רפאל בירדוגו

רבי **רפאל בירדוגו** (תק"ז, 1747 – הושענא רבא תקפ"ב, 17 באוקטובר 1821), הידוע בכינוי **המלאך רפאל** היה מגדולי הפרשנים והפוסקים, מקובל ודרשן. משפחתו – משפחת בירדוגו ידועה במרוקו ובייחוד במקנס, כשושלת של רבנים ודיינים פוסקי הלכה, שהחל מהמאה השבע עשרה, כיהנו בעיר.

## תולדות חייו
נולד לאביו הדיין רבי מרדכי בירדוגו ולאימו בליידא. נכדו של רבי משה בירדוגו. בגיל חמש עשרה התייתם מאביו, ונשא עליו הספד. לא יאוחר משנת תקל"א, בהיותו כבן 24, החל לכתוב חידושים על הש"ס. בשנת תקמ"א תיאר שמצבו הכלכלי ירוד.

סביב שנת תקמ"ו, התמנה לדיין שלישי בבית הדין בראשות הרב שלמה טולידאנו, ואחיו הרב יקותיאל בירדוגו (דיין שני). בשנת תקמ"ט, עם פטירת אב בית הדין רבי שלמה טולידאנו, התמנה לדיין שני, לצד אחיו הרב יקותיאל (אב בית הדין) ורבי ברוך טולידאנו (דיין שלישי). לאחר פטירת רבי יקותיאל בשנת תקס"ב, התמנה לאב בית הדין ורבה של מקנס.

בשבתו כדיין, השתתף בתיקון תקנות שונות, על ידן מתמודדים הרבנים עם בעיות שונות בחיי הקהילה והיחיד, כגון בעיית ריבוי בתי הכנסיות בעיר, הוצאות יתרות בשמחות, שוטטות בהמות ברובע היהודי, משחקי קלפים, ועוד. וכן תוקנו תקנות בענייני אישות וממונות.

### פטירתו
נפטר בשנת ה'תקפ"ב (1821) בליל הושענא רבה, בסיום לימוד האידרא מספר הזוהר (בתיקון ליל הושענא רבה), והוא בן 75 שנה.

בצוואתו ציווה לקוברו בתוך ארון, ומסופר עליו כי כעבור שנה שהוצא ארונו בגזירת השלטון, ראו כי גופו שלם והוא נראה כישן על מיטתו.

### השפעתו ההלכתית
פסקיו התקבלו בכבוד רב, ומיעטו לחלוק על פסקיו, וכך העיד אחיינו רבי יעקב בירדוגו: , וסיים: .

## שיטת לימודו
דרכו בלימוד של רבי רפאל היא בכל נושא בו עסק לאחרי שעיין והפך בו כנצרך, לומר את דעתו לנמקה ולבססה באשר היא; אינו חת מפני איש עבורו "יקוב הדין את ההר". דגל בפשט ובסברא בהירה וישרה והתרחק מהחריפות והפלפול. כנאמן לשיטתם של חכמי ספרד הרשה לעצמו לא פעם לפרש פסוקים לפי עומק פשטם גם בניגוד לדעת חז"ל כל עוד אין דבר מעשי שיוצא ממנו. אותו דבר נהג גם כלפי חכמים שקדמוהו ראשונים ואחרונים. את שיטתו ביאר בהקדמת חיבורו הגדול מי מנוחות שעה שהזכיר השיטות השונות שנוקטים הדרשנים ופרשני המקרא:

## משפחתו
#### צרותיו
רבי רפאל בימי חייו סבל לא מעט אבל ושכול, הוא קבר שלוש נשים שנשא זו אחר זו, ובח' תמוז ה'תק"ם נפטר בנו חיים בהיותו בן חמש שנים. מקרים אלה מוזכרים בחיבוריו וייתכן שהיו עוד.

#### בניו
השאיר אחריו ארבעה בנים הידועים לנו הרב מימון המכונה בשם המבי"ן, רבי מרדכי, רבי אברהם ורבי מאיר. האחרון נהרג הוא ואשתו על ידי ערבי–ברברי. רבי מרדכי ורבי אברהם נזכרים בין חכמי העיר. רבי מימון הוא המפורסם ביותר מביניהם. כיהן בדיינות. רבי מימון השאיר אחריו חיבורים רבים, מתוכם פורסמו תשובותיו 'לב מבי"ן' ו'פני מבי"ן' במכנאס בשנת ה'תש"א, חידושים וביאורים על שלושה חלקי שולחן ערוך – חושן משפט, אבן העזר, ויורה דעה.

## יצירתו הרבנית
תיקן תקנות וחיבר ספרים בתחומים שונים ביהדות: תנ"ך, תלמוד, הלכה, אגדה, מנהגים שו"ת.

אחד מספריו החשובים ביותר הוא "לשון לימודים" (ג' כרכים) – הספר היחיד שכתב בערבית יהודית ולא בעברית – הכולל תרגום ופרשנות (שרח') של מרבית התורה. ספר זה נכתב בעיקרו כדי לשמש ספר ללימוד תורה לצעירים בני הקהילה, ועל כן יצרו ממנו העתקים רבים לאורך השנים. בשנת ה'תשס"ב פרופ' משה בר-אשר הוציא לאור מחדש מהדורה מדעית של הספר בשלושה כרכים (כ-1,400 עמודים) בהוצאת מוסד ביאליק. ספרי פרשנות מקרא נוספים שחיבר הם "מי מנוחות" (ב' כרכים) המביא דרשות על התורה הודפס בשנת 1942 על ידי נכד נינו, רבי שלום משאש בעיר ג'רבא. וספרו "משמחי לב" הכולל מפרשנותו למקרא בהתבסס על פרשנויות גדולי ספרד.

ספר השו"ת שלו "משפטים ישרים" (ב' חלקים) היה זה שפרסם את שמו כפוסק חשוב במרוקו. ספרו "תורות אמת" הוא פרשנות לשולחן ערוך לר' יוסף קארו. ספרו "רוקח מרקחת" (נסוב על אגדות התלמוד לפי סדר המסכתות) הוא פורץ דרך בביקורתיות שלו כלפי כמה מהדמויות באגדות התלמוד.

## ספריו
*שו"ת **משפטים ישרים** – על שולחן ערוך. בהקדמה לספר זה מופיע שירו של רבי שמואל עמאר שהיה ראש אב בית הדין בו כיהן רבי רפאל בירדוגו כדיין
***מי מנוחות** – דרשות על התורה, ב' חלקים
***שרביט הזהב** – פירוש על הש"ס, נכתב בגיל 24
***חסד ואמת** – דרשות והספדים
***תורות אמת** – על השולחן ערוך
***רב פנינים** – דרשות
***רוקח מרקחת** – על אגדות התלמוד
***משמחי לב** (מי מנוחות חלק ג') - פירושים על התורה
***לשון לימודים** – על התנ"ך
* **קיצור תקנות חכמי קאשטיליא**
***דיני שו"ב כמנהג המערב**

## לקריאה נוספת
*משה בר-אשר (עורך), **לשון לימודים לרבי רפאל בירדוגו**, כרך א, חלק א – פרקי מבוא, חלק ב – מהדורה לספר בראשית, כרך ב, חלק ג – מהדורת החיבור כולו, כרך ג, חלק ד – מבואות ומהדורה של שרח ההפטרות, הוצאת מוסד ביאליק והמרכז ללשונות היהודים וספרויותיהם, האוניברסיטה העברית, ירושלים ה'תשס"ב
*דוד אסולין, **ר' רפאל ברדוגו : היבטים הגותיים**, עבודת דוקטור, האוניברסיטה העברית בירושלים, 2017
*אלישע נחמני, **ר' רפאל בירדוגו ופירושיו לתורה**, עבודת גמר (מ"א), אוניברסיטת תל אביב, 1988
*דן מנור, "ארץ ישראל בהגותם של ר' חיים בן עטר ור' רפאל בירדוגו", בתוך: אביעזר רביצקי (עורך), **ארץ ישראל בהגות היהודית בעת החדשה**, ירושלים: יד בן צבי, ה'תשנ"ח, עמ' 359–380

## קישורים חיצוניים
* מאמר  מאת מיכאל אביעוז (צפייה בתשלום)
* רבי רפאל בירדוגו, באתר החכם היומי
* הרב משה אלחרר, הרב רפאל בירדוגו, הקדמת ספר: "תורות אמת"
* משה בר אשר, על יצירתו של רבי רפאל בירדוגו - פעמים 91, ה'תשס"ב
* 
* 

### ספריו באתר [[HebrewBooks]]
* משפטים ישרים (קראקא ה'תרנ"א)
* מי מנוחות חלק ראשון (ירושלים ה'תרס"ה)
* מי מנוחות חלק שני (ג'רבא ה'תש"ב)
* שרביט הזהב חלק שני (ירושלים ה'תשל"ה)
* תורות אמת (מקנס ה'תרצ"ט)
* רב פנינים (קזבלנקה ה'תש"ל)

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:מקנס: רבנים
קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:יוצרים בערבית יהודית
קטגוריה:פרשני אגדות התלמוד
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:פרשני הטור
רפאל
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:ילידי 1747
קטגוריה:נפטרים ב-1821