open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מכונית תופת

שמאל|ממוזער|250px|מכונית תופת בעיראק מורכבת מכמה פגזי ארטילריה שמוסווים בחלק האחורי של הטנדר. לעיתים מוסיפים לחומר הנפץ מכלי דלק ובלוני גז כדי להגביר את האפקט.
שמאל|ממוזער|250px|מכונית תופת מתפוצצת בעיראק בשנת 2005. המכונית שהתפוצצה כאשר כוחות אמריקנים חקרו את זירת האירוע לאחר התפוצצות של מכונית ראשונה, גרמה ל-18 הרוגים.
**מכונית תופת** היא מכונית (או משאית) המועמסת במטען גדול של חומר נפץ, המתפוצצת במקום שבו מבקש ארגון טרור לבצע פיגוע. פיצוץ המכונית נעשה על פי רוב על ידי נהג מתאבד או באמצעות הפעלה מרחוק. במכוניות תופת נעשה שימוש לא רק כדי לבצע פיגועים מקריים, אלא גם כדי להתנקש באופן ממוקד בחייו של אדם מסוים.

עגלת-תופת הנחשבת לאבטיפוס של מכונית התופת מיוחסת למריו בודה  חבר בקבוצה של תומכי לואיג'י גלאני, ושימשה בשנת 1920 לפיגוע בוול סטריט, בו נהרגו כארבעים בני אדם. מכונית התופת הראשונה ששימשה ללוחמה עירונית ללא מפעיל מתאבד הופעלה על ידי הלח"י כנגד מפקדת הבריטים בחיפה, בפיצוץ שבו נהרגו 4 בני אדם .

מבחינתם של ארגוני טרור, למכונית תופת יתרונות רבים על פני אמצעי טרור אחרים, כגון פיגועי התאבדות, מטעני צד או פיגועי ירי:
* **אפקט**: במכונית ניתן להוביל מטען גדול של חומר נפץ, ובכך להשיג מספר גדול של נפגעים. לעיתים, מכונית תופת אחת עלולה להביא למותם של מאות בני אדם.
* **הסלקה**: במכונית ניתן להסליק חומר נפץ כך שיהיה קשה לאיתור וקל לניוד, באופן יחסית בטוח.
* **עבירות**: המכונית מסוגלת לפרוץ מחסומים, ובכך להגיע ליעדה, גם כאשר קיימת שמירה.
* **הרס סביבתי**: מכונית תופת מסוגלת לפגוע בבניינים ולא רק בבני אדם, כך שנוצר הרס סביבתי נוסף על הקורבנות בנפש. ההרס הרב משמר את זכר הפיגוע למשך תקופה ארוכה.
* **נגישות**: באמצעות מכונית תופת שמוסווית כמכונית תמימה, ניתן לפרוץ דרך גם לאדם שמאובטח באופן הדוק מאוד. בנוסף, קל יחסית להכין פעולה כזו, שכן ניתן להחנות את המכונית בנתיב תנועה, שבו ידוע כי הקורבן המיועד נוהג (או צריך) לעבור.

בשל החשש ממכוניות תופת פותחו אמצעי אבטחה מיוחדים עבור בניינים שעלולים להוות מטרה - כלי הרכב הנכנסים לחניון נבדקים, ונמנעת גישה ברכב לקרבתם. מכוניות תופת רבות התפוצצו בעיראק לאחר כיבושה על ידי כוחות אמריקניים במלחמת עיראק. גם מדינות מבצעות לפעמים התנקשויות באמצעות מכוניות תופת. הדבר מאפשר להם לפגוע במי שרצו ועם זאת להעלים ולטשטש את עקבותיהם, בצורה טובה יותר מאשר בהתנקשות ישירה.

## פיגועים בולטים באמצעות מכונית תופת

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקטיקות בטרור
קטגוריה:מכוניות
P

האות **P** (פִּי) היא האות השש עשרה באלפבית הלטיני.

האות מקורה באות היוונית <math>\Pi</math> או <math>\pi</math> שמקורה באות הפיניקית "פ", והיא מייצגת את הצליל "פּ" (פ דגושה; IPA: /p/), אך היא מזכירה במראה את האות היוונית רו (Ρ).

## ייצוגים נוספים

[שמאל|ממוזער|100px|[דגלי הקוד הבינלאומי|דגל הקוד הבינלאומי של האות P.]]

באלפבית פונטי מיוצגת האות על ידי המילה "**פאפה**" (**Papa** ).

בקוד ASCII מיוצגת האות על ידי 80 (P) ו-112 (p).

בקוד מורס מיוצגת האות על ידי נקודה קו קו נקודה:
· - - ·

בכתב ברייל:
:60px

## התפתחות האות P

## משמעויות נוספות של האות P
* בביוכימיה, P מיצגת פרולין.
* בכימיה, P מייצגת את היסוד זרחן, ולפעמים גם את התרכובת אשלג.
* בשחמט, P מייצגת את הרגלי (באנגלית: Pawn).
* במדעי המחשב, P מייצגת את מחלקת הסיבוכיות P.
* במחשבים, `&lt;p&gt;` היא תגית-HTML המסמנת תחילת פיסקה.
* בכלי רכב, P מסמל מצב חניה בתיבת הילוכים אוטומטית.
* בקוד לוחיות הרישוי הבינלאומי, P מייצגת את פורטוגל.
* במתמטיקה:
** בתורת המספרים, p מייצג מספר ראשוני.
** בסטטיסטיקה, P מסמל הסתברות להתרחשות מאורע.
** בגאומטריה, P מסמל היקף.
* במוזיקה, p מייצג קיצור של המילה פיאנו, שמשמעה "לנגן חלש".
* במערכת היחידות הבין-לאומית
** p, קיצור של הקידומת פיקו, משמעה: 10-12.
** P, קיצור של הקידומת פטה, משמעה: 1015
* בבריטניה האות מסמלת את המטבע פני, לדוגמה: 25p הם (25 פנס).
* בפיזיקה:
** p מייצגת תנע או לחץ (Pressure).
** P מייצגת הספק (Power) או קוטביות (Polarity).
** p מייצגת את יחידת המידה לכוח - פונד, אשר כיום אינה בשימוש.
** בפיזיקת חלקיקים, p מייצגת פרוטון.
* בכלכלה האות P מסמלת את מחיר המוצר בשוק.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלפבית לטיני
מודוס פוננס

בלוגיקה, **מודוס פוננס** (**Modus** **Ponens**; ובעברית: כלל הניתוק, לפעמים נקרא כלל היסק MP) הוא כלל ההיסק שמאפשר להסיק משני הנתונים הבאים:
#A\to B (אם מתקיים A אז מתקיים B).
#A (מתקיים A).
את המסקנה הבאה:
:*B (מתקיים B).

במילים פשוטות, אם תנאי מסוים גורר טענה, והתנאי מתמלא, הרי שהטענה מתקיימת.

לדוגמה, נניח את שתי ההנחות הבאות:
***אם** יעקב עורב, **אז** יעקב שחור.
*יעקב עורב.
מכאן נסיק את המסקנה:
*יעקב שחור.

חשוב להדגיש שההנחות לא בהכרח נכונות, אך **אם** הן נכונות, המסקנה "יעקב שחור" נובעת מהן. הלוגיקה מאפשרת הסקת מסקנות מהנחות יסוד, בלי קשר לנכונותן.

שתי הטענות הבאות שקולות:
*אם A אז B.
*אם לא B אז לא A.

פעמים רבות נעשית השגיאה הבאה: הסקה שמ"אם A אז B" נובע "אם לא A אז לא B".

## ראו גם
*מודוס טולנס
*מה שהצב אמר לאכילס

## קישורים חיצוניים
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:לוגיקה מתמטית
שבר עשרוני

במתמטיקה, **שבר עשרוני** הוא שיטה לרישום מספרים ממשיים. המספר חצי, למשל, מוצג בצורה 0.5 כ**שבר עשרוני**. הנקודה המפרידה בין שני חלקיו של שבר הרשום בצורה כזו קרויה **[[נקודה עשרונית]]** משמאל לה נרשם חלקו השלם של המספר, ומימין לה נרשם חלק השבר של המספר. ישנן ארצות בהן משמש פסיק להפרדת החלק השלם מן השבר.

את הנקודה העשרונית, כפי שאנו מכירים אותה, הציג המתמטיקאי הסקוטי ג'ון נייפייר בשנת 1617. בצורת רישום זו נשמרת שיטת הספירה העשרונית. על-כן, הספרה הראשונה מימין לנקודה מציינת כמות עשיריות, הספרה מימין לה את כמות המאיות וכך הלאה. למשל 42.53=4\times 10+2\times 1+5\times \tfrac{1}{10}+3\times\tfrac{1}{100}.

פורמלית, המספר המיוצג על ידי הרצף N=a_na_{n-1}\cdots a_0\centerdot a_{-1}a_{-2}\cdots, כאשר a_i הן ספרות בין 0 ל-9, הוא:
:N=\sum_{i=-\infty}^n a_i\cdot 10^i

מובטח שזהו טור מתכנס, משום שהזנב שלו חסום על ידי הטור ההנדסי: 0.999\ldots = \sum_{i=-\infty}^{-1} 9\cdot 10^i=1 (ראו ).

שבר עשרוני שניתן להציגו במספר סופי של ספרות קרוי **שבר סופי**. שבר סופי הוא תמיד מספר רציונלי. שבר פשוט שבו המכנה מתפרק לגורמים ראשוניים מלבד 2 ו-5, אינו ניתן להצגה כשבר סופי. השבר הפשוט 1\over 3 נכתב כשבר עשרוני ...0.33333, כלומר הספרה 3 חוזרת בו עד אינסוף. השבר הפשוט 1\over 7 נכתב בצורה ...0.142857 כאשר רצף הספרות 142857 חוזר שוב ושוב, עד אינסוף. שבר כזה, שבו יש רצף של ספרות החוזר שוב ושוב, קרוי **[[שבר מחזורי]]**. המחזור אינו מתחיל בהכרח בספרה הראשונה שמימין לנקודה העשרונית - השבר 1\over 6, למשל, נכתב בצורה ...0.16666, כלומר המחזור שלו כולל את הספרה 6, שמופיעה החל מהמקום השני מימין לנקודה. לציון החלק המחזורי יש הנוהגים להשתמש בקו מחבר מעל הספרות המרכיבות את המחזור, למשל:
:\frac{1}{3} = 0.333333\dots = 0.\overline{3}

:\frac{1}{6} = 0.16666\dots = 0.1\overline{6}

:\frac{1}{7} = 0.142857\dots = 0.\overline{142857}

כל מספר רציונלי, כלומר כל מספר הניתן להצגה כמונה חלקי מכנה, ניתן להצגה כשבר עשרוני בעל מספר סופי של ספרות או כשבר מחזורי. בהצגה כשבר עשרוני של מספר אי-רציונלי יש מימין לנקודה מספר אינסופי של ספרות, ללא מחזוריות כלשהי, ולכן ביכולתנו לרשום רק מספר סופי של הספרות הראשונות שמימין לנקודה (ברמת הדיוק הרצויה לנו), ואת ההמשך לסמן בשלוש נקודות (למשל: \ \pi = 3.141592...). לכל מספר ממשי יש הצגה כשבר עשרוני (ייתכן עם אינסוף ספרות).

לכל מספר שניתן להציגו כשבר סופי יש הצגה שקולה כשבר אינסופי עם אינסוף תשיעיות בסופו. למשל המספר 0.3 שווה למספר . לפירוט ראו .

ייצוג מספרים בשיטה זו, שבה נקודה מפרידה בין החלק השלם לחלק השבר של המספר, אפשרי בכל בסיס, ולאו דווקא בבסיס עשרוני. המספר 10.1 בבסיס בינארי, למשל, שקול ל-2.5 בבסיס עשרוני.

## ראו גם
*מספר p-אדי - מספרים שניתן להציגם עם אינסוף ספרות משמאל לנקודה ומספר סופי של ספרות מימין לנקודה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אריתמטיקה
קטגוריה:שברים
אופרטור

במתמטיקה, **אוֹפֵּרָטוֹר** (Operator) הוא  פעולה אלגברית על מספר קבוע או משתנה של איברים במבנה אלגברי. תוצאת הפעולה היא איבר באותו מבנה (או לעיתים במבנה אחר). האיברים שעליהם פועל האופרטור נקראים **[[אופרנד]]ים**. לעיתים משתמשים במילה כשם נרדף לפעולה מתמטית. לעיתים קרובות אופרטור מציין פעולה  על וקטורים במרחב וקטורי.

## סוגי אופרטורים
נהוג להבחין בין אופרטורים לפי מספר האופרנדים שהם פועלים עליהם:
* **אופרטור אונארי** או פעולה אונארית: אופרטור הפועל על איבר בקבוצה, ותוצאתו היא איבר בקבוצה. בניסוח פורמלי יותר: פעולה אונארית היא פונקציה מהקבוצה אל עצמה. דהיינו, בהינתן קבוצה S, פעולה אונארית עליה היא פונקציה f \colon S \to S.
* **אופרטור בינארי** או פעולה בינארית: אופרטור הפועל על שני איברים בקבוצה (לא בהכרח שונים זה מזה), ותוצאתו היא איבר בקבוצה. בניסוח פורמלי יותר: פעולה בינארית היא פונקציה מזוגות סדורים של אברי הקבוצה, אל הקבוצה. דהיינו, בהינתן קבוצה S, פעולה בינארית עליה היא פונקציה: f \colon S\times S \to S.
* **אופרטור טרנארי** הפועל על שלושה איברים בקבוצה, וכך הלאה.

מקובלות שלוש שיטות לכתיבתם של אופרטורים:
* **פרפיקס**: תחילה נכתב האופרטור ואחריו האופרנדים.
:תבנית: Q(x_1,x_2,\dots,x_n).
:כאשר לאופרטור מספר קבוע של אופרנדים, מושמטים לעיתים הסוגריים בעת כתיבתו.
:דוגמה: האופרטור קוסינוס נכתב בצורה \cos x .
* **פוסטפיקס**: תחילה נכתבים האופרנדים ואחריהם האופרטור.
:תבנית: (x_1,x_2,\dots,x_n)Q.
:כאשר לאופרטור מספר קבוע של אופרנדים, מושמטים לעיתים הסוגריים בעת כתיבתו.
:דוגמה: האופרטור עצרת נכתב בצורה n! .
* **אינפיקס**: האופרטור נכתב בין שני האופרנדים.
:תבנית: x_1 Q x_2.
:דוגמה: האופרטור חיבור נכתב בצורה 3+4 .
:זוהי צורת הכתיב המקובלת לאופרטורים בינאריים נפוצים, כגון ארבע פעולות החשבון.

בכתיב המקובל נהוג שילוב של השיטות, בהתאם לצורת הרישום המקובלת של כל אופרטור. הנוסחה \log(x) + n!, למשל, משלבת את שלוש השיטות. כתיב פולני הוא טכניקת רישום שבמסגרתה נכתבות כל הנוסחאות בשיטת פרפיקס. למשל, במקום לכתוב 2+3 נכתוב בכתיב פולני +2,3.

ביטוי הכולל אופרטורים אחדים יש לפרש ולחשב בהתאם לכללי קדימות אופרטורים.

## אופרטור ליניארי
בענפי המתמטיקה של אנליזה מתמטית ואלגברה ליניארית, המונח **אופרטור** מציין העתקה ליניארית בין מרחבים וקטוריים, לעיתים קרובות ממרחב אל עצמו. בשימוש הנפוץ באנליזה, אופרטור הוא התאמה שמקבלת פונקציה (בדרך כלל ממשית או מרוכבת) ומחזירה במקומה פונקציה אחרת.

### אופרטור דיפרנציאלי
**אופרטור דיפרנציאלי** הוא אופרטור שמערב נגזרות. לדוגמה, האופרטור A = \frac{\mathrm{d}}{\mathrm{d}x} + g(x) הוא אופרטור דיפרנציאלי ופעולתו על פונקציה כלשהי f היא Af(x) = f'(x) + g(x)f(x).

השימוש באופרטורים כאלה נפוץ במיוחד באנליזה מתמטית של מרחבי בנך ושל מרחבי הילברט. על מרחבים אלה אפשר להגדיר תכונות כגון חסימות, רציפות, סגירות ושלמות של אופרטור. על מרחבי הילברט אפשר להגדיר אופרטורים הדומים לאלו של מטריצות כגון הפיכות, סימטריות, הרמיטיות ועוד.

במכניקת הקוונטים, כל הגדלים המדידים מוגדרים באמצעות אופרטורים הרמיטיים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אנליזה פונקציונלית
פעולה בוליאנית

**פעולה בוליאנית** היא פעולה הפועלת על קבוצה שבה שני איברים בלבד: שקר ואמת (או 0 ו-1).

הפעולות הבוליאניות הן משני סוגים:
* פעולות אונאריות, הפועלות על איבר יחיד:
** NOT לוגי: הופכת את ערכו של האופרנד, כלומר "אמת" הופך ל"שקר", ו"שקר" הופך ל"אמת".
* פעולות בינאריות, הפועלות על שני איברים:
** OR לוגי: תוצאתה "אמת" כאשר אחד האופרנדים שלה (או שניהם), הוא "אמת", וביתר המקרים תוצאתה "שקר".
** AND לוגי: תוצאתה "אמת" כאשר שני האופרנדים שלה הם "אמת", וביתר המקרים תוצאתה "שקר".
** NOR לוגי: תוצאתה "אמת" כאשר שני האופרנדים שלה הם "שקר", וביתר המקרים תוצאתה "שקר".
** NAND לוגי: תוצאתה "אמת" כאשר אחד האופרנדים שלה (או שניהם), הוא "שקר", וביתר המקרים תוצאתה "שקר".
** XOR לוגי: תוצאתה "אמת" כאשר אחד האופרנדים שלה, ורק אחד מהם, הוא "אמת", וביתר המקרים תוצאתה "שקר".
** XNOR לוגי: תוצאתה "אמת" כאשר שני האופרנדים שלה זהים, וביתר המקרים תוצאתה "שקר".

תחום המתמטיקה העוסק בפעולות בינאריות קרוי אלגברה בוליאנית. אחת התוצאות המעניינות המוצגות בתחום זה היא שניתן לבטא את כל הפעולות הבינאריות באמצעות צירופים של הפעולה NAND לוגי. באופן דומה ניתן לבטא את כל הפעולות הבינאריות באמצעות צירופים של הפעולה NOR לוגי.

כלי מקובל להצגת פעולתה של פעולה בוליאנית הוא טבלת אמת.

## ראו גם
* קשר לוגי
* אלגברה בוליאנית
* לוגיקה בוליאנית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:לוגיקה בוליאנית
קטגוריה:מעגלים ספרתיים
קטגוריה:תכנות
אריק אריקסון (מרגל)

250px|שמאל|ממוזער|אריק אריקסון
**אריק אריקסון** המכונה "האדום" (1889 - 24 בינואר 1983) היה איש עסקים שוודי-אמריקאי אשר בעת מלחמת העולם השנייה שהה בגרמניה בכיסוי של קשירת קשרים עסקיים עם הנאצים, בעוד שלמעשה ריגל לטובת בעלות הברית. נחשב לבוגד עד שלאחר המלחמה נתגלתה שליחותו האמיתית.

## ביוגרפיה
אריק אריקסון נולד בעיר ניו יורק. למד הנדסה באוניברסיטת קורנל. 

בשנות העשרים של המאה ה-20 עבד במספר חברות נפט במזרח הרחוק, כשבסיסו הקבוע הוא בשאנגחאי.

בשנת 1936 הגיע אריקסון לסטוקהולם במסגרת עסקיו. בהיותו בשוודיה ויתר על אזרחותו האמריקנית וקיבל את האזרחות השוודית.

מבסיסו בשוודיה קיים אריקסון קשרי עסקים עם חברות גרמניות וקשר קשרים עם תעשיינים גרמניים, שחלקם היו חברי המפלגה הנאצית. הדבר הגיע לידיעת המודיעין האמריקאי, וזה קשר בשנת 1939 קשר עם אריקסון בשוודיה והציע לו לפעול בשירותו ולדווח על תעשיית הדלק הגרמנית. אריקסון נתן את הסכמתו והופגש עם אנשי "המשרד לשירותים אסטרטגיים", ארגון הביון שקדם ל־CIA. אריקסון עבר אימון מקוצר בצילום והצפנה, ויצא לגרמניה, בכיסוי של אוהד הנאצים, במטרה לאסוף מודיעין על תעשיית הדלק, ובעיקר הדלק הסינתטי, בגרמניה. הצגתו כאוהד הנאצים הייתה כה משכנעת עד שידידו ומכריו ראו בו משתף פעולה.

חשיבות שליחותו של אריקסון הייתה בכך שאחת מנקודות התורפה של גרמניה במלחמה הייתה המחסור בדלק. התעשייה הגרמנית תחת ניהולו של אלברט שפר בנתה מפעלים לייצור דלק סינתטי וכוחות בעלות הברית נזקקו למידע על אתרי הייצור, במטרה להפציצם מן האוויר.

בין השנים 1941 ל-1944 נסע אריקסון מספר פעמים לגרמניה. המידע שאריקסון אסף, בעזרת סייענים שגייס מבין אנשי עסקים גרמניים, היה בעל חשיבות רבה לבעלות הברית. כמו כן, נטל אריקסון חלק בתוכנית "Project Safehaven" של ה־O.S.S שנועדה לאתר העברות של זהב על ידי הנאצים לשווייץ ולמדינות נייטרליות אחרות, על מנת שיעמוד לרשותם בארצות מקלט בתום המלחמה. בנוסף למידע הרב שהעביר אריקסון על תעשיית הדלק הסינתטי בגרמניה, הוא הצליח לספק במסגרת תוכנית זו גם מידע רב על הזהב הגרמני.

במסגרת סיפור הכיסוי שלו, יצר אריקסון קשרים עם אישים גרמניים בעלי מעמד ואף קשר קשרים רומנטיים עם נשות חברה גרמניות. הוא נכלל ברשימה השחורה האמריקאית כאוהד הנאצים. רק לאחר המלחמה נתגלתה האמת כאשר הניו יורק טיימס יצא ב-3 ביוני 1945 בכותרת "שוודי פרו־נאצי, אשר במשך 3 שנים הופיע ברשימה השחורה של ארצות הברית, העביר נתונים סודיים על מפעלי הדלק הגרמניים".

בשנת 1958 פרסם סופר יהודי בשם אלכסנדר קליין את סיפורו האמיתי של אריקסון בספר בשם **The Counterfeit Traitor**. הספר הוסרט לסרט בעל שם זה בשנת 1962 (בגרסה העברית: "הבוגד שלא בגד"), בהשתתפותם של ויליאם הולדן ולילי פלמר.

אריק אריקסון נפטר ב־24 בינואר 1983 בשוודיה.

## ראו גם
* הבוגד שלא בגד

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:אמריקאים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מרגלים שריגלו למען ארצות הברית
קטגוריה:אנשי המשרד לשירותים אסטרטגיים (OSS)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:מרגלים שפעלו נגד גרמניה הנאצית
קטגוריה:מנכ"לים שוודים
קטגוריה:מנכ"לים אמריקאים
קטגוריה:שוודים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1890
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1983
פרדיננד אסטרהאזי

**פרדיננד ואלסין אסטרהאזי** (בצרפתית: **Ferdinand Walsin Esterhazy**; 16 בדצמבר 1847 – 21 במאי 1923), היה קצין צרפתי שמכר בסוף המאה ה-19 סודות צבאיים לגרמניה. את מעשה בגידתו טפלו על הקצין היהודי חף מפשע, אלפרד דרייפוס בפרשה מתוקשרת הנקראת על שמו: פרשת דרייפוס.

## ביוגרפיה
אסטרהאזי נולד בשנת 1847, למשפחה שמוצאה מהונגריה. הוא שירת בלגיון הזרים הצרפתי, ולאחר מכן הוצב לצבא הסדיר הצרפתי והגיע לדרגת רב-סרן.
שמאל|ממוזער|250px|המזכר שהפליל את אסטרהאזי

### ריגולו
בשנות התשעים של המאה ה-19 שקע אסטרהאזי בחובות כבדים וכדי להיחלץ מכר סודות צבאיים צרפתיים לגרמנים. דבר הבגידה נתגלה בשנת 1894, כאשר מרגל צרפתי שפעל בתוך שגרירות גרמניה בפריז גילה מזכר בכתב יד (bordereau), שנתקבל אצל הנספח הצבאי הגרמני וכלל סודות צבאיים צרפתיים. זהות כותב המזכר לא הייתה ידועה ואנשי המטה הכללי הצרפתי הטילו את האשמה על סרן אלפרד דרייפוס היהודי.

## משפט דרייפוס
דרייפוס הועמד לדין בפני בית דין צבאי ומשפטו גרם לגל של הסתה אנטישמית בעיתונות הצרפתית. הוא נדון לשלילת דרגותיו ולמאסר עולם ב"אי השדים" שליד חוף גויאנה הצרפתית באמריקה הדרומית. דרייפוס זעק את דבר חפותו, אך דעת הקהל בצרפת הצדיקה את ההרשעה.

בשנת 1896 גילה הקולונל ז'ורז' פיקאר, ראש מחלקת המודיעין הצבאי ("המשרד השני"), ראיות המצביעות על כך שאסטרהאזי הוא שכתב את המזכר שנתגלה בשגרירות הגרמנית. ניסיונות להשתיק את פיקאר לא הועילו ואסטרהאזי הועמד לדין בשנת 1898 בפני בית הדין הצבאי, אך זוכה על ידי חבר הקצינים, שופטי בית הדין, תוך דקות מועטות.

הסופר הנודע אמיל זולא הפך לתומך בחפותו של דרייפוס ופרסם מכתב גלוי נגד עיוות הדין תחת הכותרת "אני מאשים...!" (J'accuse). זולא הואשם בהוצאת דיבה ונדון למאסר אך הצליח להימלט לאנגליה. תוך כדי כך הפכה הפרשה למחלוקת שפילגה את הציבור בצרפת לשני מחנות, תומכי אסטרהאזי מחוגי המלוכנים, המיליטריסטים והלאומנים; ותומכי דרייפוס מנאמני הרפובליקה, הסוציאליסטים ואנטי קלריקליים.

מאוחר יותר, בשנת 1898, נתגלו ראיות כי קולונל אובר-ז'וזף אנרי מן המודיעין הצבאי זייף ראיות שהביאו להרשעתו של דרייפוס. קולונל אנרי שם קץ לחייו ואסטרהאזי נמלט לאנגליה.

אירועים אלו עוררו מחדש את הפרשה וענינו של דרייפוס הובא ב-1899 בפני בית הדין לערעורים שהורה על משפט חוזר. בית הדין הצבאי, שבפניו הובא העניין מחדש, לא היה מוכן להכיר בטעותו, ודרייפוס הורשע שוב ונדון ל-10 שנות מאסר. הוא נחון לאחר עשרה ימים בידי נשיא צרפת. בשנת 1906 ערער דרייפוס. בית הדין הצבאי זיכה אותו והשיב לו את דרגותיו.

## סוף חייו
אסטרהאזי חי, בגלותו בלונדון, חיי עוני. כדי להרוויח כסף למחייתו הוא פרסם הודאה בה אישר כי הוא האיש שכתב את המזכר, אך טפל את אשמת הריגול על קצין אחר שלא היה כבר בחיים. אסטרהאזי מת בלונדון בשנת 1923.

## קישורים חיצוניים

* עוד על פרשת דרייפוס באתר הספרייה הלאומית
* 
* 

קטגוריה:פרשת דרייפוס: אישים
קטגוריה:אנשי צבא צרפתים
קטגוריה:מרגלים שריגלו למען גרמניה
קטגוריה:אנשי לגיון הזרים הצרפתי
קטגוריה:צרפתים במלחמת צרפת–פרוסיה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1847
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1923
טל דבש

שמאל|ממוזער|250px|נמלים עם כנימות. טל דבש הוא ה"בועות" הצמודות לארבע מכנימות אלו
**טל דבש**, לפעמים מזוהה במחקר עם ה**מָן**, הוא נוזל דביק מתוק שמפרישות כנימות שונות על חלקי הצמח שעליו הן נמצאות.

## ייצור טל הדבש
עם החרקים המייצרים טל דבש נמנים מינים שונים של כנימות עלה וכנימות מגן, וכן כמה מיני פרפראים וציקדות. הכנימות נוהגות למצוץ בעזרת החדק המיוחד שלהן את מוהל הצמחים מתוך צינורות השיפה המובילים סוכרים שנוצרו בתהליך הפוטוסינתזה, אל חלקי הצמח התחתונים. המוהל מכיל ריכוז גבוה מאוד של סוכרים. הכנימה מפרישה את טל הדבש בטפטוף על העלים והפרחים של הצמח, על מנת להיפטר מעודפי הסוכר במוהל שמצצה. הנוזל המופרש הוא בעל תכולת סוכרים גבוהה ומעורבב באנזימים שמקורם במערכת העיכול של החרק.

## צמחים מארחים
בין העצים המשמשים פונדקאים לכנימות המפרישות טל דבש, יש מיני מחטניים שונים (אשוח, ערער, מיני אורן), מיני ורדניים (תפוח, אגס, שזיף, אפרסק, עוזרר ודובדבן), ומינים שונים של אלון, אשל, מילה, אדר, פקאן, אלסר ועוד.

לטל הדבש יש מספר תופעות לוואי שליליות. על הנוזל המתוק מתיישבות פטריות טפילות העמידות לריכוז הסוכרים הגבוה, והן מייצרות כיסוי של נבגים בצבע שחור על העלה. תופעה זו קרויה "פייחת", והיא עלולה להזיק לצמח מכיוון שכיסוי זה מפחית את קליטת אור השמש ולעיתים אף חוסם את הפיוניות, ובכך מעכב את תהליך הפוטוסינתזה.

## שימוש בטל הדבש
ממוזער|נמלה מפיקה טל דבש מכנימה
בהיעדר פריחה, כמו למשל באזורים שאקלימם קר, נוהגות דבורי הדבש לאסוף את טל הדבש כתחליף לצוף. הדבש המופק מטל דבש, צבעו כהה וטעמו עז, והוא באיכות ירודה בהשוואה לדבש המופק מצוף. לדבש המיוצר מטל דבש שמקורו ביערות אורן יש ביקוש במקומות מסוימים באירופה ובטורקיה, בשל האמונה שלדבש זה תכונות מרפא.

נמלים מסוגים אחדים נמשכות לסוכר שמפרישות הכנימות, וכך נוצרים יחסי הדדיות בין הנמלים הניזונות מטל הדבש שמפרישות הכנימות, ובין הכנימות. הכנימות נהנות מההגנה התקיפה של הנמלים כנגד אויביהן הטבעיים, כדוגמת זחלי מושית השבע ("פרת משה רבנו") או עינפז רקום כנף. ידועים גם מקרים שבהם נמלים מעבירות כנימות מצמח לצמח על מנת ליצור מקורות נוספים של טל דבש, בדומה לרועה המעביר את עדריו מחלקת מרעה אחת לאחרת. במדבר יהודה נצפו נמלים ממין אורגת האשלים המגדלות כנימות וציקדות בקנים מיוחדים כדי לנצל את טל הדבש שהן מפיקות.

## טל הדבש בתרבות
יש הסוברים שטל הדבש הוא המן שאכלו בני ישראל במדבר. על פי המיתולוגיה הנורדית, הטל הנוטף מהעץ האגדי הענק יגדראסיל הוא טל הדבש המזין את הדבורים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חרקים
צוללות (משחק)

**"צוללות"** הוא משחק לוח המשלב טקטיקה ומזל. הוא הומצא בשנת 1931 כמשחק עט ונייר, והופץ על ידי חברת "מילטון בראדלי" (Milton Bradley - MB), בשנת 1967 כמשחק עם מערכת כלי פלסטיק. מאז שנות השמונים קיימות גם גרסאות ממוחשבות למשחק.

לכל משתתף במשחק יש לוח עם שני ריבועים בגודל 10x10 משבצות. הריבוע האחד מסמל את השטח ה"ימי" שלו, בו הוא מציב את הצוללות שלו כאוות נפשו. ואילו הריבוע השני מסמל את השטח ה"ימי" של צוללות יריביו, ומשמש מעקב לגילוייַם. כל ריבוע ממוספר מצדו במספרים 1-10, ובחלקו העליון באותיות א'-י' (A-J) - זאת כדי להעניק לכל משבצת בלוח קואורדינטות משלה.

למשחק ישנן וריאציות שונות, בהן גודל לוחות המשחק ומס' הצוללות שונה, אך לכולן בסיס משותף.

## הצבת הצוללות
הצבת הצוללות נעשית לפני תחילת המשחק **בלבד**, ואין להזיז אותן מרגע תחילתו.
ישנם כמה חוקים לפיהם מציבים את הצוללות:
# יש להציב את הצוללות במאונך או במאוזן, ולא באלכסון.
# אין לחפוף את הצוללות (כלומר, שאחת תהיה מוצבת על השנייה, או צמודה לה).
# אין להציב צוללות אחת בסמוך לשנייה, כולל באלכסון.

הצבה לא נכונההצבה נכונה
* מס' הצוללות בתחילת המשחק והשטחים עליהם הן משתרעות הוא קבוע כמוצג בטבלה:

## מהלך המשחק (2 שחקנים)
כל שחקן בתורו "תוקף" את היריב במשבצת מסוימת. לדוגמה משבצת א'2 - אם פגע או החטיא השחקן את הצוללות יאמר לו יריבו, ועל פיו יסמן כך בלוח המעקב אותו שחקן. אם החטיא יעבור תורו, אך אם פגע יינתן לו תור נוסף, אותו הוא ינצל על מנת לפגוע בשאר המשבצות עליהן משתרעת הצוללת - רק כך "יטביע" אותה.
המנצח הוא השחקן אשר "הטביע" את כל צוללות יריבו ראשון.

## מהלך המשחק (3+ שחקנים)
בדומה למהלך המשחק עם 2 שחקנים, פרט לכך שלכל שחקן יש לוחות מעקב כמספר היריבים. לדוגמה, במשחק של 6 משתתפים לכל שחקן יהיו 5 לוחות מעקב.

## טקטיקה
טקטיקת המשחק היא פשוטה מאוד, ומשפרת את סיכויי הפגיעה והניצחון במשחק באופן משמעותי. כמה ממאפייניה:
* **שלילה בחוק** - על פי חוק הצבת הצוללות מס' 3, לאחר "הטבעת" כל צוללת יריב, ניתנת לשחקן האפשרות לשלול את כל המשבצות הצמודות לה. (כולל הסמוכות באלכסון)
טקטיקה - שלילה בחוק
* **שימת לב לצי היריב** - מס' הצוללות וממדיהן בתחילת המשחק הוא קבוע. לפיכך, לאחר כל פגיעה בצוללת יריב ניתן למנות את הצוללות שנשארו ולשלול כמה משבצות (שטרם "הותקפו") בתור אחד. הנה למשל לוח מעקב בו "הוטבעו" כל הצוללות המשתרעות על פני 2 ו-3 משבצות - זאת אומרת שנשארו רק צוללות המשתרעות על פני 4 ו-5 משבצות, וניתן לשלול כל 3 משבצות (או פחות) הכלואות בשטח המוקף בהחטאות. (או שלא ניתן להציב בהן שום צוללת במאונך ובמאוזן)

טקטיקה - שימת לב לצי היריב

## ראו גם
* צוללות (חידה)
* בול פגיעה
* שולה המוקשים (משחק)

## קישורים חיצוניים

* Battleships - General Qauarters II (משחק רשת)
* Battleships with Mr. Insult (משחק רשת)

קטגוריה:משחקי עט ונייר
קטגוריה:משחקי לוח
קטגוריה:משחקי ילדים
יע"ל קג"ם

**יע"ל קג"ם** הם ראשי התיבות של שש מחלוקות בתלמוד הבבלי שבהן נפסקה הלכה כאביי לעומת רבא, מבין מאות מחלוקות שבתלמוד, שבהן הכלל הרגיל הוא שהלכה כרבא. זהו כלל פסיקה קדום, המצוי כבר בתלמוד עצמו, אף כי אפשר שזמנו הוא לאחר תקופת האמוראים.

## פירוט דיני 'יעל קגם'
מחלוקות יע"ל קג"ם לפי שיטת רש"י הן:

* '''י'''אוש שלא מדעת - בדיני אבדה ומציאה. האם במציאת אבדה בה ברור כי כשהבעלים יגלו שאיבדו הם יתייאשו, אך כרגע לא ידוע האם הבעלים גילו; הלכה כאביי שלא נחשב יאוש ואסור לקחת. ().
* '''ע'''ד זומם – האם עד שנמצא שקרן נפסלות עדויות שהעיד בעבר (למפרע משעה שהעיד) או רק משעה שנמצא שקרן (משעה זו). הלכה כאביי שלמפרע הוא נפסל להעיד ().
* '''ל'''חי העומד מאליו - האם ניתן להכיר באובייקט הקיים לצורך אחר, כסימון של עירוב לשבת. (); הלכה כאביי שכשרה, אבל צריך שישימו לב אליה לפחות מערב שבת (וראה דעות אחרות בהמשך).
* '''ק'''ידושין שלא נמסרו לביאה - האם נישואים חלים גם כאשר קיימת בעיה הלכתית הכרוכה בהם; למשל, מי שמקדש אחת משתי אחיות בלי לציין את מי מהן קידש. הלכה כאביי שיש להם תוקף. ().
* **ג**ילוי דעת בגט - האם הבעת שמחה מאי ביצוע גט נחשב כרצון לבטלו והאם בכוחו לבטל את הגט; הלכה כאביי שאינו מועיל ומגורשת. ().
* '''מ'''ומר אוכל נבלות להכעיס - האם אדם הידוע כעובר עבירות באופן שיטתי ובמזיד על מנת להכעיס (דהיינו דווקא על מנת לעבור עבירה) ולא מסיבות תועלת, חשוד להעיד עדות שקר ועדותו פסולה. (); הלכה כאביי שפסול לעדות.

### דעות נוספות בפירוש ה'יעל קגם'
על פי שיטתו של רבנו תם, האות ל' אינה מייצגת לחי העומד מאליו, אלא שאלה בנושא **<big>ל</big>**ידה - האם זבה שילדה ולא ראתה דם מחשיבה את הימים לצורך לספירת זבה ().

על פי שיטתם של חכמי נרבונא, האות ל' מייצגת את המחלוקת לגבי מי שיכול לא ליהנות מאיסור, אך אינו מתכוון ליהנות ממנו - 'אפשר ולא מתכוון' (שם). רבא אוסר, ואביי מכשיר כדעת ר' שמעון שמתיר דבר שאינו מתכוון.

### מקומות נוספים שהלכה כאביי
הסבוראים הוסיפו שהלכה כאביי גם במקרה של אדם שעבר עבירה, כאשר תחילתה הייתה בפשיעה, וסופה באונס (דעת אביי שחייב במקרה זה ובבבא מציעא מב, א נפסק שתחילתו בפשיעה וסופו באונס חייב- כדעת אביי). עם זאת, פסיקה זו לאו דווקא סותרת את הכלל "יע"ל קג"ם", מאחר שהכלל מדבר על מחלוקות שחלקו מדעת עצמם ובמחלוקת זו חלקו מהי דעתו של רבה (שהיה רבם). אולם הרמב"ן כתב שאין הלכה כמותו בתחילתו בפשיעה וסופו באונס.

בעניין מלאכת מעמר חלק אביי על רבא ופסק כי אין מלאכת מעמר אלא בגידולי קרקע, וכן פסקו כמותו הרמב"ם והטור, וכך הביא להלכה השולחן ערוך. באור זרוע מובא שרבי אליעזר ממיץ חשש לדעה שיש עימור בדברים שאינם גדולי קרקע, ומשום כך אסר איסוף ביצים שהתפזרו. אמנם, דעה זו היא דעת מיעוט בקרב הפוסקים, ואף בספר יראים שכתב רבי אליעזר עצמו, משמע שעימור שייך רק בגידולי קרקע.

## קישורים חיצוניים
* דף לימוד בנושא ממכון "שפע"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מונחים תלמודיים
קטגוריה:משפט עברי: כללי פסיקה
קטגוריה:בבא מציעא: סוגיות תלמודיות
קטגוריה:מסכת סנהדרין
קיקלופ

[ממוזער|294x294px|פסל קיקלופ, ב[המוזיאון לגאולוגיה (לונדון)|מוזיאון לגאולוגיה של לונדון]]
ה**קיקלופ** (ביוונית: **Κύκλωπας**) הוא גזע יצורים מן המיתולוגיה היוונית.

## מראה
הקיקלופים, הדומים בצורתם לאדם, מוכרים כעצומים בגודלם ובראש כל אחד מהם עין אחת בלבד. האמונה כי גודלם כביר היא מאוחרת יותר ופרט זה אינו נזכר בכתביהם של המשוררים הומרוס או הסיודוס.

## מוצא הקיקלופים
קיקלופים, טיטאנים ובעלי מאה הידיים היו שלושת סוגי הצאצאים שנולדו לאורנוס ולגאיה. למרות זאת, היו גם קיקלופים אחרים שמוצאם מפוסידון, שהיה אחיינם של הקודמים. אלה נולדו מזוגיותו עם נימפות.

## המפגש בין אודיסיאוס לקיקלופ
ממוזער
הקיקלופ המפורסם ביותר הוא פוליפמוס, המוזכר באודיסיאה מאת הומרוס.

באודיסיאה (שיר תשיעי) מסופר על מפגשם של הגיבור אודיסיאוס ואנשיו עם הקיקלופ פוליפמוס בארץ הקיקלופים. בסיפור זה מתוארים הקיקלופים כיצורים חסרי חוק ותרבות, ניגודם של בני האדם - הם אינם חיים בקהילה ואינם מקיימים מוסדות חברתיים שהיו בסיסיים בתרבות היוונית, כמו אספה או בתי דין, וכן אינם עוסקים באמנות או בחקלאות ואינם מפליגים בימים - אחד המאפיינים המרכזיים של התרבות היוונית. הקיקלופים גם לא כיבדו את חוקי הכנסת האורחים היווניים - כפי שמלמד מפגשו של אודיסיאוס עם הקיקלופ. במקום זאת, מספרת השירה, חיו הקיקלופים איש במערתו, וקבעו חוקים לנשותיהם ולילדיהם כפי ראות עיניהם.

ארצם של הקיקלופים מתוארת כארץ פורה ביותר: אף שהקיקלופים לא עסקו בחקלאות ולא צדו, הם נהנו מהתבואה והפירות שהיו בשפע בארצם, ושתו את חלבן של עזי הבר ששוטטו באי.

הקיקלופ פוליפמוס, שאל מערתו נכנסו אודיסיאוס ואנשיו, הוא בנו של אל הים פוסידון. הוא עצום בגודלו, מתבודד ואכזרי. השירה מתארת בפירוט כיצד תפס ללא מאמץ את רעיו של אודיסיאוס ואכלם בצמדים. רמז לצד אנושי אפשר למצוא אולי ביחסו החם לצאנו.

לאחר שהקיקלופ סירב לקבל את אודיסיאוס כאורח ואיים לאכול את כל רעיו ואותו אחרון, החליט אודיסיאוס לנקר את עינו ולהימלט ממערתו. כשנמלטו בחזרה אל הספינה, קרא אודיסיאוס מן הים אל הקיקלופ: "אם פעם תישאל מי האיש שהטיל בעינך את המום הנתעב, הגד שניקר את עינך אודיסאוס בן לארטס מאיתקה, מחריב הערים!" (כך בתרגומו של אהרן שבתאי לאודיסיאה). הקיקלופ הטיל על ספינתו של אודיסאוס סלע ענק, שכמעט ניפץ את הספינה, וביקש מאביו פוסידון להקשות על אודיסיאוס לשוב לביתו שבאיתקה, ואכן דרכו הייתה קשה וממושכת מאוד. כמו כן במספר מקורות מידע הם הופיעו כנוודים ענקיים ומטילי מורא.

## עונשם של הקיקלופים
הטיטאנים, אחיהם של הקיקלופים, פחדו מהם. כאשר הטיטאנים עלו לשלטון הם כלאו את הקיקלופים במעמקי הטרטרוס - שכבת השחור משחור שבמעמקי האדמה. כדי למנוע מהם להימלט הם העמידו למשמר את המפלצת הנוראה קאמפה. רק לאחר שהאלים האולימפיים גברו על הטיטאנים ועלו לשלטון, הובסה קאמפה, והקיקלופים שוחררו על ידי זאוס.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:יצורים מהמיתולוגיה היוונית
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים דמויי אדם
כורוס

**כורוס** (chorus) הוא מונח לטיני שמקורו ביוונית (χορός), מתחום האומנות ובייחוד המוזיקה, ויכול להתפרש במספר אופנים:

קטגוריה:מוזיקה
מבנה סטרופי

**מבנה סטרופי** הוא דרך לפיתוח שיר העשוי מחרוזות מחרוזות. על מנת להבין את המבנה הסטרופי יש להסביר קודם את המונח כורוס. **כורוס** (chorus) הוא יחידה אחת שלמה של מבנה כל הקטע או היצירה. על אף שהתרגום הנפוץ לכורוס בעברית הוא פזמון, הפירוש המקובל בקרב מוזיקאים של המילה כורוס דורש אבחנה דקה יותר מההגדרה הרווחת למילה פזמון בעברית.

מבנה סטרופי בכל מקרה, הוא מבנה המחלק את הקטע לסקציות, וכאשר עוברים על כל הסקציות על פי סדר שנקבע (או, כאשר נגמר כורוס), חוזרים אל ההתחלה ומנגנים כורוס חדש (לעיתים קרובות עושים וריאציות או מאלתרים, כך שלא כל כורוס זהה לקודמו). אין הגבלה לכמות הכורוסים שאפשר לנגן במבנה סטרופי, ובקטעי ג'אז רבים מנגנים מבנים סטרופיים המכילים 20 כורוסים ואף יותר (ביצירות אלתוריות של ג'אז, כאשר משתמשים במושג "כורוס" - הכוונה למעגל אחד שלם של מהלכים הרמוניים, או לקטע שמכיל מספר תיבות קבוע שחוזר על עצמו).

באריה הבארוקית שימוש דומה במבנים "צורת שיר" (Ternary form), דה קאפו וריטורנלו.

קטגוריה:צורות מוזיקליות
אקאגי

שתי ספינות של הצי היפני נקראו **אקאגי** משמעות השם היא "טירה אדומה", שהוא כינויו של הר געש באזור קאנטו ביפן.
מהלך הרמוני

**מהלך הרמוני** הוא סדרה של אקורדים שמנוגנים ברצף מסוים.
הבסיס שעומד מאחורי המהלכים ההרמונים הוא שיטת ההרמוניה המסורתית, שבה לכל אקורד יש תפקיד טונאלי שתפקידו להביע "מתח" או "הרפיה" ביצירה, כך שבעזרת חיבורם של האקורדים למהלכים הרמוניים נוכל לבטא את עצמנו מוזיקלית בצורה רחבה ומורכבת יותר. מהלכים הרמוניים עומדים בבסיסם של כוראלים, שירי עם וסגנונות רבים של מוזיקה טונאלית.

נהוג להשתמש במהלך ההרמוני בכל סוגי המוזיקה, והוא מיושם בצורה מדויקת בסגנונות כמו הבלוז.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:הרמוניה
מחלק אפס

באלגברה, איברי חוג a,b נקראים **מחלקי אפס** אם מכפלתם היא אפס. איבר \ a \neq 0 נקרא **מחלק אפס שמאלי** אם קיים \ b \neq 0 כך ש-\ ab = 0, ובדומה לזה b הוא **מחלק אפס ימני**. בחוג קומוטטיבי, מושגים אלו מתלכדים. חוג שאין בו מחלקי אפס נקרא תחום, ותחום קומוטטיבי נקרא תחום שלמות. לדוגמה, בשדה אין מחלקי אפס. מחלקי אפס הם בדיוק האיברים בעלי מאפס לא-טריוויאלי.

## דוגמאות

1. נביט בחוג המטריצות מסדר \ 2\times 2 מעל המספרים הרציונליים. מכיוון ש-\begin{bmatrix}0 & 1 \\0 & 0 \end{bmatrix} \begin{bmatrix}1 & 0 \\0 & 0 \end{bmatrix}=\begin{bmatrix}0 & 0 \\0 & 0 \end{bmatrix}, נקבל ש-\begin{bmatrix}0 & 1 \\0 & 0 \end{bmatrix} הוא מחלק אפס שמאלי ו-\begin{bmatrix}1 & 0 \\0 & 0 \end{bmatrix} היא מחלק אפס ימני. באופן כללי, מטריצה מעל שדה היא מחלק אפס (ימני ושמאלי) אם ורק אם היא אינה הפיכה.

2. כל אידמפוטנט e שאינו איבר היחידה של החוג הוא מחלק אפס. (אכן, לפי ההנחה קיים x בחוג כך ש-\ ex-x \neq 0, ואז \ e(ex-x)=ex-ex=0). בפרט איבר יחידה של תת-חוג, שאינו איבר יחידה של החוג כולו, הוא מחלק אפס.

## ראו גם

* מאפס
* תחום

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תורת החוגים
קטגוריה:אפס
באלי

**באלי** הוא אחד ממחוזות אינדונזיה והאי המערבי ביותר בשרשרת איי סונדה הקטנים. האי שוכן מדרום לקו המשווה, במרחק כשעתיים טיסה מסינגפור. שטחו כ-5,780 קמ"ר. בירת המחוז והעיר הגדולה ביותר בו היא דנפסאר.
## גאוגרפיה
לפי מפקד האוכלוסין משנת 2020, אוכלוסיית באלי מונה כ-4.317 מיליון תושבים, כ-651 אלף מהם מרוכזים בעיר הבירה, דנפסאר. לפי מרשם האוכלוסין לשנת 2010, כ-85% מתוכם הם הינדים. האוכלוסייה הנותרת ברובה מוסלמית כ-13%, והשאר בודהיסטים ונוצרים כ-2%. רוב האוכלוסייה בשאר איי אינדונזיה היא מוסלמית. מרבית ההכנסה של תושבי האי באה מתיירות, מחקלאות, מתעשיית הטקסטיל, עשבי תיבול וקופי לואק (קפה יקר במיוחד) המיוצאים אל רחבי העולם. שפת הדיבור באי היא באלינזית.

באי, המושך אליו תיירים מכל העולם, יש ג'ונגל טרופי, הרי געש, חופים ארוכים ושדות אורז. יש בו שילוב של אתרי תיירות מודרניים ומקומות היסטוריים, בהם מקדש האם בכפר בְסָאקי, הבירה העתיקה של באלי, על מורדות הר אגונג, הר געש שהוא גם ההר הגבוה בבאלי (3,031 מטרים), והארמון הצף באוג'נג. האי מכונה גם "אי אלף המקדשים" בשל אלפי המקדשים הפזורים בו. חופו המערבי של האי נחשב לאחד מחופי הגלישה הטובים בעולם. האי ידוע בייצור יהלומים מקומי, בעבודות מלאכת יד ובמוצרי עור זולים.

באלי מאוכלס מאז התקופה הפרה-היסטורית, ואולם השרידים העתיקים ביותר שנמצאו במקום הם כלים מאבן ומחרס בני 3,000 שנה. באלי יושבה על ידי אוסטרונזים שהגיעו מדרום מזרח אסיה. בנוסף, חלק מתושבי באלי הם צאצאי הקאסטה השלטת של האי ג'אווה. כאשר הגיע האסלאם לאי ג'אווה במאה ה-16, הייתה בג'אווה ממלכה הינדית, שהנהגתה החליטה להימנע ממאבק ובמקום זאת לסגת לאי באלי ולהתיישב בו.

תושבי באלי גאים בכך שהצליחו לשמר את המסורת ההינדית הייחודית שלהם אל מול התפשטות האסלאם באזור. תרבותם משתקפת בחי היום-יום בטקסים, בפסטיבלים ובמקדשים פרטיים, בכל בית ומקדשים משותפים לקהילה.

האי היה יעד לשני פיגועי טרור גדולים של ארגון אל-ג'מאעה אל-אסלאמיה בדרום מזרח אסיה. ב-12 באוקטובר 2002 נרצחו 202 אנשים, מרביתם תיירים מאוסטרליה, בפיגוע מכונית תופת בסמוך למועדון לילה. בפיגוע טרור שני, ב-1 באוקטובר 2005, נרצחו 20 בני אדם בכמה פיצוצים בו זמנית במסעדות באי ונפצעו כ-130. גם בפיגוע זה היו חלק מהנפגעים אזרחים זרים.

ב-2013 התקיימה באי תחרות מיס עולם.

## גלריית תמונות

## ראו גם
* סובאק

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אינדונזיה: איים
קטגוריה:איים באוקיינוס ההודי
קטגוריה:אינדונזיה: מחוזות
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1958
אקאגי (נושאת מטוסים)

**אקאגי** (ביפנית: **赤城**; "טירה אדומה") הייתה נושאת מטוסים של הצי הקיסרי היפני שנטלה חלק במתקפה היפנית על פרל הארבור בהוואי. היא טובעה ב-5 ביוני 1942 לאחר התקפה של מטוסי הצי האמריקאי במהלך קרב מידוויי.

אקאגי נבנתה במספנות קורה ביפן כמשחתת קרב כבדה, אך הושלמה כאחת משתי נושאות המטוסים הגדולות של יפן בחודש מרץ 1927. הספינה עברה בנייה מחדש בשנים 1938-1935, במהלכן נבנה סיפון המראה בגודל מלא משמאל לגשר הפיקוד. הספינה פעלה במימי סין במהלך השנים שלאחר מכן, והייתה ספינת הדגל של הצי הקיסרי היפני במתקפה על פרל הארבור ב-7 בדצמבר 1941.

האקאגי אף הובילה כוחות משימה נוספים באוקיינוס ההודי ודרום-מזרח אסיה, שטיבעו את נושאת המטוסים הבריטית הרמס, הסיגו את בעלות הברית מסומטרה וג'אווה ואף הגיעו לדרווין שבצפון אוסטרליה.

ב-4 ביוני 1942 הובילה אקאגי את הצי היפני בקרב מידוויי ונפגעה צפונית לאיים אלו ממפציצים ששוגרו מנושאות המטוסים האמריקניות אנטרפרייז ויורקטאון. אש פרצה בספינה וניסיונות הצלתה עלו בתוהו. משחתות יפניות הטביעוה סופית בטורפדו למחרת.

האקאגי הטבועה נמצאה באוקטובר 2019, במרחק של כ-2,090 ק"מ צפונית-מערבית לפרל הארבור, בעומק 5,490 מטר, על ידי אוניית המחקר הימי Petrel .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אוניות מלחמה יפניות במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:נושאות מטוסים בצי יפן
קטגוריה:יפן: תעופה צבאית
קטגוריה:אוניות מלחמה יפניות שטובעו
דבוראים

[ממוזער|[דבורת הדבש על פרח]]
**דְּבוֹרָאִים** (שם מדעי: Hymenoptera) היא סדרה במחלקת החרקים הכוללת כ-140 אלף מינים של נמלים, צרעות ודבורים, שטווח גודלן נע בין פחות מ-1 מ"מ ועד ל-50 מ"מ.

מינים מסוימים של דבוראים חיים במבנה היררכי הנקרא אאוסוציאליות, שהוא הרמה הגבוהה ביותר של ארגון חברתי בעולם החי. הרבייה של הדבוראים היא הפלודיפלואידית.

לרוב מיני הסדרה שני זוגות כנפיים. הכנפיים הקדמיות גדולות יותר והן נצמדות לגב בזמן מנוחה. בראש יש זוג מחושים בעלי מספר רב של פרקים. עיניהם גדולות ומורכבות, בדרך כלל יש להם 3 עיניות. הלסתות העליונות חזקות וגפי הפה נושכים. על-פי רוב מביצים לא מופרות בוקעים זכרים.

### עקיצות
כמה מהדבוראים הם בעלי עוקץ מלא בארס, העוזר להם להרוג טרף וגם להתגונן מטורפים. עוצמת העוקץ משתנה ממין למין; יש חסרי כל ארס ויש היכולים לגרום ייסורים קשים.

האנטומולוג ג'סטין שמידט ערך מחקר על השפעת הארס של מיני הדבוראים בעלי העוקץ וקבע סולם לדירוג כאב מהעקיצות בין 0 ל-4, כש-4 הוא הדרגה הכואבת ביותר. החרקים שהגיעו לדרגה 4 הם: הצרעה *Synoeca*, נמלת הקליע, והצרעה *Pepsis* המכונות "נצי הטרנטולה" (מהמשפחה צרעות עכבישים).

## מיון
*תת-סדרה שנציים (Apocrita)
**אינפרא-סדרה Aculeata
***על-משפחה Apoidea
***על-משפחה Chrysidoidea
***על-משפחה Vespoidea
***על-משפחה נמליים
**אינפרא-סדרה Parasitica
***על-משפחה Ceraphronoidea
***על-משפחה כלצידים (Chalcidoidea)
***על-משפחה Cynipoidea
***על-משפחה Diaprioidea
***על-משפחה Evanioidea
**** משפחת הצרתיקניים Evaniidae
***על-משפחה Ichneumonoidea
***על-משפחה Megalyroidea
***על-משפחה Mymarommatoidea
***על-משפחה Platygastroidea
***על-משפחה Proctotrupoidea
***על-משפחה Stephanoidea
***על-משפחה Trigonaloidea
*תת-סדרה אל-שנציים (Symphyta)
***על-משפחה Anaxyeloidea
***על-משפחה Cephoidea
***על-משפחה Karatavitoidea – נכחדה
***על-משפחה Orussoidea
***על-משפחה Pamphilioidea
***על-משפחה Siricoidea
***על-משפחה Tenthredinoidea
***על-משפחה Xiphydrioidea
***על-משפחה Xyeloidea

ישנן קבוצות של דבוראים שנכחדו, למשל המשפחה Plumalexiidae.

## ראו גם
*דבוריים – משפחה של חרקים מעל-משפחת ה-Apoidea, שבסדרת הדבוראים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:חרקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
מתכת אלקלית עפרורית

**מתכות אלקליות-עפרוריות** הן קבוצה של יסודות כימיים. לקבוצה זו משתייכים ששת היסודות הנמצאים בטור השני של הטבלה המחזורית: בריליום (Be), מגנזיום (Mg), סידן (Ca), סטרונציום (Sr), בריום (Ba), ורדיום (Ra).

בדומה למתכות האחרות הן מוצקות, בעלות צבע אפור עם ברק מתכתי אופייני, מוליכות חשמל וחום וניתנות לריקוע. היסוד האחרון בקבוצה, רדיום, הוא רדיואקטיבי. 

מקור השם "עפרוריות" הוא מימי הביניים. האלכימאים אז התייחסו לחומרים שאינם מתמוססים במים ושאינם בוערים כאל "חומרי אדמה", עפר, ולכן השם **עפר**וריות.

## תגובות כימיות
בשל נטייתן החזקה להגיב עם יסודות אחרים הן אינן נמצאות בצורתן החופשית בטבע. למתכות אלה ערכיות שתיים, כלומר בקליפת הערכיות של האטומים ישנם שני אלקטרונים.

בתגובות חמצון-חיזור המתכות העפרוריות משמשות בדרך כלל בתפקיד המחזר, כלומר נותנות את אלקטרוני הערכיות לאטומים מחמצנים כמו כלור וחמצן.

היסוד מגנזיום ששייך לקבוצה זו משמש בתהליכים ביוכימיים רבים. אנזימים רבים (ביניהם כאלה המשמשים לניצול ATP, ואנזימים ליצירת RNA ו-DNA מנוקלאוטידים) כוללים מגנזיום. בצמחים נמצא מגנזיום במרכזו של האתר הפעיל של מולקולת הכלורופיל.

## ראו גם
* תרכובת גריניאר – תרכובות חשובות בסינתזה כימית, הכוללות אטום מגנזיום.
* קבוצה (כימיה)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:קבוצת יסודות
חסם (מתמטיקה)

במתמטיקה, **חֶסֶם** של תת-קבוצה של קבוצה סדורה חלקית הוא איבר של הקבוצה הסדורה שבינו לבין כל אחד מאברי התת-קבוצה מתקיים אי-שוויון חלש. חסם הגדול או שווה לכל אחד מאברי התת-קבוצה נקרא **חסם מלעיל**, וחסם הקטן או שווה לכל אחד מאברי התת-קבוצה נקרא **חסם מלרע**. קבוצה שיש לה חסם מלעיל וחסם מלרע נקראת **קבוצה חסומה**. דוגמה: קבוצת המספרים הממשיים שבקטע הסגור [0,1] חסומה מלרע על ידי 0 ומלעיל על ידי 1. גם הקטע הפתוח (0,1) חסום מלרע על ידי 0 ומלעיל על ידי 1.

## הגדרה פורמלית
עבור קבוצה סדורה (X,\leq) ותת-קבוצה שלה \ A\subseteq X, מגדירים כי:
* איבר x \isin X ייקרא **חסם מלעיל** (או **חסם מלמעלה**) של A אם ורק אם לכל a \isin A מתקיים ש-a\le x.
* איבר x \isin X ייקרא **חסם מלרע** (או **חסם מלמטה**) של A אם ורק אם לכל a \isin A מתקיים ש-x\leq a.
קבוצה שקיים לה חסם מלעיל תקרא **קבוצה חסומה מלעיל**. באופן דומה, קבוצה שקיים לה חסם מלרע תקרא **קבוצה חסומה מלרע**. קבוצה שיש לה גם חסם מלעיל וגם חסם מלרע נקראת **קבוצה חסומה**.

## מקרים מיוחדים של חסמים
הגדרת החסם מחייבת שהוא יהיה שייך לקבוצה הסדורה, אך לאו דווקא לתת-הקבוצה אותה הוא חוסם. נתבונן למשל בתת-הקבוצה של הטבעיים {1,2,3}. המספר 4 הוא חסם מלעיל של תת-הקבוצה כי הוא שייך לטבעיים וגדול מכל אחד אברי תת-הקבוצה, אף שהוא עצמו אינו שייך לקבוצה. לעומת זאת, המספר 3 הוא גם חסם מלעיל של תת-הקבוצה וגם שייך לה. חסם מלעיל ששייך לתת-הקבוצה אותה הוא חוסם נקרא "מקסימום", וחסם מלרע השייך לתת הקבוצה נקרא "מינימום".

חסם מלרע מקסימלי וחסם מלעיל מינימלי, כאשר הם קיימים, נקראים אינפימום וסופרמום בהתאמה (החסם התחתון והחסם העליון בעברית). חסמים אלה הם "הדוקים" במובן זה שאין חסם מלרע או חסם מלעיל שגדול או קטן מהם בהתאמה. אקסיומת השלמות מבטיחה קיום של אינפימום או סופרמום לכל קבוצה חסומה מלרע או מלעיל בשדה המספרים הממשיים (בניגוד לשדה המספרים הרציונליים), לדוגמה: לקבוצת המספרים הממשיים שבקטע הפתוח (0,1) יש חסם תחתון 0 וחסם עליון 1. בנוסף, המינימום או המקסימום של תת-קבוצה, כאשר הם קיימים, הם גם האינפימום והסופרמום שלה, כי המינימום לדוגמה הוא בהגדרה איבר בתת-קבוצה ולכן כל חסם מלרע, והאינפימום בפרט, קטן או שווה לו. כמו כן, הלמה של צורן מבטיחה קיום של חסם כזה גם בקבוצות כלליות יותר, בהינתן תנאים מסוימים.

## קיום של חסם
הקיום של חסם מלעיל וחסם מלרע מובטח לכל תת-קבוצה סופית של קבוצה סדורה היטב ולא ריקה. במקרה של הקבוצה הריקה, כל איבר בקבוצה הסדורה מקיים באופן ריק הן את התנאי של חסם מלעיל והן את התנאי של חסם מלרע. יותר מכך, כל איבר של קבוצה **סדורה חלקית** יכול לשמש כחסם מלעיל ומלרע של הקבוצה הריקה. עבור קבוצה חלקית סופית ולא ריקה של קבוצה סדורה היטב מובטח קיומם של מקסימום ומינימום, ואלה כאמור חסמים מלעיל ומלרע בהגדרה. לעומת זאת, בקבוצות אינסופיות לא תמיד קיים חסם מלעיל או מלרע, לדוגמה: לקבוצת המספרים השלמים אין חסם מלעיל ואין חסם מלרע; המספר 1 הוא חסם מלרע של קבוצת המספרים הטבעיים, אך אין לה חסם מלעיל (עקרון הסדר הטוב). הטענה לגבי תת-קבוצות סופיות לא מתקיימת בהכרח כשמחליפים את הדרישה **לקבוצה סדורה היטב** בדרישה **לקבוצה סדורה חלקית**.

## ראו גם
* אינפימום וסופרמום
* קבוצה חסומה

קטגוריה:תורת הסדר
קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי
אל-בוראק

240px|ממוזער|רפרודוקציה של מיניאטורה הודית מהמאה ה-17
[שמאל|ממוזער|220px|[מוחמד רוכב על אל-בוראק; מיניאטורה פרסית מן המאה ה-16]]
[שמאל|ממוזער|220px|המקום בכותל [הר הבית אליו, על פי האמונה, נקשר אל-בוראק בלילת אלאסראא' ואלמעראג']]
**אל-בּוּראק** (בערבית: **البُراق**, בתעתיק מדויק: **אלבֻּראק**, תרגום לעברית: הבָּרָק) במסורת המוסלמית היא בהמה פלאית מעופפת דמוית סוס או פגסוס, שעל גבה רכב הנביא מוחמד ממכה אל "המסגד הקיצון" ב"ליל המסע והעלייה לשמים".

יש חוקרים הסבורים כי הביטוי "אל-בוראק" הוא גלגול של **סוסיא ברקא** המוזכר  בתלמוד הבבלי.

## אל-בוראק במסע הלילי
לפי המסורת, לשם המסע הועמדה לרשות מוחמד בהמה מיוחדת, אל-בוראק, שכל צעד שלה מגיע עד האופק. עוד באותו לילה הגיע מוחמד אל המסגד הקיצון (בערבית: **אלמסג'ד אלאקצא**; ניתן להבנה בתור **מסגד אל-אקצא**), עלה לרקיע השביעי וקיבל בו את המצווה להתפלל חמש פעמים ביום. משחזר לאדמה, חיכתה לו אל-בוראק והביאה אותו בחזרה למכה. על-פי המסורת, המסע היה מהיר כל-כך, שמיטתו של מוחמד עוד הייתה חמה עם חזרתו.

## התפתחות המסורת

הקוראן מזכיר בפסוק אחד (סורה 17 פסוק 1) את אותו הלילה, כך כתוב:

אל-בוראק אינה מוזכרת אך לפי המסורת המוסלמית הדרך למסגד המרוחק הייתה על גבה.

המסורת המוסלמית מרחיבה ומספרת כי המלאך גבריאל ציווה על מוחמד לקום משנתו ולצאת אל "המסגד האחרון".

### מיקומו של המסגד האחרון
תחילה פירשו את המסגד האחרון או המרוחק כמסגד שמיימי, יש שפרשו שאותו מסגד סמוך אל הכפר ג'יעראנה. כשנאסר על בני דמשק הסונים להגיע אל מכה בשנת 682 החלו לטעון שהמסגד המרוחק הוא מסגד אל אקצא ולעלות אליו לרגל.

בתקופת צלאח א-דין, שהיה מעוניין לחזק את מעמדה של ירושלים בעולם המוסלמי, החלו לטעון כי מדובר במסגד הבנוי על הר הבית בירושלים (מסגד אל-אקצא), אולם מדובר בזיהוי מאוחר שאינו מן הקוראן.

מסורת ערבית מאוחרת קובעת כי הכותל המערבי הוא הקיר שאליו קשר מוחמד את אל-בוראק עם הגיעו למסגד הקיצון. על פי מסורת זו ניתן לכאורה לזהות זוג חורים בפינת הכותל, בין הכותל המערבי לבין הכותל הדרומי, אליו נקשרה אל-בוראק. נראה שמסורת זו מושפעת מהחשיבות שמייחסים יהודים לכותל המערבי. המסורת הזו נעשתה מקובלת יותר ויותר בקרב ההוגים המוסלמים במהלך המאה ה-20 ככל שהסכסוך בין היהודים לערבים בירושלים גבר, בפרט מאז מאורעות תרפ"ט שהחלו בכותל המערבי, ומכונות לפיכך בערבית "מהפכת אל-בוראק". יש ערבים מוסלמים המכנים את הכותל המערבי "אל-בוראק" על שם אותה בהמה פלאית, וזה היה שמו הרשמי של האתר בתקופת השלטון הירדני במזרח ירושלים. הכותל מכונה בשם זה בנוסח החלטת אונסק"ו ב-2016 שיזמו אחדות ממדינות ערב על מנת לגנות עבודות שתוכננו בכותל.

## ראו גם
* אתונו של בלעם
* מפלצות וחיות אגדיות
* חד קרן

## קישורים חיצוניים

* ליל המסע והעלייה באתר הספרייה הלאומית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוחמד
קטגוריה:הכותל המערבי
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קטגוריה:מיתולוגיה אסלאמית
קטגוריה:נסים באסלאם
ריימונדוס מרטיני

ממוזער|עמוד השער של החיבור  Pugio fidei, "פגיון האמונה נגד המוסלמים והיהודים", מאת ריימונדוס מרטיני.
**ריימונדוס מרטיני** (**Raymundus Martini**) או **רמון מרטי** (**Ramón Martí**) (1220–1285) היה חכם נוצרי שנודע בעיקר בשל חיבורו "פגיון האמונה נגד המוסלמים והיהודים" (*Pugio fidei adversus Mauros et Iudaeos*).

## כתיבתו
מרטיני, נזיר דומיניקני ומיסיונר ספרדי, חיבר את "פגיון האמונה" על מנת להוכיח את האמת שבנצרות מתוך כתבים יהודיים, דרך הוכחה מתוחכמת וחדשה שנוסתה עוד לפני כן בוויכוח ברצלונה שהתנהל עם הרמב"ן. בוויכוח זה היה למרטיני חלק פעיל. מרטיני, ככל הנראה לא שלט בעברית ובארמית ולשם כתיבתו היה נעזר במקורות לטינים שציטטו את המקורות העבריים.

בספרו נוהג מרטיני, להביא תחילה את המקור העברי בו חפץ לעשות שימוש, ורק לאחר מכן את התרגום הלטיני. במדרשים שהביא, שכדי להגיע אליהם הסתייע בצוות עוזרים, נעשה שימוש רחב בפולמיקה הנוצרית בדורות הבאים, בין השאר בוויכוח טורטוסה. על ההתנצחות באמצעות המסורות התלמודיות הרומזות לדעתו למסורות נוצריות אמר:

מרטיני הביא לא רק מדרשים המרמזים על ישו, אלא גם מדרשים שבעיניו היו כפירה גמורה, כדי להוכיח שלא ייתכן שיהודי ההווה אוחזים באמונה המקראית.

חלק מהמדרשים שהביא מרטיני הם בעלי מקור לא ברור, ושאלה גדולה היא האם הם מזויפים, כפי שטענו חכמי ישראל בוויכוח טורטוסה, או שמא נכתבו בחוגים יהודיים. בימי חייו של מרטיני לא עלו טענות לזיוף מקרב חכמי ישראל, כיום נוטה הכף לצד שסובר שלפחות חלק מהמדרשים אותנטי. חלקם, מקורם כנראה במדרש בראשית רבתי של רבי משה הדרשן (שממנו ציטט רש"י לא פעם). ברור, בכל אופן, שמרטיני הרבה להוציא דברים מהקשרם ולסלף את משמעותם. וקיימת סברה שהעסיק מלקטים שבמקרים בודדים עיוותו או זייפו קטעים.

הרשב"א, שהיה בן דורו של מרטיני, כתב חיבור מיוחד כנגד "פגיון אמונה".

## ראו גם
* הפולמוס היהודי-נוצרי

## לקריאה נוספת
* **בין יהודים לנוצרים**, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג'
* רם בן שלום, מול תרבות נוצרית, פרק חמישי
* חננאל מאק, **ספר פגיון האמונה — Pugio Fidei — ומקורות נוצריים אחרים**, בתוך: **מסודו של משה הדרשן**, הוצאת מוסד ביאליק, תש"ע
* שאול ליברמן, **שקיעין**: דברים אחדים על אגדות, מנהגים ומקורות ספרותיים של היהודים שנשתקעו בספרי הקראים והנוצרים (בצירוף מפתח לספרי היהודים המובאים בספר פגיון האמונה של ריימונד מרטיני), ירושלים תרצ"ט (מהדורה שנייה, ירושלים: ספרי ואהרמן, תש"ל). בעיקר מעמ' 44 ואילך
*ראובן בונפיל, **דמותה של היהדות בספרו של ריימונד מרטיני "פגיון האמונה"**, תרביץ מ (תשל"א), עמודים 360–375.
*Philippe Bobichon, "Le manuscrit Latin 1405 de la Bibliothèque Sainte-Geneviève (Paris), [Pugio Fidei] autographe et œuvre d’un converti" in: *Ramon Martís Pugio Fidei. Studies and Texts*,  G. K. Hasselhoff and A. Fidora (dir), Santa Coloma de Queralt, Obrador Edendum, 2017, pp. 39-101 online  
* Philippe Bobichon, "Quotations, Translations, and Uses of Jewish Texts in Ramon Martí's Pugio Fidei" in *The Late Medieval Hebrew Book in the Western Mediterranean. Hebrew Manuscripts and Incunabula in Context*, J. del Barco (dir.), Leiden, Brill, 2015, pp. 266-293 online

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי דת נוצרים
קטגוריה:מיסיונרים
קטגוריה:הבראיסטים
קטגוריה:דת, מסדרים ותנועות דתיות בימי הביניים
קטגוריה:ילידי 1215
קטגוריה:נפטרים ב-1285
Cygwin

**Cygwin** היא חבילת תוכנה שפותחה במקור על ידי Cygnus Solutions, על מנת לאפשר למערכת ההפעלה חלונות להתנהג בצורה דומה למערכת יוניקס. תוכנות שהוסבו ל־Windows על ידי Cygwin רצות בצורה אופטימלית במערכות Windows NT, וחלקן גם יכולות לרוץ בצורה משביעת רצון במערכות Windows 9x. כיום, Cygwin מפותחת על ידי צוות המפתחים של Red Hat ואחרים כתוכנה חופשית.

## תיאור
Cygwin כוללת ספרייה שמיישמת את פקודות המערכת של תקן POSIX בעזרת פקודות מערכת של חלונות, כלי פיתוח מבית GNU (כגון GCC ו־GDB) כדי לאפשר פיתוח תוכנה בסיסי, וכן מספר גדול של כלי יוניקס נפוצים. החבילה לא מאפשרת להריץ יישומי לינוקס על חלונות, ויש צורך לבנות את התוכנות מקוד המקור שלהן כדי שיפעלו תחת חלונות.

חברת Red Hat מפיצה את Cygwin תחת רישיון GPL, אך עם סעיף המחייב שתוכנות המשתמשות ב־Cygwin יהיו תחת רישיון של קוד פתוח. החברה גם מאפשרת לרכוש רישיון מסחרי שמתיר להפיץ תוכנה קניינית אשר מבוססת על Cygwin.

## היסטוריה
Cygwin החלה את דרכה ב־1995 כפרויקט של סטיב צ'מברלין, מהנדס ב־Cygnus, ששם לב שחלונות NT ו־95 משתמשות בפורמט לקובצי אובייקטים שכבר היה בשימוש ב־GNU, ושממילא GNU עצמה תומכת במחשבים מבוססי x86. כך, לפחות בתאוריה, ניתן היה לנתב את GCC כדי שהוא יהדר עבור חלונות. תאוריה זו הוכחה כנכונה ושימשה כבסיס לאב־הטיפוס של Cygwin.

השלב הבא היה לפתח גרסה של GCC שתרוץ על מערכות Windows, מה שדרש פונקציונליות רבה של יוניקס, כך שהפתרון היה "לתרגם" קריאות של יוניקס לפקודות בחלונות.

עד 1996 מפתחים נוספים הצטרפו לפרויקט, והיה כבר ברור ש־Cygwin תהיה דרך נוחה לספק את הכלים של Cygnus למערכות Windows (קודם לכן השתמשו ב־DJGPP).
בסביבות 1998, Cygnus החלה להציע את Cygwin כחבילה נפרדת העומדת בזכות עצמה.

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר הבית של פרויקט Cygwin

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:כלי תכנות
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1995
פשפשאים

**פשפשאים** או **שׁוֹנֵי-כָּנָף** (שם מדעי: Hemiptera) היא סדרה במחלקת החרקים בעלי גלגול חסר המונה כ-80 אלף מינים. בישראל ידועים כ-800 מינים.

## מאפיינים
שוני-כנף הם סדרה במחלקת החרקים אשר מאופיינת בגפי פה המשמשים למציצת נוזלים. גודלם נע ממ"מ אחד ועד 100 מ"מ. הם ניזונים בדרך כלל ממוהל צמחים או נוזלי גוף של בעלי חיים, שהם מוצצים בעזרת גפי הפה הדוקרניות וחדק בעל 2–4 פרקים. הלסתות האמצעיות והעליונות הן דוקרנים שייעודם הוא ניקוב השכבה החיצונית בצמח או בעור בעלי החיים. חיבור הלסתות יוצר שני צינורות: האחד משמש למציצת נוזלים והשני להפרשת רוק המכיל חומרי קרישת דם ואנזימים המסייעים בתהליך העיכול במקרה של הפשפש.
תחום המחיה של שוני-כנף מגוון מאוד וניתן למצוא אותם ביבשה, על פני המים ואף בתוך המים.
עדויות מאובנים ראשונות לסדרה ניתן לראות כבר מתחילת תור הפרם בעוד הפשפשים הופיעו רק בתור הטריאס.

## אטימולוגיה
שמם הלטיני – hemi (=חצי) + pteron (=כנף) – מתאר את המבנה של כנפי החפייה שהן קשות בבסיסן אך בעלות קרום ממברני בסופן. אף על פי ששם זה אינו מתאר נאמנה את כל הפרטים בסדרה זו, לאחר שהוחלט לצרף לסדרה את אחידי כנף (ציקדות וכנימות) שהם בעלי כנפיים ממברניות אחידות.

## מיון
באופן מסורתי נהוג היה לחלק סדרה זו לשתי תת-סדרות. אחידי הכנף (Homoptera) ופשפשים (Heteroptera); החלוקה התבססה על הבדלים בכנפיים ומבנה החדק. כיום מקובל לחלק את הסדרה לארבע תת-סדרות לאחר שהוחלט כי משפחות אחידי הכנף אינן קרובות זו לזו כפי שחשבו תחילה.

## תת-סדרות בסדרה זו
* פשפשים (Heteroptera)
* ציקדות (Auchenorrhyncha)
* כנימות (Sternorrhyncha)
* Coleorrhyncha – סדרה הכוללת משפחה אחת שאיננה קיימת בישראל.

## קישורים חיצוניים

* 
* אלבום שוני-כנף מישראל באתר החרקים של ישראל.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:חרקים