מסדרון זנגזור

[ממוזער|מאז תום [מלחמת נגורנו קרבאך השנייה, אזרבייג'ן וטורקיה מקדמות את רעיון "מסדרון זאנגזור", שאם ייושם, יחבר את אזרבייג'ן לנחצ'יבאן דרך מחוז סיוניק בארמניה]]
**מסדרון זנגזור** הוא רעיון למסדרון תחבורה שאם ייושם, יאפשר לאזרבייג'ן גישה בלתי מוגבלת לנחצ'יבאן ללא מחסומים ארמניים במחוז סיוניק בארמניה. ובמובן הרחב, ייצור מסדרון גאופוליטי שיחבר את טורקיה לאוכלוסיות טורקיות במדינות נוספות ולשטח שנחשב בעיניהם כ"טורקיה הגדולה". הקונספט לא היה חלק מהסכם הפסקת האש בין נגורנו-קרבאך לשנת 2020, אך הוכנס ללקסיקון הגאופוליטי מאוחר יותר על ידי אילהם אלייב. מאז הוא קודם על ידי אזרבייג'ן וטורקיה, בעוד שארמניה התנגדה לו בהתמדה, בטענה ש"היגיון המסדרון" סוטה מהצהרת הפסקת האש, וכי מדובר בסוג של תעמולה.

המסלולים הפוטנציאליים ודרכי התחבורה מהמסדרון מהווים נקודות מחלוקת בין אזרבייג'ן לארמניה מאז 1989. אזרבייג'ן יזמה פרויקטים של בנייה בשטחה והציגה אותם כחלק מיישום "מסדרון זאנגזור" ואיימה שאם ארמניה לא תרצה בכך, אזרבייג'ן "תחליט על זה בכוח".

במהלך השיחות התלת-צדדיות בשנת 2021, ארמניה הביעה נכונות להשתתף בשיקום קווי הרכבת מתקופת ברית המועצות שחיברו היסטורית את אזרבייג'ן ונחצ'יבאן, דבר שאזרבייג'ן פירשה כהסכמה ארמנית ל"מסדרון זאנגזור". לדברי רוסיה, הצד השלישי, מה שנדון הוא פתיחת חסימות בתקשורת אזורית, ולא יצירת "מסדרון".

משקיפים בין-לאומיים שונים אפיינו את "מסדרון זאנגזור" כאג'נדה פאן-טורקית. פרשנים פוליטיים מסוימים הדגישו את עניינה של רוסיה בפיתוחו, בהתחשב בכך שהיא לכאורה תהיה הערבה הביטחונית של המסלול.

באוגוסט 2025, חתמו ארמניה ואזרבייג'ן על הסכם שלום ראשוני בתיווך אמריקני. נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ אמר בחדר הסגלגל ש"אזרבייג'ן וארמניה מתחייבות להפסיק להילחם לתמיד ובאופן קבוע" והודיע על הקמת "נתיב טראמפ לשגשוג ושלום בין-לאומי" במסדרון. לדברי טראמפ, מדובר בנתיב יבשתי שיחצה את ארמניה ויאפשר חיבור בין אזרבייג'ן למובלעת האזרית נחצ'יבאן, שיופעל למשך 99 שנה על ידי חברה אמריקנית.

## הקשר היסטורי
### קריסת האימפריה הרוסית
זאנגזור היה שמו של מחוז שנוצר על ידי האימפריה הרוסית בשנת 1868 כחלק ממחוז יליזבטפול, וכיסה שטח הכולל את מה שהוא כיום החלק הדרומי של ארמניה. סיוניק, השם הארמני, הוא מונח עתיק יותר מימי קדם. אזור סיוניק/זאנגזור היה שנוי במחלוקת בין הרפובליקות הראשונות של ארמניה ואזרבייג'ן בין השנים 1918 ו-1920, לאחר קריסת האימפריה הרוסית. בינואר 1919 אישרה בריטניה את סמכות השיפוט האזרבייג'נית על השטח אך ההתנגדות הארמנית החזיקה מעמד בלחץ צבאי עד ששתי הרפובליקות שולבו בברית המועצות.

### התקופה הסובייטית וסכסוך נגורנו-קרבאך
ממוזער|מפת הצעת חילופי הטריטוריאליים של אזרבייג'ן לארמניה בשנת 2002. בירוק בהיר, בתחתית מחוז סיוניק בארמניה, נמצא "מסדרון מג'רי" המוצע, שנועד לחבר את אזרבייג'ן היבשתית עם נחצ'יבאן.
בתקופה הסובייטית, שני קווי רכבת חיברו את נחצ'יבאן עם השטח העיקרי של אזרבייג'ן הסובייטית הסובייטית. הקו הקצר יותר, שעבר דרך אזור סיוניק (המחוז הדרומי ביותר בארמניה), נבנה מוקדם יותר, בשנת 1941, ואילו קו ירוואן–איג'באן–קזאקס, צפונה יותר, נבנה בשנות ה-80 כמסלול חלופי, שחיבר את ירוואן לבאקו ולרוסיה. שני הקווים ננטשו מאז 1992 עקב סכסוך נגורנו-קרבאך.

משנת 1989, אזרבייג'ן חסמה משלוחי חומרים לארמניה ולקרבאך, ובתגובה הטילה ארמניה מצור על נחצ'יבאן. נחצ'יבאן סבלה משמעותית מהמצור הכלכלי מצד ארמניה, וכך גם ארמניה, שאינה גובלת בים, סבלה ממצור כלכלי שהטילה אזרבייג'ן ובת בריתה טורקיה. קשרי אוויר ויבשה בין אזרבייג'ן לרפובליקה האוטונומית של נחצ'יבאן נאלצו להתבצע דרך שטח טורקי או איראני.

בשנת 1992 דגלה טורקיה ב"תפיסת המסדרון הכפול" שהוצגה לראשונה על ידי פול א. גובל, שהציעה חילופי טריטוריה בין ארמניה לאזרבייג'ן. על פי ההצעה, אזרבייג'ן תוותר על נגורנו-קרבאך, שתהיה קשורה לארמניה. בתמורה, ארמניה תמסור את מסדרון זאנגזור הדרומי לאזרבייג'ן, שיחבר את נחצ'יבאן לאזרבייג'ן.

בשנים 2001 ו-2002, אזרבייג'ן וארמניה דנו בהסכם על הצעת שלום ל"חילופי שטחים" לפיה אזרבייג'ן תוותר על הריבונות על נגורנו-קרבאך (כולל מסדרון לאצ'ין, שחיבר את דרום ארמניה לארצך, והיה דה פקטו תחת שליטת צבא ההגנה של ארצך אך דה יורה באזרבייג'ן באותה נקודה) לארמניה בתמורה לכך שארמניה תוותר על הריבונות על מסדרון מגרי לאזרבייג'ן. עם זאת, ההתנגדות בשתי המדינות הייתה חזקה לחילופי השטחים, ולכן התוכנית לא צלחה.

### הסכם הפסקת האש משנת 2020
חידוש קשרי התחבורה נקבע בסעיף 9 להסכם הפסקת האש שנחתם בתשעה בנובמבר 2020 בסוף המלחמה השנייה של נגורנו-קרבאך, ונכתב בו:

בסוף שנת 2020, רוסיה הודיעה על רצונה לחבר את נחצ'יבאן לשאר אזרבייג'ן באמצעות קו רכבת שיעבור דרך ארמניה. אזרבייג'ן, ארמניה ורוסיה הקימו קבוצת עבודה של שלוש המדינות במטרה לפתוח חסימות בתקשורת באזור. בהקשר זה, שר החוץ הרוסי סרגיי לברוב אמר כי פעילותה של קבוצה זו תשמש ליישום צעדים בוני אמון ולפתרון בעיות הומניטריות, וכי האינטרסים של טורקיה ואיראן נלקחים בחשבון במהלך התייעצויות תלת-צדדיות.

ב-31 בדצמבר 2020, אלייב, נשיא אזרבייג'ן הודיע על תוכניות לבניית קו רכבת מהורדיז לזנגילן, משם ישמשו משאיות להובלת סחורות לנחצ'יבאן ולטורקיה, דבר המצביע על קשר תחבורה עתידי פוטנציאלי בין זנגילן לנחצ'יבאן דרך סיוניק. לדבריו, המסדרון עשוי בסופו של דבר להפוך לחלק ממסדרון התחבורה הבין-לאומי צפון-דרום (נקרא גם המסדרון הצפוני-דרומי), שיחבר את איראן לרוסיה דרך אזרבייג'ן וארמניה, בעוד שארמניה תקבל קשר רכבת לרוסיה, איראן ואולי גם לטורקיה.

ב-14 בינואר 2022, ראש הממשלה ניקול פשיניאן הקים קבוצת עבודה לשיקום קטעי הגבול מיראשך-נחצ'יבאן ומקטעי מגרי של מסילות הרכבת הארמניות. יועץ ראש הממשלה ארטשש טומניאן מונה לראש קבוצת העבודה.

## שימוש במונח
### סכסוך "המסדרון" של 2021
בפגישה תלת-צדדית בינואר 2021 של מנהיגי רוסיה, אזרבייג'ן וארמניה, הדגיש נשיא רוסיה ולדימיר פוטין את נושא פתיחת קשרים וגבולות כלכליים, מסחריים ותחבורתיים, והודיע כי תוקם קבוצת עבודה משותפת בראשות סגני ראשי ממשלת מדינות אלה כדי לעבוד על כך.

בפברואר 2021, התעוררה מחלוקת סביב סעיף בהסכם הפסקת האש בין נגורנו-קרבאך משנת 2020, שקבע את פתיחת כל הקשרים הכלכליים והתחבורתיים באזור, כולל זה שבין האזורים המערביים של אזרבייג'ן לרפובליקה האוטונומית של נחצ'יבאן. נשיא אזרבייג'ן אילהם אלייב הצהיר כי הסכם הפסקת האש מכיל סעיף מיוחד להקמת "מסדרון נחצ'יבאן". ממשלת ארמניה ומפלגות האופוזיציה הארמניות דחו טענה זו והדגישו כי הסכם הפסקת האש אינו מכיל סעיפים להקמת "מסדרון" כזה.

באפריל 2021, הודיע אלייב כי העם האזרבייג'ני יחזור למה שתיאר כ"זנגזור המערבי" ו"אדמותיה ההיסטוריות" של אזרבייג'ן בתוך גבולות ארמניה, אך לאזרבייג'ן אין תביעות טריטוריאליות לאף מדינה זרה.

עם זאת, שבוע לאחר מכן, הוא הזהיר כי אזרבייג'ן תקים את "מסדרון זאנגזור" בכוח אם ארמניה לא תסכים להקמת המסדרון. משרד החוץ הארמני הגיב כי המדינה "תנקוט בכל האמצעים הדרושים כדי להגן על ריבונותה ושלמותה הטריטוריאלית". במאי 2021, אמר ראש ממשלת ארמניה, ניקול פשיניאן, כי בעוד שארמניה אינה מוכנה לדון ב"היגיון המסדרון", היא להוטה לפתוח קשרי תחבורה כאמצעי לתקשורת רכבתית ישירה עם איראן ורוסיה. המחלוקת צוטטה כאחת הסיבות למשבר הגבול בין ארמניה לאזרבייג'ן בשנת 2021.

סבב חדש של שיחות תלת-צדדיות החל ב-20 באוקטובר 2021. יום קודם לכן, אמר סגן ראש ממשלת ארמניה, מר גריגוריאן, כי חלה התקדמות בשיקום קשרי הרכבת מימי ברית המועצות. יום לאחר תחילת השיחות, צוטט אלייב כאומר כי הצד הארמני הסכים ל"מסדרון זאנגזור".

ב-9 בנובמבר 2021, סגן ראש ממשלת רוסיה ויו"ר משותף של כוח המשימה התלת-צדדי העוסק בקשרים חוצי גבולות, אלכסיי אוברצ'וק, אמר כי "ארמניה ואזרבייג'ן ישמרו על ריבונות על כבישים העוברים דרך שטחן". משרד החוץ הרוסי אישר זאת, והגיב על הספקולציות בתקשורת בנוגע ל"מסדרון זאנגזור" כביכול. יו"ר מרכז הניתוח ליחסים בין-לאומיים של אזרבייג'ן, פריד שאפייב, אמר שאם ארמניה לא רוצה לומר "מסדרון", אז ניתן להשתמש במונח חלופי, אך התעקש כי יש לתת גישה בלתי מוגבלת לתנועה בלתי מוגבלת לנחצ'יבאן ללא מחסומים ארמנים, כאשר אבטחת קשרי התחבורה תסופק רק על ידי משמר הגבול הרוסי. לדברי אנאר ולייב, דיקן האקדמיה הדיפלומטית של אזרבייג'ן, "מה שאזרבייג'ן רוצה זה בלי מחסומים, לא לעצור בגבול... אנחנו במצב שבו יש לנו מינוף, יש לנו זמן ואנחנו יכולים להכתיב תנאים".

ב-15 בדצמבר 2021, בבריסל, במהלך מסיבת עיתונאים עם מזכ"ל נאט"ו ינס סטולטנברג, הביע אלייב את דעתו כי "מסדרון זאנגזור" צריך לתפקד כמסדרון לאצ'ין. במסיבת עיתונאים זו, הוא אמר כי פתיחת מסדרון זאנגזור "מסודרת בהסכם הפסקת האש כבר מ-10 בנובמבר 2020", והוסיף כי כשם שאזרבייג'ן מבטיחה ביטחון וכניסה למסדרון לאצ'ין, ארמניה צריכה לספק את אותה כניסה בלתי מוגבלת למסדרון זאנגזור, ללא אכיפת מכס, ואיים כי "אם ארמניה תתעקש על נקודות מכס כדי לשלוט בתנועת סחורות ואנשים דרך מסדרון זאנגזור, אז [אזרבייג'ן] תתעקש על אותם תנאים במסדרון לאצ'ין". בתגובה לכך, אמר פשיניאן כי "אזרבייג'ן מנסה להביא את תהליך פתיחת החסימות של הקשרים האזוריים למבוי סתום" וכי "להקבלות שנעשו למסדרון לאצ'ין אין אפילו קשר קלוש לדיונים ולהכרזות שנחתמו עד לתאריך זה, והן אינן מקובלות על ארמניה".

ב-10 בינואר 2023, התייחס הנשיא אלייב לטענות שהמונח "מסדרון זאנגזור" אינו קיים בהסכם המשולש מ-9 בנובמבר 2020: "כן, הוספתי את המונח הזה לאוצר המילים הגאופוליטי מאוחר יותר. עם זאת, כתוב שם בבירור שיש ליצור קשר תחבורתי בין האזורים המערביים של אזרבייג'ן לרפובליקה האוטונומית של נחצ'יבאן, וארמניה צריכה לספק אותו".

### פרויקטים של בנייה קשורים, על פי הדיווחים
בשנת 2021, אזרבייג'ן בנתה כבישים והחלה בבניית מסילת רכבת חדשה באזורים עליהם השתלטה לאחר המלחמה; גורמים רשמיים בה אמרו כי פרויקטים אלה של בנייה בוצעו כחלק מתוכנית המסדרון.

## ניתוחים
### כסדר יום פאן-טורקי
ממוזער|אזרבייג'ן וטורקיה מקדמות את חזונן של "מסדרון זאנגזור" כאמצעי ל"איחוד העולם הטורקי"
כאשר אירח את ארדואן בזנגלן בשנת 2021, אמר אלייב כי "המסדרון שיעבור כאן יאחד את כל העולם הטורקי". הוא חזר על כך במהלך פגישת נציגי ארגון המדינות הטורקיות ב-12 בנובמבר 2021, והוסיף כי המסדרון יהפוך עבור המדינות הטורקיות לקשר עם אירופה.

טורקיה שואפת שנים רבות להקים מסדרון יבשתי ישיר לאזרבייג'ן, שאיפה שהייתה גורם מניע מאחורי רצח העם הארמני, שכן האוכלוסייה הארמנית עמדה בדרך מבחינה גאוגרפית. ארגון Genocide Watch מאפיין את המסדרון כפרויקט פאן-טורקי ש"יעלה בחייהם של אלפי ארמנים".

אחמד קאזמי, מחבר הספר "ביטחון בדרום הקווקז", אמר למועצה האסטרטגית של איראן ליחסי חוץ כי "אזרבייג'ן מבקשת להקים את מה שנקרא מסדרון זאנגזור האשלייתי הפאן-טורקי בדרום ארמניה, בטענה של יצירת קישוריות באזור", וטען כי "מסדרון זה אינו תואם את המציאות הגאופוליטית וההיסטורית הנוכחית של האזור".

מאז תום מלחמת נגורנו-קרבאך השנייה, אזרבייג'ן קידמה יותר ויותר תביעות התפשטות לשטח ארמני, אותו היא מתארת כ"אזרבייג'ן המערבית". בספטמבר 2022, כלי תקשורת פרו-ממשלתיים ופקידים אזרבייג'ניים מסוימים קידמו לזמן קצר את התפיסה האירידנטיסטית של "רפובליקת גויצ'ה-זנגזור", הטוענת לכל דרום ארמניה. חבר הפרלמנט האזרבייג'ני חיקמת באבאוגלו מתח ביקורת על הרעיון, וקבע כי הוא מחליש את הטיעון הציבורי של אזרבייג'ן ליצירת מסדרון זנגזור.

### כפתרון לחסימה
במקום לבנות נתיב תחבורה בין אזרבייג'ן לנחצ'יבאן המובלעת שלה בבידוד, ארמניה קראה לפתיחת מספר נתיבים בו זמנית, המחברים אותה ישירות לטורקיה ולאזרבייג'ן, ובכך לסיים את המצור ההדדי המתמשך שקיים מאז 1989.

תומאס דה ואל, עיתונאי לשעבר ועמית בכיר בקרנגי אירופה כתב: "היתרונות הכלכליים של פתיחת נתיבי תחבורה סגורים בדרום הקווקז, כולל כפי שנקבע בהסכם הפסקת האש מנובמבר 2020 בין ארמניה לאזרבייג'ן, יכולים להתרחב לכל מדינות האזור וכן לרוסיה, טורקיה ואיראן. אך הפוליטיקה נותרה קשה בתוך האזור ובין המעצמות השכנות, כאשר האמון ביניהם הוא מחסור." לדברי דה ואל, "חששות ביטחוניים רודפים גם את התוכניות לפתוח מחדש את נתיב התחבורה החשוב בדרום ארמניה אל נחצ'יבאן המובלעת של אזרבייג'ן וממנה. אזרבייג'ן וטורקיה כבר מחוברות בכביש באמצעות מסילת הרכבת באקו-טביליסי-קארס החוצה את גאורגיה. נתיב חדש דרך דרום ארמניה יוביל לתוצאה חשובה של ביטול הבידוד של נחצ'יבאן והעלאת הכלכלה שלה. מעבר לכך, נתיב זה יקבל משמעות רבה יותר רק אם התנועה דרכו תועמד לבדיקות ובקרות מינימליות; ארמניה מצידה מתעקשת שהיא אינה רוצה "מסדרון" בשטחה שאין לה שליטה עליו, והיא נתמכת בעמדה זו על ידי איראן".

לדברי מייקל רובין, חוקר בכיר במכון המחקר הימני American Enterprise Institute (AEI), הנשיאים של שתי המדינות, טורקיה ואזרבייג'ן מנסים להגדיר מחדש את הסעיף על ביטול חסימות התקשורת האזורית בהסכם הפסקת האש התלת-צדדי, על ידי פרשנותו כמתן להם מסדרון החוצה שטח ארמני ריבוני ומתעלם מהמשפט הראשון בסעיף על ביטול חסימות קשרים כלכליים ותחבורתיים ברחבי האזור. רובין כינה פרשנות מחדש זו בלתי מוצדקת ולא לגיטימית, וטען כי הסרת המצור הכפול על ארמניה על מנת להפחית את התלות הארמנית ברוסיה ובאיראן תהיה הדרך הטובה ביותר להתקדם מהמצב. לדבריו, "בעוד שטורקיה מקווה שמשאיותיה יוכלו לנסוע דרך זאנגזור לארמניה, כלי רכב ארמנים צריכים להיות מסוגלים גם לנסוע מירוואן לאיסטנבול. אם הטורקים מקווים ליהנות מסחר בלתי מוגבל עם מרכז אסיה עד לגבול הסיני, אז הארמנים בארטסך צריכים ליהנות מאותו סחר בלתי מוגבל דרך טורקיה עד לצרפת או בריטניה".

### האינטרסים הרוסיים
חוקרי היחסים הבין-לאומיים ג'וואד הייראן-ניה ומחמוד מונשיפורי סבורים כי רוסיה שואפת לבסס את הגישה לשווקים במזרח התיכון דרך מסדרון זאנגזור לכאורה. לדברי הייראן-ניה ומונשיפורי, הדבר ישלים את מטרתה של רוסיה לשלוט בנתיבי התקשורת המשתרעים מדגסטן לזנגזור, וגם מהגבול בו נפגשות נחצ'יבאן וארמניה, ועד לגבול ארמניה עם טורקיה. לדעת הייראן-ניה ומונשיפורי, רוסיה תרוויח בכך כמו אזרבייג'ן וטורקיה אם מסדרון זאנגזור ייושם. יישום מסדרון זאנגזור יהיה אפוא חלק מתוכניותיה ארוכות הטווח של מוסקבה שמטרתן להבטיח בריתות חיוביות המבטיחות את השפעתה באזור, להקים מדינות וסאליות או בובות שהן המפתח לשימור האינטרסים ארוכי הטווח של רוסיה, ולבסס את השפעתה על שטחים הנמצאים מחוץ להישג ידם של פלישה פוטנציאלית של נאט"ו.

## הערות שוליים

קטגוריה:יחסי אזרבייג'ן–ארמניה