open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
גל עיניי

"**גל עיניי**" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי, שיצא לאור כסינגל ב-12 באוגוסט 2025. הוא נכתב על ידי בן ארי בשיתוף ליעם חכמון, אלירן אליהו ועומרי דהאן. הוא מהווה סינגל ראשון מתוך אלבומו הרביעי של בן ארי לא המשוגע היחידי, שיצא ב-15 בינואר 2026.

נכון לספטמבר 2025, לשיר יש למעלה מ-470 אלף צפיות ביוטיוב.

## רקע והפקה
חנן בן ארי סיפר כי השיר נולד באופן בלתי מתוכנן במהלך מפגש הקלטה עם יוצרים שלא הכיר קודם לכן. תהליך הכתיבה וההפקה התרחש במהלך לילה אחד, ובבוקר שלמחרת האזין לשיר לראשונה ברכבו בדרך לביתו בפרדס חנה. בן ארי תיאר את ההתרחשות כיצירה שנולדה במפתיע ובמהירות, תוך הדגשה כי לא מדובר בתהליך שגרתי אלא ברגע חד-פעמי שבו היצירה השתלטה עליו.

בהיבט ההפקה, עבד בן ארי עם ארבעה מפיקים שונים: עומרי דהאן, אלירן אליהו, דין אלבז ותומר בירן, אשר שילבו בין כלי נגינה אקוסטיים לבין עיבוד אלקטרוני. החיבור בין שני העולמות המוזיקליים נועד לייצר עומק צלילי המאזן בין מסורת מודרנית לתפילה עכשווית.

## תוכן ומילים
מילות השיר עוסקות במשבר אישי ובתחושת אובדן דרך, לצד חיפוש מחודש אחר משמעות ואמונה. בפזמון החוזר מופיע הביטוי "גל עיניי", המהווה מטפורה למצב של עיוורון רגשי ורוחני. הביטוי הזה לקוח מהפסוק בתהלים: גַּל עֵינַי וְאַבִּיטָה נִפְלָאוֹת מִתּוֹרָתֶךָ ( תהילים קי"ט פסוק יח) המבטא רצון להצליח לגלות את כל הטוב והיופי שטמון בתורה. 

בהיבט נוסף, המילים מתארות דיאלוג פנימי המשלבת פחד וקריסה לצד תקווה ותפילה. משפטים כמו "מזמן שלא דיברתי, מותר לי גם לשתוק" או "עוד יהיה לך טוב, עכשיו תרגיש איך לב בועט" מבטאים תהליך של ויתור, מנוחה, אך גם אמונה בהתחדשות.

בנוסף, עצם הבחירה לקרוא לשיר "גל עיניי" מרמזת על בקשה לגילוי ולחשיפה, מעין קריאה להסרת המחסומים בין האדם לבין עצמו ובינו לבין הקהילה. הנושא המרכזי הוא ההתמודדות עם משבר פנימי, אך המסר רחב יותר ומציע פנייה לקהל הישראלי כולו, הניצב בפני מציאות ציבורית מורכבת. בכך הופך השיר לאמירה רחבה על תקופה שבה שאלות זהות ואמונה נמצאות במרכז הדיון.

## ביקורות
בביקורת שפורסמה באתרו של יוסי חרסונסקי קיבל השיר "גל עיניי" התייחסות חיובית במיוחד. חרסונסקי תיאר את השיר כיצירה המצליחה ללכוד כבר בהאזנה ראשונה את תשומת הלב, תוך שילוב בין עומק טקסטואלי למלודיה סוחפת. לדבריו, בן ארי יודע לנסח חוויה של קריסה פנימית וחיפוש אחר משמעות אישית-רוחנית, ולתרגם אותה לשפה מוזיקלית שמצליחה לגעת בקהל רחב. הביקורת הדגישה את הדרך שבה השיר נע בין ייאוש לתקווה, בין שקט פנימי לבין סערה רגשית, ומציבה אותו כחלק מהקו המזוהה עם יצירתו של בן ארי.

בחלק נוסף התייחס חרסונסקי למבנה המוזיקלי של השיר ולביצוע הקולי. הוא ציין כי המלודיה מתפתלת ויוצרת תחושה של מסע רגשי, כאשר המעברים בין שירה שקטה לאמירה דרמטית מגבירים את האפקט הרגשי של היצירה. עוד צוין כי השיר מצליח לשלב בין שפה יוישירה לבין ביטויים מקראיים ומטאפורות נשגבות, ובכך יוצר חיבור ייחודי בין עולמות שונים. חרסונסקי סיכם את ביקורתו בציון הגבוה ביותר והגדיר את השיר ככזה המשלב טקסט עמוק עם עיבוד מוזיקלי מורכב ואותנטי.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חנן בן ארי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חנן בן ארי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אלירן אליהו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלירן אליהו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תומר בירן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת די-מיוזיק
The Dead Dance

"**The Dead Dance**" (בעברית: "**ריקוד המתים**") הוא שיר של הזמרת-יוצרת האמריקאית ליידי גאגא. הוא יצא לאור ב-3 בספטמבר 2025, באמצעות חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס. השיר נכתב על ידי גאגא, אנדרו ואט וסירקט עבור הסדרה "ונסדיי", שמופיע כחלק מהעונה השנייה, ונכלל בהוצאה המחודשת הדיגיטלית של אלבום האולפן שלה *[[Mayhem (אלבום)|Mayhem]]* (2025).

## רקע והכרזה
בעקבות יציאתה של סדרת הקומדיה והאימה ונסדיי בנובמבר 2022, גרסה מואצת של "Bloody Mary" מאת הזמרת והיוצרת האמריקאית ליידי גאגא שימשה לצד ריקוד הדמות הראשית והשחזורים שלה על ידי מעריצים עבור פלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק, אשר זכתה במהרה לפופולריות ויראלית. האמנית עצמה הכירה בכך ושחזרה את הריקוד בסרטון בשחור-לבן ב-9 בדצמבר, כשהיא עוטה איפור גותי ותלבושת דומה לזו שלבשה השחקנית ג'נה אורטגה.

הסדרה חודשה לעונה שנייה וצילומיה החלו באירלנד, על פי אתר החדשות Deadline Hollywood ב-7 במאי 2024. מגזין אנטרטיינמנט ויקלי חשף מאוחר יותר, ב-13 בנובמבר, שגאגא הצטרפה לקאסט בתפקיד שלא פורסם. שנה לאחר מכן, גאגא ואורטגה הופיעו כאורחות מיוחדות עבור Tudum, אירוע תרבות פופ עבור שירות הסטרימינג נטפליקס, וביצעו מחרוזת של "Zombieboy", "Abracadabra" ו-"Bloody Mary" ב-1 ביוני 2025.

ה"אקספרס טריביון" דיווח ב-10 ביולי כי גאגא והמפיק טים ברטון צילמו ככל הנראה קליפ באי הבובות, הממוקם בדרום מרכז מקסיקו סיטי. במהלך פסטיבל הסרטים ג'יפוני ב-25 ביולי, ברטון דיבר על תרומתה של גאגא ל"וונסדיי" ורמז כי "עשה איתה משהו אחר". לאחר יציאת העונה השנייה, דיווח מגזין "וראייטי" ב-4 באוגוסט כי שניהם צילמו קליפ לשיר בשם "Dead Dance". הוא צפוי לצאת בספטמבר, במקביל להופעתה כרוזלין רוטווד בסדרה.

## הרכב
השיר נכתב על ידי גאגא יחד עם אנדרו ואט והנרי וולטר, והופק במשותף עם ואט והמפיק סירקט. לסינגל יש סגנון אלקטרופופ המזכיר את שנות ה-80, עם קלידים וקצב תופים אלקטרוני. השיר מלווה במסרים של חיים, מוות ותחייה באמצעות מוזיקה וריקוד.

## הערכה ביקורתית
"The Dead Dance" צוטט לעיתים קרובות כאחד השירים הטובים ביותר של 2025 ונכלל במספר רשימות סוף שנה על ידי מבקרי מוזיקה ופרסומים.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ לשיר "The Dead Dance" בוים על ידי טים ברטון וצולם באי הבובות במקסיקו באמצע יולי 2025. בנוגע לניסיונו בפיתוח הקליפ, ברטון שיבח את עבודתה של גאגא ותיאר אותה כ"מעוררת השראה", תוך שהוא גם מביע את רצונו לשתף איתה פעולה שוב בעתיד.

## פרסים ומועמדויות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סירקט
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אנדרו ואט
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סירקט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
נשמות צמאות

"**נשמות צמאות**" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי בן צור, שיצא לאור כסינגל ב-4 באוגוסט 2025. השיר נכתב על ידי בן צור בשיתוף אוריה קלו ושיראל קלו, הולחן בידיו והופק מוזיקלית על ידי אריאל טוכמן.

## רקע והפקה
השיר פורסם מיד לאחר תשעה באב, זמן שבו מופסקת בדרך כלל השמעת מוזיקה, ועל כן תזמון השקתו נחשב לבעל משמעות בהקשר התרבותי והחברתי. אתר "סרוגים" הדגיש את הרקע של יציאת השיר כבחירה שמדגישה את נושאיו, שילוב בין כאב אישי לבין חיפוש רוחני במציאות יומיומית.

את מילות השיר כתב צור בשיתוף אוריה קלו ושיראל קלו. ההפקה המוזיקלית של אריאל טוכמן שילבה סגנון עיבוד עכשווי עם אלמנטים המזכירים פיוט וראפ.

## תוכן ומילים
מילות השיר מבטאות דיאלוג פנימי של דור צעיר המחפש אמונה וחיבור רוחני מחוץ להגדרות נוקשות. כבר בפתיחה מופיעה הצהרה: "דור של נשמות צמאות, יראת השם בלי הגדרות, לא יוצא בהצהרות". שורות אלו מתארות גישה דתית-אמונית שאינה מתבססת על כללים חיצוניים אלא על תחושת זהות פנימית.

בשורות נוספות מצטיירת מורכבות הזהות הדתית: "שבע יפול צדיק וקם, יש ציצית ואין כיפה". הטקסט מבליט את חוויית הנפילות וההתחדשות, לצד ניסיון לגעת בשאלות של לבוש וסמלים חיצוניים, ולעמתם עם חיפוש פנימי מתמשך. גם דמויות נשיות מקבלות ביטוי, "צניעות זה מבפנים כך אומרות הבחורות", מה שמוסיף רובד מגדרי לדיון באמונה ובמסורת.

## ביקורות
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי תיאר את "נשמות צמאות" כטקסט פיוטי-ראפרי המחבר בין חיפוש רוחני, דתיות לא פורמלית וניסיון לגדול מתוך נפילה. לדבריו, השיר משקף מציאות דתית-חברתית בשוליים של השיח המסורתי: מלאה בסתירות אך גם באמונה כנה. הוא ציין את השורות "יראת השם בלי הגדרות" ו"צניעות זה מבפנים" כביטוי לאמונה פנימית ולא חיצונית. עוד הדגיש את המסר של נפילה ותקומה, "שבע יפול צדיק וקם", ואת נגישות השיר גם לקהל שאינו דתי. חרסונסקי סיכם כי מדובר בשיר פשוט מוזיקלית אך חזק במסריו.

באתר "ישראליץ צ'ארטס" הוגדר השיר כלחישה המתחילה בתפילה ומסתיימת בשאלה פתוחה. המבקר הדגיש כי בן צור אינו מציע תשובות חד-משמעיות אלא משקף אמת שקטה על דור המבקש משמעות ואותנטיות. השיר מאפשר למאזינים להיכנס פנימה ולהתמודד עם שאלות אישיות מבלי לקבל כיוון מוגדר. הלחן תואר כעדין ומאופק, כזה שעוטף את המילים ומעניק תחושת אינטימיות.

ענבר מלכא מאתר "סרוגים" הדגיש את הממד הציבורי של השיר, שפורסם מיד לאחר תשעה באב. בביקורת צוין כי מועד זה משקף את תוכן השיר כקריאה להמשך החיפוש הרוחני מתוך זיכרון החורבן. השורות "דור של נשמות צמאות" ו"יש ציצית ואין כיפה" הובאו כדוגמאות לניגודיות פנימית וחיצונית המוכרת לדור צעיר. המבקרת הדגישה כי השיר מתאר קרבה לדת גם אם אינה גלויה כלפי חוץ. בכך, הוא נתפס כסיפור אישי המתחבר לחוויה קולקטיבית.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי בן צור
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אריאל טוכמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת די-מיוזיק
אין כבוד

"**אין כבוד**" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי אושר כהן, שיצא לאור ב-4 באוגוסט 2025 במסגרת המיני-אלבום "אוגוסט דאמפ". את מילות השיר כתבו כהן וטל קסטיאל, והלחן נוצר על ידם. ההפקה המוזיקלית בוצעה על ידי המפיק אבי גוטמן.

## רקע והפקה
השיר נכלל במיני-אלבום "אוגוסט דאמפ", שפורסם בקיץ 2025 וכלל מספר יצירות חדשות של כהן. יציאת האלבום לוותה בהפצה דיגיטלית נרחבת, והשירים בו שובצו בפלייליסטים עכשוויים בשירותי הסטרימינג השונים, כמו ספוטיפיי ואפל מיוזיק. כהן שיתף פעולה ביצירה עם טל קסטיאל. ההפקה של אבי גוטמן העניקה לשיר צליל עדכני התואם את המגמות הדומיננטיות בפופ הישראלי.

מילות השיר מתארות מערכת יחסים שנגמרה בתחושת אכזבה והשפלה. הדובר פונה אל אהובתו לשעבר בשורות כגון: "אל תנסי אותי גם ככה אני עצוב עכשיו... פשוט מחקת אותי מה אין כבוד?". שורות אלה מבליטות את המתח בין אהבה לבין תחושת העלבון הנלווית לסיומה. הטקסט כולל דימויים מחיי היום-יום, כמו שתיקות ממושכות ושתיית אלכוהול, כדי להעביר את עוצמת הפגיעה.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אושר כהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אושר כהן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
פאולו גלביאטי

**פאולו גלביאטי** (באיטלקית: **Paolo Galbiati**; נולד ב-20 בפברואר 1984) הוא מאמן כדורסל איטלקי המשמש כמאמנה של סאסקי בסקוניה מליגת העל הספרדית בכדורסל והיורוליג.

## ביוגרפיה
גלביאטי נולד בווימרקטה שבנפת מונצה-בריאנצה בלומברדיה. בצעירותו שיחק כדורסל בקבוצת הנוער של טורינו. הוא החל את דרכו כמאמן במחלקות הנוער של רוביאטה וברנרג'ו הסמוכות, וב-2010 החל לשמש כמאמן קבוצת הנוער עד גיל 17 של אולימפיה מילאנו, והוביל אותה לזכייה באליפות איטליה ב-2013.

גלביאטי שימש לראשונה כמאמן ראשי של קבוצת בוגרים ב-2013, אז מונה למאמן בופלורה, וב-2015 שימש כמאמנה של ברנרג'ו מהליגה השלישית. במקביל המשיך לשמש כראש מחלקת הנוער של אולימפיה מילאנו. ב-2017 מונה לעוזרו של לוקה באנקי באוקסיליום טורינו מליגת העל האיטלקית בכדורסל והיורוקאפ, ולאחר פיטוריהם של באנקי ומחליפו קרלו רקלקטי מונה למאמן זמני. כמאמן הקבוצה הוא הוביל אותה לזכייה ב ב-2018 לאחר ניצחון 69–67 על ברשה. בעונה הבאה חזר לתפקיד עוזר המאמן תחת לארי בראון, אך לאחר פיטוריו שב להיות המאמן הראשי והצליח להציל את הקבוצה מירידה על אף פתיחה רעה. עם זאת, 8 נקודות הופחתו ממאזנה של טורינו בעקבות חדלות פירעון והמועדון פורק.

ב-2019 מונה למאמנה של פלקנסטרו ביאלה מהליגה האיטלקית השנייה בכדורסל, וכעבור שנה מונה למאמנה של ונולי קרמונה מליגת העל. בעונת 2021/22 ירד עימה לליגת המשנה וסיים את תפקידו. במקביל שימש כעוזרו של רומאו סאקטי בנבחרת איטליה בכדורסל.

בעונת 2022/23 שימש גלביאטי כעוזר מאמן בפלקנסטרו וארזה, וב-2023 מונה למאמנה של אקילה באסקט טרנטו מהליגה האיטלקית והיורוקאפ. בעונת  הוא הוביל את הקבוצה לרבע גמר הליגה והגביע האיטלקי, בשניהם הודחה בידי אולימפיה מילאנו, אך לא הצליח להעפיל עימה לפלייאוף היורוקאפ. בעונה הבאה הוא הוביל את טרנטו לפתיחה הטובה ביותר בתולדותיה עם עשרה ניצחונות בעשרת משחקי הליגה הראשונים שלה ולזכייה בגביע האיטלקי לאחר ניצחונות על פלקנסטרו רג'אנה, פלקנסטרו טריאסטה ואולימפיה מילאנו. עונה זו הייתה הטובה ביותר בהיסטוריה של טרנטו לאחר שסיימה במקום הרביעי עם מאזן שיא של 22 ניצחונות ו-8 הפסדים, וגלביאטי נבחר למאמן העונה בסרייה א' על אף שקבוצתו הודחה ברבע גמר הפלייאוף על ידי מילאנו. באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 2024 שימש כמאמנה של נבחרת .

ב-8 באוגוסט 2025 מונה גלביאטי למאמנה של סאסקי בסקוניה מליגת ה-ACB הספרדית והיורוליג, והוביל אותה לזכייה בגביע המלך הספרדי בכדורסל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאמני כדורסל איטלקים
קטגוריה:מאמני סאסקי בסקוניה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1984
קשה בכדור הארץ

"**קשה בכדור הארץ**" הוא שיר שהוקלט על ידי הראפר הישראלי טונה. את השיר הוציאה ב-30 במאי 2025 לאור חברת התקליטים נענע דיסק, כרצועה הראשונה מתוך האלבום "רובים ותלתלים".

## רקע
האלבום יצא במקביל לאלבום "ראפ מטורף", ומהווה חלק מהשקה כפולה של טונה לאחר ארבע שנים מאז אלבומו הקודם "מזרח פרוע". השיר משלב אלמנטים של היפ הופ ומוזיקה ים-תיכונית.

"קשה בכדור הארץ" נכלל כרצועה הראשונה באלבום הכפול "רובים ותלתלים". את מילות השיר כתבו טונה, ניר דנן ויקיר בן טוב, שגם הפיקו אותו מוזיקלית. מילות השיר מתאר תחושת קושי ובדידות בעולם כואב ומלא באי-צדק. לצד זה הוא מבטא כמיהה לשקט ונחמה דרך קשר אנושי קרוב.

## ביקורות
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי התייחס לשיר "קשה בכדור הארץ" של טונה כביטוי חד ומורכב למציאות קיומית עכשווית. בביקורתו ציין חרסונסקי כי טונה מצליח לתפוס את תחושת העייפות, הבלבול והעומס המנטלי של האדם המודרני, תוך שילוב בין אישי לקולקטיבי. הוא הדגיש את השימוש של טונה במשפטים פואטיים בעלי נופך קיומי, כמו "ביקשתי צדק, יצא כדור הארץ", כראיה ליכולת להפוך חוויות פרטיות לתובנות אוניברסליות. עוד הדגיש את היכולת של השיר לעבור מהחברתי–פוליטי אל המישור האינטימי, כאשר הפנייה ל"מאמי" מגלמת את הצורך באהבה כעוגן בתוך מציאות כאוטית.

בחלק נוסף עמד חרסונסקי על הייחודיות המוזיקלית של היצירה, המשלבת הפקה מינימליסטית עם אווירה מלנכולית–אינטימית. לטענתו, הבחירה של טונה לשלב שירה חצי מדוברת וחצי מלמלול, יחד עם השראות מההיפ הופ האמריקאי (דרייק, קנדריק לאמאר וקניה וסט), יוצרת רבדים נוספים של משמעות. חרסונסקי סיכם כי "קשה בכדור הארץ" מצליח להציע תמונת מצב אמינה של הדור הנוכחי: דור עייף, מחפש תשובות, אך מוצא מזור ברגעי קרבה אנושית פשוטה.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי טונה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טונה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ניר דנן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי טונה
יורם לצטר

**יורם לצטר** (ז' באב ה'תשי"ב, 29 ביולי 1952 – י"א בתשרי ה'תשל"ד, 7 באוקטובר 1973) היה חייל צה"ל שעוטר בעיטור העוז לאחר נפילתו במלחמת יום הכיפורים.

## ביוגרפיה
לצטר נולד בחולון לעליזה וליצחק. תחילה למד בבית הספר היסודי חנקין בעיר ואחר כך בבית הספר התיכון חדש.

באוקטובר 1970 גויס לצה"ל והוצב בחיל השריון. לצטר היה חניך בגדנ"ע ובתום הטירונות השתלם בקורס מ"כים ואחר כך בקורס קציני חי"ר.

במלחמת יום הכיפורים לחם לצטר בחזית המצרית. הוא נהרג ביומה השני של המלחמה, 7 באוקטובר 1973, בגיל 21. לאחר נפילתו עוטר בעיטור העוז:

לצטר נקבר בבית הקברות הצבאי קריית שאול.

ביער המגינים נבנתה אנדרטה לזכרו.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:חולון: אישים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מעוטרי עיטור העוז במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
אנגוס קמרון

**אנגוס קמרון** (באנגלית: **Angus Cameron**; 4 ביולי 1824 – 30 במרץ 1897) היה עורך דין, בנקאי ופוליטיקאי אמריקאי, חבר המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם ויסקונסין בשנים 1875–1885. הוא היה פעיל בתחום המשפט, הפוליטיקה והחינוך, והיה בין החלוצים באזור לה קרוס שבוויסקונסין.

## ביוגרפיה
### ראשית חייו
קמרון נולד ב-4 ביולי 1824 בעיירה קלקדוניה שבניו יורק, למשפחת מהגרים סקוטית. בילדותו עבד בחוות של אביו ולמד במסגרות חינוכיות שונות, ובגיל 13 התחנך בבית הספר התיכון Genesee Wesleyan Seminary שבלימה, כיום חלק מאוניברסיטת סירקיוז. לאחר לימודיו החל לעסוק בהוראה כדי לממן את חייו, וב־1850 החל ללמוד משפטים במשרדו של אחיו הבכור, יו קמרון, בבאפלו. ב־1853 הוסמך כעורך דין, והתמחה בעיקר במקרקעין ועסקאות מסחריות.

ב־1856 עבר קמרון לוויסקונסין, והקים עסק בנקאי וחברת תיווך פיננסית שהתמקד בספקולציה בשטרות ישנים ובלתי סחירים. לאחר מכן עבר ללה קרוס שבוויסקונסין, שם המשיך בקריירה המשפטית והבנקאית, והצטרף למפלגה הרפובליקנית.

### קריירה פוליטית
קמרון כיהן פעמיים בסנאט של ויסקונסין (1863–1864, 1871–1872) ושתי כהונות באספת המדינה של ויסקונסין (1866–1867), והוא כיהן כיו"ר הבית ב־1867. הוא היה חבר מועצת הנאמנים של אוניברסיטת ויסקונסין בשנים 1866–1875, וסייע בייסוד כנסיית "כרייסט צ'רץ'" בלה קרוס.

בפברואר 1875 נבחר כחבר הסנאט של ארצות הברית, וכיהן מ־4 במרץ 1875 עד 3 במרץ 1881. במהלך כהונתו מונה ליו"ר ועדה מיוחדת שחקרה האשמות בזיופים בבחירות לנשיאות 1876 בקרוליינה הדרומית; הדו"ח שלו קבע כי התקיימה הפחדה נרחבת של בוחרים אפרו-אמריקאים.

ב־1881, לאחר מותו של הסנאטור מתיו קרפנטר, נבחר קמרון להשלים את שארית כהונתו של קרפנטר והחזיק בתפקיד עד 3 במרץ 1885. במהלך כהונתו השנייה תמך בקיום כוחות פדרליים בבחירות במדינות הדרום, והביע התנגדות לרעיונות דמוקרטיים לפדות את הגנרל פיץ ג'ון פורטר.

קמרון נפטר ב־30 במרץ 1897 בלה קרוס שבוויסקונסין, ונקבר בבית הקברות אוק גרוב שבעיר. העיירה קמרון במחוז בארון, ויסקונסין, נקראה על שמו.

## חיים אישיים
קמרון היה השביעי מבין 11 ילדים. אחיו הבכור יו היה עורך דין בולט, דניאל היה רופא ושופט במישיגן, ודאגאלד, אח צעיר נוסף, שירת כרופא בצבא האיחוד במלחמת האזרחים. ב־1856 נישא למרי פפילון בייקר, נכדתו של חייל במלחמת העצמאות וקרובת משפחה של הנשיא מרטין ואן ביורן; לבני הזוג לא נולדו ילדים.

## קישורים חיצוניים

*
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מוויסקונסין
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1824
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1897
נגנב ממך

"**נגנב ממך**" הוא שיר של להקת הרוק הישראלית פול טראנק בהשתתפות הזמרת נינט טייב. השיר יצא לראשונה כחלק מאלבום הסטודיו הרביעי של הלהקה, "שובר במות", ב-31 במאי 2024. ב-2 ביולי 2025 פורסם וידאו קליפ רשמי לשיר, שתרם באופן משמעותי להצלחתו והביא לכניסתו ל, בו דורג במקום השביעי.

## רקע והפקה
השיר נכתב על ידי גל ניסמן וטייב, והולחן על ידי שניהם. את ההפקה המוזיקלית חלקו ניסמן, זהר ברזילי ואריאל קשת, חברי ההרכב פול טראנק. שיתופה של טייב סימן חיבור בין עולמות המוזיקה האלטרנטיבית והרוק המיינסטרימי בישראל, תוך הדגשת קולותיהם הייחודיים של שני הצדדים.

השיר נכלל באלבום "שובר במות" שיצא במאי 2024, אך לא בלט בתחילה כסינגל עצמאי. רק לאחר יציאת הקליפ הרשמי ביולי 2025 זכה השיר לפופולריות רבה והחל להיכנס להשמעות תחנות רדיו מובילות ופלייליסטים רשמיים, מה שהוביל להצלחתו במצעדים.

## תוכן ומילים
מילות השיר מתארות מערכת יחסים מורכבת, המאופיינת במשיכה חזקה דווקא בעת כישלון או התפרקות. השורה המרכזית, "אני נגנב ממך, למה זה ככה דפוק", ממחישה פרדוקס רגשי בו האינטנסיביות גוברת ככל שהקשר הופך קשה ומתסכל. השיר בוחן את חוויית האהבה הלא מתפקדת, בה הרצון מתעצם דווקא ברגעי משבר.

הטקסט משלב דיאלוג פנימי עם תחושת תלות, כמיהה ובלבול, ומלווה בהלחנה קצבית אך רוויית מתח. בכך יוצר השיר אווירה דרמטית המשקפת את הכאב לצד ההתרגשות הנלווית למערכת יחסים לא יציבה.

## ביקורות
ביקורות מוזיקליות הדגישו את החיבור בין קולה הרך והאינטימי של טייב לבין הצליל האנרגטי והעוצמתי של פול טראנק. באתר "יוסמיוזיק" נכתב כי השיר מציע דואט רגיש ובעל עוצמה רגשית, בו שני הקולות משלימים זה את זה ויוצרים חוויית האזנה ייחודית. באתר "יובל אראל" תואר השיר ככזה המשלב בין שקט פנימי לכאב חיצוני, ומציג את המתח שבין אינטימיות לעוצמה כמרכיב מרכזי בהצלחתו.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2025
קטגוריה:שירי פול טראנק
קטגוריה:שירי נינט טייב
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת נענע דיסק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
מיישם בינה מלאכותית

**מיישם בינה מלאכותית** או **מטמיע בינה מלאכותית** הוא מקצוע שנוצר בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21.  התפקיד מתמקד בהטמעת טכנולוגיות בינה מלאכותית בארגונים – מבחינת התאמה, שילוב ותפעול של פתרונות קיימים, ולא בפיתוח עצמי של האלגוריתמים. המקצוע נלמד בבתי ספר מקצועיים פרטיים, במוסדות לימוד ממשלתיים ובאקדמיה.

החל מיוני 2024 המקצוע מוכר כמקצוע רשמי בהכשרה מקצועית של משרד העבודה. בשנת 2025 "מיישם בינה מלאכותית" הוכר כאחד המקצועות שבהם הלשכה לטכנולוגיות המידע בישראל מעניקה הסמכה.

## הגדרה ותפקיד
מיישם בינה מלאכותית אחראי על ניתוח צורכי הארגון, בחירת כלי AI מתאימים, אינטגרציה במערכות קיימות, הדרכה של משתמשים, ותחזוקת הפתרונות לאורך זמן.
התפקיד מהווה גשר בין הפתרון הטכנולוגי לבין היעדים העסקיים והארגוניים, במטרה לספק ערך עסקי מיידי תוך התייחסות לאתגרים פרקטיים כגון התאמה לתשתיות, אתיקה, רגולציה, והטמעה בתהליכים יומיומיים. משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה בישראל גיבש תוכנית לאומית לבינה מלאכותית, אשר אחת ממטרותיה היא הטמעת בינה מלאכותית בשירות הציבורי. 

## כישורים נדרשים
* אוריינות נתונים והיכרות עם כלים טכנולוגיים מרכזיים ב-AI: למידת מכונה, עיבוד שפה טבעית, ראייה ממוחשבת ועוד.
* ניסיון במערכות מידע, מסדי נתונים ו־API.
* כישורי ניתוח עסקי ויכולת לתרגם דרישות לפתרונות יישומיים.
* מיומנויות ניהול פרויקטים, הדרכה ותקשורת בין-תחומית.

## תחומי פעילות
המיישם פועל במגוון תחומים, ובהם:
* שירותי בריאות – מערכות תומכות החלטה קליניות וניתוח מידע רפואי.
* חינוך – התאמת תוכן בלמידה אישית וכלי הוראה חכמים.
* שירות לקוחות צ'אטבוטים, מוקדי שירות וירטואליים.
* ניהול משאבי אנוש - משלב הגיוס עד עזיבת הארגון. 
* תעשייה – אוטומציה חכמה, בקרה נבונה וחיזוי תקלות. 

## הבחנה בין תפקידים קרובים
* מדען נתונים (Data Scientist) עוסק במחקר, פיתוח מודלים ותחזיות מבוססות נתונים.
* מהנדס למידת מכונה (ML Engineer) עוסק בבניית מודלים והטמעה טכנית בקנה מידה רחב.
* מיישם בינה מלאכותית עוסק בשילוב, התאמה ויישום פרקטי של פתרונות AI קיימים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מקצועות
באמת של האמת

"**באמת של האמת**" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי אושר כהן, שיצא לאור ב-4 באוגוסט 2025 במסגרת המיני-אלבום "אוגוסט דאמפ". את מילות השיר כתבו כהן וטל קסטיאל, והלחן נוצר על ידם. ההפקה המוזיקלית בוצעה על ידי המפיק גל ג'ו כהן.

## רקע והפקה
השיר נכלל במיני-אלבום "אוגוסט דאמפ", שפורסם בקיץ 2025 וכלל מספר יצירות חדשות של כהן. יציאת האלבום לוותה בהפצה דיגיטלית נרחבת, והשירים בו שובצו בפלייליסטים עכשוויים בשירותי הסטרימינג השונים, כמו ספוטיפיי ואפל מיוזיק. כהן שיתף פעולה ביצירה עם טל קסטיאל.

השיר מתאר מערכת יחסים רעילה וכואבת מנקודת מבטה של האישה. הדוברת חשה פגיעה, אכזבה ותסכול מהפרטנר שלא העניק לה ביטחון ואהבה אמיתית. היא מתמודדת עם געגוע, כעס וצורך בשחרור, לצד רגעים של הכרה בכמה השקיעה בו וכמה נפגעה בתמורה. הטקסט נע בין כאב אישי לאירוניה, ומציג מסע רגשי של פרידה, התפכחות וחיפוש אחר כוח פנימי להמשיך הלאה.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אושר כהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אושר כהן
בית מפואר

"**בית מפואר**" הוא מיני-אלבום של הזמר הישראלי אייל גולן, אשר יצא לאור ב־5 באוגוסט 2025 בהוצאת חברת התקליטים "ליאם הפקות".

## רקע
המיני-אלבום יצא בהפתעה, ללא מסע פרסום מקדים, וזכה לחשיפה רחבה עם פרסומו. בהודעה לציבור ציין גולן כי הפרויקט כולל שישה שירים חדשים, שכל אחד מהם מציג סגנון מוזיקלי שונה, החל מבלדות מזרחיות ועד השפעות של רגאיי. המהלך נתפס כהמשך למגמתו של גולן להוציא מוזיקה בפורמטים קצרים, בדומה לפרויקטים קודמים שהציגו גיוון סגנוני. את יצירת השירים ליוו כותבים ומלחינים בולטים בזמר הים-תיכוני העכשווי, בהם אבי גוטמן, אביב פרץ, דרור מזרחי, רותם חן, עידן בקשי, אבי אוחיון ואליאור רביד.

## ביקורות
האלבום התקבל ברובו בחיוב בקרב הקהל והמבקרים, אשר הדגישו את גיוון הסגנונות שבו ואת השילוב בין מסורות מוזיקליות ותיקות לבין עיבודים עכשוויים. לצד זאת, עלו פרשנויות ציבוריות שלפיהן חלק מהטקסטים – ובעיקר שיר הנושא "בית מפואר" – עשויים להתייחס בעקיפין לחייו האישיים של גולן, ובמיוחד לקשריו עם גרושתו, דניאל גרינברג. בהקשר זה נזכרו גם עטיפת הסינגל "אל תבכי", אשר נוצרה באמצעות בינה מלאכותית, ובה נטען כי הדמות הנראית לצד גולן מזכירה את גרינברג. בנוסף, השיר "קלואי" זכה להשוואות לסגנונו של פאר טסי, ואילו השירים "בית מפואר" ו"לא פורח בלעדייך" צוינו על ידי מבקרים כנקודות השיא ביצירה.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אייל גולן
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
סעיד אל-גאמדי

**סעיד אל-גאמדי** (בערבית: **سعيد الجامدي**; 21 בנובמבר 1979 – 11 בספטמבר 2001) היה טרוריסט סעודי ואחד מחוטפי טיסה 93 של יונייטד איירליינס, שהתרסקה בפנסילבניה, במהלך פיגועי 11 בספטמבר.

## חייו
אל-גאמדי נולד במחוז אל-באחה, ערב הסעודית, ב-21 בנובמבר 1979 והיה שותף לאותה השתייכות שבטית עם חוטפי המטוסים אחמד אל-גמדי, חמזה אל-גמדי ואחמד אל-עזנאווי, אף על פי שלא היה קרוב משפחה לאף אחד מהם ייתכן שהוא עמד בקשר עם השניים אל-ר'אמדי ואל-חזנאווי כבר בשנת 1999. קבוצה זו ידועה כחלק מהדתיים יותר מבין החוטפים. אל-גאמדי בילה זמן מה במחוז אל-קאסם בערב הסעודית, שם עבר ללמוד בקולג', אך עד מהרה נשר מהלימודים והפסיק את הקשר עם משפחתו. מאוחר יותר יצא אל-גאמדי לצ'צ'ניה כדי להשתתף בלחימה נגד הרוסים. באותה תקופה, לוחמים צ'צ'נים דחו זרים נוספים, שרבים מהם הגיעו למחנות אל-קאעידה באפגניסטן כדי להתאמן ולהמתין לכניסה לצ'צ'ניה. סעיד הגיע למחנה האימונים באל-פארוק, שם פגש את אחמד אל-נמי ואת האחים ואיל א-שהרי ווליד א-שהרי. על פי הדיווחים, הארבעה נשבעו לג'יהאד בשנת 2000.

בשלהי שנת 2000 נסע אל-גאמדי לאיחוד האמירויות הערביות, שם רכש המחאות נוסעים, שככל הנראה שולמו על ידי . חמישה חוטפים נוספים עברו גם הם דרך איחוד האמירויות ורכשו המחאות נוסעים, כולל מג'ד מוקד, ואיל א-שהרי, חמזה אל-גמדי, אחמד אל-עזנאווי ואחמד א-נעמי.

במרץ 2001 צולם אל-ר'אמדי בסרטון פרידה ששודר מאוחר יותר בערוץ אל-ג'זירה. בסרטון, חוטפי מטוסים רבים בעתיד נשבעים להפוך לקדושים מעונים, אם כי לא נחשפו פרטים על המזימה. אל-גאמדי כינה את אמריקה "האויב", ונראה לומד מפות ומדריכי טיסה. 

בשנת 2001 נכנס לארצות הברית עם ויזה כמו שאר החוטפים. שהה בפלורידה יחד עם חוטפים נוספים, שם התארגן לקראת הפיגועים.

ב-7 בספטמבר טס מפורט לודרדייל לניוארק. ב-11 בספטמבר עלה על טיסה 93 של יונייטד איירליינס והשתלט עליה יחד עם עוד שלושה טרוריסטים. על אף שניסו לרסק את המטוס לתוך הקפיטול או הבית הלבן, תוכניותיהם סוכלו לאחר שנוסעי המטוס התקוממו נגדם, מה שאילץ את ג'ראח לרסק את המטוס בשדה פתוח במדינת פנסילבניה. אל-גאמדי נהרג יחד עם עוד 18 טרוריסטים באותו היום.

## ראו גם
* טיסה 93 של יונייטד איירליינס
* חטיפות המטוסים בפיגועי 11 בספטמבר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טרוריסטים סעודים
קטגוריה:חוטפי המטוסים בפיגועי 11 בספטמבר
קטגוריה:ילידי 1979
קטגוריה:נפטרים ב-2001
אלירן אליהו

**אלירן אליהו** הוא פזמונאי, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי הפועל בזירה הפופולרית של המוזיקה הישראלית. אליהו נודע כשם בולט בגל חדש של יוצרים ומפיקים שהביאו לשילוב בין סגנונות פופ, היפ הופ, טראפ ומוזיקה ים-תיכונית עכשווית.

## ביוגרפיה
אליהו החל את דרכו כחבר בקולקטיב ההפקה "טייקאובר", לצד יוצרים כעומרי דהאן, דביר קהלני ואוריאל ביטון, ששאפו לשלב בסצנת הפופ וההיפ הופ המקומית סאונד עולמי מעולמות הטראפ, הדריל וההפקה האלקטרונית. כבר בשנת 2024 נטל חלק מרכזי בהפקת השיר "צמוד צמוד" של עומר אדם, אודיה ושרק, אותו הפיק יחד עם דהאן, שיר שהפך ללהיט והושמע רבות בתחנות הרדיו.

באותה שנה היה שותף להפקת השיר "נרקומן של בדידות" מתוך האלבום "לחנים שבורים" של אדם בשיתוף דהאן וגיא דאן, וכן הפיק את השיר "כסף או דמעות" מהמיני-אלבום "חמישה לילות". בשנת 2025 הרחיב את פעילותו והיה שותף לכתיבה, הלחנה והפקה של "גל עיניי" בביצוע חנן בן ארי, לצד דהאן, דין אלבז ותומר בירן. אליהו מתאפיין בסגנון המשלב עיבודים אלקטרוניים עם כלים אקוסטיים מסורתיים, ומספק לאמנים שפה מוזיקלית עכשווית וגשר בין הפופ והים־תיכוני לבין ההיפ הופ והטראפ.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
הקוסם מהקרמלין (סרט)

**הקוסם מהקרמלין** (בצרפתית: **Le Mage du Kremlin**) הוא מותחן פוליטי אמריקאי-צרפתי בבימויו של אוליבייה אסאיאס על פי תסריט שכתב יחד עם עמנואל קארר. הסרט מבוסס על רומן באותו השם מאת ג'וליאנו ד'אמפולי משנת 2022.

בכורת הסרט התקיימה במסגרת התחרות הראשית של הפסטיבל ה-82 של ונציה, ב-31 באוגוסט 2025.

## עלילה
עלילת הסרט עוקבת אחר ואדים ברנוב, אמן צעיר בשנות ה-90 של ברית המועצות, ההופך בהדרגה לדמות מפתח בממשל הרוסי – יועץ תקשורת בכיר ו"איש הצללים" העומד מאחורי הקלעים של מוקדי הכוח בקרמלין.

## צוות השחקנים והדמויות
* פול דנו – **ואדים ברנוב**
* ג'וד לאו – **[[ולדימיר פוטין]]**
* אליסיה ויקנדר – **קסניה**
* ויל קין – **[[בוריס ברזובסקי]]**
* טום סטארידג' – **דמיטרי סידורוב**
* ג'פרי רייט

## הפקה
הסרט בוים על ידי אוליבייה אסאיאס ונכתב על ידו יחד עם עמנואל קארר, בהתבסס על הרומן "הקוסם מהקרמלין" מאת ג'וליאנו ד'אמפולי, שראה אור בצרפתית באפריל 2022. ההפקה נעשתה על ידי חברות ההפקה "Curiosa Films" ו-"Gaumont".

במאי 2024 פורסם כי פול דנו, ג'וד לאו, אליסיה ויקנדר, זאק גאליפנאקיס וטום סטארידג' יובילו את צוות השחקנים, כאשר דנו מגלם את יועץ התקשורת הרוסי הבדיוני ואדים ברנוב. בינואר 2025 נחשף כי לאו יגלם את דמותו של ולדימיר פוטין. הצילומים נערכו במרץ 2025 בעיר ריגה שבלטביה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מתח צרפתיים
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה צרפתיים
קטגוריה:סרטים צרפתיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
נאווף אל-חזמי

**נוואף מוחמד סאלם אל-חאזמי** (בערבית: **سطَّام مُحَمَّدُ عَبْدِ اَلرَّحْمَـٰن السُّقامي**; 9 באוגוסט 1976 – 11 בספטמבר 2001) היה טרוריסט סעודי שהיה אחד מחוטפי טיסה 77 של אמריקן איירליינס, שהתנגשה בבניין הפנטגון.

## חייו
נוואף אל-חאזמי נולד במכה שבערב הסעודית, ב-9 באוגוסט 1976. אל-חאזמי וחבר ותיק, חאלד אל-מיח'דאר, עזבו את בתיהם בסעודיה ב-1995 כדי להילחם למען המוסלמים במלחמת בוסניה מאוחר יותר נסע אל-חאזמי לאפגניסטן כדי להילחם עם הטליבאן נגד הברית הצפונית של אפגניסטן. הוא חזר לסעודיה בתחילת 1999.

אל-חאזמי ואל-מיח'דאר, שכבר היו שותפים ותיקים לאל-קאעידה עם ניסיון רב בלחימה, נבחרו על ידי אוסאמה בן לאדן למזימת טרור שאפתנית להטיס מטוסים מסחריים למטרות ייעודיות בארצות הברית. אל-חאזמי ואל-מיח'דאר קיבלו שניהם ויזות תייר לארצות הברית בחודש אפריל 1999. אל-חאזמי התאמן במחנה אימונים של אל-קאעידה בסתיו 1999 ונסע למלזיה לפסגת אל-קאעידה בשנת 2000.

אל-חאזמי הגיע ללוס אנג'לס, מבנגקוק, ב-15 בינואר 2000, יחד עם אל-מיח'דאר. השניים התיישבו בסן דייגו, ושהו בדירות פארקווד עד מאי 2000. בזמן שהותם בסן דייגו, הם הלכו למסגד, בהנהגת אנוואר אל-עוולקי. השניים לקחו שיעורי טיסה בסן דייגו, אך בשל כישורי האנגלית הירודים שלהם הם לא הצליחו במהלך שיעורי הטיסה שלהם ומדריך הטיסה שלהם התייחס אליהם כחשודים.

אל-מיח'דאר עזב את אל-חאזמי בקליפורניה לתימן ביוני 2000. אל-חאזמי נשאר בקליפורניה עד שנפגש עם האני חנג'ור בדצמבר 2000, ושניהם נסעו לאריזונה. מאוחר יותר הם עברו לווירג'יניה, באפריל 2001, שם החלו שאר החוטפים להצטרף אליהם. אל-חאזמי נפגש לעיתים קרובות עם מוחמד עטא, מנהיג הפיגועים, במהלך קיץ 2001.

ב-10 בספטמבר יום לפני הפיגועים, אל-חאזמי, אל-מיח'דאר וחנג'ור עשו צ'ק-אין במלון בהרנדון, וירג'יניה.

בבוקר 11 בספטמבר 2001 אל-חזמי עלה עם אחיו על טיסה 77 של אמריקן איירליינס מנמל התעופה הבין-לאומי לוגן בבוסטון. כ-35 דקות אחרי ההמראה, הוא ושאר המחבלים החוטפים השתלטו על המטוס, וריסקו את המטוס אל בניין הפנטגון בשעה 9:37 בבוקר. בפגיעה נהרגו כל 64 הנוסעים ואנשי צוות כולל 5 החוטפים ו-125 אנשים בבניין. אל-חזמי התאבד יחד עם עוד 18 טרוריסטים באותו היום.

## ראו גם
* טיסה 77 של אמריקן איירליינס
* חטיפות המטוסים בפיגועי 11 בספטמבר

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:חוטפי המטוסים בפיגועי 11 בספטמבר
קטגוריה:טרוריסטים סעודים
ההגנה על רורק'ס דריפט

**ההגנה על רורק'ס דריפט** (באנגלית: **The Defence of Rorke’s Drift**) הוא ציור היסטורי מאת הציירת הבריטית אליזבת תומפסון, ליידי באטלר, שהוצג לראשונה באקדמיה המלכותית בלונדון בשנת 1881. היצירה מתארת את קרב רורק'ס דריפט במלחמת זולו־בריטניה, שבו עמדו 141 חיילים בריטים מול כ־4,000 לוחמי זולו.

הציור מתאר את ההתקפה על התחנה המיסיונרית רורקס דריפט, ששימשה בית חולים שדה קטן. לוחמי זולו נראים תוקפים את הפינה הצפון־מערבית של המתחם, בעוד ברקע עולה אש מגג בית החולים. במרכז הקומפוזיציה מצויר לוטננט ג'ון צ'ארד, מפקד ההגנה, כשהוא מצביע בידו השמאלית. לצדו מתואר לוטננט ברומהד האוחז בחרבו. יתר הקצינים והחיילים מוצגים בדיוק רב, עד לפרטים מזהים אישיים, בהתאם לעדויות ותיאורים שנמסרו לאמנית.

קרב רורקס דריפט התרחש בשנת 1879 ושבה את דמיונה של דעת הקהל הבריטית. לאחר שובם לאנגליה הוצגו החיילים תחילה בטירת וינדזור, ולאחר מכן בפני ליידי באטלר. היא נסעה לפורטסמות', שם המחישו לה החיילים את הקרב כשהם לבושים במדי אותו לילה. באטלר ציינה כי הצליחה לשחזר בציור את דמותם של כל מי שזכו בצלב ויקטוריה ואת יתר הדמויות המרכזיות. כאשר המלכה ויקטוריה בחנה את היצירה, היא התרשמה מן הדיוק והעירה כי "כל הקצינים והחיילים הם דיוקנאות, והכול צויר לפי תיאורים וללא החסרת פרט".

ליידי באטלר הייתה מהבולטות בציירות הקרב הבריטיות במאה ה־19, בהשפעת אמני הקרב הצרפתים כגון אדואר דטאיי. יצירתה הקודמת, *The Roll Call* משנת 1874, זכתה להצלחה עצומה והקנתה לה מעמד של אמנית לאומית. בעקבות הצלחה זו הזמינה ממנה המלכה ויקטוריה את ציור הקרב ברורקס דריפט. כמו בציוריה האחרים, גם כאן ניכרת שאיפתה לשחזור היסטורי מדויק לצד דגש על גבורה ועמידה בלחץ.

הציור קשור להקשרים של קולוניאליזם ואימפריאליזם בריטי במאה ה־19. הוא מציג את עמידתם האמיצה של החיילים הבריטים כמעשה גבורה יוצא דופן, אך בה בעת משקף את כיבוש דרום אפריקה ואת ההצדקה האימפריאלית לפעולות הצבאיות. האוסף המלכותי מציין כי כמו יתר הרשומות שבו, גם יצירה זו נבחנת כיום מחדש כחלק ממחקר המבקש להציג את כלל הנרטיבים ההיסטוריים הכרוכים בה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורים באוסף המלכותי של הממלכה המאוחדת
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-19
קטגוריה:ציורי היסטוריה
קטגוריה:ציורי מלחמה
חוסיין שכרון

**חוסיין זכריא שכרון** (בערבית: **حسين زكريا شكرون**, בתעתיק מדויק: **חסין זכריא שכרון**, בגרמנית: **Husseyn Zakaria Chakroun**; נולד ב-10 בנובמבר 2004 בהנובר שבגרמניה) הוא כדורגלן לבנוני-גרמני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת הנובר 96 מהבונדסליגה השנייה ובנבחרת לבנון.

## קריירת מועדונים
שכרון שיחק במחלקות הנוער של פורטונה זקסנרוס, HSC הנובר ו-JFV קאלנברגר לאנד. בקיץ 2023 עבר להנובר 96, והחל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. ב-22 בפברואר 2025 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 1-1 נגד פאדרבורן 07 במסגרת המחזור ה-23 בבונדסליגה השנייה לעונת .
## קריירה בין-לאומית
שכרון נולד בהנובר שבגרמניה להורים לבנונים. ב-5 בנובמבר 2024 זומן לראשונה לסגל נבחרת לבנון, לקראת משחקי ידידות נגד נבחרות תאילנד ומיאנמר. ב-14 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 0-0 נגד נבחרת תאילנד. ב-25 במרץ 2025 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–5 על נבחרת ברוניי במסגרת מוקדמות גביע אסיה 2027.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים לבנונים
קטגוריה:קשרי כדורגל לבנונים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני הנובר 96
קטגוריה:כדורגלני נבחרת לבנון
קטגוריה:לבנונים שנולדו ב-2004
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-2004
יפו (אליזבת תומפסון)

**יפו** (באנגלית: **Jaffa**) הוא ציור נוף מאת הציירת הבריטית אליזבת תומפסון, שנוצר בשנת 1906. היצירה משתייכת לזרם הרומנטיציזם והיא חלק מסדרת הציורים "Letters from the Holy Land, by Elizabeth Butler". הציור מתאר את העיר ההיסטורית יפו באווירה שלווה ומלאת חן.

הציור מציג מראה פסטורלי של יפו. בחזית נראית צמחייה עשירה הכוללת עצים גבוהים ודקים המובילים את המבט לעבר מבנים מקובצים ברקע. המבנים מתוארים בגוונים רכים והרמוניים, וביניהם ניתן להבחין ברמזים לנוכחות אנושית המשולבת בסביבה הטבעית. מעל הנוף נפרשים שמיים רחבים ובהם ענני קומולוס לבנים המעניקים תחושת קלילות וממד רומנטי. השילוב בין הנוף הטבעי לבין המבנים העירוניים יוצר דימוי של הרמוניה ושקט, האופייני לציורי נוף רומנטיים.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי נוף
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-20
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:עצים בציורים
להלילו

**להלילו** (באנגלית: **Twirlywoos**) היא סדרת טלוויזיה בריטית-קנדית לילדים בלייב אקשן ובהנפשת סטופ מושן שהופק על ידי Ragdoll Productions ובשיתוף DHX מדיה (יוצרי הסדרות: "טלטאביז", "בובה", "הגן הקסום" ו"וויבולו"). בבריטניה הסדרה עלתה לראשונה בערוץ CBeebies ב-23 בפברואר 2015 ובקנדה בערוץ  ב-5 בספטמבר 2015. בישראל הסדרה שודרה בערוץ לולי בשנת 2016. הסדרה היא בת 4 עונות ו-100 פרקים באורך 11 דקות.

## עלילה
משפחת להלילו היא חבורת יצורים חייכנים וחמודים, שבכל פרק מגלים דברים חדשים מעולמם של בני האדם.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:BBC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות בכיכובן של בובות
קטגוריה:ערוץ הופ!: תוכניות רכש
קטגוריה:ערוץ לולי: סדרות
קטגוריה:סדרות CBeebies
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
בגן גת שמנים בצהריים, מבט לעמק יהושפט

**בגן גת שמנים בצהריים, מבט לעמק יהושפט** (באנגלית: **In the Garden of Gethsemane. Noonday. Looking towards Valley of Jehoshaphat**) הוא ציור מים של האמנית הבריטית אליזבת תומפסון (ליידי באטלר), שנוצר בשנת 1906. היצירה משתייכת לזרם הרומנטי ולז'אנר הנוף, והיא חלק מסדרת Letters from the Holy Land שציירה האמנית. הציור מתאר מבט מן המקום המקודש של גת שמנים לעבר עמק יהושפט, באור יום בהיר.

## תיאור היצירה
הציור מציג נוף צבעוני ועשיר של גן גת שמנים בשעת צהריים. בקדמת הקומפוזיציה מתואר עץ עתיק ובעל גזע מסוקס וענפים המשתרעים לרוחב התמונה, כסמל ליציבות ולאורך ימים. סביבו מצוירת צמחייה רעננה במכחול מהיר וקצבי, היוצרת תחושת תנועה וחיות. מאחורי העץ נפתח המבט לעמק יהושפט, ובו נראים קווי מתאר של מבנים וכן צמחייה פורחת. הצבעים רכים וטבעיים, ומדגישים אווירה פסטורלית ושקטה. השילוב בין העץ הקדמי לבין המרחב הפתוח מאחור יוצר חיבור בין תחושת עדות היסטורית לבין יופי טבעי נצחי.

## פרשנות וסמליות
היצירה מדגישה את השקט, הרוגע והקדושה של גת שמנים כמקום בעל משמעות דתית והיסטורית. העץ העתיק, המוצב בחזית הקומפוזיציה, נתפס כעד חי לאירועים מקודשים שהתרחשו במקום ומסמל נצחיות ועמידות. הצבעים הבהירים והטבעיים מעניקים לאתר אופי אידילי, המעורר תחושת כבוד והערצה למסורת המקושרת אליו.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורים בצבעי מים
קטגוריה:גת שמנים
קטגוריה:ירושלים באמנות
קטגוריה:ציורים משנות ה-1900
קטגוריה:עצים בציורים
קטגוריה:יצירות משנת 1906
Forever Yours (Avicii Tribute)

"**Forever Yours (Avicii Tribute)**" הוא סינגל של התקליטן הנורווגי קייגו, התקליטן השוודי אביצ'י והזמר-יוצר השוודי סנדרו קוואצה, שיצא ב-24 בינואר 2020 בהוצאות חברות התקליטים Ineffable Music ויוניברסל מיוזיק גרופ. השיר נכתב על ידי פורר, דומיניק מילר, אביצ'י, יאן קאסק, סטינג, מרקוס תונברג וסל, סנדרו קוואצה, והופק על ידי קייגו ואביצ'י.

נכון לאוגוסט 2025, הסינגל הושמע למעלה מ-5 מיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-139 מיליון פעמים בספוטיפיי.

גרסה אלטרנטיבית, תחת השם "Tim's 2016 Ibiza Version" יצאה ב-14 בפברואר 2025, בהוצאת חברות התקליטים פינגטס רקורדינגס ויוניברסל מיוזיק גרופ. נכון לאוגוסט 2025, גרסה זו הושמעה למעלה ממיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-15 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## מיקומי שיא
### גרסה מקורית

### גרסת Tim's 2016 Ibiza Version

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קייגו
קטגוריה:שירי אביצ'י
קטגוריה:שירים שהתפרסמו לאחר מות מבצעיהם
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אביצ'י
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אביצ'י
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
Heaven (שיר של אביצ'י)

"**Heaven**" הוא סינגל של התקליטן השוודי אביצ'י בשיתוף פעולה עם הזמר הבריטי כריס מרטין, שיצא ב-6 ביוני 2019 בהוצאת חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ. השיר מופיע באלבום האולפן השלישי של אביצ'י, *[[Tim (אלבום)|Tim]]*, כסינגל השלישי של האלבום. השיר נכתב על ידי אביצ'י וכריס מרטין, והופק על ידי אביצ'י.

נכון לאוגוסט 2025, השיר הושמע למעלה מ-125 מיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-336 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אביצ'י
קטגוריה:שירים שהתפרסמו לאחר מות מבצעיהם
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אביצ'י
קטגוריה:שירים על גן עדן
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
Your Love (שיר של דייוויד גטה ושואוטק)

"**Your Love**" הוא סינגל של התקליטן הצרפתי דייוויד גטה והצמד המוזיקלי השוודי שואוטק, שיצא ב-14 ביוני 2018 בהוצאת חברות התקליטים What a Music ופרלופון. הסינגל מופיע באלבום האולפן השביעי של גטה, *[[7 (אלבום של דייוויד גטה)|7]]*, כסינגל החמישי של האלבום. השיר נכתב על ידי ואוטר ינסן, יאפ ריסמה, פרד מקפרליין, דייוויד גטה, יורן ואן דר וורט, שורט ינסן, ראלף וגנר ואלן גורג', והופק על ידי ראלף וגנר, שואוטק ודייוויד גטה.

נכון לאוגוסט 2025, השיר הושמע למעלה מ-159 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-33 מיליון פעמים ביוטיוב.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי דייוויד גטה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מוזיקת דאנס אלקטרונית
קטגוריה:שירי אלקטרו האוס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פרלופון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דייוויד גטה
בית הכנסת בקיקינדה

**בית הכנסת בקיקינדה** (בסרבית: **Синагога у Кикинди**) היה בית כנסת שפעל בעיר קיקינדה בצפון-מזרח סרביה בין השנים 1880–1941. ב-1941 לאחר הפלישה ליוגוסלביה וכינון ממשלת ההצלה הלאומית  בראשות מילאן נדיץ', הועברה קיקינדה לניהול אוטונומי של פולקסדויטשה מקומיים. בית הכנסת, חולל נבזז והוחרם. המבנה שרד את מלחמת העולם השנייה אך נפגע קשות, וב-1953 נהרס על ידי השלטונות.

## היסטוריה

הקהילה היהודית בעיר נוסדה בראשית המאה ה-19. ב-1824 נמנו בעיר 198 יהודים שהיוו 1.6 אחוזים מאוכלוסיית העיר. יהודי העיר עסקו במסחר ומקצתם היו רופאים ורוקחים. ב-1880 נמנו בקיקינדה 658, ב-1921 מנתה הקהילה 551 נפשות וב-1940 התגוררו בקיקינדה 512 יהודים.

ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה בידי גרמניה הנאצית, התגוררו בקיקינדה 299 יהודים. הם נרדפו על ידי הפולקסדויטשה המקומיים ובהמשך, גורשו בני הקהילה רובם למחנה הריכוז סיימישטה, ורק 16 מהם ניצלו. ב-1947 הוקם בעיר גלעד לזכר יהודי העיר שנרצחו בשואה. ב-2003 חודשה הפעילות הקהילתית, עת התגוררו בעיר כ-20 יהודים ונערכו פעילויות תרבותיות שחלקן עסקו בהנצחת הנספים בשואה.

## המבנה
בית הכנסת נבנה בסגנון אדריכלי נאו-רומנסקי , עם שני צריחים ובראש כל צריח הוקמה כיפה. אל האולם המרכזי הוביל גרם מדרגות רחב אשר מעליו הותקן מגן דוד. בקומה השנייה של המבנה שכנה עזרת הנשים ודירות הרב והחזן. המבנה נחנך לקראת חגי תשרי של 1880, בעיצומו של תור הזהב של התקופה האוסטרו-הונגרית. במועד זה כיהן ד"ר משה רוזנשטיין כרב הקהילה ואופי הקהילה היה נאולוגי. המבנה המפואר העיד על איתנותה הכלכלית של הקהילה בעת הקמתו. בתוך בית הכנסת הותקן עוגב. בתקופת בין המלחמות הופעל בקומתו השנייה של המבנה תלמוד תורה אותו ניהל הרב הראשי ד"ר וילים שטיינר (1886–1941).

במהלך מלחמת העולם השנייה לאחר העברת השלטון המקומי לידי הפולקסדויטשה נכלא הרב שטיינר ועבר עינויים קשים. ב-13 באוגוסט 1941 שם הרב שטיינר קץ לחייו בבית המעצר. המבנה נבזז, הוחרם על ידי הרשויות אך שרד את המלחמה. קהילת יהודי קיקינדה חרבה בשואה. ב-1950 נמכר מבנה בית הכנסת וב-1953 נהרס על ידי השלטונות ותחתיו הוקמו בית מגורים ופאב. ב-1998 הותקנה בסמוך למקום בו ניצב המבנה לוחית זיכרון.

## קישורים חיצוניים

* בית הכנסת בקיקינדה, באתר המרכז לאמנות יהודית

## הערות שוליים

קיקינדה
קטגוריה:בתי כנסת אשכנזיים
קטגוריה:בתי כנסת נאולוגיים
קטגוריה:בתי כנסת שנחרבו
טומוקי הייאקאווה

**טומוקי הייאקאווה** (ביפנית: **早川 友基**; נולד ב-3 במרץ 1999 בקנאגאווה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת השוער בקבוצת קשימה אנטלרס מליגת העל היפנית ובנבחרת יפן.

## קריירת מועדונים
הייאקאווה גדל במחלקת הנוער של יוקוהמה אף. מרינוס, ושיחק בקבוצות הכדורגל של בית ספר תיכון טוין גקואן ואוניברסיטת מייג'י. ב-16 ביוני 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של יוקוהמה אף. מרינוס, בניצחון 1–8 על YSCC יוקוהמה במסגרת הסיבוב השני של גביע הקיסר לעונת . ב-16 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל היפנית, בתיקו 1-1 נגד סגאן טוסו במסגרת המחזור ה-30 לעונת .

## קריירה בין-לאומית
הייאקאווה נכלל בסגל נבחרת יפן לטורניר אליפות מזרח אסיה  לשנת 2025 . ב-12 ביולי 2025 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–2 על נבחרת סין במסגרת הטורניר. נבחרת יפן זכתה בטורניר.

## תארים
;נבחרת יפן
* אליפות מזרח אסיה (1): 2025

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:שוערי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני קאשימה אנטלרס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת יפן
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1999
אליפות הנשים הצפון אמריקאית של NXT

**אליפות הנשים הצפון אמריקאית של NXT** (באנגלית: **NXT Women's North American Championship**) היא תואר אליפות היאבקות מקצועית, שנוצר על ידי ארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-WWE, ושייך לארגון הפיתוח שלו, NXT. האליפות נוצרה ב-6 באפריל 2024 כאליפות הנשים המשנית של המותג, כשהאלופה הראשונה הייתה קלאני ג'ורדן. האלופה הנוכחית היא טייטום פקסלי.

## היסטוריה

באירוע Stand & Deliver, שנערך ב-6 באפריל 2024, המשמש כאירוע שמהווה חלק משבוע רסלמניה של מותג הפיתוח של ה-WWE, הלא הוא NXT, הכריזה הג'נרל מנג'רית של NXT, איווה, על יצירת אליפות הנשים הצפון אמריקאית של NXT, שהפכה לאליפות המשנית במותג. במהלך השבוע השני של הספיישל 'Spring Breakin של NXT, ששודר ב-30 באפריל, הודיעה איווה כי האלופה הראשונה תוכתר על ידי קיום קרב סולם בן שש משתתפות באירוע Battleground, שייערך ב-9 ביוני 2024. על מנת לקבוע את המשתתפות בקרב, נערך מבדק של שתים-עשרה מתאבקות, כשביניהן התקיימו קרבות מוקדמות. שש המנצחות בקרבות המוקדמות עלו לקרב הסולם. ב-7 במאי בפרק של התוכנית *NXT*, איווה הודיעה שסול רוקה, תיאה הייל, ג'יידה פארקר, ברינלי ריס, מיצ'ין (מהמותג סמאקדאון), פאלון הנלי, לאש לג'נד, אייבי נייל (מהמותג Raw), איזי דיים, קלאני ג'ורדן, טייטום פקסלי וורן סינקלייר העפילו לשלב המוקדמות. לבסוף, קלאני ג'ורדן, סול רוקה, לאש לג'נד, פאלון הנלי, ג'יידה פארקר ומיצ'ין העפילו לקרב הסולם, שבו ניצחה קלאני ג'ורדן וכתוצאה מכך הפכה לאלופה הראשונה.

## רשימת האלופות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

נשים
קטגוריה:אליפויות ה-WWE לנשים
Heatwave

"**Heatwave**" (בעברית: "**[[גל חום]]**") הוא סינגל של התקליטן הגרמי רובין שולץ בשיתוף פעולה עם הזמר האמריקאי אייקון, שיצא ב-12 בפברואר 2016 בהוצאת חברת התקליטים טונספיאל. השיר מופיע באלבום האולפן השני של שולץ, *[[Sugar (אלבום של רובין שולץ)|Sugar]]*  כסינגל הרביעי של האלבום. השיר נכתב על ידי ג'ורדן-אקסל, סטפן דברוק, דניס בירברודט, תומאס טרואלסן, יורגן דוהר, בריאן נלסון, גואידו קרמר, רובין שולץ ואייקון, והופק על ידי רובין שולץ ו-Junkx.

נכון לאוגוסט 2025, השיר הושמע למעלה מ-14 מיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-152 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי רובין שולץ
קטגוריה:שירי אייקון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
מלחמתו של יהושע נגד העמלקים

**מלחמתו של יהושע בעמלקים** (באיטלקית: **Battaglia di Giosuè contro gli Amaleciti**) הוא ציור מאת הצייר הצרפתי ניקולא פוסן. היצירה מוצגת כיום במוזיאון הארמיטאז' בסנקט פטרבורג.

## תיאור היצירה
נושא הציור נלקח מספר שמות (י"ז, 8–13) ומתאר את הקרב של יהושע בעמלקים. במרכז מוצג יהושע בן נון הלוחם, בעוד משה נראה על ראש הגבעה מתפלל. כאשר משה הניח את ידיו נטו בני ישראל להפסיד, ולכן אהרון וחור מחזיקים בידיו כדי לסייע לו עד שקיעת השמש והניצחון. הקומפוזיציה מדגישה את הקשר בין מאמץ אנושי לבין התערבות אלוהית, באמצעות שילוב של המתרחש בשדה הקרב עם הדמויות על ההר.

## רקע
הציור נוצר בתקופה קשה בחייו של פוסן הצעיר, לאחר מותו של פטרונו ג'אמבטיסטה מארינו ויציאתו של הקרדינל ברבריני מאיטליה. בעקבות המשבר נאלץ פוסן למכור ציורים במחירים נמוכים במיוחד, וביניהם שלוש סצנות קרב מקראיות. *קרב יהושע בעמלקים* מהווה חלק מקבוצה זו, והוצמד לעיתים כבן־זוג ליצירה *קרב יהושע באמורים*.

## פרשנות והשוואות
הציור מעיד על לימודיו של פוסן מן הפיסול הקלאסי ומן המסורת של רפאל ובית מדרשו. במיוחד ניכרת ההשפעה של "הקרב הוותיקני" מבית הספר של רפאל. השוואה ליצירה התאומה על קרב יהושע באמורים מראה כי שתיהן נבנו באותו רוח מחקרית ושואפות להציג את הדמויות במבנים קלאסיים מלאי עוצמה.

## איקונוגרפיה
דמותו של יהושע נודעה באמנות בזכות ספר המקרא הקרוי על שמו, שבו הוביל את עם ישראל לכיבוש הארץ המובטחת. הסיפורים המרכזיים כוללים את כיבוש יריחו, שבו נפלו החומות לאחר תקיעות השופרות; את כיבוש העי; ואת הקרב נגד חמשת מלכי האמורים, שבו ציווה את השמש לעצור את מהלכה כדי להבטיח ניצחון. בשל כך נחשב כדור השמש לסמלו האיקונוגרפי. באמנות הוא מתואר לרוב כצעיר במדים צבאיים, והציור של פוסן ממשיך מסורת זו.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי מלחמה
קטגוריה:ארמיטאז': ציורים
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי התנ"ך
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-17
קטגוריה:משה בציורים
קטגוריה:סוסים באמנות
קטגוריה:ניקולא פוסן: ציורים
יעל מוזס

**יעל מוזס** (נולדה ב-1960) היא מדענית מחשב ישראלית, פרופסור בבית הספר אפי ארזי למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן. היא מומחית בתחום הראייה הממוחשבת וביישומה לאפליקציות במערכות מולטי מדיה.

## קורות חיים
יעל מוזס לבית ניימן נולדה בירושלים (1960), היא התגוררה בפאתי שכונת רחביה בסמוך לימק״א. אמה היא סטלה ניימן לבית אנג׳ל שהם הבעלים של מאפיית אנג׳ל. אביה של יעל, יצחק צבי ניימן, היה איש עסקים שעסק בבנייה. מוזס היא בת הזקונים במשפחה. אחיה הגדולים הם גדעון ניימן ודפנה אלכסנדרוני.

היא בוגרת בית הספר היסודי הנרייטה סאלד (1972), ובתיכון בית חינוך, תיכון עירוני ג׳, שם למדה מורחב את מקצועות המתמטיקה והפיזיקה (1978).

היא בעלת תואר ראשון מ-1984, במתמטיקה ומדעי המחשב מהאוניברסיטה העברית בירושלים. היא בעלת תואר שני ותואר שלישי (מ-1994) במתמטיקה יישומית, מדעי המחשב ממכון ויצמן. את הדוקטורט, שנושאו *Face Recognition: Generalization To Novel Images* כתבה בהנחייתו של פרופסור שמעון אולמן.

עם סיום הדוקטורט עשתה ב-1994 פוסט-דוקטורט באוניברסיטת אוקספורד באנגליה, במחלקה לרובוטיקה. לאחר סיום הפוסט-דוקטורט היא הצטרפה כחוקרת למכון ויצמן למדע.

בשנת 1999 הצטרפה מוזס ל, לימים אוניברסיטת רייכמן. שם התקדמה והיא מכהנת כפרופסור בבית הספר אפי ארזי למדעי המחשב.

במהלך השנים הייתה בשבתונים באוניברסיטאות שונות בעולם. באוסטרליה בסידני (2005) באוניברסיטאות UNSW ו־Nicta. בארצות הברית באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ואוניברסיטת קולומביה בניו יורק (2013).

תחומי המחקר המרכזיים של מוזס הם ראיה ממוחשבת ואפליקציה למערכות מולטי מדיה, ובפרט במערכות מרובות מצלמות.

## חיים אישיים
יעל מוזס נשואה ליורם מוזס, פרופסור למדעי המחשב בטכניון. לבני הזוג ילדים והם מתגוררים בתל אביב.

## קישורים חיצוניים
* פרופ' יעל מוזס, באתר אוניברסיטת רייכמן
* Yael Moses, באתר IEEE Xplore
* Yael Moses, באתר גוגל סקולר
* Yael Moses, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה

## הערות שוליים

קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:מדעניות מחשב ישראליות
קטגוריה:בוגרי בית הספר היסודי הנרייטה סאלד (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ג' (ירושלים)
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני ג' (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: מתמטיקה ומדעי המחשב
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן
קטגוריה:סגל המרכז הבינתחומי הרצליה
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960