ו

**ו**' (שם האות: **וָיו**) היא האות השישית באלפבית העברי. שמה **וי"ו**.

## הגייה
בהתאם לחלוקתן של אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ו' נמנית עם ארבע האותיות השפתיות: בומ"פ.

הדעה המקובלת במחקר גורסת כי בהגייה המקורית שלה ייצגה האות ו' עיצור וילוני משופתת, מקורב (/w/ :IPA), וכך היא משמשת עד ימינו בהגייה התימנית ובקרב חלק מעדות המזרח, בעיקר לצרכים ליטורגיים.

בעברית הישראלית שהושפעה מההגייה האשכנזית ומההגייה הספרדית, היא מציינת עיצור שפתי-שיני, חוכך, קולי (/v/ :IPA). ישנן עדויות שגם בארץ ישראל בימי הביניים נהגתה ו' באותה צורה.

ו' משמשת גם כאם קריאה לתנועת /o/, ומוצגת בסימון חולם מלא – וֹ, ולתנועת /u/, ומוצגת בסימון שורוק – וּ. משום כך, היא נכללת בקבוצת אותיות אהו"י.

## ייצוג

שם האות וצורתה העתיקה מתייחסים** **ל**[[וו (חפץ)|וו לתלייה]].



[[קובץ:Vav.png|שמאל|ממוזער|300px|האות ו' מוצגת ב[[גופן|גופנים]] הבאים (מימין לשמאל): [[פרנק-ריהל]], [[אריאל (גופן)|אריאל]], [[דוד (גופן)|דוד]], [[כתב רש"י]], [[כתב סת"ם]], [[כתב יד (כתב)|כתב]], [[חיים (גופן)|חיים]]]]

בקוד [[ASCII]] מיוצגת האות ו' בערך E5, ובקוד [[Unicode]] היא מיוצגת בערך 05D5.

ב[[קוד מורס]] מיוצגת האות ו' באמצעות הרצף: **.** (נקודה). סימן קצר במיוחד זה משקף את תפוצתה הגבוהה של האות ו' בטקסטים עבריים.

[[קובץ:Braille W.svg|ימין|14px]] הוא ייצוגה של האות ו' העיצורית ב[[כתב ברייל]].

ב[[אלפבית צלילי]] מיוצגת האות ו' באמצעות המלה "**וו**".

באיתות ב[[סמפור (איתות)|דגלי סמפור]] ו' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה דרומה (כלפי מטה) ודגל שני הפונה מזרחה (ימינה).

== כללי כתיב ותעתיק ==
לפי [[כתיב חסר ניקוד|כללי הכתיב המלא]] העוסקים באות ו', בכל מקום שבו בכתיב מנוקד יש חולם חסר או [[קובוץ]], תתווסף האות ו' בכתיב מלא (דוגמאות: חוק, מוגש). כמו כן, ו' עיצורית נכפלת כשהיא באמצע מילה (דוגמאות: תקווה או זווית). עם זאת, האות אינה נכפלת בראש המילה ובסופה (דוגמאות: ויקיפדיה, ורד, ותיק, צו), אך כן נכפלת כאשר לפניה מצטרפת אחת מ[[אותיות השימוש]], למעט ו' החיבור. לכן, מהמילה "ויקיפדיה" נקבל "בוויקיפדיה", אך "וויקיפדיה" (כלומר וּוִיקיפדיה) ומהמילה "וֶרד" נקבל "הוורד", אך "וורד" (כלומר וּוֶרד). סייג נוסף להכפלה הוא כי אין כופלים ו' עיצורית כאשר אחריה באה ו' אחרת (כלומר שורוק או חולם מלא), ולכן יש לכתוב תיווך, למשל. המילה הנכתבת בניקוד "וּוָווֹ" (במשמעות "והוו שלו") תיכתב בצורה דומה בכתיב מלא, "וווו", בהתאם לכללים המונעים הכפלה לאחר ו' החיבור ולפני ו' אחרת.

[[עיצור וילוני-שפתי, מקורב|העיצור הווילוני-שפתי המקורב]] (כאמור, /w/) מיוצג בכתיב מלא באות ו', בדיוק כמו ה[[עיצור שפתי-שיני, חוכך, קולי|עיצור השפתי-שיני החוכך הקולי]] (כאמור, /v/), וזאת בניגוד לעיצורים אחרים שאינם קיימים בעברית המקבלים ייצוג של אות קיימת בתוספת גרש. לכן, השם האנגלי Winston ייכתב בעברית "וינסטון", ובצירוף אות שימוש תוכפל הו' (לדוגמה, לווינסטון). זאת על אף שלעיתים ניתן לראות שימושים לא-תקינים, שבהם מוכפלת הו' בניגוד לכללים. שמות [[גרמנית|גרמניים]] ו[[פולנית|פולניים]], שמקורם בשפות המשתמשות באות w כדי לציין עיצור חוכך שפתי קולי, על אחת כמה וכמה יתועתקו לפי כללי הכתיב המלא העוסקים באות ו'.

נראה כי העיצור /w/ קיבל במהלך השנים את מעמדו בעברית בחזרה. אם בעבר המילה הערבית "ואדי" הפכה מ-wadi ל-vadi ו-hollywood נהגתה כ-h)ollyvood), היום מילים לועזיות בעלות w שומרות על העיצור ולא הופכות אותו ל-v. לכן נוצרה התופעה של סימון w בוי"ו כפולה בראש מילה. הכתיב הזה נובע מהבנה מוטעית של חוקי הכתב הלא מנוקד. הציבור רואה את הכפלת הוי"ו באמצע מילה ומפרש את זה כסימן ל-w (אף שגם וי"ו הנהגית כ-v מוכפלת באמצע מילים) ולכן מכפיל את הוי"ו גם בראש מילה. כתיב זה בעייתי כי הוא יכול להתפרש בכמה דרכים. למשל voynich שנכתב וויניץ' יכול להיקרא גם vinich winich. השיטה המקובלת בציבור סובלת מחוסר עקיבות ויוצרת בלבול. למשל, כשבאים אחרי הכפלת הוי"ו שורוק או חולם נוצר לכאורה רצף של שלושה וי"וים אבל מקובל להימנע ממנו ולכתוב לדוגמה וודי במקום ווודי. לכן הוצע הרעיון להוסיף גרש לוי"ו כדי לפתור את הבעיות הללו. האקדמיה ללשון העברית דנה ברעיון ופסלה אותו.

[[חנניה רייכמן]] יצר את חידוד הלשון הבא: "וָו וּוָו וּוָו וּוָו, כמה ווים יהיו יחדיו?", שבו מדובר בארבעה ווים, אך האות ו' מופיעה בו 11 פעמים ברציפות.

== שימושים ==
ב[[שפה]] ה[[עברית]] המודרנית [[שכיחות אותיות בעברית|שכיחות השימוש]] באות **ו**' היא כ־10.00% מכלל אותיות האלף-בית.

=== ו' החיבור ===
האות ו' מציינת חיבור בין מילים או בין חלקי ה[[משפט (לשון)|משפט]] בבואה כתחילית לפני מילה. לדוגמה, "אני **ו**אתה נשנה את העולם" (מחברת בין שני [[שם עצם|שמות עצם]], [[נושא (דקדוק)|נושא]]ים או [[מושא]]ים) או "אני הלכתי הביתה, **ו**אתה נשארת בגינה" (מחברת בין שני חלקי [[תחביר עברי#המשפט המחובר|משפט מחובר]]). כאשר החיבור הוא בין מילים לא יבוא לפני הו' [[פסיק]], ואילו כאשר החיבור הוא בין חלקי משפט יבוא לפני הו' פסיק.

[[ניקוד העברית בת ימינו|ניקודהּ]] היסודי של ו' החיבור הוא [[שווא]], אך לפני עיצור המנוקד בשווא (למעט י') או אחת מאותיות בומ"פ, תנוקד הו' בשורוק. בנוסף, לפני [[י]]' המנוקדת בשווא תנוקד הו' בחיריק (השווא שעל הי' נופל בשל כללי ה[[דיפתונג]]), לפני אות המנוקדת בחטף תנוקד הו' כניקוד החטף ולפני הברה מוטעמת תנוקד הו' ב[[קמץ]]. דוגמאות: אמנון וְתָמר, עשרים וּשְׁתיים, [[חמץ]] וּמַצה, פירות וִירקות, ברנשים וַחֲתיכות, שלושים וָשֵׁש.

מילה המתחילה באחת מאותיות בג"ד כפ"ת מאבדת את הדגש הקל אחרי ו' החיבור.

=== ו' ההיפוך ===
לעיתים, כאשר ו' מופיעה לפני [[פועל (בלשנות)|פועל]], היא מציינת את היפוך [[זמן (בלשנות)|זמן]] הפועל, מעתיד לעבר או מעבר לעתיד. לדוגמה,  או . שימוש זה נפוץ בעיקר ב[[עברית מקראית|עברית המקראית]] ופחות בתקופות אחרות של העברית.

ניקודה של ו' ההיפוך מעבר לעתיד כניקודה של ו' החיבור, על גרסאותיו השונות. מנגד, ניקודה היסודי של ו' ההיפוך מעתיד לעבר הוא [[פתח (ניקוד)|פתח]] ובאות שאחריה בא [[דגש חזק]], אך בי' המנוקדת בשווא לא יבוא דגש. כמו כן, לפני [[א]]' מאותיות האית"ן מנוקדת ו' ההיפוך מעתיד לעבר בקמץ ללא תוספת הדגש בא' שאחריה.

בחלק מן המקרים ו' ההיפוך משנה את [[הטעמה|הטעמת]] המילה.

=== ו' כסופית ===
בבואה כ[[מוספית|סופית]] לשם, משמשת ו' המנוקדת בחולם מלא כ[[לוואי#לוואי שייכות|כינוי שייכות]] לנסתר, או בּצירוף "נוּ" ככינוי שייכות למדברים. בבואה כסופית לפועל, מציינת ו' המנוקדת בחולם מלא ככינוי מושא לנסתר, ואילו ו' עם שורוק מציינת הטיית נסתרים בזמן עבר, או, כתלות בתחילית, נסתרים ונוכחים בזמן עתיד. הצירוף "נוּ" כסופית לפועל מציין הטיית מדברים בזמן עבר או כינוי מושא למדברים. דוגמאות: ידוֹ, ידנוּ, כתבוֹ, כתבוּ, יכתבוּ, כתבְנוּ, ישמרנוּ.

=== שימושים נוספים ===
בעבר שימשה האות ו' גם לפתיחת פסוקיות ויתור, במשלב השירה.

בצירוף "הואיל ו" משמשת הו' כפותחת [[משפט משועבד|פסוקית סיבה]].

ב[[גימטריה]] ערכה של ו' הוא [[6 (מספר)|6]], ובהתאם לכך "יום ו'" הוא [[יום שישי]] וכיתה ו' היא הכיתה השישית בבית הספר.

ב[[קבלה]] מסמלת האות ו' את ה[[חומר]].

==ראו גם==
* [[و|و – האות **וַאו**]] ב[[ערבית]]
* [[ﭪ|ﭪ – האות **וא''']] בערבית
* o – האות או בלטינית
* w – האות דאבליו בלטינית
* v – האות וי בלטינית

## קישורים חיצוניים

* ארי דה לוקה, אומן הסבך, באתר "הספריה החדשה" - על ו"ו ההיפוך
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אותיות בעברית
קטגוריה:6 (מספר)