אינטליגנציה רוחנית

**אינטליגנציה רוחנית** היא מונח המשמש כדי לציין הקבלות רוחניות עם מנת משכל (IQ) ואינטליגנציה רגשית (EQ).

## מקורות
דנה זוהר  טבעה את המונח "אינטליגנציה רוחנית" והציגה את הרעיון ב-1997 בספרה *ReWiring the Corporate Brain*.

באותה שנה, 1997, קן אודונל, סופר ויועץ אוסטרלי המתגורר בברזיל, הציג גם את המונח "אינטליגנציה רוחנית" בספרו *Endoquality – הממדים הרגשיים והרוחניים של האדם בארגונים*.

בשנת 2000, בספר "אינטליגנציה רוחנית", הסופר סטיבן בנדיקט תיאר את הרעיון כנקודת מבט המציעה דרך להפגיש בין הרוחני והחומרי, שבסופו של דבר עוסק ברווחת היקום וכל מי שחיים בו.

הווארד גרדנר, הממציא של תאוריית האינטליגנציות המרובות, בחר שלא לכלול אינטליגנציה רוחנית ב"אינטליגנציות" שלו בשל האתגר של קודקוד קריטריונים מדעיים הניתנים לכימות. במקום זאת, גרדנר הציע "אינטליגנציה קיומית" כבת קיימא.

מחקרים עדכניים ממשיכים לחקור את תחום האינטליגנציה הרוחנית (המקוצר לעיתים קרובות כ"SQ" או "SI") וליצור כלים למדידה ופיתוחה. עד כה, מדידת אינטליגנציה רוחנית נטתה להסתמך על מכשירי הערכה עצמית, שעלולים להיות רגישים לדיווח שקרי, או לא אמין.

סקירה רחבה של המחקר על SI הראתה כי 1. קיימים מספר מכשירי מדידה תקפים, 2. הם מציעים תוקף ניבוי מצטבר חיובי על פני מגוון תוצאות רצויות, ו-3. יש בסיס נוירולוגי וביולוגי לאינטליגנציה רוחנית, המדגיש את הסבירות של יכולת ההסתגלות האבולוציונית שלה. כל אלה תומכים בתוקף של SI כאינטליגנציה.

## יישומים
וריאציות של אינטליגנציה רוחנית משמשות לעיתים במסגרות ארגוניות כאמצעי להנעת עובדים, ומתן מסגרת לא דתית ורגישה לגיוון לטיפול בסוגיות ערכיות במקום העבודה. לפי סטיבן קובי, "האינטליגנציה הרוחנית היא המרכז והבסיסית ביותר מכלל האינטליגנציות, מכיוון שהיא הופכת למקור ההדרכה עבור האחרים".

## הגדרות
הגדרות של אינטליגנציה רוחנית מסתמכות על המושג רוחניות כמובדל מדתיות – אינטליגנציה קיומית.

דנה זוהר הגדירה 12 עקרונות העומדים בבסיס האינטליגנציה הרוחנית:

# מודעות עצמית: לדעת במה אני מאמין ומעריך, ומה מניע אותי עמוקות.
# ספונטניות: לחיות בתוך הרגע ולהגיב אליו.
# להיות מונחה חזון וערכי: לפעול מתוך עקרונות ואמונות עמוקות, ולחיות בהתאם.
# הוליזם: ראיית דפוסים גדולים יותר, מערכות יחסים וקשרים; בעל תחושת שייכות.
# חמלה: בעל איכות של "להרגיש-עם" ואמפתיה עמוקה.
# חגיגת השונות: הערכת אנשים אחרים על השונות ביניהם, לא למרותם.
# עצמאות שדה: עמידה מול ההמון ובעלי אמונות משלו.
# ענווה: יש תחושה של להיות שחקן בדרמה גדולה יותר, של המקום האמיתי של האדם בעולם.
# נטייה לשאול יסודי "למה?" שאלות: צורך להבין דברים ולרדת לעומקם.
# יכולת מסגרת מחדש: עמידה מאחור ממצב או בעיה וראיית התמונה הרחבה יותר או ההקשר הרחב יותר.
# שימוש חיובי במצוקות: למידה וצמיחה מטעויות, נסיגות וסבל.
# תחושת ייעוד: הרגשה שנקראת לשרת, להחזיר משהו.

קן ד'אוניל, תומך בגישה שמשלבת אינטליגנציה רוחנית (SQ) עם אינטליגנציה רציונלית (IQ) וגם אינטליגנציה רגשית (EQ). IQ עוזר לנו ליצור אינטראקציה עם מספרים, נוסחאות ודברים, EQ עוזר לנו לתקשר עם אנשים ו-SQ עוזר לנו לשמור על איזון פנימי. כדי לחשב את רמת ה-SQ של האדם הוא מציע את הקריטריונים הבאים:

# כמה זמן, כסף ואנרגיה ומחשבות אנחנו צריכים כדי להשיג תוצאה רצויה.
# כמה כבוד דו-צדדי קיים ביחסים שלנו.
# כמה "נקי" משחק שאנחנו משחקים עם אחרים.
# כמה כבוד יש לנו בשמירה על כיבוד כבודם של אחרים.
# כמה שלווים אנחנו נשארים למרות עומס העבודה.
# עד כמה ההחלטות שלנו הגיוניות.
# כמה יציבים אנחנו נשארים במצבים מטרידים.
# באיזו קלות אנו רואים סגולות אצל אחרים במקום פגמים.

רוברט אמונס מגדיר אינטליגנציה רוחנית כ"שימוש אדפטיבי במידע רוחני כדי להקל על פתרון בעיות יומיומיות והשגת מטרות. במקור הוא הציע 5 מרכיבים של אינטליגנציה רוחנית:

# היכולת להתעלות מעל הפיזי והחומר.
# היכולת לחוות מצבי תודעה מוגברים.
# היכולת לקדש את החוויה היומיומית.
# היכולת לנצל משאבים רוחניים לפתרון בעיות.
# היכולת להיות סגולה.

היכולת החמישית הוסרה מאוחר יותר בשל התמקדותה בהתנהגות אנושית ולא ביכולת, ובכך לא עמדה בקריטריונים מדעיים שנקבעו בעבר לאינטליגנציה.

פרנסס ווהן מציעה את התיאור הבא: "אינטליגנציה רוחנית עוסקת בחיים הפנימיים של הנפש והרוח והקשר שלה להיות בעולם.

סינדי וויגלסוורת' מגדירה אינטליגנציה רוחנית כ"יכולת לפעול בחוכמה וחמלה, תוך שמירה על שלווה פנימית וחיצונית, ללא קשר לנסיבות". היא מפרקת את הכישורים המרכיבים את SQ ל-21 מיומנויות, מסודרות למודל של ארבעה רבעונים בדומה למודל הנפוץ של דניאל גולמן של אינטליגנציה רגשית או EQ. ארבעת הרבעים של האינטליגנציה הרוחנית מוגדרים כ:

# מודעות עצמית גבוהה יותר / אגו עצמי
# מודעות אוניברסלית
# שליטה עצמית גבוהה / אגו עצמי
# נוכחות רוחנית / שליטה חברתית

דייוויד קינג ביצע מחקר על אינטליגנציה רוחנית באוניברסיטת טרנט בפטרבורו, אונטריו, קנדה. קינג מגדיר אינטליגנציה רוחנית כמערכת של יכולות מנטליות הסתגלותיות המבוססות על היבטים לא חומריים וטרנסצנדנטיים של המציאות, במיוחד היכולת:"...לתרום למודעות, אינטגרציה ויישום אדפטיבי של ההיבטים הלא-חומריים והטרנסצנדנטיים של הקיום של האדם, מה שמוביל לתוצאות כגון רפלקציה קיומית עמוקה, שיפור המשמעות, הכרה בעצמי טרנסצנדנטי ושליטה במצבים רוחניים".קינג מציע עוד ארבע יכולות ליבה של אינטליגנציה רוחנית:

# חשיבה קיומית ביקורתית: היכולת להרהר באופן ביקורתי בטבע הקיום, המציאות, היקום, המרחב, הזמן וסוגיות קיומיות/מטפיזיות אחרות; גם היכולת להרהר בנושאים לא-קיומיים ביחס לקיומו של האדם (כלומר, מנקודת מבט קיומית).
# הפקת משמעות אישית: היכולת להפיק משמעות ומטרה אישית מכל החוויות הפיזיות והנפשיות, לרבות היכולת ליצור ולשלוט בתכלית חיים.
# מודעות טרנסנדנטלית: היכולת לזהות ממדים/דפוסים טרנסצנדנטיים של העצמי (כלומר, עצמי טרנסצנדנטי או טרנסצנדנטי), של אחרים ושל העולם הפיזי (למשל, אי-חומריות) במהלך מצבי תודעה נורמליים, בליווי היכולת לזהות אותם. יחס לעצמי ולפיזי.
# הרחבת מצב מודע: היכולת להיכנס ולצאת ממצבי תודעה גבוהים יותר (למשל תודעה טהורה, תודעה קוסמית, אחדות, אחדות) ומצבי טראנס אחרים לפי שיקול דעתו האישי (כמו בהתבוננות עמוקה, מדיטציה, תפילה וכו').

כמו כן, גם Vineeth V. Kumar ומנג'ו מהטה חקרו את הרעיון בהרחבה. תוך הפעלת המבנה, הם הגדירו אינטליגנציה רוחנית כ"יכולת של אדם להחזיק במטרה רלוונטית חברתית בחיים על ידי הבנת ה'עצמי' ובעל מידה גבוהה של מצפון, חמלה ומחויבות לערכים אנושיים".

## מדידה
דייוויד קינג וטרזה ל. דק'יקו פיתחו מדד לדיווח עצמי, Inventual Intelligence Self-Report Inventory (SISRI-24) עם תמיכה פסיכומטרית וסטטיסטית על פני שני מדגמים אוניברסיטאיים גדולים. סינדי וויגלסוורת' פיתחה את ה-SQ21, מלאי להערכה עצמית שנבדק בצורה חיובית עבור תקפות קריטריונים ותקפות בונה בדגימות מובהקות סטטיסטית. מודל SQ ומכשיר הערכה של Wigglesworth שימשו בהצלחה במסגרות ארגוניות.

"קנה המידה לאינטליגנציה רוחנית" (SSI; Kumar & Mehta, 2011) הוא מדד בן 20 פריטים של דיווח עצמי של אינטליגנציה רוחנית אצל מתבגרים. הרעיון מאחורי הפיתוח של קנה מידה זה היה ליצור ולהעריך את מושג האינטליגנציה הרוחנית בתרבות הקולקטיביסטית הגובלת בפילוסופיה המזרחית. ה-SSI מדורג בסולם Likert וניתן להשלים אותו תוך 10 דקות.

## ביקורת
נטען שלא ניתן לזהות אינטליגנציה רוחנית כצורה של אינטליגנציה. הווארד גרדנר בחר שלא לכלול אינטליגנציה רוחנית בין האינטליגנציות שלו בשל האתגר של קודקוד קריטריונים מדעיים הניתנים לכימות. מאוחר יותר, גרדנר הציע "אינטליגנציה קיומית" כבת קיימא, אך טען שעדיף -"לשים בצד את המונח רוחני, עם הקונוטציות הגלויות והבעייתיות שלו, ולדבר במקום אינטליגנציה החוקרת את טבעו של הקיום בתלבושותיו המגוונות. לפיכך, עיסוק מפורש בעניינים רוחניים או דתיים יהיה מגוון אחד – לרוב הכי הרבה מגוון חשוב – של אינטליגנציה קיומית".

## ראו גם
* אינטליגנציה
* מנת משכל
* אינטליגנציה רגשית
* אינטליגנציות מרובות
* רוחניות

## הערות שוליים

קטגוריה:פסיכולוגיה פופולרית
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו