ברוך אגדתי

**ברוך אגדתי** (**קאושנסקי**; 18 בפברואר 1895 – 18 בינואר 1976) היה צייר ורקדן ישראלי, מאבות תעשיות הקולנוע והמחול בארץ ישראל ומאנשי הרוח הבולטים בתל אביב של שנות ה-20 וה-30. תרם רבות לפיתוח התרבות בישראל.

## קורות חיים
אגדתי נולד בכ"ד בשבט תרנ"ה בעיר בנדרי שבבסרביה, האימפריה הרוסית, בנם של אריה קאושנסקי-אגדתי, סוחר, ובתיה בת אריה דוד. למד בחדר ובבית ספר וכבר מילדותו נמשך לריקוד הקלאסי. הוא עבר עם משפחתו לאודסה והתקבל שם לבית הספר לבלט, על אף התנגדות אביו. בשנת 1910, בגיל 15, עלה לארץ ישראל לבדו, החל ללמוד בבית הספר לאמנות "בצלאל" ועבד למחייתו בפרדסים בפתח תקווה וכמורה לריקודים סלוניים. בפתח תקווה פגש בעולים תימנים שסיפקו לו מאוחר יותר השראה לריקודים שיצר.

ביוני 1914 פתח בירושלים קורס לריקודים סלוניים תחת שם עברי חדש - "ברוך בן יהודה". לאחר מכן נסע לבקר את משפחתו בבסרביה. כשהגיע לשם פרצה, בראשית אוגוסט, מלחמת העולם הראשונה והוא נאלץ להישאר שם והחליט ללמוד בלט. מאוחר יותר הצטרף לאופרה של אודסה כרקדן. ב-1919, לאחר תום המלחמה חזר לארץ ישראל באונייה "רוסלאן" יחד. על סיפון האונייה פגש באנשי הרוח הציירים יוסף זריצקי, פנחס ליטבינובסקי ופרופ' יוסף קלויזנר, שאף הם הפרו את נפשו היצירתית. הוריו עלו אף הם ארצה עם אחיו הצעיר, יצחק, ואחותו, שושנה, שנה לאחר מכן.
### שנות ה-20

שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|מודעה ל"קונצרט-תערוכה" של ברוך אגדתי, אפריל 1923, אולם "עדן"

עם חזרתו לארץ-ישראל, החל אגדתי לפתח ולהציג יצירות מחול ששאבו את השראתם מן הפולקלור היהודי המסורתי, לצד דמויות פולקלור ארצישראליות. 
בינואר 1920 העלה בקולנוע עדן בתל-אביב רסיטל, שבו הופיעו גם קטעי נגינה בביצוע הכנר אנטון צ'יקוב, כשהו מלווה בפסנתרן בשם סידני סיל. תוכנית זו הועלתה לאחר מכן, ב-30 בינואר וב-2 בפברואר בקולנוע ציון בירושלים. התוכנית כללה ריקוד חסידי מתוך "מלווה מלכה", ריקוד "קווקזי"בשם "רוסיה הישנה" (טיפק), על פי מנגינה מאת ניקולאי או אנטון רובינשטיין, וריקוד מתוך "אגדה תימנית".

ב-6 בנובמבר העלה בקולנוע עדן בתל-אביב תוכנית בשיתוף עם כנר בשם מרדכי דין, ו"השלישיה היפואית", שהיתה ה"שלשיה" הקבועה של הראינוע. תוכנית המחול כללה "ריקוד יווני" שביצעו שתיים מתלמידותיו של אגדתי, מחולות מתוך "מחזות איטלקיים" (כנראה הכוונה לקטעי אופרה), שביצע בלווית שני רקדנים נוספים. לאחר מכן ביצע אגדתי קטעי סולו בשם "מלווה-מלכה" ומחול בשם "תפילת שחרית", בו רקד עם טלית ותפילין.

במקביל החל אגדתי לפתח מקורות הכנסה נוספים, קבועים וחד-פעמיים, ובהם קורסים למחול לקבוצות שונות. ב-1921 פתח את בית הספר שלו במסגרת קונסרבטוריון "שולמית" של שולמית רופין, וכן ביקש לערוך שיעורים גם בירושלים. וכן ערך את נשף פורים הראשון שלו ב"עדן". היה זה נשף שהתחרה עם עוד כ-4 ארועים נוספים.

נראה כי בכאוגרפיה של אגדתי החל תהליך הפשטה שאת הדיו הראשונים ניתן היה למצוא ב-1921. אז ערך תוכנית מחול חדשה שהוקדשה למוזיקה מודרנית אוונגרדית בת התקופה. בין היתר דביוסי, בלה ברטוק, שנברג ואחרים, ובוצעה על ידי פסנתרן בשם פיליפסון. אגדתי ביצע את קטע המחול "מלוה-מלכה". בתוכניתו הבאה כבר ביצע קטע בשם "אל יבנה הגליל" (1921), שהיה מחול הורה לצלילי השיר "אל יבנה הגליל", והתבסס על "התנועות הרתמיות של הפועלים בשדה ובכבישים בארץ-ישראל בשעת עבודתם" 

ב-31 באוגוסט 1922 עזב אגדתי את ארץ-ישראל בדרכו לסיבוב הופעות בארצות הברית, בלי לדעת לגמרי מתי הוא עתיד לשוב. 

בסוף במרץ 1923 בישרו מודעות על פתיחתו המחודשת של הסטודיו למחול שלו בבית הספר לנגינה שולמית. "הארץ" דיווח כי אגדתי חזר מברלין,  "השתלם שם במקצועו ונגש עכשיו להמשך עבודתו בשכלול המחול הלאומי המקורי שלנו ובעבודה האמנותית של התנועה העברית הספציפית".

בנוסף, בברלין הספיק להצטייד בתלבושות שעיצב לו האמן היהודי בוריס ארונסון כנראה ממש לפני שקיבל ויזה והיגר לארה"ב. ואולי הספיק גם ליצור את סדרת התצלומים הקאנונית של יצירתו, בסטודיו של הצלם היהודי-גרמני לאזלו ויילינגר (László Willinger) .

המפגש של אגדתי עם האמנות האקספרסיוניסטית בברלין, אותה היה יכול להכיר דרך אהרונסון, הגבירה כנראה, את נטיות ההפשטה של אגדתי. אגדתי יצר מחדש את "אל יבנה הגליל". החלוץ המככב בקטע "מבליט [עתה] את הכוח הגופני והעז הרוחני של חלוץ-תחייתנו בעבודתו על שדמות המולדת". הוא גם החליף את המוזיקה לזו של מיכאיל גנסין. בנוסף, הופיע עם שני קטעים חדשים ללא ליווי מוזיקלי.

ב-1923 גם הציג לראשונה תערוכת יחיד של ציורים בצבעי-מים על בדי משי בסטודיו של הפסל אברהם מלניקוב בשער שכם בירושלים.

בשנת 1929 החל לעסוק בקולנוע. את הסרט הראשון, "יומן תל אביבי", הפיק עם אחיו יצחק והוא הוצג בקולנוע מוגרבי. בשנת 1931 יצר את סרט ההנפשה העברי הראשון הרפתקאותיו של גדי בן סוסי. הסרט התיעודי-למחצה זאת היא הארץ משנת 1935 היה הסרט הראשון בעל פסקול עברי. בשנותיו האחרונות חזר לעסוק בציור.

בשנת 1976 הוענק לו התואר יקיר העיר תל אביב-יפו.

אגדתי נפטר בתל אביב בט"ז בשבט תשל"ו ונקבר בבית הקברות טרומפלדור שבעיר.
בשנת 1985 נערכה תערוכה לזכרו בבית ראובן בתל אביב.
בשכונת צהלה בתל אביב נקרא רחוב על שמו.

## סרטיו
* הרפתקאותיו של גדי בן סוסי
* יומן תל אביבי
* זאת היא הארץ
* האתמול של מחר, 1964
* יומני אגא - יומני חדשות

## גלריה

קובץ:Haaretz 19211213.jpg
קובץ:הארץ, 31 אוקטובר 1920.jpg
קובץ:הארץ 6 במרץ 1921.jpg
קובץ:הארץ⁩, 30 מרץ 1923⁩.jpg
קובץ:הפועל הצעיר⁩, 10 פברואר 1922⁩.jpg
קובץ:הארץ⁩, 26 אפריל 1923⁩.jpg
Agadati katz002-s.jpg|אקסטאזה תימניתתצלוםגובה 13.2 ס"מ, רוחב 8 ס"מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
File:Agadati katz011.jpg|מלווה מלכהתצלוםגובה 13.1 ס"מ, רוחב 7.9 ס"מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
File:Agadati katz013-s.jpg|מלווה מלכהתצלוםגובה 21.5 ס"מ, רוחב 15.7 ס"מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
קובץ:Migdal David's artists c. 1925.jpg|קבוצת אמנים בתצלום (1926-1925) מאת אברהם סוסקין. משמאל לימין: יוסף זריצקי, אריה לובין, יונה צליוק, ראובן רובין, ציונה תג'ר, פנחס ליטבינובסקי (עומד, שני מימין), יצחק כץ, ברוך אגדתי ויצחק חזין
קובץ:Agadati katz018-s.jpg|בצילומי הסרט "חתונה תימנית" (1926-7). בשורה השנייה משמאל: בת שבע כץ, יצחק חזין, ירושלים סגל, ברוך אגדתי, נתן אקסלרוד, יצחק כץ. 
קובץ:ברוך אגדתי בית אריאלה2.jpg|ללא כותרת, שנות החמישיםאוסף בית אריאלה


## לקריאה נוספת
* אשר ברש, **ברוך אגדתי אמן הרקוד העברי.** הדים, תרפ"ה, 1924. 
* גיורא מנור, **אגדתי - חלוץ המחול החדש בארץ ישראל**. הספרייה למחול בישראל, 1986. 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אגדת לילה, עיתון תל אביב
* פיטר מלץ, מפגשים מהסוג החזותי עם ברוך אגדתי, באתר עמלנט
* ירון מרגולין, תולדות הריקוד בארץ ישראל: ברוך אגדתי, באתר israeldance
* יעקב קופלביץ (ישורון קשת), המחול היהודי האמנותי של אגדתי, **מחול בישראל**, 1985, עמ' 9–19
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
*  "אגדתי, מרקע של אמן", ארכיון שפילברג
* 
*
*
סרטים בהפקתו של ברוך אגדתי מתוך אוסף ארכיון שפילברג:
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בדרנים ביישוב
קטגוריה:רקדנים ישראלים
קטגוריה:רקדני בלט ישראלים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: כוריאוגרפים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
קטגוריה:היישוב: קולנוע
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי מולדובה
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:עולי האונייה רוסלאן
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1976
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1895
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976