חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי

[שמאל|ממוזער|300px|ראש הממשלה [שמעון פרס מעניק את הפרס לחתן התנ"ך העולמי לנוער אהד זכריה ביום העצמאות תשמ"ה-1985]]**חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי** הוא חידון בקיאות בתנ"ך, המתקיים בישראל מדי שנה ביום העצמאות, בהשתתפות בני נוער מישראל ומהעולם ובנוכחות יושב ראש הסוכנות היהודית, שר החינוך, ראש ממשלת ישראל ויו"ר הכנסת, המשמש כיו"ר חבר השופטים בתחרות.

## היסטוריה
שמאל|250px|אלחנן בלוך בשאלות מוגבלות בזמן בחידון של שנת תשע"ב|ממוזער
ממוזער|שאלות מהירות לכל נבחן בחידון התנ"ך הארצי תשפ"ג
בעקבות הצלחת חידון התנ"ך למבוגרים במסגרת אירועי חגיגות העשור למדינת ישראל בשנת 1958, החל משה נחום כהן לערוך חידון תנ"ך בקרב גדנ"ע לנוער הדתי ולאחר מכן בגדנ"ע כולו. יחד עם פרופ' חיים גבריהו שהיה יו"ר החברה לחקר המקרא העלו השניים את הרעיון ב-1961 להפוך זאת לחידון תנ"ך ארצי ולאחר מכן עולמי לנוער. ראש הממשלה דוד בן-גוריון, תמך ביוזמה והורה על עריכת החידון כל שנה ביום העצמאות.

חידון התנ"ך העולמי לנוער הראשון נערך ב-1963, בחסות הגדנ"ע, ובריכוזו של משה נחום כהן. חידון התנ"ך השני לנוער התקיים רק שנתיים אחר כך, בשנת 1965, וכקודמו התקיים בהשתתפות ראש הממשלה והרמטכ"ל ושפטו בו שר החינוך אבא אבן, פרופסור פייבל מלצר והרב מרדכי פירון. מאז, התקיימו החידונים מדי שנה ביום העצמאות, למרות הצעתו של ראש הממשלה, לוי אשכול להעביר את החידון ליום הזיכרון.

בשנת 1968 זכה לראשונה בחידון חתן תנ"ך שאינו ישראלי.

עד שנת 1973 התקיים החידון בבית העם (ירושלים) והחל משנת 1974 הוא מתקיים בתיאטרון ירושלים, ממנו הוא מועבר בשידור חי על ידי הטלוויזיה הישראלית (הערוץ הראשון) ובהמשך על ידי תאגיד השידור הישראלי.

## חומר הלימוד לחידון
חומר הלימוד לחידון התנ"ך לנוער כולל לרוב למעלה מ-400 פרקים, מתוך 929 הפרקים שבתנ"ך. רשימת הפרקים מוחלפת בכל 3 שנים, אך כוללת בתוכה כמעט תמיד את רוב הפרקים הסיפוריים בתורה, יחד עם כמה פרקים לא סיפוריים (סה"כ מעל 100 פרקים מהתורה); את כל ספרי נביאים ראשונים למעט פרקי הנחלות ביהושע (כ-135 פרקים); מבחר של כמאה פרקים בנביאים אחרונים; מספר פרקים בתהילים, במשלי, מגילת רות, עזרא ונחמיה (כאשר בפרקי הארמית בעזרא ודניאל יש להבין את משמעות התרגום ללא השלמת פסוקים). בחלק מהשנים נכללים בחומר הלימוד גם מספר פרקים באיוב ובדניאל. פעמים בודדות נכלל ספר דברי הימים בחומר, לעיתים במקום ספר מלכים. בשנים הראשונות כלל החידון גם פרקי אגדה מספר האגדה. בשנת תשכ"ו הנשיא זלמן שזר אמר שלא ייתכן שהחידון לא יכלול את פירוש רש"י, והוסיפו רש"י על שלוש פרשיות מהחומש במקום ספר האגדה. אולם מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 הוא כולל אך ורק את פסוקי התנ"ך.

## שלבי החידון
חידון התנ"ך העולמי לנוער המתקיים ביום העצמאות בירושלים הוא השלב האחרון של חידון התנ"ך, בו משתתפים 16 מתמודדים מכל העולם שצברו את הניקוד הגבוה ביותר בחידון מוקדם שנערך בכתב מספר ימים לפני יום העצמאות. חידון זה הוא שלב סופי של תהליך ארוך בו משתתפים אלפי נערים יהודים ברחבי העולם.

### נציגות המדינות
לחידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי ביום העצמאות מגיעים נציגים ממדינות רבות. מספר הנציגים מכל מדינה נקבע על פי גודל הקהילה היהודית במדינה. במשך שנים רבות יוצגה ישראל על ידי שלושה נציגים בחידון התנ"ך העולמי. עם זאת, היו שנים בהן, משום שהושג שוויון בגמר, הועלו יותר נציגים מישראל (למשל, ב-1985 הועלו חמישה נציגים מישראל). לקראת סוף שנות ה-80 של המאה ה-20 הוגדל מספר הנציגים מישראל לארבעה. בעשור השני של המאה ה-21, משוריינים שני מקומות לנציגי בתי הספר הממלכתיים, כך ששני נציגים מגיעים מבתי ספר דתיים ושניים מבתי ספר ממלכתיים.

### חידונים מדינתיים
במדינות רבות מתקיימים חידונים לבחירת הנציגים של אותן מדינות. בארצות הברית ובקנדה מתקיים החידון כשנה לפני החידון העולמי. בחלק מהמדינות הנציגים נבחרים בחידונים פנימיים של בתי הספר היהודיים.

#### שלבי החידון בארצות הברית

בארצות הברית, תלמידים בכיתות ז-יב יכולים להתמודד בחידון התנ"ך. יש שלוש מחלקות - "אנגלית", "תיכון - עברית", ו"חטיבת ביניים - עברית". כשנה לפני החידון הארצי, מנהל החידון הארצי מפרסם את החומר, שכולל כ-80 פרקים בדרך כלל, מורכב מחלקי ספר אחד מהתורה, כל ספרי נביאים ראשונים, ופרקים אחדים מאחד מספרי הכתובים. החומר למתמודדים בתיכון כולל גם חלקי ספר מנביאים אחרונים. במהלך השנה נערכים שלושה מבחנים, שבהם כ-25 שאלות אמריקאיות על חלק מהחומר, והמתמודדים נבחנים בבתי הספר שלהם. לאחר המבחן השלישי, אלו שקבלו ציון משולב יותר מציון המכריע (בדרך כלל כ-50 מתוך 75) מוזמנים לחידון הארצי, שנערך בסמוך ליום העצמאות בניו יורק סיטי. בחידון הארצי מתקיימים שני שלבי שאלות - השלב הראשון הוא מבחן בכתב על פשט המקרא, באורך 60 שאלות אמריקאיות, השלב השני הוא מבחן בכתב על קישורים בין חלקי החומר ושאלות הכרעה ותיאום, באורך 30 שאלות. חמישה עשר מתמודדים עולים לשלב הגמר הפומבי - חמישה מכל מחלקה. המתמודדים מקבלים עשר שאלות, והציונים שלהם מאלו השאלות מצטרפות לציונים שקיבלו מוקדם יותר בכתב. הזוכים במחלקות (וגם מי שקיבל את הציון הכי גבוה אחריהם) עולים לחידון התנ"ך העולמי.

#### שלבי החידון בישראל
השלב הראשון של חידון התנ"ך בישראל קובע את העולים לחידונים המחוזיים. בעבר התקיימו המבחנים המוקדמים במנותק מבתי הספר והנבחנים שהשיגו את הציונים הגבוהים ביותר בכל מחוז עלו לחידון מחוזי פומבי. בשנת 1983 החליט משרד החינוך לקיים את המבחנים בצמידות לבתי הספר, והמבחן המוקדם נקרא מאז "המבחן הבית ספרי", וכל בית ספר מעלה למבחן המחוזי עד שלושה נציגים שקבלו את הציונים הגבוהים ביותר בבית הספר (אלא אם באותו בית ספר יש כמות רבה של נבחנים ואז מעלים ארבעה). המבחן מתקיים בכל בתי הספר באותו יום ובאותה שעה ומיועד לתלמידי כיתות ט'-י"ב אך משנת ה'תשע"ט גם לתלמידי כיתה ח'.

בשלב השני מתקיימים מספר חידונים מחוזיים פומביים במקביל. בעבר היו ארבעה מחוזות, החל מסוף שנות ה-80 עד לשנת תש"פ התקיימו החידונים בשישה מחוזות, בשנת תשפ"א הוסיפו מחוז שביעי, ובשנת תשפ"ה הוסיפו את המחוז החרדי כמחוז שמיני. על מנת לעודד השתתפות תלמידים מבתי ספר ממלכתיים הוחל בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 לקיים חידונים מחוזיים נפרדים לבתי ספר ממלכתיים ולבתי ספר ממלכתיים דתיים. לעולים מהחידון הבית ספרי נערך חידון קדם מחוזי בכתב ולאחר מכן הנבחנים בעלי הציון הגבוה ביותר (בדרך כלל 16 מתמודדים) עולים לשלב הפומבי הנערך על במה בנוכחות קהל. לאחר סבב שאלות בעל פה (שונות לכל אחד) עולים לשלב הבא 8 המשתתפים בעלי הניקוד הגבוה ביותר שבו נשאלות שאלות בזק באמצעות מחשב. לאחר מכן עולים 4–5 המשתתפים בעלי הניקוד הגבוה ביותר לשלב הפומבי השלישי, הנקרא "שלב השאלה הזהה". בסיום החידון המחוזי מוכתר חתן או כלת התנ"ך המחוזי. במשך שנים רבות שלח כל חידון מחוזי 3–4 נציגים לחידון ארצי. אולם בשנת תשע"ב שונה הנוהג ומכל חידון מחוזי נשלח נציג אחד בלבד לחידון הארצי. מספר שנים לאחר מכן הורחב מספר העולים לחידון הארצי כך שבחלק מהמחוזות עולים שניים לחידון הארצי, לפי מספר הנקודות הכולל. השני שעולה הוא מי שהגיע למקום השני וקיבל את מספר הנקודות הגבוה ביותר ביחס לשאר המתמודדים שהגיעו למקום השני בשאר המחוזות.

#### החידון הארצי
שמאל|ממוזער|250px|חידון התנ"ך הארצי לנוער בשנת תשמ"ח
ממוזער|שאלת "זהה את הספר" בחידון הארצי תשפ"ג
עד אמצע שנות ה-80 התקיים חידון ארצי אחד. אולם במסגרת השינוי שנעשה בסוף שנות ה-80 כדי לעודד השתתפות תלמידים מבתי ספר ממלכתיים, התקיימו חידונים ארציים נפרדים לבתי הספר הממלכתיים ולבתי הספר הממלכתיים דתיים. מכל אחד מחידונים אלו נשלחו 6 משתתפים לחידון ארצי נוסף, מסכם, ששודר בשידור ישיר בטלוויזיה. בשנת תשע"ג שונה נוהג זה והתקיים חידון ארצי אחד בלבד. בחידון הארצי משתתפים 14 מתמודדים, שני נציגים מכל מחוז - מן החינוך הממלכתי ומן החינוך הממלכתי דתי.

בשנות האלפיים משרד החינוך החל להפעיל מחנה בן יומיים למתמודדי החידון הארצי. במהלך מחנה זה מתקיים מבחן מוקדם בכתב. בחידון הארצי הפומבי ישנם שלושה שלבים, בהם הנקודות מצטברות מן המבחן בכתב ומשלבי החידון הפומבי. השלב הראשון הוא סבב שאלות מלווה בסרטונים לכל המתמודדים. אל השלב השני עולים 8 מתמודדים, ובו נדרשים המתמודדים למלא תשבץ בן 4 שאלות בזמן מוקצב באמצעות מחשב. בשלב השלישי לוקחים חלק ארבעת המשתתפים בעלי הניקוד הגבוה ביותר, שניים מכל זרם חינוכי. שלב זה נקרא "ראש בראש", ובו נשאל כל מתמודד 10 שאלות לסירוגין. בסיומו מוכתר חתן התנ"ך הארצי הממלכתי וסגנו, וחתן התנ"ך הארצי הממלכתי-דתי וסגנו. ארבעת הזוכים מייצגים את מדינת ישראל בחידון העולמי.

המרכז לטכנולוגיה חינוכית השתתף בעריכת השלבים המוקדמים של חידון התנ"ך (עד החידון הארצי) ובהפקתם עד שנת 2016. כיום, מחברי השאלות של החידונים הבית-ספריים, החידונים המחוזיים והחידון הארצי הם חברי ההנהגה הצעירה בתנ"ך של משרד החינוך, בה חברים משתתפי חידון התנ"ך בעבר.

**מחנה חידון התנ"ך**

המתמודדים שמעפילים לחידון העולמי מכל העולם ומישראל משתתפים ב"מחנה תנ"ך" שנמשך כשבועיים, בו מתקיימים החידון העולמי וחידון התפוצות, יחד עם טיולים ברחבי הארץ ופגישות עם אח"מים. במהלך המחנה נבחנים עשרות המתמודדים במבחן בכתב, ובו נקבע מי יהיו משתתפי החידון העולמי הפומבי ביום העצמאות.

### חידון התפוצות
נציגי הסוכנות היהודית במדינות השונות שולחים את נציגי המדינות השונות לחידון העולמי הנערך בירושלים. החל משנת ה'תש"ם, נערך בישראל חידון מיוחד שמשתתפים בו רק נציגי התפוצות ובו מוכתר חתן או כלת התנ"ך של התפוצות והסגנים. החידון נערך מספר ימים לפני החידון העולמי. עד שנת תשע"ד, מחבר השאלות בחידון התפוצות היה יוסף שער, שחיבר גם את החידון העולמי בשנותיו הראשונות. מחבר השאלות הנוכחי של חידון התנ"ך לנערי התפוצות הוא שמואל עמרוסי, חתן התנ"ך הארצי למבוגרים בשנת תשע"ב. בעבר, השתתפו בחידון התפוצות כל נציגי המדינות שאינם מישראל. בשנת ה'תשע"ה הוחל בנוהג על פיו בחידון התפוצות משתתפים רק אלו שלא עלו לחידון התנ"ך העולמי ביום העצמאות, ובנוסף - מכל מדינה נבחר מתמודד אחד בלבד להשתתפות בחידון.

### החידון ביום העצמאות
שמאל|ממוזער|250px|התוכניה של חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי תשס"ה
החידון ביום העצמאות אורך כשעתיים. לאחר נאומי הנכבדים מתבצע שלב ראשון של שאלות סביב סרטונים, כשכל מתמודד מ-16 המתמודדים מקבל שאלה הקשורה, לעיתים בקשר קלוש, לנושא של אחד הסרטונים. לאחר מכן מתבצע שלב שני לכ-8 מתמודדים בעלי הניקוד הגבוה ביותר. על מנת להגביר את המתח, בשלב זה נהוג לאפס את הניקוד של המתמודדים. בשלב זה, על המתמודדים לזהות על פי רמזים ספר, אישיות או מקום מספרי המקרא, ובנוסף, לענות על חמש שאלות בדרגת קושי עולה בזמן מוקצב. השלב השלישי הוא שלב השאלה הזהה - שאלת ראש הממשלה, ואליו עולים 4–5 מתמודדים. השלב הסופי והמכריע הוא זה שבו שני המתמודדים שצברו את הניקוד הגבוה ביותר עד לאותו חלק בחידון מתמודדים "ראש בראש" בסדרת שאלות בזק. בסיום שלב זה, מוכתר כלת או חתן התנ"ך העולמי לנוער.

בשנותיו הראשונות של החידון זכה כל נציג שהגיע לחידון התנ"ך העולמי להישאל שאלה בפני הקהל בחידון העולמי. ברבות השנים גדל מספר המשתתפים בחידון התנ"ך, ועל כן במבחן המוקדם נבחרו רק מספר מוגבל של נציגים, לרוב 16, שישתתפו בפועל בחידון.

השאלה הזהה בחידון העולמי נקראת "שאלת ראש הממשלה", אף על פי שראשי הממשלה עצמם, באופן כללי, אינם משתתפים בכתיבת השאלה. בשנת 2010, כאשר אבנר נתניהו, בנו של ראש הממשלה בנימין נתניהו, השתתף בחידון, הובהר לקהל שראש הממשלה לא שותף בתוכן השאלה עד מועד החידון. בעשור הראשון של המאה ה-21 הוכנס מרכיב טלוויזיוני לחידון, כאשר שני המתמודדים עם מספר הנקודות הגבוה ביותר משתתפים בהתמודדות "ראש בראש" על תואר חתן או כלת התנ"ך העולמי.

עד שנת תשע"ה, הוענק לחתן או כלת התנ"ך העולמי פסלון שעוצב בידי הפסל יצחק שמואלי, והוקדש לזכרו של פרופ׳ חיים גבריהו, הוגה ויוזם חידוני התנ"ך לנוער.

#### השופטים והמנחה
החידון העולמי אורגן והופק מאז ייסודו ועד שנת 2015 על ידי חיל החינוך והנוער של צה"ל, בשיתוף משרד החינוך, הסוכנות היהודית, קק"ל, ההסתדרות הציונית העולמית וארגונים נוספים. השופטים וחברי הנשיאות מתמנים כנציגים של גופים אלו. החל מ־2016 עברו ניהול החידון והפקתו למינהל חברה ונוער במשרד החינוך.

##### מחבר השאלות
מחבר השאלות הראשון של החידונים היה יוסף שער. בשנים 1987–2019, מחבר השאלות היה נריה פנחס, שהיה חתן התנ"ך העולמי לנוער בשנת תש"מ, וחתן התנ"ך של צה"ל בשנות ה-80. בין השנים 2020-2022, מחבר השאלות היה יואב שלוסברג, שהיה חתן התנ"ך העולמי לנוער בשנת תשמ"ו, וחתן התנ"ך של צה"ל בשנת תשמ"ח. החל משנת תשפ"ב כותב את השאלות לירון בן משה חתן התנ"ך העולמי למבוגרים לשנת תשפ"ב.

##### יו"ר חבר השופטים
בחידון העולמי הראשון לנוער שימש כיו"ר חבר השופטים שר החינוך אבא אבן. בחידון השני כיהן שוב אבן כיו"ר השופטים, למרות העובדה שכבר לא היה שר החינוך, אלא סגן ראש הממשלה. בשנת 1967, לאחר שכבר היה אבן שר החוץ, עבר תפקיד יו"ר חבר השופטים לד"ר יוסף בורג, שר הסעד. בורג המשיך לכהן בתפקיד זה מעל 30 שנה, גם לאחר שכבר לא היה שר, בשנת 1998. לאחר פרישתו מהתפקיד, עבר התפקיד לבנו, אברהם בורג, שהיה יו"ר הכנסת. בעקבות זאת, עבר התפקיד ליו"ר הכנסת שבאו אחריו, ראובן ריבלין (2003, 2012), יולי אדלשטיין (2013-2019), בני גנץ (2020), יריב לוין (2021), מיקי לוי (2022) ואמיר אוחנה (מאז 2023). בשנת 2006 כיהן בתפקיד שמעון פרס, שהיה יו"ר הכנסת בפועל, שכן דליה איציק נבחרה ליו"ר הכנסת רק למחרת יום העצמאות. בין לבין כיהנו כיושבי ראש חבר השופטים שרי חינוך לשעבר: אהרן ידלין (2002, 2008) ויצחק נבון (2009-2011).

##### מנחה החידון
בחידונים הראשונים כיהן כמנחה החידון עמיקם גורביץ. באמצע שנות ה-80 החזיקו בתפקיד דן כנר ודניאל פאר, ומ-1988 ועד 2015 כיהן אבשלום קור כמנחה החידון העולמי. ב-2016 זכתה סיון רהב-מאיר במכרז להנחיית החידון, אך ויתרה עליו, משפורסם בתקשורת כי קור קיבל את ההודעה על הפסדו במכרז במסרון. גיא זו-ארץ הנחה את החידון באותה שנה. בשנים 2017–2021 חזר קור להנחות את החידון, עד פרישתו מהנחיית החידון. בשנת 2022 העיתונאי עופר חדד הנחה את החידון, ובשנת 2023 חזר גיא זוארץ להנחות אותו. בשנת 2024 הנחו אותו עודד מנשה ורעייתו עדן הראל, שהייתה לאישה הראשונה שהנחתה את החידון. בשנת 2025 הנחתה אותו העיתונאית שרה ב"ק.

## זוכי החידון
}}} || ספיר מלכא || אורי לוביש || אביב ברנבלום
|-
| 47 || תש"ע || אור אשואל|| אלעד נחשון || אבנר נתניהו
|-
| 48 || תשע"א ||שלומי אדלמן || נעם חדד || אופיר אבו
|-
| 49 || תשע"ב || אלחנן בלוך || עקיבא אברמוביץ מארצות הברית|| אבשלום אדלר ואליהו חליפה ממקסיקו
|-
| 50 || תשע"ג || אליאור בביאן מישראל וישי אייזנברג מארצות הברית ||ליאורה ברוורמן || קורן קאזס מישראל ושלהבת שוורץ מארצות הברית
|-
| 51 || תשע"ד || איתן עמוס מקנדה || תפילה ברנסון || איתמר קאליפא
|-
| 52 || תשע"ה || אייל מטס || ישראל אלגרבלי || ארד קוצר
|-
| 53 || תשע"ו|| אלקנה פרידמן || תהילה מטס || צוריאל נעמן
|-
| 54 || תשע"ז || שגיב לוגסי || נעמי כהן || מאשה שפילביץ מבלארוס
|-
| 55 || תשע"ח || עזריאל שילת ||אוריה כהן || אופק אברהם
|-
|56
|תשע"ט
|יונתן ויסמן
|בנימין כלחמירו מארצות הברית
|ירין בר
|-
|57
|תש"ף
|רות כהן
|משה גלידאי
|חיים נתן שילדס מארצות הברית
|-
|58
|תשפ"א
|גלעד אברהמוף
|דביר ברח"ד
|בנימין רם מארצות הברית
|-
|59
|תשפ"ב
|הלל כהן ודביר חיים מרצבך
|יצחק ספיוואק מארצות הברית
|יעקב ויינשטיין מדרום אפריקה
|-
|60
|תשפ"ג
|אמונה כהן
|נטע לקס
|עומר קדר
|-
|61
|תשפ"ד
|אביתר בר-גיל ודוד שאשא
|דוב גאטהעלף מארצות הברית
|נועה כאהן
|-
|62
|תשפ״ה
|אלעד יניר
|אילן רם מארצות הברית
|יהודה מאיר גורן
|}

### זוכי חידון התנ"ך הארצי לנוער
החל משנת תש"ע (2010), חידון התנ"ך הארצי לנוער נערך במתכונת חדשה, לפיה מתמודדים בחידון תלמידים מזרם החינוך הממלכתי ומזרם החינוך הממלכתי - דתי בנפרד. זאת כדי לעודד תלמידי בתי ספר ממלכתיים להשתתף בחידון. מאותה שנה, ארבעת נציגי מדינת ישראל לחידון העולמי היו שניים מהחינוך הממלכתי ושניים מהחינוך הממלכתי דתי.

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי של חידוני התנ"ך - משרד החינוך
* חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי, באתר הסוכנות היהודית

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: תרבות
קטגוריה:תחרויות מדע וידע
קטגוריה:התנ"ך בישראל
קטגוריה:יום העצמאות
קטגוריה:הערוץ הראשון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:המקרא בתרבות ובאמנות
קטגוריה:מפעלי הסוכנות היהודית