אברהם אבושדיד

**אברהם מאיר (אלברט) אבושדיד** (תרל"ה, 1875 – ט' באדר תר"ץ, 9 במרץ 1930) היה מראשוני הרופאים העבריים ילידי הארץ. פעיל ציבור.

## קורות חייו
אבושדיד נולד בנחלת שבעה שבירושלים בשנת תרל"ה (1875) לרחמים שלמה, מראשי ועד העדה המערבית בירושלים, ולריינה אבושדיד. סבו מצד אביו היה אברהם אבושדיד, ממייסדי הקהילה המערבית בירושלים וסבו מצד אמו היה חיים נסים ברוך, ראש ועד העדה הספרדית ואב בית הדין שלה.
לאברהם היו ארבע אחיות, מהן: פרלה (פנינה, שנישאה לאברהם בר-אדון), ריקה ולאה (שנישאה לאיתמר בן-אב"י).

אבושדיד למד בבית הספר אליאנס ובבית הספר התיכון הטמפלרי לאחר מכן פנה ללימודי רפואה באוניברסיטת איסטנבול. בשנת 1900, עם סיום לימודיו עוטר באות כבוד מאת הסולטאן, חזר לירושלים ונתמנה לרופא בבית החולים משגב לדך וזכה לשבחים רבים על פועלו שם. בשנת 1902 נישא לרחל לבית בנימין מארם צובא. בשנת 1909 התמנה לרופא מטעם חברת למען ציון ובשנת 1914 נעשה לרופאה של המושבה הגרמנית. בשנת 1914 מילא את מקומו של משה וולך כרופא הבית של בית החולים שערי צדק, כשהלה שהה מחוץ לעיר.
בשנת 1913 השתתף בוועידת הייסוד של אגודת רופאים מדברי עברית (ארמ"ע) ושימש כגזברהּ. בשנת 1914 השתתף בוועידת הגרענת שנערכה בירושלים.

בעת מלחמת העולם הראשונה גורשו מארץ ישראל בעלי נתינויות זרות שסירבו להתעת'מן, ובראשית ינואר 1915 צורף אליהם גם אבושדיד, בעל האזרחות הצרפתית. אבושדיד התמקם במחנה הגולים שבאלכסנדריה, שם נמצא ביקוש רב לכישוריו הרפואיים.

ממוזער|בית אבושדיד (עם תוספות משלהי המאה ה-20)
לאחר המלחמה חזר אבושדיד לארץ, התיישב ביפו ופתח מרפאה פרטית ברחוב בוסטרוס. בשנת 1923 מילא את מקום מנהל בית החולים הצרפתי למשך מספר חודשים. את ביתו, שתוכנן בסגנון אקלקטי בידי האדריכל אברהם גולדמן, בנה ברחוב השרון (כיום רחוב לבונטין 16). בשנים אלו פעל בשורה של גופים ציבוריים: הוא נבחר לוועד הקהילה העברית של תל אביב מטעם רשימת הספרדים, כיהן כשופט בבית משפט השלום העברי והיה חבר פעיל בהסתדרות הרפואית העברית בארץ-ישראל, בהסתדרות האזרח, במסדר בני ברית וכן באגודת הבונים החופשיים, שבה שימש כנשיא לשכת בונים חופשיים "מוריה" היפואית מייסודהּ ועד יום מותו. בשנת 1928, בהשראת גיסו איתמר בן-אב"י, מראשי הסתדרות בני בנימין, היה אבושדיד הראשון להרים תרומה בגובה עשרת אלפים לא"י (סכום עתק באותם זמנים) לרכישת 100 דונם מאדמות אום-ח'אלד, שעליהן הוקמה נתניה, לחפירת הבאר הראשונה ולנטיעת הפרדס הראשון שם.

בט' באדר תר"ץ (9 במרץ 1930) נפטר אברהם אבושדיד ביפו, בהותירו אחריו בן ושתי בנות. הוא הובל לקבורה למחרת בירושלים, בלוויית המוני מלווים יהודים, מוסלמים ונוצרים.
ממוזער|קברו שבהר הזיתים
עיריית נתניה קראה רחוב על שמו.

## עץ משפחה

## לקריאה נוספת
*יעקב יהושע, **ירושלים הישנה בעין ובלב: מבחר כתבים** (הקדמה: אברהם ב. יהושע), ירושלים: כתר, 1988, עמ' 183
* נסים לוי ויעל לוי, **רופאיה של ארץ ישראל 1799–1948**, זכרון יעקב: איתי בחור – הוצאה לאור, 2012, עמ' 79–80

## קישורים חיצוניים

* -471
* 
* 
* 
* על ד"ר אברהם אבושדיד באתר עיריית נתניה 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית ספר אליאנס (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת איסטנבול
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הרפואית בישראל
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בארץ ישראל
קטגוריה:חברי בני ברית
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:משפחת בן-יהודה
קטגוריה:גואלי אדמות בארץ ישראל
קטגוריה:סגל משגב לדך
קטגוריה:שופטי בית משפט השלום העברי
קטגוריה:נחלת שבעה: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1875
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1930