פרשת קידומה של רינת סבן

**פרשת קידומה של רינת סבן** היא מחלוקת משפטית וציבורית שהתעוררה בשנים 2025–2026, בעקבות סירובו של השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, לאשר את העלאתה בדרגה של רב-פקד רינת סבן לדרגת סגן-ניצב.

בן גביר טען כי סבן אינה ראויה לקידום בשל תפקודה המקצועי כחוקרת בתיקי נתניהו. סבן טענה כי הסירוב לאשר את ההעלאה בדרגה נגוע בשיקולים זרים. בעמדתה תמכו היועצת המשפטית לממשלה ופיקוד המשטרה. בפברואר 2026 פסק בית המשפט המחוזי בירושלים כי החלטת השר לוקה ב"חוסר סבירות קיצוני" והורה על קידומה המיידי של סבן, ובמרץ 2026 קודמה סבן לדרגת סגן-ניצב.

## רינת סבן במשטרת ישראל
רינת סבן התגייסה למשטרת ישראל בשנת 2002 ולאורך השנים מילאה שורה של תפקידים במערך החקירות. במהלך שירותה באגף החקירות והמודיעין (אח"מ), שימשה סבן כחוקרת בכירה במספר תיקי שחיתות, ובהם חקירות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ומקורביו. היא הייתה חלק מצוות החקירה בתיק 4000 והייתה מעורבת בחקירת עדי המדינה שלמה פילבר וניר חפץ, וכן בחקירת יועצי ראש הממשלה בתיק הטרדת עד המדינה שלמה פילבר.

סבן שימשה גם כמפקדת כוח משימה מכרזים ביחידה הארצית למאבק בפשיעה כלכלית (יאל"כ) בלהב 433. וכראש מחלק חקירות.

במהלך מלחמת חרבות ברזל מילאה סבן תפקיד במערך זיהוי החללים במחנה שורה. תפקידה כלל גם מסירת הודעות אבל לבני משפחות הנספים. כמו כן עמדה בראש צוות החקירה לאיתור נעדרים מטבח שבעה באוקטובר.

במאי 2024 מונתה לעוזרת ממלא מקום ראש להב 433, תת-ניצב בועז בלט, שהחל את תפקידו באותה העת. עם מינויו של בלט לראש אגף חקירות ומודיעין בספטמבר 2024, הוא מינה את סבן, שדרגתה רב-פקד, כעוזרת שלו, תפקיד בו דרגת התקן היא של סגן ניצב.

## המאבק על הקידום לדרגת סגן ניצב
בשנת 2024 המליץ סגל הפיקוד הכללי של המשטרה על קידומה של סבן לדרגת סגן-ניצב ומינויה לעוזרת ראש אח"מ. המינוי אושר עקרונית על ידי השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר בדצמבר 2024, בכפוף לסיום קורס פיקוד ומטה (פו"ם), קורס אותו השלימה סבן בהצטיינות במסגרת שב"ס באפריל 2025.

במרץ 2025, במהלך הקורס, זומנה סבן למסור עדות בבית המשפט המחוזי בירושלים במסגרת משפט נתניהו, שם נשאלה על פעולות החקירה שבוצעו תחת הנחייתה. בעדותה זו אמרה סבן כי פניותיו של נתניהו לאתר האינטרנט וואלה בענייני סיקור, לצד פעילותו לקידום רגולציה שהייתה מיטיבה עם בעל השליטה בחברת בזק שאול אלוביץ', הן חריגות ביחס לנורמה בישראל. במהלך החקירה ולאחר שאלות השופטים בנוגע לחריגות, כמו "חריג ביחס למה?", ענתה "לנורמה. לנורמה שקיימת במדינת ישראל, שאני יודעת כאזרחית שעובד ציבור לא יכול לקבל משהו ולתת משהו בתמורה למה שהוא קיבל" וכן שההתבטאויות היו "בוטות" בהתייחס לפניות כמו צריך להוריד (ידיעה) כדי שהבוס לא יתעצבן או צריך להכניס (ידיעה) עכשיו, עכשיו בהול.

לאחר מתן העדות חלה תפנית בעמדת השר בן גביר והוא נמנע מלחתום על אישור העלאתה של סבן בדרגה. במשך מספר חודשים סירב בן גביר לנמק את דבר הסירוב ולאחר פניית הייעוץ המשפטי לממשלה אליו, נימק בדיעבד את סירובו בטענות על ליקויים מקצועיים בתפקודה בחקירות תיק 4000.

### הגשת עתירה מנהלית
ב-23 בנובמבר 2025 הגישה סבן עתירה מנהלית לבית המשפט המחוזי בירושלים נגד השר בן גביר ונגד משטרת ישראל. בעתירתה טענה סבן כי אינה מקודמת לדרגת סגן ניצב עקב התערבות אישית של השר בן גביר וכי החלטת השר להימנע מחתימה על כתב המינוי שלה לוקה בחוסר סבירות קיצוני ונובעת משיקולים זרים שאינם מקצועיים, הקשורים למילוי תפקידה בחקירות נתניהו. לעתירה הצטרפו התנועה למען איכות השלטון בישראל ופורום המפכ"לים והניצבים למען הדמוקרטיה.

היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה, המפכ"ל דני לוי והיועץ המשפטי של המשטרה אלעזר כהנא תמכו בקידומה של סבן. היועצת המשפטית לממשלה הזהירה כי התנהלות השר עלולה להרתיע קצינים ושוטרים מלמלא תפקידם נאמנה בחקירת אישי ציבור, ושיש בה להרתיע שוטרים מסורים ממילוי תפקידם, שמא הדרג הפוליטי יחסום את קידומם. מפכ"ל המשטרה הביע את עמדתו המקצועית כי מדובר בקצינה מצטיינת הראויה לקידום, ובפרט לאחר שהמינוי כבר נחתם על ידי השר כדין ולאחר שהיא כבר ממלאת את התפקיד בפועל בהצלחה. היועץ המשפטי של המשטרה קבע כי אין מניעה חוקית להעניק לה את הדרגה, וכי אין תקדים שהתנהלות קצין משטרה בחקירה ספציפית – שלא נלוו לה הערות פיקודיות או השלכות משמעתיות – תישקל במסגרת קידומו.

### פסק הדין
ב-9 בפברואר 2026 פסק השופט דוד גדעוני בהחלטה לא חוקית כי החלטת השר בן גביר שלא לקדם את סבן "נגועה בחוסר סבירות קיצוני" ושהתנהלותו מעוררת חשד לשיקולים זרים, והורה לו לקדם את סבן לדרגת סגן-ניצב באופן מיידי. הוא קבע כי רק לאחר שסבן זומנה למסור עדות בתיק 4000 חלה תפנית בעמדת השר וכי אין עילה מקצועית לעיכוב הדרגה. כמו כן ציין כי בעניינה של העותרת הועלו בדיעבד ובאורח חריג טענות וסוגיות שלא הועלו במקרים דומים אחרים ושאינן נבחנות כלל בהליכי קידום.

למחרת מתן פסק הדין הגיש השר בן גביר בקשה לעיכוב ביצוע כדי לאפשר לו לערער לבית המשפט העליון. ב-23 בפברואר 2026 בית המשפט דחה את הערעור שהגיש השר בן גביר, ופסק כי על השר לקדם את סבן לדרגת סגן-ניצב.

ב-10 במרץ 2026 ולאחר שלא קידם אותה למרות צו בית המשפט – הגישה סבן בקשה לבזיון בית המשפט נגד בן גביר.

ב-17 במרץ 2026 הגישה היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, עמדה לבית המשפט המחוזי בירושלים, לפיה השר בן גביר מפר את פסק הדין שהורה לו לקדם את סבן. בהרב-מיארה ביקשה כי בית המשפט יקבע שניתן לקדם את הקצינה גם ללא אישורו של השר. בעמדה נכתב כי מדובר ב"הפרה חמורה של פסק הדין", וכי העיכוב עלול ליצור "אפקט מצנן" על קצינות וקציני חקירה במשטרה, שרואים כי פסק דין אינו מקוים על ידי השר. מפכ"ל המשטרה דני לוי לא הצטרף לעמדת היועמ"שית, אולם הבהיר כי סבן ראויה לקידום ולדרגת סגן ניצב, כפי שסוכם בדיון סגל הפיקוד הבכיר של המשטרה.

ב-18 במרץ 2026 קבע בית המשפט המחוזי בירושלים כי על השר בן גביר לקדם את סבן תוך חמישה ימים, או שהיא תקודם בלי אישורו. בן גביר לא ציית לקביעה זו, והגיש ערעור לבית המשפט העליון על החלטת בית המשפט המחוזי.

ב-24 במרץ 2026 הוענקה לסבן דרגת סגן-ניצב על ידי ניצב בועז בלט, ראש אגף החקירות והמודיעין.

### בעקבות פסק הדין

פרשת סבן הוצגה כתקדים גם בהקשר לסירובו של השר לקדם קצינה בכירה נוספת, סנ"צ רותי האוסליך בניגוד להמלצת המפכ"ל ובהחלטה שהיועצת המשפטית לממשלה קבעה לגביה שיסודה בשיקולים זרים.

## הערות שוליים

קטגוריה:משטרת ישראל: פרשיות
קטגוריה:2026 בישראל
קטגוריה:פסקי דין של בית משפט לעניינים מינהליים
קטגוריה:פסקי דין של בית המשפט המחוזי בירושלים
קטגוריה:ממשלת ישראל ה-37