open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
האנטילים ההולנדיים במשחקים האולימפיים

**[[האנטילים ההולנדיים]]** השתתפו ב**[[המשחקים האולימפיים|משחקים האולימפיים]]** בין אולימפיאדת הלסינקי (1952) לאולימפיאדת בייג'ינג (2008). אף שבאותה תקופה היו האנטילים באוטונומיה בריבונות הולנדית, אפשרו ההולנדים את הקמתו של ועד אולימפי נפרד, וספורטאי האנטילים התחרו במשלחת נפרדת.

המשלחת הראשונה של האנטילים ההולנדיים, לאולימפיאדת הלסינקי, כללה רק את נבחרת הכדורגל. היא הודחה כבר בסיבוב הראשון, לאחר הפסד 1–2 לנבחרת טורקיה. בדומה להולנד, החרימו האנטילים ההולנדיים את אולימפיאדת מלבורן (1956), במחאה על דיכוי המרד ההונגרי בידי ברית המועצות. בהמשך, החרימו האנטילים גם את אולימפיאדת מוסקבה (1980), במחאה על הפלישה הסובייטית לאפגניסטן, אף שהולנד עצמה לא עשתה זאת.

להישג הגבוה ביותר של האנטילים ההולנדיים במשחקים הגיע השייט יאן בורסמה, שזכה במדליית הכסף במפרשית מדגם לכנר באולימפיאדת סיאול (1988). האתלט צ'ורנדי מרטינה היה קרוב להישג דומה באולימפיאדת בייג'ינג (2008). הוא סיים במקום השני בריצת 200 מטר, אחרי יוסיין בולט, אך שעה לאחר המירוץ הודיעו מארגני התחרות על פסילתו בעקבות ערעור של המשלחת האמריקנית, לאחר שבצילומי הטלוויזיה נראה שיצא מהמסלול שלו. האנטילים ההולנדים ערערו בפני בית הדין לבוררות בספורט, אך ב-9 במרץ 2009 נדחה הערעור. מרטינה התחרה גם בריצת 100 מטר וסיים במקום הרביעי, בזמן של 9.93 שניות, שמהווה שיא לאומי.

ב-2011 בוטל המעמד האוטונומי של האנטילים. חלקם קיבלו מעמד של רשות מקומית בהולנד, וחלקם הפכו לחלק מממלכת ארצות השפלה. בשל שינוי זה הודיע הוועד האולימפי הבינלאומי כי לא יאפשר עוד את השתתפותה של משלחת מהאנטילים ההולנדים במשחקים, אך התיר לספורטאים מהאיים להשתתף באולימפיאדת לונדון (2012) כמשתתפים עצמאיים, תחת הדגל האולימפי.

האנטילים ההולנדיים השתתפו גם בשתי אולימפיאדות חורף, אולימפיאדת קלגרי (1988) ואולימפיאדת אלברוויל (1992). במשחקים התחרו הספורטאים מהאנטילים במזחלות ובלוג', אך הגיעו להישגים נמוכים.

## מדליות

### לפי אולימפיאדה
**באולימפיאדות הקיץ:**

### לפי ענף
**בענפי הקיץ:**

## ראו גם
* האנטילים ההולנדיים במשחקים האולימפיים לנוער

## קישורים חיצוניים

* אתר הוועד האולימפי של האנטילים ההולנדיים

## הערות שוליים

קטגוריה:האנטילים ההולנדיים
קטגוריה:מדינות במשחקים האולימפיים
ארובה במשחקים האולימפיים

**[[ארובה (טריטוריה)|ארובה]]** משתתפת ב**[[המשחקים האולימפיים|משחקים האולימפיים]]** מאז אולימפיאדת סיאול (1988). אף שהיא מהווה אוטונומיה בריבונות הולנדית, יש לה ועד אולימפי נפרד, ולפיכך גם משלחת נפרדת למשחקים. עד 1986 הייתה ארובה חלק מאוטונומיה הולנדית אחרת, האנטילים ההולנדיים, וספורטאים מארובה התחרו במסגרת המשלחת של האנטילים ההולנדיים.

עד כה, אף ספורטאי מארובה לא זכה במדליה אולימפית, והישגיהם של הספורטאים מארובה היו נמוכים למדי. באולימפיאדת בייג'ינג (2008), למשל, התחרו שני ספורטאים מארובה. הג'ודוקא פידרד ויס הודח בסיבוב השני (לאחר שעלה אוטומטית מהסיבוב הראשון) והשחיין יאן רודזאנט סיים במקום ה-53 מתוך 64 במשחה ל-100 מטר חופשי.

ארובה מעולם לא השתתפה במשחקי החורף האולימפיים.

## ראו גם
* האנטילים ההולנדיים במשחקים האולימפיים
* ארובה במשחקים האולימפיים לנוער

## קישורים חיצוניים

* אתר הוועד האולימפי הארובאי 

קטגוריה:ארובה: ספורט
קטגוריה:מדינות במשחקים האולימפיים
ולדימיר קוסמה

**ולדימיר קוסמה** (ברומנית: **Vladimir Cosma**; נולד ב-13 באפריל 1940) הוא מלחין, מנצח וכנר יהודי צרפתי.

## קורות חייו
קוסמה נולד בבוקרשט, רומניה, למשפחה יהודית בעלת רקע מוזיקלי. אביו תאודור היה פסנתרן ומנצח, אימו הייתה מלחינה ודודו מנצח ומלחין. הוא למד מוזיקה ברומניה, ועבר לפריז ב-1963 כדי להמשיך בבית הספר למוזיקה אקול נורמל דה מוזיק (École Normale de Musique de Paris), שם למד אצל נדיה בולאנז'ה.

הוא כתב מוזיקה לעשרות סרטים צרפתיים, וחלק מנעימותיו הפכו ללהיטים. בין הסרטים להם כתב שיגעון של מסיבה, הבלונדיני עם הנעל השחורה, וכן "הנעימה של נדיה" במיני סדרה הטלוויזיונית מיכאל סטרוגוב, בה יש שימוש בבללייקה, ונעימת מיני סדרה הטלוויזיונית החטוף ("השיר של דייוויד") שמבוססת על ספרו של רוברט לואיס סטיבנסון.

הנעימה הידועה ביותר שחיבר היא ככל הנראה מנגינת הנושא לסרט הרפתקאותיו של רבי יעקב, המופיעה בפתיחת הסרט ובסיומו, וכן בסצנות רבות בסרט. קוסמה כתב מנגינה קצבית ומהירה, שהיא שילוב של פופ צרפתי משנות ה-70 עם מוזיקה חסידית בעל נגיעות מזרח אירופיות. המנגינה הייתה ללהיט במדינת ישראל בשנות ה-70 והושמעה פעמים רבות ברדיו ובטלוויזיה. חלק ממנה נלקח לנעימת הפתיחה של אירוויזיון 1979 שהתקיים בישראל, והיא שימשה את הערוץ הראשון במספר תשדירים, לרבות המשדר ההיסטורי של "המהפך" בבחירות לכנסת התשיעית, בשנת 1977 ומספר מערכות בחירות שלאחר מכן, כמו גם בבחירות לכנסת ה-13 ב-1992, בהן היה מהפך הפוך, מהשלטון הימני של שמיר לשלטון השמאלי של רבין.

קוסמה זכה פעמיים בפרס סזאר בקטגוריית מוזיקה מקורית לסרט: ב-1984 עבור הסרט Le Bal, וב-1982 עבור "דיווה" (Diva).

לאחר יותר משלוש מאות שירים ונעימות שחיבר, החל לעבוד על חיבור יצירה סימפונית המתבססת על יצירותיו וכן על אופרה בשם "מריוס ופאני" המבוססת על "טרילוגיית מרסיי", יצירתו של המחזאי מרסל פניול.

## קישורים חיצוניים

* 

* ריאיון עם קוסמה, מגזין Score,  16 בנובמבר 2005 

קטגוריה:מלחינים יהודים רומנים
קטגוריה:מלחינים יהודים צרפתים
קטגוריה:מלחיני קולנוע יהודים
קטגוריה:מלחיני קולנוע צרפתים
קטגוריה:מלחיני מוזיקה חסידית
קטגוריה:מעוטרי מסדר האמנויות והספרות
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מהגרים מרומניה לצרפת
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-20
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-21
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1940
תעודת גמר תיכון

[250px|ממוזער|תעודת גמר תיכון משנת [1934 (גימנסיה "אחד העם" בפתח תקווה)]]
**תעודת גמר תיכון** (בראשי תיבות: **תג"ת**) היא תעודה מטעם משרד החינוך בישראל, המעידה על סיום 12 שנות לימוד.

## מסלולי הלימוד לקראת קבלת התעודה
* בחינה בסוף התיכון במסגרת לימודים, פחותה מתעודת הבגרות
* לימודים במסגרת צה"ל לחיילים לקראת סוף שירות - "קורס תג"ת"
* לימודים במכללות השונות ובקורסים פרטיים
* לימודים במסגרת "האגף לחינוך מבוגרים" במשרד החינוך
* לימודים לאסירים במסגרת שירות בתי הסוהר

## היקף הלימודים
כמות החומר עליה נבחנים היא 7 יחידות לימוד (לא בגרות) ועוד 3 יחידות בגרות, בדרך כלל לפי החלוקה הבאה:
*אנגלית – 1-3 יח"ל
*מתמטיקה – 1 יח"ל
*הבנת הנקרא – 1 יח"ל
*חיבור – 1 יח"ל
*לשון - 1 יח"ל
*אזרחות – 2 יח"ל
*מחשבים – 1 יח"ל

*גאוגרפיה – 3 יח' בגרות.

## ראו גם

* תעודת בגרות

## קישורים חיצוניים
* האגף לחינוך מבוגרים - משרד החינוך
*
* השלמת השכלה והקניית שפה, באתר חיל החינוך והנוער
*

קטגוריה:ישראל: חינוך
תיכון, גמר

__NOTOC__
רחוב קאו-סאן

**רחוב קַאו-סָאן** או **רחוב קאוסאן** (בתאית: **ถนนข้าวสาร**) הוא רחוב קצר במרכז בנגקוק, תאילנד הממוקם ברובע בַּאנְגְלַאמְפּוּ, במחוז פְּרַא-נַאקוֹן (Phra-Nakhon), כקילומטר מארמון המלך ומווַ'אט פְּרַא-קֶאו וקרוב לנהר צ'או-פראיה.

משמעות הביטוי "קַאו-סַאן" היא "אורז עדין" בשפה התאית, הדבר מרמז על היות הרחוב שוק אורז מרכזי בבנגקוק בימים עברו. מאז שנות ה-80 של המאה ה-20, רחוב קאו-סאן התפתח לרובע תרמילאים. הוא מציע לינה זולה, המשתרעת מאכסניות בסיסיות, עד לבתי מלון סבירים. זהו גם בסיס נוח לטיולים, מאחר שמקאו-סאן יוצאת תחבורה לכל יעדי התיירות העיקריים בתאילנד, החל מצ'יאנג מאי בצפון ועד לקופנגן בדרומה. ברחוב נמצאות סוכנויות תיירות רבות המציעות דילים זולים ויכולות לארגן ויזות ותחבורה לארצות הסמוכות.

החנויות בקאו-סאן מוכרות מוצרים בעבודות יד, ציורים, בגדים, תקליטורים פיראטיים, DVD, וספרים יד שנייה ובנוסף לכך אביזרי תרמילאים רבים. 

בשנים האחרונות נהפך הרחוב לפופולרי בקרב מתיישבים מקומיים, במיוחד אמנים וסטודנטים לאמנות. ממוקמים בו הרבה פאבים וברים, המשמשים מקומות מפגש של מטיילים, מסעדות רבות, וכמה מועדוני לילה. 

ברחוב המקביל לקאו-סאן מצוי בית חב"ד המהווה מרכז למטיילים הישראלים והיהודים. הוא בן חמש קומות ובו מסעדה כשרה, חנות, בית כנסת, ספריה ואולם אירועים. באזור ממערב לרחוב יושבת קהילה מוסלמית ותיקה ומספר מסגדים. יש גם מקדש בודהיסטי בסוף הרחוב.

## גלריה

Kohsan Road Bangkok.JPG|רחוב קאוסאן
Khaosan Road.jpg|רחוב קאוסאן בשעות היום
Khaosan.jpg|רחוב קאוסאן בלילה
Chabad Bangkok.jpg|הכניסה לבית חב"ד ברובע הקאוסאן 2011


## קישורים חיצוניים

* רחוב קאוסאן בוויקיטראוול
* מדריך טיולים ומפות לקאוסאן
* אתר ותיק על הרחוב
* מדריך השרדות לקוואסן
* 

קטגוריה:בנגקוק
קטגוריה:תאילנד: תחבורה
קאו-סאן
ימי פומפיי האחרונים

**ימי פומפיי האחרונים** (באנגלית: ***The Last Days of Pompeii***) הוא רומן היסטורי אנגלי פרי עטו של הסופר הבריטי אדוארד בולוור-ליטון.

הספר נכתב בשנת 1834 על סמך חוויות ורשמים של הסופר באתר החפירות של העיר הרומית פומפיי, שכוסתה בערמות של אפר געשי בעת התפרצותו של הר הגעש וזוב בשנת 79 לספירה. ב-1748 נחשפו שרידי העיר לראשונה. בולוור-ליטון שהה באתר החפירות ובנאפולי הסמוכה תקופה של שנתיים, ובספרו הוא מתאר תיאור בדיוני של החיים בעיר בתקופה שלפני ההתפרצות.

הספר זכה למספר עיבודים קולנועיים, הידוע שבהם בשנת 1959 בידי סרג'ו לאונה. אחד מהעיבודים לראינוע היה הסרט הראשון שהוקרן בראינוע הראשון של תל אביב, ראינוע עדן.

הספר תורגם לעברית לראשונה בירושלים על ידי אליעזר בן-יהודה, תחת הכותרת "ימי פומפיה האחרונים", כסיפור בהמשכים בעיתונו "השקפה" בשנת תרס"ה (1904–1905) ואחר כך כספר בהוצאתו של מו"ל העיתון, שלמה ישראל שיריזלי (שי"ש). בהמשך הופיע בעוד שלושה תרגומים עבריים, מאת אברהם שלונסקי, יעל רון-לרר ושרון פרמינגר.

## תרגומים לעברית
* א"ל בולוֶר, **ימי פומפיה האחרונים**, [תרגם אליעזר בן-יהודה] ירושלים: ש"י שיריזלי, אלף תתל"ו לגלותינו [תרס"ה]. (הופיע במקור בעיתון "השקפה" בשנת תרס"ה, 1904–1905)
* אדוארד בולבר, **ימי פמפיאה האחרונים**, תרגם [א.[ברהם] שלונסקי](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D_%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%A0%D7%A1%D7%A7%D7%99), תל אביב: אמנות, [תר"ף לערך]. (הדפסות נוספות באותה הוצאה: **ימי פומפיאה האחרונים**, תרפ"ט; **ימי פומפיי האחרונים**, 1954)
* **ימי פומפי האחרונים**, נוסח עברי: יעל רון-לרר, תל אביב: עופרים, תשנ"ה 1994.
* **ימי פומפיי האחרונים**, מאנגלית: שרון פרמינגר, אור יהודה: זמורה-ביתן, 2007.

## קישורים חיצוניים

* הספר בפרויקט גוטנברג
* ימי פומפיי האחרונים בארכיון האינטרנט (ספרים סרוקים)
* אלי אשד, ימי פומפיי האחרונים / אדוארד בולוור ליטון - הסופר המכשף, באתר אימגו, 21 במרץ 2009

קטגוריה:ספרי 1834
קטגוריה:ספרים בריטיים
קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:פומפיי
קטגוריה:ספרים שעובדו לבמה
קטגוריה:ספרים שעובדו לסרטים
קטגוריה:ספרי הוצאת כנרת
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:ספרי הוצאת דביר
אנגינה

**אַנְגִּינָה** היא מילה לטינית שפרושה חנק (מיוונית ankhon ἄγχω) ומשמשת ברפואה כחלק משמם של מצבי תחלואה.
אבי לויתן

**אבי לויתן** (נולד ב-1971 בישראל) הוא סופר, משורר ומסאי ישראלי.

## ביוגרפיה
אבי לויתן גדל בגבעתיים ובקריית אתא. הוא למד במדרשת בן-גוריון ולאחר מכן למד תורה בירושלים. לאחר השרות הצבאי עבר להתגורר בירושלים. הוא למד לשון עברית, בלשנות וקוגניציה באוניברסיטה העברית ועסק בהדרכה והוראת דרך.

### יצירתו
בשנת 2007 יצא ספר השירים הראשון שלו, "הדרך אל עשו". בשנת 2008 יצא ספרו השני, "הבית ברחוב אלנבי".

בסוף 2008 יצא ספרו השלישי "חיים נצחיים" (מסה פילוסופית) וב-2009 יצא ספרו הרביעי, "היום, ונורא".

תערוכה שנערכה ב"צוותא" בתל אביב בסוף 2009 הציגה ציורים, מאלה שליוו את הספר "היום, ונורא".

בשנת 2013 הוציא את הספרים "ירושלים של מעלה" ו"חזיונות".

בשנת 2016 פורסמה הנובלה הקצרה מפרי-עטו - "עכשיו גאולה".

כרך "כל כתביו", תחת השם "אהיה שלחני אליכם", ראה אור ב-2019.

במסגרת תרגומיו הוציא את ספר הקדמת הזהר, מתוך ספר הזהר - בתרגומו מארמית.

לויתן ערך גם והוציא קובץ מסיפורי אבי-סבו, יהודה לייב לויטין - שהיה מחנך ופדגוג ידוע במזרח אירופה.

"היבטים טריטוריאליים בהסדרי הקבע" 2020, הוא ספר שיצא במסגרת כתיבתו הפוליטית.

ב"אסתטיקה של אינסוף" 2022, חיבר את המשנה הפוליטית יחד עם תורת ההנכחה, במסגרת מה שכינה "מסע לדרום בעקבות מושגי ההנכחה, המשמעות, הבית, השפה ושאלת ארץ ישראל "השלימה".

ב"ישראל והאינסופי" 2023 סיכם את משנתו בדבר "היררכיית ההתגלות" - מקומו של אדם הוא שיאה של פרשנותו המתגברת - מיקומו יהיה לפיכך מיפתח, פנימה והחוצה, של כל הרלוונטי לגביו.

## על כתיבתו
בכתיבתו משמשים מושגים כמו "הנכחה" או "היררכיית ההתגלות". ההשפעה עליו כפולה, הפנומנולוגיה המערבית מחד והמיסטיקה היהודית מאידך. לאור שני אלה הוא בוחן את המפעל הציוני - האדם הלאומי בן-זמננו נדרש למערכת של בירורים מתוך המערכת המדינית והחברתית בה הוא חי. מהלך החיים במסגרת ההוויה הישראלית לפיכך הוא מהלך של "קביעת עצמי" בתוך כר נפתח לאופציונליות אינסופית של פעולה, כלומר קריאה למתן דין וחשבון מלא אודות החופש שהוא זכה בו. דין וחשבון זה, וניסוחו, הוא המוטיב המרכזי של כתיבתו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אבי לויתן בהשקת הספר "מחוץ לתחום", באתר YouTube

קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:מסאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי התיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
ירמק

שמאל|ממוזער|200px|ציור דמיוני של ירמק משלהי המאה ה-18
**ירמק טימופייביץ**' - (1532 (1542?) - 6 באוגוסט 1585; ברוסית: Ермак Тимофеевич) היה הטמאן קוזאקי ומצביא שהחל בכיבוש סיביר לטובת רוסיה הצארית.

על מקום ושנת הלידה שלו לא ידוע הרבה. לפי חלק מהעדויות הוא נולד באזור נהר קאמה ולכן התמצא טוב באזור. לפי עדויות אחרות, הוא נולד באזור נהר דון בדרום. לאחרונה התפתחה גרסה חדשה, לפיה הוא נולד באזור ארכנגלסק. שמו מהווה ככל הנראה קיצור של שם רוסי נפוץ "ירמולאי".

במשך שנים הוא היה מפקד של יחידה צבאית קוזאקית באזור הוולגה שתפקידה היה להגן על התושבים המקומיים מפשיטות של חאנות קרים. בשנת 1579 הוא נשכר על ידי משפחת סטרוגנוב להגנת נקודות מסחר שלהם על נהר קאמה מפני פשיטות של חאנות סיביר. היחידה כללה 500 לוחמים ופעלה במשך שנתיים.

בהתאם לפקודת איוואן הרביעי, הוא וחבריו החלו בפלישה לשטחי חאנות סיביר בספטמבר 1581. הכוח כלל כ-540 קוזאקים וכ-300 אנשים נוספים של משפחת סטרוגנוב. לאחר מספר קרבות חאן קוצ'ום נמלט, וירמק כבש את בירתו. בשנת 1583 שלח ירמק את סגנו לאיוואן הרביעי עם תיאור הצלחות הפשיטה. הצאר שלח לו תגבורת של 300 לוחמים. לאור ההתנגדות הקשה והאבדות הכבדות התגבורת לא הייתה יכולה לשנות באופן מהותי את מהלך המערכה.

ב-6 באוגוסט 1585 ירמק עם חלק מאנשיו נפלו למארב וכולם נהרגו. לאור האבדות הקשות, עזבו הרוסים את סיביר, אך לאחר מספר שנים חזרו והשלימו את כיבוש חאנות סיביר.

## השלכות הפשיטה
אף על פי שירמק נהרג במהלך המערכה ובסופו של דבר כל הכוחות עזבו את סיביר, הוא גרם להתפרקותה של חאנות סיביר ונחשב ל"כובש סיביר". על פי חלק מהיסטוריונים, הוא היה מנהיג דגול ומצביא מוצלח; עם זאת, אין עדויות של הכרוניקות שתומכות בדעה זו.

על שמו נקראו עיירות, נהר ושוברת קרח, ובמספר ערים ברוסיה הוקמו פסלים לזכרו.

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים 
* 

קטגוריה:הרוגי טביעה
קטגוריה:אנשי צבא רוסים
קטגוריה:ילידי 1532
קטגוריה:נפטרים ב-1585
Let's Dance

**Let's Dance** הוא אלבום אולפן בסגנון הדאנס, של המוזיקאי דייוויד בואי משנת 1983.

אלבום זה הביא את בואי להצלחה המסחרית הגדולה ביותר שלו, לראשונה מאז החל את הקריירה, המוזיקה של בואי יצאה את גבולות בריטניה וארצות הברית, והגיעה לאוזני האנשים ברחבי העולם כולו.

השירים "Let's Dance", "Modern Love" ו-"China Girl"
היו ללהיטים הגדולים של התקופה, קליפים שצולמו לשירי האלבום זכו להצלחה גדולה, ומשודרים עד היום
בערוצי המוזיקה. שיר הנושא הגיע למקום הראשון במצעדים של מדינות רבות בהן ארצות הברית, אנגליה, ונורווגיה, והאלבום כולו הגיע לראשי מצעדי המכירות במדינות סביב העולם.
בישראל זכה דייוויד בואי בתואר זמר השנה של רשת גימל, והשיר "Modern Love" נבחר לשיר השנה. (למקום השני הגיע השיר Billie Jean של מייקל ג'קסון).

סיבוב ההופעות שליווה את הוצאת האלבום, Serious Moonlight, היה למצליח וריווחי במיוחד, הופעה אחת מתוכו אשר נערכה ב-12 ביולי 1983 בוונקובר, קנדה, צולמה והופצה תחת שם סיבוב ההופעות.

להיטי האלבום זכו לגרסאות כיסוי רבות שהושמעו בעיקר במועדונים ובדיסקוטקים, בישראל זכורה במיוחד הגרסה בסגנון הפולק לשיר Modern Love, שהוקלטה על ידי גבע אלון בשנת 2007, וזוכה להשמעות רבות ברדיו.

## שירי האלבום
* כל השירים נכתבו על ידי דייוויד בואי, למעט ההערות.
# Modern Love – 4:46
# China Girl (Bowie, Iggy Pop) – 5:32
# Let's Dance – 7:38
# Without You – 3:08
# Ricochet – 5:14
# Criminal World (Peter Godwin, Duncan Browne, Sean Lyons) – 4:25
# Cat People (Putting Out Fire) (Bowie, Giorgio Moroder) – 5:09
# Shake It – 3:49

## משתתפים
* דייוויד בואי – שירה, סקסופון, גיטרה, קלידים
* קרמיין רוחאס – גיטרה בס
* עומר חכים, טוני תומפסון – תופים
* נייל רוג'רס – גיטרה
* סטיבי ריי וון – גיטרה
* רוב סבינו – קלידים
* מק גולהון – חצוצרה
* רוברט אהרון, סטן האריסון – סקסופון טנור, חליל
* סטיב אלסון – סקסופון בריטון, חליל
* סמי פיגרואה – כלי הקשה
* פרנק סימס, גאוג' סימס, דייוויד ספינר – קולות רקע
* ברנרד אדוארדס – גיטרה בס – Without You

## הפקה
* דייוויד בואי – מפיק
* נייל רוג 'רס – מפיק
* בוב כלירמונטיין, נייל רוג 'רס, דייוויד בואי – ערבול צליל
* בוב לודוויג – מאסטרינג

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי דייוויד בואי
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דייוויד בואי
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני אווטאר
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים האוסטרלי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומי חברת EMI רקורדס
אטלס 5

**אטלס 5** (באנגלית: **Atlas V**) הוא משגר דו שלבי מסדרת טילי האטלס, אשר יוצר על ידי לוקהיד מרטין ומופעל על ידי United Launch Alliance.

גובהו של הטיל הוא 58.3 מטר וקוטרו 3.81 מטר, יכולת הנשיאה שלו דומה למשגרים אריאן 5 ופאלקון 9 והוא מסוגל לשאת מטען במשקל של עד 20,250 ק"ג למסלול לווייני נמוך ועד 8,900 ק"ג למסלול מעבר למסלול גאוסטציונרי (GTO).

האטלס 5 שוגר לראשונה ב־21 באוגוסט 2002. עד דצמבר 2020 בוצעו 85 שיגורים. כולם מוצלחים, למעט אחד שבו הייתה תקלה - אולם גם זו לא הייתה קטסטרופלית (כלומר לא גרמה לאובדן המטען). בשיגור ב־15 ביוני 2007 ארעה תקלה בשלב השני (הקנטאור) שגרמה לכיבוי המשגר בטרם עת וכך המטען, צמד לווייני ריגול, הגיע למסלול נמוך מהמתוכנן. למרות התקלה, משרד הסיור הלאומי של ארצות הברית הכיר במשימה כהצלחה.

בין מטעניו המפורסמים של אטלס 5 ישנן מספר רב של גשושיות לחקר מערכת השמש. ביניהן המקפת לסקר הירח אשר מיפתה את פני השטח הירחי, ג'ונו שחקרה את כוכב הלכת צדק וניו הוריזונס שחקרה את פלוטו וירחיו. בין היתר נשלחו מספר מטענים אל כוכב הלכת מאדים וביניהם ניתן למנות את הרובר קיוריוסיטי ששוגר בנובמבר 2011, המקפת MAVEN ששוגרה בנובמבר 2013, הנחתת InSight ששוגרה במאי 2018 והרובר פרסווירנס ששוגר ביולי 2020. מלבד גשושיות מחקר, האטלס 5 משגר חלליות אספקה ומטען אל תחנת החלל הבינלאומית והחל משנת 2024 הוא משגר אל תחנת החלל הבינלאומית את החללית המאוישת סטארליינר ומסייע בהחלפת צוותי התחנה.

לאחר קבלת החלטה על הפסקת שימוש במשגר זה החל פיתוח משגר חדש מדגם וולקן קנטאור. הוא שוגר לראשונה בשנת 2024. בינואר 2021 הוכרז שמשגר יבצע עוד 29 שיגורים, מהם נכון ליוני 2024 בוצעו 13.

## מבנה המשגר
האטלס 5 הוא משגר דו-שלבי. השלב הראשון מתנשא לגובה של 32.46 מטרים וקוטרו 3.81 מטרים ובעודו מתודלק הוא שוקל 305,100 ק"ג. בבסיס השלב מנוע RD-180 יחיד אשר מונע מדלקים מסוג RP-1 וחמצן נוזלי ומספק כוח דחף של 3,827 קילו־ניוטון.

השלב השני של האטלס 5 נקרא קנטאור ותפקידו להכניס את המטען למסלול. גובהו 12.68 מטרים, קוטרו 3.05 מטרים ומשקלו הכולל הוא 23,146 ק"ג. הוא מונע על ידי מנוע RL10 העושה שימוש בדלקים מחמצן נוזלי ומימן נוזלי ומספק כוח דחף של 99.2 קילו־ניוטון.

בגרסאות הכבדות של המשגר נעשה שימוש במאיצי צד מסוג AJ-60A המספקים כוח דחף נוסף של 1,688.4 קילו־ניוטון.

## מחיר שיגור
נכון ל-2016 מחיר השיגור של אטלס 5 נע בין 109 מיליון דולר לדגם הזול ביותר ועד למעלה מ-150 מיליון לדגם הכבד והיקר ביותר.

## קישורים חיצוניים

*עמוד Atlas V באתר ULA

## הערות שוליים

קטגוריה:משגרי לוויינים וחלליות
קטגוריה:סדרת טילי אטלס
חאנות קאזאן

**חאנות קאזאן** (ברוסית: **Казанское ханство**, בטטרית: **Казан ханлыгы**) הייתה ממלכה טטרית שירשה את החלקים של אורדת הזהב ונכבשה על ידי רוסיה.

החאנות השתרעה על שטחי בולגריה של הוולגה שהיו מאוכלסים על ידי הטטרים, הצ'ובשים ועמי וולגה נוספים. הדת השולטת הייתה אסלאם והאוכלוסייה שייכה את עצמה ל"אנשי קאזאן".
האצולה המקומית הייתה של בולגרים של הוולגה, אבל החאן עצמו ושומרי הראש שלו היו ממוצא טטרי. המשפחות השולטות היו מהאצולה של אורדת הזהב. רוב שטחי החאנות היו מכוסים ביערות. המקורות הרוסים מציינים שלמרות שהשפה השולטת הייתה טטרית גם שפות אחרות היו נפוצות מאוד.

בראש המדינה עמד חאן ולידו המועצה המייעצת – הדיוואן. מבחינה מנהלית המדינה חולקה ל-5 מחוזות.
ימין|200px|גבול
במהלך כל תקופת קיומה החאנות ניהלה מלחמות עם נסיכות מוסקבה. החאנות הוקמה על ידי אולו-מוחאמד, שהיה חאן של אורדת הזהב אך הודח. בשנת 1438 הוא הקים חאנות חדשה עם המרכז בקאזאן. בתחילת שלטונות הוא ניהל מערכה מוצלחת נגד נסיכות מוסקבה. במהלך המערכה הוא כבש והרס מנזרים, לקח לשבי את מקריוס מאונז'ה בהמשך גם נסיך מוסקבה ואסילי השני נלקח בשבי ותמורתו החאן קיבל כופר גדול במיוחד. בתקופת איוואן השלישי המלחמה נמשכה בין השנים 1467–1469. במהלך המלחמה היו תהפוכות ולכל צד היו הצלחות משלו. בסתיו 1469 קאזאן נכבשה לאחר מצור ובהתאם לחוזה שלום כל ההצלחות שהיו ל**חאנות קאזאן** במהלך שנות המלחמה נמחקו. בהמשך במשך מספר שנים היו פשיטות הדדיות והתנגשויות צבאיות באזור עיר ויאטקה. בשנת 1487 הכוחות של הרוסים כבשו את קאזאן פעם נוספת ובתמיכתם הוחלף החאן. גם בהמשך היו מלחמות בתדירות גדולה בין המדינות. בתקופת איוואן הרביעי תחילה היה ניסיון להעמיד בראשות החאנות איש משלו כאשר ניסיון זה נכשל הוא ניהל מספר מערכות ובסופו של דבר בשנת 1552 כבש את קאזאן והמדינה התפרקה תוך סיפוחה לנסיכות מוסקבה. לאחר נפילת עיר קאזאן חלקים אחרים של המדינה הצטרפו לנסיכות מוסקבה ללא קרב.

השלטון החדש הנהיג מדיניות נוקשה נגד האוכלוסייה המקומית. רוסים רבים הועברו לשטחי החאנות לצורך התיישבות.

## קישורים חיצוניים

* היסטוריה של החאנות
* מידע כללי

קטגוריה:רוסיה: היסטוריה
קאזאן
קטגוריה:מדינות מוסלמיות לשעבר באירופה
מערכות רום

**מערכות רום** הן רצועות של מערכות לחץ אוויר גדולות (שקעים ורמות) עם זרמי אוויר אופייניים הנלווים אליהן ברום הטרופוספרה, היוצרות רצועות אקלים ראשיות מקבילות, ומוגדרות על פי חלוקה בסיסית של כדור הארץ לקווי רוחב.

## גורמים
מכיוון שכדור הארץ עגול, קרני השמש מגיעות אליו בזוויות שונות. ככל שקרני השמש פוגעות בפני הקרקע (או האוקיינוס) בכדור הארץ בזווית שטוחה יותר, כך גדל שטח הפיזור שלהן.

ככל ששטח הפיזור גדול יותר, מקבל אותו תא שטח פחות קרינת שמש ומתחמם פחות. כתוצאה מכך באזור זה הטמפרטורה נמוכה יותר מאזור בו פוגעות קרני השמש בזווית גבוהה יותר, וההפך.

קרני השמש מחממות את קרקע כדור הארץ. החום הנפלט מהאדמה מתפזר מעלה ונעצר בשכבת הגזים העוטפת את כדור הארץ המכונה אטמוספירה.

אף שקרני השמש מגיעות מלמעלה החום נשמר באוויר הסמוך לקרקע, בשל צפיפותו הגבוהה יותר בהשוואה לאוויר הדליל יותר בגובה רב יותר. לכן ככל שנעלה גבוה יותר נתרחק ממקור החום, הטמפרטורות ירדו ויהיה קר יותר.

## רצועות האקלים
מחלקים את כדור הארץ ל-5 רצועות מקבילות בחצי הכדור הדרומי ובחצי הכדור הצפוני.
הרצועות מתחלקות לשקע-רמה-שקע, וחוזר חלילה. בשקע יהיה גשום, וברמה יהיה יבש.

* שקע טרופי - אקלים חם מאוד וגשום כל השנה. הרצועה נמצאת בין קווי הרוחב 20°-0°.
* רמה סובטרופית - אקלים חם ויבש כל השנה. הרצועה נקראת גם רצועת המדבריות העולמיות, ונמצאת בין קווי הרוחב 30°-15°.
* רצועה ממוזגת - אקלים לפי עונות השנה. חם ויבש בקיץ; קר וגשום בחורף. הרצועה נמצאת בין קווי הרוחב 40°-30°.
* שקע סובפולארי - אקלים קר וגשום מאוד רוב השנה. הרצועה נמצאת בין קווי הרוחב 60°-40°.
* רמה פולארית - אקלים קר מאוד ויבש. הרצועה נקראת גם מדבר קפוא, ונמצאת בין קווי הרוחב 90°-60°.

## שיטות חלוקה נוספות
שיטת קפן היא שיטת חלוקה הנקראת על שם המטאורולוג ולדימיר קפן. שיטה זו מודדת בצורה ספציפית יותר כל מקום בכדור הארץ ומסווגת אותו בהתאם לכמות המשקעים והטמפרטורה שבו למספר רב יותר של אזורי אקלים.

## ראו גם
* אקלים
* משקעים

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:אקלים
קולנוע לב רמת השרון

[שמאל|ממוזער|250px|כרזת "[מופע הקולנוע של רוקי" בחזית בית הקולנוע]]
**קולנוע לב רמת השרון** (שמות קודמים: **קולנוע בית הפועלים**, **קולנוע גיל**, **קולנוע כוכב**) הוא בית קולנוע בן כ-200 מקומות ברחוב סוקולוב ברמת השרון, הפועל מאז 1948.

בית הקולנוע הוקם על שטח של 1,400 מ"ר בבעלות קק"ל, בראש גבעה בפינת הרחובות סוקולוב וברנשטיין-כהן של ימינו. בנייתו החלה ב-1945, והוא נחנך ב-1 במאי 1948, במבנה שכלל באותה העת, ובמשך שנים רבות בהמשך, גם את מועצת הפועלים של רמת השרון. 

המבנה היה המבנה הראשון במושבה שהוקם מלכתחילה כדי לשמש למטרות תרבות. תחילה נקרא קולנוע "בית הפועלים" ולאחר מכן קולנוע "גיל", וב-1980 שונה שמו ל"כוכב". מאפריל 2022 בית הקולנוע משתייך לרשת בתי הקולנוע "לב", ושמו שונה ל"לב רמת השרון".

בית הקולנוע נכנס להיסטוריה של התרבות הישראלית כאשר בשנת 1951 נערכה בו ההופעה הראשונה של התכנית הראשונה של להקת הנח"ל.

מאז שבית הקולנוע "אורית" בשכונת מורשה נסגר, ועד להקמת סינמה סיטי גלילות, היה קולנוע "כוכב" בית הקולנוע היחיד בתחום שיפוטה של רמת השרון, וגם כיום הוא בית הקולנוע היחיד באזור המגורים של העיר. במהלך השנים צבר הקולנוע מוניטין בשל האווירה החברותית והחמה ששררה בו. רוב הקרנות הסרטים בקולנוע הן של סרטים ישראלים וסרטי איכות לא "הוליוודיים".

מאז 1996 ועד סוף 2010 נערכו בבית הקולנוע אחת לחודש הקרנות של סרט הפולחן "מופע הקולנוע של רוקי", שכללו השתתפות פעילה של הקהל שאורגנה על ידי מועדון המעריצים של הסרט.

בשנת 2007 ביקשו בעלי המתחם להרוס את המבנה ולהקים במקומו בניין מגורים בן 16 קומות, אך תוכניתם נדחתה בידי הוועדה המקומית והוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה. בעקבות הדחייה, החליטו הבעלים בשנת 2009 למכור את הבניין. בסוף 2011 החל שיפוץ נרחב של הבניין וסביבתו, ומ-2012 פועל במתחם הקולנוע סניף של רשת קפה לנדוור.

בעשור השני של המאה העשרים ואחת הפך קולנוע כוכב לבית הקולנוע היחיד הפעיל בעל אולם אחד בלבד בכל אזור גוש דן והשרון.

## קישורים חיצוניים
* 
* אתר הקולנוע
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רמת השרון: מבנים
קטגוריה:רמת השרון: תרבות
כוכב
יש ונדמה

"**יש ונדמה**" הוא אלבום אוסף כפול שהוציאה הזמרת ירדנה ארזי ב-1998. האוסף מכיל 40 שירים מתקופות שונות בקריירה של ארזי, כ"אתה לי ארץ", "שהשמש תעבור עלי", "בן אדם", ו"הביתה". באוסף ישנם שירים שהוקלטו טרם הוצאת האוסף, בהם "שיר של יום חולין" עם אבי פרץ והשיר "ושמה לא תבוא" אותו הקדישה ארזי ליצחק רבין ושמעון פרס על מאמציהם להגיע להסכם שלום.   

## השירים באוסף
### דיסק ראשון
#"אתה לי ארץ" - מתוך האלבום אתה לי ארץ
#"שהשמש תעבור עלי" - מתוך האלבום דרישת שלום
#"בן אדם" - מתוך האלבום עוד יום אחד
# "בין פרחי הגן" - מתוך אלבום האוסף תחנה בדרך
# "האיש מן החלום" - מתוך האוסף תחנה בדרך
# "אדם אחר" (עם יהורם גאון) - מתוך האלבום עוד יום אחד
# "שירו שיר אמן" - מתוך אלבום האוסף שוב בתמונה
# "קו האהבה" - מתוך האלבום דרישת שלום
# "מוזיקה נשארת" - מתוך האלבום ירדנה ארזי
# "עוד נגיע" - מתוך האלבום אתה לי ארץ (הופיע במהדורה השנייה בלבד)
# "שוב בתמונה" - מתוך האוסף שוב בתמונה
# "חפץ חיים ברוח הגוברת" - מתוך האלבום מה נשמע
# "מה יש לי" - מתוך האלבום נשמה צוענית
# "יריד האהבה" - מתוך האלבום נשמה צוענית
# "הכינור הנאמן" - מתוך האלבום נשמה צוענית
# "רוח ואש" - מתוך האלבום נשמה צוענית
# "כשהצועני אוהב" - מתוך האלבום נשמה צוענית
# "עגילי דמאר" - מתוך האלבום עוד יום אחד
# "פת חלקה טובה" - מתוך האלבום דרישת שלום
#"הוי, ארצי! מולדתי!" (במסגרת שוקולד מנטה מסטיק) - מתוך תוכנית של הערוץ הראשון משירי שאול טשרניחובסקי
# "הביתה" - מתוך האלבום מה נשמע
# "יש ונדמה" - מתוך האלבום אתה לי ארץ

### דיסק שני
# "היא רוקדת" - מתוך האלבום עוד יום אחד
# "שיר אשה בחורף" ("אהבתנו היא תשבץ...") - מתוך האלבום אנשים זרים
# "ילדה יחפה" - מתוך האלבום אנשים זרים
# "מחוזות האהבה" - מתוך האלבום עוד יום אחד
# "ונצואלה" (כחלק משוקולד מנטה מסטיק) - מתוך האוסף תחנה בדרך
# "ליל חניה" (עם חנן יובל ואפרים שמיר בליווי שלישיית אף אוזן גרון) - לראשונה משוחרר על גבי אלבום של ירדנה.
# "מי היה החולם" (עם אפרים שמיר במסגרת להקת הנח"ל) - לראשונה משוחרר על גבי אלבום של ירדנה.
# "ושמה לא תבוא" - טרם הופיע באלבום.
# "שיר של יום חולין" (עם אבי פרץ) - טרם הופיע באלבום.
# "מה נתת לי" - מתוך האלבום דמיון מזרחי
# "אל תאמר" - מתוך האלבום דמיון מזרחי
# "דמיון מזרחי" - מתוך האלבום דמיון מזרחי
# "אינני" - מתוך האלבום אנשים זרים
# "עוד יום אחד" - מתוך האלבום עוד יום אחד
# "בת הדייג" - מתוך האוסף תחנה בדרך
# "קרוב לים" - מתוך האלבום עוד יום אחד
#"דרישת שלום" - מתוך האלבום דרישת שלום
# "שלושה דורות" - מתוך האלבום מתוך שאהבתי

## צוות
* גברי מזור - עריכה וייעוץ אמנותי
* דניאל חכים - צילום עטיפה
* נתן תומר - מפיק

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי ירדנה ארזי
קטגוריה:אלבומים בעברית
לופו (פירושונים)

שם משפחה נפוץ באיטליה וברומניה שמשמעו זאב.

קטגוריה:שמות משפחה איטלקיים
קטגוריה:שמות משפחה רומניים
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בבעלי חיים
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית ה[[אוקראינה|אוקראינית]]** (באוקראינית: **Украї́нська Радя́нська Соціалісти́чна Респу́бліка**; ברוסית: **Украинская Советская Социалистическая Республика**) הייתה אחת מ־15 הרפובליקות שהרכיבו את ברית המועצות.

ואחת משלוש המדינות שהקימו את ברית המועצות בשנת 1922, יחד עם רוסיה ובלארוס.

לרוסיה הסובייטית, לאוקראינה הסובייטית ולבלארוס הסובייטית היה ייצוג נפרד באו"ם. החלטה זו התקבלה בזמן הקמת הארגון לאחר מלחמת העולם השנייה. אוקראינה הייתה אף חברה במועצת הביטחון בשנים 1948–1949 וב-1984–1985.

## היסטוריה
תנועת העצמאות האוקראינית, שהחלה לאחר המהפכה הרוסית ב-1917, הובילה להקמת הרפובליקה העממית של אוקראינה קצרת היומין. במהרה החלק המערבי של המדינה סופח לפולין, ויתר שטחה עבר תחת שלטון סובייטי. כתוצאה מתהליך הקולקטיביזציה, התרחש באוקראינה בין מלחמות העולם ההולודומור, רעב המוני במהלכו מתו מיליוני אוקראינים. לאחר פלישת ברית המועצות לפולין ב-1939, סופחו שטחים נרחבים במערב אוקראינה, כולל העיר לביב, לרפובליקה הפולנית. במהלך מלחמת העולם השנייה ספגה אוקראינה אבדות הן בחיי אדם והן בהרס נרחב של ערים. לאחר סיום המלחמה סופחו שטחים נוספים לרפובליקה הפולנית, ושלטונות ברית המועצות פעלו לשיקום השלטון המקומי שנפגע במלחמה. בשנת 1954, בעקבות החלטת ניקיטה חרושצ'וב, הועבר חצי האי קרים לשליטת אוקראינה הסובייטית. בעשור זה התרחש תהליך עיור נרחב ברחבי המדינה.

בשנת 1986 התרחש אסון צ'רנוביל, האסון הגרעיני החמור ביותר בהיסטוריה, שהגביר את ההתנגדות לשלטון הסובייטי. בסוף שנות ה-80, חלה תחייה בתנועות הלאומיות והדתיות באוקראינה. בשנת 1991, נערך משאל עם שבו רוב העם האוקראיני הצביע בעד עצמאות. אוקראינה יצאה מברית המועצות, ובכך סיימה את סיכוייו של המשך קיום הברית, שהתפרקה סופית שלושה שבועות לאחר הכרזת העצמאות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:היסטוריה של אוקראינה (1917–1991)
אוקראינה
קטגוריה:מקומות ששימשו כמושבת עונשין
קטגוריה:מדינות לשעבר החברות באומות המאוחדות
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1919
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1991
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית** (בליטאית: **Lietuvos Tarybų Socialistinė Respublika;** ברוסית: **Литовская Советская Социалистическая Республика, Litovskaya Sovetskaya Sotsalisticheskaya Respublika**) הייתה אחת מרפובליקות ברית המועצות. 

## היסטוריה

הרפובליקה נוסדה ב-1940 אחרי פלישת ברית המועצות לשטח ליטא, כחלק מהסכם ריבנטרופ–מולוטוב. בין 1941 ל-1944 הרפובליקה נכבשה על ידי גרמניה הנאצית, אולם נכבשה בשנית על ידי הסובייטים ביולי 1944 ומאז הייתה תחת שלטון סובייטי עד הכרזת עצמאות מברית המועצות ב-11 במרץ 1990. במרץ 1949 במהלך הגירוש הגדול של מרץ גורשו לסיביר כ-42 אלף אזרחים. 

ליטא הכריזה על עצמאותה מברית המועצות ב -11 במרץ 1990, והייתה הרפובליקה הסובייטית הראשונה שעשתה זאת. במעשה זה ניתקה את קשריה עם ברית המועצות וברית המועצות טענה כי הצהרה זו אינה חוקית. איסלנד הכירה מיד בעצמאותה של ליטא. בינואר 1991 התחולל ניסיון מהפך כושל של הקומוניסטים המקומיים בתמיכת כוחות הצבא הסובייטי. ב-6 בספטמבר של אותה שנה נשיא ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב הכיר בעצמאותה של ליטא.

## קישורים חיצוניים

 

קטגוריה:ליטא: היסטוריה
ליטא
קטגוריה:ליטא במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1940
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1941
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1944
קטגוריה:מדינות שהתפרקו ב-1990
בושם על עורי

**בושם על עורי** הוא אלבום האולפן ה-15 של הזמרת ירדנה ארזי, שיצא ב-12 באוקטובר 2009, 14 שנים לאחר אלבומה הקודם.

## רקע
באלבום 12 שירים חדשים שכתבו בין השאר אהוד מנור, רחל שפירא, חיים קינן ויואב גינאי. יהודה פוליקר הלחין והפיק את כל השירים באלבום, וכן כתב את המילים של מחצית מן השירים.

שם האלבום היה אמור להיות "כשאתה זה אני" על פי השיר השביעי באלבום, אך בעקבות האהדה הרבה בתחנות הרדיו לסינגל הראשון "בושם על עורי" שכתבה רחל שפירא, הוחלט לשנות את שם האלבום ל"בושם על עורי". באוגוסט יצא לאור לרדיו הסינגל השני מתוך האלבום, "הייתה לי ארץ", שכתב אהוד מנור מספר שבועות לפני מותו. בתחילת אוקטובר יצא לרדיו השיר "מה קורה אחי" שכתב פוליקר על פי מאמר של פרופסור עוז אלמוג, שזכה להשמעות רבות ברדיו. השיר כלל עיבוד אלקטרוני של "Tomer G".

ב-12 באוקטובר יצא האלבום המלא לחנויות. בעקבות האלבום יצאה ארזי לסיבוב הופעות בעיבוד אורי זך.

## שירי האלבום
# בושם על עורי (רחל שפירא/יהודה פוליקר)
# הייתה לי ארץ (אהוד מנור/יהודה פוליקר)
#מה קורה אחי (יהודה פוליקר על פי מאמר של עוז אלמוג/יהודה פוליקר רמיקס TOMER G)
# שבילי הרגש (יהודה פוליקר/יהודה פוליקר)
# אשה חדשה (חיים קינן/יהודה פוליקר)
# מתה לחיות (יהודה פוליקר/יהודה פוליקר)
# כשאתה זה אני (יהודה פוליקר/יהודה פוליקר)
# תל אביב מגג לגג (חיים קינן/יהודה פוליקר)
# מלכודת אש (יהודה פוליקר/יהודה פוליקר)
# הילד בעיניך (רחל שפירא/יהודה פוליקר)
# מה יהיה עלינו (יהודה פוליקר/יהודה פוליקר)
# הודעה נמסרה למשפחה (יואב גינאי/יהודה פוליקר)

## סינגלים
# **בושם על עורי** - סינגל הבכורה יצא ב-26 ביולי 2009. הגיע למקום ה-6 במצעד השבועי ברשת ג'.
# **הייתה לי ארץ** - הסינגל השני יצא ב-23 באוגוסט 2009. הסינגל הגיע למקום ה-23 במצעד השבועי של רשת ג'.
# **[[מה קורה אחי]]** - הסינגל השלישי יצא ב-2 באוקטובר 2009. הגיע למקום ה-3 במצעד השבועי של רשת ג'.
# **כשאתה זה אני** - הסינגל הרביעי יצא ב-17 בנובמבר 2009. הוא הגיע למקום ה-17 במצעד השבועי של רשת ג'.
# **הודעה נמסרה למשפחות** - הסינגל החמישי יצא ב-14 באפריל 2010 לרגל יום הזיכרון ונכתב לזכרו של סמ"ר אורי גרוסמן שנפל במלחמת לבנון השנייה.
# **אישה חדשה** - הסינגל השישי יצא ב-21 בנובמבר 2013 לרגל יום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים בליווי קליפ מיוחד שהופק על ידי נעמ"ת בהשתתפות גילה אלמגור, מירי בוהדנה, אורנה בנאי, לינוי בר גפן, פותנה ג'אבר, ח"כ זהבה גלאון, עינב גלילי, רוני דואני, יבגניה דודינה, השופטת בדימוס דליה דורנר, יו"ר נעמ"ת גליה וולוך, אסתי זקהיים, השרה לימור לבנת, אילנית לוי, מיכל מוכתר (מיקי), קרן מור, ליאורה עופר, שחר פאר, דנה פרידר, אשרת קוטלר, אסתר רדא ואגם רודברג.

## משתתפים באלבום
*יהודה פוליקר - עיבודים והפקה מוזיקלית, גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית, גיטרה בס, בוזוקי, אקורדיון, קלידים, מלודיקה, חליל אלט, כלי הקשה, אפקטים, תכנות וקולות.
*אלון הילל - תופים
*אלי חדד - תופים בשיר "הודעה נמסרה למשפחה" וקולות
*גיא יפה - הפקת שירה וקולות
*רותי הולצמן - קולות
*לאה לופטין - קולות
*נתן תומר - מפיק וקולות
*TOMER G - עיבוד אלקטרוני, קלידים ותכנותים נוספים לשיר "מה קורה אחי"

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי ירדנה ארזי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קלוד-מישל שנברג

**קלוד-מישל שֶנברג** (בצרפתית: **Claude-Michel Schönberg**; נולד ב-6 ביולי 1944 בוואן, צרפת) הוא מפיק מוזיקלי, שחקן, זמר, פזמונאי ומלחין מחזות זמר יהודי-צרפתי, הידוע בעיקר בגין עבודותיו המשותפות עם אלן בובליל.

## קורות חיים
שנברג החל את הקריירה שלו כמפיק מוזיקלי וזמר. הוא כתב את מרבית הלחנים לאופרת הרוק הצרפתית הראשונה "המהפכה הצרפתית" (1973), ואף גילם את לואי ה-16 באותה ההפקה. בשנת 1974 כתב את הלחן והמילים לשיר "Le Premier Pas", שהגיע למקום הראשון במצעד הצרפתי ונמכר במיליון עותקים. לאחר מכן הפיק אלבום בו שר משיריו.

בשנת 1978 החליט להקדיש את עיקר מרצו להפקת גרסת במה מוזיקלית לספרו של ויקטור הוגו "עלובי החיים". המחזמר עלה לראשונה בפריז בשנת 1980, ולאחר מכן הועלה בגרסה אנגלית בלונדון בשנת 1985 ובברודוויי בשנת 1987. ההפקה בברודוויי הייתה מועמדת לתריסר פרסי טוני וזכתה בשמונה (לרבות פרס המחזמר הטוב ביותר). בשנת 1989 הועלה בלונדון המחזמר של שנברג ובובליל "מיס סייגון". הפקת המחזמר בברודוויי שברה את השיאים במכירת כרטיסים מראש (24 מיליון דולר לפני הצגת הבכורה ב-11 באפריל 1991). המחזמר היה מועמד לעשרה פרסי טוני. בשנת 1997 העלו שנברג ובובליל את המחזמר "מרטן גר" על בימות לונדון. המחזמר זכה בפרס אוליביה. בשנת 2001 הלחין שנברג לראשונה את המוזיקה לבלט "אנקת גבהים", אשר הוצג על בימות לונדון מספטמבר 2002.

מחזות הזמר הידועים שהלחין שנברג הם: "המהפכה הצרפתית" (1973), "עלובי החיים" (1980), "מיס סייגון" (1989), "מרטן גר" (1996), "מלכת הפיראטים" (2006), "מרגריט" (2008).

בעבר היה שנברג נשוי למגישת החדשות של ערוץ France 2, ביאטריס שנברג, עד גירושיהם. בשנת 2003 נישא שנברג לבלרינה האנגלייה שארלוט טלבוט. לשנברג בן אחד ושתי בנות.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מלחינים יהודים צרפתים
קטגוריה:זמרים יהודים צרפתים
קטגוריה:זוכי פרס טוני: מחזאים, מחברים וליברטיסטים
קטגוריה:זוכי פרס טוני: מוזיקאים
קטגוריה:ברטאן: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1944
אצטדיון אליאנץ

**אצטדיון אליאנץ**, המוכר גם כ**אצטדיון יובנטוס**, הוא אצטדיון כדורגל בטורינו שאיטליה. הוא משמש כאצטדיונה הביתי של קבוצת יובנטוס, ונבנה על הריסותיו של הסטאדיו דלה אלפי, אצטדיונה הקודם של הקבוצה.

## היסטוריה
בנייתו של האצטדיון בן 41,507 המושבים החלה בשנת 2009 והסתיימה בשנת 2011. עלות בניית האצטדיון עומדת על כ-150 מיליון אירו. בסמוך לאצטדיון נבנה מגרש חנייה אשר מכיל כ-4,000 מקומות חנייה.

האצטדיון נחנך ב-8 בספטמבר 2011 במשחק ראווה בין יובנטוס לנוטס קאונטי האנגלית, אשר מדיה היוו השראה ליובנטוס ואומצו על ידיה בתחילת דרכה כקבוצה.

ב-2 באוקטובר 2012 נערך המשחק הראשון במסגרת ליגת האלופות מול שחטאר דונצק האוקראינית. אותו משחק נגמר בתוצאה 1-1 (לאונרדו בונוצ'י כבש ליובנטוס וטשיירה לשחטאר).

בעונת 2013/14 האצטדיון אירח את גמר הליגה האירופית בין סביליה לבנפיקה ליסבון.

בשנת 2017 נחתם הסכם בין יובנטוס לחברת אליאנץ העולמית, אשר רכשה את זכויות שיום האצטדיון ל-5 עונות תמורת 75 מיליון יורו. ב-1 ביולי 2017 שונה שמו באופן רשמי ל"אצטדיון אליאנץ".

## קישורים חיצוניים

* 

אליאנץ
קטגוריה:יובנטוס
קטגוריה:טורינו: ספורט
קטגוריה:טורינו: מבנים
קטגוריה:אצטדיוני גמר הליגה האירופית
הפועל טבריה

**הפועל טבריה** הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר טבריה, שבשיאה שיחקה בשנות השישים ובשנות השמונים בליגה הבכירה בישראל.

## היסטוריה
סניף הפועל בטבריה הפעיל קבוצת כדורגל במהלך שנות השלושים ושנות הארבעים שאף השתתפה בליגה ב' (הליגה השנייה באותה עת).

בשנת 1953 הקימו בני נוער מטבריה קבוצת כדורגל בשם אינ"ס, על שם ארבעה מבני טבריה שנפלו במהלך מלחמת העצמאות, וכעבור שנה, לאחר שזכו באליפות אזורית, הצטרפו להתאחדות לכדורגל, אשר חייבה אותם להצטרף למרכז ספורט. חברי הקבוצה בחרו להצטרף למרכז הפועל והקבוצה שינתה את שמה לשם הפועל טבריה.

בשנת 1958 (עם המאמן אוטו שלפנברג), בעת ששיחקה בליגה ב' (הליגה השלישית באותה עת), זכתה הקבוצה ב"גביע ההתאחדות", תחרות גביע שבה השתתפו קבוצות מליגה א' וליגה ב' לכבוד עשר שנים לקום מדינת ישראל, לאחר שניצחה 7–1 את הפועל באר שבע. 

לאחר אובדן העלייה במחזור האחרון של עונת 1959–1960, העפילה הקבוצה (עם המאמן יז'י סוסנובסקי) בסיום עונת 1960–1961 לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה. מיקום השיא של הקבוצה הוא המקום השלישי אליו הגיעה בעונת 1961/1962. בתום עונת 1964/1965 ירדה הקבוצה ליגה לאחר ארבע עונות רצופות.

הקבוצה שיחקה עד סוף עונת 1975/76 בליגה השנייה, אז ירדה לליגה ב', לאחר שסיימה במקום ה-16 בליגה, אך בשתי העונות שלאחר מכן סיימה הקבוצה במקום הראשון ועלתה לליגה הארצית.

הקבוצה חזרה לליגה הבכירה בעונת 1988/1989 אך שרדה עונה אחת בלבד ומאז לא שבה יותר לליגה הבכירה. בקבוצה שיחק בתקופה זו עודד מכנס.

בעונת 1991/1992 נשרה הפועל טבריה לליגה א'. בתחילת העונה לא התייצבה הקבוצה למשחק חוץ מול הפועל רמת גן, ובית הדין של ההתאחדות פסק לקבוצה הפסקת פעילות על תנאי. כעבור 9 חודשים, בפתיחה של העונה הבאה, שוב לא התייצבה הקבוצה למשחק ליגה ביתי מול הפועל עכו. בית הדין העליון של ההתאחדות החליט להפעיל את העונש על תנאי, הפסיק את פעילות הקבוצה עד לסיום העונה והחליט להוריד את הקבוצה עד לליגה ג'. הפועל טבריה הייתה במצב כלכלי קשה ולא היה ברשותה די כסף להגשת ערעור והיא התפרקה.

## תארים והישגים
**[[גביע העשור#גביע ההתאחדות|גביע ההתאחדות]]**:
* זכייה (1): 1958

## שחקני עבר במועדון

## לקריאה נוספת
* זוהיר בהלול, רמי ברוש, יגאל ביטון, **האנציקלופדיה לכדורגל ישראלי**, כרך ג', עמ' 263, הוצאת ישראגול, 2011

## קישורים חיצוניים
* הפועל טבריה-בני יהודה 0-3, בערוץ "youtube"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל ישראליות שהתפרקו
קטגוריה:קבוצות כדורגל ששיחקו בליגה הבכירה בישראל
טבריה
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1953
קטגוריה:טבריה: ספורט
אנטי-מלך

**אנטי-מלך** (בגרמנית: **Gegenkönig**) הוא אציל המייעד את עצמו להיות מלך, או המיועד לכך בידי אחרים, בשל טענה לכתר או מאבק עם מלך או שליט מכהן. 

אנטי-מלכים נמצאים בעיקר במונרכיות שבהן המלך נבחר ולא בכאלה שבהן המלוכה עוברת בירושה (כגון אנגליה וצרפת). המבקשים להחליף מלך קיים במונרכיה ירושתית נקראים בדרך כלל "טוענים לכתר". המונח "אנטי-מלך" נפוץ בפוליטיקה של האימפריה הרומית הקדושה. מונח זה דומה ל"אנטי-אפיפיור" - מועמד יריב לתפקיד האפיפיור - ואכן שתי התופעות קשורות זו לזו; כשם שמלכים גרמנים וקיסרים קידמו אנטי-אפיפיורים כנגד אפיפיורים חלשים שאיתם היו מסוכסכים, כך אפיפיורים קידמו אנטי-מלכים כנגד מלכים או קיסרים עמם היו מסוכסכים או חלוקים בדעות.

מספר אנטי-מלכים הצליחו לזכות בכתר והוכרו כשליטים החוקיים, בהם: הקיסר קונרד השלישי, פרידריך השני וקרל הרביעי. מעמדן של דמויות אחרות (כגון הנרי השני, דוכס בוואריה) כ"אנטי-מלכים" שנוי במחלוקת עד ימים אלה. מלבד באימפריה הרומית הקדושה, אנטי-מלכים היו קיימים גם בבוהמיה ובהונגריה.

קטגוריה:פוליטיקה
קטגוריה:מלוכה
גשר הוהנצולרן

**גשר הוהנצולרן** (בגרמנית: **Hohenzollernbrücke**) הוא גשר רכבות והולכי רגל העובר מעל נהר הריין בעיר קלן בגרמניה.

הגשר הוא אחד משבעת הגשרים בעיר קלן. הגשר ממוקם במרכז העיר בסמוך לקתדרלה של קלן והוא מבנה חשוב בנופה של העיר. הגשר מחבר בין תחנת הרכבת הראשית של קלן ותחנת הרכבת Köln Messe/Deutz. על הגשר עוברות כ-1,200 רכבות ביום, והוא אחד מגשרי הרכבות העמוסים בגרמניה בפרט ובאירופה בכלל.

## היסטוריה
גשר הוהנצולרן נבנה בין השנים 1907–1911 במקום בו שכן לפני כן "גשר הקתדרלה" (Dombrücke), שנהרס כיוון שלא היה מסוגל לעמוד בעומס התחבורה עליו. במתכונתו המקורית תוכנן הגשר ידי האדריכל פרנץ שווכטן (Schwechten) בסגנון נאו-רומנסי וכלל שתי מסילות ברזל וכן מעבר להולכי רגל וכלי תחבורה אחרים. הגשר נקרא על שם בני בית הוהנצולרן ששלטו בגרמניה באותם הימים ואשר פסליהם הוצבו על הגשר.

במהלך מלחמת העולם השנייה הופצץ הגשר פעמים רבות, אך לא ניזוק באופן משמעותי. ב-6 במרץ 1945 עם כניסת כוחות אמריקאים לקלן, פוצץ הגשר בידי הגרמנים. לאחר סיום המלחמה נבנה הגשר מחדש לשימוש רכבות והולכי רגל. העבודות לשיקום הגשר הסתיימו בשנת 1959. במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 הורחב הגשר.

בתחילת המאה ה-21 התפתח טרנד שבו זוגות נאהבים תולים על הגדר שעל הגשר מנעול אהבה וזורקים את המפתח לריין כמחווה רומנטית וסמל לאהבה נצחית. כיום הגשר עמוס במספר רב של מנעולי אהבה, במשקל כולל של כ-2 טונות.

## גלריה

Köln-Night-GavinCato.jpg|הגשר לעת ערב. ברקע קתדרלת קלן.
Hohenzollernbrücke Köln - Einfahrt von Westen.jpg|מסילות רכבת על הגשר
Bundesarchiv Bild 146-2008-0036, Köln, Hohenzollernbrücke.jpg|מראה הגשר בשנת 1930
Bundesarchiv Bild 183-R70674, Köln, Hohenzollernbrücke, Wiederaufbau.jpg|עבודות לשיקום הגשר, 1948
Koeln 1945.jpg|העיר בחורבנה בסוף מלחמת העולם השנייה. כמו רוב העיר, גם הגשר נהרס (ניתן לראות את הריסותיו על הנהר מימין לקתדרלה)


## קישורים חיצוניים

הוהנצולרן, גשר
הוהנצולרן, גשר
קטגוריה:קלן: מבנים
קטגוריה:נורדריין-וסטפאליה: תחבורה
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובית

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית** (במולדובנית: **Република Советикэ Сочиалистэ Молдовеняскэ**) הייתה אחת מ-15 הרפובליקות של ברית המועצות. מולדובה נכבשה על ידי הצבא האדום ב-2 באוגוסט 1940 בזמן מלחמת העולם השנייה. כשהתפרקה ברית המועצות הכריזה מולדובה על עצמאותה ב-27 באוגוסט 1991.

## היסטוריה
הסובייטים הקימו ישות אוטונומית במקום בשנת 1924. לבסוף, מולדובה עצמה נכבשה מידי הרומנים פעם במלחמת העולם השנייה והאוטונומיה הסובייטית חודשה בקיץ 1940. בשנים שלאחר מכן נשלחו עשרות אלפי אנשים שנחשדו כמאיימים על השלטון ל"חינוך מחדש" בסיביר או בקזחסטן. בנוסף על כך, השלטון הסובייטי רדף את הכמורה וגירש גרמנים אתניים. בסוף העשור היה רעב כבד ברפובליקה.

עם שלטונו של ניקיטה חרושצ'וב בשנים 1953–1964 אט אט מולדובנים החלו לחזור לארץ מהגולאגים. בשנות ה-70 וה-80 הרפובליקה קיבלה כספים רבים מהשלטון על מנת לפתח את האזור.

בשנות שלטונו של מיכאיל גורבצ'וב חלה תחייה וחידוש התנועה הלאומית במולדובה, לאחר שלטון הדיכוי של ליאוניד ברז'נייב. בשנים אלו החלו מחשבות על היפרדות מהשלטון המרכזי. בסוף אוגוסט 1989 השפה המולדובנית אומצה כשפה הרשמית והיא הוחזרה לאותיות הלטיניות, כמו שהיה לפני השלטון הסובייטי. באביב- סתיו 1991 מולדובה הכריזה על עצמאות וברית המועצות התפרקה, ובכך תמו הימים על הרפובליקה.

במולדובה של ימנו חבל טרנסניסטריה הטוען לעצמאות משתמש באותו דגל של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובית

## דמוגרפיה
נכון לשנת 1989, 64.5% מהאוכלוסייה הייתה מולדובנית (בניגוד ל-68.8% בשנת 1941). לאומים מרכזיים אחרים שישבו במקום היו הרוסים והאוקראינים (13% מכל קבוצה, נכון ל-1989). במולדובה (1989) היו גם כ-1.5% (65,000) יהודים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מולדובה: היסטוריה
מולדובה
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1940
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1991
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית** (באוזבקית: **O`zbekiston Sovet Sotsialistik Respublikasi**, ברוסית: **Узбекская Советская Социалистическая Республика**) הייתה אחת הרפובליקות של ברית המועצות. לאחר פירוק ברית המועצות הכריזה אוזבקיסטן על עצמאותה ב-1 בספטמבר 1991.

מבחינת גודל האוכלוסייה, הייתה זו הרפובליקה השלישית בגודלה בברית המועצות. בשנת 1989 אוכלוסיית הרפובליקה הייתה כ-19.6 מיליון תושבים, מהם מעל 14 מיליון היו אוזבקים.

## היסטוריה
הרפובליקה הוקמה בשנת 1924 במסגרת רפורמה מנהלית של ברית המועצות שבמסגרתה מרכז אסיה חולק לרפובליקות אתניות.. עם הקמתה הייתה בירת הרפובליקה סמרקנד, ובשנת 1930 הועברה הבירה לטשקנט. בשנת 1936 לרפובליקה הועבר אזור קרקלפקיה ששטחו כ-167 אלף קמ"ר (מעל שליש מהשטח הנוכחי).

בשנת 1928 השלטון הסובייטי ביצע תהליך קולקטיביזציה במדינה, תהליך שנמשך גם בשנות ה-30. בזמן הטיהורים הגדולים נרצחו אישים שהואשמו בלאומנות.

במהלך מלחמת העולם השנייה, תעשיות רבות הועברו אל הארץ ממקומות פגיעים באזורים המערביים של ברית המועצות כדי לשמור על ביטחונו. מספר רב של רוסים, אוקראינים ובני לאומים אחרים שליוו את המפעלים שינו את הדמוגרפיה של הרפובליקה. המצב הדמוגרפי הוחרף עוד יותר על ידי סטלין שהגלה מספר קבוצות אתניות שנחשדו בשיתוף פעולה עם מדינות הציר מחלקים אחרים של ברית המועצות אל האזור.

השלטון הסובייטי ביער את הבערות ודיכא את האסלאם המקומי.

מאז 1959 ועד ל-1983 בראש הרפובליקה עמד שאראף רשידוב. בסוף התקופה, כאשר בראש ברית המועצות עמד יורי אנדרופוב, רשידוב הואשם בשחיתות שלטונית. בעקבות הטיהורים, כל הצמרת השלטונית והכלכלית של הרפובליקה הוחלפה ובחלקה נעצרה. לאחר קבלת העצמאות, כל הנאשמים שוחררו ממעצר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אוזבקיסטן: היסטוריה
אוזבקיסטן
קטגוריה:מקומות ששימשו כמושבת עונשין
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1924
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1991
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אזרבייג'ן

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אזרבייג'ן** (באזרית: **Azərbaycan Sovet Sosialist Respublikası**, ברוסית: **Азербайджанская Советская Социалистическая Республика**) הייתה אחת מ-15 הרפובליקות שהרכיבו את ברית המועצות. כאשר התפרקה ברית המועצות ב-1991 הכריזה אזרבייג'ן על עצמאותה ב-18 באוקטובר 1991.

## היסטוריה
הרפובליקה הוקמה ב-28 באפריל 1920 לאחר שיחידות הצבא האדום כבשו את השטח ונפילת הרפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן. בין השנים 1922–1936 היא הייתה חלק של הרפובליקה הסובייטית הפדרלית הסוציאליסטית עבר-הקווקז.

במהלך סוף 1920 - תחילת 1921 היה לא ברור האם שטח נגורנו קרבאך יכלל בתוך הרפובליקה. בסופו של דבר, ב-5 ביולי 1921 הגוף העליון של המפלגה הקומוניסטית באזור בקווקז "קווביורו" החליט על כך ששטח נגורנו קרבאך יכלל בתוך אזרבייג'ן הסובייטית. בשנת 1923 בחלק מהאזורים בהם קיים רוב לאוכלוסייה הארמנית הוקם אזור אוטונומי. עם זאת, היו כמה אזורים סמוכים בהם היה רוב ארמני אך הם לא נכללו בשטח האזור האוטונומי. החלטות אלו בסופו של דבר הביאו להתלקחות האזור במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20.

ביולי 1920 הצבא האדום כבש אזור נחיצ'יבאן שמאוכלס בעיקר על ידי האזרים. בשנת 1924 בשטח האזור הוקמה רפובליקה אוטונומית שהייתה חלק של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אזרבייג'ן.

בשנת 1929 הוחלט על מעבר הכתב האזרי לשימוש באלפבית לטיני, רק לאחר עשור - בשנת 1939 בוצע מעבר לשימוש באלפבית קירילי.

במהלך מלחמת העולם השנייה גרמניה הנאצית תכננה להיכנס לשטח הרפובליקה ואף היה מועד יעד לכיבוש באקו ב-25 בספטמבר 1942. יעד זה לא הושג וכוחות וורמאכט נעצרו בצפון קווקז. תשתיות תחבורתיות של הרפובליקה היו נתיב חשוב בהעברת סחורות במסגרת השאל-החכר מארצות הברית דרך איראן. במהלך המלחמה נהרגו כ-290,000 אזרים.

סוף שנות ה-80, תקופת שלטונו של מיכאיל גורבצ'וב אופיינו בתסיסה בקווקז, במיוחד בסוגיית נגורנו קרבאך. בשנים אלו הוקמו ארגונים פוליטיים ולאומיים רבים. בשנים אלו חלו מהומות רבות, אשר הפכו בסופו של דבר למלחמת נגורנו קרבאך.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אזרבייג'ן: היסטוריה
אזרבייג'ן
קטגוריה:מקומות ששימשו כמושבת עונשין
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1920
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1936
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1991
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטג'יקית

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטג'יקית** (בטג'יקית: **Ҷумҳурии Сотсиалистии Шӯравии Тоҷикистон**; ברוסית: **Таджикская Советская Социалистическая Республика**) הייתה אחת מ-15 הרפובליקות אשר הרכיבו את ברית המועצות. כאשר ברית המועצות התפרקה הכריזה טג'יקיסטן על עצמאותה ב-9 בספטמבר 1991.

הרפובליקה הוקמה באוקטובר 1924, כחלק מתהליך חלוקת מרכז אסיה לרפובליקות סובייטיות שונות. עוד מהיווסדה, היה שימוש ברפובליקה בשפה הטג'יקית. על אף שהושקע כסף בפיתוח המדינה, הרפובליקה הטג'יקית הייתה ענייה יותר משאר המדינות בברית המועצות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טג'יקיסטן: היסטוריה
טג'יקיסטן
קטגוריה:מקומות ששימשו כמושבת עונשין
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1929
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1991
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטורקמנית

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטורקמנית** (בטורקמנית: **Türkmenistan Sovet Sotsialistik Respublikasy;** ברוסית: **Туркменская Советская Социалистическая Республика**) הייתה אחת הרפובליקות בברית המועצות. כאשר התפרקה ברית המועצות הכריזה טורקמניסטן על עצמאותה ב-27 באוקטובר 1991.

## היסטוריה
האימפריה הרוסית כבשה את טורקמניסטן בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-19. בהמשך האזור סופח לאימפריה.

הטורקמנים היו אדישים לעליית הסובייטים במלחמת האזרחים ברוסיה והיו מעט מרידות. באוקטובר 1924, עם סוף המלחמה ובכינון ברית המועצות, חולק מרכז אסיה לרפובליקות הסובייטיות השונות. בשנים שלאחר מכן חל שינוי רחב בתרבות המקומית, שנבע מהשלטון שפיתח עירוניות ותעשייה והתנגד למסורתיות. בשנים אלו השלטון רדף את הדת - סגר מסגדים ובתי ספר דתיים. האמונה והמנהגים הדתיים השתמרו בעיקר באזורים כפריים. דוקטרינה אתאיסטית קיצונית זו בודדה את טורקמניסטן מהקהילה המוסלמית הבינלאומית.

עם שלטונו של מיכאיל גורבצ'וב, באמצע שנות ה-80 חלו תהליכי הגלאסנוסט והפרסטרויקה שבסופו של דבר הובילו להתפרקות ברית המועצות. בשנים אלו הרפובליקה הייתה שקטה, כנראה בגלל תלות בברית המועצות.

כשחלו תהליכי עצמאות בשאר הרפובליקות, גם הרפובליקה הטורקמנית הכריזה על ריבונות בקיץ 1990. לאחר משאל עם באוגוסט 1991, שהראה כי 94% מהעם בעד עצמאות ולאחר הצבעה ואשרור של הסובייט העליון, הכריזה טורקמניסטן על היפרדות מברית המועצות.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טורקמניסטן: היסטוריה
טורקמניסטן
קטגוריה:מקומות ששימשו כמושבת עונשין
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1991