open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יהודה ליב מיזס

ממוזער|"קנאת האמת", וינה 1828
**יהודה ליב מִיזֶס** (נכתב גם **מיזיס**; 1798 בערך – 26 ביוני 1831) היה מאנשי תנועת ההשכלה היהודית בגליציה, מחבר החיבור האנטי-חסידי "קנאת האמת".

## ביוגרפיה
יהודה ליב בן צבי הירש מיזס נולד בעיר לבוב למשפחה עשירה, והיה כל ימיו איש אמיד ובעל השפעה. הוא תמך במשכילים צעירים רבים, אפשר להם לעיין בספרים בספרייתו העשירה ומימן את לימודיהם באוניברסיטאות ברחבי אירופה. הוא החזיק בדעות תקיפות בעד ההשכלה והתנגד בחריפות לחסידות ולחסידים; בין השאר הגיש ב-1823 בקשה לשלטונות גליציה לאסור על פעילותם של חסידיו של החוזה מלובלין בעיירות באזור, ובעקבות כך גורשו החסידים ממקומם.

מיזס היה ידידם של חשובי משכילי גליציה, ובהם שי"ר, מאיר הלוי לטריס, יעקב שמואל ביק ובעיקר יצחק ארטר. ארטר, שהיה רופא, גם טיפל בו כשחלה בכולרה במגפה שהייתה בגליציה ב-1831, והיה ליד מיטתו כשנפטר מן המחלה.

מיזס חיבר בעצמו ספר אחד בלבד, "קנאת האמת". הוא הדפיס בשנית את ספרו של דוד קארו "תכונת הרבנים" מבלי ידיעת האחרון, הספר עוסק בפער בין דמותו הרצויה של רב בישראל ובין המציאות בימיו של קארו, איש תנועת ההשכלה בדור שבין השכלת ברלין למשכילי גליציה. מלבד זאת פרסם מאמרים בקובץ "הצפירה" של לטריס ובכתבי העת ביכורי העתים, כרם חמד ואחרים; המאמרים עוסקים בחכמת ישראל, חקירות בפילוסופיה, טענות נגד הקבלה ומאמר אחד עוסק בעיירות הקראים בגליציה.

ספרו "קנאת האמת" (וינה תקפ"ח, 1828; מהדורה שנייה, לבוב תרל"ט, 1879) הוא שיחה דמיונית בין הרמב"ם ובין ר' שלמה מחלם בעל "מרכבת המשנה". הספר תומך ברציונליזם מוחלט ונלחם בחסידות, בקבלה ובאמונות עממיות. מיזס מתאר בספר צעדים נדרשים לתיקון מצב היהודים והיהדות, ובין השאר תומך בחלוצי הרפורמה שפעלו בזמנו. בסוף הספר הוסיף מיזס "ליקוטי פרחים", אוסף ציטוטים מחכמי ישראל בימי הביניים נגד אמונות עממיות כמו שדים, רוחות וגלגול נשמות. "קנאת האמת" היה ספר חריף וחד-צדדי עד כדי כך שלא רק שומרי המסורת רדפו אותו, אלא גם משכילים מתונים כשי"ר ושד"ל הסתייגו ממנו.

## לקריאה נוספת
* יוסף קלוזנר, **היסטוריה של הספרות העברית החדשה**, כרך ב, ירושלים תשי"ב, עמ' 267–282.
* יהודה אריה קלוזנר, 'פרטים אחדים על משפחתו של י"ל מיזס', **[[קריית ספר (מפעל ביבליוגרפי)|קריית ספר]]** מה (תש"ל), 622.
* שמואל ורסס, 'תופעות של מאגיה ודימונולוגיה באספקלריה הסאטירית של משכילי גאליציה ', **[[מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי]]** יז (תשנ"ה), 33–62. (בעיקר על יהודה ליב מיזס ויצחק ארטר) (נדפס גם בקובץ מאמריו "הקיצה עמי", תשס"א)

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* אבנר הולצמן, 
* , 

## הערות שוליים

קטגוריה:ילידי 1798
קטגוריה:נפטרים ב-1831
קטגוריה:משכילי גליציה
במאי קולנוע

ממוזער|במאי סרט (מימין) בהסבר לצוות הצילום.
[ממוזער|[סטיבן ספילברג בעת צילומים בסרי לנקה]]
**במאי קולנוע** הוא אדם שתפקידו לקחת תסריט ולעבד אותו לסרט קולנוע. פעילות זו קרובה לזו של במאי טלוויזיה, אך שונה ונפרדת מזו של במאי תיאטרון, היות שבקולנוע ובטלוויזיה, ראות הצופה מוגבלת אך ורק לכל המופיע בתוך הפריים, ומעברים בין הסצנות אינם מתרחשים מול עיני הצופה, היות שהם נחתכים החוצה בעריכה, בניגוד לתיאטרון.

## הליך הבימוי
על הבמאי לעבד באופן וויזואלי את הכתוב בתסריט, כך שבסופו של דבר נוצר סרט. כדי לממש את חזונו, עליו להיות בקיא הן בצד הטכני של עולם הקולנוע והן בצד האמנותי שחזונו מצריך. הבמאי צריך להיות מסוגל לפתור את ההתנגשויות שבין החזון היצירתי לבין הגבולות התקציביים של הסרט. עליו לתקשר עם השחקנים ולדרוש מהם להגיע אל ההופעה הקרובה ביותר לחזונו, דבר המצריך צילומים חוזרים ונשנים של סצנות ואף למשברים בין במאים לשחקנים.

לאחר הצילומים, יושב הבמאי עם עורך הסרט, ומוודא שהעריכה מותאמת לחזונו.

לבמאים שונים יש גישות שונות ומרובות ביחסם לעבודת הבימוי. חלקם מתווים קו עלילה כללי ונותנים לשחקנים לאלתר דיאלוג, ואילו אחרים שולטים בכל היבט, ודורשים מהשחקנים והצוות לעקוב אחר ההוראות במדויק. במאים מסוימים גם כותבים באופן חלקי או מלא את התסריט.

לאדם יש מסלולים רבים בשביל להפוך לבמאי. אחת הדרכים היא בדרך של למידה מקצועית – במסגרת בתי ספר לקולנוע ובמסגרת החוג לקולנוע באוניברסיטה או במכללה. כמה מהבמאים התחילו כתסריטאים, עורכי סרט (כמו טים ברטון) או שחקנים. במאי קולנוע אחרים לא למדו בבתי ספר לקולנוע כמו סטיבן ספילברג שיצר סרטים קצרים עוד בנעוריו.

לעיתים פורץ סכסוך בין הבמאי, כוכב הסרט והאולפן, שגורם לכך שהבמאי אינו רואה בסרט את המוצר שלו התכוון, ומסרב לחתום עליו. בשנים 1969–1999 היה נהוג בארצות הברית, במקרה כזה, שהבמאי חותם בשם אלן סמית'י. בחלק ממדינות אירופה, הבמאי נתפס לעיתים גם כמחברו של הסרט.

כשבמאי אינו מוצלח בעבודתו, לרוב הדבר גם ניכר באופי הסרט ובמשחק מצד השחקנים. סרט ידוע שכלל בעיות בתקשורת בין השחקנים לבמאי, בין הבמאי לצוות ובין הבמאי לעולם הקולנוע עצמו הוא סרט הפולחן החדר, עליו אף נעשה הסרט חי בסרט, המציג בעיות אלו.

## הוקרה
לבמאי הקולנוע תפקיד מרכזי ביצירתו של סרט קולנוע, ולו ההשפעה העיקרית על אופיו של הסרט. מובן שהבמאי זוכה למקום של כבוד ברשימת יוצרי הסרט, המופיעה בתחילת הסרט ובפרסומים אודותיו, ולרוב שמו מופיע ראשון בקרדיטים של הסרט.

לבמאים ידועים יש גם סגנונות בימוי המיוחסים אליהם, במיוחד אם הם נחשבים ל"פורצי דרך" וסגנונם לעיתים אף מועתק על ידי במאים אחרים.

ברוב פסטיבלי הקולנוע ובטקסים אחרים (לדוגמת פרס אוסקר) ישנו פרס ל"במאי הטוב ביותר".

## קישורים חיצוניים

* איגוד הבמאיות והבמאים בישראל
* 

*
קטגוריה:מקצועות האמנות
קטגוריה:מקצועות בתעשיית הקולנוע
במאי

**בַּמַּאי** הוא אמן המתמחה באמנות הבמה. תפקידו לעבד טקסט ולהופכו לתוצר אמנותי.

ישנם כמה סוגי במאים:
* במאי קולנוע – אמן שתפקידו לפרש תסריט עד להקרנתו על מסך הקולנוע.
* במאי תיאטרון – אמן שתפקידו לפרש מחזה עד להצגתו בתיאטרון.
* במאי טלוויזיה – אמן שתפקידו לפרש יצירה כלשהי ולהביא אותה למופע בתוכנית טלוויזיה (לדוגמה: סדרה המבוססת על ספר).
* במאי רדיו – אמן שמעבד יצירות כך שיתאימו לשידור רדיו.
* במאי אופרה

## במאי קולנוע

לבמאי הקולנוע תפקיד מרכזי ביצירתו של סרט קולנוע, ולו ההשפעה העיקרית על אופיו של הסרט. מובן שהבמאי זוכה למקום של כבוד ברשימת יוצרי הסרט, המופיעה בתחילת הסרט ובפרסומים אודותיו. לעיתים פורץ סכסוך בין הבמאי, כוכב הסרט והאולפן, שגורם לכך שהבמאי אינו רואה בסרט את המוצר שלו התכוון, ומסרב לחתום עליו. הבמאי נותן כיוון לשחקנים ולצוות ויוצר חזון כולל שדרכו הסרט בסופו של דבר הופך למובן. הבמאים צריכים להיות מסוגלים לפתור את ההתנגשויות שבין החזון היצירתי לבין הגבולות התקציביים של הסרט. לבמאים שונים יש גישות שונות ומרובות ביחסם לעבודת הבימוי. חלקם מתווים קו עלילה כללי ונותנים לשחקנים לאלתר דיאלוג, ואילו אחרים שולטים בכל היבט, ודורשים מהשחקנים והצוות לעקוב אחר ההוראות במדויק. במאים מסוימים גם כותבים באופן חלקי או מלא את התסריט.

## במאי תיאטרון

במאי תיאטרון הוא הדמות המרכזית בתחום העשייה התיאטרונית. הוא אמור לראות תמונה כוללת, לנתח ולפרש את המחזה, לתזמר העלאה של מחזה ולהבטיח את איכות ושלמות המוצר התיאטרוני, על ידי איחוד המאמצים, האמצעים, והכלים השונים של ההפקה. הבמאי עובד עם המפיק, המחזאי ויתר בעלי התפקידים בהפקה, לרבות השחקנים. הבמאי משמש למעשה מנהל אמנותי של ההפקה, והוא מנצח על כלל פעילויות ההפקה - תחקיר, משחק, עיצוב במה, עיצוב תלבושות, עיצוב תאורה, עבודת במה, עיצוב סאונד וכל התכנים הפילוסופיים והאמנותיים.
## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:אמנות הבמה
קטגוריה:מקצועות האמנות
ה'תק"א

## אירועים
* רבי יהונתן אייבשיץ שנאלץ לעזוב את פראג עם כיבושה בידי הצרפתים, מתמנה כרבה של מץ. בעקבות כך הואשם בידי האוסטרים בבגידה ורכושו בפראג הוחרם.
* רבי חיים בן עטר יוצא ממרוקו למסע גיוס כספים בערי איטליה לקראת עלייתו לארץ ישראל עם תלמידיו
* רבי יצחק לומברוזו מתמנה כרבה הראשי של יהדות תוניסיה, בעקבות פטירת רבי אברהם טייב
* רבי אלעזר רוקח ששימש כרבן של ברודי ואמסטרדם עולה לארץ ישראל ומתיישב בצפת, הוא נפטר כעבור שנה בשנת ה'תק"ב
* רבי אריה לייב מאמסטרדם מגיע מלבוב למלא את מקומו של רבי אלעזר רוקח
* רבי נפתלי הירש קצנלנבוגן נבחר לכהן כרבה של מרגנטהיים

## נולדו
* רבי אברהם המלאך - בנו של המגיד ממזריטש וסבו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין (נפטר ב-ה'תקל"ז)
* רבי יעקב קרנץ - "המגיד מדובנא", דרשן יהודי נודע (נפטר ה'תקס"ה)
* נולד רבי רפאל יוסף חזן - מגדולי פוסקי ההלכה, רב באיזמיר, חברון וירושלים, מחבר "חקרי לב" (נפטר ב-ה'תקפ"א)

## נפטרו
* רבי יצחק בן דוד - רב וראש ישיבה במוראביה, מחבר "פני יצחק זוטא" (נולד לפני ה'ת"ן)
## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תק"ב

## אירועים
* ראש חודש חשוון – נפתחת ישיבת כנסת ישראל בראשות רבי חיים בן עטר ותלמידיו, תחילה בעכו ובהמשך בירושלים.
* כ"ב בשבט – רצף רעידות אדמה בליבורנו, כל הקהילה ניצלה, לזכר הנס נקבע יום זה לדורות כתענית ציבור קהילתית ולאחריו לפורים שני.

## נולדו
* י' בטבת – רבי נתן אדלר, רב ומקובל בפרנקפורט דמיין, ורבו של ה"חתם סופר". (נפטר בכ"ז באלול ה'תק"ס)

## נפטרו
* כ"ז בתשרי – רבי אלעזר רוקח, רב בברודי, באמשטרדם ובצפת, מחבר "מעשה רקח".
* כ"ו בכסלו – רבי משה ברודא, רב וראש ישיבה אשכנזי. רבן של הנאו, במברג וורמייזא. (נולד בה'תל"ו)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'ת"ק

## אירועים
* דאהר אל-עומר מזמין את הרב חיים אבולעפיה לחדש את היישוב היהודי בטבריה. הרב אבולעפיה מקבל את ההזמנה ומגיע בראש משלחת של עשרות מאנשיו באיזמיר ובהם חתנו יעקב בירב להתיישב בעיר.
* נדפס בפעם הראשונה ספרו של רמח"ל "מסילת ישרים" באמסטרדם
* רבי חיים הכהן רפפורט מתמנה כרב ואב בית דין לבוב
* רבי רפאל שלמה לניאדו מתמנה כרבה של חלב
## נולדו
* רבי עמרם בן דיוואן - "העד"ן", שד"ר ומקובל מרוקאי יליד ירושלים (נפטר (ה'תקמ"ב)
* רבי שאול ברלין - מחבר "כסא דהרסנא" על שו"ת בשמים ראש, רבה של פרנקפורט על האודר ואישיות שנויה במחלוקת (נפטר ה'תקנ"ה)
* רבי צבי הירש בושקא (בוצ'קו) - רבן האחרון של קהילות אה"ו המאוחדות (נפטר ה'תקס"ז)
* רבי לוי יצחק מברדיצ'ב (נפטר ה'תק"ע)
* רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (נפטר ה'תקע"ג)
* רבי חיים מטשרנוביץ (נפטר ה'תקע"ח)
* רבי נתן אדאדי (נפטר ה'תקע"ח)
## נפטרו
* רבי משה ישראל - רב הקהילה היהודית ברודוס (נולד ה'ת"ל)
* רבי שמשון מורפורגו - רב העיר אנקונה ומחבר הספר "שמש צדקה" (נולד ה'תמ"א)
* כ"ב בשבט – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד פרנקפורט דמיין וראש ישיבה בה, מחבר שו"ת "שב יעקב".

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
דרוגולין (גופן)

שמאל|ממוזער|250px|ההבדלים בין המשקל השמן למשקל הרגיל של גופן דרוגולין (אופיס)
**דְּרוּגוּלִין** (Drugulin) הוא שמו של גופן עברי שעוצב במאה ה-19 בגרמניה. זהו גופן בסגנון אשכנזי מרובע, שעוצב על בסיס כתבי יד ודפוסים מוקדמים במערב אירופה.

## מקורו
הגופן שימש את בית הדפוס W. Drugulin (וילהלם דרוגולין, גר'), ומכאן שמו. בית הדפוס נוסד בלייפציג בשנת 1829, והתמחה בין היתר בהדפסת חיבורים מדעיים העוסקים בשפות שמיות. הוא נחשב לאחד מבתי הדפוס הטובים באירופה בכלל ובגרמניה בפרט. מיטב הספרים בתחום הבלשנות השמית נדפסו בו, כגון דקדוק הלשון העברית של גוטהלף ברגשטרסר ומילון העברית המקראית של וילהלם גזניוס - המשמשים גם בימינו, כמעט מאה שנה לאחר שנדפסו. בשנות השלושים, ד"ר משה שפיצר, שניהל את הוצאת שוקן, גילה בדפוס "דרוגולין" את הגופן שעיצובו מבוסס על אותיות וילנא, שמקורן בדפוס האלמנה והאחים ראם (רוֹם). שפיצר השתמש בגופן ושיפר את צורתו, והגופן נודע בשם "דרוגולין".

חשיבותו הגדולה של דפוס דרוגולין לספרות העברית החדשה היא הדפסת המהדורה השלמה והמהודרת של כל כתביו של שמואל יוסף עגנון. באביב ובקיץ של שנת 1930 שהה עגנון בלייפציג, לצורך מעקב והשגחה מקרוב על הוצאת ספריו בדפוס דרוגולין. המהדורה יצאה במימונו ובעידודו של שלמה זלמן שוקן, פטרונו וידידו של עגנון.

במלחמת העולם השנייה הופצץ בית הדפוס וניזוק. הוא המשיך להתקיים גם לאחר המלחמה, אבל איבד מגדולתו הן משום שלא עמד בקצב ההתקדמות הטכנולוגית שחלה בענף והן משום שמרכז הכובד של המחקר המדעי עבר לאחר המלחמה מגרמניה למדינות אחרות (בעיקר אנגליה וארצות הברית).

בעשור האחרון של המאה ה-20 נסגר בית הדפוס, והיה חשש שמכונותיו ויתר הציוד הטיפוגרפי – גאוות מלאכת הדפוס הגרמנית – יימכרו כגרוטאות. נמצא משקיע פרטי אשר רכש את הבניין ואת הציוד, ובעזרתו הפך בית הדפוס למוזיאון למלאכת הדפוס (Museum für Druckkunst Leipzig).

בשל עיצובו הנוח לקריאה, ומן הסתם גם בשל החיבורים המונומנטליים שנדפסו בו, זכה הגופן למוניטין רב. כיום הוא נפוץ בעיקר בגרסה שעיצב שמואל גוטמן – Guttman Drogolin, המופצת עם תוכנת "אופיס" של מיקרוסופט. לגופן זה שני משקלים, רגיל ושמן. כיום נדפסים בגופן זה כתבי העת לשירה "שבו ו"כרמל", וכן ספרי השירה הרואים אור בהוצאת אבן חושן.


תמונה:Drugulin-Gesenius.jpg|ארבעה גדלים שונים של הגופן העברי של בית הדפוס דרוּגוּלין (מתוך מילון גזניוס לעברית המקראית, מהדורה 17, לייפציג 1921)
תמונה:Drogolin_hebrew_font4.jpg|גופן דרוגולין שעוצב על ידי שמואל גוטמן וניתן למצוא יחד עם מערכת אופיס של ווינדוס.
תמונה:Drogolin hebrew font3.jpg|גופן דרוגולין שעוצב על ידי שמואל גוטמן וניתן למצוא יחד עם מערכת אופיס של ווינדוס.
תמונה:Drogolin hebrew font5.jpg|בתמונה זו ניתן לראות השוואת גושי טקסט בין המשקל השמן למשקל הרגיל של גוטמן דרוגולין.
תמונה:Drogolin molcho catalog1.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן דרוגולין. מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:Drogolin molcho catalog3.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן דרוגולין. מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:Drogolin molcho catalog4.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן דרוגולין. מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.


## ראו גם
*גופן "קורן"

## קישורים חיצוניים
*אתר המוזיאון לתולדות מלאכת הדפוס בלייפציג (לשעבר - בית הדפוס דרוגולין) 
*תולדות בית הדפוס דרוגולין 

## הערות שוליים

קטגוריה:גופנים עבריים
אירית אורבוך

**אירית אורבוך** (נולדה ב-1952) היא מרצה בכירה בדימוס ללימודי יפן בחוג ללימודי מזרח אסיה שבאוניברסיטת תל אביב.

## ביוגרפיה
נולדה וגדלה בתל אביב, למדה באוניברסיטה העברית לימודי יפן ואשורולוגיה לתואר הראשון אותו קיבלה ב-1976, והמשיכה לתואר שני במדע הדתות. מ-1978 למדה לתואר שני בדת השוואתית בהרווארד דיויניטי סקול, אותו סיימה ב-1980.

את הדוקטורט עשתה באוניברסיטת הרווארד בתוכנית למדעי הדתות. הדוקטורט שלה עסק בקגורה שהוא ריקוד ריטואלי דתי יפני עתיק. לצורך הדוקטורט שהתה במשך שלוש שנים וחצי ביפן, מ-1983 עד 1987, והשתתפה בריקודים, דבר שהוא נדיר, שכן אין נוהגים ללמד את הריקוד לזרים ובמיוחד לא לנשים. במחקר הדוקטורט עסקה באסכולה מסוימת של הקגורה מצפון יפן (אסכולת טאקה של הייצ'ינה קגורה) Hayachine Kagura, Take School. במסגרת המחקר גם השתתפה בהתבודדות סגפנית של היאמאבושי (yamabushi) בהר הגורו, בצפון יפן.

אורבוך קיבלה ב-1990 את הדוקטורט שלה. החל מ-1990 משמשת כמרצה באוניברסיטת תל אביב (משנת 2000 כמרצה בכירה), ובמשך מספר שנים גם לימדה באוניברסיטה העברית.

ספרה "The Gods Come Dancing" יצא ב-1995. בספר מסתמכת אורבוך בין היתר גם על המחקר המעשי שלה. היא מנתחת בספר חלק מהריקודים כטקסט דתי המגלם את השפעת תורת השוגנדו Shugendo. הריקודים מגלמים תורה, מלמדים את המיתוסים, הפילוסופיה וראיית העולם של השוגנדו (תנועת סגפני ההרים היפנים – הימבושי) המבוססת על הבודהיזם האזוטרי, פועלים כריטואל מאגי להגנה ממחלות ואסונות ולברכות פריון ושגשוג, ומשמרים את המקור השמאני של הקגורה.

אורבוך חוקרת כיום את הקגורה בכל יפן. היא אחת החוקרים הבודדים העוסקים בתחום זה מחוץ ליפן.

## פרסומים נבחרים

* Irit Averbuch/ ***The Gods Come Dancing: A Study of the Japanese Ritual Dance of Yamabushi Kagura***. Ithaca, NY. Cornell East-Asia Series, 1995
* Irit Averbuch/ *"*Shamanic Dance in Japan: The Choreography of Possession in Kagura Performance"**'. ''Asian Folklore Studies'', **Vol 57/2, 1998 (pp 293–329**).
* Irit Averbuch/ "Performing Power: On the Nature of the Japanese Ritual Dance Performance of Yamabushi Kagura". ***Journal of Ritual Studies*''', Vol. 10/2, 1995 (pp. 1–40)


## קישורים חיצוניים
* אירית אורבוך על הבודהיזם
* אירית אורבוך על השינטו
* אירית אורבוך על הדאלאי למה 

קטגוריה:חוקרי יפן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: לימודי מזרח אסיה
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1952
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
אוראו

ממוזער|"דונאט אוראו" בדוכן Sweet Box ברחוב לוינסקי, תל אביב
ממוזער|עוגיות אוראו דאבל
**אוראו** (באנגלית: **Oreo**) הוא השם המסחרי של עוגיות-סנדוויץ' פופולריות המיוצרות על ידי חטיבת נביסקו שבתאגיד המזון קראפט האמריקאי. העוגיות מכילות מילוי מתוק והוא נמצא בין זוג ביסקוויטים בטעם שוקולד.

אוראו היא ככל הנראה העוגייה הנמכרת ביותר במאה ה-20, וישנן הערכות כי מאות מיליארדים מהן נמכרו מאז השקתן. העוגיות משולבות במאפים מגוונים (דונאט אוראו, סופגניות אוראו, עוגות אוראו), גלידות אוראו ומאכלים נוספים.

## מקור השם
על אף שמקור השם אינו ידוע, קיימות מספר השערות בנוגע לכך. יש הטוענים שמקורן במילה הצרפתית "Or" שפירושה "זהב", או במילה היוונית ωραίο (אוראו) שפירושה "טוב" או "אטרקטיבי". אחרים מאמינים שהעוגייה נקראה כך בגלל שזו מילה פשוטה וקלה להגייה.

תאוריה אחרת היא ששורשי המילה במילה היוונית "Oreodaphne", זן עץ במשפחת העריים. תאוריה זו נתמכת בעובדה שהעיצוב המקורי של האוראו כלל זר עריים, וכן בשל העובדה שהשמות של כמה מהעוגיות שיוצרו על ידי חטיבת נביסקו נבעו ממקורות בוטניים, ביניהן עוגיות הלוטוס.

## היסטוריה
עוגיות אוראו הוצאו לשוק על ידי חברת נביסקו בפברואר 1912. השוק הבריטי היה יעדה הראשון של החברה. בתחילה היו העוגיות בצורת "תלולית" ובשני טעמים: "קרם" ו"מרנג לימון". הן נמכרו עבור 30 סנט לפאונד בתוך קופסאות שימורים עם מכסה זכוכית אשר אפשר להביט בעוגיות אשר בקופסה.

בשנות ה-20 של המאה ה-20, בשל הפופולריות הגדולה של טעם הקרם על פני הלימון, הפסיקה החברה לייצר את העוגיות בטעמו של האחרון. בשנת 1952 יצאה העוגיה בצורתה המוכרת כיום.

בשנת 2000 נרכשה חברת נביסקו, יצרנית העוגיות, על ידי חברת פיליפ מוריס, ומוזגה בתוך תאגיד המזון קראפט שבבעלותה.

העוגיות נמכרות בישראל. הן מיובאות ממפעל נביסקו בספרד.

## סוגים שונים
פרט לעוגיה "הקלאסית", בעולם משווקים סוגים שונים רבים של עוגיות אוראו הנבדלות בטעמים ובצורות. ביניהן, "אוראו מוזהבות" בטעם וניל, "מיני אוראו", "אוראו ממולאות כפליים" המכילות כמות כפולה של קרם, "אוראו THIN"  עוגיות רזות השוות לחצי עוגיה  ועוד עוגיות בטעמים, גדלים או כמויות שונות.

בארצות הברית משווקים גם מעדני חלב תחת השם אוראו והגביעים ממולאים כך שיש בהם שתי שכבות. כמו כן, נמכרות בישראל ובשאר העולם גליליות אוראו, במארזים מותאמים למוצר. יש מעל ל-63 טעמים של אוראו בכל העולם.

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר אוראו
* מידע נוסף על העוגיות
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביסקוויטים
קטגוריה:המטבח האמריקאי
אסתר יוגב

**אסתר יוגב** (נולדה ב-17 באפריל 1949) היא פרופסור חבר, רקטור סמינר הקיבוצים לשעבר.

## קריירה אקדמית

יוגב למדה לתואר ראשון בהיסטוריה כללית ובספרות כללית באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1970–1973, במשך שנתיים לאחר מכן עשתה תעודת הוראה בבית הספר לחינוך שבאוניברסיטה. בשנים 1981 עד 1985 למדה וסיימה בהצטיינות תואר שני במגמת מערב אירופה ולימודים אמריקניים באוניברסיטת תל אביב. עשתה את הדוקטורט בין השנים 1991–1995 בבית הספר להיסטוריה שבאוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הדוקטורט שלה היה: אתיקה ומחויבות חברתית מול "הזכות לנהל": השיח הליברלי-קורפורטיבי על אודות יחסי העבודה בארצות הברית בין שתי מלחמות העולם.

אסתר יוגב חקרה בתחום יחסי העבודה באוניברסיטת טמפל בפנסילבניה ובאוניברסיטת קורנל שבאיתקה בארצות הברית. רקטור מכללת סמינר הקיבוצים מאז 2011 ומרצה בכירה במכללה החל משנת 1989 ואילך, לימדה בין השנים 1995 עד 2000 במכללת אחווה, ומשמשת כמרצה בחוג להיסטוריה שבאוניברסיטת תל אביב החל משנת 1997.

כיהנה כדיקנית בית הספר לחינוך בשנים 2006 – 2011 וכרקטור מכללת סמינר הקיבוצים בין השנים 2011 - 2016.

יוגב חוקרת ומרצה בארץ ובעולם על התפישה הדיאלוגית של הוראה במצבי קונפליקט.

## ספריה
* **השכלה כללית ותשתיות תרבות : אתגרים ויעדים בהכשרת אנשי חינוך והוראה**. בשיתוף עם דורית הופ, נמרוד אלוני ואילנה אבישר. תל אביב : מכון מופ"ת, תשס"ח 2007.

* אייל נווה, אסתר יוגב/ **היסטוריות: לקראת דיאלוג עם האתמול**. תל אביב, הוצאת בבל, 2002.

* **Politics Now: Enhancing Political Consciousness in High Schools** / Esther Yogev / Nova Science Pub Inc (Dec 15 2014)


## מאמרים נבחרים
* "בין צו המורשת לאופק ההיסטוריה - על היחס למלחמות ישראל בתוך ספר הלימוד בהיסטוריה", בתוך: חגית גור זיו, עורכת), **מיליטריזם בחינוך**, תל אביב, הוצאת בבל, 2005.
* "דמוקרטיה תעשייתית כמשל, אידאולוגיה חברתית או פוליטיקה של פרגמטיזם", **[[זמנים]]**, מס 77, חורף 2002-2001.

* "Corporate Hand in Academic Glove: The New Management's Struggle for Academic Recognition - The Case of The Harvard Group in The 1920's", **American Studies International**, number 1, Volume xxxix (February, 2001)

* "למידה דיאלוגית וזהות לאומית מתהווה", **זמנים**, 71, סתיו 2000. (ביחד עם פרופ' איל נווה), הוצאת אוניברסיטת תל אביב.
* "הקול קולה של האקדמיה, הידיים ידי הקורפורציה", **זמנים**, 59, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 1997.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל סמינר הקיבוצים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: היסטוריה כללית
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:היסטוריוניות ישראליות
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:רקטורי מכללות בישראל
קטגוריה:כפר מנחם: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1949
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
מנזר איווירון

**מנזר איווירון** (ביוונית: **Μονή Ιβήρων**, בגאורגית: **ივერთა მონასტერი**, איבֶרתה מוֹנאסטֶרי) או **מנזר האיברים** הוא מנזר של הנצרות האורתודוקסית המזרחית באזור הנזירי של הר אתוס שביוון.

## היסטוריה
המנזר נבנה על ידי גאורגים (תחת פיקוחו של יואנס האיברי), בשנת 979, לאכלוס כמרים גאורגים, כשהוא בולע את **מנזר קולובוס**, שנמצא צפונית יותר על חצי האי. המנזר מוקף בארבעה מעברים שיוצרים צורה מלבנית. במרכז, ניתן לראות את הכנסייה המרכזית, שנוסדה במאה העשירית כשתי קפלות חשובות. החלק הגדול של המעברים נבנה מחדש במאה התשע עשרה.

המנזר מדורג כשלישי בהיררכיית המנזריים בהר אתוס. ספריית מנזר איווירון כוללת 2,000 כתבי-יד, 15 מגילות ליטורגיות ו-2,00 ספרים, שרובם בגאורגית, יוונית, עברית ולטינית.

## מקור השם
מקור השם איווירון מהממלכה הגאורגית הקדומה, ממלכת איבריה, שממנה הגיע האדריכל הראשי של המנזר, יואנס, בתמיכתו של מלך טאו-קלארג'תי, דוד השלישי קורופלטס (966-1000).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
איווירון
איווירון
ריוליט

**ריוליט** - סלע געשי (סלע פרץ, סלע אקסטרוסיבי) העשוי תרכובת פלסית ("חמוצה") של למעלה מ-69% סיליקה, הנוצר מהתקררות מהירה של לבה.

הסלע ריוליט מופיע בגווני אפור בהיר עד ורדרד עם בועיות אוויר לכודות בתוכו.
השם ריוליט בא מהמילה היוונית "זרם" (rhyax) הבאה לתאר את הצורה היפה שנשמרת בסלע המקורר לאחר זרימתו.

## מבנה הריוליט
סלע הריוליט יכול להופיע בצורות רבות, מאפינטי ועד פורפירי. התרכובת המינרלית כוללת בדרך-כלל קוורץ וסוגים שונים של פלדספר (פצלת השדה) כדוגמת פלגיוקלז, ביחס של 2:1. לעיתים מכיל גם ביוטיט ופירוקסן. ריוליט מכיל גם יותר תחמוצת אשלגן מתחמוצת נתרן.

הריוליט נחשב כמקבילה הגעשית של הגרניט הפלוטוני מכיוון שההרכב המינרלי שלהם דומה - עשיר בסיליקה ונמוך בברזל ומגנזיום.

ריוליט נוטה להתגבש מהר וליצור לבה צמיגית מאוד (בגלל אחוז הסיליקה הגבוה שבו).
הריוליט מופיע הן בלבה שהתקררה מהר געש והן בדייקים.
ריוליט המתגבש מהר מכדי ליצור גבישים, יוצר זכוכית געשית בצבע שחור הנקראת אובסידיאן ואילו ריוליט המתגבש לאט יותר, יוצר גבישים שבירים וספוגיים בצבע לבן (טוף).

הריוליט נוטה להתפרץ בהתפרצויות אלימות עקב צמיגות הלבה הגבוהה שלו (צמיגותו הגבוהה נובעת מאחוז סיליקה גבוה והלבה כולאת בתוכה בועות גז הגורמות לפיצוץ אלים, בעוד שבסוגי לבה אחרים הגז משתחרר מעט לפני ההתפרצות).

## תפוצת הריוליט
הריוליט מופיע הרבה באזורים יבשתיים, בדרך כלל באזורים בהם גם יופיעו בזלת ואנדזיט בעוד שבאוקיינוסים הוא נדיר למדי.
ריוליט ניתן לראות בצורת טוף באיי ליפארי (מצפון לסיציליה), בהונגריה, במחוז ויילס שבאנגליה, באיסלנד ובעמקים נרחבים בניו מקסיקו, ארצות הברית, אך גם בעוד מקומות:

פארק ילוסטון שבמדינת ויומינג בארצות הברית הוא למעשה כיפה ענקית של קלדרה ריוליטית.

"העמק הארוך" במדינת קליפורניה שבארצות הברית הוא אחת מהקלדרות הגדולות ביותר על פני כדור הארץ ונוצר אף הוא מריוליט- אורכו 32 ק"מ ורוחבו 17 ק"מ.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים געשיים
חרצ'ו

**חַרצ'וֹ** (בגאורגית: **ხარჩო**) הוא מרק בשר בקר עם תבלינים. החרצ'ו ידוע כמאכל גאורגי מסורתי.

את המרק ניתן להכין עם בשר בקר, כבש או עוף בתוספת חמלי סונלי (תערובת עשבי תיבול), רוטב טקמאלי (המבוסס על שזיף בוסר חמצמץ), וחומץ. כן ניתן להוסיף אגוזי מלך מגוררים.

## ראו גם
* המטבח הגאורגי

## קישורים חיצוניים

* חרצ'ו עם אגוזי מלך, 
* מרק חרצ'ו מתכון ואופן ההכנה בתמונות, 

קטגוריה:מרקים
קטגוריה:המטבח הגאורגי
קטגוריה:המטבח הסובייטי
Start Something

"**Start Something**" הוא אלבומה השני של להקת לוסטפרופטס, והוא הביא לפריצה הגדולה שלהם. האלבום הגיע למקום ה-4 במצעד הבריטי.

לוסטפרופטס הוציאו מאלבום זה חמישה סינגלים (ראו למטה), כאשר ההישג הגבוה ביותר היה של השיר "Last Train Home", שהגיע למקום ה-8 במצעד הבריטי.

## רשימת השירים




## סינגלים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי רוק אלטרנטיבי
Liberation Transmission

"**Liberation Transmission**" הוא אלבומה השלישי של להקת לוסטפרופטס, והראשון שלהם שמגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי. נתוני המכירות מראים שזהו האלבום הכי מצליח של הלהקה, אף על פי שמעריצי הלהקה לא אוהבים אותו בגלל שהוא יותר בסגנון פאנק ופחות בסגנון הארדקור.
לוסטפרופטס הוציאו מאלבום זה ארבעה סינגלים (ראו למטה), כאשר ההישג המכובד ביותר היה של השיר "Rooftops (A Liberation Broadcast)", שהגיע למקום ה-8 במצעד הבריטי.

## רשימת השירים




## סינגלים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
בורק

**ברק** או **בורק** (Burke, Bourque ו-Bourke) הוא שם משפחה אנגלי שמקורו באירית, ומשמעותו "גבעה מבוצרת". מקורו במילה הגרמנית Burg. בנוסף ישנם שמות נוספים כ-Bork, שנכתבים בעברית כ"בורק", שמקורם אינו אירי (אך חלקם נובעים אף הם מ-Burg).

## הערות שוליים

קטגוריה:שמות משפחה
פורס נא גייליגה

**פוֹרַס נא גֵייליגֲה** (באירית: **Foras na Gaeilge**) הוא הגוף המופקד על קידומה של השפה האירית על האי אירלנד כולו – הן ברפובליקת אירלנד והן בצפון אירלנד. הארגון הוקם ב-2 בדצמבר 1999 והחליף שלושה מוסדות קודמים - "הוועד לאירית" (Bord na Gaeilge), המו"ל "אן גום" (An Gúm) ו"אן קישטה טארמיכטה" (An Coiste Téarmaíochta - "ועדת המינוחים"), שהיו כפופים כולם לממשלת אירלנד וסמכותם הרשמית השתרעה ברפובליקה בלבד.

המוסד מהווה את מחציתו של "גוף הלשון צפון-דרום" (The North/South Language Body, אירית An Foras Teanga) המופקד על תיאום בין משרדי בענייני השפות הילידות על האי בשתי הישויות הריבוניות באירלנד. מחציתו האחרת של גוף הלשון צפון-דרום היא הסוכנות לסקוטית של אלסטר (Tha Boord o Ulstèr-Scotch) המופקד על "סקוטית-אירית" (Ulster Scots) או "אולנס" (Ullans), המדוברת באלסטר שבצפון האי.

מעבר לקידום ענייני השפה האירית מופקד הפורס נא גייליגה גם על ייעוץ בעניינים הקשורים לה הן במגזר הציבורי והן בזה הפרטי, מחקר, פיתוח אוצר המילים ועוד.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אירלנד: תרבות
אירית
סאק

[שמאל|ממוזער|250px|ה[קוורטרבק ג'י קאטלר מופל על ידי הגנת האקדמיה הימית]]
ממוזער
**סאק** (באנגלית: **Sack**) היא הפלת הקוורטרבק או הדיפתו אל מחוץ לתחומי המגרש במשחק פוטבול. מהלך יחשב לסאק רק כאשר ההגנה תפיל את הקוורטרבק  או תהדוף אותו אל מחוץ  לתחומי המגרש כשהכדור בחזקתו והוא אינו עבר את קו המגע. פאמבל של הקוורטרבק שנעשה לפני  קו המגע יחשב גם הוא לסאק.

המהלך שלאחר הסאק יתחיל במקום בו הקוורטרבק הופל או נהדף. כאשר יותר משחקן הגנה אחד אחראי לסאק, לכל שחקן שאחראי לסאק יתווסף רק חצי סאק לסטטיסטיקה.
 
## שיאים
* **NFL סאקים בעונה אחת:** 22.5  Michael Strahan 2001
* NFL סאקים בקריירה: 200, Bruce Smith, 1985–2003 
* NFL סאקים במשחק אחד: 7, Derrick Thomas, נובמבר 11, 1990 נגד סיאטל סיהוקס 
* NFL סופר בול סאקים במשחק אחד:12, קרולינה נגד דנברס סופר בול 50

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בפוטבול
אבא שאול

**אַבָּא שָׁאוּל** היה תנא בדור השלישי והרביעי, בן דורו של רבי עקיבא.

## משנתו
מסורות רבות המובאות בשמו בתלמוד עוסקות בבית המקדש ובעבודה שבו. בהלכות ייבום החמיר אבא שאול, ודרש כוונה קדושה אצל היבם: "אבא שאול אומר: הכונס את יבמתו לשם נוי, לשם אישות, לשם דבר אחר - כאילו פוגע בערוה, וקרוב בעיני להיות הוולד ממזר". אבא שאול חשש שבתקופתו לא ניתן למצוא יבם שכוונתו היא לשם המצווה, אבל דבריו לא נתקבלו בעיני החכמים וחלקו עליו בפרשם את הפסוק "יבמה יבא עליה" מכל מקום, וגם אם כוונתו איננה שלמה.

## אישיותו
היה גבוה בקומתו, ומתואר בתלמוד שהתנא רבי טרפון הגיע לגובה כתפו. עבד לפרנסתו כקברן וכגבל של בית רבי יהודה הנשיא.

על פי האר"י, מקום קבורתו המיוחס כיום אינו של אבא שאול, אלא צדיק אחר קבור בו, אולם הוא לא רצה לומר את שמו.

## לקריאה נוספת
* 
* 
* 
* ישראל לוי, **קטעים ממשנת אבא שאול**, בתוך מסלות לתורת התנאים, מתורגם מגרמנית בידי אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' (אז"ר), תל אביב, תרפ"ח (ובמהדורות צילום נוספות).
* 
* מרדכי מרגליות (עורך), "אבא שאול", **אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים**, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א', עמ' 9

## קישורים חיצוניים

* 
* [Https://holy.org.il/epicenter/אבא-שאול/ קבר אבא שאול], באתר המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים
* אבא שאול ואשתו, באתר אהלי צדיקים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור הרביעי לתנאים
סלסטינוס החמישי

**פייטרו אנג'לריו** (באיטלקית: **Pietro Angelerio**; 1215 – 19 במאי 1296) כיהן בין יולי לדצמבר 1294 כאפיפיור **סלסטינוס החמישי** (בלטינית: **Caelestinus V**), ולאחר מכן פרש מתפקידו. מחליפו, האפיפיור בוניפקיוס השמיני, אשר חשש שלגיטימיות התואר שלו תיפגע כל עוד יישאר קודמו בחיים כלא אותו בטירה עד למותו מספר חודשים לאחר מכן.

## ביוגרפיה
ממוזער|245x245 פיקסלים|דמותו של סלסטינוס על קברו|ימין
אנג'לריו נולד בכפר סנטאנג'לו לימוזאנו במחוז מוליזה שבאיטליה. משפחתו הייתה משפחה כפרית ענייה - הוא היה הילד ה-11 מתוך 12 ילדים, ולאחר מות אביו החל לעבד את השדות במקומו. אמו, מאריה, השפיעה על דרכו הדתית והיא ששלחה אותו להתחנך ולהצטרף למנזר בנדיקטיני בבישופות של בנוונטו כשהיה בן 17. אנג'לריו גילה להט רוחני ובחר בחיי פרישות. ב-1239 עבר לחיות לבד במערה על הר מורונה. חמש שנים מאוחר יותר עבר אנג'לריו להתגורר עם שני נזירים נוספים במערה באזור אברוצו, במטרה לחקות את חייו של יוחנן המטביל. קיימים תיאורים של חיי הסגפנות שגזר על עצמו. ב-1244, תוך שהמשיך באורח חייו הסגפני, הקים מסדר אשר נקרא אחר-כך על שמו, הסלסטינים.

הקונקלווה שהתקיימה לאחר מות קודמו, ניקולאוס הרביעי, לא הצליחה להגיע להסכמה ונמשכה כשנתיים. אנג'לריו שלח מכתב על דעת עצמו לכינוס הקרדינלים בפרוג'ה והצהיר באוזניהם שרוח האל אינה נוחה מהתמשכות הדיונים ושרעה גדולה תגרם אם לא יבחרו באפיפיור בקרוב. ראש חבר הקרדינלים הצהיר מיד שהוא בוחר בנזיר כבאפיפיור וכך היה פייטרו לאפיפיור סלסטינוס החמישי. היה זה האדם האחרון שנבחר לאפיפיור מבלי שהיה קרדינל.

לאחר חמישה חודשים כאפיפיור, שכנע אותו הקרדינל בנדטו גאטאני להתפטר מתפקידו ולפרוש שוב לחיי נזירות, דבר שהיווה תקדים. אנג'לריו הסכים וחוקק חוק המתיר לאפיפיור להתפטר ואז התפטר. גאטאני החליף אותו כאפיפיור ונקרא בוניפקיוס השמיני. מספר חודשים מאוחר יותר נכלא על ידי מחליפו בטירה, על מנת למנוע ממנו להתחרט ולשוב לתפקידו, שם שהה כעשרה חודשים עד למותו.

האפיפיור קלמנס החמישי הכריז עליו כקדוש ב-1313. אף אפיפיור אחריו לא נטל לעצמו את השם סלסטינוס.

## ראו גם
* פינחס בן שמואל מכפר חבתא

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*  דורון פישלר, איך לא להיות אפיפיור, בפודקאסט "התשובה", אוגוסט 2022

קטגוריה:אפיפיורים איטלקים
קטגוריה:אפיפיורים שהתפטרו
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:אפיפיורים במאה ה-13
קטגוריה:ילידי 1215
קטגוריה:נפטרים ב-1296
יואן לונג

**יואן לונג** (בסינית: **元朗區**) הוא אחד מ-18 תחומי המנהל של הונג קונג, הממוקם בשטחי הטריטוריות החדשות. שטחו הכולל 138.43 קמ"ר, אוכלוסייתו הגיעה בשנת 2006 ל-534,192 איש, צפיפות האוכלוסין במקום היא ביחס של 3,858 איש לקמ"ר.

הקו המערבי של רכבת הKCR עוצר במקום.

## אזורים
*פִּינְג שַׁאן הֶאוּנְג 屏山鄉
*הַא צוּאֶן האונג 廈村鄉
*קַם טִין האונג 錦田鄉
*בָּאט האונג 八鄉
*סַן טִין האונג 新田鄉
*שַׂאפּ בָּאט האונג 十八鄉
*העיירה יואן לונג 元朗市
*טִין שׁוֹי הַאי 天水圍

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הטריטוריות החדשות
מלחמה קדושה

**מלחמה קדושה** (ברוסית: **Священная война**, תעתיק: **סְבְיָאשְצֶ'נָיָה וַאיְנָה**) היה אחד השירים המפורסמים ביותר מהתקופה הסובייטית בברית המועצות. השיר הפטריוטי הפך למעין המנון החיילים הסובייטיים ב"מלחמה הפטריוטית הגדולה" (השם שניתן בברית המועצות למלחמת העולם השנייה). השיר נכתב על ידי וסילי לבדב-קומאץ' בשנת 1941, בזמן הפלישה הנאצית לברית-המועצות. המלחין הוא אלכסנדר אלכסנדרוב, מייסד מקהלת הצבא האדום ומלחין המנון ברית המועצות.

השיר ידוע בזכות השורה הראשונה בשיר: "עורי מדינה ענקית", ולעיתים אף מכונה כך. ב-24 ביולי 1941 שני עיתונים סובייטיים מרכזיים "איזבסטיה" (Известия) ו"הכוכב האדום" (Красная звезда) פרסמו את השיר. מיד לאחר הפרסום, המלחין אלכסנדר אלכסנדרוב הלחין אותו ב-26 ביולי. בתחנת הרכבת "ביילורוסקי ווקזאל", אחת מהלהקות הצבא האדום, שזמריה טרם יצאו לחזית, ביצעה את השיר לראשונה. עד 15 בדצמבר 1941 לא הושמע השיר באופן נרחב היות ששררה תחושה שיש לו משמעות טראגית מדי: השיר לא עסק בניצחון קרוב אלא בקרב קשה, ומוות למען הניצחון. רק מ-15 באוקטובר 1941, כאשר הנאצים כבר כבשו את קלוגה, רז'ב וקלינין (טבר), החלו להשמיע את השיר מדי יום ברדיו הסובייטי לאחר השמעת צלצול פעמוני מגדל ספאסקאיה, מגדל השעון של הקרמלין.

השיר צבר פופולריות רבה בקרב הלוחמים בחזית, וסייע למורל החיילים.

ב-22 במאי 2007 בוצע השיר בבריסל במטה מפקדת נאט"ו על ידי מקהלת הצבא האדום על שם אלכסנדרוב.

השיר עצמו תורגם לשתי שפות רשמיות: גרמנית והונגרית. שם השיר בגרמנית: "Der Heilige Krieg", ובהונגרית שמו: "Fel, küzdelemre, hõs haza".

## המקור ברוסית ותרגום לעברית

## ראו גם
*שירי מלחמת העולם השנייה

## קישורים חיצוניים

* מלחמה קדושה להורדה בגרסת MP3
* 

קטגוריה:שירים סובייטים
קטגוריה:שירים ברוסית
קטגוריה:הצבא האדום
קטגוריה:שירי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מוזיקה אנטי-פשיסטית
קובי מוסא

**קובי מוסא** (נולד ב-19 באפריל 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.

## קריירה
מוסא שיחק מאז שנת 2000 עד 2008 במכבי תל אביב, למעט בעונת , שבה הושאל לקבוצת מ.ס. אשדוד. מוסא שיחק עם מכבי תל אביב בשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת . במהלך משחק הדרבי התל אביבי, שנערך במחזור האחרון של עונת , היה מעורב מוסא באירוע בלתי ספורטיבי, כאשר בעט באחד מאוהדי הפועל תל אביב שפרץ למגרש בזמן המשחק. בגין המקרה, נענש מוסא בהרחקה מארבעה משחקים בפועל.

בשנת 2008 עבר מוסא לשחק בהפועל רמת גן, ובעונתו הראשונה בקבוצה העפיל עמה לליגת העל. לאחר עונה אחת בליגת העל עבר להפועל אשקלון, ובינואר 2011 חתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית כחלק מחיזוקה לקראת המשך המאבקים על עליית הליגה בעונת . מוסא היה שותף לעליית הליגה, אך נשר עם הקבוצה לליגה הלאומית בעונת  בתום מאבקי הישרדות ממושכים.

ב-12 ביולי 2012 חתם מוסא בהפועל רמת השרון. בתום עונתו השנייה במועדון ירד עמה לליגה הלאומית.

לקראת עונת  חתם בקבוצת הפועל פתח תקווה, העולה החדשה לליגת העל, ובתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-13 בספטמבר 2015 חזר להפועל רמת השרון מהליגה הלאומית.

## חיים אישיים
ב-3 באפריל 2008 נישא מוסא לאלינור.

ב-17 בפברואר 2017 הונח תחת רכבו של מוסא מטען חבלה רב עוצמה, אשר התגלה בטרם התפוצץ. בהנחת המטען הורשע העבריין אבנר הררי.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השחקן באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת השרון
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
חיים משה אלישר

הרב **חיים משה אלישר** (**חמ"א**; ג' בשבט ה'תר"ה, 11 בינואר 1845, ירושלים - ד' בשבט ה'תרפ"ד, 10 בינואר 1924, ירושלים) היה הראשון לציון, ומרבני ירושלים. בנו של הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר.

## קורות חיים
נולד בירושלים לראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר, התחנך בתלמוד תורה מקומי והצטיין בלימודיו. בהמשך למד תורה מאביו, ומהרב יוסף בורלא, שכיהן כראב"ד בעיר.

בגיל 14 נישא לווידה, בתו של הראשון לציון הרב רפאל מאיר פאניז'ל. לאחר נישואיו עסק במסחר כדי לא להתפרנס מהרבנות, ובמקביל המשיך בלימוד התורה. התפרסם בגדלותו בתורה ובצניעותו, בארץ ובחוץ לארץ, ונשלחו אליו שאלות הלכתיות רבות. הוא שלט במספר שפות, כולל ערבית וטורקית.

עם מינוי אביו למשרת הראשון לציון בשנת ה'תרנ"ג (1893), נתמנה הרב חיים משה אלישר לנציגו וממלא מקומו במג'ליס אדארה - מועצת הפלך, בה ישבו ראשי הדתות, ובה כיהן 13 שנה תוך דאגה רבה ליהודי הארץ. הרב אלישר סיפק מזון לחיילי הממלכה הטורקית בארץ. היה ממקימי ופעילי מוסדות הציבור בירושלים ביניהם בתי החולים שערי צדק ומשגב לדך. הוא עמד שנים רבות בראש הרבנות הראשית בירושלים עוד לפני שנוסד משרד הרבנות, תמך באספת הנבחרים, והכל בהתנדבות.

לאחר מות אביו בשנת ה'תרס"ו, פרצה מחלוקת בין תומכיו למשרת הראשון לציון, לתומכי הרב יעקב מאיר. הרב מאיר נתמנה לבסוף אך התפטר, והתפקיד התגלגל בין חמישה רבנים נוספים. המחלוקת על ההנהגה הרבנית ביטאה מחלוקות עמוקות בין פלגים שונים בעדה הספרדית ובעדה האשכנזית בירושלים וברחבי האימפריה העות'מאנית.

בשנת ה'תרע"ח (1918) נוסד 'ועד הרבנים לירושלים' שאיחד את גדולי הרבנים האשכנזים והספרדים, תחת גוף גג אחד. לנשיאות הוועד נתמנו הרב יצחק ירוחם דיסקין והרב אלישר, ואילו הרב ישראל פורת התמנה למזכיר הכבוד. אולם הוועד לא האריך ימים, ובמקומו נוסד "משרד הרבנות לעדת ישראל בירושלים", וגם בו שימש הרב אלישר כנשיא. משרד זה היה הבסיס להקמת הרבנות הראשית לישראל.

בין השנים ה'תרע"ט (1919) - ה'תרפ"א (1921), כשנתיים, כיהן הוא כראשון לציון וראש הרבנים לעדת הספרדים בירושלים. אחריו כיהן בתפקיד, הפעם במסגרת הרבנות הראשית לישראל, הרב יעקב מאיר.

אלישר נפטר בד' בשבט ה'תרפ"ד, ונקבר בחלקת הרבנים שבבית הקברות בהר הזיתים, בחלקת משפחת אלישר. הוא הותיר אחריו שישה בנים (בהם יוסף שאול ויצחק שמעיה) ושלוש בנות.

## ספריו
* **[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=406&pgnum=1 שאל האי"ש ופני חמ"א]**, שו"ת של אביו, בו הוסיף גם משלו, ירושלים ה'תרס"ט.
* **משה האיש,** שו"ת, ירושלים ה'תרפ"א, 1921.
השאיר אחריו כתבי יד נוספים.

## לקריאה נוספת
* 'אלישר, חיים משה', בתוך: דוד קלעי, **ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי**, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 527–528. 

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* שטר בחתימת הגאון רבי חיים משה אלישר (חמ"א), באתר bidspirit
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשונים לציון
קטגוריה:רבנים ביישוב
חיים משה
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שערי צדק
קטגוריה:סגל משגב לדך
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1845
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1924
ערכים תזונתיים

ממוזער|250x250 פיקסלים|סימון ערכים תזונתיים גבוהים מהרגיל
**ערכים תזונתיים** הם הרכב החומרים אותם יכול הגוף לעכל המצויים במזון. **סימון תזונתי** הוא ציון הערכים התזונתיים של מזון על גבי אריזתו.

מזון מתעכל ונספג במערכת הדם. הגוף סופח אליו חלק מרכיבי המזון שעוכל, בהתאם לצרכיו, כאשר עודפים ושאריות שאינם בני-עיכול נפלטים אל מחוצה לו. לכל אחד מהחומרים שהגוף יכול לעכל יש "ערך תזונתי", המתבטא במשקל או באחוזים מתוך כלל החומרים. הרכב זה נרשם בדרך כלל על אריזות של מוצרי מזון תעשייתיים. נהוג לחלק את הערכים התזונתיים לקבוצות כגון פחמימות, חלבונים, שומנים, מינרלים, ויטמינים וכדומה.

כל ערך תזונתי הוא מרכיב אותו יכול הגוף לנצל לצרכיו השונים: המרת החומרים לאנרגיה זמינה (פחמימות ושומנים), בנייה של רקמת שריר בעזרת החלבונים הנמצאים במזון, שמירה על רמת חמצון אופטימלית של מערכת הדם באמצעות יסודות כמו ברזל וכיוצא בזה.

לעיתים הנתונים המתפרסמים על תוויות הערך התזונתי אינם מדודים באופן ספציפי לגבי המזון המסומן, אלא מתבססים על רשימות של ערכים תזונתיים של המרכיבים מהם הוכן המזון המסומן. משרד הבריאות בישראל, כמו גם ה-FDA בארצות הברית מתירים חוסר דיוק של עד 20% בין הערך הקלורי המסומן לבין הערך הקלורי האמיתי של מזון. לדוגמה, מזון בעל ערך של 200 קלוריות יכול להיות מסומן כבעל 160 עד 240 קלוריות.

בישראל, המידע על אריזת מזון חייב לכלול את תכולת החלבונים, הפחמימות, השומנים והנתרן שבמזון, וכן את ערכו הקלורי. במוצרים המכילים מעל 2% שומן, יש להתייחס גם לשיעור הכולסטרול, השומן הרווי וחומצות שומן טראנס. כאשר מוצר כולל התייחסות למרכיב מסוים, (לדוגמה, סיבים תזונתיים, ויטמינים, מינרלים), והוא נמצא בכמות הגבוה מערך הסף שנקבע בתקנות, חובה להתייחס לכמותו במזון. בשנת 2020 נכנסו לתוקף תקנות המחייבות סימון אדום על מוצרי מזון ארוזים המכילים כמויות גבוהות של שומן רווי, נתרן או סוכר.

## הבנת המידע המופיע בסימון התזונתי

אריזות מזון המגיעות ממדינות שונות מכילות סימונים שונים באשר למרכיבי התזונה. ברוב המקרים ניתן לראות התייחסות לכמות הקלוריות שבמזון ולחומרי המזון שבתוכו. ההתייחסות יכולה להיות ביחס למנה או ל־100 גרם תוצר. לעיתים ישנה גם התייחסות לכמה אחוז מהצריכה היומית המומלצת מספקת מנה של המוצר.

בישראל, הסימון התזונתי של הפחמימות מפרט את כמות הסוכרים וכפיות סוכר. כמות הפחמימות כוללת בתוכה גם את כמות העמילן שבמוצר, אך אין חובה לציין אותה באופן ספציפי. כמות הסיבים התזונתיים מהווה מרכיב נפרד, ואין חובה לציין אותה. אם כמות הסוכר עולה על 2% מהתוצר, היא נרשמת לא רק ביחידות של גרם, אלא גם ביחידות של כפיות. כלומר, אם המוצר מכיל 4% סוכר (4 גרם סוכר בתוך 100 גרם תוצר), יש לרשום בנוסף לכך שהמוצר מכיל 1 כפית סוכר.

בארצות הברית הסימון התזונתי של הפחמימות (Total Carbohydrates) כולל בתוכו את כמות הסיבים התזונתיים (Dietary Fiber) והסוכר הכולל (Total Sugars). הסוכר הכולל מתייחס לסוכר הנמצא באופן טבעי במזון, כמו סוכר הנמצא בחלב או בפירות וגם לסוכר מוסף (Added Sugars). סוכר מוסף יכול לכלול דבש, סירופ, רכז פרי, סוכר לבן ועוד.

גופי בריאות ציבוריים שונים מפרסמים לעיתים המלצות על הכמות היומית הממוצעת שיש לצרוך מחומרים מסוימים. המלצות אלה מכונות ערך יומי (באנגלית DV) ולעיתים גם אלו נרשמות כחלק מהסימון התזונתי.

## ראו גם
* אבות המזון
* רכיבי תזונה חיוניים
* תקנות הגנה על בריאות הציבור

## קישורים חיצוניים

* מדריך לקריאת תוויות מזון, באתר המועצה הישראלית לצרכנות
* ערכים תזונתיים מלאים של מוצרים ומאכלים באתר foodsdictionary
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תזונה
קטגוריה:סימון מוצרים
נקודה (כתב עת)

**נקודה** היה ירחון שיצא לאור בידי תנועת אמנה ולאחר מכן בידי קבוצת "הירש מדיה". "נקודה" יצא לאור לראשונה בשנת 1980 ביישוב עפרה שבבנימין, כ"עיתון היישובים היהודים ביש"ע". ב־2010 נסגר הירחון ומוזג עם "מקור ראשון".

## היסטוריה
בראשיתו יצא כתב העת פעם בחודשיים כביטאון תנועת אמנה. עורכו המייסד היה ישראל הראל אשר מיצב אותו כבטאון איכותי. במשך שנים היה הירחון חממה לעיתונאים דתיים, בהם אורי אורבך, חגי סגל, במבי שלג, חיותה דויטש, אורי אליצור, שי צ'רקה, אלישיב רייכנר, חנוך דאום, אורלי גולדקלנג, אבישי עברי, גדעון דוקוב, אלחנן ניר ועוד. העיתון שימש במה גם להוגי דעות חשובים, כגון הרב יואל בן נון, הרב דן בארי, פרופ' שלום רוזנברג, ד"ר דניאל שליט, פרופ' דוד הנשקה, יואב שורק ואחרים. באמצע שנות ה־90 של המאה ה־20 נוסף בעמודיו האחרונים של כתב העת המוסף הסאטירי "הלחי השנייה", וסיסמתו הייתה "אין סאטירה בימין". המוסף פסק להופיע לאחר כמה שנים.

עורכו השני של כתב העת היה אורי אליצור, ועורכו השלישי היה חגי סגל.

בשנת 2004 נרכש כתב העת על ידי קבוצת התקשורת הירש מדיה בבעלות שלמה בן צבי. בעקבות הרכישה הוחלף עורך כתב העת אורי אליצור במוטי קרפל, הנחשב לימני יותר בהשקפותיו.

בכתב העת פורסמו לאורך השנים מאמרים הנוגעים בנושאים חשובים לציבור הדתי לאומי לגווניו, בנושאי הגות, חברה, פוליטיקה וביטחון לאומי. כמה מהמאמרים שהתפרסמו בו עוררו עניין רב בקרב הציבור הדתי לאומי והשפיעו על השיח הפנימי בתוכו, כגון המאמר "לא הצלחנו להתנחל בלבבות" של הרב יואל בן נון שהביא לשינוי מסוים בתפיסת ההשפעה ההתיישבותית של תנועת ההתנחלות, המאמר "מה קרה לאורות הראי"ה?" של פרופ' דוד הנשקה בעקבות "פרשת המחתרת", המאמר "הטובים לתקשורת" בו קרא אורי אורבך לציבור הדתי להשתלב בתקשורת הישראלית, המאמר "דור הכיפות הגרוזיניות" מאת חנוך דאום שעסק בתופעת נוער הגבעות כבר בשנותיה הראשונות, ועוד.

## לקריאה נוספת

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ישראל: כתבי עת
קטגוריה:מקור ראשון
קטגוריה:מפעל ההתנחלות
קטגוריה:קבוצת הירש מדיה
.in

**in.** היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בהודו, הסיומת הושקה בשנת 1989. שמות המתחם והסיומות מנוהלות על ידי ארגון 'INRegistry' ההודי ונמצא תחת סמכותו של הארגון הממשלתי 'National Internet Exchange of India'.

## סיומות אינטרנט משניות
***in.** - (זמין לכולם; בשימוש על ידי חברות, ארגונים ואינדיבידואלים בהודו)
***co.in.** - (במקור עבור בנקים, חברות רשומות ומסחר)
* **firm.in.** - (במקור עבור שותפיות וקבלנויות)
* **net.in.** - (במקור עבור ספקי שירותי אינטרנט)
* **org.in.** - (במקור עבור ארגונים ללא כוונת רווח)
* **gen.in.** - (במקור עבור שימוש כללי/שונות)
* **ind.in.** - (במקור עבור שימוש אינדיבידואלי)

### סיומות השמורות למוסדות מוסמכים בהודו
* **ernet.in.** - (סיומת ותיקה אשר הייתה בשימוש רחב יותר בעבר עבור מוסדות השכלה ומכוני מחקר)
* **ac.in.** - (מוסדות אקדמאים)
* **edu.in.** - (מוסדות השכלה)
* **res.in.** - (מכוני מחקר הודים)
* **gov.in.** - (גופי ממשל הודים)
* **mil.in.** - (ארגונים צבאיים הודים)

לפני שהחלה רפורמת שמות המתחם בהודו, עד 2005 לא כל אחד היה יכול ליצור אתר אינטרנט ולהירשם עם שם תחום כלשהו, כתוצאה מכך בין השנים 1992–2004 נרשמו רק כ-7,000 שמות מתחם. במרץ 2010, המספר גדל למעל 610,000 שמות מתחם, כאשר 60% מההרשמות מגיעות מהודו והשאר מחוצה לה. באוקטובר 2011, מספר שמות המתחם עבר את המיליון הראשון ובמרץ 2016 המספר הכפיל את עצמו למעל ל-2 מיליון שמות מתחם.

## שמות מתחם בטכנולוגיית IDN
בשנת 2003 השיק ארגון המחקר והפיתוח הפולני NASK את טכנולוגיית IDN , המאפשרת להשתמש באותיות לטיניות, יווניות, עבריות, סיניות קיריליות ועוד בשמות התחום. הודו השיקה סיומות אינטרנט עם אותיות שונות במספר שפות אשר מדוברות בהודו.

סיומות אינטרנט אלו קיימות בשפות הבאות:
* הסיומת भारत. - (בשפה דוונאגרי)
* הסיומת இந்தியா. - (בשפה טמילית)
* הסיומת ভারত. - (בשפה בנגלית)
* הסיומת ભારત. - (בשפה (גוג'ראטית)
* הסיומת భారత్. - (בשפה (טלוגו)
* הסיומת بھارت. - (בשפה אורדו)

## ראו גם
* .desi

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הודו: מדע וטכנולוגיה
רפלסיה גדולה

**רָפְלֶסִיָה גדולה** (שם מדעי: *Rafflesia arnoldii*) הנקרא גם **חבצלת הגופה,** על שום הריח החריף שהוא מפיץ, שמזכיר בשר מרקיב או גווייה. זהו צמח טפיל מהסוג רפלסיה, הידוע כבעל הפרחים הגדולים ביותר בעולם. זהו צמח אנדמי ליערות הגשם של סומטרה ואולי גם בורנאו. מצוי בסכנת הכחדה.

## תיאור הפרח
הרפלסיה הגדולה היא המין בעל הפרח הגדול ביותר בסוג רפלסיה, קוטר הפרח כמטר ומשקלו יכול להגיע עד 11 קילוגרם. ישנם צמחים בעלי איבר פריחה גדולים יותר כגון לוף ענק (*Amorphophallus titanum*) או דקל הטאליפוט (Corypha umbraculifera)' אך אלו מבחינה טכנית בנויים מצבר של פרחים. 

הצמח הוא בעל פרח בלבד. הוא חסר ענפים, גוף, גזע, עלים ושורשים. הוא נזקק לגפן הטרסטיגמה לצורך הישרדות ותמיכה. הריח החריף הוא מנגנון אבולוציוני שנועד למשוך זבובים וחיפושיות אוכלות נבלות לצורך האבקה.

## ראו גם
* לוף ענק (פרח הגווייה)

## קישורים חיצוניים

* אודות הפרח באתר אוניברסיטת מישיגן
* אודות הפרח באתר Parasitic Plant Connection

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט בראון
קטגוריה:מלפיגאים
קטגוריה:אינדונזיה: צומח
קטגוריה:צמחיים ביערות גשם טרופיים בדרום-מזרח אסיה
זאב וולף מצ'רני-אוסטראה

רבי **זאב וולף מצ'רני-אוסטראה** (נפטר ה' באדר תקפ"ג (1823)), היה אדמו"ר בדור השלישי של תנועת החסידות, מתלמידי המגיד ממעזריטש. ב-1798 עלה לארץ ישראל וחי בה 25 שנה עד לפטירתו.

## חייו
נולד לרבי נפתלי צבי. כיהן כרב וכאדמו"ר בעיר צ'רני-אוסטראה ובקופיל הסמוכה. היה תלמידו של המגיד ממזריטש ושל רבי משולם פייבוש מזברז'. נטל חלק במאבק על השחיטה החסידית הנפרדת. 

בקיץ תקנ"ח (1798) עלה לארץ ישראל. בקושטא בדרכו לארץ נפגש עם רבי נחמן מברסלב ישב תחילה בחיפה ומאוחר יותר בטבריה. במכתב לתלמידו רבי מנחם מנדל מקוסוב, הוא מתאר את מצבו בתקופה זו: "...ובפרט בעיתים הללו אחר שנות ראינו רעה תקנ"ח ותקנ"ט שנשארנו מעט מהרבה שנסתלקו צדיקים מופלגים קדושי עליון, גם עלו תקפו צרות שבשני ימים תקיפן זה אחר זה היה עלי דבר וחרב, מאוד מאוד צריך לעורר לתשובה, ובפרט בארצנו הקדושה ששם צדק ילין בה...". 

אחר פטירת חברו רבי אברהם מקאליסק בשנת ה'תק"ע (1810) מילא את מקומו בהנהגת החסידים בטבריה ועמד בקשרי מכתבים עם ראשי תנועת החסידות בחוץ לארץ כדי שהללו יתמכו כלכלית ביישוב החסידי בארץ. 

רבי זאב וולף נפטר בה' באדר תקפ"ג (1823), ונטמן בבית העלמין העתיק בטבריה, בסמיכות לרבי אברהם מקאליסק. אשתו נפטרה בשנת 1837. בתו, בנו וכלתו נספו ברעש הגדול בצפת באותה שנה. 

מכתבו של רבי אשר מסטולין (הראשון) אליו נדפס בסוף הספר "בית אהרן". מעט מדברי תורתו נדפסו בהקדמת הספר "מנורת זהב" ובקונטרס "אור צדיקים". דברי התורה המעטים המובאים בשמו נאספו לספר "תקיפא דארעא דישראל" הכולל גם את תולדות חייו.

## תלמידיו ושושלתו
* חתנו וממלא מקומו בעיר צ'רני-אוסטראה, רבי ישראל אברהם מז"ל לאחר פטירתו המשיכו חסידים לנסוע לאשתו, בתו של הרב זאב וולף, ציזיא חנה מזל. 
* תלמידו המובהק, רבי מנחם מנדל מקוסוב, אבי שושלת חסידות ויז'ניץ. באחת מאיגרותיו כתב לו רבי זאב: "שיתחדש המלוכה שלו, שלא יזוז ממנו, מבניו ומבני בניו, עד עולם". 
* הרב דוד שלמה אייבשיץ, בעל "לבושי שרד" ו"ערבי נחל", שעלה גם הוא לארץ ישראל.

## לקריאה נוספת
* יצחק אלפסי, **תורת החסידות**, מוסד הרב קוק 2006, חלק א' עמוד 503
* יצחק אלפסי, **תפארת שבמלכות**, תל אביב תש"ם, עמ' 26-24
* מנחם מנדל ויזניצר, **תקיפא דארעא דישראל**, מכון "נחלת צבי"

## קישורים חיצוניים
* על רבי זאב וולף בתוך ביטאון "צעירי ויזניץ", עמ' יט 
* האיגרת ל"אהבת שלום"
* 
*  (דברי תורה מר' זאב וולף מובאים בעמ' 7)
* מאמר מקיף אודותיו בגיליון "עלים לתרופה".
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:טבריה: אדמו"רים
קטגוריה:אדמו"רים ארץ-ישראלים
קטגוריה:תלמידי המגיד ממזריטש
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בטבריה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1823
תיכון קוגל

**מקיף שש-שנתי על שם ד"ר [[חיים קוגל]]** ממוקם בשכונת קריית אילון בחולון והוא התיכון הראשון שהוקם בעיר. בית הספר נחשב לאחד מבתי הספר המפורסמים בארץ ובאזור המרכז הודות לבוגריו.

## היסטוריה
תחילת פעולתו של בית הספר הייתה ב-1949, במספר מבנים ארעיים.

במאי 1950 הונחה אבן הפינה למבנה בית הספר ברחוב ההסתדרות 22 בחולון בידי ראש המועצה של חולון, ד"ר חיים קוגל, ובנוכחות שר החינוך והתרבות זלמן שזר, שחתם על מגילת היסוד.

בחודש אפריל 1951 נחנך הבניין.

ד"ר חיים קוגל, שהיה ראש העיר הראשון של חולון, נפטר ב-4 בפברואר 1953, ובית הספר נקרא על שמו.

ב-1997 עבר "תיכון קוגל" לרחוב מוטה גור בקריית פנחס אילון.

לאחר מעבר בית הספר למבנה החדש, פעלו במבנה המקורי ברחוב ההסתדרות כיתות של המכללה למנהל למשך מספר שנים, עד שבשנת 2006 נחנך במקום בית ספר תיכון חדש, שנקרא "עתידים" ע"ש מרדכי אלישיב (פרידמן), שהיה מנהלו הראשון של תיכון קוגל, עד 1965.

## פעילות
בבית הספר נלמדים כל מקצועות החובה, אך במקצועות הבחירה ישנם שני מסלולים:

### מסלול עיוני
מקצועות הבחירה ניתן ללמוד מקצועות כגון כימיה, פיזיקה וביולוגיה,

מדעי החברה, היסטוריה, תנ"ך מוגבר, ספרות מוגבר, ערבית, מנהל וכלכלה.

### מסלולי מצוינות
* **"מסלול סייבר-גאוגרפי"-** בה מרחיבים התלמידים גאוגרפיה ברמה של 5 יחידות לימוד. השעורים כוללים גם יציאות רבות לטיולים ברחבי הארץ.
* **מסלול מצוינות [[כיתת נחשון]]**- תוכנית מבוססת בתפיסת החינוך וההכשרה שלה על תוכנית תלפיות. התוכנית מבוססת על למידה עצמית ופעילה של התלמידים בהובלת מחנך.
* **מסלול תקשורת מדיה ופרסום**-מסלול מצוינות המשלב לימודי תקשורת תאורטיים ומעשיים, במסגרתם התלמידים מתנסים בעולם הפוליטיקה והתקשורת, רשתות חברתיות, עולם הפרסום, בניית קמפיין, אסטרטגיה פרסומית, בניית אתרים, עיצוב קראייטיב ותכני מדיה, בניית אתרים.
* **מסלול הנדסי מדעי**- מסלול מצוינות המאפשר לימודים מורחבים של מדעי-המחשב והנדסת-תוכנה שבסופם מקבלים תעודת בגרות עיונית וטכנולוגית. התלמידים לומדים את חלופת טלפונים חכמים בשפת JAVA אנדרואיד, עיצוב אפליקציות, כתיבת יישומים בסיסים, כתיבת אפליקציות, ותכנות מונחה עצמים.
בבית הספר פועלות קבוצות כדורגל וכדורסל אשר משתתפות בתחרויות עירוניות, מחוזיות וארציות.

## בוגרים
במשך השנים רבים מבוגרי קוגל התבלטו במהלך השנים כמובילים בתחומים במדינת ישראל כגון: ספרות, מוזיקה, משפטים, פסיכולוגיה, פוליטיקה, תקשורת ובידור.

בין הבוגרים ניתן למנות את עליזה אולמרט, יעקב אור, קארין אלהרר, יואל אסתרון, איתן ארז, אברהם גובר, יוסי דהאן, עדי הימלבלוי, משה זורמן, גיא חיימוב, דני חלוץ, זהבה כספי, רחל לביא-ברקאי, שמרית מאיר, אדיר מילר, יצחק מלאך, יובל נריה, מירון קרן, אבישי רביב, מוטי ששון, ניר אביאלי ושמעון סמוטריצקי.

## ראו גם
* רשימת בוגרים

## קישורים חיצוניים
* 
* מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בניין בית הספר, באתר 'חלון אחורי', 14 באפריל 2017.

## הערות שוליים

קטגוריה:חולון: תיכונים
קטגוריה:בתי ספר תיכוניים בישראל