open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דני קרפל (שדרן)

**דני קרפל** (9 באוגוסט 1954 – 2 במרץ 2016) היה עורך מוזיקה ושדרן רדיו ישראלי, שעבד במשך שנים רבות בגלי צה"ל. מבקר מוזיקה ויועץ מוזיקלי, בעיקר בתחום הג'אז.

## ביוגרפיה
דני קרפל נולד בכרכור, גדל במושב עין עירון עד גיל 5 והתגורר במשך מרבית שנותיו ברמת גן. אחיו הבכור הוא המוזיקאי אבי קרפל ("הסגנונות" ו"עוזי והסגנונות") ובזכותו נחשף למוזיקה מגיל צעיר.

### רדיו
קרפל היה בעל ידע נרחב ומעמיק בתחום הג'אז לסוגיו השונים, ובין השאר, ערך והגיש את תוכנית הג'אז השבועית של גלי צה"ל, "קול הג'אז הזה" ותוכניות ספיישל מיוחדות שהוקדשו ליוצרים מרכזיים מהתחום. בנוסף, הוא הגיש תוכניות רדיו שונות בתחום המוזיקה הישנה והנוסטלגית, "אולדיז" (Oldies), וביניהן "כאלה היו השירים שהיו", "יופי של שירים", ו"לבקשת הקהל". הוא הגיש גם את "ציפורי לילה" ואת "לא רוצים לישון" ובימי חמישי, ערך את תוכנית המוזיקה העברית הנוסטלגית, "ארבע אחרי הצהריים". יחד עם חברו, דובי לנץ, הגיש קרפל את התוכנית "דו רה יומי". בשנת 1986, במסגרת לוח שידורי הקיץ החדש של התחנה, החלו השניים להגיש יחד את החידון המוזיקלי "תו השעה", בתוכניתו של רפי רשף, "נכון לעכשיו". בין התפקידים שעשה בתחנה הוא היה גם עורך מצעד הפזמונים העברי והלועזי (לצד אלי ישראלי, כמגיש).

למרות מחלת פרקינסון שתקפה את גופו בשנת 2002, המשיך קרפל לערוך ולהגיש את תוכניות הרדיו השונות בגלי צה"ל במשך כ-10 שנים נוספות. עקב מצבו הבריאותי, הוא החל לאחר מכן לערוך את תוכנית הדגל "קול הג'אז הזה" וכן את התוכנית "ארבע אחרי-הצהריים" מביתו. הדבר הסתייע בעזרתם של הקריינים עופר חזות, תמר עמית יוסף ונוגה קליין, אשר הגישו אותן במקומו.

### פעילויות נוספות
במסגרת כיסוי תחום הג'אז השתתף בפסטיבלים בינלאומיים רבים וראיין עשרות יוצרי ג'אז מרכזיים. כמו כן, שימש כעורך מקצועי לתרגום לעברית של הספר "ג'אז" מאת ז׳ראל ארנו וז׳אק שנל.

בנוסף לעיסוקו בגלי צה"ל, טיפח קרפל קריירה ענפה סביב אהבתו הגדולה למוזיקה: שימש יועץ מוזיקלי לתוכניות טלוויזיה שונות, היה המנהל האמנותי של פסטיבל "ג'אז, בלוז ווידאו טייפ" והיה מבקר הג'אז של העיתון "ידיעות אחרונות" ושל המקומון "תל אביב". שימש גם מרצה מבוקש בנושא הג'אז, וכיהן כחבר מן המניין במדור למוזיקה של משרד החינוך והתרבות.

### פרסים והוקרה
בשנת 2006 זכה קרפל בפרס שר החינוך, התרבות והספורט על תרומתו בתחום המוזיקה. בשנים אלה גם ערך את סדרת "ג'אז חם" במוזיאון תל אביב לאמנות.

בחודש נובמבר 2015 ערכו גלי צה"ל אירוע פרידה מקרפל לאחר כמעט 42 שנים בהן שירת בתחנה. האירוע נערך בבית היוצר שבנמל תל אביב.

### מותו
קרפל נפטר לאחר מאבק במחלת פרקינסון ב-2 במרץ 2016 והותיר אחריו את אשתו סוזי, בן ובת.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* , 2 במרץ 2016
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:מבקרי מוזיקה ישראלים
קטגוריה:מבקרי ג'אז
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:עורכים מוזיקליים ברדיו הישראלי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
הרי הקווקז

**הרי הקווקז** הם רכס הרים הקובע את הגבול בין אירופה ואסיה המשתרע בין הים השחור לים הכספי באזור קווקז. רכס ההרים עובר דרך רוסיה (המחוז הפדרלי של צפון קווקז), גאורגיה, אזרבייג'ן, ארמניה, דרום אוסטיה, נגורנו קרבאך ואבחזיה. הקווקז הוא חלק משרשרת ההרים הגדולה שייצר "הקימוט האלפיני", הכוללת גם את ההימלאיה והאלפים.

הרי הקווקז נחלקים לשני אזורים שונים:
* **רכס הרי [[הקווקז הגדול]]** – נמצאים בצפון גאורגיה, לאורך הגבול הרוסי.
* **רכס הרי [[הקווקז הקטן]]** – נמצאים בחלקה הדרומי של גאורגיה, לאורך הגבול הטורקי.

רכס הרי הקווקז הגדול משתרע לאורך השטח מאזור העיר סוצ'י השוכנת על גדותיו המזרחיים של הים השחור ופונה דרום-מזרחה, כמעט עד העיר באקו השוכנת על חופי הים הכספי. אורכו מגיע עד כמעט 1,200 קילומטרים.
דרומה ממנו, משתרע במקביל לו רכס הרי הקווקז הקטן שמגיע לאורך של 600 קילומטרים. את שני הרכסים מאחד רכס ההרים המשותף ליחי, שגם מפריד בין חבל הארץ הגיאורגי קולכיס לבין שפלת קורה. בחלק הדרום מזרחי של הרי הקווקז נמצאים שרשרת הרי הטליש, אשר חלק מפסגותיהם מגיע לגובה של 3,000 מטרים. לחלק הרמתי שמעבר לרכס הרי הקווקז הקטן קוראים גם "הרמה הטרנס-קווקזית", היות שהוא מפריד בין אירופה לאסיה.

פסגתו של הר אלברוס שממוקם ברכס ההרים הגדול, היא הפסגה הגבוהה ביותר בהרי הקווקז והיא מגיעה לגובה של 5,642 מטר מעל פני הים.

## גאולוגיה
רכס ההרים נוצר לפני בערך 23.8–28.49 מיליון שנה, בעקבות התנגשות טקטונית שבין הלוח הערבי שזז צפונה, ללוח האירואסיתי. האזור כולו, במיוחד רכס הרי הקווקז הגדול נתון לרעידות אדמה תכופות בשל הפעילות הטקטונית הענפה שבו. אזור רכס ההרים הקטן מתאפיין גם בפני שטח וולקניים ובשטחו עוברת הרמה הוולקנית ג'וואחטי שנמצאת בגיאורגיה. באזור מצויים גרניט, גנייס ונפט (בכמות של 200 מיליארד חביות לערך) כמו גם מצבורי גז טבעי.

## אקלים
הטמפרטורה במקומות השונים בהרי הקווקז או בקרבתם תלויה בגובהם הנקודתי כמו גם במיקום על קו הרוחב. הטמפרטורה בדרך-כלל צונחת כאשר המיקום גבוה יותר. בסוחומי בירת אבחזיה ששוכנת בקרבת הרי הקווקז ועל חופי הים השחור, הייתה הטמפרטורה השנתית הממוצעת כ-15 מעלות צלזיוס ואילו בהר קזבק (המתנשא לגובה 5,000 מטרים), הייתה הטמפרטורה הממוצעת בגבוה 3,700 מטרים 6.1- מעלות צלזיוס.

המדרונות הצפוניים ברכס הרי הקווקז מתאפיינים בטמפרטורה הנמוכה בשלוש מעלות מהמדרונות הדרומיים ואילו הרמות ברכס הרי הקווקז הקטן, הנמצאים בגאורגיה, ארמניה ואזרבייג'ן, מתאפיינים בהבדלי טמפרטורה חדים בין החורף לקיץ כיוון שהאקלים ברכס הקטן הוא יותר יבשתי ופחות גבוה.

## ראו גם

* החגורה האלפידית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קווקז
קווקז
קווקז
ידיים רושמות

"**ידיים רושמות**" (1948) הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מאת האמן ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר.

היצירה מציגה דף נייר לבן המתואר במבט על. שתי ידיים מתוארות כיוצאות מתוך דף הנייר. כל יד אוחזת בעיפרון ומשרטטת את קווי המתאר של היד הנגדית. הידיים יוצרות פרדוקס - כיצד יכולה יד לשרטט את עצמה? או בניסוח שונה: כיצד הן מתקיימות במעגל סגור אותו הן יצרו בעצמן?

## ראו גם
* לולאה מוזרה
* התייחסות עצמית

## לקריאה נוספת
* מ.ק. אשר, **עבודות גרפיות**, סטימצקי טאשן, 1994, בתרגום עדנה קלגסברון ובעריכת שלומית אריאל.

קטגוריה:מאוריץ קורנליס אשר: הדפסים
קטגוריה:הדפסי אבן
קטגוריה:פרדוקסים של התייחסות עצמית
קטגוריה:יצירות משנת 1948
ענבה

[ממוזער|שכבות הפרי ב[עינב. העינב הוא דוגמה לענבה בשרנית ולחה, ורקמת האנדוקרפ (מסומנת באיור ב–2c) בו דקה מאוד.]]
[ממוזער|שכבות הפרי, מודגמות על [אפרסק. האפרסק אינו ענבה, משום ששכבת האנדוקרפ שמקיפה את הזרע היא קשיחה ועבה, בעוד שבענבות שכבה זו דקה מאוד ולעיתים לא ניתן להבחין בה כלל.]]
**עֲנָבָה** (באנגלית: **Berry**; בלטינית: **Bacca**) היא סוג של פרי, שנוצר משחלה של פרח יחיד ובדרך כלל מכיל זרעים רבים. הענבה היא לרוב בשרנית ולחה. הענבה נבדלת מפירות בעלי תצורה של בית גלעין, בכך ששכבת האנדוקרפ במעטפת, מסביב לזרע, היא דקה ואינה קשיחה. כך למשל, האפרסק אינו ענבה, משום שבמהלך התפתחותו שכבת האנדוקרפ נהיית נוקשה ועבה; מנגד, האבוקדו נחשב לענבה, כיוון ששכבת האנדוקרפ של האבוקדו היא דקה ולעיתים אינה ניתנת להבחנה משכבת המזוקרפ העסיסית שמקיפה אותה. דוגמאות נוספות לענבה הם פרי העגבנייה, עינב, אוכמנית ובננה.

לפי חלק מההגדרות, קריטריון נוסף להגדרת פרי כענבה "קלאסית" הוא קיום של קליפה חיצונית דקה, שאינה תומכת בעצמה כאשר מסירים אותה מהפרי. פירות הדלועיים, כמו האבטיח, המלפפון והדלעת, הם ענבות שמכוסות בשכבה חיצונית קשה, ובלועזית הם נקראים "pepo", על מנת להבדילן מענבות רגילות. פירות הדר הם ענבות שמתפתחת להן קליפה עבה ומחיצות פנימיות. כדי להבדילם מענבות בעלות קליפה דקה, פירות כאלה מכונים "הספרידות" (hesperidium, או ברבים hesperidia; על שם ההספרידות במיתולוגיה היוונית).

השם העברי נקבע בשנת 1939. לפני כן שימשה המילה ענבה בלשון חכמים כגרסה נקבית של "עינב" או לתיאור גרגיר בודד של פירות רבים אחרים. על פי מילון המונחים בביולוגיה של האקדמיה ללשון העברית משנת 2009, פירות כמו תפוח ואגס (באנגלית: pomes), שבהם חלק מבשר הפרי לא נוצר מהשחלה, אלא מרקמה סמוכה לה, נקראים בעברית "ענבה דמויה". אולם, פירות אלה אינם נחשבים לענבות.

המונח האנגלי הוא berry, על אף שרבים מהפירות שבשפת היומיום מכילים את המילה "ברי" בשמם, כמו תות שדה (strawberry) ופטל (raspberry, blackberry), אינם ענבות על פי ההגדרה הבוטנית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מורפולוגיה של פירות
ינקו מטושקה

**ינקו מטושקה** (בסלובקית: Janko Matúška; 10 בינואר 1821 – 11 בינואר 1877) היה משורר סלובקי רומנטי, מחבר השיר "ישנו ברק מעבר לטאטרה" (סלובקית Nad Tatrou sa blýska) אשר שני בתיו הראשונים מהווים את המנון סלובקיה. 

## חייו
מטושקה נולד בדולני קובין שבצפון סלובקיה, על נהר האורבה, ולמד בגימנסיה בכפר גֶמֶר (). בין השנים 1839–1844 למד בליצאום הלותרני בברטיסלאבה, שהיה מרכז חשוב לתנועה הלאומית הסלובקית. בשנות לימודיו החל לכתוב שירים, פואמות אפיות, בלדות ופזמונים, שנשאו אופי לאומי ופטריוטי. כתיבתו הושפעה מהפולקלור בארצו ומהשירה הרומנטית. בברטיסלאבה נעשה מטושקה לאחד מחסידיו ותלמידיו של ליודוביט שטור, מנהיג התנועה הלאומית הסלובקית, שלימד שם במסגרת המכון לשפה וספרות צ'כית-סלובקית. שטור ועמיתיו עסקו בקודיפיקציה ויצירת נוסח סטנדרטי לשפה הסלובקית. מטושקה השתלב בתנועה שקמה סביב שטור (Štúrovci), ותרם מפרי עטו לספר הראשון שהתפרסם בסלובקית הספרותית החדשה ("Almanach Nitra", 1844). 

בסוף שנת 1843 השעו השלטונות ההונגרים את שטור בשל פעילותו הסלובקית-לאומית. בעקבות המהלך קמה מחאה מצד הסטודנטים הסלובקים, ו-22 מתוכם עזבו את הלימודים בברטיסלאבה במחאה, בהם מטושקה. במסגרת המחאה הוא כתב את השיר "ישנו ברק מעבר לטאטרה", ככל הנראה בינואר או פברואר 1844. שיר זה היה מן היצירות הראשונות בסלובקית הספרותית, וצבר פופולריות גדולה במהלך אביב העמים. הופעתו הראשונה של השיר בדפוס הייתה באופן אנונימי, תחת השם Dobrovoľňícka ("שיר המתנדב"), וזהות מחברו התבררה רק לאחר מלחמת העולם הראשונה. 

בשנת 1846 כתב את המחזה Siroty ("יתומים"), שהביע הזדהות עם הפולנים הרבים שהיגרו מארצם לאחר כישלונו של מרד נובמבר. ב-1848 פרסם גם ספר פרוזה. בשנים אלו עבד גם כמורה פרטי. 

במהלך מהפכות 1848 באימפריה האוסטרית היה מטושקה ממארגניו של המרד הסלובקי של 1848-49  כנגד ההונגרים באזור מגוריו באורבה (ראו ). באביב 1849 נאלץ להתחבא מפני הצבא ההונגרי. לאחר אביב העמים חזר לדולני קובין ולא כתב עוד. בשנת 1851 הוא החל לעבוד בשרות המדינה, עד 1861 בטרסטנה (), ומ-1870 עד 1875 בדולני קובין, שבה נפטר.

במולדתו הונצח בשמה של גימנסיה, באנדרטה לזכרו בעיירה בה חי, ואף בבול דואר ובמטבע 10 יורו לאספנים במלאת 200 שנה להיוולדו.

## ראו גם

* ליודוביט שטור
* המנון סלובקיה
* מהפכת 1848 בהונגריה

## קישורים חיצוניים

* מטושקה ינקו, באתר של דולני קובין 
* טקסטים מלאים של יצירותיו של מטושקה 

## הערות שוליים

קטגוריה:סלובקים
קטגוריה:משוררים סלובקים
קטגוריה:ילידי 1821
קטגוריה:נפטרים ב-1877
אנלוג של סובסטרט

**אנלוג של סובסטרט** (או אנלוג למצב מעבר) הוא מרכיב כימיקלי-סינתטי או טבעי אשר מדמה התרחשות טבעית של סובסטרט האנזים במבנה או בתפקוד. כלומר, אנלוג של סובסטרט היא מולקולה בעלת דמיון רב לסובסטרט של אנזים מסוים ועל כן, יכולה להקשר או להיות מזוהה על ידי האנזים הספציפי. השפעת האנזים על האנלוג שונה מהשפעתו על הסובסטרט הטבעי שלו. מסיבה זו, אנלוגים לסובסטרט יכולים להוות מעכבים יעילים של תהליך קטליטי מסוים ויכולים להוות מקור להבנת המחקר של פעילות מולקולות ביולוגיות ומקור להבנת המכניזם של פעילות האנזים.

## רקע

אנזים הוא מולקולה הנקשרת לסובסטרט ספציפי ומזרז קצב ריאקציה שבה הסובסטרט (מגיב) הופך לתוצר. כל הסובסטרטים חייבים לעבור דרך מצב מעבר שהיא קונפורמציה בעלת אנרגיה גבוהה, וזהו השלב אשר קובע את קצב הריאקציה. אנזימים מייצבים את מצב המעבר ועל ידי כך גורמים להנמכת האנרגיה החופשית הדרושה לצורך הפיכת הסובסטרט למצב המעבר. אנרגיה זו נקראת אנרגיית שפעול (אנרגיית אקטיבציה). הקטנת אנרגיית האקטיבציה על ידי האנזים גורמת להגברת קצב הריאקציה. 
מכיוון שהשלב הראשון בקטליזה אנזימטית הוא קישור בין האנזים לסובסטרט, מולקולות הדומות מבחינה כימית ומבנית לסובסטרט, עשויות להיקשר לאנזים במקום הסובסטרט ולעכב אותו.

## מנגנון
בעוד שמספר גדול של מולקולות, שאינן מוגדרות כסובסטרטים טבעיים של האנזים, יכולות להיכנס לאתר הפעיל של אנזימים, רק מספר קטן מאוד של אנלוגים יהיו בעלי זיקה ויוכלו להיקשר לאתר הפעיל. המנגנון הספציפי משתנה מאנלוג אחד לשני אך היכולת הכללית עבור אנלוגים אנזימטיים, לעשות זאת, נובעת מהדמיון המבני והדמיון הכימי הגבוהים לסובסטרט או למצב המעבר של סובסטרט האנזים. 
לדוגמה האנלוג N-(Phosphonacetyl)-L-aspartate (בקיצור: PALA) שונה ממצב המעבר של הסובסטרט הטבעי בכמה קבוצות פונקציונליות בודדות. 
חיקוי מצב המעבר אינו דבר של מה בכך, מאחר שהקישור בין אנזים לסובסטרט או למצב המעבר מורכב ממספר אינטראקציות כימיות ספציפיות באוריאנטציה מרחבית מסוימת.

## שימושים
לאנלוג של סובסטרט יכולים להיות מגוון שימושים אקדמיים ורפואיים. 
* חקר מבני וביוכימי של החלבונים והאנזימים, ובפרט של האתר הפעיל.
* אנלוגים רבים משמשים כתרופות. המפורסם שבהם הוא הפניצילין.

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:קינטיקה אנזימטית
המפלגה העממית-מהפכנית האתיופית

ממוזער|טקסט=לוגו המפלגה העממית-מהפכנית האתיופית (EPRP, Ethiopian People's Revolutionary Party)|לוגו המפלגה העממית-מהפכנית האתיופית (EPRP, Ethiopian People's Revolutionary Party)
**המפלגה העממית-מהפכנית האתיופית** (אמהרית: የኢትዮጵያ ሕዝባዊ አብዮታዊ ፓርቲ מילולית: **י**איתיופיה **ה**זבאווי **א**ביוטאווי **פא**רטי או בקיצור **יחאפה**) הייתה ארגון מרקסיסטי בולט באתיופיה במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20. ארגון זה וארגון המאיסון היו תומכים נלהבים של המהפכה הקומוניסטית שהפילה את שלטונו של הקיסר היילה סלאסי ושמה קץ למונרכיה האתיופית. ארגון יחאפה אומנם תמך במהפכה שהפילה את הקיסר, אך הסתכסך עם חונטת הדרג בגלל מחלוקת על האידאולוגיה של המשטר החדש.

## היסטוריה
היחאפה הוקם ב-1972 על ידי סטודנטים ואנשי צבא שדגלו באידאולוגיה מרקסיסטית-לניניסטית. אחרי הדחתו של הקיסר היילה סלאסי ב-1974 פרץ סכסוך אידאולוגי-פוליטי בין היחאפה לבין יריבו המרקסיסטי העיקרי המאיסון. המאיסון תמך בדרג ובמנגיסטו, ואילו היחאפה התנגד לו וטען שהדרג רחוק מיצירת "רפובליקה עממית", שהוא גוף פשיסטי ולמעשה חטף את המהפכה לידיו. הסכסוך הפוליטי-אידאולוגי הגיע לסכסוך אלים, היחאפה הקים זרוע צבאית בשם "הצבא העממי-מהפכני האתיופי", שיא האלימות בין שתי הקבוצות התרחש ב-1976 כאשר היחאפה החל לבצע התקפות כנגד מבני ציבור ופקידי דרג בכירים. בתגובה לכך הדרג האשים את היחאפה בטרור לבן נגדו והחל הטרור האדום נגד היחאפה וארגוני גרילה אחרים. הטרור האדום היה פעולה אכזרית להשמדת כל תומכי המפלגה, בתחילה עם עזרה מהמאיסון ופקידי ממשלה מקומיים. לאחר הטרור האדום המפלגה לא יכלה להתאושש למרות שהצליחה לבצע התקפות קטנות ולא משמעותיות. חלק מן הזרוע הצבאית של היחאפה פרש ממנה והקים את התנועה העממית-דמוקרטית האתיופית בשנת 1980 ופעל יחד עם הוויאנה, ושאר המפלגה פעלה יחד עם היריבה המאיסון, שהפנתה עורף לדרג.

היחאפה הוא חלק ממפלגת כוחות האיחוד הדמוקרטי-אתיופי .

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלחמת האזרחים האתיופית
קטגוריה:אתיופיה: מפלגות
קטגוריה:אמהרה
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1972
ביוחקר

**ביוחקר** היא עבודת חקר מסוג מדע מאשר שמבצעים תלמידי בית ספר תיכון הנבחנים בבחינת הבגרות בביולוגיה ברמה של חמש יחידות לימוד. משקל העבודה הוא 30% מציון הבגרות של התלמידים.

במהלך העבודה:
# התלמידים מתנסים בפעילות חקר על כל שלביה.
#
#
#
#
#
#
#
# מעמיקים בנושא ביולוגי המעניין אותם.
# מיישמים בעבודתם מיומנויות שרכשו בלימודיהם: מיומנויות חקר, מיומנויות טכניות של עבודה במעבדה, חיפוש במאגרי מידע ומיומנויות דיווח וכתיבה.
# התלמידים אחראים לביצוע העבודה וללמידה ויתפקדו כלומדים עצמאיים.
# התלמידים מתנסים בעבודת צוות תוך שהם מתוודעים ליתרונותיה ולקשייה.

בשונה מעבודת ביוטופ שהייתה נהוגה בעבר ונעשתה ב"שדה", עבודת ביוחקר נעשית באופן מבוקר במעבדה, תוך ביצוע של ניסוי מבוקר במדע מאשר.

משרד החינוך וארגון "קדימה מדע" מפעילים את תוכנית "ביוחקר ברשת", בתוכנית התלמידים לוקחים חלק בלמידה מקוונת משותפת עם קבוצות חקר שונות באותו בית ספר, עם קבוצות מבתי ספר אחרים ואף עם קבוצות מחו"ל וחוקרים במסגרות תעשייתיות. הפעילות נערכת בזוגות תוך בחירה של נושא משותף. בין היתר שיתופי פעולה אלה נערכים דרך שיחות וידאו מקוונות שמבצעים התלמידים, כגון בסקייפ.

## ביוטופ
**ביוטופ** היא עבודת חקר שהייתה נהוגה בישראל בעבר ונחשבה ליחידת לימוד בבחינת הבגרות בביולוגיה.

העבודה התבצעה בקבוצות כעבודה עצמית מודרכת, במהלכה אספו התלמידים נתונים על בית גידול טבעי לפי בחירתם וניתחו אותם על מנת לענות על שאלות מחקר בדבר השפעות הגומלין בין גורמים שונים, טבעיים ואחרים, בבית הגידול. לאחר מכן נבחנו התלמידים על עבודתם בפני בוחנים חיצוניים של משרד החינוך. בדרך זו זכו התלמידים להכיר מערכת ביולוגית אחת, על מרכיביה השונים, ולהתנסות בטכניקות של מחקרים אקולוגיים. בין המטרות הנוספות של עבודת החקר היה פיתוח של מיומנויות טכניות כגון שימוש במאגרי מידע, כתיבה מדעית ועבודה במעבדות. כמו כן במסגרת זו יכלו התלמידים לפתח כישורים כגון עצמאות ועבודת צוות.

## ראו גם
* עירוטופ
* ביודע

## קישורים חיצוניים
* מידע על עבודת הביוחקר באתר הפיקוח על הוראת הביולוגיה של משרד החינוך
## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: בחינות בגרות
קטגוריה:הוראת הביולוגיה
שלשה קטליטית

[שמאל|ממוזער|250px|האנזים TEV [פרוטאז מכיל דוגמה לשיירי שלשה קטליטית (באדום) באתר הפעיל. השלשה מורכבת מחומצה אספרטית (חומצה), היסטידין (בסיס) וציסטאין (נוקלאופיל).הסובסטרט (בשחור) נקשר לאתר הקישור כדי שיכוּוָן לעבר השלשה.]]
שמאל|ממוזער|450px|דוגמאות לשלשות קטליטיות וחומצות אמיניות המרכיבות אותן.
**שלשה קטליטית** (catalytic triad) הוא מונח בביוכימיה המתייחס לרוב לשלוש חומצות אמינו הנמצאות באתר הפעיל של פרוטאזות וחיוניות לפעילותן. 

לדוגמה, שלוש חומצות האמינו סרין, אספרטט והיסטידין הן השלשה הקטליטית במשפחת הסרין פרוטאזות. שלושתן פועלות יחד בביקוע קשרים פפטידיים בחלבונים. השלשה הקטליטית של ציסטאין פרוטאזות שונה רק בחומצה אמינית אחת מהשלשה של סרין פרוטאזות: החומצה האמינית ציסטאין מחליפה את סרין וממלאת תפקיד דומה לה.
לעיתים המושג שלשה קטליטית מתייחס גם לשלשות חומצות אמינו אחרות הפועלות יחד ומקטלזות תגובות אחרות.

## מיקום השלשה הקטליטית במבנה החלבון
השלשה הקטליטית נמצאת באתר הפעיל של אנזימים. על אף ששלוש חומצות האמינו בדרך כלל רחוקות אחת מהשנייה מבחינת רצף החלבון (המבנה הראשוני), בעקבות קיפולו ומבנהו התלת-ממדי (המבנה השלישוני) של החלבון נוצרת קרבה מרחבית בין חומצות האמינו ופעילותן כשלשה מתאפשרת.

## דוגמה לפעילות של שלשה קטליטית
כימוטריפסין הוא אנזים המבקע קשרים פפטידיים בעזרת שלשה קטליטית המורכבת מסרין-195, היסטדין-57 ואספרטט-102. שלוש חומצות האמינו פועלות יחד ומבקעות את הקשר הפפטידי.

מנגנון פעולה זה מתרחש במספר שלבים:
* יצירת נוקלאופיל: עצם קישור הסובסטרט לאתר הפעיל גורם לשינויי קונפורמציה קטנים, שיוצרים עדיפות להעברת פרוטון מסרין להיסטדין. ההיסטדין שפועלת כבסיס מקבלת את הפרוטון והחומצה האמינית סרין הופכת לבסיס (נוקלאופיל).
* סרין פועלת כנוקלאופיל ותוקפת את הפחמן בקצה הקרבוקסילי של הסובסטרט. מתקבל תוצר ביניים טטרהדראלי לא יציב, בעל מטען שלילי המיוצב על ידי קשרי מימן עם חור האוקסיאניון.
* הוצאה של השרשרת המפורקת: תוצר הביניים מתפרק כך שהפחמן והחמצן הקרבונילי נשארים קשורים לכימוטרפסין, בזמן שהחומצה האמינית היסטדין פועלת כחומצה ומוסרת פרוטון לאמין של הקשר הפפטידי ובכך שוברת אותו.
* עם הגעת מולקולת מים, החומצה האמינית היסטדין קוטפת ממנה פרוטון ויוצרת הידרוקסיל.
* ההידרוקסיל פועל כנוקלאופיל ותוקף את הפחמן שנותר קשור לכימוטרפסין. שוב נוצר מצב ביניים טטרהדראלי עם אנרגיה גבוהה אשר מיוצב על ידי חור האוקסיאניון.
* היסטדין מחזירה לסרין את הפרוטון ועוזרת בכך לנתק את הפחמן הקרבונילי.
* נוצר קצה קרבוקסילי חדש והשרשרת החלבונית מתנתקת מהכימוטרפסין.

## ראו גם
* סרין פרוטאז
* ציסטאין פרוטאז
* קטליזה אנזימטית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:חומצות אמינו
קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:זרזים
סכוונינגן

שמאל|ממוזער|250px|ה-Kurhaus ("בית מרפא") הגדול על חוף הים בסכוונינגן.
**סכוונינגן** () הוא רובע (stadsdeel) בעיר האג על חוף הים הצפוני, שהיה בעבר כפר עצמאי. כיום הוא מוכר בעיקר כאתר תיירות וקיט. סכוונינגן מחולק חלוקה מנהלית לתשע שכונות קטנות יותר.

## היסטוריה
העדות המוקדמת ביותר לשמו של המקום (בגרסה הארכאית Sceveninghe) היא מסביבות שנת 1280. ייתכן שהתושבים הראשונים היו אנגלו-סקסונים; היסטוריונים אחרים סבורים כי מדובר בנורדים. מקור הפרנסה העיקרי בכפר היה דיג. דרך לעיר האג נסללה לראשונה בשנת 1663, וב-1904 נבנה לראשונה מעגן לסירות. עד לבניית המעגן נעשה שימוש רק בסירות בעלות תחתית שטוחה, שנמשכו אל החוף בתום הדיג; ב-1870 נמנו כ-150 סירות כאלו. 

ב-1818 בנה יזם בשם יאקוב פרונק מבנה עץ על דיונה ליד הים, בו היו ארבעה חדרים שבהם יכלו להתארח אנשים ולהתרחץ במי הים. הרחצה בים הפכה לאופנה, והמקום נודע מאז כמקום קיט שמשך תיירים מכל רחבי צפון אירופה. ב-1886 נפתח בסכוונינגן ה"קורהאוס" המפואר, מלון ובית מרגוע, ובו גם מסעדה וקזינו, כמקובל אז באתרי מרחצאות באירופה. במשך השנים הגיעו לסכוונינגן גם ציירים רבים, שנמשכו אל הנוף הימי, אל הסירות הציוריות ואל אנשי הכפר בעבודתם.

במלחמת העולם השנייה שימש שם הכפר כסימן זיהוי, או שיבולת, לאנשי המחתרת ההולנדית שניסו ללכוד גרמנים שהתחזו להולנדים. הם דרשו מהחשודים לומר את המילה "סכוונינגן" (Scheveningen), משום שהגייתה של מילה זו בגרמנית (שוונינגן) שונה מהגייתה בהולנדית.

## קישורים חיצוניים

*לשכת התיירות של סכוונינגן
* 
* 

קטגוריה:האג
האיחוד הדמוקרטי-אתיופי

**האיחוד הדמוקרטי-אתיופי** היא מפלגה אתיופית, שידועה כמפלגה הוותיקה ביותר שהתנגדה לחונטה הצבאית האתיופית ששלטה באתיופיה בשנים 1974–1997. המפלגה ידועה באתיופיה בשמות **אידו** ו**טארנפית**.

בעקבות המהפכה האתיופית, שהפילה את שלטון הקיסר היילה סלאסי בספטמבר 1974, עלתה לשלטון החונטה הצבאית שהייתה אחראית למהפכה והחלה להנהיג במדינה שלטון סוציאליסטי חילוני, פעולות אלו קוממו את האצילים ובעלי האמצעים באתיופיה שהתקוממו כנגד שינוי המדיניות כמו כן הרגיזה מדיניותה הפייסנית של הממשלה כלפי תנועות העצמאות באריתריאה את הצבא. על רקע זה קם "האיחוד".

הארגון הוקם על ידי הראס התגרי ונינו של הקיסר יוהנס הרביעי, מנגשה סיום. באיחוד הדמוקרטי-אתיופי היו חברים מקבוצות שונות באוכלוסייה, כגון בעלי קרקעות שהתנגדו להלאמת אדמותיהם, תומכי מלוכה, קציני צבא בכירים שהסתייגו מההפיכה כנגד הקיסר ואישים שמרניים שהתנגדו לאידאולוגיה הקומוניסטית. מאמצע 1976 ועד 1977 הפעיל הארגון תחנת רדיו ששידרה מסודאן לאתיופיה על מנת לעורר את תושבי אתיופיה להתקוממות כנגד החונטה הצבאית. הארגון שיגר קמפיינים צבאיים בבאגמדיר אשר כמעט כבשו את גונדר.

אף על פי שעקרונות דמוקרטיים בוטאו על ידי המפלגה וקידמו מונרכיה חוקתית, המצע הפוליטי של הארגון לא היה ברור ובגלל חילוקי הדעות הפוליטיים הוא החל להתפרק, נוצר מתח בין התגרים שהקימו את הארגון לבין הלא-תגרים שהיו חלק מהארגון. האיחוד הדמוקרטי-אתיופי החל לדעוך צבאית כאשר ארגוני הגרילה וויאנה והיחאפה החלו להילחם כנגדו במחוז בגמדיר, זאת בנוסף ל"טרור האדום" שהופעל נגדו.

בשנת 1978 התפרקה הנהגת הארגון בעיקר בשל כישלונותיה הצבאיים, אך היא זכתה לתמיכה בפזורה האתיופית במיוחד באירופה ובסודאן. לאחר הפלת משטר הדרג על ידי ארגון האיחדג, גיבשה המפלגה את עצמה מחדש באדיס אבבה ומאוחר יותר התאחדה עם המפלגה הדמוקרטית האתיופית, ושניהם יחד יצרו את מפלגת האיחוד הדמוקרטי אתיופי. לאחר מכן התמזגה מפלגה זו עם קבוצות נוספות ויחד הם ייצרו את המפלגה כוחות האיחוד הדמוקרטי-אתיופי, אחת ממפלגות האופוזיציה הגדולות באתיופיה.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מלחמת האזרחים האתיופית
קטגוריה:אתיופיה: מפלגות
קטגוריה:תיגראי
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1974
ריצוף חלבונים בשיטת אדמן

שמאל|ממוזער|400px|ריצוף חלבונים בשיטת אדמן
**ריצוף חלבונים בשיטת אדמן** (באנגלית: Edman degradation) הוא שיטה בביוכימיה לקביעת רצף חומצות האמינו בחלבון. השיטה פותחה על ידי פהר ויקטור אדמן בשנת 1950. 

## תיאור השיטה
### שלב ראשון: חיתוך השרשרת הפוליפפטידית לפפטידים קצרים
בשיטת אדמן לא ניתן להשתמש עם פפטידים בעלי למעלה מ-50 חומצות אמיניות, מכיוון שכל מחזור מגדיל את כמות הפפטידים שלא עברו את כל הריאקציות בצורה מושלמת, ואיכות הריצוף הולכת וקטנה עם מספר המחזורים. לכן, יש לחתוך את השרשרת הפוליפפטידית לפפטידים קצרים המכילים עד 20 חומצות אמיניות. את הפפטידים הקצרים מפרידים בכרומטוגרפיה על מחליפי יונים או אלקטרופורזה ואז ניתן לרצף אותם בשיטת אדמן. החיתוכים מתבצעים על ידי חומרים שונים (שיטות כימיות או אנזימטיות) ובלבד שיהיו ספציפיים (שוברים קשרים רק אחרי חומצות אמיניות מסוימות). למשל האנזים טריפסין  מבצע הידרוליזה רק לקשרים פפטידיים אחרי ליזין או ארגינין.

### שלב שני: ריצוף הפפטידים הקצרים
* חומצת האמינו הראשונה בפפטיד (הממוקמת בקצה האמיני) מסומנת על ידי קישור קוולנטי של הריאגנט פנילאיזותיוציאנט (Phenylisothiocyanate) המגיב עם קבוצות אלפא אמיניות.
* בחשיפה לתנאים חומציים מתונים, משתחררת נגזרת מעגלית של החומצה האמינית הראשונה (נגזרת של phenylthiohydantoin), בעוד שאר הקשרים הפפטידיים נשארים שלמים.
* הנגזרת המעגלית מופרדת ומזוהה על ידי כרומטוגרפיה או אלקטרופורזה.
מחזור הפעולות מבוצע שוב על הפפטיד ה"מקוצר". בדרך זו, של הסרה עוקבת וזיהוי של החומצה האמינית בקצה האמיני, אפשר לקבוע את הרצף השלם של הפפטיד.

### שלב שלישי: מציאת הרצף השלם
לאחר שנקבע רצף כל אחד מהפפטידים, נותר לקבוע את סדר הפפטידים הקצרים שיתן את רצף השרשרת הפוליפפטידית המקורית. הדרך היא שילוב המידע שנאסף על רצפי מספר סדרות של פפטידים קצרים שהוכנו מאותה שרשרת בשיטות ביקוע שונות, הנבדלות זו מזו באתרי החיתוך הספציפיים. בעזרת איתור רצפים חופפים מתאפשר פענוח הסידור הרציף בשרשרת הפוליפפטידית המקורית. לדוגמה (בהפשטה), הרצף AAHCCAKK חופף בסופו לרצף CAKKGGEE ולכן ניתן לקבוע כי הרצף השלם הוא AAHCCAKKGGEE.

## ראו גם
* ריצוף DNA

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביוכימיה
אדמן
קלמודולין

שמאל|ממוזער|250px|מבנה תלת־ממדי של קלמודולין
**קלמודולין** (Calmodulin) הוא חלבון המצוי בתאים אאוקריוטים, ושייך לאחת משתי המשפחות העיקריות של חלבונים קושרי סידן, הנקראת EF-hand (המשפחה השנייה נקראת annexins). חלבונים אלה פועלים תוך שינוי קונפורמציה בקשירת יוני סידן. השינויים המבניים משפעלים חלבונים תאיים נוספים אשר מעורבים בתגובות שונות בתא. קלמודולין משמש כמתווך סיגנלים של יוני סידן בתהליכים שונים כגון: מטבוליזם, דלקות, אפופטוזה, התכווצות שרירים, זיכרון בטווח קצר וארוך, התפתחות עצבים ועוד.

בשנת 1980 החוקר ווטרסון (Watterson) דיווח לראשונה על רצף חומצות האמינו המלא של קלמודולין. התקדמות זו חלה לאחר שבשנות ה-70, עשו כרומטוגרפיה של קלמודולין, אשר הובילה להצלחה בבידוד וניקוי של חלבונים קושרי קלמודולין והבנת המכניזם של קלמודולין.

קלמודולין הוא אחד החלבונים השמורים ביותר באאוקריוטים (כלומר רצף חומצות האמינו שלהם כמעט ולא עבר שינויים לאורך האבולוציה). למרות קיום כמויות רבות וארגון שונה של גנים של קלמודולין במינים השונים, גנים אלו מקודדים רצפי חומצות אמינו זהים לרוב. המבנה השמור יכול לרמוז לנו על חשיבותו וחיוניותו כמעביר סיגנלים של סידן.

## מבנה הקלמודולין
קלמודולין הוא חלבון קטן וחומצי המורכב מ-148 חומצות אמינו. קיפול החלבון יוצר ארבעה מתחמים), אשר בכל מתחם יש אתר קישור ליון סידן (כלומר, קישור של עד ארבעה יוני סידן לכל חלבון). לקלמודולין יש ארבעה מבני EF-hand, המאופיינים במוטיב של הליקס-לולאה-הליקס (helix-loop-helix), ומסודרים בשני אזורים גלובולרים נפרדים. שני אתרים נמצאים בקצה הקרבוקסילי ושניים אחרים בקצה האמיני. בכל EF-hand מצוי אתר קישור אחד. קשירת הסידן לחלבון היא קואופרטיבית.

## פעילות
קלמודולין מהווה למעשה סמן של רמת הסידן בציטופלסמה. עם כניסת הסידן, קשירת הסידן לקלמודולין היא קואופרטיבית. בעקבות הקישור, קלמודולין משנה קונפורמציה, ולאחר שינוי זה הקומפלקס סידן-קלמודולין (ידוע כ**קלציום-קלמודולין**) משמש כאפקטור המשפיע על פעילות חלבונים. כך, לדוגמה, הקומפלקס סידן-קלמודולין משפעל פעילות קינאזות כמו CaM-קינאז.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:מעבר אותות
מסדר האחיות ציון

שמאל|ממוזער|250px|אלפונס רטיסבון עם יתומות במנזר האחיות ציון בעין כרם, שנות ה-70 של המאה ה-19
**האחיות ציון** הוא מסדר נזירוֹת חובק עולם שהוקם על ידי האחים תאודור ואלפונס רטיסבון ב-1843. 

אלפונס רטיסבון, יהודי עשיר משטרסבורג שבחבל אלזס בצרפת, טען שחווה התגלות דתית יוצאת דופן שבעקבותיה התנצר והפך לכומר ישועי. יחד עם אחיו תאודור, שהתנצר לפניו, הקים מסדר נזירוֹת חובק עולם שנקרא האחיות ציון. בישראל הקימו השניים את מנזר האחיות ציון בעין כרם ובו בית יתומות, מנזר האחיות ציון בעיר העתיקה בירושלים ובית ספר מקצועי לבנים בניין רטיסבון ברחוב שמואל הנגיד שבמרכז ירושלים. כל המוסדות הללו נוהלו ותוחזקו בידי נזירים ונזירות.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מנזרים נוצריים
קטגוריה:ארץ ישראל: נצרות
גלוקוז 6-פוספטאז

[שמאל|ממוזער|150px|[גלוקוז-6-פוספט]]
[שמאל|ממוזער|150px|[גלוקוז]]

**גלוקוז 6-פוספטאז** הוא אנזים המשתתף במסלול הגלוקונאוגנזה (מסלול מטבולי בו נוצרת מולקולת גלוקוז מפחמימות קטנות יותר, תוך השקעת אנרגיה). אנזים זה מזרז את ריאקצית ההידרוליזה של הפוספט מגלוקוז-6-פוספט. תגובה זו מאפשרת את יציאת הגלוקוז מהתאים (בעיקר תאי כבד) באמצעות נשא גלוקוז למחזור הדם, ובכך מגדילה את כמות הגלוקוז החופשי בדם.

## מיקום
גלוקוז 6-פוספטאז מבוטא בכליה ובכבד ומעורב בתפקיד איברים אלו בשמירת ההומאוסטזיס של גלוקוז. הוא ממוקם על הממברנה הפנימית של הרשתית תוך-פלזמית (רתיקולום אנדופלסמתי) בכבד ובכליה. המוח והשרירים אינם מכילים גלוקוז 6-פוספטאז וכתוצאה מכך מרבית מולקולות הגלוקוז-6-פוספט הנמצאות בתאים אלה מנוצל להפקת ATP באמצעות מסלול הגליקוליזה.
החוקרים סורהולט (Surholt) ונושלאם (Newsholme) טוענים כי ניתן למצוא פעילות של גלוקוז 6-פוספטאז גם במגוון רחב של שרירים בממלכת החי, אך טענה זאת מצויה במחלוקת.

## חשיבות קלינית
מחסור בגלוקוז 6-פוספטאז כתוצאה מפגם גנטי מאפיין את מחלת פון-גירקה (von Gierke's disease), הגורמת לאגירת יתר של גליקוגן בכבד ובכליות.

## ראו גם
*גלוקוז
*גלוקוז-6-פוספט
*גלוקונאוגנזה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:אנזימים
גלוקוז-6-פוספט

**גלוקוז-6-פוספט** היא נגזרת של הסוכר גלוקוז המכילה קבוצת פוספט על פחמן מספר 6. מטבוליט זה נפוץ מאוד בתאים כיוון שהרוב הגדול של הגלוקוז שנכנס לתאים עובר זרחון בצורה זו. קיימים מספר מסלולים מטבוליים בתא המנצלים גלוקוז 6-פוספט; השניים העיקריים הם הגליקוליזה ומסלול הפנטוז פוספט. בנוסף למסלולים אלו, גלוקוז-6-פוספט יכול להיארז כמקור אחסון בתור גליקוגן (בתאים אנימליים) או כתאית (בצמחים). הגליקוגן נפוץ בכבד ובשרירים בצורת אצל מרבית בעלי החיים הרב תאיים. בשאר האורגניזמים אחסון תאית או גליקוגן מתבצע באברונים תוך-תאיים.
שמאל|ממוזער|150px|גלוקוז-6-פוספט
## יצירת גלוקוז-6-פוספט
### מגלוקוז
בתוך התא גלוקוז-6-פוספט נוצר על ידי זרחון של מולקולת גלוקוז בפחמן מס 6. פעולה זו מזורזת, ברוב התאים, על ידי האנזים הקסוקינאז. בבעלי חיים מפותחים יותר פועל האנזים גלוקוקינאז בתאים מסוימים, בדרך כלל בתאי הכבד. בריאקציה זו נצרכת מולקולת ATP אחת. הסיבה העיקרית לזרחון זה היא כדי למנוע דיפוזיה של גלוקוז מהתא דרך הממברנה או דרך נשאי גלוקוז.
### מגליקוגן
פירוק הפולימר גליקוגן ליחידות גלוקוז-1-פוספט, על ידי האנזים גליקוגן פוספורילאז בתהליך הגליקוגנאוליזה (glycogenolysis), ממשיך בדרך כלל ליצירה של גלוקוז-6-פוספט בתגובה אותה מזרז האנזים פוספוגלוקומוטאז. כעת ניתן להשתמש בגלוקוז-6-פוספט לתהליך הגליקוליזה או לשחרר את קבוצת הפוספט מגלוקוז-6-פוספט לקבלת סוכר גלוקוז חופשי היכולה לעבור את הממברנה ולצאת אל מחזור הדם.

## ניצול גלוקוז-6-פוספט
### מסלול הפנטוז פוספט

כאשר יחס +NADP ל- NADPH עולה (ירידה בכוח המחזר בתא) גלוקוז 6-פוספט עובר חימצון (תוך חיזור +NAD ל- NADH). תגובה הפיכה זו היא השלב ההתחלתי של מסלול הפנטוז-פוספט שמייצר את הקופקטור NADPH ואת ריבולוז-5-פוספט שהוא מקור פחמן לייצור מולקולות אחרות. תהליך זה מתרחש גם כאשר הגוף זקוק לנוקלואיטידים לשם בנייה ויצירת דנ"א.
### גליקוליזה

כאשר הגוף זקוק לאנרגיה או לשלד פחממני לצורך סינתזה, גלוקוז-6-פוספט נכנס למסלול הגליקוליזה, שם הוא נהפך, בתחילה, לפרוקטוז-6-פוספט על ידי האנזים פוספוגלוקוז איזומרז. בתום התהליך הקטבולי מופקות מולקולות ATP (רווח באנרגיה).
### אחסון כגליקוגן

כאשר רמת הגלוקוז בדם גבוהה, הגוף מאחסן את הגלוקוז העודף כגליקוגן. גלוקוז-6-פוספט עוברת איזומריזציה על ידי האנזים פוספוגלוקומוטאז לגלוקוז-1-פוספט וממולקולה זו, ביחד עם uridine triphosphate (UTP), מתקבל UDP-גלוקוז. לאחר מכן, האנזים גליקוגן סינטאז, מוסיף את יחידת הגלוקוז של UDP-גלוקוז לשרשרת גדלה של גליקוגן. כאשר רמת הגלוקוז בדם נמוכה, גליקוגן סינטאז מעוכב באמצעות זרחונו על ידי פרוטאין קינאז, ובניית המאגר מעוכבת.
### מסלול הגלוקונאוגנזה

במסלול הגלוקונאוגנזה, המתרחש בכבד ובכליות גלוקוז-6-פוספט הוא המטבוליט האחרון לפני גלוקוז. במידה והמסלול ממשיך לאגירת גלוקוז הפוספט אינו מוסר אלא עובר איזומריזציה לעמדה 1 (ראו: **אחסון כגליקוגן**, בערך זה). במידה והגוף נמצא בתנאי הרעבה הגלוקוז מיועד להפרשה למחזור הדם. במקרה זה האנזים גלוקוז 6-פוספטאז מסיר את הפוספט בריאקצית הידרוליזה והגלוקוז משתחרר למחזור הדם.

## ראו גם
*גלוקוז
*גלוקוז-1-פוספט
*גליקוגן
*גליקוליזה
*מסלול הפנטוז-פוספט

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביוכימיה
אולימפיאקוס (אגודה)

**אולימפיאקוס, מועדון ידידי פיראוס** (ביוונית: **Ολυμπιακός Σύνδεσμος Φιλάθλων Πειραιώς**) או בקיצור **אולימפיאקוס** הוא מועדון רב-ספורט יווני הממוקם בעיר הנמל פיראוס, הנחשב למועדון הספורט האהוד ביותר במדינה.
למועדון ישנם 17 מחלקות ספורט בכללן כדורגל, כדורסל, כדורעף, פולו מים, שחייה ועוד.

## היסטוריה

המועדון הוקם ב-10 במרץ 1925 בנמל פיראוס כאשר שתי קבוצות כדורגל ותיקות, "מועדון הספורט והכדורגל של פיראוס" ו"מועדון אוהדי הכדורגל של פיראוס", החליטו להקים מועדון חדש בשם "מועדון אולימפיאקוס של פיראוס". שם המועדון שואב השראה מהמשחקים האולימפיים ביוון העתיקה, וחזון המייסדים היה ליישם את ערכי המשחקים האולימפיים בקבוצות הספורט השונות שיקימו חברי האגודה.

## כדורגל

[שמאל|ממוזער|300px|אוהדי אולימפיאקוס ב[אצטדיון קאראיסקאקיס לפני משחק מול צ'לסי בשמינית גמר ליגת האלופות, 2008]]

* **[[ליגת העל היוונית בכדורגל|אליפויות יוון]]: 48** 
**1931, 1933, 1934, 1936, 1937, 1938, 1947, 1948, 1951, 1954, 1955, 1956, 1957, 1958, 1959, 1966, 1967, 1973, 1974, 1975, 1980, 1981, 1982, 1983, 1987, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2020, 2022, 2025
***[[הגביע היווני בכדורגל|הגביע היווני]]:29** 
**1947, 1951, 1952, 1953, 1954, 1957, 1958, 1959, 1960, 1961, 1963, 1965, 1968, 1971, 1973, 1975, 1981, 1990, 1992, 1999, 2005, 2006, 2008, 2009, 2012, 2013, 2015, 2020, 2025
***[[הסופר קאפ היווני]]:5**
*1987,2025, 1992, 2007, 1980
***[[גביע הבלקן]]: 1** 
**1963
***[[דאבלים]]: 19**
**1947, 1951, 1954, 1957, 1958, 1959, 1973, 1975, 1981, 1999, 2005, 2006, 2008, 2009, 2012, 2013, 2015, 2020, 2025
* **גביע הבלקן** **(1):**
** 1963
**אירופיים:**
***[[קונפרנס ליג]]** **(1):**
**2023/2024

## כדורסל

***[[ליגת העל היוונית בכדורסל|אליפויות יוון]]: 15**
**1949, 1960, 1976, 1978, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 2012, 2015, 2016, 2022, 2023, 2025
***[[הגביע היווני בכדורסל|הגביע היווני]]: 12** 
**1976, 1977, 1978, 1980, 1994, 1997, 2002, 2010, 2011, 2022, 2023, 2024
***[[סופרוליג|הליגה האירופית]]: 1** 
**1997
***[[דאבל (ספורט)|דאבל]] (יורוליג): 3**
**1997, 2012, 2013 
***[[דאבל (ספורט)|דאבל]] (גביע יווני): 6**
**1976, 1978, 1994, 1997, 2022, 2023
***[[הכתר המשולש]]: 1**
**1997

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:אגודות ספורט
ֻ
פורין (חלבון)

[שמאל|ממוזער|250px|מבט צד של [מונומר יחיד של אותו חלבון. ניתן לראות את מבנה משטח בטא המאפיין חלבון זה.]]
בביוכימיה, **פורינים** (אנגלית: Porins) הם חלבונים בעלי מבנה "חבית בטא", אשר חוצים ממברנות של תאים ומשמשים כנקבים המאפשרים דיפוזיה של מולקולות. בניגוד לנשאים ממברנליים אחרים, פורינים הם גדולים מספיק כדי לאפשר דרכם דיפוזיה פסיבית. 

פורינים מאפשרים בקרה של דיפוזיה של מטבוליטים בעלי משקל מולקולרי נמוך, כמו סוכרים, יונים וחומצות אמינו. ניתן למצוא פורינים בממברנה החיצונית של חיידקים גראם שליליים, במיטוכונדריה ובכלורופלסט.  

## מבנה
ממוזער|פורין ספציפי לסוכרוז  1A0S של Salmonella typhimurium
פורינים בנויים ממשטחי בטא, המחוברים ביניהם על ידי פניות בטא (beta turns) בצד הציטופלסמתי, ועל ידי שרשראות ארוכות יותר בכיוון החוץ תאי. משטחי הבטא ערוכים בסידור אנטי-מקבילית ויוצרים צינור הנקרא "חבית בטא" (beta barrel).

רצף חומצות האמינו במשטחי הבטא של פורין מאופיין בחזרה של שיירים פולריים ולא-פולריים של חומצות אמינו, אחד אחרי השני. סידור זה גורם ליצירת מבנה אמפיפטי, כלומר צד אחד של משטח הבטא הידרופובי וצדו השני הידרופילי. השיירים הלא פולריים-ההידרופוביים, פונים כלפי חוץ ויוצרים אינטראקציות עם החלק הליפידי (הלא פולרי) של הממברנה, בעוד שהשיירים הפולריים-ההידרופיליים פונים כלפי פנים במבנה החבית ויוצרים על ידי כך תווך הידרופילי, המאפשר את הדיפוזיה דרך הממברנה.

## בררניות (סלקטיביות)
במבנה של כל תעלת פורין יש בליטה שסוגרת אותה חלקית. קבוצה זו קובעת את הסלקטיביות של הפורין לגבי סוג המולקולה שתוכל לעבור דיפוזיה דרך חלבון זה. הברירה מתבססת על הבדלי הגודל, ולפעמים אף ההבדלים הכימיים של המומס המיועד לעבור דרך הממברנה באמצעות הפורין. 

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:חלבונים
קטגוריה:פרוקריוטים
פהר אדמן

**פהר ויקטור אדמן** (בשוודית: **Pehr Victor Edman**; 14 באפריל 1916 – 19 במרץ 1977) היה ביוכימאי שוודי. פיתח שיטה לרצף חלבונים: דגרדצית אדמן.

## חייו
אדמן נולד בסטוקהולם שבשוודיה, למשפחה של עורכי דין. ב-1935 התחיל ללמוד רפואה במכון קרוליניסקה ושם התחיל להתעניין במחקר. לאחר שסיים הוא נשאר במכון ועבד במעבדתו של פרופסור אריק יורפס ובמקביל החל ללמוד באופן עצמאי כימיה אורגנית. המחקר נקטע בעקבות מלחמת העולם השנייה, הוא גויס לתקופה ארוכה לחיל הרפואה של הצבא השוודי. ב-1946, לאחר המלחמה, הוא קיבל את התואר שלו ברפואה. במחקרו החל לעבוד בניקוי ואפיון חלבון אנגיוטנסין מדם של שור, כולל חקר על הפרין וסקרטין, שהיו תחומי עניינו של פרופסור יורפס.

בשלב זה בחייו הוא החל להתעניין במחקר באופן עצמאי. ב-1947 הוענקה לו קצבה לנסיעה לשנה לארצות הברית למכון רוקפלר למחקר רפואי. עבודתו עם אנגיוטנסין גרמה לו להבין שכדי ללמוד באופן מעמיק יותר על תפקוד חלבונים, הכרחי להכיר את סדר חומצות האמינו. ב-1950 הוא חזר לשוודיה ופרסם לראשונה את שיטתו לקביעת רצף החלבון שנקראת היום על שמו, ריצוף חלבונים בשיטת אדמן. לאורך כל חייו הוא המשיך לנסות ולשפר את שיטתו כדי שתאפשר זיהוי של מקטעים ארוכים יותר עם מספר מועט ככל האפשר של דגימות.

ב-1957 עבר לאוסטרליה כדי לנהל את בית הספר לרפואה סיינט וינסנט. ב-1967 פיתח ביחד עוזרו, ג'פרי בג, מכשיר המשמש לקביעת סדרן של חומצות אמינו בחלבונים. המכשיר נקרא "Sequenator". ב-1972 עבר לגרמניה למכון מקס פלאנק לביוכימיה, שליד מינכן. הוא עבד עם אשתו השנייה, אגנס הנשן, שעבדה עם שיטת אדמן כדי לרצף את מבנה החלבון פיברין. ב-1977 נפטר אדמן עקב גידול במוחו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ביוכימאים שוודים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לונד
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1916
קטגוריה:שוודים שנפטרו ב-1977
יהודה ליב נווחוביץ'

שמאל|ממוזער|250px|"קול שוועת בת יהודה", שקלוב תקס"ד (1804)
**יהודה ליב בן-נח נווחוביץ**' (או: נבחוביץ'; ברוסית: לב ניקולאייביץ' נבחוביץ', Лев Николаевич (Лейб Бен Ноах) Невахович;&רלמ; 26 ביוני 1776 - 13 באוגוסט 1831), מראשוני המשכילים באימפריה הרוסית, מחבר "קול שוועת בת יהודה"; לאחר שהמיר דתו, מחזאי ומתרגם רוסי.

נולד בעיירה לטיטשב בפודוליה. בגלל קרבתה של העיירה לתחומי גרמניה, קיבל השכלה מודרנית יחסית ולמד גרמנית ורוסית. היה מורהו וידידו של אברהם בן ישראל פרץ בבית חותנו, יהושע צייטלין בשקלוב. הוא עבר עם פרץ לעיר הבירה סנקט פטרבורג ושם עסק במסחר, ובמקביל שימש מתרגם מסמכים מעברית לרוסית עבור הממשלה; בין השאר תרגם תעודות הנוגעות למעצרו של "בעל התניא", רבי שניאור זלמן מלאדי ב-1797.

ב-1803, על רקע הדיונים בעניין מעמדם החוקי של היהודים באימפריה הרוסית, הוציא חוברת ברוסית בשם Вопль дщери иудейской ("זעקת בת יהודה") ובה קריאה נגד שנאת היהודים ובעד סובלנות דתית. ב-1804 תרגם ועיבד את החוברת לעברית בשם "קול שוועת בת יהודה", עם הוספות המיועדות לקוראים היהודים. בחיבור זה, הראשון מסוגו ברוסיה ובשפה הרוסית, טען שהיהודים יכולים להיות אזרחים נאמנים של האימפריה, וקרא לסובלנות מצד האזרחים הרוסים כלפי היהודים. הוא אף דרש בשבחם של האימפריה הרוסית ושל הצאר אלכסנדר הראשון. בהשקפתו המובעת בחוברת היה מושפע מהשכלת ברלין, ובפרט ממנדלסון ומווייזל, וכן מן הנאורות האירופית הלועזית ובפרט מלסינג.

ב-1809 היה בין החתומים על ההוצאה החדשה של "המאסף", אך בסביבות אותה שנה המיר את דתו, ביחד עם ידידו אברהם פרץ, לנצרות לותרנית. לאחר המרתו חדל מעיסוק ביהדות ובעברית; הוא חיבר דרמות ברוסית ותרגם ספרות יפה מגרמנית לרוסית, וכן עסק בפקידות ובמסחר. ב-1817 עבר לוורשה; ב-1831 חזר לסנקט פטרבורג לקראת העלאת אחד ממחזותיו על הבמה, ושם מת באותה שנה.

נכדו (בן בתו) הוא המדען זוכה פרס נובל איליה מצ'ניקוב.

נווחוביץ', פרץ וידידם נתן נטע נוטקין היו ההופעות המוקדמות ביותר של תנועת ההשכלה בתחומי מזרח אירופה, והם החלוצים של העברת ההשקפות והחיבורים של השכלת ברלין אל תחומי האימפריה הרוסית. המרת דתם הוסיפה לתדמיתה השלילית של ההשכלה כתנועה שסופה המרת דת. מלבד פעילות הבוסר של רבי מנשה מאיליה, חדירה ממשית יותר של ההשכלה לרוסיה באה רק עם פעילותו של יצחק בר לווינזון בשנות העשרים והשלושים של המאה ה-19.

## לקריאה נוספת
* דפוס צילום של "קול שועת בת יהודה", עם מבוא מאת בן ציון כ"ץ, **העבר** ב תרע"ח, עמ' 197 - 201
* יוסף קלוזנר, **היסטוריה של הספרות העברית החדשה**, כרך ג, ירושלים תשי"ג, עמ' 20 -24

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:משכילים מוקדמים
קטגוריה:יהודים מומרים רוסים
קטגוריה:מחזאים רוסים
קטגוריה:רוסים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1776
קטגוריה:נפטרים ב-1831
טבעות בצל

ממוזער|שמאל|250px|טבעות בצל
**טבעות בצל** הן סוג של מזון מהיר המוגש לרוב כתוספת או מנת צד. אלו פרוסות בצל בצורת טבעות, שנטבלות בבלילה ומטוגנות לאחר מכן בשמן עמוק. צורת הטבעת של טבעות הבצל מועילה בשלב הטיגון. המנה שכיחה בארצות הברית, קנדה, בריטניה, אוסטרליה, הודו (כחלק מפקורה), מלזיה, ישראל ומקומות נוספים. לרוב טבעות הבצל מוגשות עם רטבים כלשהם בשביל "להוסיף טעם".

מקורן המדויק של טבעות הבצל אינו ידוע, אך כבר ב-1933 פורסם בפרסומת בעיתון הניו יורק טיימס מתכון לטבעות בצל שנטבלו בחלב וצופו בקמח.

## קישורים חיצוניים
עו"ד לילך דניאל, ביהמ"ש: פרסומת שהציגה חמש טבעות בצל בצורת הסמל האולימפי הפרה סימן מסחר, אתר תקדין, 09/12/2012

## הערות שוליים

קטגוריה:טיגון עמוק
קטגוריה:מאכלי בצל
תזמורת הרדיו של דרום-מערב גרמניה

**תזמורת הרדיו של דרום מערב גרמניה** (בגרמנית: **Sinfonieorchester des Südwestrundfunks** או **SWR Sinfonieorchester**) הייתה אחת משתי התזמורות הסימפוניות של רדיו רשת Südwestrundfunk. מקום מושבה היה בערים הגרמניות באדן-באדן ופרייבורג. התזמורת הוקמה לראשונה בשנת 1946, וחברי תזמורת הספא העירונית שהתפרקה, היו לגרעין נגניה של התזמורת החדשה. הקמתה מחדש של תזמורת הספא כעבור שנתיים כפתה ארגון מחדש על תזמורת הרדיו, שמינתה את הנס רוזבאוד למנצח הראשי הראשון שלה. רוזבאוד כבר עשה לו שם כמי שמצדד בביצועי מוזיקה מודרנית והיינריך שטרובל, המנהל המוזיקלי של התזמורת, היה שותף לאהדתו זו למוזיקה עכשווית. אחדות דעים זו הציבה את המוזיקה המודרנית במרכז תוכניותיה של התזמורת. ב-2016 מוזגה עם תזמורת רדיו שטוטגרט, ליצירת התזמורת הסימפונית של SWR.

## מנצחים ראשיים
* פרנסואה קסאבייה רות: 2011 - 2016
* סילביין קמברלינג: 1999 - 2011
* מיכאל גילן: 1986 - 1999
* קז'ימייז' קורד: 1980 - 1986
* ארנסט בור: 1964 - 1979
* הנס רוזבאוד: 1948 - 1962

## לקריאה נוספת
 
Potts, Joseph E., "European Radio Orchestras: Western Germany" (September 1955). The Musical Times, 96 (1351): 473-475.


## קישורים חיצוניים

* דף הבית של התזמורת
* דיסקוגרפיה

גרמניה, רדיו דרום
גרמניה, רדיו דרום
גרמניה
קטגוריה:באדן-וירטמברג: תרבות
קטגוריה:פרייבורג
יעקב בן-תור

**יעקב בן-תוֹר** (13 בפברואר 1910 – 29 באוקטובר 2002) היה פרופסור לגאולוגיה ומנהל המכון הגיאולוגי לישראל. חתן פרס ישראל למדעי החיים לשנת ה'תשט"ו (1955).

## ביוגרפיה
בן-תור נולד בשם **קורט וִינְטֶר** בשנת 1910 בקניגסברג שבגרמניה. הוא למד משפטים בעיר הולדתו, ולאחר מכן משפטים בברלין ובלשנות בסורבון שבצרפת. בשנת 1933, בעקבות עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל ושינה את שמו.

לאחר עלייתו הצטרף בן-תור ליהודה פיקרד והיה מראשוני החוג לגאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא נשלח מטעמו של פיקרד ללימודים בשווייץ ולמד לימודי דוקטורט בנושא סלעים וולקניים. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נאסר בשווייץ כמרגל גרמני, וברח חזרה לארץ ישראל. ב-1945 הוענק לו תואר דוקטור בחוג לגאולוגיה והיה לראשון בתחום לו העניקה האוניברסיטה העברית תואר דוקטור. בשנת 1949 מונה למדריך באוניברסיטה העברית. בשנת 1957 הועלה לדרגת פרופסור חבר.

שמאל|ממוזער|250px|אנשי חיל המדע ליד מצבה שהוקמה לזכר חברם פיני סלע שנרצח במסגרת עבודתו, 1951. פרופ' יעקב בן-תור עומד משמאל
בן-תור כיהן כחבר אספת הנבחרים הרביעית (1944–1948) מטעם מפלגת עלייה חדשה של יוצאי גרמניה. כן כיהן בוועד הקהילה של ירושלים.

כיוון שהיה פעיל "ההגנה", גויס על ידי פרופ' ישראל דוסטרובסקי לשורות חיל המדע. בעיצומה של מלחמת העצמאות ביצע, יחד עם עקיבא פרומן ואחרים, סקר ומיפוי גאולוגי של הנגב. עבודתם נערכה לצורך איתור נפט ואורניום, אך ממצאיה התרכזו בחשיפת מרבצי הפוספטים בתמנע. על עבודתם זו זכו בן-תור ופרומן בפרס ישראל למדעי החיים לשנת ה'תשט"ו (1955).

במקביל לעבודתו בשנים אלו השלים בן-תור דוקטורט נוסף, בהצטיינות, מהסורבון. בשנת 1952 כיהן כראש המחלקה למינרולוגיה ולפטרולוגיה במכון הגיאולוגי. בן-תור כיהן בשנת 1953 כנשיאהּ של החברה הגיאולוגית הישראלית. בשנת 1954 מוּנה למנהל המכון הגאולוגי, ולימים היה גם לראש החוג לגאולוגיה באוניברסיטה העברית. לאחר מלחמת ששת הימים יצא לסיני לצורך מחקר ומיפוי. ב-1977 פרש מהאוניברסיטה העברית. לאחר מכן עבד במכון סקריפס לאוקיינוגרפיה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.

המינרל בנתוריט, שנתגלה ב-1980 על ידי הגאולוגית שולמית גרוס בתצורת חתרורים, נקרא על שמו.

נפטר ב-2002, הותיר אחריו את רעייתו מרים קסטנר, פרופסור במכון סקריפס, ושלושה ילדים.

בנו היה הארכאולוג אמנון בן-תור.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה באתר אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאולוגים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעי החיים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1955
קטגוריה:ראשוני האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מדעי כדור הארץ
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
קטגוריה:נשיאי החברה הגיאולוגית הישראלית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:מדעני חיל המדע
קטגוריה:חברי הוועד הלאומי
קטגוריה:חברי אספת הנבחרים הרביעית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
דמיטרי קיטאיינקו

**דמיטרי קיטאיינקו** (רוסית **Дмитрий Георгиевич Китаенко**, נולד ב-18 באוגוסט 1940) הוא מנצח רוסי.
## חייו
קיטאיינקו נולד בלנינגרד ולמד בבית הספר למוזיקה ע"ש גלינקה ובקונסרבטוריונים של לנינגרד ומוסקבה. הוא זכה בפרס ראשון בתחרות הרברט פון קאראיין בשנת 1969.

קיטאיינקו היה המנהל המוזיקלי של התזמורת הפילהרמונית של מוסקבה במשך 14 שנים. כמו כן כיהן במשרות מנצח ראשי בפילהרמונית של ברגן (1990-1998), תזמורת הרדיו של פרנקפורט (1990-1996), תזמורת רשות השידור הקוריאנית (1999 – 2004) והתזמורת הסימפונית של ברן (1990-2004). כמו כן היה המנצח הראשי של תיאטרון האופרה של מוסקבה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מנצחים רוסים
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטוריון של מוסקבה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1940
נתן זלץ

180px|ממוזער|שמאל|פרופ' נתן זלץ
**נתן זלץ** (1912–2003) היה רופא כירורג ישראלי יליד ארצות הברית. חתן פרס ישראל לרפואה לשנת תשל"ח (1978) על תרומותיו לכירורגיה ולשירותים הכירורגיים בישראל.

## קורות חיים
זלץ נולד בארצות הברית. בילדותו עבר עם משפחתו לפלורידה, ממנה עבר ללמוד רפואה באוניברסיטת אמורי באטלנטה. במהלך מלחמת העולם השנייה שימש רופא צבאי בצבא ארצות הברית ונכח בקרבות בצפון אפריקה ובאיטליה.

בשובו לארצות הברית התמחה בכירורגיה ובשנת 1950 נענה לבקשת ארגון "הדסה" וייסד מחדש את המחלקה הכירורגית בבית החולים הדסה בירושלים, שפעילותה צומצמה לאחר מלחמת העצמאות. בסיום עבודתו שב לניו יורק, אך בשנת 1953 נתבקש להתמנות למנהל המחלקה ועלה לישראל.

נתן זלץ היה פרופסור באוניברסיטה העברית. זלץ כונה בפי רבים "אבי הכירורגיה המודרנית בישראל" והנהיג בישראל את השיטה האמריקאית, המכשירה רופאים זוטרים וחדשים לבצע ניתוחים כירורגיים (בניגוד לשיטה הגרמנית, שבה הרופאים הזוטרים היו בעיקר מסתכלים, כיצד ראש המחלקה מנתח). תוכנית ההתמחות שהנהיג אומצה ושולבה במערך הרפואי הארצי. לאחר מלחמת ששת הימים ומלחמת יום הכיפורים יזם את הקמת מערך החירום בבתי החולים. לאחר פרישתו מ"הדסה" הוזמן לייסד ולנהל את המחלקה הכירורגית בבית החולים ביקור חולים, ממנה פרש בשנת 1991.

בין תלמידיו ניתן למנות את הכירורגים: פרופ' יעקב (יקי) ברלצקי, פרופ' צבי גימון, פרופ' אריה דורסט, פרופ' יונה מני ופרופ' הרברט פרוינד. 

בשנת תשל"ח זכה בפרס ישראל לרפואה.

בשנת 1984 הוענק לו התואר יקיר ירושלים.

## קישורים חיצוניים

* כתבה על פועלו
* דברי ההספד על פרופ' זלץ מאת תלמידו - פרופ' צבי גימון
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:כירורגים ישראלים
קטגוריה:סגל מרכז רפואי הדסה
קטגוריה:סגל בית החולים ביקור חולים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אמורי
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:יהודים אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:קצינים וחוגרים יהודים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:רופאים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לרפואה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1978
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:ירושלים: רופאים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
פוספטאז

**פוספטאז** הוא אנזים המזרז את ריאקציית ההידרוליזה של קבוצת פוספט ממולקולה. ריאקציה זו קרויה גם דהפוספורילציה. לאחר ההידרוליזה של הקשר הפוספואסתרי מתקבל יון פוספט וקבוצת הידרוקסיל חופשית.

## התגובה המזורזת
הידרוליזה של פוספט היא ריאקציה ספונטנית ( \Delta G) בה לוקחת חלק מולקולת מים. מולקולת המים, או שני יוני H+ ו- OH- שמקורם ממולקולת מים, נקשרים לשתי הקבוצות הנוצרות לאחר ניתוק הקשר הפוספואסתרי, יון H+ נקשר למולקולת הפוספט (לקבלת אורתופוספט), ויון OH- נקשר במקום קבוצת הפוספט ויוצר קבוצת הידרוקסיל.

## חשיבות בעולם הביולוגי
שמאל|ממוזער|250px
פוספטאזות משתתפות בתהליכים מטבוליים במקביל לקבוצת אנזימים נוספת הנקראת קינאזות, המזרזים את ריאקצית הזרחון (הוספת פוספט) של מולקולות. הסובסטראט יכול להיות חלבוני או לא חלבוני. במקרה שהסובסטרט חלבוני ניתן לקרוא לאנזים המזרז את ההידרוליזה בשם פרוטאין פוספטאז (ולאנזים המזרז את הזרחון בשם פרוטאין קינאז).
אף שמדובר בשתי ריאקציות כימיות שונות, פעולת ה**פוספטאז** בעצם הופכת את האפקט של הקינאז. 

### פעילות חלבונים רבים מבוקרת על ידי רמת זרחון
הפעילות של חלבונים (ובניהם אנזימים) רבים מבוקרים על ידי רמת הזרחון עליהם. הוספת הזרחן גורמת לשינוי קונפורמציה (שינוי מבני) הגורם להפיכתם לפעילים, או במקרים אחרים להפסקת פעילותם. הפרוטאין פוספטאזות, במקרים אלו, יהוו את החלק המנוגד בבקרת פעילות חלבונים אלה, בכך שהם יחזירו את מבנה החלבון (ולכן את פעילותו) בחזרה לאופן הלא-מזורחן שלו.

### דוגמה לשימוש בפוספטאזות בתהליך מטבולי
לא רק חלבונים יכולים לעבור דהפוספורילציה, אלא גם מגוון רחב של מולקולות אורגניות. בנוסף לבקרה החשובה על פעילות חלבונים, ישנן פוספטאזות שתפקידן להתמיר מטבלוליטים תאיים. לדוגמה, קבוצת הפוספט של גלוקוז-6-פוספט יכולה לעבור הידרוליזה, באמצעות האנזים גלוקוז-6-פוספטאז או בשמו הישן גלוקוז-6-פוספאט דהידרוגנאז שמשתתף בתהליך שנקרא מסלול הפנטוז פוספט, שהוא תהליך חיוני כשבסופו של התהליך מיוצרים קואנזימים CoA-SH, FAD, NAD ,NADP שהם משמעותיים בתהליכים הביוכימיים ובין היתר משתתף בייצור DNA, RNA ובביוסינתזה של מונונוקלאוטידים (AMP, GMP, TMP, CMP, UMP ואחרים).

דוגמה נוספת היא גלוקונאוגנזה, תהליך בו פירובט הופך לגלוקוז תוך השקעת אנרגיה, משתתפים האנזים פרוקטוז-1,6-ביספוספטאז שמסיר מולקולת פוספט מהמולקולה פרוקטוז-1,6-ביספוספט. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מעבר אותות
קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:ביוכימיה