את בעיית ההכרעה המתאימה.

יש לשים לב כי *c<sub>R</sub>* היא בעיית חיפוש בעוד ש־*R#* היא בעיית הכרעה. עם זאת, ניתן להפחית בקוק (Cook-reduction) את *c<sub>R</sub>* ל־*R#* (עבור C מתאים) באמצעות חיפוש בינארי. הסיבה לכך ש־*R#* מוגדרת בדרך זו, ולא כגרף של *c<sub>R</sub>*, היא כדי לאפשר את ביצוע החיפוש הבינארי.  

## מחלקת סיבוכיות ספירה
בדומה לכך של־NP קיימות בעיות NP-שלם באמצעות הפחתה many-one, כך גם ל־P# קיימות בעיות P#-שלם באמצעות הפחתה שימורית (parsimonious reductions), כלומר טרנספורמציות בעיות השומרות על מספר הפתרונות.

## ראו גם

* מדעי המחשב
* בעיית העצירה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעיות חישוביות
אכיפת חוזה

**אכיפת חוזה** היא סעד משפטי אותו יכול בית המשפט להעניק לצד שנפגע מהפרת חוזה ולכפות על הצד המפר את קיום התחייבויותיו על פי החוזה.

## בישראל
במשפט הישראלי סעד האכיפה מוגדר ב לחוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה) המגדיר כי זכותו של הנפגע לבקש מבית המשפט כי יאכוף את קיום החוזה, למעט ארבעה מקרים בהם החוזה לא ניתן לאכיפה:
# החוזה כבר אינו בר-ביצוע;
# המשמעות של אכיפת החוזה היא כפיית המפר לתת שירות או עבודה לנפגע;
# ביצוע האכיפה ידרוש התערבות במידה לא סבירה מצד בית המשפט או הוצאה לפועל;
# נסיבות העניין מראים כי האכיפה אינה צודקת.
בדין הישראלי אכיפת החוזה נחשבת לאפשרות המועדפת, לפי העיקרון "חוזים יש לקיים", ועל כן אם לא התקיימו התנאים האלו בית המשפט ייעתר לבקשת הנפגע ויאכוף את החוזה. לכן, בית המשפט נוטה לפרש בצמצום את הסייגים וכן מטיל את נטל ההוכחה לקיומם על הצד המפר.

## הערות שוליים

קטגוריה:דיני חוזים
קטגוריה:מונחים משפטיים
אלברט בן שלוש

**אלברט בן שלוש** (1953 – 30 באוגוסט 2025) היה מפיק ויזם תרבות ישראלי. כיהן כמנכ"ל תזמורת ירושלים מזרח ומערב, וקודם לכן כראש מנהל התרבות וכמנכ"ל החברה הכלכלית בעיריית עכו. היה אחד מהמפיקים הבולטים בעולם הפסטיבלים הישראלי, וניהל במשך שנים רבות את פסטיבל עכו לתיאטרון אחר, את פסטיבל תיאטרונטו, ואת הווקליזה.

## ביוגרפיה
בן שלוש נולד במקנס שבמרוקו ועלה לישראל עם משפחתו בגיל שלוש. הוא התגורר בעכו ועבד במשך כארבעה עשורים בעיריית עכו בתפקידים שונים. הוא החל את דרכו כמנהל אגף הרכש, ובהמשך עבר לנהל את תחום התרבות בעיר. הוא שימש כראש מנהל התרבות בעיריית עכו במשך 31 שנה, עד שנת 2015. במהלך תקופה זו מילא תפקיד מרכזי בהפקתם של אירועי תרבות רבים בעיר.

בשנת 2015 מונה למנכ"ל החברה הכלכלית בעכו, תפקיד בו כיהן במשך שש שנים. בתפקיד זה היה אחראי לפרויקטים כלכליים ופיתוח תיירותי בעיר.

בשנת 2022 מונה למנכ"ל תזמורת ירושלים מזרח ומערב.

בן שלוש פרסם במהלך הקריירה המקצועית שלו גם שני ספרים. בשנת 2010 יצא לאור ספרו "פסטיבל עכו 1980–2009 (30 לפסטיבל עכו)". בשנת 2019 יצא לאור ספרו "עכו ונחלת אשר".

עשייתו רבת השנים של בן שלוש תרמה רבות לקידום התרבות בישראל בכלל ובפריפריה בפרט, פרצה את הדרך לאמנים ולמוזיקאים מתחילים ושימשה במה לקולות נאלמים שהושתקו בעבר. כתושב העיר עכו, החיים המשותפים בין יהודים וערבים בישראל הייתה ממטרותיו הגדולות ואותה הוא קידם דרך עבודתו.

### פסטיבלים
בן שלוש נודע בעיקר בזכות תרומתו הרבה לעולם הפסטיבלים הישראלי:
* **[[פסטיבל עכו לתיאטרון אחר]]** - במשך כ-25 שנה שימש כמנכ"ל ומפיק ראשי של הפסטיבל, והיה אחראי להפיכתו לאחד מאירועי התרבות החשובים והוותיקים בישראל.
* **[[פסטיבל תיאטרונטו]]** -  הוא ניהל את הפסטיבל, המוקדש להצגות יחיד, יחד עם יעקב אגמון.
* **פסטיבל ערבסק** - היה ממקימי ומנהלי הפסטיבל, המוקדש למוזיקה ערבית קלאסית ואנדלוסית.

### חיים אישיים
בן שלוש היה בעל תואר שני מאוניברסיטת חיפה בחוג ללימודי ארץ ישראל, ואב לארבעה ילדים.

הובא למנוחות בבית העלמין החדש של עכו, "נחלת אשר", שליד ג'דיידה-מכר.

## קישורים חיצוניים
* עבו נפרדת: אלברט בן שלוש, האיש והתרבות, הלך לעולמו, באתר "צפון 1", 30 באוגוסט 2025

קטגוריה:מפיקים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:עכו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
הר צביח

**הר צביח** (בערבית: **جبل صبيح**, תעתיק: **ג'בל סביח**) הוא הר בשומרון, אשר על פסגתו הגבוהה נמצא היישוב אביתר. להר מספר פסגות.

גובהו של ההר מאפשר תצפית נרחבת על סביבתו, בין היתר על צומת תפוח המרכזית בכביש 60.

על ההר עובר כביש 505, ונשלט על ידו.

בעבר שכן על ההר מוצב "תפוחית" של צה"ל, עת נסלל כביש חוצה שומרון באזור, ופועלי הבנייה היו זקוקים להגנה. המוצב ננטש בשנת 1987.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

צביח
קטגוריה:אביתר
גרטה שטרן

**גרטה שטרן** (9 במאי 1904 - 24 בדצמבר 1999) הייתה צלמת גרמנייה-ארגנטינאית ממוצא יהודי.. שטרן ובעלה הוראסיו קופולה, סייעו למודרניזציה של האמנויות החזותיות בארגנטינה. שטרן הציגה את התערוכה הראשונה של אמנות צילום מודרנית בבואנוס איירס, בשנת 1935.

## שנותיה המוקדמות
שטרן נולדה ב-9 במאי 1904 בעיר אלברפלד, באימפריה הגרמנית לפרידה הוכברגאר ולואי שטרן. בשנות ילדותה ביקרה לעיתים קרובות את משפחתה באנגליה ולמדה שם בבית ספר יסודי. בין השנים 1923 ל-1925, למדה גרפיקה בבית הספר לאומנות שימושית בשטוטגרט, אך לאחר תקופה קצרה של עבודה בתחום, החלה לעסוק בצילום בהשראת עבודות של אדוארד וסטון ופול אוטרברידג'. לצורך כך היא עברה לברלין ולקחה שיעורים פרטיים מוולטר פיטרהנס.

## קריירה
ממוזער|גרטה שטרן, דיוקן עצמי, 1943
בשנת 1930 ייסדו שטרן ואלן רוזנברג אורבך את *ringl+pit*, סטודיו לצילום ועיצוב עטור פרסים שבסיסו בברלין, בו הם השתמשו בציוד שנרכש מוולטר פיטרהנס והתפרסמו בזכות עבודתם החדשנית בתחום הפרסום. השם *ringl+pit* מגיע מכינויי ילדותם (Ringl עבור גרטה, Pit עבור אלן).

בין אפריל 1930 למרץ 1933, שטרן המשיכה את לימודיה אצל פיטרהנס בסדנת הצילום של הבאוהאוס בדסאו, שם פגשה את הצלם הארגנטינאי הורציו קופולה. בשנת 1933 בעקבות עליית הנאצים לשלטון, היגרה עם אחיה לאנגליה, שם הקימה שטרן סטודיו חדש, שבו חידשה את שיתוף הפעולה שלה שם עם אורבך.
שטרן נסעה לראשונה לארגנטינה בחברת בעלה, הורסיו קופולה, בשנת 1935. הזוג הטרי הציג תערוכה בבואנוס איירס, שלפי המגזין סור, הייתה תערוכת הצילום המודרנית הראשונה בארגנטינה. בשנת 1958 היא הפכה לאזרחית ארגנטינה.
ימין|ממוזער|גרטה שטרן. Articulos eléctricos para el hogar (מכשירים חשמליים לבית) 1950
בשנת 1948 החלה שטרן לעבוד עבור *Idilio*, מגזין נשים מאויר, שפנה במיוחד לנשים מהמעמד הבינוני-נמוך. בסוף שנות ה-40 ותחילת שנות ה-50, שטרן יצרה סדרת איורים בשם לוס סואניוס (*Los Sueños - חלומות או חזיונות),* עבור המדור "El psicoanálisis te ayudará" (הפסיכואנליזה תעזור לך). במדור זה, הקוראות עודדו לשלוח למדור את חלומותיהם לניתוח על ידי ה"מומחים" כסיוע לקוראות למצוא "ידע עצמי ועזרה עצמית שיעזרו להם להצליח באהבה, במשפחה ובעבודה". בכל שבוע נבחר חלום אחד, נותח לעומק על ידי המומחה, ריצ'רד רסט, ולאחר מכן אויר על ידי שטרן באמצעות פוטומונטאז'. שטרן יצרה כ-150 פוטומונטאז'ים אלה, מתוכם רק 46 שרדו בתשלילים. הפוטומונטאז'ים של שטרן הם פרשנויות סוריאליסטיות לחלומות הקוראות, שלעיתים קרובות חתרו תחת הערכים המסורתיים של המגזין על ידי הכנסת ביקורת פמיניסטית על התפקידים המגדריים בארגנטינה ואף על הפרויקט הפסיכואנליטי. הסדרה הושוותה לעיתים קרובות לרישומי *"סואניוס"* של פרנסיסקו דה גויה.
שמאל|ממוזער|225x225 פיקסלים|דסנודו מספר 3, 1946
שטרן לימדה צילום בין השנים 1959 ו-1985 באוניברסיטה (*Universidad Nacional del Nordeste*) בעיר רסיסטנסיה.

## מותה
בשנת 1985 פרשה מצילום. שטרן נפטרה ב-24 בדצמבר 1999 בבואנוס איירס בגיל 95.

## אוספים
עבודותיו של שטרן מוצגות באוספים הקבועים הבאים:

* המוזיאון היהודי
* המוזיאון לאמנות מודרנית
* המוזיאון המטרופוליטן
* מוזיאון ג'יי פול גטי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי באוהאוס
קטגוריה:צלמות יהודיות
קטגוריה:יהודים ארגנטינאים
קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארגנטינה
קטגוריה:נפטרים ב-1999
קטגוריה:ילידי 1904
דייוויד גאמברל

**דייוויד הנרי גאמברל** (באנגלית: **David Henry Gambrell**; ) היה פוליטיקאי ועורך דין אמריקאי, שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת ג'ורג'יה במשך כשנה ותשעה חודשים מ-1971 עד 1972. הוא היה חבר המפלגה הדמוקרטית.

## ביוגרפיה
דייוויד ה. גאמברל נולד באטלנטה שבג'ורג'יה, בנם של קת'לין (האגוד) וסמיית' גאמברל. הוא השלים לימודי תואר ראשון במכללת דייווידסון בשנת 1949, ובשנת 1952 השלים בהצטיינות לימודי תואר שני במשפטים בבית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד. לאחר שירות בכוחות המילואים של צבא ארצות הברית כיהן כעמית הוראה באוניברסיטת הרווארד, הצטרף למשרד עורכי הדין "קינג אנד ספולדינג" שבאטלנטה, ואף היה לשותף בו.

בשנת 1963 ייסד את משרד עורכי הדין "Gambrell & Stolz, LLP". בשנים 1965–1966 שימש נשיא לשכת עורכי הדין של אטלנטה, וב־1967–1968 היה נשיא לשכת עורכי הדין של מדינת ג'ורג'יה. בנוסף כיהן בבית הנבחרים של לשכת עורכי הדין האמריקאית , במערכת כתב העת המשפטי "ABA Journal", ובדירקטוריון של האגודה הלאומית לסיוע והגנה משפטית. על תרומתו למקצוע המשפטי זכה ב"פרס השירות המצוין" מאת לשכת עורכי הדין של ג'ורג'יה (2002), וב"פרס ההנהגה" מאת לשכת עורכי הדין של אטלנטה (2007).

בשנים 1970–1971 כיהן כיושב ראש המפלגה הדמוקרטית בג'ורג'יה. לאחר מותו של הסנאטור ריצ'רד ראסל הבן ב-1971, מינה אותו מושל ג'ורג'יה ג'ימי קרטר למלא את מקומו בסנאט של ארצות הברית. בתקופת כהונתו כיהן בוועדת הבנקאות, בוועדת האווירונאוטיקה והחלל, ובוועדה המיוחדת לעסקים קטנים. גאמברל, שנחשב למתון בעמדותיו, הפסיד בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית ב-1972 לסם נאן, שנבחר לאחר מכן לתקופת כהונה מלאה בסנאט וכיהן בתפקיד במשך 24 שנה. בשנת 1974 התמודד גאמברל על מועמדות המפלגה הדמוקרטית למשרת מושל ג'ורג'יה, אך הוא זכה לתמיכה מועטה לעומת המועמדים לסטר מדוקס, ג'ורג' באסבי (שנבחר לבסוף) וברט לאנס.

לאחר כהונתו בסנאט כיהן במגוון תפקידים ציבוריים, עסקיים וחברתיים, בהם דירקטור בחברות ציבוריות אחדות; חבר בוועדות ייעוץ של מכללת דייווידסון, של בית הספר למשפטים בהרווארד ובזה של אוניברסיטת אמורי; חבר במועצת המנהלים של לשכת המסחר בג'ורג'יה; יושב ראש מועצת המושל להשכלה גבוהה; יו"ר ועדת הניסוח של פרק ההשכלה בחוקת ג'ורג'יה; חבר מועצת האוצרים של החברה ההיסטורית של ג'ורג'יה; ונאמן בקרן עורכי הדין של ג'ורג'יה. כמו כן שימש דירקטור בחברת "American Software" ונאמן בקרן ההיסטוריה המשפטית של ג'ורג'יה.

גאמברל נישא ללוק פלנדרס גאמברל, נדבנית שתרמה קרקע להקמת המכללה המדינתית מזרח ג'ורג'יה בשנת 1971. לזוג נולדו ארבעה ילדים. לוק נפטרה ב-29 ביוני 2015. דייוויד גאמברל נפטר ב-6 במאי 2021 לאחר תקופה בה נאבק במצב בריאותי רעוע.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי ג'ורג'יה
קטגוריה:אטלנטה: אישים
קטגוריה:בוגרי מכללת דייווידסון
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים במאה ה-20
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מג'ורג'יה
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית שמונו לתפקידם
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1929
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2021
כפות רגלי האל

**כפות רגלי האל: איך גילינו את הגִּלְגָּלים בבקעת הירדן** הוא ספר עיון בארכאולוגיה ובמקרא, מעיזבונו של פרופסור אדם זרטל, אשר יצא לאור לאחר מותו בהוצאת ספריית שיבולת בעריכת דוקטור שי בר. הספר מציג את תגליותיו של זרטל במסגרת סקר הר מנשה, ובעיקר את המתחמים הקדומים בצורת כף־רגל שהתגלו בבקעת הירדן ובמזרח השומרון ובנימין. בספר משולבים גם קטעים אישיים מחייו של זרטל, שנפצע קשה במלחמת יום הכיפורים והחל את דרכו המדעית כשיצא לסקרי שטח רגליים ממושכים, יחד עם ניתוחים ארכאולוגיים, מקראיים ותרבותיים על ראשית הפולחן בישראל.

בחלק מהספר עומד סיפורו האישי של זרטל, ששילב בין חוויית ההליכה ברגל בארץ הפצועה שלאחר המלחמה לבין החתירה הבלתי־מתפשרת לחשוף את שורשי העם והארץ. מתוך אבני השומרון ועמק הירדן הוא מבקש להראות כיצד ארכאולוגיה, מקרא וזיכרון לאומי משתלבים יחד ליצירת תמונה חדשה של ראשית ישראל.

## תוכן
זרטל מציע לזהות את המתחמים בצורת כף־רגל עם אתרי "הגלגל" המקראיים, ששימשו כמוקדי כינוס, טקסי חידוש הברית והכתרת מלכים בראשית תקופת ההתנחלות והשופטים. לטענתו, צורת כף־הרגל נושאת משמעות סמלית במקרא ובתרבויות סמוכות, כסמל לבעלות על הארץ, להכנעת אויבים, וגם לנוכחות האלוהית בעולם. הספר מתאר כיצד המתחמים נבנו בתקופת הברזל הראשונה, במאות ה־12 עד ה־10 לפני הספירה, וכיצד מיקומם, אופיים הארכיטקטוני והשימוש שנעשה בהם משקפים את שלביה הראשונים של התגבשות ישראל כעם.

מעבר לתיאור התגליות, הספר מציע קריאה תרבותית-סמלית רחבה. הוא מקשר בין הממצא הארכאולוגי לבין פסוקי המקרא, דוגמת ", ומציע הסבר חדש למונח "עלייה לרגל" כעלייה ממשית לאתרי הפולחן בצורת כף־רגל. זרטל משווה את הסמליות הישראלית לזו המצרית, שבה כף־הרגל ייצגה אדנות של המלך על אויביו, ומראה כיצד בישראל התפתח הרעיון לביטוי של קשר בין העם, הארץ והאל.

## ביקורות
הספר ובכלל המחקר עורר עניין ציבורי ומחקרי ניכר. מצד אחד, הוא זכה להערכה בשל עושר המידע, היקף הסקר ארוך־השנים, והצגת תיאוריה מקורית בדבר ראשית הפולחן בישראל. ד״ר שי בר, שהביא את הספר לדפוס, הדגיש את ייחודיות המתחמים והעדר מקבילות להם במזרח הקדום. מנגד, חוקרים אחרים הסתייגו מן הזיהוי הישיר עם הגלגלים המקראיים, וטענו כי מדובר בפרשנות סמלית נועזת, המחייבת עוד חפירות והוכחות סטרטיגרפיות. יש אף שראו בזיהוי דוגמה ל"מדרש ארכאולוגי" יותר מאשר לממצא ודאי. אף על פי כן, לא פורסמו מחקרים הסותרים באופן חד־משמעי את ממצאיו של זרטל.

## ראו גם
* מזבח הר עיבל
* תקופת הברזל בלבנט
* במה (פולחן)

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי הוצאת סלע מאיר
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:ספרי 2023
אולי צריך לתת לזה עוד זמן

"**אולי צריך לתת לזה עוד זמן**" הוא שיר שכתב וביצע אריק איינשטיין והלחין יצחק קלפטר. השיר נכלל באלבומם המשותף של איינשטיין וקלפטר, "שביר", שיצא לאור בספטמבר 1983.

## רקע
באוגוסט 1982, בשבוע שבו יצא אלבומו החדש, "יושב על הגדר", עבר איינשטיין תאונת דרכים קשה. הוא ורעייתו סימה נפצעו וידידתם נהרגה. בנוסף, כבדות הראייה שלו הלכה והחמירה. מאז התאונה מיעט איינשטיין להופיע בציבור או להתראיין בתקשורת.

בעקבות התאונה כתב איינשטיין את "אולי צריך לתת לזה עוד זמן".

## תוכן
השיר מתאר בעיקרו את מצבו ותחושותיו של איינשטיין מאז התאונה. בבית הראשון בשיר אומר הדובר שהחיים עוד לא שבו למה שהיו ושהפצעים טרם נרפאו ואף ייתכן שלעולם לא יעשו כן. בבית השני הוא מציין שהשמש והגשמים מופיעים כהוגן, וכך גם יתר העולם. בבית האחרון של השיר אומר הדובר כי גילה שיש אור בקצה המנהרה. כשהגיע לפתח המנהרה ראה מלאכים שרים.

## גרסאות כיסוי
ב-24 בספטמבר 2024, לקראת יום השנה למתקפת הפתע על ישראל ותחילת מלחמת חרבות ברזל, הוציא הזמר ברי סחרוף גרסת כיסוי לשיר. שלא כמו בגרסתו המקורית, לחן השיר מבוצע בידי תזמורת ולא בידי גיטרה חשמלית.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
מתקדמים לאחור

**מתקדמים לאחור – כיצד מדיניות רווחה פוגעת בעניים** (באנגלית: **Losing Ground: American Social Policy, 1950–1980**) הוא ספר משנת 1984 העוסק ביעילותן של מדיניות מדינת הרווחה בארצות הברית בין השנים 1950 ל-1980, מאת מדען המדינה צ’ארלס מאריי. גם הצעות המדיניות שלו וגם המתודולוגיה שבה השתמש עוררו מחלוקות רבות.

## רקע
מאריי כתב את הספר בזמן שהיה עמית במכון מנהטן, אז תחת חסותו של אירווינג קריסטול. המכון מימן את עבודתו על הספר ואף קידם אותו. כ-25,000 דולר מהמימון הגיעו מקרן ג’ון מ. אולין. ג’ואן קנדי טיילור מהמכון זוכה לקרדיט על כך שדאגה שהספר יראה אור.

## תקציר
הטענה המרכזית של מאריי היא שתוכניות הרווחה החברתיות, כפי שיושמו היסטורית בארצות הברית, נוטות להגדיל את העוני במקום לצמצמו, משום שהן יוצרות תמריצים שמתגמלים התנהגות קצרת-טווח שאינה מועילה ליציאה מעוני בטווח הארוך.

## קבלה וביקורת
כריסטופר ג’נקס פרסם ביקורת מקיפה בגיליון 9 במאי 1985 של New York Review of Books, ובה הגדיר את הספר כמעשה של "דרוויניזם חברתי". לטענתו, הצלחתו הפופולרית של *מתקדמים לאחור* נבעה לא מהקפדה מדעית אלא מן התועלת הפוליטית שלו – בהענקת צידוק מוסרי לקיצוצי תקציב שפוליטיקאים רבים ביקשו לבצע כדי לצמצם את הגירעון הפדרלי. מאריי השיב על ביקורתו, וג’נקס מצדו פרסם תגובה נוספת.

במקביל, מכון המחקר לעוני של אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון פרסם דוח מיוחד שהציג את עמדות החוקרים השונים במכון כלפי טענותיו של מאריי. בנוסף, פורסם סיכום בן שנים-עשר עמודים במגזין Focus, שבו דחו החוקרים את ההאשמות הרחבות שהטיח הספר כלפי מדיניות "החברה הגדולה". עם זאת, הם הסכימו כי נדרשת בשנות השמונים גישה מחודשת שתוכל להתמודד טוב יותר עם אתגרי העוני והפשיעה.

בניו יורק טיימס, במאמר מערכת שפורסם ב־1985, חודשים ספורים לאחר הופעת הספר, הוגדר *מתקדמים לאחור* כ"תנ"ך של מקצצי התקציב". עם זאת, המאמר הסתייג וציין כי "הטענה עשויה להיות פגומה לא פחות משהיא מפתיעה, וכנראה לא תעמוד בביקורת רצינית".

בראיון שנערך בדצמבר 1993 עם רשת NBC, כתב נשיא ארצות הברית דאז ביל קלינטון על מאריי ועל הספר: "הוא עשה שירות גדול למדינה. נכון, אני והוא לא פעם חלוקים, אבל אני חושב שהניתוח שלו ביסודו נכון. אין ספק שזה יעבוד. אבל השאלה היא – האם זה מוסרי?"

כעבור שנים אחדות, בשנת 2006, כתב הפרשן השמרני מייקל בארון כי הספר "ערער את ההנחה שרווחה היא חובה מוסרית" וכי הוא שימש מקור השראה לרפורמות הרווחה של שנות התשעים.

עם זאת, בשנת 2009, בספרו Prisons of Poverty, תקף הסוציולוג לואיק וקאן את *מתקדמים לאחור*. הוא טען כי מאריי עיוות את הנתונים בניסיון לטעון שהעלייה בעוני לאחר שנות השישים נבעה מצמיחתה של מדינת הרווחה, בעוד שלדבריו הנתונים עצמם אינם מצביעים על קשר כזה כלל.

## ראו גם
* התאבדות המערב
* שקיעת המערב

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי 1984
תשבי צורי (פיוט)

**תִּשְׁבִּי צֳרִי לְבָבִי** הוא פיוט להבדלה חיברו כנראה רבי יעקב אדהאן ממקנס שבמרוקו שפעל באמצע המאה ה-17, וחתם שמו באקרוסטיכון, על פי המחקר משוער ששם אביו אשר כפי חתימת האקרוסטיכון האחרון **הבן אשר**.
נהוג לשיר את הפיוט בעיקר בקהילות יהדות צפון אפריקה כפי שנהגו בהיותם בצפון אפריקה בעת ההבדלה או בעת סעודת מלווה מלכה בצפייה לאליהו התשבי הבא מגלעד. הלחן המוכר ביותר הוא בסולם האלג'ירי סחלי על פי השיר של הזמרת התוניסאית לואיזה תונסייה (סעדון). אולם השיר מבוצע גם בשירת הבקשות ושירי ידידות של יהדות אלג'יריה ויהדות מרוקו בפרשיות פרשת מקץ ופרשת בא בנובת חיג'אז אל-כביר. 

## נושא הפיוט
בפיוט צועק המשורר מנהמת ליבו ומייחל ומצפה לישועה ולגאולה, שישלח את אליהו הנביא מבשר הגאולה (לפי מלאכי פרק ג, פסוק כג) וימחל על חטאיו. בבית הראשון עם ישראל נמשל לילד הנמצא בסכנה בים, אולם הוא לא חושש, משום שיש לו הבטחה שיינצל. המשורר מסתמך על הברית בין האל לבין אבות האומה כמו שנאמר; וזכרתי את ברית יעקב וגו' וכן לברית בין האל לבין עם ישראל. הפיוט מיועד לשעת ההבדלה. הפייטן רבי יעקב סבור שיזכו ישראל והגאולה תבוא במהירות ושמחה ויתקיים בהם אחישנה כי אף על פי שאמרו זכו אחישנה, ולא זכו בעתה, סבור הפייטן שיזכו לאחישנה כמו שנאמר (ישעיה פרק ס פסוק כב); הַקָּטֹן֙ יִהְיֶ֣ה לָאֶ֔לֶף וְהַצָּעִ֖יר לְג֣וֹי עָצ֑וּם אֲנִ֥י יְהֹוָ֖ה בְּעִתָּ֥הּ **אֲחִישֶֽׁנָּה** ופירש המצודות ציון; "בעתה" - מלשון עת וזמן "אחישנה" - עניין מהירות כמו אחישה מפלט לי (תהלים פרק נה)׃, ולכן בבית שלישי אמר; **אָחִישׁ** זְמַן וְאָבִיא רוֹעֶה וְנֶאֱמָן; ובבית רביעי אמר; צוּר מַהֲרָה **וְחִישׁ**. יֶשַׁע לְבֶן אֲמָתְךָ, וכן בבית הראשון אמר; **אַל יַאֲרִיךְ זְמָן** כלומר שיחיש הגאולה, לאחישנה ולא בעיתה;

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים למוצאי שבת
קאסטיון (כדורגל)

**קאסטיון** (בספרדית: **Club Deportivo Castellón**) הוא מועדון כדורגל ספרדיי. המועדון נוסד בשנת 1922 בעיר קאסטיון דה לה פלאנה שבקהילה אוטונומית ולנסיה. הקבוצה שיחקה בעבר בלה ליגה וכיום משחקת בליגה הספרדית השנייה.

## היסטוריה
קבוצות כדורגל ראשונות הוקמו בעיר בשנת 1911. המועדון הנוכחי הוקם בשנת 1922.

בעונת 1941/1942 הקבוצה לראשונה שיחקה בליגה העליונה. ההישג של הקבוצה היה בעונת 1972/1973 אותו היא סיימה במקום החמישי. באותה עונה היא שיחקה בגמר גביע המלך והפסידה. בסך הכול היא שיחקה בלה ליגה 11 עונות.

בשנת 1991 הקבוצה ירדה לליגה הספרדית השנייה וכעבור 3 שנים לליגה השלישית. היא חזרה לליגה השנייה בסיום עונת 2004/2005.
 
בשנת 2011, בעקבות בעיות תקציביות ואי-תשלום לשחקנים הקבוצה הוצאה מליגה שלישית והחלה לשחק בליגה הרביעית. היא חזרה לליגה השלישית בשנת 2018. בשנת 2020 היא חזרה לליגה השנייה ואך שרדה בה עונה בודדת.

בעונת 2024/2025 היא חזרה לליגה השנייה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית): ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1922
ע'סאן חאצבאני

**ע'סאן חאצבאני** (בערבית: **غسان حاصباني**; נולד ב-30 באוגוסט 1972) הוא איש עסקים לבנוני וחבר מפלגת הכוחות הלבנוניים שבגוש  בפרלמנט הלבנוני. כיהן בתפקיד שר הבריאות הציבורית וסגן ראש הממשלה (במקביל), מדצמבר 2016 עד ינואר 2020. חאצבאני הוא מומחה ומנהל בין-לאומי בתחומי תכנון כלכלי והטכנולוגיה.

## ביוגרפיה
ע'סאן חאצבאני נולד בשכונת , ביירות, בלבנון למשפחה יוונית-אורתודוקסית נוצרית בשנת 1972. הוא סיים את לימודיו האקדמיים בלונדון: תואר שני בהצטיינות בהנדסה ותואר שני במנהל עסקים.

## קריירה מקצועית
### STC אינטרנשיונל (2010–2012)
חאצבאני עבד בחברת הייעוץ הגלובלית Booz & Company, שם ניהל את תחום התקשורת והטכנולוגיה במזרח התיכון. בין היתר ייעץ לחברת הצטרף לחברת הטלקום הסעודית Saudi Telecom Company (STC) והמליץ על הרחבת הפעילות לארצות נוספות. בשנת 2010 הוא מונה לשמש כמנהל הכללי של חברה בת STC - international.

## קריירה פוליטית
### תפקידיו
עסאן חאצבאני הוא חבר הפרלמנט הלבנוני. בעבר, בדצמבר 2018 מינה הנשיא מישל עאון את סעד חרירי לתפקיד ראש הממשלה והוא הקים את ממשלת האחדות הלאומית שכללה 30 שרים, חאצבאני מונה לסגן ראש ממשלת לבנון ושר הבריאות הציבורית.
בבחירות הכלליות בלבנון בשנת 2022, מפלגת הכוחות הלבנוניים רשמה הישגים צפויים בכך שהציגה את ע'סאן חאצבאני, שקיבל לבדו 16% מקולות מחוז ביירות, 7,080 קולות.

### עמדתו ביחס לחזבאללה
חאצבאני מתנגד חריף לחזבאללה ותומך בגלוי במאמצי ממשלת לבנון לפרק את הארגון מנשקו.

## חיים אישיים
חאצבאני נשוי לנדין חאצבאני ולהם שלושה ילדים.

## הוקרה
* פרס מנכ"ל מצטיין בדובאי (2012)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
 

קטגוריה:שרי הבריאות של לבנון
קטגוריה:אנשי עסקים בריטים
קטגוריה:לבנון: פוליטיקה
קטגוריה:ביירות: אישים
קטגוריה:לבנונים שנולדו ב-1972
אלקויאנו

**אלקויאנו** (בספרדית: **Club Deportivo Alcoyano**) הוא מועדון כדורגל ספרדי. המועדון נוסד בשנת 1928 בעיר אלקוי שבקהילה אוטונומית ולנסיה. הקבוצה שיחקה בעבר בלה ליגה וכיום משחקת בסגונדה דיויסיון RFEF שהיא הרביעית בחשיבותה בספרד.

## היסטוריה
המועדון הנוכחי הוקם בשנת 1928 תוך איחוד מספר קבוצות כדורגל שהיו קיימות בעיר. הוא הצטרף לפדרציית הכדורגל הספרדית המלכותית רק כעבור מספר שנים. בשנת 1942 קבוצת המועדון לראשונה הגיעה למשחקי הליגה הספרדית השנייה בכדורגל. בעונת 1945/1946 היא לראשונה שיחקה בלה ליגה אך לא שרדה בה.
 
בעונת 1947/1948 היא חזרה לליגה הבכירה וסיימה את העונה במקום העשירי. לאחר 1950/1951 היא ירדה לליגה השנייה ולא חזרה מאז לליגה הבכירה. לאחר עונת 1953/1954 הקבוצה ירדה לליגה השלישית.

מאז הקבוצה משחקת לסירוגין בליגה השלישית או בליגה הרביעית.

בעונת 2020/2021 היא הצליחה לנצח את ריאל מדריד בגביע המלך ולהגיע לשלב 1/16 בתחרות.

בעונת 2025/2026 קבוצה משחקת בסגונדה דיויסיון RFEF שהיא הרביעית בחשיבותה בספרד.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית): ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1928
אצטדיון ליווייס

**אצטדיון ליווייס** (באנגלית: **Levi's Stadium**) הוא אצטדיון פוטבול הממוקם בעיר סנטה קלרה שבקליפורניה. האצטדיון הוא מגרשה הביתי של קבוצת הפוטבול סן פרנסיסקו 49' ומשמש גם מגוון אירועים כמו הופעות מוזיקה, משחקי כדורגל ועוד. האצטדיון אירח את הסופרבול ה-50 ב-2016, ואת סופרבול LX ב-2026. הוא צפוי להיות אחד מהאצטדיונים שיארחו את מונדיאל 2026.

## היסטוריה
בשנת 2006 הציעה קבוצת סן פרנסיסקו 49' לבנות אצטדיון חדש באתר אצטדיון קנדלסטיק פארק המשמש אותה, אך המשא ומתן עם עיריית סן פרנסיסקו לא צלח. כתוצאה מכך, הקבוצה החליטה להתמקד במיקום חדש בסנטה קלרה. ב-2010 אושר מימון האצטדיון במשאל של תושבי סנטה קלרה, בנייתו החלה באפריל 2012 והוא נחנך ב-17 ביולי 2014.

האצטדיון הוא אצטדיון פתוח עם משטח דשא טבעי ובעל קיבולת של 68,500 מושבים, עם אפשרות להרחבה עד לכ-75,000 מושבים לאירועים גדולים. 

האצטדיון נקרא על שם מותג הג'ינס של חברת לוי שטראוס ושות', שרכשה את זכויות השיום תמורת כ-220 מיליון דולר לעשר שנים.

## מונדיאל 2026
אצטדיון ליווייס הוא אחד מ-11 אצטדיונים בארצות הברית ו-16 אצטדיונים בסך הכול הצפויים לארח את מונדיאל 2026, והוא יארח שישה משחקים, חמישה בשלב הבתים של הטורניר, ואחד בשלב 32 האחרונות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

ליווייס
ליווייס
ליווייס
קטגוריה:סן פרנסיסקו 49'
קטגוריה:סנטה קלרה (קליפורניה)
ליווייס
חומת אש (טום קלנסי)

"חומת אש" (באנגלית: **threat vector**) הוא ספר מאת הסופר האמריקאי טום קלנסי. הספר, ה-12 בסדרת הספרים אודות ג'ק ראיין, מנתח מודיעין של ה-CIA, הוא הספר הרביעי בסדרה אשר מתאר את פעילותו של בנו של ראיין, ג'ק ראיין ג'וניור, במסגרת פעילותו במוסד מודיעיני אמריקאי לא רשמי בשם "הקמפוס" והאחרון עד כה שתורגם לעברית. במהלך עלילת הספר פועלים ראיין ג'וניור וחבריו לארגון, על מנת למנוע את ההשתלטות העוינת של סין על שכניה, כולל פריצות מחשבים מתוחכמות.

בספר זה גאווין ברי, גאון המחשבים של הקמפוס, מצטרף לראשונה לחבורה במשימה.
## רקע
הספר מתחיל מעט אחרי אירועי הספר השלישי, בו ג'ק ראיין (האב) נבחר שוב לנשיא ארצות הברית ולקמפוס יש שוב גב מודיעיני. ג'ון קלארק עדיין מתאושש מהחקירה הכואבת שהרוסים עשו לו בסיום הספר הקודם ולא יכול (בינתיים) לירות באקדח. ג'ק הבן ביחסים עם מלני קראפט, עובדת של מארי פאט פולי, בלי לדעת שהנערה עובדת עם הסינים- ללא ידיעתה.
## עלילה
מנהיג סין, ויי ז'ן לין, מנסה להתאבד בעקבות כשלים כלכליים של המדינה אך מפקד צבאו מונע ממנו ומשתלט על הבירה. הצבא העממי (PLA) יוצא למסע כיבושים ואיומים ברחבי האוקיינוס. בו זמנית, האקר מתוחכם המכונה פאסטבייט-22 מנהל מלחמת פריצות על ארצות הברית.

חבורת ה"קמפוס" מחסלת קבוצה של מחבלים במקומות שונים בו זמנית, אבל כשג'ק (הבן) גונב מחשב נייד מאחד הגופות מתגלה שמישהו יודע עליהם הכל. הקמפוס מבטל מיד את כל המבצעים.

גאווין מגלה בתשדורות של ה-CIA כי סוכן ללא-כיסוי בשם **אדם יאו**, כביכול בלש פרטי, מצא את **פאסטבייט-22** בהונג קונג ועוקב אחריו. יחד עם ג'ק ושאבז, הם טסים להונג קונג במסווה ה"לבן" של הקמפוס- אנשי עסקים שמחפשים את ההאקר הנ"ל שעשה נזקים ללקוחות שלהם. **אדם** "קונה" את סיפור הכיסוי והארבעה גונבים מההאקר, ז'ה שו האי, את המחשב הנייד- אחרי שנקלעים לקרב יריות בין חיילים אמריקאים שניסו לחטוף אותו לגנגסטרים סינים (טריאד).

ג'ק ודינג נוסעים למיאמי בעקבות המידע מהמחשב הנייד, אך נתפסים על ידי גנגסטרים שחיכו להם. השניים מערימים על הגנגסטרים ובורחים. כשג'ק מבין שמישהו קרוב אליו בגד בו, הוא שולח לגאווין את הטלפון הנייד שלו- ומתגלה שאכן מלאני שתלה עליו תוכנת איתור זדונית.

הסינים מנסים להתנקש במלאני וג'ק מציל אותה ושולח אותה לג'ון קלארק להגנה. הטריאד פושטים על משרדי הקמפוס אך קלארק ומלאני מצליחים להרוג חלק מהגנגסטרים.

ג'ק ואדם מוצאים את מיקום המבצעים של הסינים בהונג קונג ומטוס אמריקאי מפציץ את הבניין. המטוס מופל אבל הם מצילים את הטייס שנפלט מלינץ'.

חבורת הקמפוס מתנקשת ברמטכ"ל ה-PLA לפי רמיזת הנשיא ויי, כשהם שותלים שני חברי טריאד (ששרדו את המתקפה הכושלת ב"קמפוס") במקום ההתנקשות כהוכחה כוזבת. וויי מתאבד בירייה- אך בטעות הוא מתבוסס בדמו בייסורים במקום מוות מהיר.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ספרי טום קלנסי
קטגוריה:ספרי מתח
קטגוריה:ספרי ריגול
קשאקה

ממוזער|קשקה מסורתית
**קשאקה** הוא כלי הקשה שמוצאו במערב אפריקה המכונה גם **אסלטו**, **קס קס**, **צ'נגוט צ'ה** או **קושקה** ושמות נוספים שרבים מהם אונומטופאים. הכלי מורכב משני רעשנים עגולים קטנים המחוברים ביניהם בחוט. האחד מוחזק על ידי הנגן ביד בשעה שהוא מסובב ומטיל את השני מצד לצד סביב ליד. 

הכלי מפיק קולות נקישה כששני הרעשנים מכים זה בזה, לצד קולות רשרוש המופקים מהרעשנים. נגנים מיומנים, מלהטטים בכלי כשהם מחליפים בין הרעשנים המסתובבים לאלו המוחזקים ביד, ואף מנגנים בשני קשקה, אחת בכל יד, תוך נגינת מקצבים שונים. 

הכלי האפריקאי המקורי, עשוי משני פירות מיובשים מעץ האונקובה ספינוזה או מזני דלועים שונים, שכל אחת מהן מכונה בשם **אסלטואה** ממולאות בזרעי דגנים או קטניות או חומר גרגרי אחר כגון אבנים קטנות או שברי צדפים. הדלעות מחוברות זו לזו באמצעות חוט קצר או חבל.

בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובשנות ה-2000, נפוץ השימוש בכלי מאפריקה לרחבי העולם, כחלק מהעניין ההולך וגובר במוזיקת עולם. הכלי צבר פופולריות באירופה, יפן, אמריקה הצפונית ואמריקה הלטינית. הגרסה המודרנית של הכלי עשויה לעיתים גם מפלסטיק ומחומרים אחרים, המשפיעים על איכות הצליל - הן הרשרוש והן הנקישה.

## קישורים חיצוניים

* דוגמה לנגינה בקאשקה בטיקטוק

## הערות שוליים

קטגוריה:כלי הקשה
קטגוריה:מוזיקה אפריקאית
קטגוריה:רעשנים
אוטופיה פלאניטיה

**אוטופיה פלאניטיה** (ביוונית ולטינית: **Utopia Planitia**) היא מישור גדול בתוך אוטופיה, מכתש הפגיעה המוכר הגדול ביותר במאדים ובמערכת השמש עם קוטר משוער של 3,300 ק"מ. זו האזור המאדים שבו נחתה נחתת ויקינג 2 והחלה לחקור ב-3 בספטמבר 1976, והרובר ז'ורונג נחת ב-14 במאי 2021 כחלק ממשימת טיאנוון-1. הוא ממוקם בנקודה האנטיפודלית של ארגיר פלאניטיה, ממרכז . הוא נמצא גם ברביעי קסיוס, אמנת'ס וצברניה של מאדים. האזור נמצא במישור הצפוני הרחב יותר אגן הקוטב הצפוני/בוראליס שמכסה את רוב חצי הכדור הצפוני של מאדים.

אגן אוטופיה מוערך כמי שהתהווה לפני כ-4.3-4.1 מיליארד שנה. הגורם המכה ככל הנראה היה בקוטר של . האגן מילא ברובו לאחר מכן, מה שהוביל למסקון (חריגה חיובית חזקה בכוח הכבידה) שניתן לזהותו על ידי לוויינים במסלול.

סלעים רבים באוטופיה פלאניטיה נראים מורמים, כאילו הרוח הסירה חלק ניכר מהאדמה בבסיסם. קרום פני שטח קשה נוצר מפתרונות מינרלים העוברים דרך האדמה ומתאדים על פני השטח. חלק מהאזורים של פני השטח מציגים טופוגרפיה מקוטעת, שטח שנראה כאילו נחצב על ידי כף גלידה. שטח זה נחשב כמי שהתהווה מהתדרדרות של קרקע קפואה עשירה בקרח. תכונות רבות הדומות לפינגוים על כדור הארץ נמצאים באוטופיה פלאניטיה (~35–50° צפון; ~80–115° מזרח).

ב-22 בנובמבר 2016, דיווחה נאס"א על מציאת כמות גדולה של קרח תת-קרקעי באזור אוטופיה פלאניטיה. נפח המים שנמצא מוערך כשווה לנפח המים בימת סופיריור.

## טופוגרפיה מקוטעת
אוטופיה פלאניטיה שטח מסולסל הוביל לגילוי כמות גדולה של קרח תת-קרקעי המכיל מספיק מים כדי למלא את ימת סופיריורטקסט=|341x341 פיקסליםשטח מאדיםטקסט=|443x443 פיקסליםמפת שטח
[ממוזער|שטח המכיל קרח באוטופיה פלאניטיה, צולם על ידי נחתת [ויקינג 2 ב-1979]]
טופוגרפיה מקוטעת נפוצה ברוחב-מישורי ביניים של מאדים, בין 45° ל-60° צפון ודרום. היא בולטת במיוחד באזור אוטופיה פלאניטיה בחצי הכדור הצפוני ובאזור פניוס ואמפיטריטס פאטרה בחצי הכדור הדרומי. טופוגרפיה זו מורכבת משקעים רדודים ללא שפתיים עם קצוות מקוטעים, המכונים בדרך כלל שקעים מקוטעים או פשוט. שקעים מקוטעים יכולים להיות מבודדים או מקובצים ולעיתים נראה שהם מתאחדים. שקע מקוטע טיפוסי מציג מדרון פונה לקו המשווה ושיפוע תלול יותר הפונה לקוטב. אסימטריה טופוגרפית זו נובעת ככל הנראה מהבדלים בקרינה שמשית. ישנם הסבורים כי שקעים מקוטעים נוצרים מהסרת חומר תת-קרקעי, אולי קרח בין-תאי, על ידי סובלימציה. תהליך זה עשוי עדיין להתרחש כיום.

## בתרבות הפופולרית
בזיכיון המדיה מסע בין כוכבים, אוטופיה פלאניטיה - הן על פני מאדים והן בתחנת חלל במסלול אריאוסינכרוני מעליה - היא אתר של חצר ספינות מרכזית של פדרציית הכוכבים המאוחדת, חצר הצי של אוטופיה פלאניטיה. ספינות כמו USS אנטרפרייז- D, USS דפיאנט, USS וויאג'ר ו־USS סאו פאולו נבנו שם.

## קישורים חיצוניים

* גובה-מדידה בלייזר של הקוטב הצפוני של מאדים אוטופיה פלאניטיה, הממוקם בפינה הימנית העליונה
* מפת גלילה של גוגל מאדים - במרכז אוטופיה פלאניטיה
* אתר VL2: Utopia Planitia (NASA)
* PIA00576: זריחה על מאדים באוטופיה פלאניטיה (יומן צילום של נאס"א)
* PIA00530: כפור על אוטופיה פלאניטיה (יומן צילום של נאס"א)
* PIA03796: אוטופיה פלאניטיה (יומן צילום של נאס"א)

## הערות שוליים

קטגוריה:מסע בין כוכבים - מקומות
קטגוריה:מכתשים על מאדים
דוסתאי

**דוסתאי** הוא צורה עברית של השם היווני  שפירושו "מתנת אלוהים". הוא מקביל לשם העברי "מתניה/ מתנאל" או "נתנאל".

הוא היה שם נפוץ בארץ ישראל בתקופת התנאים ובקרב יהודי מצרים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פירושון אישים
קטגוריה:חז"ל
קטגוריה:שמות פרטיים תאופורים
מיפדון

**מיפדון** (בערבית: **ميفدون**) הוא כפר בנפת נבטיה בדרום לבנון.

## היסטוריה
ברישומי המס של 1596, הכפר נקרא 'נהיה' (תת-מחוז) עות'מאנית של הבופור תחת ליווא (מחוז) של צפת, עם אוכלוסייה של 11 משקי בית, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע של 25% על מוצרים חקלאיים, כגון חיטה, שעורה ועצי זית; סך של 5,269 אקצ'ה.

ב-6 באוגוסט 2024, ארבעה מחבלי חזבאללה נהרגו בתקיפה אווירית ישראלית בכפר במהלךמלחמת חרבות ברזל.

## דמוגרפיה
בשנת 2014 98.79% מהמצביעים הרשומים במיפדון היו מוסלמים. 97.13% מהמצביעים היו מוסלמים שיעים.

## קישורים חיצוניים

* מייפאדון, לוקליבן

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
רעידת האדמה באפגניסטן (2025)

**רעידת האדמה באפגניסטן** התרחשה ב-31 באוגוסט 2025, בשעה 23:47, במחוזות ננגרהאר וכונר, סמוך לגבול אפגניסטן–פקיסטן. יותר מ-2,200 בני אדם נהרגו ו-3,500 נוספים נפצעו.

## סביבה טקטונית
חלק ניכר מאפגניסטן ממוקם באזור רחב של דפורמציה יבשתית בתוך הלוח האירו-אסיאתי. הפעילות הסייסמית באפגניסטן מושפעת מהפחתה של הלוח הערבי במערב ומההפחתה האלכסונית של הלוח ההודי במזרח. קצב ההפחתה של הלוח ההודי לאורך הגבול המתכנס היבשתי מוערך בסביבות 39 מ"מ בשנה. דחיסה עקב אינטראקציה בין הלוחות קשורה לסייסמיות גבוהה בתוך הקרום הרדוד. סייסמיות ניתנת לזיהוי עד לעומק של 300 ק"מ מתחת לאפגניסטן עקב סחיפה של הלוחות. רעידות אדמה אלו מתחת להינדו-כוש הן תוצאה של תנועה על שברים המאפשרים ניתוק של הקרום המופחת.

בתוך הקרום הרדוד, שבר צ'אמן מייצג שבר טרנספורמציה עיקרי הקשור לרעידות אדמה רדודות גדולות ויוצר את הגבול הטרנספרסיוני בין הלוחות האירו-אסייתיים וההודיים. אזור זה מורכב העתקים פעילים סייסמיים אשר התאימו לעיוות הקרום מאז תחילת היווצרות האורוגנזה ההימלאית. רעידות אדמה אלו נוטות להציג שבר Strike-Slip עקב שכיחותו וקצב העיוות הגבוה שלו.

## רעידת האדמה
רעידת האדמה התרחשה ב-31 באוגוסט 2025, 23:47 שעון מקומי. מוקד רעידת האדמה היה במחוז כונר, בנפת ננגרהאר, סמוך לגבול עם מחוז נורגל במחוז כונר, 27 ק"מ מצפון-מזרח לעיר ג'לאלאבאד ו-25 ק"מ מערבית לגבול עם מחוז חייבר פחטונחווה בפקיסטן.

היה בו היפו-מרכז 8 ק"מ מתחת לפני השטח, ועוצמת מרקלי משתנה מקסימלית של VII-VIII (חזק מאוד – חמור) באזור האפי-מרכזי, VI (חזק) בג'לאלאבאד, ו-IV (קל) בקאבול ובעיר פשאוור הפקיסטנית. רעידות הורגשו גם באיסלאמאבאד, לאהור, ובחלקים מהודו, כולל דלהי. דווח כי לפחות 13 רעידות משנה שהורגשו.

## תוצאות
ברחבי אפגניסטן, לפחות 812 בני אדם נהרגו, 2,835 נפצעו ולפחות 600 בתים ניזוקו או נהרסו. רוב הבתים שנפגעו היו עשויים בוץ ואבן. רוב ההרוגים היו בחמש נפות במחוז כונר. דווח כי כפרים שלמים נהרסו ורבים אחרים ניזוקו באופן משמעותי. בנפת נורגל לבדה היה חשש למאות נפגעים. בכפר מזאר-א-דארה דווח על עשרות הרוגים, כמעט מאה פצועים ובתים רבים שקרסו. כבישים בכונר נחסמו על ידי מפולות שנגרמו מרעידת האדמה, רעידות משנה וגשמים עזים, דבר שמנע גישה מהירה לאזורים רבים. במחוז ננגרהאר, 12 בני אדם נהרגו ו-255 נוספים נפצעו. לפחות תשעה מההרוגים שם התרחשו במחוז דאראי נור. שמונים בני אדם נפצעו גם במחוז לאגמן.

## תגובות
שעות לאחר התרחשות רעידת האדמה, דובר הטליבאן, זביהוללה מוג'אהיד, הצהיר כי גורמים מקומיים ומתנדבים מבצעים פעולות חילוץ ומספקים סיוע לאזורים שנפגעו. בשל כמות משאבים מוגבלת, הטליבאן ביקש סיוע גם מארגוני סיוע בינלאומיים. מתנדבים רבים במחוז ננגרהאר ביקרו בבתי חולים כדי לתרום דם לנפגעים. ארבעה מסוקים שנשאו צוות רפואי נחתו במחוז נורגל. האומות המאוחדות שלחו צוותי סיוע לאזורים שנפגעו. לפחות 40 טיסות בוצעו.

## ראו גם
* רעידת האדמה באפגניסטן (2022)

## הערות שוליים

2025
אפגניסטן
קטגוריה:אסונות באפגניסטן
קטגוריה:דפים עם נקודות ציון חסרות בוויקינתונים
קטגוריה:2025 באסיה
רעשן

[ממוזער|רעשן שמקורו ב[גנאה העשוי דלעת מיובשת ורשת בה שזורים חרוזים]]
**רעשן** הוא שם כולל למשפחת כלי נגינה המפיקים צליל כאשר מנערים אותם.  

רעשנים רבים עשויים מכלי חלול, עשוי חומרים מגוונים כמו דלעות מיובשות, פלסטיק, עץ, פח ועוד - שבתוכו גרגרים (דוגמת זרעונים) המקישים בו בעת הניעור. רעשנים אחרים עשויים ממספר יחידות הנוקשות זו בזו במהלך הניעור ומפיקות צליל.

את המילה רעשן חידש איתמר בן-אב"י.מרבית הרעשנים מוגדרים בשיטת הורנבוסטל-זאקס כאידיופוניים מנוערים (Shaken) שהיא תת-קבוצה של אידיופוניים-הקשה.

## היסטוריה
[ממוזער|סוגי רעשנים שנמצאו ב[פומפיי]]
במצרים העתיקה, רעשנים שימשו בטקסי קבורה כדי לסמל התחדשות בחיים שלאחר המוות. רעשנים מצריים מוקדמים שנמצאו היו בצורה אובלית ועשויים מחרס. עם הזמן התפתחו רעשנים עם ידיות וצורות שונות, והם החלו להיות מיוצרים מחומרים מגוונים, דוגמת רעשני הסיסטרום. גם ילידים אמריקנים משתמשים לעיתים קרובות ברעשנים כחלק מהריקודים הטקסיים שלהם, כשצלילי הרעשנים מייצגים קשר לעולם העל-טבעי.. בתרבות הזפוטקית במרכז אמריקה, לוחמים היו עונדים עליהם רעשנים שהיו מרעישים בקרב. בקבוצות אחרות היו נענדים רעשנים כדי להדגיש את תנועות הריקוד. 

גם בתרבות האפריקנית ניתן למצוא שימוש טיקסי ומוזיקלי היסטורי ברעשנים העשויים מגוון חומרים - דוגמת דלועים מיובשים ושריונות צבים.

## רעשן בפורים
ממוזער|רעשן גלגל שיניים מסורתי של פורים בצורת ליצן

בתרבות היהודית נהוג להרעיש ברעשנים בעת קריאת שמו של המן במהלך קריאת מגילת אסתר כחלק מהמצווה למחות את זכר עמלק. הרעשנים המסורתיים בחג הפורים, הם רעשנים מסוג 'רעשן גלגל שיניים' הכולל לשונים המשמיעה צליל בעת שהיא מתחכחת בגלגל השיניים, כתוצאה מתנועה סיבובית של הכלי הנעשית באמצעות תנופה. כלי זה, הקיים גם בתרבויות אחרות מכונה רעשן בעברית, על אף שהוא משתייך לקבוצת הכלים האידיופוניים ה'מגורדים' לפי שיטת מיון הכלים המוזיקליים הורנבוסטל-זאקס (בניגוד למרבית הכלים המכונים רעשן המשתייכם לקבוצת הכלים המנוערים).

### רעשן כצעצוע

כבר מימי קדם משמשים רעשנים כצעצועים לילדים ולתינוקות. רעשנים מאפשרים גירויים שונים ומגוונים, צליליים ומוטוריים.

## סוגי רעשנים נוספים
* מאראקס
* סיסטרום
* קשאקה
* אנגקלונג
* מקל גשם

File:PNG Rattle QM-r.jpg|רעשן מפפואה ניו-גיניאה העשוי מזרעים וקליפת אגוז קוקוס, הנענד על קרסול הרקדנית על מנת להרעיש במהלך הריקוד.
File:Raven Rattle, 19th century, 05.588.7292.jpg|רעשן ילידי-אמריקני מהמאה ה-19 בצורת עורב.
File:Трещотка. Абхазский народный инструмент 07.jpg|רעשן אבחזי העשוי מספר לוחות המכים זה בזה בעת ניעור.
File:Caxixi.jpg|רעשני Caxixi דרום אמריקנאים עשויים קש קלוע.
File:Two egg shakers and a chicken egg 01.jpg|'ביצי קצב' עשויות פלסטיק.
File:Costa Rica - Malekus 05b.jpg|מקלות גשם מקוסטה ריקה
File:Der DrumShaker-01.jpg|תוף-רעשן המאפשר הן תיפוף והן נגינה בניעור
File:Cabasa.jpg|קבסה - רעשן העשוי חרוזי מתכת המלופפים סביב עץ.


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:רעשנים
יחידת הזאבים

**יחידת הזאבים** היא יחידת מילואים מיוחדת של גששים מתמרנים בצה"ל, שהוקמה בשנת 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל. היחידה פועלת תחת אוגדה 98, ותפקידה לספק יכולות מתקדמות של קריאת שטח, זיהוי סימנים ואיתור חדירות, מטענים ותנועות אויב. הלוחמים ביחידה הם אנשי שטח בעלי הסמכה או מיומנויות בגששות.

## היסטוריה
היחידה הוקמה בשנת 2023 ביוזמת סגן-אלוף משה ברומר, על רקע הצורך המבצעי שהתעורר במהלך מלחמת חרבות ברזל, ונועדה לגשר על הפער בין טכנולוגיות הלחימה המתקדמות, לבין הערך המוסף הגלום ביכולות שטח מתקדמות של קריאת סימנים בזירות לחימה. התגלה כי ישנו ערך רב ביכולות שטח מתקדמות של קריאת סימנים בזירות לחימה.

לצורך הקמתה, גויסו לוחמים ומדריכי שטח בעלי מומחיות או רקע מבוסס בתחום הגששות, שחלקם הגיעו מיחידות ייעודיות כגון מערך הגששים, יחידת "מרעול" ויחידות סיור מובחרות. ייחודה של היחידה מתבטא בחיבור בין ידע וניסיון ארוך שנים של צה"ל בתחום הגששות הצבאית, מיומנות שנשמרה בעיקר בקרב גששים בדואים ויחידות סיור מסוימות, לבין צורכי הלחימה המודרנית, תוך הפיכת הגששות הצבאית לחלק אינטגרלי משדה הקרב העכשווי. בין היתר באמצעות רחפנים ומצלמות תצפית. 

במסגרת פעילותה משמשת ככוח חביר וסגירת מעגלים מבצעיים, עבודה עם כוחות משימתיים בזמן אמת. בין היתר משמשת היחידה לצורך זיהוי מטענים ומלכודים, שימוש ביכולות קריאת שטח לזיהוי חריגות המעידות על מטעני חבלה, הובלת כוחות במרדפים אחרי אויב באמצעות קריאת עקבות ותנועה, וכן לצורך הדרכה והטמעת ידע ייעודי בנושאים רלוונטיים בקרב יחידות צה"ל. במלחמת חרבות ברזל היחידה תמרנה ברצועת עזה, לבנון, סוריה, ובאיו"ש. 

## הערות שוליים

קטגוריה:עוצבת האש
קטגוריה:יחידות מילואים בזרוע היבשה
ניקולאה הוניגסברג

**ניקולאה (קיניגלי) הוניגסברג** (בגרמנית: **Nicolae (Kinigli) Honigsberg**; 28 באוגוסט 1901 – 8 בדצמבר 1944) היה כדורגלן יהודי רומני, ששיחק במשחקים הראשונים של נבחרת רומניה בכדורגל.

הוניגסברג נולד באוראדיה, אז באימפריה האוסטרו-הונגרית וכעת ברומניה, במשפחה של סוחרים יהודים. הוא התחיל לשחק כדורגל בעיר הולדתו במועדון אתלטיק אוראדיה, בתפקיד קשר. הוא הבקיע 19 שערים ב-49 משחקי ליגה.

בטרם הגיעו לגיל 21 התקבל ניקולאה (ההונגרים קראו לו מיקלוש) לנבחרת הלאומית הראשונה של רומניה והשתתף, ב-8 ביוני 1922, במשחק הבינלאומי הראשון ששיחקה רומניה מול יוגוסלביה ואפילו היה מעורב בשער שהבקיעה רומניה. הוא השתתף במשחקים רשמיים נוספים של נבחרת רומניה ולקח חלק גם באולימפיאדת פריז (1924). לקראת סוף שנות העשרים של המאה העשרים שיחק במועדון היהודי הגיבור קלוז'.

לאחר פרישתו מהספורט היה עובד מדינה וב-1935 הגיע לסיציליה, שם סחר בפירות אקזוטיים. בתקופת מלחמת העולם השנייה נשלח למחנה ריכוז מטהאוזן, שם מת ב-1944.

## קישורים חיצוניים
* פרופיל השחקן ניקולאה הוניגסברג 
* מידע על השתתפות ניקולאה הוניגסברג במשחקי נבחרת רומניה 
* השתתפות ניקולאה הוניגסברג במשחקים אולימפיים 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים יהודים רומנים
קטגוריה:קשרי כדורגל רומנים
קטגוריה:קשרי כדורגל יהודים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רומניה
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת פריז (1924)
קטגוריה:ספורטאים שנספו במחנה הריכוז מאוטהאוזן
קטגוריה:יהודים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1901
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1944
מוקי בוערה

**מוקי בוערה** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2008 בבימוי של לינה וסלבה צ'פלין, העוסק במערכת היחסים בין הדור השני לשואה לבין ניצולי השואה.

התסריט נכתב על ידי משה זונדר.

## תקציר העלילה
מוקי גרשטיין (יואב כורש), המכונה "מוקי בוערה", גדל בשכונה מאוכלסת בניצולי שואה עם אימו (אפרת בן צור) ואביו החורג (יהודה אלמגור) שהואשם בהיותו זונדרקומנדו. במהלך התבגרותו המורכבת של מוקי בצל הוריו והשואה, הוא מתמודד עם שני סיפורי אהבה לשתי נערות.

## פסטיבלים
הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה. בשנת 2009 השתתף הסרט בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי במוסקבה. בשנת 2014 הוקרן במהלך יום השואה.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

*מוקי בוערה באתר יד ושם

**ביקורות**
*
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2008
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:הדור השני לשואה בתרבות ובאמנות
קטגוריה:סרטים על ניצולי השואה
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2008