צונמי

[שמאל|ממוזער|250px|אנימציה של התפשטות גלי [רעידת האדמה והצונמי באוקיינוס ההודי (2004)|הצונמי ברעידת האדמה בדרום אסיה בסוף 2004]]
[שמאל|ממוזער|250px|איור המתאר היווצרות צונמי בעקבות רעידת אדמה.

'''מקרא:''' 1. [העתק; 2. גאיות; 3. התרוממות לוח; 4. מוקד רעידת אדמה; 5. שפל; 6. שקיעת לוח; 7. משרעת; 8. אורך גל; 9. חפיפת גלים ראשוניים; 10. הפחתת מהירות]]
שמאל|ממוזער|250px|סכמה של צונמי שמגיע אל החוף
250px|ממוזער|שמאל|שלט מילוט מצונמי בחוף תל אביב
**צוּנַמי** (מיפנית **津波** – גל בנמל, "צו"=נמל ו"נאמי"=גל, בעברית: **נחשול רעש**) הוא תופעה של גלי ים גדולים המתפרצים בעוצמה רבה אל תוך חופי הים. צונמים בדרך כלל מתרחשים בשל התפרצויות געשיות ורעידות אדמה, ובמקרים נדירים יותר אף בשל פיצוצים תת-מימיים, המלטות קרח ואירועי התנגשות. לעומת גלי מים, שנוצרים כתוצאה מכוח המשיכה של הירח והשמש,  נוצרים בשל אובייקט גדול המחליף או המעיד את המים.

## סיבות אפשריות להיווצרות גלי צונמי
[ממוזער|250px|שמאל|ראשית התהוותו של [רעידת האדמה והצונמי באוקיינוס ההודי (2004)|הצונמי בתאילנד, ב-2004]]
גלי צונמי נוצרים בעיקר אחרי רעידת אדמה במעמקי האוקיינוס. קצהו של הלוח הטקטוני העליון "נדחס" במשך זמן רב כלפי מטה, עקב לחץ שנגרם כתוצאה מחדירת הלוח שכנגדו. כאשר קצהו של הלוח העליון, הדרוך בדומה לקפיץ, משתחרר בבת אחת ונע בעוצמה מלמטה למעלה, הוא חובט במי הים במהירות עצומה; פעולה זו גורמת לשחרור אנרגיה רבה, המזעזעת את המים ויוצרת גלים סייסמיים חזקים מאוד מהמרכז החוצה, הנעים במהירות שבין 400 ל-1,000 קמ"ש. לעיתים, הרעידות הסייסמיות שיוצרים נחשולים אלה מגיעות בצרורות, כך שגלי צונמי עוצמתיים יכולים לבוא זה אחר זה, בהפרש של דקות זה מזה.

גורם נוסף, פחות שכיח, העלול לגרום לגלי צונמי, הוא מפולות תת-מימיות. במקרה כזה הר או רכס תת-מימי מתמוטט במעמקי האוקיינוס וגורם לדחיקה של המים בעוצמה אדירה.

## אפיון הגלים
בשני המקרים שתוארו לעיל הגלים מסוגלים לעבור אלפי קילומטרים ממקום ההתרחשות מבלי לאבד כמעט מעוצמתם. ככל שהגלים מתקרבים לחוף, עומק האוקיינוס פוחת במהירות, וכתוצאה מזה גובה הגל – שאינו נראה בלב האוקיינוס מהיותו תחת פני המים – גדל לממדים נצפים. בהגיע גל ההדף למדף היבשתי הרדוד, מתפתח נחשול ענק המתנפץ לעבר החוף; גל המים "עבה", מאחוריו ועל גביו פני הים עולים, ולכן הצונמי חודר ליבשה, ככל שגובה פני הים עולה. גל ענק זה מכה בחוף בעוצמה רבה, ואף שמהירותו יכולה להיות קטנה יחסית (כמה עשרות קמ"ש בלבד) הוא מחריב את כל העומד בדרכו בטווח שבין מאות מטרים לאלפי מטרים מקו החוף, בהתאם לתלילות החוף.

אורך גל צונמי אופייני, ממקום ההתרחשות הסייסמית, הוא מאות קילומטרים, ותלוי באופי ההפרעה היוצרת אותו. בשל עומק האוקיינוס במקום בו הוא נוצר, יכול גובהו להגיע לסדר גודל של מטר אחד, כך שבלב ים הוא כמעט לא יורגש; היו מקרים שבהם צונמי עז עבר מתחת לסירות של דייגים יפניים שדגו בלב ים, שנדהמו לגלות – כששבו לביתם בתום הדיג – שכפרם נמחה כליל מעל פני האדמה. עוצמת גלי הצונמי ומהירותם יכולות להיות שונות ממקום למקום, לפי פרמטרים שונים, כמו צורת ומידת תלילות החוף. לעיתים, בחוף אחורי של אי נוצר אפקט צליפה שמגביר את גובהם וחוזקם של הגלים. באופן כללי ניתן לומר, שאם היחס בין עומק קרקעית הים במקום בו נוצר הגל לבין נקודה כלשהי בחוף הוא  x^4 , אזי מהירותו באותה נקודה תהיה פי  x^2  קטנה יותר ממהירותו ההתחלתית וגובהו פי  x  מגובהו ההתחלתי (חוק גרין).

## התרעה ומחקר
מאפיין מקדים לבואו של צונמי – היכול לתת שהות של עשרות שניות – הוא נסיגה מהירה של המים מהחוף וחשיפת קרקעית הים, שכן הגל המתקרב נבנה כלפי מעלה מן המים שהוא שואב. לעיתים, אפקט זה חזק כל כך, עד שמעגני סירות שלמים מתרוקנים בבת אחת מכל מימיהם עד כדי כך שהסירות נופלות על הקרקעית הבוצית. כך קרה בעת הצונמי הגדול ששטף את חופי האגן ההודי ב-2004, שבמהלכו טילי סמית', ילדה אנגליה בת 10 שלמדה על גלי צונמי בבית הספר, ראתה את הים נסוג במהירות והתריעה בבהלה על הגל המגיע; בעשותה כן הצילה עשרות נופשים שהיו בקרבתה. יש המתפתים להיכנס לים ש"התייבש" לפתע כדי לאסוף את שלל המציאות שהותירו המים הנסוגים, אך מעשה זה מהווה מלכודת מוות לאוספים, שכן הנחשול מכה בשיא העוצמה בכל הנמצא בדרכו לחוף.

חופי ים החשופים לצונמי נמצאים בעיקר בדרום מזרח אסיה וכן בים הקריבי. במקומות מועדים לפורענות, כדוגמת חופי יפן, הוקמו חומות הגנה בגובה של כעשרים מטר, להגנה מפני גלי צונמי. ישנו מרכז התרעה אמריקני לגלי צונמי באוקיינוס השקט, שמאתר רעידות אדמה באוקיינוס, ומתריע על צפי לצונמי מבעוד מועד לאזורים העלולים להיפגע, לפי מיקום האירוע הסייסמי. בעקבות הצונמי הגדול בדרום מזרח אסיה ב-2004, הוחלט על הקמת מרכז התרעה דומה גם באוקיינוס ההודי.

אחרי הצונמי של 2004 נערכו מחקרים על עמידות בתים בפני גלי צונמי. התברר שהבתים העמידים ביותר לצונמי הם מבני בטון מזוין על עמודים, כי העמודים מאפשרים לאנרגיית המים לעבור ביניהם כמעט מבלי לספוג אותה.

**הסבר על המכניקה של יצירת הצונמי. באזור [[טקטוניקת הלוחות#סגירת אוקיינוס - אוקיינוס|סגירת לוחות]], שני לוחות טקטונים נלחצים אחד כלפי השני.**

קובץ:Eq-gen1.svg|א. הלוח הטקטוני משמאל (האפור) נע ונכנס מתחת ללוח הטקטוני הימני (החום)
קובץ:Eq-gen2.svg|ב. קצה הלוח הטקטוני הימני העליון "נדחס" במשך זמן רב כלפי מטה ומתקמר בשל הלחץ שמופעל עליו
קובץ:Eq-gen3.svg|ג. קצה הלוח הטקטוני העליון משתחרר בבת אחת בעוצמה אדירה ו"חובט" במים כלפי מעלה
קובץ:Eq-gen4.svg|ד. עקב החבטה נוצרים גלים סייסמיים, שמתפשטים לכל הכיוונים במהירות גבוהה


## מגה-צונמי
גלי מגה-צונמי הם גלי ים עצומים בסדרי גודל של מאות מטרים, שנובעים מאחת משתי הסיבות הבאות:
* התמוטטות חלק מאי או מקטע חוף של יבשה אל תוך הים
* צניחת מטאוריט ענק אל מימיו של האוקיינוס

המגה-צונמי החזק ביותר שתועד עד כה הגיע לגובה של 524 מטרים, והוא אירע ב-9 ביולי 1958 במפרץ ליטויה (Lituya Bay) באלסקה, לאחר רעידת אדמה שם בעוצמה של 8.3 בסולם מגניטודה לפי מומנט.

## היסטוריית גלי צונמי
*על פי אחת התאוריות, בסביבות 1450 לפנה"ס, בעקבות התפוצצות האי סנטוריני בים האגאי, התפרץ גל צונמי אדיר ששטף והחריב את כל התרבות המינואית באי כרתים, כ-110 ק"מ דרומית לסנטוריני.
*תוקידידס, בחיבורו "תולדות המלחמה הפלופונסית", מתאר גלי צונמי באטיקה בעקבות רעידת אדמה בשנה השישית של המלחמה:

*ישנן עדויות של ההיסטוריון הערבי אבן אל עטיר שב-1033 וב-1068, פקדו את חופי יפו גלי צונמי שגרמו בכל אחד מהמקרים לאלפי הרוגים. הגל של 1033 תואר כגל בגובה של 30–40 מטרים שהופיע בשעת אחר הצהריים אל חופי יפו, בעקבות רעש סייסמי חזק באזור קפריסין.

## צונמי בישראל
ממוזער|שלט התרעת צונמי במרינה שבהרצליה

מחקר שנערך על ידי גאולוגים מאוניברסיטת חיפה בחופי קיסריה חשף באמצעות קידוחים תת-ימיים עדויות לארבעה אירועי צונמי שפקדו את החוף בעבר: בסביבות שנת 1500 לפני הספירה, 100–200 לספירה, 500–600 לספירה ו-1100–1200 לספירה.

המחקר העלה שקיים סיכוי סביר לפגיעת גלי צונמי בחופי ישראל ב-50 השנים הקרובות. על פי הערכות, במקרה כזה תינתן התרעה של בין רבע שעה לשעתיים, תלוי במיקום רעידת האדמה.

ועדת ההיגוי לעניין רעידות אדמה שאחראית על הנושא בישראל, הגישה לממשלה ב-2014 דו"ח המפרט את הנזקים הצפויים במקרה של צונמי: פגיעה בתחנות הכוח של חברת החשמל, נזק למבנים לאורך החוף, הצפת נחלים וכן השבתת מתקני התפלה.


קובץ:TsunamiHazardZone.jpg|תמרור המזהיר מפני גלי צונמי עליו כתוב "במקרה של רעידת אדמה לך למקום גבוה"
קובץ:2004-tsunami.jpg|גלי צונמי בחוף תאילנד
קובץ:2004 Indian Ocean earthquake Maldives tsunami wave.jpg|גלי הצונמי של 2004 מכים בחופי האוקיינוס ההודי
קובץ:2011年311東日本大震災殘景2 Scene after Tōhoku earthquake of Japan.JPG|ספינה הפוכה לאחר הצונמי ביפן 2011
קובץ:US Navy 110318-M-HU778-007 An aerial view of Ishinomaki, Japan, a week after a 9.0 magnitude earthquake and subsequent tsunami devastated the area.jpg|לאחר הצונמי במינטו, יפן 2011


## קישורים חיצוניים

* גלי ים וצונמי, באתר סנונית
* מערכת התרעה מפני צונמי בישראל, Ready.org.il
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אוקיינוגרפיה
קטגוריה:אסונות טבע
קטגוריה:רעידת אדמה
קטגוריה:שיטפונות