דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של האבולוציה

[ממוזער| מדליון פסיפס ברצפת האולם הראשי של היכל המדע ירדן, [אוניברסיטת נוטרדאם.]]
"**דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של האבולוציה**" הוא חיבור משנת 1973 מאת הביולוג האבולוציוני תאודוסיוס דובז'נסקי, המבקר את הבריאתנות האנטי-אבולוציונית ודוגל באבולוציה תאיסטית. החיבור פורסם לראשונה ב-American Biology Teacher ב-1973.

דובז'נסקי השתמש לראשונה בהצהרת הכותרת, בשינוי קל, בנאום נשיאותי שנתן בשנת 1964 בפני האגודה האמריקאית של זואולוגים. מטרת הנאום, ששמו "ביולוגיה מולקולרית ואורגניזמית", הייתה להצהיר על חשיבות הביולוגיה האורגניזמית, זאת בתגובה לאתגר שהציב בפניה התחום העולה של הביולוגיה המולקולרית. במונח "לאור האבולוציה", כמו גם במונח אבולוציה של תת-מינים, נעשה שימוש קודם לכן על ידי הכומר הישועי והפליאונטולוג פייר טייאר דה שארדן ולאחר מכן על ידי הביולוג ג'וליאן האקסלי.

## סקירה כללית
דובז'נסקי פותח את חיבורו בביקורת על שייח' עבדול עזיז בן באז , שנכון לעת פרסום הספר היה המופתי הגדול של ערב הסעודית, על כך שהוא מחזיק באמונה המבוססת על כתבי הקודש כי השמש סובבת סביב כדור הארץ. דובז'נסקי טוען כי "זה מגוחך לטעות ולחשוב שהתנ"ך והקוראן הם בסיס למדעי הטבע. הם מתייחסים לעניינים חשובים יותר: משמעות האדם ויחסיו עם אלוהים". לאחר מכן הוא מבקר את האנטי-אבולוציוניסט האנגלי פיליפ הנרי גוס - שהציע שמאובנים נבראו באותם מקומות שבהם הם נמצאו - על כך שאמירותיו מהוות חילול הקודש כיוון שיש בהן רמיזה לכך שאלוהים הוא רמאי.

כפי שאמר גם בנאום הנשיאותי שלו שקדם למאמר, "אם עולם החי לא צמח מאבות קדמונים משותפים באמצעות תהליך אבולוציוני, אז האחידות הבסיסית של יצורים חיים היא מתיחה והמגוון שלהם הוא בדיחה". שני הנושאים הללו של אחדות היצורים החיים וגיוון החיים מהווים את שנושאים מרכזיים במאמרו.
[ממוזער| דובז'נסקי השתמש בדוגמה של [הקרנה אדפטיבית של זבובי פירות תסיסנית (חצים כחולים) בהוואי]]
בהתייחס למגוון הביולוגי על פני כדור הארץ, דובז'נסקי שואל האם ייתכן שאלוהים התבדח כשברא מינים שונים שיחיו בסביבות שונות. הגיוון הזה הופך להיות סביר ומובן, אם הבריאה התרחשה "על ידי אבולוציה המונעת על ידי ברירה טבעית" ולא על ידי גחמות של בורא. הוא ממחיש את עניין המגוון הביולוגי באמצעות המחקר שעשה על מגוון רחב של מינים של זבובי פירות בהוואי. לדבריו, או שהבורא, "בהתקף של חוסר חשיבה", יצר מינים רבים של זבובי פירות בהוואי, או שזבובי הפירות שהגיעו לאיים, התגוונו לאורך הדורות בכדי למלא מגוון רחב של נישות אקולוגיות פנויות.

הוא ממחיש את אחידות החיים באמצעות הרצף המולקולרי של ציטוכרום סי , רצף שהחוקרים עמנואל מרגוליאש ו-וולטר מ. פיץ' הראו שקיים בצורה זהה במגוון רחב של מינים, כולל קופים, דגי טונה, קנגורו ושמרים. האחידות הזו מומחשת ביתר שאת באמצעות הדמיון הקיים בין עוברים של מינים שונים. או שאלוהים סידר בכוונה את הדברים כך "שיטעו אנשים שמנסים באופן כן לחפש את האמת", או שקווי הדמיון הללו הם תוצאה של אבולוציה.

דובז'נסקי מסכם בכך שכתבי הקודש והמדע הם שני דברים נפרדים: "זו טעות לחשוב שכתבי הקודש הם ספרי לימוד שמהם אפשר ללמוד אסטרונומיה, גאולוגיה, ביולוגיה ואנתרופולוגיה".

אחת התגובות למאמר זה הייתה מאמר מאת סטיבן דיליי, בשם "דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של התאולוגיה?". במאמר נטען שכל הטיעונים של דובז'ינסקי "נתלים בטענות כתיות על אודות טבעו של אלוהים, פעולותיו, כוונותיו או חובותיו" - טענות שלהשקפתו של דיליי נדרשים יותר צידוקים בכדי לאששן, והן נראות כסותרות אחת את השנייה.

## הנושא הבסיסי
הנושא הבסיסי של החיבור הוא הצורך ללמד אבולוציה ביולוגית בהקשר של ויכוח על בריאה ואבולוציה בחינוך הציבורי בארצות הברית. העובדה שהאבולוציה מתרחשת מסבירה את הקשר ההדדי בין העובדות השונות של הביולוגיה, ובזכותה הביולוגיה הגיונית. הרעיון התבסס היטב כרעיון מאחד בחינוך הביולוגי.

## הביטוי
הרעיון של "אור האבולוציה" הגיע במקור מהכומר הישועי הויטאליסט פייר טילהרד דה שרדין, שדובז'נסקי העריץ מאוד. בפסקה האחרונה של המאמר, דובז'נסקי מצטט מתוך ספרו של דה שרדן מ-1955 "התופעה האנושית":

: (האבולוציה היא) מצב כללי שבפניו כל התיאוריות, כל ההשערות, כל המערכות חייבות להרכין ראש, ושאת הדרישות הנגזרות ממנו הן חייבות למלא מעתה והלאה בכדי שיהיה ניתן לחשוב עליהן ברצינות כנכונות ואמיתיות. האבולוציה היא אור שמאיר על כל העובדות, עקומה שכל הקווים חייבים לעקוב אחריה. (עמ' 219 של תופעת האדם )

הביטוי "דבר אינו הגיוני בביולוגיה אלא לאורה של האבולוציה" הפך לשגור בפיהם של המתנגדים לבריאתנות או לגרסה שלו שנקראת עיצוב תבוני. בעוד שהחיבור טוען (בעקבות דה שרדן) שהנצרות והביולוגיה האבולוציונית מסתדרות רעיונית זו עם זו, עמדה המתוארת כבריאה אבולוציונית או אבולוציה תאיסטית, הביטוי משמש גם את אלה שחושבים שהרעיון של בורא תבוני הוא מיותר, הבולט שבהם הוא ריצ'רד דוקינס שפרסם את ספרו הגן האנוכיי רק שלוש שנים מאוחר יותר.

## הערות שוליים

קטגוריה:אבולוציה
קטגוריה:תאולוגיה
קטגוריה:מאמרים
קטגוריה:בריאתנות
קטגוריה:ספרי אבולוציה
קטגוריה:ספרים על מדע ודת