בנימין הכהן ויטאלי

רבי **בנימין הכהן ויטאלי** (נודע בכינויו **הרב"ך**; ה'תי"א 1651 – י"ז בשבט ה'ת"ץ) היה רב, פוסק הלכה ומקובל. רבה של רג'ו אמיליה (רג'יו), ומגדולי יהדות איטליה. תלמידו של הרמ"ז וחותנו של רבי ישעיהו באסאן. התפרסם בתמיכתו ברמח"ל בעת הפולמוס עליו.

## ביוגרפיה

נולד באלסנדריה בשנת ה'תי"א לרבי אליעזר ויטאלי שהיה איש עסקים ומלומד. התפרסם כירא שמים ולמדן, והתמחה כבר בגיל צעיר בקבלת האר"י.

הרמ"ז, רבי משה זכות, ויתר בשנת ה'ת"ל על תוכניתו לעלות לארץ ישראל, והחליט להישאר באיטליה ולנסות להיאבק במגמת ההתפשטות של הפילוסופיה על חשבון הקבלה בקרב תלמידי החכמים הצעירים בני איטליה. לשם כך הוא קירב אליו את רבי אברהם רוויגו ואת רבי בנימין הכהן ויטאלי, והזמינם אליו לוונציה כדי להכניסם לנבכי חכמת הקבלה. רב"ך שהה בוונציה בחודשים ינואר-אוגוסט 1671, ובמהלכם גם נסמך לרבנות בידי הרמ"ז. הוא למד באותה עת גם אצל הרב מנחם שמשון באסולי (נפטר במנטובה, שמחת תורה, תנ"ד) אביו של רבי אביעד שר שלום באזילה.

בסוף קיץ ה'תל"א שב לאלסנדריה לבקשת אביו, ונישא לנחמה בתו של רבי משה כהן-רפא. לאחר נישואיו עבר להתגורר בקזאלה מונפראטו, ומשם המשיך לעמוד בקשר עם רבו הרמ"ז באמצעות חליפת מכתבים. בעיר זו ישב שלוש שנים, שבמהלכן עסק בלימודי קבלה והלכה אצל המקובל רבי שמשון באקי. בקיץ ה'תל"ג עבר למנטובה, ושב להתגורר בסמוך לרבו הרמ"ז ולחברו הרב רוויגו.

בשנת ה'תל"ה שב לאלסנדריה, הפעם כדי לכהן כרב העיר. באותו קיץ נפטר אביו, רבי אליעזר.

לאחר פטירת הרמ"ז בראשית שנת ה'תנ"ח (1697), עבר לכהן כרבה של רג'יו, והוכר בקרב יהודי איטליה כפוסק בעל סמכות.

רבנים אחרים, ובהם רבי משה חגיז ורבי שלמה אאיליון, חזרו בהם מפסקי הלכה שכתבו לאחר שהתברר להם כי דעתו שונה מדעתם. רבים נוספים פנו אליו בשאלות הלכתיות. הוא אף הוצע לשמש כבורר בפולמוס סביב כתביו והתנהלותו של רמח"ל, אך נפטר בטרם הספיק לנקוט צעדים בעניין.

הוא נפטר בליל שבת, י"ז בשבט ה'ת"ץ, הלילה שבין ה-3 ל-4 בפברואר 1730. ונכתבו אחריו הספדים רבים בידי אישים בולטים בני התקופה.

בתנ"ב שלח את חיים מלאך לשאול את העשיל צורף אם צדק בכך שהפסיק לכוון את כוונות האר"י בעקבות גזירת נתן העזתי. ניתן להבין מכך שנשאר שבתאי גם לאחר ההתאסלמות.

## תלמידיו
בין תלמידיו נמנים:
* רבי יוסף אירגס, שהיה צעיר ממנו רק בשנים ספורות, מחבר "שומר אמונים" קדמון.
* רבי אביעד שר שלום באזילה, מחבר "אמונת חכמים"
* רבי ישראל ברכיה פונטאלינה, מחבר "מפתחות הזוהר"(ונציה תק"ד).
* רבי נתנאל פואה, המדפיס מאמשטרדם.
* רבי שמשון חיים נחמני, מחבר "זרע שמשון" ו"תולדות שמשון"

שנים מתלמידיו, רבי ישעיהו באסאן, מחבר שו"ת "לחמי תודה". ורבי מנשה יהושע פאדובה נישאו לבנותיו.

## חיבוריו
רבי בנימין היה מחבר פורה וכתב ספרים רבים. חלקם התפרסמו כבר בחייו, וחלקם עדיין בכתב יד. תשובות רבות שכתב נמצאים בכתבי יד, וכמה מהם התפרסמו בספרו של רבי יצחק למפרונטי פחד יצחק, ובספרי תשובותיהם של רבנים נוספים בדורו. כן כתב מספר תשובות באיטלקית.

חיבוריו שהתפרסמו:
*  - שירים ופיוטים על דרך הקבלה, וכמה בקשות וסליחות.
***[http://beta.hebrewbooks.org/5569 אלון בכות]** על מגילת איכה; ונציה, תע"ב - פירוש על מגלת איכה בפשט.
***[http://beta.hebrewbooks.org/45419 אבות עולם]** על מסכת אבות; ונציה, תע"ט - פירוש גדול על פרקי אבות.
***[http://beta.hebrewbooks.org/45371 גבול בנימין]** על התורה ועל המועדים, אמשטרדם, תפ"ז - קובץ דרשות בשלשה חלקים.
* 
* '''ביאור על פרקי שירה''' - קובץ בית אהרן וישראל תשס"ג סיון תמוז מס' 107.
* '''הגהות על ספר קרבן אהרן על תורת כהנים''' - צפונות תמוז תשנ"א מס' 12.
***הגהות על ספר [[אוצרות חיים]]** - הודפס בספר **מקום בינה - [http://hebrewbooks.org/44949 חלק א'] - ו[http://hebrewbooks.org/44950 חלק ב']**.
קיימים כתבי יד בהעתקתו ובהעתקת תלמידיו של כתבים שבתאיים בולטים דוגמת ספר הבריאה לנתן העזתי. בפנקסו מובאים סיפורים רבים על שבתאי צבי.

## לקריאה נוספת
* הרב יצחק נסים, מבוא ל**שו"ת הרב"ך** במהדורתו, ירושלים, תש"ל.
* מאיר בניהו, "שמועות שבתאיות - מפנקסיהם של רבי בנימין הכהן ורבי אברהם רוויגו", בתוך: שלמה סימונסון (עורך), **מיכאל: מאסף לתולדות היהודים בתפוצות**, כרך א, עמוד ט והלאה. 

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים איטלקים
קטגוריה:רג'ו אמיליה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:ילידי 1651
קטגוריה:נפטרים ב-1727