open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אברא טכנולוגיות מידע

**אברא טכנולוגיות מידע בע"מ** היא חברה ציבורית ישראלית העוסקת משנת 2020 ביישום, פיתוח והטמעה של מערכות מידע ארגוניות.

## היסטוריה
החברה נוסדה בשנת 1997 בשם **[[בבילון (חברה)|בבילון]] בע"מ**, והמוצר העיקרי שלה היה תוכנת התרגום "בבילון" ניירות הערך של החברה נסחרים משנת 2007 בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בסוף 2007 נרכשה השליטה בחברה על ידי נועם לניר. תוכנת "בבילון" נמכרה באוקטובר 2014 לחברת בבילון תוכנה בע"מ, ולאחר מכן עברה החברה לעסוק בהשקעות הון סיכון, השקעות פיננסיות ומימון, ווהפכה לשלד בורסאי.

בדצמבר 2019 הוסכם שקרן אלפא, שהחזיקה 14% ממניות החברה, תרכוש מנועם לניר כ-23% ממניות החברה ומשנית פאר צפוני כ-3% ממניות החברה, ומתוך רכישה זו פועלים אי.בי.אי תרכוש כ-9.2% מממניות החברה, כך שבבעלות הקרן יהיו 30% ממניות בבילון. בשליטת לניר נותרו כ-10% ממניות החברה.

### פעילות בתחום טכנולוגיית המידע
ב-12 בינואר 2020 החליט דירקטוריון החברה על שינוי אסטרטגיית החברה, כך שפעילות החברה תתמקד ביישום, פיתוח והטמעת מערכות מידע ארגוניות. במאי 2020 רכשה אברא את השליטה בחברות ה-IT הישראליות אורנטק ו-ITmyWay, באפריל 2025 רכשה את חברת "מתודה", וביולי אותה שנה רכשה 55% מחברת CRG.

ב-23 בדצמבר 2020 שונה שם החברה ל**אברא טכנולוגיות מידע בע"מ,** ומאז היא פועלת במספר תתי-תחומים:
* **יישום מערכות לניהול משאבי הארגון ([[Enterprise resource planning|ERP]])** - יישום והטמעה של מערכות Microsoft, SAP, Oracle Cloud ופריוריטי.
* **יישום מערכות ל[[ניהול קשרי לקוחות]] (CRM)** - יישום והטמעה של מערכות ניהול קשרי לקוחות של שלושה ספקים עיקריים: Salesforce, Microsoft Dynamics ו-SAP CRM.
* **יישום מערכות ל[[ניהול פרויקטים]] (PPM)** - שירותי יישום הטמעה וניהול של מערכות לניהול פורטפוליו פרויקטים לארגונים גדולים, לרבות ג׳ירה (JIRA) ומאנדיי (monday.com). כמו כן, החברה פיתחה מערכות ייעודיות לשליטה ובקרה על ניהול ארגונים מרובי פרויקטים.
* **מערכות [[בינה מלאכותית]]** - שירותי יישום והטמעה של מערכות בינה מלאכותית במגוון כלים ייעודיים.
* **תשתיות ענן ופתרונות לתשתיות ענן** - החברה מתמחה בהקמה ותחזוקה של מערכות מחשוב בענן. מתמחה במתן שירותים בסביבת Microsoft cloud ו-Google cloud, וכן במתן שירותי ייעוץ לאבטחת מידע וביצוע סקרי אבטחת מידע, לרבות בדיקת חדירוּת.
* **[[פיתוח תוכנה]]** - החברה מעסיקה מאות מומחי פיתוח בפלטפורמות שונות, בהן ריאקט, אנגולר, פייתון, Node.js, בסיסי נתונים, פיתוח ענן, פיתוח מערכת CMS, בדיקות איכות ועוד. כמו כן, החברה מתמחה בפיתוח פתרונות בתחום של סחר אלקטרוני על גבי פלטפורמת מג׳נטו.
* **פיתוח אתרי [[מסחר אלקטרוני]]**.
* **ייעוץ לשימוש טכנולוגי בצבא** - החברה רכשה 55% מחברת CRG המייעצת לחיל האוויר.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:רעננה: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1997
כנסיית כל הקדושים שליד המצודה

ממוזער|כנסיית כל הקדושים שליד המצודה
**כנסיית כל הקדושים שליד המצודה** (באנגלית: **All Hallows-by-the-Tower**) היא כנסייה עתיקה ברחוב בייווארד (Byward) בקרבת מצודת לונדון.

## תולדות הכנסייה
הכנסייה נבנתה בשנת 675 ככנסיית מנזר בארקינג (Barking Abbey) הסקסוני, על יסודות מבנה רומי, וכונתה "כל הקדושים בארקינג" (All Hallows Barking). שרידי המבנה הרומי נמצאים בקריפטה של הכנסייה.

הכנסייה הורחבה ושופצה מספר פעמים בין המאות ה-11 וה-15. בשל קרבתה למצודת לונדון שימשה הכנסייה בפועל ככנסייה של בית המלוכה ובתקופת אדוארד הרביעי קיבלה מעמד זה באופן רשמי, וכל המוצאים להורג במצודת לונדון נקברו בכנסייה.

הכנסייה נפגעה בהתפוצצות בשנת 1649 והמגדל המערבי שלה נהרס. מהשרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666 ניצלה הכנסייה בזכות האדמירל ויליאם פן, אביו של ויליאם פן מייסד פנסילבניה, שהרס את כל הבתים סביבה כדי להרחיק ממנה את הלהבות.

הכנסייה שופצה בסוף המאה ה-19, ובשנת 1926 נערכה חפירה ארכאולוגית בקריפטה של הכנסייה, אז נתגלו מרצפות של רחוב רומאי וכן חפצים רבים מהתקופה הרומית.

במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה נהרסה הכנסייה כמעט לחלוטין. בשנת 1957 נחנכה הכנסייה לאחר שנבנתה מחדש תוך שימוש בלבנים ובקטעי הקירות ששרדו. 

מקור הקירות החיצוניים של הכנסייה במאה ה-15, ואחת מדלתות הכניסה היא מהמאה ה-7. כמו כן יש בכנסייה פסלים של קדושים נוצרים מהמאות ה-15 וה-16 ששרדו את ההפצצות ואגן טבילה מעשה ידי גרינלינג גיבונס משנת 1682.

### אנשים ידועים הקשורים לכנסייה
#### הוטבלו בכנסייה
* ויליאם פן, מייסד פנסילבניה, 1644.

#### חתונות
* ג'ון קווינסי אדמס, נשיא ארצות הברית השישי: התחתן בכנסייה בשנת 1797.

#### קברים
בכנסייה נקברו האנשים הבאים שראשם נכרת במצודת לונדון:
* הארכיבישוף ויליאם לאוד
* תומאס מור
* ג'ון פישר

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הסיטי של לונדון: כנסיות
קטגוריה:מבנים שנפגעו במהלך הבליץ
קטגוריה:כנסיות שנחרבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:לונדון: מוזיאונים להיסטוריה
סייעות ברפואת שיניים

ממוזער|שמאל|200px|רופא שיניים וסייע בעת עבודתם
**סייעות ברפואת שיניים** הוא מקצוע פרא-רפואי בתחום רפואת השיניים. מקצוע זה כולל סיוע לרופא בטיפולים האינטראורליים בענפי רפואת השן השונים, כגון: כירורגיה, פרותטיקה - שיקום הפה, אנדודונטיה - טיפולי שורש, אורתודונטיה - ישור שיניים.

במקצוע זה קיימת דומיננטיות כמעט מוחלטת של נשים, ולכן כמעט ולא מוּכּרת בישראל צורת הזכר של המקצוע - "סייע".

תוכנית הלימודים כוללת בין השאר היסטולוגיה, מורפולוגיה, אנטומיה, פדודונטיה (רפואת שיניים לילדים). בעבר במסגרת הלימודים חויבה הסייעת לבצע תקופת התמחות ולעבור בחינה של משרד הבריאות. בתום תקופת ההתמחות התקבלה תעודה זמנית (לשנה) המוכרת על ידי משרד הבריאות. לאחר הוכחת שנת עבודה בתחום, קיבלו תעודה קבועה עם מספר רישיון. כיום על פי פסיקת בג"ץ משרד הבריאות אינו מנפיק תעודת הכרה במקצוע. ולכן מעסיקים רשאים להעסיק גם את מי שאין בידו תעודת הכרה ממשרד הבריאות.

תחומי אחריות של הסייעות כוללים: הכנת המרפאה, הכנת המכשירים, עיקור, עזרה לרופא במהלך הטיפול, ערבוב חומרים (הכנת החומרים הדנטליים לצורך טיפולים), תחזוקת כלים, עזרה בצילומי רנטגן של המתרפא ופיתוחם, הזמנת חומרים, ניהול מלאי (ניהול וניקיון מרפאה, מחסן וכדומה), מענה טלפוני ורשימת הודעות, ניהול שוטף, טיפול בכספים.

הסיוע ברפואת שיניים שונה מתפקיד השיננות, ומדובר בשני מקצועות נפרדים. בדרך-כלל חל איסור על מסייעים לבוא במגע ישיר עם הפה של המטופל, למעט לשם פעולות פשוטות כגון שאיבת רוק. בתפקיד השיננות, לעומת זאת, מותר לבצע פעולות רפואיות בפה של המטופל (מקצוע השיננות דורש לימודים ארוכים יותר מאשר מקצוע הסיוע). תפקיד הסיוע לרופא שיניים הוא בהכרח בצמוד אליו, ואילו שיננות יכול להתבצע בנפרד, לפני או אחרי טיפול השיניים.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מקצועות הבריאות
קטגוריה:רפואת שיניים
כנסיית כל הקדושים שעל החומה

**כנסיית כל הקדושים שעל החומה** (באנגלית: **All Hallows-on-the-Wall**) היא כנסייה אנגליקנית בסיטי של לונדון שבאנגליה. הכנסייה נמצאת ברחוב ברוד, במקום שבו עמדה חומת לונדון.

## היסטוריה
שמאל|ממוזער|250px| 
את הכנסייה הנוכחית בנה ג'ורג' דאנס הצעיר ב-1767 במקום שבו עמדה כנסייה מהמאה ה-12, שנבנתה על מיצד רומי, שהיה חלק מחומת לונדון. הכנסייה הייתה ידועה בכך שנזירים רבים התגוררו במרתפיה. היא ניצלה מהשרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666 בשל היותה על חומת לונדון.

דאנס בנה את הכנסייה בהיותו בן 24, לאחר שובו מסיור באיטליה שם למד אדריכלות קלאסית. הכנסייה נבנתה בסגנון קלסי פשוט, בעיטורים המושפעים ממקדש ונוס ורומא בעיר רומא.

הכנסייה שייכת לגילדת הנגרים של לונדון - חברת הנגרים הנאמנה (Worshipful Company of Carpenters) שעורכת את הבחירות שלה בכנסייה מאז המאה ה-15.

במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה נפגעה הכנסייה ונבנתה מחדש בשנות ה-60 של המאה ה-20. כיום משמשת הכנסייה מרכז לארגוני צדקה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:הסיטי של לונדון: כנסיות
קטגוריה:מבנים שנפגעו במהלך הבליץ
קטגוריה:כנסיות שנחרבו במלחמת העולם השנייה
גל נושא

ממוזער|left|200px|אותות AM ו-FM מאופננים בגל נושא
300px|left|ממוזער|הגל הנושא באדום ואות המידע בכחול
300px|left|ממוזער|האות המאופנן בירוק

**גל נושא** הוא שם לגל, לרוב אות סינוסי בתדר גבוה יחסית, שעליו מאופנן אות המידע שלרוב מכיל תדרים נמוכים יחסית לגל הנושא. המידע המשודר על הגל הנושא מגיע אל המקלט ומפוענח שם. על מנת לחלץ את האות המקורי מהגל הנקלט, דרוש תהליך ההפוך לתהליך האפנון, אשר מכונה גילוי או מיצוי (Demodulation).

הטכניקה של שיטת הגל הנושא מאפשרת לשדר למרחקים ארוכים אותות כגון טלוויזיה, טלפון, רדיו ונתונים דיגיטליים.

גל הנושא יכול להיות באמצעות גלים אלקטרומגנטיים מסוגים שונים:
*גלי רדיו – בשידורי רדיו, טלוויזיה ואינטרנט אלחוטי.
*אור – בתקשורת אופטית (למשל, בסיבים האופטיים המרכיבים את קווי הטלפון הבין-יבשתיים).

לכל גל נושא תדר משלו, ולרוב תדר זה הוא המאפיין העיקרי בעת שידור או מסירת האות, ותדר זה מאפשר לתחנה המקבלת את האות או קולטת את האות, לאתר את האות הזה ולבחור את האות הרצוי לה.

ריבוב הוא צירוף של שני אותות או יותר משני ערוצים או יותר ושידורו במדיום פלט יחיד.
תהליך זה מאפשר שידור של מספר אותות נפרדים דרך ערוץ תקשורת אחד.
הרכיב שמבצע את פעולת הריבוב קרוי מרבב.

## שימוש
השימושים הנפוצים ביותר בגל נושא הם אפנון AM ואפנון FM. ולמעשה תדרי תחנות הרדיו שאנו מכוונים אליהם הם הגל הנושא, והשידור הוא אות המידע שאותו מאפננים.
שיטות אפנון חדשות כמו ספקטרום מרוח או ב-CDMA לא משתמשים בגל נושא סינוסי פשוט אלא מאפננים את אותות המידע בסדרת מורכבת יותר של אותות.

שימוש בגל נושא בתקשורת אלחוטית נעשה מהסיבות הבאות:
# הפרדה בין תחנות: אות האינפורמציה הוא בתחום תדירות קבוע ועל ידי שימוש בגל נושא נפרד לכל תחנה ניתן לשדר בו זמנית באוויר מספר תחנות בתדרים שונים (גלי-נושא שונים). המקלט יבחר את הגל נושא הרצוי (בחירת התחנה) ויפיק ממנו את האינפורמציה (אות השמע).
# שיפור יכולת השידור: אות האינפורמציה הוא בדרך כלל בתדר נמוך. אם היה משודר ישירות היה מחייב אנטנות גדולות והיה סובל מטווח קליטה קצר. אפנון האות על גל נושא בתדר גבוה ושידור הגל הנושא מאפשר שימוש באנטנות בגודל סביר.
# ריבוב ערוצים: אפנון אותות שונים על גלי נושא שונים מאפשר שידור של מספר רב של אותות בו זמנית באמצעות אותו התווך (לדוגמה שידור אלחוטי של מספר תחנות רדיו בתדרים שונים)

את אות הגל הנושא מייצר בדרך כלל מתנד מקומי המיוצב על ידי גביש קריסטלי.

## ראו גם
*אפנון

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אפנון
קטגוריה:קשר רדיו
מקלט רדיו

[250px|ממוזער|שמאל|מקלט רדיו ביתי משנת [1943]]
**מַקְלֵט רדיו** הוא מכשיר שהופך גל נושא הנקלט מהאוויר באנטנת הקליטה, בתדר גל נושא מסוים (תדר התחנה הרצויה), לאות מידע (קול, תמונה, נתונים וכו').

למקלט שלושה חלקים עיקריים:
#**בורר תדרים (תחנות)** – בורר את אות התחנה הרצויה מבין כל הגלים הנושאים שנקלטים באנטנה;
#**[[מגבר]]** – מחזק את הגל הנושא החלש מאוד שנקלט באנטנת הקליטה;
#**גלאי** – הופך את הגל הנושא המאופנן שנקלט באנטנה לאות מידע.

## מקלט רדיו
[ממוזער|250px|שמאל|מקלט [ת"ג צבאי, מסוג BC-224-D (1942)]]
250px|ממוזער|שמאל|מקלט רדיו ביתי
שידורי הרדיו מגיעים למקלטים מתחנות שידור שונות.
תחנת הרדיו משדרת אל תחנת השידור ומשם בעזרת גלי רדיו אל מקלטי הרדיו שבאזורי הארץ השונים.

לכל מקלט רדיו, מחוברת אנטנה חיצונית או פנימית, והיא קולטת את גלי הרדיו המשודרים מתחנות השידור השונות. האנטנה קולטת את גלי הרדיו הנושאים את שידורי הרדיו, והם מעובדים באמצעות מסנן הבורר את האות הרצוי מבין שלל האותות שנקלטו. האותות מועברים למגבר ת"ר (RF). גל רדיו המוגבר מגיע אל הגלאי, שמוריד את השדר מעל גלי הרדיו שנשאו אותה ומעביר אותה למגבר הקול ולרמקול שמשמיע אותה.

באמצעות בורר תחנות בוחרים את התדר של התחנה המבוקשת, ובאמצעות כפתור ה"ווליום" מכוונים את עוצמת הקול.

ישנם סוגים שונים של מקלטים. למשל, מקלטים למערכת סטריאו יכילו הגברה לשני ערוצים בלבד ואילו מקלטים למערכת קולנוע ביתית יכילו הגברה לחמישה ערוצים או יותר.

מקלטי רדיו הם משני סוגים עיקריים:
* מכשירים נייחים, המחוברים לרשת החשמל הביתית. במכשירים אלה יש שמקלט הרדיו הוא מארז יחיד המשלב את כל הפונקציות הנדרשות, ויש שהוא מורכב ממארזים אחדים, שלכל אחד פונקציה משלו: מקלט, מגבר, רמקולים.
* מכשירים ניידים, בעלי משקל נמוך, הפועלים על סוללות. דגמים ראשונים מסוג זה נקראו **רדיו טרנזיסטור** (ובקיצור **טרנזיסטור**), משום שפעלו באמצעות טרנזיסטורים, ולא שפופרות ריק כקודמיהם. דגם מתקדם יותר, קל יותר במשקלו, הוא הווקמן.

## תכונות מקלט הרדיו

### רגישות
רגישות(sensitivity) היא תכונה של מקלט המציינת את מידת יכולתו לקלוט אותות בעוצמה חלשה. רגישות קליטה מוגדרת כרמת מתח אות הכניסה (באנטנה) המזערית הדרושה לקבלת אות שמע תקני במוצא המקלט (ברמקול).

ככול שהמקלט רגיש יותר מספיק אות חלש יותר בכניסת האנטנה כדי שהרמקול ישמיע את המידע בהספק התקני. מקלט לא רגיש קולט רק תחנות חזקות או קרובות, בעוד שמקלט רגיש קולט גם תחנות רחוקות או חלשות.

### ברירות
ברירות (selectivity) מציינת את כושרו של המקלט להבחין בין תחנה רצויה לתחנה לא רצויה (תחנה שכנה). ברירות טובה פירושה שהמקלט בורר היטב בין התחנה שאליה הוא מכוון לבין תחנות שכנות. הברירות תלויה בעיקר במעגלי התהודה של המקלט.

### נאמנות
נאמנות (fidelity) מוגדרת כמידת הדיוק שבה מפיק המקלט ברמקול את אות המידע מהאות הנקלט באנטנה. כדי להשיג נאמנות גבוהה יש להבטיח תחום מספיק רחב של תדירויות שמע המועברת במקלט וכן עיוותים נמוכים.

### יציבות תדר
יציבות תדר (Frequency stability) – התדירות שאליה מכוון המקלט נוטה לפעמים להשתנות במקצת מעצמה, שואפים שהשינוי הזה יהיה קטן ככול האפשר. לדוגמה, מקלט טוב הוא מקלט שאינו משנה את תדר הקליטה ביותר מ-100 הרץ אחרי כחצי שעה של פעולה.

## ראו גם
*משדר
*תקשורת אלחוטית
*מקלט סופרהטרודין - שיטה למימוש של מקלטים
*ערבל תדר
*ספרת רחש
*יחס אות לרעש
## קישורים חיצוניים

* מתקשרים: על ערוצי תקשורת בארץ ובעולם באתר מט"ח
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קשר רדיו
קטגוריה:מכשירי חשמל
אנדרס צלזיוס

**אנדרס צלזיוס** (בשוודית: **Anders Celsius**, נהגה "**אַנְדֶרְשׁ סֵלְסְיוּס**", ; 27 בנובמבר 1701 – 25 באפריל 1744) היה אסטרונום ופיזיקאי שוודי.

צלזיוס נולד באופסלה בשוודיה, והיה לפרופסור לאסטרונומיה מ-1730 עד 1744. מ-1732 עד 1735 ערך ביקורים במצפי כוכבים בגרמניה, איטליה וצרפת.

בנירנברג הוא פרסם ב-1733 אוסף של 316 תצפיות של זוהר הקוטב שנעשו על ידיו ועל ידי אחרים בתקופה שבין 1716 עד 1732. הוא ערך תצפיות בזוהר הצפוני, וב-1736 השתתף במשלחת צרפתית ללפלנד, אשר ערכה מדידות שהוכיחו את ניבוי ניוטון כי כדור הארץ פחוס במקצת בקטביו. 

ב-1742 הציע סולם טמפרטורות עשרוני, המבוסס על נקודות הקיפאון והרתיחה של המים, שהמרווח ביניהן מחולק למאה חלקים שווים (מעלות). בסולם המקורי שהציג צלזיוס, נקודת הרתיחה של המים נקבעה כ-0 מעלות והקיפאון כ-100. זאת כדי להמעיט במספרים שליליים, בשים לב למזג האוויר בשוודיה הקרה; ואולם תלמידיו, ובראשם קארל פון לינה הפכו את הסולם על ראשו, כמקובל היום.

צלזיוס נפטר באופסלה ב-1744, ממחלת השחפת.

## ראו גם
* יחידות מידה על שם אישים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:אסטרונומים שוודים
קטגוריה:פיזיקאים שוודים
קטגוריה:אישים שעל שמם יחידות מידה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אופסלה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אופסלה
קטגוריה:שוודים שנפטרו משחפת
קטגוריה:ילידי 1701
קטגוריה:נפטרים ב-1744
ברק (מושב)

שמאל|ממוזער|250px|בית הכנסת במושב ברק
ממוזער|250px|מפגש מורים במושב ברק בשנת 1962
**בָּרָק** הוא מושב באזור הצפון בחבל תענך, הנמצא בצידו המזרחי של עמק יזרעאל. המושב משתייך למועצה אזורית הגלבוע, בגוש חֶבֶר הכולל את המושבים ברק, דבורה ואדירים ואת היישוב מרכז חבר.

## שם המושב
כלל מושבי תענך קבלו את שמם משירת דבורה. מושב ברק מנציח את שמו של ברק בן אבינועם בשירה זו.

## היסטוריה
יישובי גוש חבר, ובתוכם ברק, הוקמו בשנת 1956 על ידי עולים ממרוקו, כחלק ממבצע יישוב חבל תענך.

בני המושבים ברק ודבורה מוצאם מקזבלנקה ומרקש. בני מושב אדירים מוצאם מאזור איית בולי שבהרי האטלס.

## חינוך
במרכז גוש חבר עומד בית ספר יסודי ששמו "יד לחמישה" על שם חיילים שנהרגו במקום במלחמת ששת הימים. בבית הספר לומדים תלמידים מכל האזור, כולל ממושב היוגב, מכפר יחזקאל, מרם און ומתל עדשים.

ראשיתו של בית הספר הוא בצורך לספק מוסד חינוכי לבני היישובים ברק ודבורה שעניינם היה במערכת החינוך הממלכתי. מרבית המורים היו מבני המושבים ברק ודבורה, עולי מרוקו שהתמחו בחינוך.

## חקלאות
בשנת 1957 קבלו המתיישבים את החלקה הראשונה בת 7 דונם שצוינה בתור "חלקה א'". עם השנים קיבל כל מתיישב חלקות נוספות- ב', ג', ד' ובסה"כ 40 דונם שלחין. בשנות ה-60 ניטע פרדס משותף על שטח של 300 דונם. ניתנה לתושבים מכסת עופות של 100 מטילות כל אחד שהלכה והורחבה. התושבים קבלו הדרכה צמודה של מדריכים חקלאיים וחברתיים מטעם הסוכנות היהודית ותנועת המושבים.

בשיא הפעילות החקלאית- עד שנות השמונים- במושב ברק גודלו: כ-1000 דונם כותנה, 330 דונם הדרים, כ-200 דונם כרם זיתים, 150 דונם כרם לענבי יין, כ-300 דונם בצל, 30 דונם חממות ורדים וכמה מאות דונם גידולי בעל. (מקור הכנסה נוסף היה מעבודות חוץ, בייחוד של הנשים).

בסוף שנות ה-80 הלך ופחת מספר החברים המתפרנסים מחקלאות.

מוקדי פרנסה אחרים מתפתחים - בתחום החינוך, התעשייה, הביטחון. רבים מהדור הצעיר פנו ללימודים אקדמאים.

## מושב ברק בספרות
בספר השירה "סילן טהור" של המשורר יוסף עוזר, בן מושב ברק, מופיעה אידיליה בשם "במושב ברק". הספר יצא לאור בספרית פועלים בשנת 1981 וזכה בפרס קרן רון אדלר. האידיליה משרטטת אירועי ילדות בשדות המושב ובגרות על רקע מלחמת יום הכיפורים:

האידיליה פותחת בילדים הרודפים אחר עופר בואדי-

גם בספרו "עמק יזרעאל ירושלים" (הוצאת אפיק, 2013) מופיעים מראות המושב -בשיר אָבִי עוֹלֶה לְאֶרֶץ יִשְׂרָאֵל:

## קישורים חיצוניים

* ברק, באתר תנועת המושבים
*ברק באתר הרשות לפיתוח הגליל
*, 1970
*תכנון בניה ותוכניות מתאר 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1956
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:חבל התענך
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
אדירים

**אַדִּירִים** הוא מושב חקלאי ישראלי בחבל תענך השייך למועצה אזורית הגלבוע. ממוקם כשישה קילומטר מדרום לעפולה.
## היסטוריה
אדירים נוסד ב-20 בפברואר 1956, ח' באדר ה'תשט"ז, ראשון למושבי גוש "חבר" על ידי עולים ממרוקו, מהרי האטלס, במסגרת מבצע יישוב חבל תענך. תושבי המושב מסורתיים דתיים ובמקום הוקם בית ספר דתי. המושב שוכן ליד הקו הירוק וסבל מחבלות בידי מסתננים. בינואר 1959 חובר המושב לרשת החשמל הארצית.

כשמם של הרבה מיישובי חבל תענך, שמו של היישוב לקוח מפסוק בשירת דבורה. "אז ירד שריד לאדירים עם". רבותינו דרשו: "אדירים - אילו ישראל, שנאמר: "ואדירי כל חפצם בם". שם זה נבחר על מנת לסמל כוח ועוצמה.

בני מושב אדירים מוצאם מאזור איית בולי שבהרי האטלס פירושו עמק רועים (ait bououlli) מהכפרים אסמר, איית איברהים, תיזנית וטריסל.

## קישורים חיצוניים

* אדירים, באתר הרשות לפיתוח הגליל
*
* 
*
* 
*עזריאל קמון - מי קולט את מי? נתיבים בהתיישבות חבל תענך בשנות החמישים - 
*"עתידות" רבעון לנוער, אביב תשט"ז, 1956- מאמר מסע  ליהודים בהרי האטלס- מאת ד"ר ח.ז. הירשברג, "בהרי האטלס ובעמקי הדרום"- פרק מתוך ספר מסעות. עמודים 181- 199 כוללת צילומים של יהודי הרי האטלס, מאת ז.שולמן.https://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Kamon_low_res.pdf

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1956
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:חבל התענך
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
מרחביה (מושב)

**מֶרְחַבְיָה** הוא מושב בעמק יזרעאל הנמצא 3 ק"מ מזרחית לעפולה, בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל.
שם היישוב לקוח מפסוק בספר תהילים: .

בשנת 1924 הפכה המושבה מרחביה, אשר הוקמה בשנת 1911 בסמוך לקואופרציה במרחביה, למושב עובדים תוך תגבורה בעולים מפולין ותושבים מתל אביב אשר רצו לעסוק בחקלאות כאיכרים. לאחר שנים של בעיות בהספקת מים בקיץ, הושלם מכון להספקת מים למושב בתחילת 1929. בשנת 1929 הוקם קיבוץ מרחביה בסמוך למושב.

כלכלת המושב הייתה מבוססת במשך שנים רבות על חקלאות. כיום קיימים במושב גם עסקים קטנים בתחום התיירות הכפרית ועוד, ורבים מהתושבים עובדים מחוץ ליישוב.

בשנות ה-90 הוקמה במושב מרחביה הרחבה קהילתית של תושבים שאינם בעלי נחלות חקלאיות.

## ראו גם
* הקואופרציה במרחביה
* קיבוץ מרחביה
* בית בלומנפלד (מרחביה)

## לקריאה נוספת
***מרחביה סיפורו של מושב**, תל אביב: הוצאת מלוא בע"מ, 1979.

## קישורים חיצוניים

* 
* מרחביה אתר אינטראקטיבי מקיף בנושא ההתיישבות
* מושב מרחביה באתר הרשות לפיתוח הגליל
* מזג האוויר במושב מרחביה האתר מציג נתונים אודות מזג האוויר במושב מרחביה, כולל ארכיון, ממוצעים ושיאים.

## הערות שוליים


Merhavia (moshav) secretariat 05-05-2017b.jpg|מזכירות המושב
Merhavia (moshav) Clalit infirmary 05-05-2017a.jpg|מרפאת קופת חולים במרחביה
Merhavia (moshav) Lamale St 05-05-2017a.jpg|רחוב למעלה במרחביה
Merhavia (moshav) monument 05-05-2017a.jpg|אנדרטה לנופלים במרחביה


קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1922
קטגוריה:מועצה אזורית עמק יזרעאל
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
מרכז אומן

שמאל|ממוזער|250px|בית הספר לחינוך מיוחד "עמק יפה" במרכז אומן
**מרכז אומן** או **אֹמֶן** הוא יישוב קהילתי באזור צפון ישראל בחבל תענך השייך למועצה אזורית הגלבוע.

היישוב הוקם בשנת 1958 כמרכז כפרי למושבים ניר יפה, מלאה וגדיש.

שמו של היישוב לקוח מעולם החקלאות, ומשמעו שורה של קמה קצורה.
## קישורים חיצוניים

* מרכז אומן באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1958
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:חבל התענך
קטגוריה:מרכזים אזוריים
מעגן (קיבוץ)

**מַעֲגָן** הוא קיבוץ הנמצא בחלקו הדרומי-מזרחי של אגם כנרת השייך למועצה אזורית עמק הירדן.

הקיבוץ הוקם בשנת 1949 במובלעת עין גב מעבר לקו שביתת הנשק עם סוריה הוא הקו הירוק אך ממערב ובתחום גבולות הסכם ניוקומב-פולה – הגבול המנדטורי הבינלאומי 1923, ובגבולות המדינה היהודית על פי החלטת החלוקה. על פי סימן 5 של ההסכם, מטרת ההסכם הייתה להביא לשיבה הדרגתית לחיים אזרחיים נורמליים במובלעת. ליו"ר ועדת שביתת הנשק ניתנה הסמכות לאשר חזרת אזרחים לכפרים ויישובים במובלעת. לפי הפרשנות הסורית, שטח המובלעת היה שטח הפקר, בו רק לאזרחים שהתגוררו בשטח לפני המלחמה מותר היה להתגורר. לעומת זאת, לפי הפרשנות הישראלית השטח היה תחת ריבונות ישראלית, אף על פי שהיה אסור להחזיק בו צבא. הבדלי פרשנות אלה ורצונה של ישראל לממש את ריבונותה בשטח היו אחד הגורמים העיקריים להקמת מעגן (כמו גם היישובים גדות, האון ותל קציר שהוקמו בשטח המפורז).

הקיבוץ הוקם על ידי עולים מטרנסילבניה שחלקם עלו עוד לפני מלחמת העולם השנייה. בין חברי הגרעין המקוריים היה פרץ גולדשטיין, מצנחני היישוב לאירופה הכבושה במלחמת העולם השנייה. כן הצטרף לקיבוץ רס"ן יואל פלגי, מקימה של יחידת הצנחנים הראשונה בצה"ל, ומפקדה הראשון.

אלוף (במיל') עמי אילון, לשעבר מפקד חיל הים, ראש השב"כ ופוליטיקאי, גדל בקיבוץ.

בקיבוץ הוקם "בית הצנחן", מוזיאון המוקדש להנצחת צנחני היישוב. בית הצנחן והמוזיאון תוכננו על ידי שמי אלמוזנינו ונבנו על ידי יונה רוזן (רוזנפלד), חבר הקיבוץ, מצנחני היישוב העברי, ולימים ראש המועצה האזורית עמק הירדן.

בשנת 2005 עבר הקיבוץ הפרטה, וכיום מונהג בו שכר דיפרנציאלי.

במקום נמצא כפר נופש הנקרא "מעגן עדן". בנוסף, קיימת פיצרייה הנקראת "המחלבה", עסק שהוקם על ידי בני קיבוץ.

ישנן מספר מסגרות חינוכיות בקיבוץ – בית תינוקות, פעוטון, גן, בית ילדים וצריפיה.

## ראו גם
* אסון מעגן

## קישורים חיצוניים

* 
* מעגן, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מועצה אזורית עמק הירדן
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:יישובים על חופי הכנרת
קטגוריה:ישראל: מובלעות לשעבר
קטגוריה:מעגן (קיבוץ)
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
קטגוריה:קיבוצי איחוד הקבוצות והקיבוצים
בית קשת

**בֵּית קֶשֶת** הוא קיבוץ באזור הגליל התחתון השייך למועצה אזורית הגליל התחתון. בית קשת נמצא כ-175 מטר מעל פני הים.

הקיבוץ מחזיק בתחנת הרדיו קול רגע ומשדר מבזקי חדשות של קשת 12 לתושבי הגליל והגולן בתדר 96 FM ובתדר 91.5 FM.

## היסטוריה
הקיבוץ הוקם ביום כ"ו אב תש"ד, 15 באוגוסט בשנת 1944 על ידי לוחמי פלמ"ח וזהו היישוב הראשון בישראל שהוקם על ידי אנשיו. נקודת ההתיישבות הייתה ממזרח לנקודת היישוב הנוכחית במקום שנקרא היום בית קשת הישנה. אל המקימים הצטרפו בעת ההקמה בוגרי המחנות העולים ובוגרי בית הספר החקלאי כדורי. שמו של היישוב (כלי הנשק קשת) נקרא בהמלצת יצחק בן צבי בהשראת הפסוק מקינת דוד "ללמד בני יהודה קשת" .

ב-16 במרץ 1948 יצאה מבית קשת כיתה של שמונה סיירים בפיקודו של  (בנו של הנשיא לעתיד יצחק בן-צבי) לסייר בגבעת שהב (מקומה הנוכחי של בית קשת). בהגיעם למקום נפתחה עליהם אש תופת מכל הצדדים על ידי מארב מתוכנן של בני שבט ערב א זביח. רק ניצול אחד הצליח להימלט ולהגיע לשער הקיבוץ ושם התמוטט (ראו קרב בית קשת). ב-17 בספטמבר 1948 הונחה אבן הפינה למקום ההתיישבות הנוכחי של בית קשת. לאחר מכן עבר הקיבוץ לנקודת ההתיישבות הנוכחית.

בעשור הראשון של המדינה לא צלח דרכו של הקיבוץ והוא שקע בחובות. עם זאת, בעשור השלישי של המדינה, יחד עם התפתחות הרפת והענפים החקלאיים בקיבוץ, הוא החל למכור חלב וביצים לאורך כל המשק (בהפצת חברת תנובה), ונכון לתחילת המאה ה-21 נמצא הקיבוץ ברשימת עשרת הקיבוצים העשירים בישראל.

בשנת 1950, פורק צריף המגורים שבו התגורר יצחק בן-צבי עם משפחתו ברחביה מאז 1924, והועבר לקיבוץ בית קשת, לשמש בית תרבות לזכר בנו עלי בן צבי. בשנת 2002 הוחל בשיפוץ הצריף. בשנת 2008 שופץ הצריף ביוזמת המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ובסיוע איש העסקים אלישע קלעי.

בבית קשת ממוקמת התחנה של רדיו קול רגע. את הקיבוץ מקיפה שמורת אלוני בית קשת. וליד הקיבוץ נמצא השער המזרחי של דרך נוף יער בית קשת החוצה את השמורה.

מול הכניסה שריד של חאן תג'ר (חנות תגרים) שנבנה כאחד החאנים בדרך הדואר לדמשק.

## גלריה

## קישורים חיצוניים

*אתר בית קשת
*בית קשת באתר ההתיישבות בגליל
*
* 
* ארכיון צילומים קיבוץ בית קשת - אתר פיקיוויקי, פרויקט שימור לדורות

## הערות שוליים

ימין|ממוזער|250px|בית הביטחון של בית קשת הישנה. המבנה הוא אתר מורשת

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1944
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:מחוז הצפון: מבנים לשימור
קטגוריה:מעוטרי נס הקוממיות
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
קטגוריה:עלי בן-צבי
גניגר

**גִּנֵּיגָר** הוא קיבוץ השוכן בצפון עמק יזרעאל, לידו הוקמה העיר מגדל העמק, בתחום מועצה אזורית עמק יזרעאל.

הקיבוץ נקרא על שם יישוב מתקופת התלמוד - "נגינר" או "נגניגר", אשר היה, לפי המקובל, מקום מושבו של רבי יוחנן בן נורי. השם העתיק נשתמר, ככל הנראה, בשמו הערבי של המקום, ג'ינג'אר (ג'יניג'אר).
[ממוזער|גניגר- אורחים ביער בלפור, ינואר [1935]]

## היסטוריה
הקיבוץ הוקם בשנת 1922, שנה בה הועברו אדמותיו רשמית על שם הקק"ל (הכשרת האדמות החלה כבר בשנת 1916). מייסדיו היו יוצאי רוסיה ופולין, אנשי העלייה השלישית שרצו להקים את דגניה ג'. בשנת 1922 הם עברו לגניגר, שנקרא גם "נגנגד" והתיישבו בה יחד עם ערביי ג'יניג'אר באותם בתים. באוגוסט 1925 היו במקום 37 צעירים, 10 משפחות ושלושה ילדים.

בשנת 1945 נקלטו בקיבוץ 6 נערים מסוריה במסגרת מבצע "עליית האלף" שביצע המוסד וארגון עליית הנוער העולמי (ראה מחברת לוזיה).

הקיבוץ השתייך בעבר לאיחוד הקבוצות והקיבוצים וכיום - לתנועה הקיבוצית. עם השנים הצטרפו אליו עולים מגרמניה, מצ'כוסלובקיה, מארצות הברית ומארצות נוספות.

בשנת 2009 הוקמה בסמוך לקיבוץ שכונת הרחבה קהילתית ובה 33 יחידות דיור. תושבי השכונה שותפים בחיי הקהילה אך אינם חברי הקיבוץ.

בצפון הקיבוץ במקום המשקיף על גניגר, ליד בריכת השחייה, יש שני אתרים בעלי ערך היסטורי:
* מערת הפלמ"ח - בשלט הקבוע בכניסה למערה נכתב כי "שימשה לחניכי קורס מפקדי כיתות של הפלמ"ח, כמקום מסתור לאימונים בנשק".
* מגדל הגמל - עמדת שמירה ותצפית שנבנתה בשנים 1932–1935 בסגנון באוהאוס. צורתה מזכירה גמל ומכאן שמה. המבנה שוקם ב-2003.

## כיום
גניגר הוא קיבוץ מתחדש (מופרט) ורבים מחבריו מוצאים את פרנסתם מחוצה לו. ענפי המשק שבו כוללים מפעלי תעשייה - "גניגר מפעלי פלסטיק" ו"אמיקו", וכן גידולי שדה, רפת, פרדס ולול.

בתחום הקיבוץ שוכן בית הספר היסודי האזורי "עמק יזרעאל" ובו תלמידים מהיישובים גניגר, רמת דוד, כפר החורש, תל עדשים, בלפוריה, מזרע, מגדל העמק, ועוד.

הקיבוץ מחזיק בחלק מחברת א.ב מתכננים, אחת מחברות התכנון הגדולות בישראל.

בקיבוץ פועלים, בין היתר, בריכת שחייה קבוצה של תנועת הנוער בני המושבים.

שמונה עשר מבני הקיבוץ נפלו במערכות ישראל, מהם שבעה במלחמת העצמאות וארבעה במלחמת יום כיפור. בין הנופלים שחר דאובר, אשר נפל במבצע צוק איתן, ועל שמו מגרש כדורגל ומתחם כושר לחיילים לפני צבא, וגלעד רוזנבליט, אשר נפל במלחמת חרבות ברזל.

## ראו גם
* חדר האוכל של קיבוץ גניגר
* מגדל הגמל

## קישורים חיצוניים

* 
* גניגר באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים


קובץ:Ginegar.jpg|אורווה היסטורית בגניגר. נבנתה ב-1928 ושמשה כסליק
קובץ:Ganigar2011.jpg|חזית הכניסה הראשית לחדר האוכל
קובץ:Ganigar02.jpg|מראה טיפוסי באזור המגורים
קובץ:Camel tower in Kibbutz Ginegar.JPG|מגדל הגמל
קובץ:Flickr - Government Press Office (GPO) - The Omer Festival.jpg|טקס חג העומר בגניגר (מאי 1947)


*
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1922
מנות

**מָנוֹת** הוא מושב באזור הגליל המערבי הנמצא ליד שלומי ושייך למועצה אזורית מעלה יוסף.
## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1980 על ידי בנים למשפחות ממושבי הסביבה בעזרתה של הסוכנות היהודית. הוא נקרא על שם חורבת מנות - יישוב קדום ששרידיו במקום.

מנות אמור היה לקום כמושב, אך עקב המצב הכלכלי הרעוע של המושבים בשנות השמונים, ובעיקר עקב מחסור במשאבים חקלאיים, הוחלט לבסוף שלא להקימו כמושב, אלא כ"מצפה", כלומר במתכונת של יישוב קהילתי.

הגרעין הראשון של המתיישבים היה מבני מושבי הסביבה ומנה 12 משפחות, אשר לצורך העלייה על הקרקע התאגדו כאגודה חקלאית של תנועת המושבים.

ב, היישוב עדיין מוגדר כיישוב קהילתי. הוא מונה כ-100 משפחות, שבהן כ-30 משפחות שבנו את ביתן באזור ה"הרחבה" של היישוב.

רוב תושבי היישוב עוסקים בתיירות ומפעילים צימרים לפרנסתם. חלק קטן מהם עוסק בחקלאות ואחרים עובדים במקצועות חופשיים, מחוץ ליישוב.

ליישוב תוכנית עתידית לבניית 30 בתים נוספים ועם סיום תוכנית ההרחבה מתוכננות להתגורר ביישוב כ-120 משפחות.

בשנת 2008 התגלתה סמוך ליישוב מערת נטיפים, אשר נקראה על שם המושב, "מערת מנות".

## גאוגרפיה
גובהו הממוצע של היישוב הוא 243 מטרים מעל פני הים והוא ממוקם למרגלות הרי הגליל העליון. במערבו נמצא גבעת שטוחה בשם גבעת חרדלית. מצפון ליישוב חולף אפיק נחל כזיב ומדרום לו נפגשים נחל נחת ונחל אשחר ויוצרים את נחל שעל.

## קישורים חיצוניים
* מנות, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* מנות, באתר הבית

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית מעלה יוסף
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:יישובים בצפון ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
סוואעד חמירה

**סואעד חמירה** (בערבית: **سواعد حميرة**) הוא כפר בדואי במערב הגליל התחתון,  מדרום לשפרעם וסמוך לקיבוץ הרדוף. הוא נמצא בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל.
## היסטוריה
הכפר היה חלק מפזורה של בדואים משבט סואעד החיים באזור, וזכה להכרה על ידי המדינה בשנת 1996. בפברואר 2006 אושרה תוכנית המתאר המפורטת של היישוב. מטרת התוכנית הייתה לקבוע הסדר סטטוטורי, המאפשר הוצאת היתרי בנייה להקמת שכונות מגורים תוך מתן מענה למגורים, שטחים ציבוריים ותשתיות. התוכנית אישרה הקמת 100 יחידות דיור ועד 60 יחידות אירוח. במהלך שנת 2008, לאחר שתוכנית המתאר שלו אושרה, הוא חובר לראשונה רשת החשמל הארצית. והחלו הכנות לחיבור בתי הכפר לרשתות המים והביוב. 

ראש הכפר הוא טהא (אבו אמין) סואעד. בנו, פאיז סואעד, חבר לדרך הרוחנית של קיבוץ הרדוף, הצטרף לאנתרופוסופיה ולמד במשך שנים רבות בארץ ובאירופה את תורתו של רודולף שטיינר. פאיז יוזם מפגשים של "שער לאדם" יחד עם היזם העיקרי יעקב ארנן ועם הכמרית אילסה. המפגשים מתקיימים בין הרדוף והכפרים השכנים. וכך היה כפר סואעד חמירה למרכז רעיוני בנושאי השלום והחיים המשותפים בין יהודים וערבים באזור.

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
דוד אלון

**דוד אלון** (14 במאי 1926 – 2 בינואר 2000) היה ארכאולוג ישראלי.

## ביוגרפיה
דוד אלון חקר במיוחד את התקופה הנאוליתית והתקופה הכלקוליתית בדרום הארץ, ובפרט בנגב המערבי. בין היתר, חפר יחד עם הארכאולוג עופר בר יוסף מערה בנחל חימר, במדבר יהודה, שם נמצאו שרידים מהתקופה הנאוליתית כולל דבק מלפני יותר מ-8,000 שנה, הנחשב כדבק העתיק ביותר שנמצא.

בתחילת שנות החמישים של המאה ה-20 גילה את האתרים הכלקוליתיים של באר שבע ביר אבו מטר וביר ספאדי. אתרים אלה נחפרו לאחר מכן על ידי הארכאולוג הצרפתי ז'אן פרו.

בחפירות באתר הכלקוליתי בגילת גילה את כלי החרס אישה נושאת מחבצה ואיל נושא על גבו שלושה בזיכים. בין גילויו נמנות גם מערות המסתור מימי מרד בר כוכבא. הוא גם היה הראשון שהבין את משמעות המערות שגילה. אתר נוסף שגילה היה חורבת צלית.

אלון נמנה עם מקימי קיבוץ משמר הנגב, אחד מיישובי 11 הנקודות שקמו במוצאי יום כיפור 1946. בנו, , נהרג בקרב אום-כתף במלחמת ששת הימים. אלון נמנה עם המראיינים שאספו את פרקי השיח שהביאו ליצירת שיח לוחמים לאחר מלחמת ששת הימים.

אלון נפטר מדלקת ריאות ב-2000, ונקבר בקיבוצו. זמן קצר לאחר מותו יצא לאור ספרו "אור חדש ליציאת מצרים".

## קישורים חיצוניים
* על התגליות בנחל חימר
* 
* טעם של פעם - דוד אלון ויציאת מצרים  ביקורת על ספרו
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארכאולוגים ישראלים
קטגוריה:משמר הנגב: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000
ג'ון בול

[שמאל|ממוזער|ג'ון בול בכרזה מתקופת [מלחמת העולם הראשונה]]
**ג'ון בול** (אנגלית: **John Bull**) הוא דמות בדיונית המסמלת את אנגליה ולעיתים את כל בריטניה (בדומה לדוד סם האמריקני). הדמות צוירה לראשונה על ידי דוקטור ג'ון ארבותנוט (John Arbuthnot) ב-1712. הדמות של ג'ון בול שימשה את הקריקטוריסט תומאס נאסט במאה ה-19, ואת ג'ורג' ברנרד שו שכתב על אירלנד את המחזה "האי האחר של ג'ון בול" בשנת 1904.

ג'ון בול מתואר בדרך כלל כגבר נמוך וכבד בעל כובע צילינדר נמוך, מעיל ערב ומקטורן העשוי מדגל בריטניה. לעיתים קרובות, ג'ון בול מלווה בכלב בולדוג. בציורים מוקדמים מתואר ג'ון בול (bull - פר) כבעל ראש פר ממש.

## אזכורים ב"טור השביעי"
בשלהי תקופת המנדט הבריטי לגלג נתן אלתרמן, במדורו "הטור השביעי", על ג'ון בול, כלומר שלטון המנדט. ב-10 באפריל 1947 פרסם אלתרמן את השיר "רווחיו של ג'ון בול", שבו הוא לועג למדיניות ההשהיה, אותה נקטה בריטניה. ב-26 בדצמבר אותה שנה פורסם השיר "למען ג'ון בול", האומר בלעג, שעל היישוב להסכים להתחסל, רק כדי לא להרגיז את הבריטים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: תרבות
קטגוריה:האנשת מדינות
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: סמלים לאומיים
חאפז

[שמאל|ממוזער|200px|[קבר חאפז|קברו של חאפז בשיראז]]
**ח'ואג'ה שמס-א-דין מוחמד חאפז שיראזי** (בפרסית: **خواجه شمس‌الدین محمد حافظ شیرازی** או בקיצור: **حافظ**; תעתיק מדויק: **חאפט**'; 1325–1389) היה משורר פרסי סופי.

## חייו
חאפז נולד בעיר שיראז שבפרס. והיה השלישי בבניו של בהא א-דין. הוא למד את הקוראן בעל פה כאשר הקשיב לתפילתו של אביו, וגם את שירתו של , שהיה המשורר האהוב עליו. אביו, שהיה סוחר פחם, מת והשאיר אחריו חובות כבדים. חאפז נאלץ לעזוב את בית הספר ולעבוד באריגה ואחר כך במאפייה. כאשר עבד במאפיה הוא הוביל לחם לרובע העשיר של העיר שיראז, ופגש את שאק א- נבאט, שהייתה עלמה יפהפייה. בשנות העשרים לחייו הוא נשא אישה שילדה לו בן, אבל אהב את שאק א-נבאט שסימלה בשבילו יופי אלוהי.

חאפז פגש את המשורר עטאר והפך לתלמידו. כשהיה בן 33 שימש חאפז כמשורר החצר של אבו אסחאק, נעשה למשורר מפורסם בשיראז, והיה מורה ללמודי הקוראן בבית הספר שם. כשהיה בן 48 נאלץ להימלט מעירו שיראז ולהתגורר בעיר אספהאן, אך חזר לשיראז כעבור ארבע שנים. בהיותו בן 60 הוא החל במשמרת של ארבעים יום וארבעים לילה שבהם ישב במעגל שאת גבולותיו קבע לעצמו, דבר שגרם לו התעלות רוחנית וחוויה דתית של התקרבות לאלוהים. חאפז מת בשיראז ב-1389, ונקבר בגני מוסאלה שעל גדות נהר רוקנבאר בשיראז, מקום המכונה בשם חאפזיה.

## שירתו

חאפז כתב כ-500 "גזל", שירים קצרים המורכבים משני חרוזים בכל בית, ו-42 "מרובעים" (רובאעיאת), שהם שירים בחרוזים של יחידות בעלות שני בתים עם ארבע שורות בכל בית. רבים משיריו הם שירי אהבה המוקדשים לשאק א-נבאט. חלק משיריו הם שירי געגועים לעיר מולדתו שיראז, שנכתבו כאשר התגורר באספהאן. חאפז כתב רק כאשר הייתה לו השראה אלוהית, ולכן הוא כתב רק כ-10 "גזל" בכל שנה. אך בתשע השנים האחרונות לחייו, אחרי שעבר חוויה דתית, הוא כתב יותר ממחצית שיריו.
רבים מבין שירי הגזל שכתב היו שירי אהבה לאלוהים.

## כתביו שראו אור בתרגום לעברית
* חפיז, **"שמעתי את אלוהים צוחק" - מבחר שירי נשמה של גדול המשוררים הסופיים**, תרגום: נמרוד בורוש, אוריון הוצאת ספרים, 2011; הוצאת פראג, 2020.
* **חדשות האהבה: שירים פרועים ומתוקים מאת חאפיז**, עברית: גיל רון שמע על פי גרסאותיו של דניאל לדינסקי, ירושלים: עולם קטן, 2013
* הָאפֶז - דִּיוָאן הָעַ'זַלִים, תרגום ועיבוד לעברית: רחמן חיים, עורך ויועץ אקדמי: ד"ר סולי שאהוור, הוצאה במימון המונים, חיפה, ישראל, נובמבר 2019. 
* שירו 'סָאקִי נָאמֶה' התפרסם בעברית בז'אנר הסאקי-נאמה של מיטב המשוררים הפרסיים בספר "איגרת ממוזגת היין - סאקי נאמה", תרגום ועיבוד לעברית: רחמן חיים, בהוצאה עצמית, חיפה, פברואר 2019, 
* המַסְנַוִי היחיד שלו בשם "הוי צבי פראי" התפרסם בעברית בספר "פנינים מהשירה הפרסית", ספר ראשון, תרגום ועיבוד: רחמן חיים, הוצאת כתב-ווב, 2014. 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים פרסים
קטגוריה:שיראז: אישים
קטגוריה:נפטרים ב-1389
הערכת סיכונים

**הערכת סיכונים** היא מתודולוגיה המעריכה הסתברות של אפקט שלילי של סיכון (כימי, פיזי או אחר), בתהליך תעשייתי, בתהליך טכנולוגי או בתהליך טבעי. הסיכונים יכולים להיות מוות או מחלה, כשל בתחנת כוח גרעינית, תאונה במפעל כימי, אובדן של כסף מושקע וכדומה. באופן מסורתי, רוב הערכות הסיכונים עוסקות בהשפעה על הבריאות,  בבריאות אקולוגית וברווחה כלכלית. 

ההחלטה מהו אותו אפקט שלילי (ובהרחבה – זיהוי מקור הסכנה) היא ערך שיפוטי שיכולה להילקח על ידי אזרחים יודעי דבר. התהליך עצמו של הערכת הסיכונים הוא מורכב, ואפשר להיעזר במומחים מהתחום לצורך ההערכה שלו. בטבעו הוא בין-תחומי ודורש זמן סביר כדי להעריך כל מידע רלוונטי, גם במקרים של מורכבות פחותה.

אנו מבצעים הערכת סיכונים באופן יומיומי כאשר כשאנו רוצים לחצות כביש או לנהוג ברכב. אולם במקרים מורכבים יותר, הערכת סיכונים מובנית היא הכרחית כדי להפיק המלצות פעולה הגיוניות (ופעמים אף אופטימליות יותר).

## ראו גם
* סקר סיכונים
* ערך בסיכון
* ISO 31000
* ניהול סיכונים

## קישורים חיצוניים

* חומרים מקצועיים בתחום ניהול סיכונים
* מאמרים מקצועיים בנושא בקרה וניהול סיכונים
* מדריך לניהול סיכונים
* הערכת סיכונים בגישת החשיבה ההמצאתית השיטתית
* 

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:תורת ההסתברות
קטגוריה:ניהול סיכונים
ארמון למבת'

ממוזער|250px|שער ארמון למבת'
**ארמון למבת**' (באנגלית: **Lambeth Palace**) הוא ארמון בלונדון, מקום מגוריו הרשמי של הארכיבישוף מקנטרברי. הארמון ממוקם בלמבת', על גדת נהר התמזה אל מול ארמון וסטמינסטר.

## היסטוריה
הארמון נרכש על ידי הכנסייה בשנת 1200 לערך. בעת רכישתו היה אזור הארמון שטח ביצתי שנקרא בלקפריירס . מקור השם למבת במילה "הית'" - "hithe", מקום נחיתה לסירות. באותה עת התנהלה התנועה לאורך התמזה בסירות, ועל כן היה המקום אידיאלי לבניית מקום מגורים.

חלקו העתיק ביותר של הארמון הקיים היום היא הקפלה שמקורה במאה ה-13. מגדל לולארד שנבנה בשנת 1440 שימש ככלא במאה ה-17. מבנה השער הבנוי בסגנון טיודור  נבנה על ידי הקרדינל ג'ון מורטון בשנת 1495.

במהלך מלחמת האזרחים האנגלית בזזו כוחותיו של קרומוול את האולם הגדול של הארמון. לאחר שיקום המלוכה נבנה האולם מחדש על ידי הארכיבישוף ויליאם ג'וקסון בשנת 1663 בסגנון גותי.

מגורי הארכיבישוף נמצאים כיום בחלק של הארמון שנבנה בשנת 1834 לפי תכנונו של אדוארד בלור, שבנה מאוחר יותר את ארמון בקינגהאם. חלק זה של הארמון נבנה בסגנון נאו-גותי.

הארמון נפגע במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה.

בארמון נמצאת הספרייה הרשמית של הארכיבישופות, שנוסדה כספרייה ציבורית ב-1610 על ידי הארכיבישוף ריצ'רד בנקרופט, על מנת להכיל את המסמכים הרשמיים של הכנסייה האנגליקנית. בספריה זו שמור גם אחד מהעותקים של ההיסטוריה של מלכי בריטניה מאת ג'פרי ממונמות'.

הארמון רשום בקטגוריה הגבוהה ביותר, דרגה I, הודות לארכיטקטורה שלו. בית השער הקדמי שלו גבוה ולו שיני חומה, והוא מזכיר את בית השער של המפטון קורט. בארמון יש דיוקנות של ארכיבישופים, שצוירו על ידי הנס הולביין, אנתוני ואן דייק, ויליאם הוגארת וסיר ג'ושוע ריינולדס.

בשנת 2008 הוצב מול הארמון פסל של המרגלת הבריטית ויולט סאבו.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר ספריית הארמון
* 

קטגוריה:למבת'
קטגוריה:מבנים שנפגעו במהלך הבליץ
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: בתי מגורים
קטגוריה:לונדון: מבנים רשומים דרגה I
בית ישראל (קיבוץ)

ממוזער|האדמו"ר של קיבוץ בית ישראל, רבי ישראל פרידמן זצ"ל, לפני לכתו
**בית ישראל** הוא קיבוץ עירוני בשכונת גילה א' שבירושלים. בקיבוץ, הממוקם בתוך מתחם דיור ציבורי של עמידר אשר שימש בעבר כמרכז קליטה, חברים דתיים וחילונים, יוצאי קיבוצים וערים מכל רחבי הארץ, והוא פועל לחיזוק השכונה דרך פרויקטים חברתיים וחינוכיים.

## רקע
הקיבוץ הוקם בשנות ה-90 על ידי גרעין בהובלת הושע פרידמן בן שלום. הושע גדל בקיבוץ סעד ואשתו אורלי בקיבוץ בית השיטה. הושע ירש מאביו תואר אדמו"ר, לשושלת חסידות פשקאן. הוא מנהל אורח חיים חסידי וציוני כאחד. כאדמו"ר, בהמשך לאביו, הוא מוביל קהילה הדומה לחצר חסידית במאפייניה. הקיבוץ והקהילה שהתאספה סביבו מונים כיום כ-200 איש (להוציא את המכינה הקדם צבאית).

אנשי הקיבוץ גרים בשכונה, לדבריהם, מבחירה אידיאליסטית ואף שליחות שהם רואים בה דתית. זאת לעומת תושבים מעוטי יכולת, הנאלצים להגיע לשם בלית ברירה, רובם יוצאי עדות המזרח או ברית המועצות, הנמצאים במעמד סוציו-אקונומי נמוך. הפער בין הקבוצות יוצר מתח אשר יש ניסיונות לגשר עליו.

## שלוחות הקיבוץ
קיבוץ בית ישראל מתנהל כעמותה, הנקראת "רעות", ומתקיימת בעיקר מתרומות, כספים של משרד הביטחון, עיריית ירושלים, ומשלמי המכינה הקדם צבאית. ניתן לעיין בפרטי העמותה באתר גיידסטאר.

הקיבוץ הוא הגרעין, כאשר בשכבה השנייה מתקיימת קהילה, ובשכבה השלישית המכינה קדם-צבאית בית ישראל. בעוד שרק חברי הקיבוץ שותפים כלכלית, שלושת השכבות האלה מהולות זו בזו בפן החברתי, התרבותי, ויש לציין - הדתי.

חברי הקיבוץ, הקהילה וחניכי המכינה פעילים בשכונה במגוון תחומים - במסגרות חינוכיות, בבית הכנסת או בפרויקטים סוציאליים. חברי הקהילה מקיימים אורחות חיים קהילתיים הנעים על כמה צירים: בית כנסת, חגים, ארוחות משותפות ולימוד.

הקיבוץ עמל על קשר עם בני נוער בסיכון, במטרה להעלות את אחוזי הגיוס לצה"ל בשכונה - דבר שהם מתגאים בהשגתו בכל שנה בטקסי יום העצמאות.

ילדי הקהילה מתחנכים, יחד עם ילדי כלל השכונה, בשלושה גנים עירוניים-צבוריים ובבית ספר ממ״ד ׳בית-ישראל׳ שאנשי הקהילה מלווים. עם זאת, קיים גם גן פרטי של הקיבוץ, "צנובר" בשיטת "יער"
. חלק מחברי הקהילה פעילים בפרויקטים השונים שהמכינה מפעילה, כגון המשחקייה או מרכז הלמידה, וחלקם גם מלמדים או מדריכים במכינה.

בשנים האחרונות פועל בקיבוץ כפר סטודנטים של תנועת הבוגרים של בני עקיבא.

## ביקורת בתקשורת
בשנים 2020-2021, צפה בתקשורת הישראלית ביקורת על הקיבוץ, בעיקר סביב הטענה שהוא מנצל דיור ציבורי. כמה מן הכותרות שפורסמו: "הקיבוצים העירוניים: אליטה חדשה ועיוורת"
, "המדינה דורסת את הדיור הציבורי בגילה — ומחלקת מתנות לקיבוץ "בית ישראל", "דיור ציבורי בקיבוץ בית ישראל מנוצל לרעה". 

## לקריאה נוספת
קרן בלוט ואורנה גלץ-דודי, 2008. "קהילה בתוך קהילה - בניית שותפות בין תושבי שכונת גילה בירושלים לאנשי הקיבוץ העירוני בית ישראל", בתוך: יובל דרור (עורך), **הקבוצות השיתופיות בישראל**, יד יצחק טבנקין, עמ' 324-299.

## קישורים חיצוניים
*אתר קבוצת רעות
*עמרי די-נור, "קצת על קהילת בית ישראל", טבע עברי, 12 ביוני 2010.
* 
*ריאיון עם עומר לבקוביץ', על הקיבוץ העירוני "בית ישראל" - בתוכנית "סדר יום חדש", בתוך יוטיוב, 18 במאי 2014.

## הערות שוליים

קטגוריה:קיבוצים עירוניים
קטגוריה:ירושלים: ארגונים
קטגוריה:ארגונים החברים באיגוד ארגוני יהדות ישראלית
קטגוריה:גילה
טפחות (מושב)

**טְפָחוֹת** הוא מושב דתי לאומי הממוקם כמה מאות מטרים מדרום למע'אר ושייך למועצה אזורית מרום הגליל. היישוב נקרא על שם הגבעה עליה הוא ממוקם, גבעת טפחות.

המושב הוקם בשנת 1980 על ידי בני משפחות מהמושבים הסמוכים ובעזרתה של הסוכנות היהודית.

המושב מונה 521 תושבים, ביניהם שר העלייה והקליטה אופיר סופר.

במושב פועלת ישיבת ההסדר נתיב טפחות. כשני קילומטרים מדרום־מזרח למושב נמצא האתר הארכאולוגי חורבת ממלח, שבו שרידי בית כנסת מתקופת התלמוד. במושב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא.

## קישורים חיצוניים

* טפחות באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:יישובי הפועל המזרחי
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
יסעור (קיבוץ)

**יַסְעוּר** הוא קיבוץ מזרם הקיבוץ הארצי בגליל המערבי, השוכן על כביש 70, בין כרמיאל לעכו. שייך למועצה האזורית מטה אשר.

## היסטוריה

### העת העתיקה

עדויות ארכאולוגיות ליישוב כנעני, פיניקי וישראלי באזור מתקופת הברונזה התיכונה עד התקופה ההלניסטית המוקדמת נמצאו בתל בירה, בתחומי הקיבוץ.

### העת החדשה

הקיבוץ הוקם ב-6 בינואר 1949 על אדמות הכפר הערבי הנטוש אל-בירווה בידי עולים מהונגריה ומאנגליה, חברי השומר הצעיר. בהמשך, הצטרף גרעין של עולים מברזיל.

שם הקיבוץ הוא סמלי, ונבחר עקב רצון המתיישבים לעסוק במקצוע הדיג (היסעור הוא עוף המצטיין בשחייה). אכן, בשנותיו הראשונות, התפרנסו התושבים מדיג בבריכות דגים שהקימו בשטחם. מלבד ענף המדגה, בלט גם ענף הלול.
כיום פועל בקיבוץ גם ענף החקלאות הנקרא גד"ש יע"ן (גידולי שדה יסעור עין המפרץ) שאכן פועל בשותפות עם קיבוץ עין המפרץ.

ילדי הקיבוץ לומדים בבית הספר היסודי "גוונים" שבקיבוץ עין המפרץ ולאחר מכן, בחטיבת הביניים ובתיכון "אופק" שבקיבוץ עברון.

## גלריית תמונות

קובץ:שמואל כץ עין חרוד004.jpg|"המועדון לחבר" עם ציור קיר מאת שמואל כץ, 1955
קובץ:עליה לקיבוץ יסעור 4 צלם בנו רותנברג 1949 גנזך המדינה.jpg|עליה לקיבוץ יסעור, 1949, לוי אשכול מברך
קובץ:עליה לקיבוץ יסעור צלם בנו רותנברג 1949 גנזך המדינה.jpg|עליה לקיבוץ יסעור, 1949
קובץ:עליה לקיבוץ יסעור 2 צלם בנו רותנברג 1949 גנזך המדינה.jpg|עליה לקיבוץ יסעור, 1949
קובץ:עליה לקיבוץ יסעור 3 צלם בנו רותנברג 1949 גנזך המדינה.jpg|עליה לקיבוץ יסעור, 1949
קובץ:תל בירה.jpg|תל בירה – מבט מצפון על התל השוכן ממזרח לקיבוץ יסעור


## קישורים חיצוניים

* 
* יסעור באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
שיח' דנון

**א־שיח' דָנוּן** (בערבית: **الشيخ دنّون**) הוא יישוב ערבי השייך למועצה אזורית מטה אשר והיישוב הגדול במועצה. היישוב ממוקם ב, כארבעה קילומטרים מזרחית לנהריה ומתגוררים בו כ-3,000 תושבים (נכון לשנת 2022).

## היסטוריה
שי'ח דנון ושייח' דאוד היו שני כפרי לוויין של ע'אבסייה. סקר מפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנות ה-70 של המאה ה-19 מציין 70 תושבים בשייח' דאוד, 50 תושבים בשייח' דנון ו-150 תושבים בע'אבסייה. במפקד האוכלוסין של 1922 נמנו בשי'ח דנון 106 תושבים, ובשייח' דאוד 193 תושבים, כולם מוסלמים.

לאחר מלחמת העצמאות החליטו השלטונות בישראל להקצות את שי'ח דנון ושייח' דאוד, אשר ביחד נודעו כשיח' דנון, ליישוב פליטים ערבים. בינואר 1950 פונו מע'אבסייה תושבים ששבו אליו לאחר המפקד, לשיח' דנון. באפריל 1951 הועברו לכפר עוד פליטים ערבים ששהו בכפרים דרוזיים אך לא נקלטו בהם.

## חינוך
בכפר קיימים פעוטונים, גני ילדים, מקיף שש שנתי ומתנ"ס.

## כלכלה
הכלכלה העירונית מתבססת על עסקים שונים בתוך היישוב וחקלאות. בנוסף לכך רבים מתושבי הכפר מתפרנסים מעבודה מחוץ לשיח' דנון מעבודה בבנייה ובמפעלי האזור.

## שירותים ציבוריים
ביישוב קיימים טיפת חלב, מרפאה, בית מרקחת.

## אתרים בכפר
*מקאם שייח' דנון
*מקאם שייח' דאוד

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים ערביים בישראל
הודיות

**הוֹדָיוֹת** הוא כפר נוער דתי הנמצא באזור הצפון ליד העיר טבריה ושייך למועצה אזורית הגליל התחתון.

## היסטוריה
הודיות הוקם במאי 1950. ביוני 1959 נחנך בכפר חדר אוכל חדש. בשנת 1961 נחנך במקום בית ספר שהוקם בכספי תרומות של לא יהודים משוודיה. בשנת 1962 התחנכו במקום כ-100 חניכים של עליית הנוער. 

במקום בו נמצא כיום כפר הנוער ישב בעבר הקיבוץ לביא לפני שעבר למיקומו הנוכחי כיום.

שם הכפר נגזר מהודו שהייתה מדינת המוצא של התלמידים הראשונים בכפר הנוער. סיבה נוספת למתן השם נגזרת מהמילה 'הודיה', אמירת תודה. התלמידים העולים הודו לריבונו של עולם על כך שזכו להגיע לארץ.
הודיות קלט, ועדיין קולט, נוער עולה במסגרת עליית הנוער. עם הגעת העולים החדשים מאתיופיה, הודיות היה כפר הנוער הראשון שקלט עולים אלו. בשנות השמונים פעל בהודיות אולפן לעולים מארצות שונות, בין היתר מאיראן, ברזיל, צרפת, קולומביה אורוגוואי ועוד. עם הגעת גל העלייה מברית המועצות החל הודיות לקלוט גם בני נוער ממדינות אלו בעיקר במסגרת מיזם "נעל"ה". בהודיות לומדים עולים חדשים לצד תלמידים ותיקים מכל רחבי הארץ.

כיום לומדים בהודיות כ-230 תלמידים ותלמידות.

בבית הספר 4 מגמות:

א. מגמת משטרה לתלמידים ולתלמידות, המגמה נפתחה בספטמבר 2007 לבנים ובספטמבר 2010 גם לבנות.

ב. מגמת מדעי החיים והחקלאות, במגמה יש את "חממת הרמב"ם" שהיא חממה לגידול צמחי מרפא ע"פ שיטת הרמב"ם.

ג. מגמת חינוך, מגמה זאת מיועדת לבנות המעוניינות לעסוק בתחום החינוך לטיפול בתינוקות ובפעוטות.

ד. מגמת מכונות, מגמה זו מקנה ידע בסיסי בנושא מכונות תוך מתן דגש על מכונאות רכב.

"פרויקט יגאל אלון" - מורכב משיעורי כושר קרבי וקרב מגע ומלימודי זהות יהודית וישראלית.
השיעורים ניתנים לתלמידים על ידי לוחמי סיירות כמו סיירת מטכ"ל והשייטת וכן על ידי שוטרי יס"מ ואנשי השב"כ.

בכפר בריכת שחייה גדולה, חדר כושר, אולם ספורט, מגרש מיניפיץ', מגרש כדורגל, מגרש כדורסל, ספרייה וחדרי מחשבים.

ב**הודיות** פעל תלמוד תורה לציבור הדתי לאומי בשיטת זילברמן שהיה מיועד לכל יישובי הגליל התחתון, מורשת והושעיה. (נפתח במקור במצפה הושעיה).

## קישורים חיצוניים
* אתר כפר הנוער הודיות

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1959
קטגוריה:כפרי נוער
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:ציונות דתית: חינוך
ריקסי מרקוס

**ריקסי מרקוס** (אנגלית: Rixi Markus; 27 ביוני 1910 - 4 באפריל 1992) הייתה שחקנית ברידג' יהודית בריטית. כשחקנית נבחרת אנגליה ריקסי מרקוס זכתה בשבע אליפויות אירופה וארבע אליפויות עולם. היא הייתה אישה הראשונה שזכתה בדרגת רב-אמן בין-לאומי. לפני מלחמת העולם השנייה זכתה בשתי אליפויות אירופה ובאליפות עולם אחת כשחקנית נבחרת אוסטריה.
.

## ביוגרפיה
מרקוס נולדה כאריקה שרפשטיין למשפחה יהודית אוסטרית מגורה הומורה (כיום ברומניה).
בשנת 1916 ברחה מרקוס יחד עם משפחתה לווינה שבאוסטריה עקב התקדמות הכוחות הרוסיים במלחמת העולם הראשונה. בשנת 1916 ברחה משפחתה לווינה בגלל התקדמות הצבא הרוסי.
בגיל 18 התחתנה עם סלומון מרקוס, סנדלר שגילו כפול מגילה. גם בעלה היה שחקן ברידג'.
עם כניסת גרמניה לאוסטריה בשנת 1938 ברחה ללונדון, שם השתקעה. היא ברחה ביחד עם הבת שלה כשהיא מרמה את השלטונות ביחס ליעד הנסיעה שלה. היא נסעה ברכבת דרך גרמניה ובלגיה ללונדון שם השתקעו הוריה בשנת 1936.

מרקוס הייתה ידועה כאחת משחקניות הברידג' הטובות ביותר. היא זכתה חמש פעמים באליפות העולם ומספר פעמים רב באליפות אירופה. היא כתבה ספרים ואף זכתה בתואר מהמלכה אליזבת השנייה על פועלה.

## הישגים בברידג'
* אלופת העולם לזוגות נשים בשנת 1937, 1962 ו-1974.
* אלופת העולם לקבוצות מעורבות 1962
* אלופת העולם לקבוצות נשים 1964
* אלופת אירופה לנשים בשנים 1935, 1936, 1951, 1952, 1959, 1961, 1963, 1966 ו-1975.

## ראו גם
* אירינה לויטינה
* בניטו גארוצו
* גאייר הלגמו
* ג'ורג'ו בלדונה
* זיא מחמוד
* טרנס ריס
* פייטרו פורקה
* פאול שטרן
## קישורים חיצוניים

* Helen Martin SMITH (SOBEL) WBF
* Portrait of Helen Sobel, Neapolitan Club, 6 April 2010
* Patrick Jourdain, Rixi Markus, The English Bridge Union


## לקריאה נוספת

*כתבה בניו-יורק טיימס
## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני ברידג' יהודים
קטגוריה:יהודיות אוסטריות
קטגוריה:יהודיות בריטיות
קטגוריה:חברים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:שחקניות ברידג'
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1910
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1910
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1992
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1992
בחילה

**בחילה** או **קֶבֶס** היא תחושת מחנק וחוסר נוחות בחלקו העליון של חלל הבטן, המחוללת דחף להקיא.

## גורמים
בחילה עלולה להוות תסמין של מצבים ובעיות רפואיות שונות, לרבות תנועה מהירה (למשל ברכב או במתקן שעשועים), "בחילת בוקר" בשעת היריון, אלרגיות, זיהומים נגיפיים (ויראליים) ומחלות אחרות. בנוסף, זוהי תופעת לוואי של תרופות רבות, טיפולים כימותרפיים, אנטיביוטיים וסמי הרדמה.

בחילה עלולה לנבוע גם ממצבים נפשיים, לרבות מתח נפשי ודיכאון. אנשים מסוימים עלולים אף לחוש בחילה למראה דבר-מה אותו הם תופסים כדוחה או מגעיל. לריחות חזקים ודוחים עשויה להיות השפעה דומה. סיבות נוספות להופעת תחושת הבחילה הן מזון מעובד, חוסר איזון במיקרוביום, מחלת ההחזר הוושטי ועוד.

בעוד שבחילות והקאות לטווח קצר אינן מזיקות כשלעצמן, הן עלולות לאותת על קיומה של מחלה חמורה יותר. כשלבחילה נלוות הקאה למשך זמן ממושך, קיימת סכנת התייבשות (נוכח אובדן הנוזלים) או חוסר איזון אלקטרוליטי.

## טיפול

טיפול סימפטומטי בבחילות ובהקאות עשוי לכלול הימנעות זמנית ממזון מוצק. בדרך כלל זוהי שיטה יעילה, שכן הבחילה כמעט תמיד גורמת לאובדן תיאבון. שתיית מזון נוזלי אף מטפלת ביעילות בסכנת ההתייבשות.

### טיפול באמצעות מזון ושתייה
ניתן לטפל בתחושת הבחילה בעזרת מוצרי מזון ושתייה הנמצאים בהישג יד. בין המאכלים, זנגביל העוזר בהפחתת בחילות עקב הריון וכימותרפיה, נענע יעילה בהפחתת תחושת הבחילה הנובעת מטיפול כימותרפי וקינמון המקל על תחושת הבחילה בעקבות כאבי מחזור. בין מוצרי השתייה המקלים גם הם על תחושת הבחילה, משקאות ספורט המכילים אלקטרוליטים (מינרלים). בנוסף, להקלה בבחילות מומלץ לאכול מאכלים עשירים בחלבון, להימנע משתייה מוגזת ומאכילת מאכלים חריפים או מתובלים.

## ראו גם
* מחלת נסיעה
* מחלת ים
* חמרמורת
* גועל

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תסמינים וסימנים הקשורים למערכת העיכול ולבטן
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך