open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הורסט-דיטר הוטגס

**הורסט-דיטר הוטגס** (בגרמנית: **Horst-Dieter Höttges**, נולד ב-10 בספטמבר 1943 במנשנגלדבך שבגרמניה) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בוורדר ברמן ובנבחרת גרמניה המערבית בעמדת המגן.

להוטגס 420 הופעות בבונדסליגה במדי ורדר ברמן, והוא מדורג במקום השני בטבלת שיאני ההופעות של הקבוצה בכל הזמנים, לאחר דיטר בורדנסקי.

## קריירת מועדונים
הוטגס הצטרף לקבוצת הנוער של בורוסיה מנשנגלדבך בשנת 1960. בשנת 1963 החל לשחק בקבוצה הבוגרת. מאמנו של הוטגס בבורוסיה מנשנגלאדבך, האנס וייסויילר, טען כי הוטגס לא מתאים לשיטת המשחק שהוא רוצה להנחיל לקבוצה, והוטגס שוחרר לורדר ברמן בתום עונה אחת בקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה האזורית המערבית, בה צבר 30 הופעות. כבר בתום העונה הראשונה של הוטגס בורדר ברמן, זכתה הקבוצה באליפות הבונדסליגה, לאחר שהציגה את ההגנה הטובה ביותר בבונדסליגה באותה עונה, עם הוטגס וספ פיונטק. ורדר ברמן לא הצליחה לשחזר את הישגה משנת 1965 בשנים העוקבות, והצליחה רק לסיים במקום השני בעונת 1968 אחרי נירנברג שזכתה באליפות, אך הוטגס נשאר במועדון 14 עונות ברציפות, ואף השתתף עם הקבוצה במאבקי ירידה בחלק מהעונות שלו בקבוצה, כמו ב-1967 בה סיימה ברמן במרחק של ארבע נקודות מעל הקו האדום, ועונת 1975 בה נשארה הקבוצה בליגה על חודה של נקודה אחת. הוטגס פרש ממשחק פעיל בשנת 1978, לאחר שצבר 420 הופעות במדי ורדר ברמן, בהן הבקיע 55 שערים, עקב מחויבותו לעסק למכירת מוצרי ספורט. הוטגס זכה בתואר קפטן כבוד של ורדר ברמן, והמשיך לשחק לאחר פרישתו במועדוני חובבים.

## קריירה בינלאומית
בחודש מרץ 1965 ערך הוטגס את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת גרמניה המערבית בתיקו 1-1 מול נבחרת איטליה. הוטגס שיחק בסך הכל תשע שנים במדי הנבחרת, בהן צבר 66 הופעות והבקיע שער אחד. במונדיאל 1966 נכלל הוטגס בסגל של גרמניה המערבית, ושיחק בהרכב במשחק הגמר בו הפסידה גרמניה המערבית 4-2 בהארכה לנבחרת אנגליה. במונדיאל 1970 פתח הוטגס בכל המשחקים עד לרבע הגמר בו ניצחה נבחרת מערב גרמניה 3-2 את נבחרת אנגליה בהארכה. במשחק זה הוטגס הוחלף במחצית, ולא שיחק יותר באותו מונדיאל, בו הפסידה גרמניה המערבית בחצי הגמר לנבחרת איטליה בתוצאה 4-3. הוטגס השתתף גם ביורו 1972 ובמונדיאל 1974. בשני טורנירים אלו סייע הוטגס לנבחרת גרמניה המערבית לזכות. ביורו 1972 פתח במשחק הגמר בו ניצחה גרמניה המערבית את נבחרת ברית המועצות בתוצאה 3-0. במונדיאל 1974 הודח הוטגס מההרכב בשלב הבתים לאחר ההפסד המפתיע של נבחרת גרמניה המערבית במשחק הטעון מול נבחרת גרמניה המזרחית, ולא שיחק יותר בהמשך הטורניר. עם זאת, לאחר זכיית הנבחרת במונדיאל לאחר הניצחון 2-1 במשחק הגמר מול נבחרת הולנד, הפך הוטגס לאחד מחמישה שחקנים שזכו הן במקום הראשון במונדיאל 1974, הן במקום השני במונדיאל 1966 והן במקום השלישי במונדיאל 1970. השחקנים האחרים הם יורגן גרבובסקי, פרנץ בקנבאואר, וולפגנג אובראט וספ מאייר. לאחר מונדיאל 1974 פרש הוטגס מהנבחרת.

## תארים
עם ורדר ברמן:
* אליפות הבונדסליגה: 1964/65

עם נבחרת גרמניה המערבית:
* אליפות אירופה בכדורגל: 1972
* מונדיאל: 1974

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1966
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1970
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1974
קטגוריה:כדורגלני יורו 1972
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1943
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2023
נחש חולי מפוספס

**נחש חולי מפוספס** (שם מדעי: *Psammophylax rhombeatus*) הוא מין של נחש קטן ולא ארסי ממשפחת הזעמניים. הזעמן מצוי בעיקר באזורים חוליים ומכאן שמו. כינויו הנפוץ (באנגלית) "עוקץ הכבשים" (Sheep stinger) הוא מטעה, מכיוון ששיני הארס הקטנות שלו ממוקמות עמוק בתוך לסתו והארס עצמו נחשב חלש ואינו מסוגל להרוג יונקים גדולים. הנחש החולי המפוספס נחשב כבעל חיים שליו באופיו, שיעדיף שלא להכיש אפילו אם יותקף.

נחש זה הוא נחש קטן המצוי בדרומה של אפריקה וגודלו 45–84 ס"מ ויכול להגיע עד 140 ס"מ. צבעו אפרפר-צהוב עד חום והבטן צהובה והוא בעל 3–4 שרות פסים כהים ומעוינים לאורך הגוף. הראש קטן וחום בעלה עיניים גדולות ביותר. הלשון סגולה ומפוצלת. לעיתים קשה להבדיל בינו לבין קרובו לסוג *Psammophylax tritaeniatus*.

הנחש חי בדרומה של יבשת אפריקה: בצד מערב הוא מצוי (מדרום לצפון) בדרום אפריקה בפרובינציות הכף המערבי והכף הצפוני, וצפונה מהן בנמיביה ובדרום אנגולה. בצד מזרח הוא מצוי (מדרום לצפון) בפרובינציות הכף המזרחי, קוואזולו-נטאל והמדינה החופשית, בממלכת לֶסוּטוּ (המוקפת בשלושתן), וצפונה מהן בממלכת אֶסְוָואטיני (לשעבר סווזילנד, המצויה במזרח דרום אפריקה) ובפרובינציית לימפופו.

הנחש מצוי בערבות עשב, אזורי שיחים ומדבריות וכן בפסגות הרים. נחש זה ניזון מצפרדעים, זוחלים קטנים ומכרסמים אותם הוא הורג בשיני הארס שלו.

הנחשים הללו בוקעים מביצים שהוטלו בתוך גופה של האם ומוכנות לבקוע כביצים מחוץ לגוף האם.

## קישורים חיצוניים

* Psammophylax rhombeatus, Inaturalist

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:זעמניים
קטגוריה:דרום אפריקה: זוחלים
קטגוריה:זוחלים בערבות אפריקה שמדרום לסהרה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
נחש זרדים

**נחש זרדים** (שם מדעי: *Thelotornis*; לעיתים גם **נחש גפנים**) הוא סוג של נחשים ארוכים ממשפחת הזעמניים המצויים ברחבי אפריקה.
## מאפיינים
לבני הסוג ראשים ארוכים ודקים, עיניים גדולות, זנב ארוך וגוף דק, ארוך וזריז בצבע ירוק עד חום ומוסווה ביותר בין ענפי העצים. כמו כן הם מסוגלים לנפח את צווארם לצורה מרשימה.

נחשים אלה בניגוד לרוב בני משפחתם, ארסיים ובעלי ניבים ארסיים באמצע הלסת. הנחש תופס בעיקר זוחלים כמו זיקיות וכן עופות ומכרסמים קטנים ונושך אותם חזק, תוך כדי שהוא מניע את הלסת עד שהניבים יכולים להזריק את הארס לטרף. בדרך כלל הם אינם קטלניים לאנשים והארס פועל באיטיות, אך כמה אנשים כמו החוקר רוברט מרטס נהרגו מנחש זה.

הם פעילי יום ובעלי ראייה חדה.

## מיון
סוג זה כולל, נכון למאי 2025, 4 מינים.
* תת-משפחה זעמנים (Colubrinae)
** סוג **נחש זרדים** (*Thelotornis*)
*** מין נחש זרדים דרומי (*Thelotornis capensis*)
*** מין נחש זרדים קירטלנד או נחש זמורה (*Thelotornis kirtlandii*) - ע"ש החוקר ג'ארד קירטלנד (1793 – 1877)
*** מין נחש זרדים מוזומביק (*Thelotornis mossambicanus*)
*** מין נחש זרדים אוסמברי (*Thelotornis usambaricus*)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1768
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'וזפוס ניקולאוס לאורנטי
קטגוריה:זעמניים
קטגוריה:נחשים תת-ארסיים
I (סרט)

i (בטמילית: ஐ) הוא סרט מותחן-רומנטי טמילי משנת 2015 שנכתב ובוים על ידי הבמאי ההודי שאנקר. בסרט מככבים השחקנים ויקראם, איימי ג'קסון ונוספים. פסקול הסרט הולחן על ידי א.ר. רחמן. צילומי הסרט נמשכו שנתיים ושמונה חודשים, מרביתם נערכו בסין.

הסרט מגולל את סיפורו של לינגסן (ויקראם), שרירן אשר מטרתו היא לזכות בתחרות "מר הודו". בעקבות השתתפותו בתחרות, נהפך לינגסן לדוגמן-על לצד הדוגמנית בה היה מאוהב עוד לפני כן, דיה (איימי ג'קסון), ורוכש לעצמו אויבים רבים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים הודיים
קטגוריה:סרטים עם עלילה לא ליניארית
קטגוריה:טרנסג'נדר בקולנוע
פיתון מלכותי

**פיתון מלכותי**, או "**פיתון כדורי**", "**פיתון מתכדר**" (שם מדעי: *Python regius*) הוא מין של נחש לא ארסי מהסוג פיתון החי במערב אפריקה. אורכו של הפיתון  ומשקלו עד 1.5 ק"ג. הנקבות גדולות בהרבה מהזכרים, תוחלת חיו היא בין 30-40 שנים. נחש זה כהה מאוד עם רצועות בהירות גדולות מאוד בחלקים העליונים של הגב. הראש קטן וכהה והלסתות יכולות להיפתח בעת הצורך לגודל רב. זנים מסוימים בשבי פיתחו צורות וצבעים ייחודיים.

הנחש חי בטבע במרכז אפריקה בסנגל, מאלי, גינאה ביסאו, גינאה, סיירה לאון, ליבריה, חוף השנהב, גאנה, בנין, ניגריה, קמרון, צ'אד, הרפובליקה המרכז-אפריקאית ועד לסודאן ואוגנדה. הוא חי בסוואנות, ערבות ואזורי שיחים וכן באזורים סלעיים ויערות מדוללים. הוא מצוי ביום במערות, חורים שונים או תילי טרמיטים ויוצאים בעיקר בלילה.

הפיתון מתגלגל לצורת כדור ברגע שישנה סכנה. הראש מצוי באמצע הכדור ואם הטורף ממשיך לתקף הנחש יכול להתגלגל למקום מפלט. הוא מותקף על ידי נמרים, תנים, עופות דורסים, כוחים, נמיות וגיריות.

הוא ניזון מיונקים קטנים שונים כמו חולדה מולמטית נטלית (Mastomys natalensis) או עכבר מפוספס (Lemniscomys) וכן מחדפים, סנאים ועופות וטורף אותם על ידי לחיצה של גופו השרירי על הקורבן למוות. בשבי הוא מקבל בעיקר עכברים וחולדות קפואות והוא צריך מזון רק כמה פעמים בחודש.

הוא מגודל כחיית מחמד מאוד פופולרית. כמו רוב הזוחלים צריך לדאוג שתהיה לו סביבת טמפרטורה חמה בה יוכל לתפקד.

## תמונות

קובץ:Boa-tengrela.jpg
קובץ:Female Ball python (Python regius).jpg
קובץ:Black Pastel Ball Python.JPG
קובץ:2009 0921 155133 marca de agua.jpg


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:אוגנדה: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1802
קטגוריה:חוף השנהב: זוחלים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' שו
קטגוריה:ניגריה: זוחלים
קטגוריה:קמרון: זוחלים
פיתון אנגולה

**פיתון אנגולה** (שם מדעי: *Python anchietae*) הא מין של פיתון גדול החי רק בדרומה של אפריקה. לנחש אין תת-מינים ידועים.

זהו נחש גדול שעשוי להגיע לאורך 183 ס"מ. צבעו חום אדמדם עד שחור, הוא בעל רצועות לבנות-שחורות לאורך הגוף והבטן צהבהבה. לנחש ראש מעוגל ובעל סימוני פסים דקים על השפתיים. הלשון עוזרת לחוש את הסביבה אך יש לנחש גם אור אינפרא אדום לאורך השפה העליונה. הוא קרוב מאוד למין פיתון מלכותי המצוי יותר צפונה.

הנחש חי בטבע בדרום אפריקה בדרום אנגולה וצפון נמיביה. הוא מצוי בסוואנות ובערבות החמימות והלחות וכן באזורים סלעיים. הם שוכנים במערות במשך היום ויוצאים לצוד בלילה. הטרף כולל יונקים קטנים וציפורים שמומתים בחניקה ממושכת באמצעות השרירים הגדולים. לאחר שתפס טרף הוא יכול לנוח במשך כמה חודשים ולעכל את טרפו.

הנקבות מטילות 4–5 ביצים ומחממות אותם עד לבקיעה. הצעירים בוקעים אורך של 40–46 ס"מ.

פיתונים אלה לא נפוצים מאוד בטבע ומוכרים בעיקר מהשבי. עם זאת לא נראה שהמין בסכנה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1887
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'וזה ויסנטה ברבוסה דו בוקאז'
קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:נמיביה: זוחלים
קטגוריה:אנגולה: זוחלים
קטגוריה:זוחלים בסוואנה האפריקנית
ברווז הבליטה

**ברווז הבליטה** או **ברווז הכרבולת** (שם מדעי: *Sarkidiornis melanotos*) הוא מין ברווז החי באזורים הטרופיים של אפריקה, מדגסקר ודרום-מזרח אסיה והוא בעל כרבולת ממעל למקורו. 

המיון של ברווז הזה נתון במחלוקות. בהתחלה שויך לתת-משפחת Anatinae יחד עם הסוג ברווז, אך בהמשך הועבר לקבוצת Cairininae וכיום חושבים שהוא קשור לקבוצת ברווזי צדפות בה נמצאת גם הטדורנה.

## מאפיינים
אורכו של הברווז 56-76 ס"מ, מוטת הכנפיים 116-145 ס"מ ומשקלו 1.03-2.9 ק"ג. הוא בעל גוף לבן עם כנפיים וזנב שחורים וראש מנומר באפור על לבן. קצה המקור השחור בעל כרבולת מעליו אצל הזכרים והנקבות, הקטנות יותר, חסרות אותו. צווארן גם פחות מנוקד מצוואר הזכרים. הברווזים הצעירים אפורים יותר ואפשר להתבלבל בינם לבין ברווזים כמו ברווז שורק פולווס (Dendrocygna bicolor). הם שתקנים יחסית ולא פולטים קריאות רועשות למעט במפגש בין שני זכרים יריבים. יש  חוקרים הטוענים ששני התת-מינים צריכים להפוך למינים עצמאיים.

הברווז חי באגמים ונהרות באזורים הטרופיים ברחבי העולם והוא חי בלהקות גדולות של עד 100 פרטים בעונה היבשה, אם כי ברטובה חי בבדידות יחסית. הם שוחים במים ומחפשים דגים קטנים, חסרי חוליות, זרעים וצמחי מים. הם גם עולים ללקט זרעים משדות ועלולים לגרום לנזקים כלכליים גדולים. הברווזים מצויים בירידה קלה במספרם אך היא לא משפיעה על האוכלוסייה העולמית. זהו מין מוגן בכל מדינות תפוצתו.

הקינון חל בדרך כלל בעונת הגשמים אם היא מספיק רטובה. הקן נבנה בין חורי עצים או בעשב גבוה והוא מורכב מעשבים, בוץ, קני סוף ונוצות. הזכרים אינם מטפלים בגידול הצאצאים או הקן כלל.

בעבר ברווז זה היה המין היחיד בסוג ברווז כרבולי אך תת-המין הדרום אמריקאי הפך למין עצמאי - ברווז בליטה אמריקני (Sarkidiornis sylvicola).

## קישורים חיצוניים

230px|ממוזער|ימין|ברווז שורק בדרום אפריקה

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס פננט
קטגוריה:ברווזי צדפות
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1769
נחש ביצים מצוי

**נחש ביצים מצוי** (שם מדעי: *Dasypeltis scabra*) הוא נחש החי באזורים טרופיים באפריקה. נחש זה מותאם לאכילת ביצי ציפורים.
## מאפיינים
הנחש נפוץ בטבע באפריקה וכן בכמה מדינות בחצי האי ערב כמו סעודיה. הוא מגיע לאורך 51–89 ס"מ ובעל מפתח לסתות גדול העוזר לו לבלוע ביצים. הגוף כחלחל-אפור עם פסים כהים מעט על הגב. הבטן בהירה יותר והוא בעל כתמים צהובים מצידי הגוף. ייתכן שנחש זה מחקה מינים ארסיים כמו האפעה או צפע לילי מצוי. עם זאת הפסים של נחשי הביצים הם אנכיים לעומת הקווים האופקיים של הצפע הלילי.

נחשי הביצים נפוצים בבתי גידול מגוונים מיערות פתוחים וסוואנות עד לאזורי סלעים. הם לא מצויים ביערות גשם ולא במדבריות. הנחש הוא יצור לילי המסתתר ביום בין גזעים או סלעים ויוצא בלילה לחפש מזון בקיני ציפורים ולכן מטפס על העצים.

הוא ניזון כמעט לגמרי על ביצי עופות שונים. הלחיים בעלי קרסים קטנים מבפנים העוזרים "להחזיק" את הביצה והלסתות נפערות ועוזרות לבלוע ביצים הגדולות מראשו של הנחש. לאחר שהביצה נבלעת היא מועברת לוושט ושם ישנה חוליה העוזרת לפצח את הביצים ולשפוך את תוכן החלבון לקיבה. הקליפה נאספת קדימה ונפלטת ריקה מחוץ לפה.

הנחש איננו ארסי אך כדי לחמוק מטורפים הוא מידמה לנחשים ארסיים. בעת שהוא מותקף הוא מתנפח, לוחש בחוזקה ומשפשף את הקשקשים אחד בשני בפתאומיות, מה שיכול להרתיע את התוקף. עם זאת הוא עדיין מותקף בידי נמיות, עיטים, גירית הדבש, תנים, סרוואל ולטאות כוח.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:זעמניים
קטגוריה:טנזניה: זוחלים
קטגוריה:זמביה: זוחלים
קטגוריה:זוחלים בסוואנה האפריקנית
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
נחש בית מפוספס

ממוזער|240px|נחש בית מפוספס זוחל
**נחש בית מפוספס** (שם מדעי: *Boaedon lineatus*) הוא נחש ארוך ממשפחת הלמפרופידיים החי ברחבי אפריקה הטרופית.

תפוצתו משתרעת מטנזניה, לאורך מרכז אפריקה ועד לאוגנדה. הוא מצוי במגוון בתי גידול לרבות ערבות עשב וסוואנות, אזורי סלעים, אזורים יבשים, יערות פתוחים וביצות.

אורכו של הנחש 60 ס"מ בנזכרים ומעל 100 ס"מ בנקבות. הנחש מופיע בהרבה צבעים משחור וחום כהה, אדמדם ועד לירקרק. העיניים גדולות והפסים אופקיים ומתחילים מהפנים ולאורך הגוף עד הזנב בשתי רצועות, אחד מעל העיניים והשני מתחת לפה וצבעם צהוב-בהיר.

הנחשים האלה קיבלו את שמם כי הם נפוצים באזורים אנושיים והם נמשכים למכרסמים הנמשכים למגורי האדם. הם ניזונים גם מאפרוחים וגוזלים, זוחלים קטנים ודוחיים. בטבע הם מתרבים כל השנה אך בשבי רק פעם אחת והם לעילי לילה יחידים.

עקב הימצאותם במגורי האדם, החלו לגדל אותם כחיות מחמד. הם ניזונים מעכברים מתים מוקפאים ומטילים 3–10 ביצים בשנה. הם די קלים לגידול.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1854
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנדרה מרי קונסטנט דומריל
קטגוריה:למפרופידיים
קטגוריה:טנזניה: זוחלים
קטגוריה:אוגנדה: זוחלים
קטגוריה:זוחלים בסוואנה האפריקנית
פסח (פירושונים)

*
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
IEEE 802.1AE

**802.1AE** הוא תקן של IEEE שמגדיר את פרוטוקול האבטחה **Media Access Control Security** (ראשי תיבות: **MACsec**)  הנועד לתת הגנה לחבילות Ethernet.

## רקע
IEEE 802.1AE התפרסם לראשונה ב-2006 עם הרחבות שהתווספו במשך השנים וגרסתו האחרונה פורסמה ב-2013. 

בשונה מפרוטוקול IPSec הנועד לחבילות IP בשכבת הרשת, MACsec נועד לחבילות Ethernet בשכבת הקו.

בדומה ל-IPSec, הפרוטוקול נועד למנוע ניצול של חולשות הפרוטוקול על ידי הצפנת תוכן החבילה. ההתקפה העיקרית שאותה הפרוטוקול מונע הוא רחרוח חבילות אך גם מונע גנבת זהות והתקפת שליחה מחדש (Replay Attack). התקפות אלה יכולות להיות מושגות על ידי טכניקות כגון האזנת סתר, התקפת אדם באמצע או "התחזות" כתובת MAC.

## מושגים
* **KAY** (ראשי תיבות: "MAC Security Key Agreement Entity")- המפתח שמצפין את תוכן החבילה
* **SC** (ראשי תיבות: "Secure Channel")- הערוץ הווירטואלי שאליו משויכת החבילה. המספר המזהה של הערוץ נקרא **SCI** (ראשי תיבות: "Secure Channel Identifier") והוא מהווה שדה בפרוטוקול. SC משויך לשולח מסוים (מעל ה-MAC יכולים להיות מספר שולחים שונים). ה-SC הוא חד צדדי, כלומר שה-SCI שבו משתמש צד אחד לקבלת חבילה לא יכול להיות זהה ל-SCI של הצד השני.
* **SA** (ראשי תיבות: "Secure Association")- תת-ערוץ וירטואלי שאליו משויכת החבילה. SC יכול להכיל מספר מרובה של SA. מספר המזהה של התת-ערוץ נקרא **AN** (ראשי תיבות: "Association Number") והוא ייחודי בתוך ה-SC .ה-AN מהווה שדה בפרוטוקול.
* **PN** (ראשי תיבות: "packet number")- מספר סידורי עולה הייחודי עבור כל חבילה שנשלחה מתת-ערוץ מסוים.

כל SA משויך ל-KAY מסוים. לכן בעזרת שילוב השדות AN ו-SCI יכול הצד המקבל לקבוע את המפתח שישמש אותו לפענוח החבילה.

## אופן פעולה
כאשר צד שולח רוצה לשלוח חבילות MACsec, הוא צריך ליידע את הצד המקבל על המפתח (KAY) בשביל לפענח את החבילות שנשלחו (במקרה של מפתח סימטרי מדובר באותו מפתח שמשמש להצפנה, אבל MACsec לא מוגבל להצפנה סימטרית ולכן יכול לשלוח גם מפתח ציבורי). משתמש יכול לקבוע את המפתח באופן ידני בצד המקבל או לשלוח אותו בעזרת פרוטוקולים המיועדים להחלפת מפתחות. המפתח נשלח יחד עם ה-SCI וה-AN התואמים. בשלב זה יכול הצד השולח לשלוח חבילות.

שולח אחר יכול לשלוח חבילות עם SCI ו-AN ייחודיים עבורו לאותו צד מקבל. הצד המקבל יידע לפענח את החבילה עם המפתח המתאים על ידי שדות אלו.

מטעמי אבטחה, יש מספר מוגבל של חבילות שיכולות להישלח עם מפתח זהה. לכן כאשר ה-PN מגיע לסף מסוים המסמן התקרבות להגבלה זאת, ה-SC צריך להתחיל ליצור SA ו-KAY חדשים וליידע את הצד המקבל עליהם. כך, הצד השולח יכול לשלוח חבילות בלי לשנות SC. למעשה, המטרה של התת-ערוץ היא להתמודד על החלפת המפתחות כך שכל שולח יוכל להישאר עם SCI קבוע.

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
אלעזר ויסבלום (רישא)

**רבי אלעזר ויסבלום** (**רבי אלעזר ריישער**, 1839, תקצ"ט – 1910, ט"ו בתמוז תר"ע), היה אדמו"ר גליציאני, צאצא של רבי אלימלך מליז'ענסק.

## ביוגרפיה
בנו של רבי אלימלך מרודניק. בגיל 11 התייתם מהוריו. גדל אצל רבי דוד מדינוב. לאחר שנה נסע לצאנז והתחבב על רבי חיים מצאנז.

נישא לבריינדל בתו של רבי דוד הלברשטאם מקשאנוב בנו של רבי חיים מצאנז. בשנת תרל"ו, לאחר פטירת חותנו היגר לבוקוואסק שם כיהן ברבנות העיר והחל לנהוג באדמו"רות. עם זמן התלקטו סביבו רבים מחסידי גליציה והונגריה, חלקם בעקבות מופתיו ורפואותיו. היה נוסע לרבי יחזקאל משינאווא. בהמשך כיהן תקופה קצרה בפשבורסק ובסוף ימיו התגורר בריישא.

התאלמן ונישא בשנית לחיה בתו של הרב חיים יונה היילפרין אב"ד ריישא.

נקבר בסוקולוב. חיבר ספר בשם "משנה למלך" על התורה.

בתו היחידה קריינדל פינקל נולדה לו בגיל 60. נישאה לרבי שלמה בן רבי צבי הירש מרוזבדוב שמילא את מקומו. בתו, חתנו וארבעת נכדיו נרצחו בריישא בהושענה רבה שנת תש"ג.

בשנות ה-2000 נפתחה "קרן תולדות אלעזר" לזכרו. הקרן מחזיקה שני כוללים בשם "תולדות אלעזר" בירושלים, וקופת צדקה שתומכת בצאצאי רבי אלימלך מליז'נסק.

## לקריאה נוספת
* הרב יוסף נפתלי וגשל, **י"ג אורות** (חלק ב') - סיפורים מרבי יעקב לייזר מפשעווארסק, תשנ"ד
* מאיר וונדר, **[[אנציקלופדיה לחכמי גליציה]]**

## קישורים חיצוניים
*אשכול אודותיו, בפורום האידי "אידישע וועלט פארומס"
*כתבה אודות קרן תולדות אלעזר, באתר JDN

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:שושלת ליז'נסק
קטגוריה:ז'שוב: רבנים
מוריס לורה

**מוריס לורה** (20 באפריל 1917 - 2001) ידוע כממציא המע"מ בצרפת.

## ביוגרפיה
מוריס לורה סיים אקול פוליטקניק ב-1936 בתפקיד מהנדס ועבד בשירות הדואר והטלפון של צרפת. גויס למלחמת העולם ה-2 ב-1939 ונשבה ב-1940. ב-1945 הצטרף למשרד האוצר. ב-1952 נעמד במחלקת המיסים שהיה שותף להקמתה.

ב-1954 הוא יזם מס עקיף על צריכה שבהמשך נקרא בשם "מס על מחיר". תחילה הוא נוסה בשטח חוף השנהב שאז היה שייך לצרפת. הרעיון אומץ בהצלחה, כיוון שמשלמי המיסים חויבו לתעד ולערוך את הנהלת החשבונות שלהם בכל שלבי תהליך הייצור, וזאת במקום להטיל את מלוא כובד המס על הקמעונאים בלבד. ב-1958 הוא הוכנס למיסוי בצרפת האירופאית. בהמשך עבר לעבוד לשוק הפרטי ועמד בהנהלות סוסייטה ז'נרל ורשת קמעונאית "נובל גאלרי".

שמו מקושר גם ל"מס לורה" שהוא המס המוטל על ייבוא מוצרים ממדינות שבהן יש עדיפות במשכורות ובתנאיי העבודה.

## מורשת
העמותה הפיסקלית הבינלאומית הכריזה ב-2011 פרס על שמו בתחום חקר המיסוי העקיף.

קטגוריה:מיסוי בין-לאומי
קטגוריה:כלכלנים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1918
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2001
רוני בארקר

**רונלד ויליאם ג'ורג' בארקר**, OBE (באנגלית: **Ronald William George "Ronnie" Barker**;  25 בספטמבר 1929 – 3 באוקטובר 2005) היה שחקן, בדרן ותסריטאי אנגלי. התפרסם בשל תוכניות בהן כיכב בטלוויזיה הבריטית ובעיקר The Two Ronnies, Porridge ו-Open All Hours.

## ביוגרפיה
בארקר נולד בבדפורד שבמזרח אנגליה, וכשהיה בן ארבע עבר עם משפחתו לאוקספורד. הוא החל לשחק בתאטרונים ב-1948, בתחילה תמורת משכורות זעומות, אך עם הזמן צבר הצלחה והחל לגבש את סגנונו הקומי. ב-1956 החל להופיע בהזדמנויות שונות גם בתסכיתי רדיו, וכעבור עשור נכנס גם לטלוויזיה. ב-1971 עלתה לראשונה ב-BBC התוכנית "The Two Ronnies" ("שני הרונים") בכיכובו של בארקר לצידו של רוני קורבט, איתו עבד בהזדמנויות שונות עוד מ-1963. התוכנית הייתה שילוב של מערכונים לצד מונולוגים ושירים הומוריסטיים, ושודרה עד לשנת 1987, בה הכריז בארקר על פרישה. "The Two Ronnies" סיפקה לקהל הבריטי מספר מערכוני קאלט (כגון הכומר מק'פרליין מכנסיית "קין והבל הקדושים" הנושא דרשה שלמה בעגה קוקנית מתחרזת), שאת חלקם, כמו מרבית המערכונים בתוכנית, כתב בארקר עצמו כשהקרדיט ניתן לשם הבדוי ג'רלד ויילי. למרות הצלחת התוכנית, בארקר וקורבט לא הפכו לצמד, וכיון שצילומי "The Two Ronnies" נמשכו ארבעה חודשים בשנה בלבד, היה לשניים פנאי לעסוק בדברים נוספים במקביל. ב-1973 כתב וכיכב בתוכנית "Seven of One", שהחזיקה מעמד עונה אחת, אך אחד מפרקיה היווה את הבסיס לסדרה הקומית "Open All Hours"  בכיכובו. בין 1974 ל-1977 שימש כשחקן מוביל בקומדיית המצבים "Porridge" , וב-1978 בסדרת ההמשך Going Straight.

ב-1987, כשהוא בגיל 58, הכריז בארקר על פרישה בשיא הצלחתו. הוא הופיע בטלוויזיה בכמה הזדמנויות, אך לא באופן קבוע, בין 1997 ל-2005. 

בארקר, שסבל מבעיות בלב, נפטר ב-3 באוקטובר 2005 בגיל 76. 

בארקר היה נשוי לג'וי טוּבּ ולזוג נולדו שני בנים ובת. הבת ואחד הבנים הפכו לשחקנים גם הם.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:קצינים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:קומיקאים בריטים
קטגוריה:תסריטאים בריטים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:אנגלים שנפטרו ב-2005
HRG

ממוזער|גיירוסקופ HRG
גירוסקופ מסוג **HRG **(ראשי תיבות של: **H**emispherical **R**esonator **G**yroscope תרגום: "גירוסקופ כיפת תהודה"), נקרא גם גירוסקופ כוס-יין או גירוסקופ פטרייה עושה שימוש בכיפה המיספרית חלולה היושבת על בסיס עבה. הכיפה מובאת לתהודת כפיפה על ידי כוחות חשמליים המיוצרים על ידי אלקטרודות על מבני קוורץ המקיפים את הכיפה. האפקט הגירוסקופי נוצר על ידי תכונה פנימית של גלי הכפיפה העומדים. לגירוסקופ HRG אין חלקים נעים כלל ולכן נחשב לאמין.

רמת הדיוק של HRG טובה בערך בסדר גודל אחד יותר מטכנולוגיות מתחרות (RLG, FOG) והוא זול יותר מהן. בנוסף, ה-HRG מאפשר כיול מדיד ללא ייחוס חיצוני.

## עקרון פעולה
הרכיב העיקרי ב-HRG הוא כיפה, כיפה זו תהיה עשויה בדרך כלל מקוורץ באיכות גבוה ותעבור עיבוד כך שתהיה מאוזנת, כלומר סימטרית סביב הבסיס. הכיפה מצופה בחומר מוליך, ומשמשת למעשה כאנודה, קטודות שמוצבות מסביב לכיפה מבפנים ומבחוץ מרטיטות אותה, כך שנוצרות ארבע נקודות אפס, שלא רוטטות כלל. ארבע נקודות אלו נשארות במיקום קבוע על הכיפה כל עוד הכיפה לא מסתובבת, כאשר הכיפה מסתובבת מיקום נקודות האפס על הכיפה נע במהירות פורפוציונלית למהירות הזוויתית. את התנועה הזו של נקודות האפס חשות קטודות מסביב לכיפה, והגודל הנמדד מתורגם למהירות זוויתית.

## שגיאות מדידה
כמו בכל מכשיר מדידה פיזיקלי, גם ל-HRG יש שגיאות מדידה. למרות שאיננו יכולים לדעת את מודל השגיאה המדויק, אשר ייצג את השגיאה כהוויתה, מקובל להשתמש במודל שגיאה חלקי הכולל פולינום מסדר ראשון בתוספת רעש לבן על מנת לבטא את שגיאות המדידה המשמעותיות.

* **שגיאת סחיפה** (Drift) - שגיאה קבועה.
* **שגיאת קנה מידה** (Scale Factor) - שגיאה שתלויה בגודל המדידה. שגיאה זו לא בהכרח סימטרית, כלומר ייתכן הבדל בין שגיאה שמתפתחת כאשר המדידה חיובית לבין כאשר המדידה שלילית.
* **רגישות לתנאי סביבה** - שגיאה שמשתנה בהשפעת הטמפרטורה, הפרעות אלקטרומגנטיות או רעידות בסביבת המדיד
* **[[רעש (פיזיקה)|רעש]]**

### מודל מתמטי
מודל השגיאה הפשוט הוא:

\tilde{\omega} = d + SF \cdot {\omega} + n(0, \sigma)

## לקריאה נוספת

* Anthony Lawrence, **Modern Inertial Technology**, 2dn Edition


קטגוריה:הנדסה אווירונאוטית
קטגוריה:הנחיית טילים
קטגוריה:רכיבי חללית
קטגוריה:גירוסקופים
זרודור

שמאל|ממוזער|הטלסקופ קק שתיים עם מראת זרודור
**זרודור** (גרמנית: **Zerodur**, סימול מסחרי: ®ZERODUR), סימן מסחר רשום על ידי היצרן, Schott AG, היא זכוכית-קרמית מסוג אלומינו-סיליקט המיוצרת על ידי חברת Schott AG מאז 1968. זכוכית זרודור נמצאת בשימוש במגוון מראות טלסקופיות, כולל במצפה הכוכבים קק (קק אחד וקק שתיים), בפרויקט סופיה של נאס"א והמרכז הגרמני לחקר החלל ועוד. הודות למקדם ההתפשטות התרמית הנמוך במיוחד שלה, ניתן להשתמש בה לייצור מראות אשר שומרות על תכונותיהן גם בתנאי קור קיצוני כמו בחלל.

לזכוכית זרודור יתרונות ליישומים הדורשים מקדם התפשטות תרמית נמוך מזכוכית בורוסיליקט, אולם היא גם יקרה ממנה משמעותית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זכוכית
ההופכים את עורפם לאומלאס

"**ההופכים את עורפם לאומלאס**" הוא סיפור משנת 1973 מאת אורסולה לה גווין. הסיפור מסווג כסיפור קצר, אך הוא תיאורי ונטול עלילה - המספרת מתארת את פסטיבל הקיץ בעיר האוטופית אומלאס - בה האושר והעושר של תושביה תלויים באומללות של ילדה אחת יחידה.

"ההופכים את עורפם לאומלאס" היה מועמד לפרס לוקוס לסיפורת קצרה ב-1974, וזכה בפרס הוגו לסיפור הקצר הטוב ביותר באותה שנה.

## פרסום
הסיפור פורסם לראשונה באנתולוגיית New Dimensions בעריכת רוברט סילברברג, באוקטובר 1973. הוא פורסם מחדש באוסף הסיפורים של לה גווין The Wind's Twelve Quarters ב-1975, ומאז נכלל באנתולוגיות רבות נוספות. הוא גם יצא לאור בהוצאה עצמאית בתור ספר קצר לנוער, בעל 31 עמודים, ב-1993.

הסיפור תורגם לעברית על ידי עמנואל לוטם בשנת 2009.

## תקציר
האלמנט הכרונולוגי היחיד בסיפור הוא ציון היום המתואר כיום הראשון של הקיץ באומלאס, עיר נוצצת של אושר ועונג יוצאים מן הכלל. באומלאס, היום הארוך ביותר של הקיץ נחגג בפסטיבל מרהיב, ותחרות של ילדים רכובים על סוסים. האווירה החגיגית, עם זאת, מתוארת כאווירה היומיומית של הקהילה המאושרת, אשר תושביה הם אנשים אינטליגנטיים ומתוחכמים, על אף הטכנולוגיה המוגבלת שלהם, אשר שמורה לשימוש ציבורי ולא פרטי. באומלאס אין מלכים, חיילים, כמרים או עבדים.

המספרת אומרת לקוראים שהיא לא יכולה לספק את פרטי הפרטים של העיר - ומזמינה את הקוראים לתאר את החדווה האישית שלהם, ומרמזת אפילו לכך שניתן לכלול אורגיות בדימוי המנטלי הזה.

כל מה שקשור באומלאס הוא כל כך מלא בחן ויופי, שהמספרת מחליטה שכנראה אין הקוראים מאמינים לה שזהו מקום אמיתי, ולכן היא משתפת את הפרט האחרון על העיר: הזוועה האחת שלה. כל השלווה וההוד וההדר של אומלאס תלויים בכך שילדה (במקור Child, המין של הקורבן אינו ידוע) אחת מסכנה תישמר בתנאים של טינופת, חושך, ואומללות.

כשתושבי אומלאס מגיעים לגיל שמותר להם לדעת את העובדה הזאת, בהתחלה הם, ברובם, חווים תחושות של הלם וגועל. אך עם הזמן הם משלימים עם אי-הצדק האחד הזה, שמבטיח לכל השאר את אושרם. אבל אחרים, מעטים, צעירים וזקנים, עוזבים את העיר, ואין איש יודע לאן. הסיפור מסתיים ב"המקום אליו פניהם מועדות הוא מקום שנתקשה להעלותו בדמיוננו, עוד יותר מאשר את עיר האושר הזאת. איני יכולה לתאר אותו כלל וכלל. אפשר שאין הוא קיים. אבל דומה שהם יודעים לאן הם הולכים, ההופכים את עורפם לאומלאס."

## לקריאה נוספת

* 

* אורסולה לה גווין: ההופכים את עורפם לאומלאס, עברית: עמנואל לוטם, אתר האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה

## הערות שוליים

קטגוריה:סיפורי מדע בדיוני קצרים
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרי 1973
קטגוריה:יצירות זוכות פרס הוגו לסיפור הקצר הטוב ביותר
מצוות המלך

**מצוות המלך** הן שלוש מצוות לא תעשה ומצוות עשה אחת המוטלות על מלך ישראל בלבד. אסור לו להרבות בנשים, אסור לו להרבות בסוסים, אסור לו להרבות בממון, וחובה עליו לכתוב ספר תורה ולשאתו לכל מקום. מקור מצוות אלו ב.

## מצוות לא תעשה
### ריבוי נשים
על המלך יש איסור להרבות נשים, פירושו של דבר שאסור לו לשאת נשים רבות על מנת ש"לא יסור לבבו" מעבודת ה'. הרמב"ם פוסק שמעבר ל-18 נשים אסור למלך לשאת. נחלקו תנאי המשנה בשאלה כמה נשים מותר למלך לשאת. לפי תנא קמא מותר למלך לשאת עד 18 נשים, רבי יהודה סובר שההגבלה נאמרה רק בנשים שמסירות את ליבו, אבל בנשים צדיקות לא נאמר האיסור, רבי שמעון סובר שהאיסור נאמר רק בנשים צדיקות, אבל נשים המסירות את ליבו, אסור לשאת כלל.

בנוסף לטעם שמופיע בפסוק ("ולא יסור לבבו" כנראה מעבודת האל), יש המפרשים כי האיסור משמש להגבלת כוחו של המלך, בכך שהוא מקשה על כריתת בריתות עם מדינות אחרות, שבדרך כלל היו כרוכות בנישואין בין שתי משפחות המלוכה.

### ריבוי סוסים
איסור נוסף על המלך הוא להרבות סוסים. ומסבירה הגמרא, שריבוי סוסים, הוא יותר מצורכי מרכבת המלך (הכוונה לא רק למרכבתו האישית, אלא לכל צורכי המדינה). לאחר האיסור מופיעות המילים "ולא ישיב את העם מצרימה", יש מפרשים אותם כאיסור נפרד על המלך, שלא להחזיר את העם למצרים, אך יש המפרשים את המילים הללו כטעם לאיסור הקודם, כלומר, "לא ירבה סוסים כדי שלא ישיב את העם מצרימה (שם היו סוסים משובחים)".

### ריבוי ממון
האיסור השלישי המוטל על המלך הוא איסור להרבות בכסף וזהב (שלא לצורך). טעם האיסור אינו כתוב בפסוק, והמפרשים נחלקו בטעמו: לפי תרגום יונתן, התורה חוששת שהמלך יתגאה יתר על המדה וימרוד בה', ולפי פירוש האבן עזרא, מטרת האיסור היא למנוע מהמלך להטיל על הציבור מיסים שלא לצורך.

## מצוות עשה

המלך מצווה לכתוב ספר תורה ולשאת אותו תמיד (בנוסף למצוות כתיבת ספר תורה החלה על כל יהודי). ציווי נוסף הקשור לכך הוא מצוות הקהל, שהיא ציווי לקיים במוצאי שמיטה מעמד, בו המלך קורא בתורה באוזני עמו. את הכתיבה אין הוא חייב לבצע בעצמו, אלא ניתן לו למנות לו שליח מטעמו שיכתוב.

## ראו גם
* איסורי נישואים לכהן
* מצוות מינוי מלך

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

המלך
קטגוריה:מלכות יהודית
קטגוריה:פרשת שופטים
משפט אושוויץ השני

**משפט אושוויץ השני** התקיים בפרנקפורט מ-1963 עד 1965 ובו נשפטו 22 קצינים וסמלים ב-אס-אס על פשעים שביצעו בתקופת השואה בעת ששרתו במחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ.

המשפט ידוע בשם משפט אושוויץ השני הואיל ומשפט קודם, משפט אושוויץ הראשון התקיים בפולין ב-1947. בגרמניה עם זאת הוא מוכר גם כמשפט אושוויץ הראשון שהתקיים בגרמניה.

## רקע
רוב חברי הפיקוד הבכיר של מחנה אושוויץ הוסגרו לפולין בשנת 1947 והועמדו שם לדין במשפט אושוויץ הראשון.

החל משנות ה-50 שררה בקרב חלק מאוכלוסיית גרמניה המערבית הגישה שפשעי גרמניה הנאצית שייכים לעבר, וזהו נושא סגור שאין לדוש בו.

## ההכנות למשפט, והמשפט
פריץ באואר שהיה התובע הכללי במדינת הסן שבגרמניה ושופט ממוצא יהודי, הגיש בפברואר 1959 בקשה לבית הדין הפדרלי להעביר את סמכות השיפוט על כל הפשעים שנעשו במחנה אושוויץ לבית הדין המחוזי בפרנקפורט. בנוסף פעל לביטול ההתיישנות על פשעים אלו (שחלקם עתידים היו להתיישן בשנת 1960). באואר היה אחראי על איתור הנאשמים, חקירתם והעמדתם לדין. במקביל פעל לאיתור מסמכים ועדויות שאפשרו לשחזר את המבנה הארגוני ודרך ההתנהלות של המחנות במתחם אושוויץ.

בפרנקפורט התנהלו 22 משפטים בתקופה שבין דצמבר 1963 ואוגוסט 1965, ובהם הועמדו לדין מפקדים במתחם מחנות אושוויץ בדרג בינוני וזוטר ונשפטו על פי החוק הפלילי הגרמני. למשפט הועמדו רק מספר זניח של נאשמים ביחס לסך של אלפי אנשי מנהלה שהועסקו במחנות בתקופה השואה.

וילהלם בוגר הורשע בחמישה מקרי רצח והשתתפות ברצח ונידון למאסר עולם ועוד 15 שנים, הוא מת בכלא ב-1977. גם הופמן, אוסוולד קדוק, סטפן ברצקי, בדנארק ויוזף קלר הורשעו ברצח ונידונו למאסר עולם. רוברט מולקה נידון ל-14 שנות מעצר.

חלק גדול מהמורשעים לא ריצו את מלוא עונשם. טענתם העיקרית של הנאשמים, שהם רק ביצעו הוראות מגבוה ושלא ניתן היה לפעול אחרת, התקבלה בהבנה ובאהדה בקרב רוב הציבור הגרמני.

## תגובות ומשמעות
בציבור בגרמניה המערבית ראו בסדרת המשפטים מעין הלקאה עצמית מיותרת, בעיקר נוכח הסבל הגרמני במלחמת העולם השנייה ולאחריה, לרבות גירוש גרמנים בתום המלחמה.

המשפטים העלו לשיח הציבורי, בפעם הראשונה מאז המלחמה, את נושא השואה ואחריותם של הגרמנים לזוועות שביצעו הנאצים.

עריכת המשפטים הייתה אבן בוחן ליצירתה של מודעות חוקית חדשה, דרישה מן הציבור הגרמני לאחר מלחמת העולם השנייה לעיסוק ולדיון בנושא השואה ובמידת אחריותם של הגרמנים לזוועות שביצעו במהלכה.

## קישורים חיצוניים

* 
* אוסף הרשומות והמסמכים לעניין משפט אושוויץ בפרנקפורט בארכיבי מדינת הסן
* חקירות משפט אושוויץ בארכיבי מדינת הסן
* פסקי דין, ההתמודדות הפלילית עם פשעי הנאצים לפני משפט אושוויץ בפרנקפורט בארכיבי מדינת הסן
* נעמה שי"ק, משפטי אושוויץ, באתר יד ושם
* 
* 
* גתית גינת, חשבון הנפש שלא היה: הסרט "מבוך השקרים", 2015-06-29 באתר בית אבי חי
## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה: היסטוריה
קטגוריה:גרמניה: חוק ומשפט
קטגוריה:פשעי מלחמה של גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:משפטים של פושעי מלחמה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עשיית דין בנאצים ובעוזריהם
קטגוריה:אושוויץ
קטגוריה:פרנקפורט: היסטוריה
קטגוריה:1963 בגרמניה
קלוואריה זבז'ידובסקה

**קלוואריה זבז'ידובסקה** (בפולנית: **Kalwaria Zebrzydowska**) היא עיירה במחוז ודוביצה שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית. העיירה נודעת בשל המתחם הדתי ההיסטורי שבה.

## תולדות היישוב
העיירה נוסדה באופן רשמי בשנת 1617, סביב מנזר וכנסייה שהוקמו באתרה כמה שנים קודם לכן, אשר היוו מוקד עלייה לרגל לנוצרים באזור. מהמאה ה-18 התפתחה בעיירה תעשיית נגרות ענפה.

## יהודי קלוואריה זבז'ידובסקה
ממוזער|המבנה בו שכן בית הכנסת של העיירה.
בשל היותה של העיירה מרכז נוצרי, נמנעו היהודים מלהתיישב בה עד אמצע המאה ה-18. בתקופה זו נתלה במנזר שבעיירה ציור המתאר יהודים מקיזים דם מילד נוצרי. בשל גודלה הקטן יחסית של הקהילה במקום, נטמנו בניה בבתי העלמין של זאטור ושל ודוביצה. במחצית השנייה של המאה ה-19 הוקם בעיירה בית מדרש.

מסוף המאה ה-19 נטלו היהודים חלק מרכזי בתעשיית ייצור הרהיטים בעיירה. שגשוג הקהילה נבלם במידת מה כתוצאה מפרעות אנטישמיות שאירעו בעיירה ביולי 1898, במהלכן נבזזו כל חנויות היהודים ביישוב. פרעות אלה חזרו על עצמן בנובמבר 1918 ובינואר 1919. בין מלחמות העולם נמנו רוב יהודי העיירה על החסידות, והתקיימה ביישוב גם פעילות ציונית. בתקופה זו נמנו בעיירה 486 יהודים, קרוב לשליש מתושביה.

### בשואה
בפרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו רוב יהודי העיירה לערים הגדולות שבסביבתה. עם כניסת הגרמנים לעיירה, רצחו אלו מספר יהודים בה, ובזזו ביחד עם הפולנים המקומיים את בתי היהודים הנטושים, תוך החרמת עסקי היהודים. בהמשך, חולל בית המדרש שבעיירה, תוך השחתת ספרי התורה שבו. עם שובם של חלק מהפליטים היהודים לעיירה, חטפו אותם הגרמנים לעבודות כפייה מפרכות. יודנרט שמונה בעיירה בהמשך, הסדיר את התייצבות היהודים לעבודות הכפייה.

בשנים 1941-1940 הגיעו לעיירה פליטים יהודים ממערב פולין, והקהילה המקומית התגייסה לעזרתם. במחצית השנייה של שנת 1941 הוטל עוצר על יהודי העיירה, וחלק מהיהודים גורשו מבתיהם. מתקופה זו החלו הגרמנים לשלח יהודים מהעיירה למחנות עבודה, ובאוגוסט 1942 הוטל על יהודי העיירה סכום כופר גבוה, אשר נאמר להם כי בתמורה לתשלומו יימנע גירושם. עם זאת, ב-12 באוגוסט גורשו בין 600 ל-1,000 יהודי העיירה לסקאווינה. שם נערכה בהם וביתר יהודי המקום ב-30 באוגוסט 1942 אקציה, תוך רצח כ-180 קשישים וחולים בירי, ושילוח כל היתר למחנה ההשמדה בלז'ץ.

זמן מה לאחר הגירוש הוצאו להורג בקלוואריה זבז'ידובסקה 16 יהודים מקרקוב שנתפסו ביערות הסביבה, ובפברואר 1943 הוצאו להורג שלושה יהודים נוספים בעיירה - שני חברי השומר הצעיר ונערה בת 15.

מקהילת העיירה שרדו את השואה 10 יהודים.

## קישורים חיצוניים

* 
* קאלוואריה זבז'ידובסקה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1617
פסיון ואליש

**פסיון ואליש** (שם מדעי: *Catreus wallichii*) הוא מין יחיד בסוגו של פסיון אפור החי בהרי ההימלאיה בטבע. הוא נקרא על שמו של החוקר הדני נתניאל ואליש.
## מאפיינים
אורכו של הפסיון 90–118 ס"מ, גובהו 45–58 ס"מ ומשקלו 1.5-1.7 ק"ג. הוא בעל נוצות אפורות ומנוקדות מעט בשחור והכנפיים כתומות. לזכר נוצות זנב ארוכות בצבעי אפור וחום והן משמשות לראווה. לנקבות הקטנות יותר, זנב צנוע יותר וצבעם אפור-חום. הראש של שניהם לבן כולל המקור והלחיים אדומות. בקצה הראש ישנו כתר לבן.

הפסיונים חיים בטבע בעמקי ההרים של ההימלאיה בהודו, נפאל, בורמה ופקיסטן. הזכרים הם מונוגמיים ועוזרים לנקבה בבניית הקן. הנקבה מטילה 10–11 ביצים.

מצב השימור של הפסיון בטבע הוא פגיע עקב פגיעה בבית הגידול הטבעי שלו ועובדת היותו רגיש להפרעות אנושיות.

## ראו גם
*פסיון הדם
*מונאל ההימלאיה
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1827
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס הארדוויק
קטגוריה:פסיונים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:ההימלאיה: בעלי חיים
פתיחה קטלאנית

**פתיחה קָטָלָאנית** היא פתיחת שחמט שבה הלבן מאמץ קומבינציה של גמביט המלכה ופתיחת רטי:

הלבן משחק ד4 ו-ג4 ומבצע פיאנקטו עם הרץ שלו לערוגה ז2.

הרצף הנפוץ לפתיחה זו הוא:
# ד4 פ-ו6
# ג4 ה6
# ז3 ד5
# ר-ז2
אנציקלופדיית פתיחות שחמט (ECO) מסמנת פתיחה זו בקודים E01-E09.

לשחור יש בחירה בין שתי גישות עיקריות:
* קטלאנית פתוחה - השחור משחק 4... ד:ג4 המאפשר בהמשך הגנה על הרגלי עם ...ב5 או ויתור עליו ומעבר למשחק פרוע.
* קטלאנית סגורה - השחור אינו תופס את הערוגה ג4 ומשחק משחק סגור אך סולידי.

## היסטוריה
שמה של הפתיחה הקטלאנית נובע מקטלוניה, לאחר שמארגני טורניר ברצלונה 1929 ביקשו מסבלי טרטקובר ליצור וריאציה חדשה כמחווה להיסטורית השחמט של האזור. פתיחה זו שוחקה מספר פעמים לפני שטרטקובר עשה בה שימוש בטורניר. עם זאת, במשחק של רטי נגד לאונהרדט בברלין 1928, למשל, המשחק הפך לקטלאנית פתוחה.

הפתיחה הקטלאנית הגיעה לשימוש שיא ברמת רב-אמן כאשר גם גארי קספרוב וגם ויקטור קורצ'נוי שיחקו אותה במשחקי חצי הגמר על המועמדות לאלוף העולם (חלק מהתהליך שנועד לקבוע מי יתמודד מול אלוף העולם אנטולי קרפוב על התואר) בלונדון בשנת 1983: 5 משחקים מתוך 11 היו קאטאלנים.

בשנת 2004, רובן פלגאר זכה בטורניר שציין את יום השנה ה-75 לברצלונה 1929 והולדתה של הפתיחה הקטלאנית, כשהוא מקדים בדירוג את רבי האמנים ויקטור קורצ'נוי ומיכאיל מארין. כל משחק בטורניר זה, שאף הוא נערך בברצלונה, החל במהלכים:
# ד4 ד5
# ג4 ה6
# ז3 פ-ו6
עם השימוש שנעשה בה על ידי ולדימיר קראמניק, זכתה הקטלאנית לתשומת לב רבה. קראמניק שיחק את הפתיחה שלוש פעמים באליפות העולם בשחמט 2006. הקטלאנית גם שוחקה ארבע פעמים על ידי וישוואנתן אנאנד באליפות העולם בשחמט 2010. בשני המקרים, הן ב-2006 וב-2010 היריב היה וסלין טופאלוב, ובשניהם הלבן השיג שתי נקודות יותר מהשחור.

## קטלאנית פתוחה

הקטלאנית הפתוחה (הקו הקלאסי) מתחילה במהלכים הבאים:
# ד4 פ-ו6
# ג4 ה6
# ז3 ד5
# ר-ז2 ד:ג4
# פ-ו3 ר-ה7
הלבן מקריב חייל תמורת יתרון בפיתוח הכלים. תוך ניצול חסרון החייל השחור ב-ד5, רץ המלך הלבן מעכב את פיתוח צד המלכה של השחור.

קו זה היה מועדף על ידי רבי האמנים אנטולי קרפוב ויפים גלר כשחור ועל אולג רומאנישין כלבן.

בדרך כלל, הלבן ינסה לפצות על אובדן החייל עם מה-ג2 ו-א4 או פ-ה5 או מה-א4. כדי לשמור על החייל השחור ב-ג4, השחור יצטרך להחליש את צד המלכה עם ...א6 ו-...ב-5.

אנציקלופדיית פתיחות שחמט (ECO) מסמנת פתיחה זו בקוד E05.

## ראו גם
* תורת הפתיחות בשחמט
* גמביט המלכה
* פתיחת רטי
* פיאנקטו
* אליפות העולם בשחמט

## הערות שוליים

קטלאנית
פיאנקטו

בשחמט, **פִיאַנקֶטוֹ** (באיטלקית: fianchetto, "איגוף קטן": fiaŋkɛtto) היא טקטיקה של פיתוח כלים, בה הרץ מפותח לשורה השנייה של עמודת הפרש הסמוך, בעוד חייל הפרש מועבר משבצת אחת או שתיים קדימה.

פיאנקטו הוא מרכיב עיקרי של פתיחות מודרניות רבות, אשר הפילוסופיה שלהן היא לעכב כיבוש ישיר של המרכז על ידי ערעור והרס המאחז המרכזי של היריב. זהו מרכיב קבוע גם בהגנה הודית. פיאנקטו פחות נפוץ במשחקים פתוחים (1.ה4 ה5) אך לפעמים מבוצע פיאנקטו על רץ המלך על ידי השחור בפתיחה ספרדית או על ידי הלבן בווריאציה נדירה של משחק וינה.

אחד היתרונות הגדולים של פיאנקטו הוא שלעיתים קרובות הוא מאפשר לרץ להיות פעיל יותר. מפני שהרץ ממוקם על אחד משני האלכסונים הארוכים ביותר (או ח1-א8 או א1-ח8), הוא שולט על המספר המרבי האפשרי של משבצות ויכול להפוך לנשק התקפי חזק. עם זאת, עמדה זו פותחת חלון הזדמנויות גם לשחקן היריב: אם ניתן להחליף את הרץ, הערוגות עליהן הגן הרץ יכולות לשמש כבסיס להתקפה (במיוחד אם הפיאנקטו מבוצע על צד המלך). לכן, החלפת הרץ עליו מבוצע הפיאנקטו לא צריכה להיעשות בקלות, במיוחד אם רץ האויב של אותו הצבע עדיין נמצא על הלוח.

## מהות

התרשים משמאל מראה שלושה סוגים שונים של פיאנקטו (לא כחלק ממשחק בפועל, אלא כדוגמאות נפרדות שאוחדו לתוך לוח שחמט יחיד):
# **פיאנקטו רגיל** - חייל הפרש מקודם משבצת אחת (**ז3**) ורץ המלך הלבן מאכלס את הערוגה **ז2** ושולט על האלכסון הארוך. זהו ללא ספק הסוג הנפוץ ביותר של פיאנקטו, כפי שניתן לראות בנוסח הדראקון של ההגנה הסיציליאנית, בפתיחה הקאטאלנית, בפתיחת פירץ, בהגנה מודרנית, בהגנת בנוני המודרנית, בהגנת גרינפלד, בהגנה ההודית של המלך ובפתיחות רבות אחרות. 
# **פיאנקטו ארוך** - רץ המלכה השחור אף הוא בפיאנקטו (**ב7**) אלא שחייל הפרש מקודם 2 משבצות ל-**ב5** . החייל השחור בעמודת הפרש שולט גם בערוגה **ג4**, דבר אשר מהווה לעיתים קרובות יתרון. אם הלבן משחק את ההתקפה ההודית של המלך (1. **פ-ו3**... 2.**ז3**...) השחור עשוי לשחק פיאנקטו ארוך בצד המלכה על מנת להתנגד לרץ הלבן ולהקשות על הלבן לקדם חייל לערוגה ג4. לעומת זאת, פיאנקטו ארוך בצד המלך משוחק לעיתים רחוקות מפני שהוא מחליש את הגנת החייל על ערוגות ההצרחה, ושולט במשבצת פחות חשובה. 
# **פיאנקטו מורחב**- חייל הפרש מקודם משבצת אחת (**ב3**) ורץ המלכה הלבן מאכלס את הערוגה **א3**. במקום לשלוט באלכסון הארוך, רץ המלכה הלבן מאיים על ערוגה **ו8** של השחור. אם השחור נע עם החייל בעמודת המלך, הלבן יכול לשחק **ר:ו8**, מה שיגרום לשחור לבצע הצרחה מלאכותית (כי המלך השחור נאלץ להכות את הרץ הלבן לאחר שזה הכה את הרץ השחור). טקטיקה זו נראית לעיתים קרובות בגמביט אבנס.

## איגוף ארבעה רצים
במשחק נימצוביץ' נגד רובינשטיין מרינבד 1925, נוצר מצב פיאנקטו של 4 רצים. 2 פרשים פותחו ו-2 פרשים נשארו במשבצת המקורית. 
נימצוביץ' ציין בהומור, בספרו **שיטתי**, על מצב זה: "**כל צד מבצע הצרחה במצפון שקט, שכן אפילו 2 רבי אמן מודרניים לא יכולים לאגף יותר מ-4 רצים**".




## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בשחמט
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
שלמה הירשל

רבי **שלמה הירשל** ברלינר (באנגלית: **Solomon Hirschell**; י"ט בשבט ה'תקכ"ב, 12 בפברואר 1762 - כ"ז בחשוון ה'תר"ג, 31 באוקטובר 1842) היה הרב הראשי הרשמי הראשון של בריטניה הגדולה.

## ביוגרפיה
נולד לרב צבי הירש לוין שכיהן כרבה של לונדון וערים אחרות. בצעירותו כיהן כרבה של פרנצלאו ובשנת ה'תקס"ב (1802) התמנה כרבה של בריטניה הגדולה, משרה בה כיהן במשך ארבעים שנה עד פטירתו בכ"ז בחשוון ה'תר"ג, 31 באוקטובר 1842. הוא כיהן גם כרבה של הקהילה האשכנזית בלונדון וקשר קשרי ידידות עמוקים עם רבה של הקהילה הספרדית ופורטוגזית בעיר - רפאל מילדולה. רבי שלמה היה מראשי הלוחמים ברפורמים בבריטניה; חרם שהטיל בקיץ 1841, שנה לפני פטירתו, על ראשי ההנהגה הרפורמית במטרה לבלום את התנועה, נכשל, לאחר שיורשו הרב נתן מרקוס אדלר לא הצליח לאכוף אותו בשנים שלאחר פטירתו.

ספרייתו שהייתה עשירה בכתבי יד, נקנתה לאחר פטירתו מיורשיו בידי הקהילה בלונדון.

## משפחתו
לרבי שלמה נולדו ארבעה בנים וארבע בנות. הוא הוריש לבניו סכום כסף גדול, אך ציווה עליהם בצוואתו שלא ישתקעו בלונדון אלא בפולין. שנים מהם גרו תקופה בקרקוב ובהמשך עלו לארץ ישראל:
* בנו ר' דוד טעבלי גר בקרקוב לתקופה ועלה לארץ ישראל בשנת ה'תקצ"ח, 1838. היה ממנהיגי קהילת ה"פרושים" בירושלים וגזבר חורבת רבי יהודה חסיד. הוא נפטר בט"ז בחשוון ה'תרי"ב.
* בנו ר' שאול נשא לפראדל בת ר' יעקב שפירא מקראטאשין בגליל פוזנא ונתיישב בסמוך לשם בעיר . נזכר במכתב שכתב הגאון רבי עקיבא איגר לאביו רבי שלמה. נפטר בשנת תקצ"ב בגיל ל"ג.
* בנו ר' אפרים לונדון היה חתן הג"מ מרדכי ראללער אבד"ק חאדרוב, והיה גר בטיסמניץ.
* בנו ר' צבי הירש עלה אף הוא מקרקוב לארץ ישראל בשנת ה'תרי"ג לאחר פטירת אחיו. הוא היה מבוני ירושלים, ואחד ממקימי בתי מחסה. נפטר ביפו בד' באב ה'תרל"ב ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

## קישורים חיצוניים

* הילרי ל. רובינשטיין, שלמה הירשל, ב-Dictionary of National Biography (DNB) 
* על הרב הירשל, בתוך מאמר על ההיסטוריה של בית הכנסת הגדול בלונדון 
* .
* אילן היוחסין של הרב שלמה הירשל, באתר Geni
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ראשיים של בריטניה
קטגוריה:בריטים ממוצא יהודי-פולני
קטגוריה:אנגלים ממוצא יהודי-גרמני
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1762
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1842
טקס פרסי אוסקר ה-88

**טקס פרסי אוסקר ה-88** (באנגלית: **88th Academy Awards**) להענקת פרסי האוסקר של האקדמיה האמריקאית לקולנוע למיטב סרטי הקולנוע והטלוויזיה של שנת 2015 נערך בתיאטרון דולבי שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-28 בפברואר 2016. השחקן והסטנדאפיסט כריס רוק הנחה את הטקס בפעם השנייה, לאחר שהנחה בשנת 2005 את טקס פרסי אוסקר ה-77.

הזוכים השנתיים בפרס לשם כבוד הם הבמאי ספייק לי והשחקנית ג'ינה רולנדס, והזוכה בפרס ז'אן הרשולט לפעילות הומניטרית היא השחקנית דבי ריינולדס.

## זכיות ומועמדויות
[150px|שמאל|ממוזער|[אלחנדרו גונסלס איניאריטו, הבמאי הטוב ביותר]]
[150px|ממוזער|שמאל|[לאונרדו דיקפריו, השחקן הטוב ביותר]]
[150px|ממוזער|שמאל|[ברי לארסון, השחקנית הטובה ביותר]]
[150 px|alt=|ממוזער|[מארק ריילנס, שחקן המשנה הטוב ביותר]]
[150 px|alt=|ממוזער|[אלישיה ויקנדר, שחקנית המשנה הטובה ביותר]]
[150 px|alt=|ממוזער|[פיט דוקטר, הסרט המונפש הטוב ביותר]]
[150 px|alt=|ממוזער|[לאסלו נמש, הסרט הזר הטוב ביותר]]
[150 px|alt=|ממוזער|[אניו מוריקונה, הפסקול המקורי הטוב ביותר]]

המועמדויות לטקס פרסי אוסקר ה-88 הוכרזו ב-14 בינואר 2015 בתיאטרון סמואל גולדווין בבוורלי הילס. הסרטים עם מרב המועמדויות היו "האיש שנולד מחדש" 12 מועמדויות, ו"מקס הזועם: כביש הזעם", עם 10 מועמדויות.

בטקס "האיש שנולד מחדש" זכה ב-3 פרסים ו "מקס הזועם: כביש הזעם" זכה ב-6 פרסים.

### זכיות

## סרטים עם מספר זכיות ומועמדויות
;סרטים עם מספר זכיות:

;סרטים עם מספר מועמדויות:

## ביקורות אודות חוסר ייצוג
לאחר שנודעו שמות השחקנים המועמדים לפרסים התברר שכמו בשנה שקדמה אין בקרב המועמדים בקטגוריות המשחק אף מועמד שחור. אמנים ויוצרים שחורים השמיעו טענות על גזענות ואפליה בקרב חברי האקדמיה, וחלקם אף הודיעו שיחרימו את הטקס במחאה.

## קישורים חיצוניים

* 

* גידי אורשר, האוסקר שלי 2016, סולם אורשר, 25 בינואר 2016

## הערות שוליים

קטגוריה:2016 בארצות הברית
קטגוריה:טקסי פרס אוסקר
קובאל

**קובאל** (בפולנית: **Kowal**) היא עיירה במחוז ולוצלאווק שבפרובינציית קויאוויה-פומרניה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
קובאל נזכרת מהמאה ה-12, ובמשך השנים הייתה למרכז מסחר אזורי, תוך שנבנו בה מבצר וטירה. בשנת 1519 הוענקו לקובאל זכויות עיר. באמצע המאה ה-17 הוחרבה העיר כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית.

## יהודי קובאל
יהודים ישבו בקובאל מראשית המאה ה-16, ובמחצית השנייה של המאה ה-16 הותר להם להקים בה בית מדרש ובית עלמין. לאחר נסיגת השוודים מהיישוב באמצע המאה ה-17, פרעו ביהודיו החיילים הפולנים שהגיעו אליו. במהלך המאה ה-18 הוטלו מגבלות על עיסוקי היהודים בעיירה, ועד שנת 1862 הוטלו הגבלות על אזור מגוריהם בה.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 1,227 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות, של הבונד ושל אגודת ישראל.

### בשואה
עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים באמצע ספטמבר 1939, החלו אלו בשוד רכוש יהודיה, בסיוע פולנים מקומיים, ובחטיפתם לעבודות כפייה, תוך הטלת סכומי כופר על הקהילה. כעבור מספר ימים הרסו אנשי ס"ס כמה עשרות בתים של יהודים בעיירה.

ב-11 בדצמבר 1940, לאחר סיפוח אזור העיירה לרייך השלישי, החל גירושם של חלק מיהודי העיירה מזרחה, ורובם הגיעו לבסוף לגטו ורשה. ב-23 ביוני 1941 גורשו לוולוצלאבק כ-350 גברים יהודים שנותרו ביישוב. משם נלקחו למחנות עבודה, ואלו ששרדו בהם, שולחו בהמשך לאושוויץ. באמצע אוקטובר 1941 כלאו הגרמנים את כ-400 הנשים והילדים היהודים שנותרו בעיירה במבנה הכנסייה המקומית, ושם הוחזקו 10 ימים ללא מזון. לאחר מכן, נלקחו השורדים לתחנת הרכבת, ושולחו לגטו לודז', ממנו הועברו למחנה ההשמדה חלמנו. לאחר השלמת הגירוש הרסו הגרמנים את בית העלמין היהודי בעיירה.

## קישורים חיצוניים

* 
* קובאל באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 

קטגוריה:קויאוויה-פומרניה: יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
זבדיה

**זְבַדְיָה** הוא שם פרטי עברי שמקורו בתנ"ך, ומשמעו מתנת ה'. בנוסף לכך, השם משמש גם כשם משפחה יהודי-אתיופי.

קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
צ'צ'לקה אדמונית

ימין|ממוזער|להקת צ'צ'לקות
**צָ'צָ'לָקָה אדמונית** (שם מדעי: *Ortalis ruficauda*) היא מין של דמוי תרנגול ממשפחת ההוקיים החי בדרום ומרכז אמריקה.

## מאפיינים
הצ'צ'לקות הם עופות הקרובות לתרנגולים ומזכירות תרנגול הודו קטן וצהבהב. אורכם 53-58 ס"מ ומשקלם 540-640 גרם. הם עופות קרקעיים החיים ברחבי יערות וחורשים אך גם באזורים יבשים יותר. צבעם זהוב עם ראש וצוואר אפור, מקור לבן ודלדול בשרני אדום תחתיו. הכנפיים והזנב חומים-אדמוניים עם שוליים לבנים. הזכרים של הצ'צ'לקה גדולים מהנקבות וכן צבעונים יותר.

תפוצת הצ'צ'לקה משתרעת מוונצואלה וקולומביה וצפונה לאורך אמריקה המרכזית לעבר האיים הקאריביים. היא מין חברותי החיה בלהקות משפחתיות. היא נזונה מזרעים, פירות וחרקים.

הצ'צ'לקה האדמונית היא הציפור הלאומית של האי טובגו, ויחד עם מגלן שני שהוא הציפור הלאומית של האי טרינידד, הן הציפורים הלאומיות של טרינידד וטובגו, ואף מופיעות בסמל המדינה.

## תת-מינים
**O. r. ruficauda*
**O. r. ruficrissa*

## קישורים חיצוניים

* צ'צ'לקה אדמונית, באתר inaturalist

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1847
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם ג'רדין
קטגוריה:הוקיים
קטגוריה:טרינידד וטובגו: עופות
קטגוריה:גרנדה (מדינה): עופות
הוקו צהוב-מקור

**הוקו צהוב-מקור** (שם מדעי: *Crax daubentoni*) הוא מין ממשפחת תרנגולי גואם החי בג'ונלים של דרום ומרכז אמריקה.
## מאפיינים
מוצאם של ההוקויים בטבע מיערות קולומביה וונצואלה, והם עופות קרקע המזכירים תרנגולות שחורות עם ציצה על ראשם. אורכם 84–92.5 ס"מ ומשקלם 2–3 ק"ג והם חיים רוב הזמן על הקרקע, אבל גם עפים אל העצים. ההוקו בעל כרבולת שחורה ובולטת וכן מקור צהוב עם חלק בשרני שחור בראשו. הנקבות חסרות את הבליטה האחרונה והחלק הצהוב, אבל שני הזוגות דומים בשאר הנוצות. הם ניזונים על הקרקע מפירות, עלים וחיות קטנות ומקננים על העצים. הם חיים בצורה מונוגומית והנקבה מטילה עד שתי ביצים.

ההוקו עלול להיפגע בעתיד עקב כריתת יערות הגשם.

## קישורים חיצוניים

230px|ממוזער|ימין|נקבת הוקו
* הוקו צהוב-מקור באתר neotropical.birds 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1867
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' רוברט גריי
קטגוריה:הוקיים
קטגוריה:קולומביה: עופות
קטגוריה:עופות יער האמזונאס
דראפט ההרחבה של שנת 2008 בליגת הפיתוח של ה-NBA

**דראפט ההרחבה של שנת 2008 בליגת הפיתוח של ה-**NBA הוא דראפט ההרחבה השלישי בתולדות ליגת הפיתוח של ה-NBA. הדראפט התקיים ב-24 בספטמבר 2008 בעקבות הצטרפותן הצפויה של קבוצות אירי בייהוקס ורינו ביגהורנס לליגה בעונת 2008/09.

בדראפט הנוכחי התקיימו 10 סיבובי בחירה, כאשר בכל סיבוב כל קבוצה חברה שחקן אחד, מתוך רשימה של 55 שחקנים "לא מוגנים" משאר קבוצות הליגה. רינו קיבלה את הזכות לבחור ראשונה ובכל סבב השתנה סדר הבחירה בין הקבוצות. 3 שחקנים שנבחרו בדראפט זה נבחרו בעבר בדראפט ה-NBA: דיימון בראון (נבחר בדראפט של 2001), רנדי ליווינגסטון (1996) ודהטני ג'ונס (2003). ליווינגסטון ובריאן צ'ייס נבחרו בעבר למשחק האולסטאר של ליגת הפיתוח.

## שחקנים שנבחרו בדראפט

## הערות שוליים

קטגוריה:דראפט הרחבה: NBADL
קטגוריה:2008 בספורט
קטגוריה:2008 בארצות הברית
קאמיינסק

**קאמיינסק** (או **קאמינסק**; בפולנית: **Kamieńsk**) היא עיירה במחוז ראדומסק שבפרובינציית לודז' בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
קאמיינסק נזכרת לראשונה במאה ה-13, ובשנת 1374 הוענקו לה זכויות עיר. בשנת 1870 נטלו הרוסים את מעמדה העירוני של קאמיינסק. זכויות אלה הושבו לקאמיינסק בשנת 1994.

## יהודי קאמיינסק
יהודים ישבו בעיירה מהמאה ה-18, ומאמצע המאה ה-19 היו היהודים לרוב תושבי היישוב. עוד בתחילת המאה ה-19 קודש בעיירה בית עלמין יהודי ונבנה בה בית כנסת. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 1,163 יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 834 יהודים, למעלה משליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל. ביולי 1937 נערכו בעיירה פרעות אנטישמיות, בהן הוכו יהודים רבים.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הופצצה העיירה קשות בידי הגרמנים, וכמחצית מיהודיה נמלטו ממנה. באוקטובר 1942 שולחו קרוב ל-600 היהודים שנותרו בעיירה, ובהם פליטים רבים, למחנה ההשמדה טרבלינקה.

מספר יהודים מהעיירה שהצליחו להימלט ליערות הסביבה הוסגרו ברובם המכריע לגרמנים בידי איכרי הסביבה. במקרה אחד, פולני שהבטיח לספק ל-12 בני משפחה יהודית מזון במחבוא שהכינו לעצמם במחצבה סמוכה לעיירה, בתמורה לכל רכושם, סתם עם אבן גולל את פתח המסתור, והביא לחנק המשפחה.

## קישורים חיצוניים

* 
* קאמיינסק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות