אפוסטמוס

**אפוסטומוס** הוא שם המופיע במסורת התלמודית.

## הסיפור התלמודי
המשנה כוללת את "שריפת התורה על ידי אפוסטומוס" בין חמישה אסונות שאומרים שפקדו את היהודים ביום שבעה עשר בתמוז.

בשל אזכור מעורפל זה, קיימות דעות שונות רבות לגבי זהותו של אפוסטומוס. במבט ראשון הוא עשוי להיות קשור לאחד משני האירועים הבאים:

יוסף בן מתתיהו מספר שבסביבות שנת 50, חייל רומי תפס ספר תורה, ושרף אותו בפומבי, תוך שימוש בשפה גסה ולעגנית. אירוע זה כמעט והביא למהפכה; אך הנציב הרומי ונטידיוס קומאנוס פייס את האוכלוסייה היהודית על ידי עריפת ראשו של העבריין.

האירוע השני של שריפת התורה, שהתרחש בזמן רדיפות אדריאנוס, מסופר בספרי. רבי חנניה בן תרדיון, נעטף בספר תורה ונשרף.

בהקשר לכך, "פילוסוף" מסוים מוזכר כמי שהיה התליין של חנניה. נסיבות מסוימות מעניקות סבירות לרעיון שהשם הוא שיבוש. על פי התלמוד הירושלמי, אפוסטומוס שרף את התורה במעבר הצר של לוד (או, כפי שדיווח אחר מספר, בטרלוסה, שכנראה לא הייתה רחוקה מלוד); וידוע שחנניה היה אחד מ"קדושי לוד". יתר על כן, מסורת מאוחרת יותר נותנת את תאריך מותו של חנניה בכ"ז בתמוז - הפרש של כמה ימים בלבד מהתאריך שיועד לפשע של אפוסטומוס.

המשנה המוזכרת מוסיפה את האמירה הבאה לתיאורה על שריפת התורה: "והעמיד צלם בהיכל". כאן יש לקבוע תחילה שהגרסה "העמיד" נכונה, בשונה מן הגרסה המופיעה בספרים "הועמד", כפי שהתלמוד הירושלמי נותן כגרסה בטקסט המקובל, ומפרש את האירוע המוזכר במשנה כמתייחס לאלילים שהציב מנשה בקודש, שכן הקטע במשנה על חמשת האסונות של שבעה עשר בתמוז מונה אותם בסדר כרונולוגי מדויק; כך שלא סביר שהתייחסות לחילול המקדש על ידי מנשה תירשם לאחר שריפת התורה על ידי אפוסטומוס. התלמוד הבבלי מכיר רק את הגרסה "העמיד" במשנה, כפי שמוכיחה הערת הגמרא, לפיה "השיקוץ המשומם", שעליו מדבר דניאל, נקשר לפסל שהועמד בבית המקדש. בביטוי זה ניתן להתייחס רק לפסל של זאוס אולימפיוס שהקים אנטיוכוס אפיפנס.

## שם נוסף לאנטיוכוס אפיפנס
הקריאה המצויה ברש"י ובכתב היד של מינכן נלקחה בפשטות מהתלמוד הירושלמי. אך האמירה בתלמוד הבבלי, שמקור המשנה בנוגע לאפוסטומוס הוא גמרא (מסורת), מראה שלפי המסורות הבבליות, לא ניתן למקם את תאריך אפוסטומוס מאוחר יותר מתקופת המכבים, שכן "גמרא" היא מונח טכני המשמש בתלמוד לציון אמרות תנאיות הקשורות לאירועים או חוקים מקראיים שאינם מוזכרים ולא נרמזים בכתובים, בניגוד לאלה הנגזרים מהטקסט המקראי. אם כן, קשה להניח שמדובר בצלם שעמיד מנשה, שהעמדתו מפורשת בפסוקים, או לאירוע שהתרחש קרוב לזמן כתיבת המשנה - עליו לא היה נאמר המונח "גמרא".

לפיכך נטען כי אפוסטומוס חייב להשתייך לתקופה שאליה היו קיימים גם מקורות כתובים שהיו ידועים למוסרי התלמוד, כאשר הגבול המאוחר ביותר הוא התקופה המכבית; וכיוון שהוכח כי יש להוציא את התקופה שלפני המכבית ואת התקופה המקראית, נובע מכך שאפוסטומוס לא היה אחר מאשר אנטיוכוס אפיפנס, עליו ידוע, יתר על כן, גם ממקורות אחרים, שהוא הציב פסל בבית המקדש.

יש אם כן להתייחס לאפוסטומוס ככינוי לאנטיוכוס אפיפנס. למעשה, שמו שונה אפילו על ידי סופרים פגאניים ל"אפימנס" = "המשוגע". כפי שסופר במקבים א', ספרי תורה נשרפו במהלך הרדיפות של אנטיוכוס אפיפנס.

## משמעות השם
משמעות השם "אפוסטומוס" אינה ברורה. אוואלד (בספרו "היסטוריה"), בהתייחסו לקטעים מסוימים בתנ"ך ובספרים החיצוניים, בהם ישנה התייחסות לפיו המתרברב של אנטיוכוס אפיפנס, גוזר את "אפוסטומוס" מהמילים αἰπύς ("גדול") ו-στόμα ("פה"). הכינוי "פה גדול" בהחלט מתאים, אך αἰπυς היא מילה נדירה, המשמשת רק בשירה.

סביר יותר אולי שגיזרתו של יסטרוב היא הגרסה של "אפוסטומוס" מ-ἐπιστομίζω (לסתום, או לסתום את הפה) ו-ἐπιστίμος ("כל מה שסותם את הפה"), אשר עשויה להיות קשורה לביטוי התלמודי ("עפרא לפומיה"), הנאמר בתלמוד על אדם שדיבר בצורה בוטה נגד האלוהות.

## זיהויים נוספים
מרקוס יסטרוב מציע שמדובר בשיבוש של ἀπόστολος ("שגריר"), ומתייחס לשליח עליו מדובר לפי הצעה זו, השם מתייחס לשליח שמוזכר בספר מקבים ב', כמי שחילל את המקדש.

הוכשטדטר רואה ב"אפוסטומוס" צורה פגומה של ἀποστάτης ("כופר") ומזהה אותו עם הכהן הגדול אלקימוס.

שוורץ ודרנבורג רואים ב"אפוסטומוס" את שמו של החייל הרומי אליו התייחס יוספוס. שמו של החייל ששרף את ספר התורה היה סטפנוס, אשר, מכיוון שנכתב בעברית, ייתכן שהשתבש.

בריל מקשר אותו עם קורנליוס פאוסטוס, אשר תחת פומפיוס היה הראשון שטיפס על חומת ירושלים.

הלברשטאם סבור כי "אפוסטומוס" הוא התעתיק העברי של השם הלטיני "פאוסטינוס", וכי השם, יתר על כן, קשור ליוליוס סוורוס, ששמו היה פאוסטינוס, אשר ביצע את הפשע המתואר במשנה כאשר נשלח על ידי אדריאנוס לדכא את מרד בר כוכבא, ובמקרה כזה, הצבת פסל במקדש תצטרך להתפרש כמתייחסת לחנוכת מקדש של זאוס על הקרקע המקודשת של המקדש.

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים בתלמוד