כללי וקף ואבתדאא'

[טקסט=אַ֫יַה מספר 283 – סורת הפרה , כאן נמצא תיעוד של סימני וקף על גבי האותיות|ממוזער|'''[איה (פסוק)|אַ֫יַה מספר 283 – סורת הפרה , כאן נמצא תיעוד של סימני וקף על גבי האותיות**]]
**וַקְף וַאִבְתִדָאא**' (ב[[ערבית]]: **وقف وابتداء**, [[תעתיק]]: **waqf wa-ibtidāʾ**) הוא תחום במסורת הקריאה של [[הקוראן]] העוסק בכללים הקובעים היכן יש לעצור במהלך הקריאה והיכן יש לחדש אותה. תחום זה מהווה חלק חשוב ממדעי הקוראן וממסורת הקריאה שלו, והוא קשור במיוחד לתחום [[תג'וויד]], העוסק בכללי ההגייה והקריאה הנכונה של הקוראן.

כללי וַקְף וַאִבְתִדָאא' נועדו לשמור על שלמות המשמעות של הפסוקים ולמנוע קריאה העלולה לשנות את מובנם. מסיבה זו פיתחו מלומדים מוסלמים מערכת של סימנים גרפיים המסומנים בעותקי הקוראן, המסייעים לקורא לדעת היכן ראוי לעצור, היכן עדיף להמשיך, והיכן אין לעצור כלל.

== משמעות המונח ==
המונח מורכב משני חלקים:
* **וַקְף (وقف)** – עצירה או הפסקה בקריאה.
* **אִבְתִדָאא' (ابتداء)** – התחלה או חידוש הקריאה לאחר הפסקה.
יחד הם מתייחסים למערכת הכללים המסדירה הן את עצירת הקריאה והן את נקודת ההתחלה הנכונה לאחר עצירה. כללים אלה מבוססים על הבנת התחביר, המשמעות והמבנה של הפסוקים בקוראן.

== חשיבות הכללים ==
הקפדה על כללי וַקְף וַאִבְתִדָאא' נחשבת חיונית לקריאה נכונה של הקוראן. עצירה במקום שאינו מתאים מבחינה תחבירית או סמנטית עלולה ליצור משמעות שונה לחלוטין מן המשמעות המקורית של הפסוק.

לדוגמה, עצירה באמצע משפט או בין חלקים הקשורים זה לזה עלולה לגרום להבנה שגויה של הטקסט. לפיכך הדגישו מלומדים מוסלמים את הצורך בהכרת הכללים הללו לכל מי שקורא בקוראן, ובמיוחד לקוראים מקצועיים ולמדקלמים.

== מקומם במדעי הקוראן ==
כללי וַקְף וַאִבְתִדָאא' נחשבים לחלק ממסגרת רחבה יותר של תחומי ידע הקשורים ללימוד הקוראן, הנקראת מדעי הקוראן. תחומים אלה כוללים בין היתר:
* פרשנות הקוראן
* קריאות הקוראן (קִרָאאָת)
* תג'וויד
* כתיב הקוראן
* ספירת הפסוקים

בתוך מסגרת זו, תחום הוַקְף והאִבְתִדָאא' עוסק בהיבט התחבירי והרטורי של הקריאה.

== סימני וַקְף בקוראן ==
בעותקים מודפסים רבים של הקוראן מופיעים סימנים מיוחדים המדריכים את הקורא לגבי האפשרות לעצור במהלך הקריאה. סימנים אלה התפתחו במהלך הדורות והפכו לחלק מקובל במסורת הכתיבה של הקוראן.

בין הסימנים הנפוצים:
* **م** – [[עצירה מחייבת (קוראן)|עצירה מחייבת]] (وقف لازم) – מציין מקום שבו יש לעצור, משום שהמשך הקריאה ללא עצירה עלול לשנות את משמעות הפסוק.
* **لا** – [[איסור עצירה (קוראן)|עצירה אסורה]] – מציין מקום שבו אין לעצור, שכן עצירה שם תיצור משמעות שגויה או לא שלמה.
* **ج** – [[עצירה מותרת (קוראן)|עצירה מותרת]] – מציין מקום שבו ניתן לעצור, אך אין חובה לעשות זאת.
***قلى** – [[עצירת קריאה מועדפת (קוראן)|עדיף לעצור]] – סימן הממליץ על עצירה, אם כי אין מדובר בחובה.
* **صلى** – [[המשכת קריאה מועדפת (קוראן)|עדיף להמשיך]] – סימן המציין כי עדיף להמשיך בקריאה ולא לעצור.
סימנים אלה משמשים כמדריך לקוראים, אך אינם חלק מן הטקסט הקוראני עצמו.

== ההבדל בין סימני וַקְף לסימני פסוקים ==
יש להבחין בין סימני וַקְף לבין סימנים המציינים את גבולות הפסוקים בקוראן. סימן נפוץ לציון סוף פסוק הוא **۝*', המשמש להפרדה בין פסוק לפסוק.

עם זאת, סימן זה אינו מהווה בהכרח הוראה לעצירה בקריאה. לעיתים ניתן להמשיך את הקריאה גם לאחר סוף פסוק, בהתאם להקשר התחבירי והרטורי של הטקסט.

== התפתחות היסטורית ==
בכתבי היד הקדומים של הקוראן לא הופיעו בתחילה סימני וַקְף. עם התפשטות האסלאם והתרחבות קהילות הקוראים, עלה הצורך בהוספת סימנים שיסייעו לקריאה נכונה של הטקסט.

מלומדים מוסלמים החלו לפתח מערכות שונות של סימני עצירה, המבוססות על ניתוח תחבירי ופרשני של הפסוקים. במהלך התקופה האסלאמית הקלאסית התגבשו מערכות סימון שהפכו בהדרגה לסטנדרטיות בעותקים מודפסים של הקוראן.

עם זאת, קיימים הבדלים מסוימים בין מסורות שונות של סימון, ובחלק מן העותקים ניתן למצוא וריאציות במספר הסימנים ובאופן השימוש בהם.

== שימוש בקריאה פולחנית ==
בקריאה פולחנית של הקוראן, כגון בתפילות או בטקסים דתיים, מקפידים הקוראים על כללי וַקְף וַאִבְתִדָאא' כדי לשמור על הקריאה התקינה של הטקסט. קוראים מקצועיים, המכונים לעיתים "קֻרָּאא׳", מקדישים זמן רב ללימוד הכללים ולתרגול הקריאה בהתאם להם.

במסגרת לימוד הקוראן במסגרות דתיות, נלמדים כללים אלה כחלק מתהליך רכישת מיומנות הקריאה הנכונה.

== מחקר מודרני ==
חוקרים מודרניים של הקוראן עוסקים גם הם בחקר סימני הוַקְף והאִבְתִדָאא', הן מן ההיבט ההיסטורי והן מן ההיבט הלשוני. מחקרים אלה בוחנים את התפתחות מערכות הסימון, את ההבדלים בין מסורות שונות, ואת השפעתן על פרשנות הקוראן.

תחום מחקר זה משלב בין בלשנות, חקר כתבי יד, ותולדות האסלאם.

== ראו גם ==
* [[תג'וויד]]
* [[טעמי המקרא]]

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* [https://www.islamicbulletin.org/free_downloads/quran/ul_umal_quran.pdf von Denffer, Ahmad. *ʿUlūm al-Qurʾān: An Introduction to the Sciences of the Qurʾān*.]
* 
* [https://almuslih.org/wp-content/uploads/Library/McAuliffe,%20J%20-%20Encyclopaedia%20-%204.pdf McAuliffe, Jane Dammen (ed.). *Encyclopaedia of the Qurʾān*.]
* [https://dash.harvard.edu/server/api/core/bitstreams/7312037d-1e21-6bd4-e053-0100007fdf3b/content Gade, Anna M. *The Qur’an: An Introduction''.]


## הערות שוליים

קטגוריה:הקוראן
קטגוריה:תג'וויד