זבולון המר

[ממוזער|שמאל|250px|בעת הענקת היתר מוסד להשכלה גבוהה ל[מכללת לוינסקי לחינוך|מכללת לוינסקי, מרץ 1983]]
[ממוזער|250px|שמאל|[א.ב. יפה (מימין) מקבל בשנת 1996 את פרס היצירה לסופרים ומשוררים. יושבים מימין: יו"ר ועד הנאמנים של הפרס אהרן ידלין, ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר החינוך, התרבות והספורט זבולון המר ופרופ' אורציון ברתנא.]]
**זבולון המר** (ט' בסיוון ה'תרצ"ו – כ"ב בטבת ה'תשנ"ח, 31 במאי 1936 – 20 בינואר 1998) היה חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.

## ביוגרפיה
זבולון המר נולד בחיפה למשפחה שהייתה מזוהה פוליטית עם מפלגת הפועל המזרחי, הוריו היו מנחם, עובד בחברת שמן תעשיות, ומלכה שעלו לארץ ישראל מפולין. הוא נקרא "זבולון" על שם הפסוק "זְבוּלֻן לְחוֹף יַמִּים יִשְׁכֹּן וְהוּא לְחוֹף אֳנִיּוֹת וְיַרְכָתוֹ עַל צִידֹן" (), עקב העובדה שנולד בתקופת חנוכת נמל תל אביב. המר למד בבית ספר יסודי ממלכתי-דתי ולאחר מכן למד בתיכון "יבנה" בחיפה. לאחר שהוריו לא יכלו לשלם את שכר הלימוד הוא עבר לתיכון "נצח ישראל" לתקופה קצרה, ואחר כך, כשקיבל פטור מתשלום השכר, שב לתיכון "יבנה". היה חבר בתנועת בני עקיבא, קומונר וחבר ההנהלה הארצית. שירת כקַשָׁר בחיל השריון של צה"ל במסגרת הנח"ל.

המר למד כלכלה ומדע המדינה ב במשך שנה, אך בהמשך עבר ללמוד יהדות וחינוך באוניברסיטת בר-אילן (שם גם שימש יושב ראש אגודת הסטודנטים), והוא בעל תואר ראשון בתחומים אלה. הוא בוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה והמכללה לביטחון לאומי במחזור השלישי ובעל תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת בר-אילן, ישיבה יוניברסיטי בניו יורק, טורו קולג' והאוניברסיטה הפתוחה.

את דרכו הפוליטית החל כיו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1957 נכנס לעבוד כמרכז בשכר של "המשמרת הצעירה" של המפד"ל, שפעלה להקמת סניפים לצעירים של הפועל המזרחי ברחבי ישראל, שיהוו מקום בילוי עבורם ויקרבו אותם אל התנועה. המר הועמד בראש מחלקת הנוער והקים את "רשות הנוער" של המפד"ל כדי לקרב את הנוער אל התנועה. במקביל הטיח המר ביקורת במפלגה על חוסר פעילות ומבלי לחלוק על דרך התנועה דרש שהמפלגה תעסוק יותר בענייני חברה, חוץ וביטחון ולא תמקד את עיקר פעילותה בנושאים דתיים. בבחירות לכנסת השישית הוא הוצב במקום ה-15 ברשימת המפד"ל.

לקראת הבחירות לוועידת המפד"ל בשנת 1967, הבחירות הראשונות המשמעותיות מאז החל המר בפעילותו עשור קודם לכן, התאחדו אנשי כלל הסיעות הוותיקות, חיים משה שפירא, יוסף בורג, זרח ורהפטיג ויצחק רפאל, למרות היריבויות ביניהם, כדי להתמודד עם הכוח הצעיר העולה של המר. בבחירות אלו זכו הצעירים בכ-25% מהקולות ובעקבות זאת דרשו ייצוג הולם של 3 מושבים ברשימה לכנסת בבחירות לכנסת השביעית בשנת 1969. משלא נענו דרישותיהם, איימו שיתמודדו ברשימה נפרדת שבראשה יעמוד הרב משה צבי נריה. בעקבות זאת, הושגה פשרה על פיה הוצבו הרב נריה והמר במקומות ריאליים ברשימה ונציג שני של הצעירים, יהודה בן מאיר, הוצב בשולי הרשימה ונכנס לכנסת בעקבות פטירת אביו, בשנת 1971. בנוסף, הביאו המר וחבריו לציון שלימות הארץ במצע המפלגה.

המר נבחר לכנסת השביעית ומאז כיהן כח"כ עד יום מותו. בפברואר 1974 היה ממקימי "גוש אמונים", אך בהמשך דרכו הפוליטית ובמיוחד מאז מונה לשר בממשלה התמתנו דעותיו לכיוון הפלג המרכזי המתון בתנועה.

שימש כסגן שר החינוך ובנובמבר 1975, מספר חודשים לאחר פטירת השר יעקב מיכאל חזני, נבחר המר למלא את מקומו, ונכנס לראשונה לממשלה כשר הסעד. הוא פוטר יחד עם שרי המפד"ל ב-22 בדצמבר 1976 במסגרת התרגיל המבריק.

ב-20 ביוני 1977, כחודש לאחר הבחירות לכנסת התשיעית, מונה המר לכהונת שר החינוך. בתפקידו זה, בו כיהן במשך 7 שנים, הוביל המר יוזמות רחבות היקף במערכת החינוך הישראלית. הבולטות שבהן היו החלת חינוך חינם עד כיתה י"ב, עוד בקדנציה הראשונה שלו, ובהמשך אף הביא למימון ממשלתי של שכר הלימוד בתיכון. מן ההישגים שנזקפו לזכותו של השר המר היו הגידול המשמעותי שחל במספר התלמידים בכיתות י' עד י"ב: מכ-50 אחוזים מקרב בני השנתון לכ-70 אחוזים מקרב בני השנתון, וכן עליית שיעור הזכאים לתעודת בגרות: מ-21 אחוזים ל-34 אחוזים. המר קידם את המגמות המקצועיות-טכנולוגיות שטיפחו קודמיו בתפקיד, כך שבסוף ימי כהונתו של המר, הגיע שיעור הלומדים בנתיב המקצועי לכ-60 אחוזים מכלל התלמידים בחינוך העל-יסודי - נתון אשר עלה על השיעור בברית המועצות באותה תקופה.

ב-1984 פרש יחד עם יהודה בן-מאיר מהמפד"ל עמו הקים סיעה בשם גשר - מרכז ציוני דתי, אך הסיעה שבה והתאחדה עם המפד"ל לאחר זמן קצר. המר כיהן 4 שנים כשר הדתות (1986-1990), ולאחר התרגיל המסריח, בשנת 1990, שב לכהונה נוספת בת שנתיים במשרד החינוך.

במרץ 1979 שימש למשך שבוע בתפקיד ממלא מקום ראש הממשלה על רקע נסיעת מנחם בגין לחתימה על הסכם השלום עם מצרים בארה״ב.

בשנת 1996 נבחר המר לכהן כהונה שלישית כשר החינוך. בשנת 1997 פנה חנן פורת להמר, בהיותו שר החינוך, בבקשה למנוע שידור פרק בתוכנית "קלפים פתוחים" שעסק בהומוסקסואליות. המר הורה לעכב את שידור התוכנית, בנימוק שמעשה כזה יכול להתפרש כמתן לגיטימציה להומוסקסואליות. בעקבות עתירה לבג"ץ ("בג"ץ קלפים פתוחים") בוטלה החלטת שר החינוך ונקבע שיש לשדר את התוכנית כפי שתוכנן במקור, ללא שינוי כלשהו.

נוסף על היותו שר החינוך, כיהן המר כסגן ראש הממשלה, ובחלק מהקדנציה גם כשר הדתות. המר כיהן בתפקידים אלו עד יום פטירתו. לפי אתר משרד החינוך, המר כשר חינוך ביצע מספר רב של פעולות לעיצוב סדר היום החינוכי של תלמידי ישראל: הוא יזם לקראת סוף כהונתו את יום הלימודים הארוך, הכניס לספרי הלימוד את תולדות מורשת יהדות המזרח, החינוך היהודי בתפוצות והקשר לישראל; הוא הקים תנועה של בתי-ספר קהילתיים, האמין וטיפח מתן אוטונומיה חינוכית לבתי-ספר, יזם הקמת רשת של מוסדות חינוך ותרבות יהודיים במדינות חבר-העמים והניח את היסודות לפרויקט נעל"ה ("נוער עולה לפני הורים").

המר נפטר ממחלת הסרטן ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים.

היה נשוי למנחמיה משנת 1960 ונולדו להם ארבעה ילדים.

## הנצחה
250px|ממוזער|שמאל|המרכז הפדגוגי על שם זבולון המר ברמת גן
* שכונת משכנות זבולון במזרח נתניה קרויה על שמו, כמו גם בית הספר הממלכתי-דתי מורשת זבולון אשר בשכונה.
* שכונת "משכנות זבולון" במעלה מכמש קרויה על שמו.
* מספר בתי ספר נקראו על שמו, ביניהם קריית החינוך אמי"ת המר רחובות, קריית חינוך בבית שאן, תיכון דתי לבנות בעיר נתיבות, חטיבת הביניים הדתית "המר" בכפר סבא, בית-הספר הממלכתי-דתי "אור זבולון" באריאל, בית-הספר הממלכתי-דתי תורני "מורשת זבולון" בגבעת שמואל, הישיבה התיכונית בפתח תקווה, בית ספר יסודי "זבולון המר" בלוד, בית ספר יסודי בראשון לציון, בית הספר התיכון הדתי טכנולוגי "המר" בבת-ים, בית הספר היסודי "נתיב זבולון" במודיעין-מכבים-רעות, בית ספר יסודי בשם "זבולון המר" בטירת כרמל, אולפנת זבולון בראש העין ובית הספר הממ"ד "אור" בבאר שבע.
* מספר סניפי בני עקיבא קרויים על שמו.
* בית המדרש לנשים במכון לנדר.
* על שמו מספר רחובות בישראל – בשכונת מגוריו (שיכון ה') בבני ברק ("שדרות זבולון המר"), גבעת שמואל, גדרה, פתח תקווה וקריית מוצקין. ב-2013 נקרא רחוב על שמו בקריית הלאום בירושלים.
* בית הכנסת "משכן זבולון" בקריית אתא.
*"המרכז הפדגוגי על שם זבולון המר" בשכונת מרום נווה ברמת גן.
* כיכר מרכזית בקריית שמואל בחיפה.
*כיכר מרכזית בשכונת רמת בית שמש א' בבית שמש.
*נכון ל-2016, המועצה להשכלה גבוהה מעניקה מלגות ע"ש זבולון המר, מלגות אלו מוענקות לסטודנטים אשר ימשיכו את לימודיהם באחת מהאוניברסיטאות בארץ וזאת לאחר שסיימו בהצטיינות במוסדות אשר אינם נחשבים כאוניברסיטאות.

## לקריאה נוספת
* יאיר קוטלר, **הנבחרת הלאומית**, כרך ב', פרק א' (10), ירדן הוצאה לאור, 1988, עמודים 239–258 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* על פועלו אתר אוח
* זבולון המר, נושא דברים במרכז רוחני-קהילתי שאולי באשדוד, באתר YouTube
* 
* כרטיס הקבר של זבולון המר באתר הר הזיתים
* 

* 


## הערות שוליים

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המפד"ל
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:חברי הכנסת התשיעית
קטגוריה:חברי הכנסת העשירית
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת קהילת ירושלים
קטגוריה:פעילי גוש אמונים
קטגוריה:ראשי המפד"ל
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:סגני ראש ממשלת ישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:בוגרי תיכון יבנה (חיפה)
קטגוריה:בוגרי שבט איתנים
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל העשרים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל העשרים ושתיים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל העשרים ושבע
קטגוריה:ציונות דתית: חברי כנסת
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:שרי הרווחה והביטחון החברתי בממשלות ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998