open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מרקוריוס

[שמאל|ממוזער|180px|פסל [גאליה|גאלי של מרקוריוס. האל מתואר בסממניו המוכרים של האל היווני הרמס, המזוהה איתו: הכובע המכונף, המטה והצרור שהוא נושא לצדו.]]
[שמאל|ממוזער|100px|הציור "מרקוריוס" מאת [הנדריק חולציוס.]]
**מֶרְקוּרְיוּס** (בלטינית: **Mercurius** ), היה אחד מהאלים המרכזיים במיתולוגיה הרומית. במקור, הוא היה האל הממונה על המסחר ועל הסוחרים, כפי שגם משתמע משמו, הנגזר מהמילה הלטינית merx ("סחורה") או mercator ("סוחר" מהפועל הלטיני mercari - "לסחור"). לאחר שזוהה עם האל היווני הרמס, הוא תואר בנוסף גם כשליח האלים והוצג באמנות עם סממניו המאפיינים של הרמס - הכובע והסנדלים המכונפים והמטה המכונף סביבו כרוכים שני נחשים. הוא כונה בהתאם גם "אליפס" ("בעל הרגליים המכונפות"). בנוסף לזיהויו עם הרמס, זוהה מרקוריוס גם עם האל האטרוסקי תורמס.

בשנת 495 לפנה"ס, הוקם לכבודו של מרקוריוס מקדש בסירקוס מקסימוס, בין גבעת אוונטין לגבעת הפאלאטין ברומא. היה זה מקום מתאים לפולחן אל המסחר והזריזות, שכן במקום שכן מרכז מסחרי חשוב ומסלול מרוצים. מיקומו בין המעוז הפלבאי באוונטין ובין המרכז הפטריקי בפאלאטין הדגיש גם את תפקידו של מרקוריוס כמתווך.

חגו החשוב ביותר של מרקוריוס, המרקורליה, נחוג כל שנה ב-15 במאי. באותו יום סוחרים נהגו להתיז על ראשיהם מים מהבאר המקודשת לו ליד פורטה קאפנה.

מרקורי היה אל פופולרי ביותר בקרב העמים שנכבשו על ידי האימפריה הרומית. הקלטים הקבילו אותו לאל הראשי שלהם - לוגוס, והשבטים הגרמאניים הקבילו אותו לוודן.

מרקוריוס תואר כעלם צעיר, החובש לראשו כובע מכונף ורחב שוליים ("פטאסוס"), לגופו עוטה גלימת נוסעים, רגליו נעולות בסנדלים מכונפים ובידיו מחזיק צרור כסף ומטה שליחים ("קאדוסאוס").

## אזכורים ביהדות

[250px|ממוזער|שמאל|[מרקוריוס וארגוס (יורדאנס), ציור מאת יאקוב יורדאנס]]
"כוכב" המוזכר במקרא בספר עמוס  מזוהה עם כוכב חמה ששמו הלועזי הוא *מרקורי*.

ה**מרקוליס** המוזכר פעמים רבות בתלמוד הוא המרקוריוס, כנראה שיבוש מכוון שבא להימנע מציון שם האליל או לבזות אותו. הביטוי התלמודי "זורק אבן למרקוליס", הבא לציין מי שפועל לרעה למרות שכוונתו הייתה לטובה, מקורו בפולחן האליל, שהתקיים לדבריהם על ידי זריקת אבנים לכיוון פסלו שהיה מוצב בצדי דרכים. עם זאת, יש מי שרצה לזהות את ה**מרקוליס** עם **[[דולמן]]**.

## אזכורים תרבותיים
על שמו של האל הרומי קרוי כוכב הלכת הקרוב ביותר לשמש, מרקורי, הוא כוכב חמה. מבין שבע המתכות הקדומות יוחסה אליו הכספית - בגלל "מהירותה" - היינו הנוזליות שלה.

שתי דמויות קומיקס מבוססות על מרקוריוס - מקס מרקורי מבית DC קומיקס וקוויקסילבר מבית מארוול קומיקס. בנוסף, ג'יי גאריק, הפלאש מתור הזהב, חובש קסדה מכונפת כמחווה לאל הרומי.

שאזאם, גיבור על נוסף של חברת DC, קיבל, על פי סיפור הרקע שלו, את מהירותו של מרקורי

בספר פרסי ג'קסון והאולימפיים הרמס מופיע כמה פעמים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

[150px|ממוזער|ימין|פסל מרקוריוס ב[שטוטגרט]]

קטגוריה:אלים רומיים
קטגוריה:אלי מסחר
הקפיטול

**הקָפִּיטוֹל** (באנגלית: **United States Capitol**; נקרא גם **בניין הקפיטול** או **גבעת הקפיטול**) הוא מקום מושבו של הקונגרס של ארצות הברית (הרשות המחוקקת הפדרלית של ארצות הברית). בניין הקפיטול ניצב בראש גבעה שנמצאת בקצהו המזרחי של המול בעיר וושינגטון בירת ארצות הברית, ובלבו של מתחם הקפיטול.

לבניין שני אגפים, המוקצים לשני חלקי הקונגרס: בחלקו הצפוני שוכן הסנאט, ובחלקו הדרומי שוכן בית הנבחרים. במרכז הבניין נמצאת כיפתו הגדולה, בעלת קווי מתאר הזהים לכיפת קתדרלת סנט פול שבלונדון.

המונח "קפיטול" לקוח מגבעת הקפיטולין של רומא העתיקה, שמסורתה וסמליה היוו השראה לדורות הראשונים של המתיישבים האמריקאים.

האחראי לתחזוקה, לניהול השוטף, לפיתוח ולשימור של בניין הקפיטול נקרא אדריכל הקפיטול (Architect of the Capitol, ובקיצור AOC), ועל אבטחתו מופקדת משטרת הקפיטול.

## היסטוריה
הבניין הנוכחי הוא המבנה הרביעי המשמש כמקום מושב הקפיטול. הראשון היה בית המדינה של מדינת מרילנד באנאפוליס, מרילנד, בו שכן הקונגרס בין השנים 1783–1784. השני היה הבניין הפדרלי בעיר ניו יורק שבמדינת ניו יורק בו שכן הקונגרס בין השנים 1789–1790, והשלישי היה בניין הקונגרס בפילדלפיה, פנסילבניה בו שכן הקונגרס בין השנים 1790–1800.

בנייתו של הבניין הנוכחי החלה בשנת 1793. בניית אגף הסנאט הסתיימה בשנת 1800, ובניית אגף בית הנבחרים הסתיימה בשנת 1811.
הישיבה הראשונה של הקונגרס בבניין הנוכחי נערכה ב-17 בנובמבר 1800.

שנה לאחר סיום הבנייה, בעת מלחמת 1812 נשרף הבניין על ידי הצבא הבריטי. בין 1855 ל-1866 הורחב הבניין והוקמה הכיפה . ב-1863 הוסף פסל החופש בראש הכיפה. בשל גודלה של הכיפה, הפך הבניין לבלתי פרופורציונלי, אי לכך נבנה אגף נוסף בשנת 1958.

ב-11 בספטמבר 2001, כחלק מפיגועי 11 בספטמבר, הקפיטול היה אחד מהיעדים שבו (או בבית הלבן) יועדה טיסה 93 של יונייטד איירליינס להתרסק. פיגוע זה נכשל בשל התערבות הנוסעים, והמטוס רוסק בשדה פתוח במדינת פנסילבניה במקום זאת.

ב-6 בינואר 2021, הותקף בניין הקפיטול על ידי תומכיו של נשיא ארצות הברית לשעבר דונלד טראמפ עקב בחירת המתמודד המתנגד לו, ג'ו ביידן. אירוע זה גבה את חייהם של 5 בני אדם. בנוסף, הוכרז על עוצר בסביבת הקפיטול. במאי 2023 התפרסם כי חברי המיליציה שהשתתפו במתקפה נידונו לעד 18 שנות מאסר.

## מרכז המבקרים
למבקרים בבניין, הכניסה לקפיטול היא מתוך מרכז מבקרים תת-קרקעי, אשר נחנך בדצמבר 2008. בנייתו של מרכז המבקרים ארכה שבע שנים והסתכמה בעלות גבוהה, עובדה אשר גררה ביקורת בתקשורת.

בתוך הרוטונדה של בניין הקפיטול מוצג דרך קבע, ובאופן בלעדי, דגל השבויים והנעדרים המציין את דאגתם של אזרחי ארצות הברית לגורל שבויי ונעדרי המלחמה. כמו כן מוצבים בו פסלים רבים שנבחרו על ידי מדינות ארצות הברית.

מבנה הקפיטול מופיע על שטר 50 דולר אמריקאי.

## תמונות

קובץ:US Capitol.jpg|בניין הקונגרס
קובץ:Capitol1846.jpg|הקפיטול בשנת 1846
File:US $50 Series 1996 Reverse.jpg|בניין הקפיטול על שטר של 50 דולר


## קישורים חיצוניים

* 

* 
* משרד אדריכל הקונגרס – מידע על המבנה, ההיסטוריה שלו ופרטים לעזרת המעוניינים לבקר בו

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ארצות הברית: פוליטיקה
קטגוריה:המול
קטגוריה:מבנים נאו-קלאסיציסטים
קטגוריה:הקונגרס של ארצות הברית
קטגוריה:ארצות הברית: אתרים הרשומים במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים
פריחת אצות

[שמאל|ממוזער|250px|פריחה של [פיטופלנקטון ממין Emiliania huxleyi. מין זה הוא שקוף וחסר צבע, אך עשוי מקלציט, שגורם לשבירה יעילה של האור-כך מתקבל הצבע הבהיר. לעיתים הפריחה היא כה נרחבת, שניתן להבחין בה מהחלל.]]
ממוזער|פריחת אצות רעילות, באגם אירי בצפון ארצות הברית, בהיקף גדול במיוחד שניתן לראותו מהחלל.
פריחת אצות היא תופעה עונתית. בתקופת החורף גוף המים מתערבל, ונוטריינטים יכולים לעלות מהקרקעית לכוון פני השטח רווי האור. יחד עם ערבול הנוטריינטים מתערבלות גם האצות הפוטוסינתטיות בכל גוף המים. עם התחממות הטמפרטורה מתחילה להיווצר שכבת מים חמה אשר צפה מעל שכבת מים עמוקה יותר וקרה יותר. תופעה זו מתרחשת היות שמי השטח העליונים אשר מתחממים מקרני השמש הם בעלי צפיפות נמוכה יותר ממי העומק הקרים ועל כן צפים מעליהם.

בעת שנוצר שיכוב, "נכלאות" גם האצות באותם מים עליונים חמים ורוויי אור ונוטריינטים ובכך יכולות להתפתח במהירות מרבית, בניגוד לתקופה בה היו כל מי האגם מתערבלים ואז היו מתערבלות גם האצות ויורדות לעומקים בהם האור היווה גורם מגביל לגדילתן.

כך במי השטח המוארים והמדושנים נוצרת פריחת אצות. תופעה נוספת שידועה במקרים מסוימים לאחר פריחת אצות היא קריסה של אותה מערכת אצות: בשלב מסוים הגיעה כמות האצות למקסימום האפשרי מבחינת שטח/חמצן/מזון וכו' ובלילה אחד או בתקופה קצרה של משבר, נושמות האצות הצפופות את כל החמצן שברשותן ומביאות את גוף המים שלהן למצב אנארובי - מה שגורם למות כל האצות בגוף המים העליון.

פריחת אצות עשויה להיגרם גם בשל זרימת דשנים לים. במצב של היעדר מין הניזון מהאצות התרבות האצות יכולה להביא לחוסר חמצן  באזורים החופיים אשר מובילה לתמותת יצורים ימיים. אזורים בהם מתקיימת התופעה נקראים אזורי מוות .

## קישורים חיצוניים

*  סרטון 360°: פריחת אצות עצומה לחופי עומאן, ארכיון הסרטונים של AP

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אצות
קטגוריה:ביולוגיה ימית
1971 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1971 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## אירועים

## סרטים מצליחים
#"כנר על הגג"
#"יהלומים לנצח"
#"הארי המזוהם"
#"הצגת הקולנוע האחרונה"
#"תפוז מכני"
#"בית החולים"
#"קיץ של 42"
#"ידע הבשרים", בכיכובו של ג'ק ניקולסון
#"וילארד"
#"זרע אנדרומדה"

## [[פרס אוסקר|פרסי אוסקר]]
*הסרט הטוב ביותר: "הקשר הצרפתי"
*הבמאי הטוב ביותר: ויליאם פרידקין ("הקשר הצרפתי")
*השחקן הטוב ביותר: ג'ין הקמן ("הקשר הצרפתי")
*השחקנית הטובה ביותר: ג'יין פונדה ("נערת הטלפון והבלש")

## נולדו
* 7 בינואר – ג'רמי רנר, שחקן
* 17 בפברואר – דניס ריצ'רדס, שחקנית ודוגמנית
* 25 בפברואר – שון אסטין, שחקן
* 31 במרץ – יואן מק'גרגור, שחקן
* 18 באפריל – דייוויד טננט, שחקן 
* 14 במאי – סופיה קופולה, במאית
* 27 במאי – פול בטאני, שחקן
* 30 במאי – אידינה מנזל, שחקנית 
* 5 ביוני – מארק וולברג, שחקן 
* 31 באוגוסט – כריס טאקר, שחקן וסטנדאפיסט
* 8 בספטמבר – דייוויד ארקט, שחקן 
* 8 בספטמבר – מרטין פרימן, שחקן
* 16 בספטמבר – איימי פולר, שחקנית 
* 18 בספטמבר – ג'יידה פינקט סמית', שחקנית
* 21 בספטמבר – לוק וילסון, שחקן
* 13 באוקטובר – סשה ברון כהן, שחקן וקומיקאי
* 29 באוקטובר – וינונה ריידר, שחקנית 
* 25 בנובמבר – כריסטינה אפלגייט, שחקנית
* 26 בדצמבר – ג'ארד לטו, שחקן

## נפטרו

## סרטים נוספים
*"וילי וונקה ומפעל השוקולד", בכיכובו של ג'ין ויילדר
*"הרולד ומוד"
*"דואל"
*"כלבי הקש"
### סרטים ישראלים
*"השוטר אזולאי"
*"חסמבה ונערי ההפקר"

## ראו גם
* 1971 בטלוויזיה
*1971
*1970 בקולנוע 
*1972 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים

* שנת 1971 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
לחך

[ממוזער|200px|לחך אזמלני ב[צוקי מוהר באירלנד]]
**לחך** (שם מדעי: *Plantago*) הוא סוג במשפחת הלחכיים הנחשב לצמח מרפא. מקליפות הזרעים של הצמח מפיקים פסיליום. צמחים מסוג זה נפוצים בכל העולם.

על פי הספרות הבוטנית, לפחות מיני הלחך מסוג לחך בשרני, לחך המלחות, לחך מלבין, לחך גדול, לחך חום-לוע, לחך מצוי, לחך אזמלני, לחך גלילני, לחך כרתי, לחך סגלגל, לחך בלוטי, לחך הודי, לחך לופת ולחך ריסני הגדלים בארץ ישראל הם אלרגניים.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:לחכיים
קטגוריה:צמחי מרפא
1974 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1974 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## אירועים
* 7 בפברואר – "אוכפים לוהטים" יוצא לאקרנים בארצות הברית
* 1 במאי – ג'ורג' לוקאס יוצר את הטיוטה הראשונה למלחמת הכוכבים (סרט)
*לרוברט רדפורד יש שלושה סרטים ברשימת 10 הסרטים המרוויחים בצפון אמריקה, השחקן הראשון שעשה זאת מאז בינג קרוסבי.

## סרטים שוברי קופות
#"אוכפים לוהטים"
#"המגדל הלוהט"
#"החיפושית דוהרת שוב"
#"גטסבי הגדול"
#"משאלת מוות"

## [[פרס אוסקר|פרסי אוסקר]]
*הסרט הטוב ביותר: "הסנדק 2"
*הבמאי הטוב ביותר: פרנסיס פורד קופולה ("הסנדק 2")
*השחקן הטוב ביותר: ארט קרני ("הארי וטונטו")
*השחקנית הטובה ביותר: אלן בורסטין ("אליס לא גרה כאן יותר")

## נולדו
* 5 במרץ – אווה מנדז, שחקנית אמריקאית
* 15 באוגוסט – נטשה הנסטרידג', שחקנית קנדית
* 30 ביולי – הילרי סוונק, שחקנית אמריקאית
*￼20 באוגוסט – מישה קולינס, שחקן אמריקאי
* 28 באפריל – פנלופה קרוז, שחקנית
* 28 באוקטובר – חואקין פיניקס, שחקן אמריקאי
* 11 בנובמבר – לאונרדו דיקפריו, שחקן קולנוע אמריקאי
* 17 בדצמבר – ג'ובני ריביסי, שחקן אמריקאי

## נפטרו
* 13 בנובמבר – ויטוריו דה סיקה, שחקן ובמאי איטלקי (נולד ב-1901)

## סרטים נוספים
*"צ'יינהטאון", בבימויו של רומן פולנסקי ובכיכובם של פיי דאנאוויי וג'ק ניקולסון
*"פרנקנשטיין הצעיר", בבימויו של מל ברוקס ובכיכובו של ג'ין ויילדר
*"המנסרים מטקסס"
*"רצח באוריינט אקספרס"
*"השיחה" בכיכובו של ג'ין הקמן
*"האיש בעל אקדח הזהב"

## סרטים בישראל
*"שרית" בבימויו של ג'ורג' עובדיה, ובכיכובם של דליה פרידלנד, יגאל בשן וירדנה ארזי.

## ראו גם
* 1974 בטלוויזיה
*1973 בקולנוע 
*1974
*1975 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים

* שנת 1974 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
1980 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1980 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## אירועים
*שרון סטון בהופעת בכורה על המסך בסרטו של וודי אלן, "אבק כוכבים"

## [[שוברי קופות]]
#"מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית"
#"סופרמן 2" בכיכובו של כריסטופר ריב
#"9 עד 5" בכיכובם של ג'יין פונדה ודולי פרטון
#"שגעון על תנאי"
#"טיסה נעימה"
#"הלגונה הכחולה"
#"אנשים פשוטים"
#"פופאי"

## [[פרס אוסקר|פרסי אוסקר]]
*הסרט הטוב ביותר: "אנשים פשוטים"
*הבמאי הטוב ביותר: רוברט רדפורד ("אנשים פשוטים")
*השחקן הטוב ביותר: רוברט דה נירו ("השור הזועם")
*השחקנית הטובה ביותר: סיסי ספייסק ("בתו של כורה פחם")

## נולדו
* 26 באוגוסט – מקולי קאלקין, שחקן קולנוע אמריקני
*5 בנובמבר – לוק המסוורת', שחקן אוסטרלי
* 12 בנובמבר – ראיין גוסלינג, שחקן קולנוע קנדי
* 19 בדצמבר – ג'ייק ג'ילנהול, שחקן קולנוע אמריקני

## נפטרו
* 29 באפריל – אלפרד היצ'קוק, במאי
* 24 ביולי – פיטר סלרס, שחקן
* 7 בנובמבר – סטיב מקווין, שחקן
* 8 בדצמבר – ג'ון לנון, זמר ושחקן

## סרטים אחרים
*"האחים בלוז"
*"איש הפיל"
*"יום שישי ה-13"
*"פלאש גורדון"
*"הניצוץ" בכיכובו של ג'ק ניקולסון
*"הערפל"
*"כולם נפלו על הראש"
*"קגמושה"
*"טוראית בנג'מין"
*"היכן שהוא בזמן"
*"האגרופן השיכור"

## ראו גם
* 1980 בטלוויזיה
*1979 בקולנוע 
*1980
*1981 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים

* שנת 1980 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
1975 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1975 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## אירועים
* מרץ – מתחילה הפקת הסרט "מלחמת הכוכבים".
*"מלתעות" הופך לסרט הראשון שהרוויח מעל למאה מיליון דולר בצפון אמריקה, וקובע את הרף לשוברי קופות בעתיד.

## סרטים שוברי קופות
#"מלתעות", בבימויו של סטיבן ספילברג
#"מופע הקולנוע של רוקי"
#"קן הקוקייה", בכיכובו של ג'ק ניקולסון
#"שמפו"
#"פאני ליידי", סרט ההמשך של "מצחיקונת"
#"טומי", סרט המבוסס על אופרת הרוק של "המי": טומי

## [[פרס אוסקר|פרסי אוסקר]]
*הסרט הטוב ביותר: "קן הקוקייה"
*הבמאי הטוב ביותר: מילוש פורמן ("קן הקוקייה")
*השחקן הטוב ביותר: ג'ק ניקולסון ("קן הקוקייה")
*השחקנית הטובה ביותר: לואיז פלטשר ("קן הקוקייה")

## נולדו
* 5 בינואר – בראדלי קופר, שחקן אמריקאי
* 22 בפברואר – דרו ברימור, שחקנית
* 2 באפריל – פדרו פסקל, שחקן
* 10 באפריל – דייוויד הארבור, שחקן
* 4 ביוני – אנג'לינה ג'ולי, שחקנית
* 27 ביוני – טובי מגוויר, שחקן
* 7 באוגוסט – שרליז ת'רון, שחקנית
* 16 באוגוסט – טאיקה וואיטיטי, שחקן ובמאי
* 5 באוקטובר – קייט וינסלט, שחקנית

## נפטרו
* 4 במאי – מו האוורד, שחקן היה ממקימֵי המופע של שלושת המוקיונים
* 2 בנובמבר – פייר פאולו פאזוליני, במאי קולנוע ואיש אשכולות איטלקי (נרצח)

## סרטים אחרים
*"הקשר הצרפתי 2", בכיכובו של ג'ין הקמן
*"בארי לינדון", בבימויו של סטנלי קובריק
*"אחר צהריים של פורענות", בכיכובו של אל פצ'ינו
*"מונטי פייתון והגביע הקדוש", הסרט העלילתי הראשון של חבורת מונטי פייתון
*"האיש שרצה להיות מלך"

## ראו גם
* 1975 בטלוויזיה
*1974 בקולנוע
*1975
*1976 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים

* שנת 1975 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
1964 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1964 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## אירועים
* 29 בינואר – הסרט דוקטור סטריינג'לאב של סטנלי קובריק יוצא לאקרנים.
* 6 ביולי – סרטם הראשון של הביטלס, "A Hard Day's Night" יוצא לאקרנים.

## סרטים שוברי קופות

## פרסים

**פרס אוסקר**
:הסרט הטוב ביותר: "גבירתי הנאווה"
:הבמאי הטוב ביותר: ג'ורג' קיוקור ("גבירתי הנאווה")
:השחקן הטוב ביותר: רקס הריסון ("גבירתי הנאווה")
:השחקנית הטוב ביותר: ג'ולי אנדרוז ("מרי פופינס")

## נולדו
* 7 בינואר – ניקולס קייג', שחקן ומפיק אמריקני
* 15 בפברואר – כריס פארלי, שחקן אמריקני
* 9 במרץ – ז'ולייט בינוש, שחקנית צרפתייה
* 17 במרץ – רוב לאו, שחקן אמריקני
* 7 באפריל – ראסל קרואו, שחקן אוסטרלי
* 25 באפריל – האנק עזריה, שחקן אמריקני
* 15 ביולי – קורטני קוקס, שחקנית אמריקנית
* 26 ביולי – סנדרה בולוק, שחקנית אמריקנית
* 2 בספטמבר – קיאנו ריבס, שחקן אמריקני
* 30 בספטמבר – מוניקה בלוצ'י, שחקנית איטלקייה

## נפטרו
* 12 באוגוסט – איאן פלמינג, סופר בריטי (ספרי ג'יימס בונד)
* 28 בספטמבר – הארפו מרקס, קומיקאי אמריקני האחים מרקס

## סרטים נוספים

## ראו גם
*1963 בקולנוע
*1964
*1965 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים

* שנת 1964 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
1965 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1965 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## סרטים שוברי קופות
#"מרי פופינס"
#"צלילי המוסיקה"
#"גבירתי הנאווה"

## פרסים
### [[פרס אוסקר|פרסי אוסקר]]
* הסרט הטוב ביותר - צלילי המוסיקה
* הבמאי הטוב ביותר - רוברט וייז (צלילי המוסיקה)
* השחקן הטוב ביותר - לי מרווין (קאט באלו)
* השחקנית הטובה ביותר - ג'ולי כריסטי (דרלינג)
* שחקן המשנה הטוב ביותר - מרטין בלסם (אלף ליצנים)
* שחקנית המשנה הטובה ביותר - שלי וינטרס (טלאי כחול)
* פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר - החנות ברחוב הראשי
* אפקטים מיוחדים בקולנוע - המסע הפנטסטי

### [[פרס גלובוס הזהב|פרסי גלובוס הזהב]]
#### דרמה
* הסרט הטוב ביותר - דוקטור ז'יוואגו
* השחקן הטוב ביותר - עומר שריף (דוקטור ז'יוואגו)
* השחקנית הטובה ביותר - סמנתה אגר (האספן)

#### קומדיה או מחזמר
* הסרט הטוב ביותר - צלילי המוסיקה
* השחקן הטוב ביותר - לי מרווין (קאט באלו)
* השחקנית הטובה ביותר - ג'ולי אנדרוז (צלילי המוסיקה)

#### אחר
* הבמאי הטוב ביותר - דייוויד לין (דוקטור ז'יוואגו)

## נולדו
* 7 בפברואר – כריס רוק, שחקן קולנוע, מפיק סרטים וטלוויזיה
* 4 באפריל – רוברט דאוני ג'וניור, שחקן
* 24 במאי – ג'ון סי. ריילי, שחקן וזמר
* 28 במאי – אלון אבוטבול, שחקן ישראלי
* 31 במאי – ברוק שילדס, שחקנית
* 10 ביוני – אליזבת הרלי, שחקנית
* 3 בספטמבר – צ'ארלי שין, שחקן קולנוע אמריקאי
* 2 בנובמבר – שאהרוח' ח'אן, שחקן הודי
* 30 בנובמבר – בן סטילר, שחקן

## נפטרו
* 14 בינואר – ג'נט מקדונלד, שחקנית אמריקאית
* 23 בפברואר – סטן לורל, שחקן ראינוע אנגלי-אמריקאי
* 10 באפריל – לינדה דרנל, שחקנית קולנוע אמריקאית
* 7 ביוני – ג'ודי הולידיי, שחקנית קולנוע יהודייה-אמריקאית
* 22 ביוני – דייוויד או. סלזניק, מפיק קולנוע יהודי אמריקאי
* 8 בספטמבר – דורותי דנדרידג', שחקנית אמריקאית
* 27 בספטמבר – קלרה בואו, שחקנית קולנוע אמריקאית

## סרטים נוספים
* "Help!", סירטם של הביטלס
* "דוקטור ז'יוואגו", בכיכובם של עומר שריף וג'ולי כריסטי
* "הצלפים", בכיכובו של קלינט איסטווד (סרט המשך לבעבור חופן דולרים)
* "זורבה היווני" בכיכובם של אנתוני קווין, אלן בייטס ואיירין פאפאס
* "המרגל שחזר מן הכפור" בכיכובם של ריצ'רד ברטון, קלייר בלום ואוסקר ורנר
* "רתיעה", בבימויו של רומן פולנסקי, ובכיכובה של קתרין דנב
* הילד מעבר לרחוב, בבימויו של יוסף שלחין

## ראו גם
*1964 בקולנוע
*1965
*1966 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים

* שנת 1965 במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
תיאטרון פורד

**תיאטרון פורד** (באנגלית: **Ford's Theatre**) נמצא בעיר וושינגטון בארצות הברית והוא המקום בו נרצח הנשיא אברהם לינקולן ב-14 באפריל 1865.

## היסטוריה
כאשר נבנה הבניין ב-1833 הוא שימש כבית מפגש של הכנסייה הבפטיסטית הראשונה של וושינגטון. בהמשך, נמכר המבנה לג'ון ט. פורד שהפך אותו לתיאטרון, אם כי, הצבא הפדרלי השתלט על הבניין והשתמש בו כארכיון. 
הבניין התמוטט בשנת 1893, בהורגו 22 פקידים שעבדו בבניין, אך הוא תוקן והשתמשו בו כמחסן עד שנת 1931.
ב-1967 שופץ הבניין בהוראת הקונגרס, ומ-1970 משמש הבניין אתר היסטורי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:וושינגטון די. סי.: מוזיאונים
קטגוריה:ארצות הברית: אתרים היסטוריים לאומיים
קטגוריה:ארצות הברית: מוזיאונים להיסטוריה
פורד
קטגוריה:רצח לינקולן
קטגוריה:ארצות הברית: אתרים הרשומים במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים
ACiD Productions

שמאל|ממוזער|250px|יצירה של הקבוצה
**ACiD Productions** היא קבוצת אמנות דיגיטלית מחתרתית לא מסחרית, שנוסדה בשנת 1990. הקבוצה התמחתה בתחילה ביצירת אמנות ANSI למאגרי מידע ממוחשבים, שנקראו ה-BBS. לאחרונה, הקבוצה הרחיבה את עבודתה לתחומי גרפיקה ומדיה נוספים וגם לפיתוח תוכנות מחשב.

באמצע שנות התשעים, ACiD יצרה תת-קבוצות שתהיינה אחראיות על תחומי העשייה וההתמקצעות, לדוגמה: REMORSE, שהייתה תת-קבוצה (מחלקה) שתפקידה היה להיות אחראית על אמנות ה ASCII וכל האמנות שהתבססה על שימוש בתוי הטקסט למיניהם. כך גם לגבי
pHluid, על יצירת המוזיקה, ועסקה בהלחנת וכתיבת מנגינות.

כיום, ACiD מתמקדת בעיקר, בשימור וסיקור היסטוריית האמנות הדיגיטלית שלה, ובכלל, משדרת שידורי רדיו, ומשווקת את ארכיב האומנות שלה מהסצנה על DVD.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:מערכות BBS
מסכת תרומות

מַסֶּכֶת **תְּרוּמוֹת** היא המסכת השישית בסדר זרעים. כמרבית המסכתות בסדר זה, המסכת מופיעה במשנה בלבד ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. במסכת זו אחד עשר פרקים אשר ברובם עוסקים בדיני תרומה גדולה, תרומת מעשר, מקרים שבהם התערבה התרומה בחולין ועוד.

## מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת תרומה (או בלשונו של הרמב"ם: "תרומה גדולה") מיד אחר מסכת שביעית, משום שהיא "מתנה הראשונה שמוציאין מן הזרע".

## פרקי המסכת
#**חֲמִשָׁה (עשר משניות).**
#**אֵין תּוֹרְמִין (שש משניות).**
#**הַתּוֹרֵם (תשע משניות).**
#**הַמָּפְרִיש (שלוש עשרה משניות).**
#**סְאָה (תשע משניות).**
#**הָאוֹכֵל (תרומה שוגג) (שש משניות).**
# **הָאוֹכֵל (תרומה מזיד) (שבע משניות).**
#**הָאִשָּׁה** נקרא גם פרק **האשה שהייתה אוכלת בתרומה (שתים עשרה משניות).**
#**הַזּוֹרֵעַ (שבע משניות).**
#**בָּצָל (שתים עשרה משניות).**
#**אין נותנין (עשר משניות).**
בסה"כ במסכת 101 משניות.

## קישורים חיצוניים

*משנה מסכת תרומות באתר ספריא

## הערות שוליים

תרומות
מסכת מעשרות

[ממוזער|סיום [מסכת תרומות והתחלת מסכת מעשרות בש"ס ונציה (עם פירוש הרמב"ם והר"ש)]]
מַסֶּכֶת **מַעַשְׂרוֹת** היא המסכת השביעית בסדר זרעים במשנה, בתוספתא ובתלמוד הירושלמי. במשנה כוללת חמישה פרקים, ובתוספתא שלושה פרקים.

המסכת עוסקת באיסור להשתמש בתבואה לפני שהופרש ממנה מעשר. 

המסכת נקראת "מעשרות", כיוון שהיא נוגעת בהלכות השייכות לכל המעשרות.

## מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, המסכת סודרה אחרי מסכת תרומות, מכיוון שבתחילה מפרישים תרומה, ולאחריה מעשר ראשון.

## הדינים העיקרים במסכת זו
#הגידולים החייבים במעשר. 
#ממתי הם מתחייבים.
#עד מתי הם מותרים באכילת עראי לפני שהופרשו המעשרות. 
#מהו גמר המלאכה הקובע למעשר ואוסר גם אכילת עראי. 
#הדברים השונים הקובעים למעשר.

## פרקי המסכת במשנה
#**כְּלָל אָמְרוּ (שמונה משניות).**
#**הָיָה עוֹבֵר (שמונה משניות).**
#**הַמַּעֲבִיר (עשר משניות).**
#**הַכּוֹבֵשׁ (שש משניות).**
#**הָעוֹקֵר (שמונה משניות).**
בסה"כ במסכת 40 משניות.

## פרקי המסכת בתוספתא
#**גרנן למעשרות**
#**החמרין**
#**המהבב**

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

מעשרות
מסכת חלה

מסכת **חַלָּה** היא המסכת התשיעית בסדר זרעים. במסכת זו ארבעה פרקים אשר עוסקים בפרטי ההלכות של הפרשת חלה ונתינתה לכהנים. כמרבית המסכתות בסדר זה, היא מופיעה במשנה בלבד, ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד.

## מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת חלה אחרי מסכת מעשר שני, מפני "שאחר שמוציאין מן הזרע כל אלו המתנות, שהם תרומה ומעשר ראשון ושני, אז יטחנוהו, ועושין אותו קמח, ולשין אותו, ואז יתחייב בחלה".

## פרקי המסכת
#**חֲמִשָּׁה דְּבָרִים (תשע משניות)** – אילו עיסות חייבות בחלה.
#**פֵּרוֹת (שמונה משניות)** – אופן הפרשת החלה.
#**אוֹכְלִין (עשר משניות)** – דיני מעילה בחלה.
#**שְׁתֵּי נָשִׁים (אחת עשרה משניות)** – צירוף עיסות, ודיני נתינה לכוהן.
בסה"כ במסכת 38 משניות.

בחלק בכתבי היד של המשנה (כולל כתב יד קאופמן) נוספה בסוף המסכת ברייתא המובאת בתוספתא ובתלמודים, המונה את עשרים וארבע מתנות כהונה.

## מפרשים וחיבורים על מסכת חלה והלכותיה
שלא כמסכתות אחרות בסדר זרעים, על מסכת חלה נכתבו כמה וכמה חיבורים. הדבר נובע מכך שמצוות הפרשת חלה נוהגת גם בחוץ לארץ וגם בזמן הגלות. מלבד מפרשי המשנה והירושלמי ופסקי הרמב"ם, על מסכת חלה כתב הרמב"ן הלכות (כעין פסקי הרי"ף לשאר המסכתות) ואחריו גם הרשב"א והרא"ש. למקום מיוחד זוכה פירושו של המהרי"ט אלגזי להלכות חלה של הרמב"ן.

מלבד זאת, גם הפוסקים כגון הטור והשולחן ערוך ומפרשיהם כתבו על הלכות חלה בחלק יורה דעה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

חלה
קטגוריה:חלה
מסכת מעשר שני

מסכת **מַעֲשֵׂר שֵׁנִי** היא המסכת השמינית בסדר זרעים. במסכת זו חמישה פרקים אשר עוסקים בפרטי ההלכות של מעשר שני ופדיונו, נטע רבעי, ודיני
ביעור מעשרות ווידוי מעשרות.

כמרבית המסכתות בסדר זה, המסכת מופיעה במשנה בלבד, ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. בתלמוד הירושלמי של מסכת זו יש גם פתרון חלומות, כמו בפרק תשיעי במסכת ברכות.

## מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת מעשר שני אחרי מסכת מעשרות על פי סדר חשיבותם.

## פרקי המסכת
#**מַעֲשֵׂר שֵׁנִי (אין מוכרין אותו) (שבע משניות).**
#**מַעֲשֵׂר שֵׁנִי (ניתן לאכילה) (עשר משניות).**
#**לֹא יֹאמַר (שלוש עשרה משניות).**
#**הַמּוֹלִיךְ פֵּרוֹת (שתים עשרה משניות).**
#**כֶּרֶם רְבָעִי (חמש עשרה משניות).**
בסה"כ במסכת 57 משניות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

מעשר שני
מסכת ערלה

ממוזער|"ללא חשש ערלה ושביעית"
מסכת **עָרְלָה** היא המסכת העשירית בסדר זרעים. במסכת שלושה פרקים העוסקים בפרטי ההלכות של ערלה. אגב הלכות ערלה יש במסכת דיון בהלכות תערובות וביטול איסורים.

כמרבית המסכתות בסדר זה היא מופיעה במשנה בלבד ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. במשנה יש למסכת שלושה פרקים אך בתוספתא רק פרק אחד.

## מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כשהסתיים הדיון בזרע ומתנותיו (כלומר במתנות הנהוגות הן בזרעים והן באילנות), הגיע תור הדיון במצוות הנהוגות באילנות בלבד - ערלה וביכורים. ולפיכך סודרו מסכתות ערלה וביכורים בסוף הסדר. הטעם להופכת מסכת ערלה לפני מסכת ביכורים הוא לפי סדר הופעתם במקרא: הערלה בספר ויקרא, והביכורים בפרשת כי תבוא.

## פרקי המסכת
#**הַנּוֹטֵעָ (תשע משניות)** - עוסק בעיקר באלו עצים חל עליהם איסור ערלה ועל אלו מגידולי העץ יש שם של פרי ועל כן חייבים בערלה
#**הַתְּרוּמָה (שבע עשרה משניות)** - עוסק בדיני תערובת
#**בֶּגֶד (תשע משניות)** - עוסק באיסור הנאה של ערלה ובמשנה האחרונה בתחולת ערלה, כלאי הכרם ואיסור חדש בארץ ישראל ומחוצה לה.
בסה"כ במסכת 35 משניות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ערלה
מסכת ביכורים

לא ממוסגר|שמאל
**מַסֶּכֶת בִּכּוּרִים** היא המסכת האחת-עשרה והאחרונה בסדר זרעים. במסכת זו שלושה פרקים, אשר עוסקים בפרטי ההלכות של הבאת הביכורים משבעת המינים שנשתבחה בהם ארץ ישראל.

כמרבית המסכתות בסדר זרעים, המסכת מופיעה במשנה, ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. לשלושת הפרקים הנ"ל נוסף פרק רביעי העוסק בדיני אנדרוגינוס. מקורו של פרק זה בתוספתא, הוא איננו מופיע בתלמוד הירושלמי ורוב מפרשי המשנה לא פירשוהו.

## מיקומה של המסכת בסדר זרעים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כשהסתיים הדיון בזרע ומתנותיו (כלומר במתנות הנהוגות הן בזרעים והן באילנות), הגיע תור הדיון במצוות הנהוגות באילנות בלבד - ערלה וביכורים. ולפיכך סודרו מסכתות ערלה וביכורים בסוף הסדר. הטעם להופעת מסכת ערלה לפני מסכת ביכורים הוא לפי סדר הופעתם במקרא: הערלה בספר ויקרא, והביכורים בפרשת כי תבוא.

לפי גישה מחקרית, סדר המסכתות בכל סדר מסדרי המשנה נקבע לא על פי תוכנם כי אם לפי אורכם. לכן, מסכת ביכורים הקצרה מצויה בסוף הסדר.

## פרקי המסכת
#**יֵשׁ מְבִיאִין** (אחת עשרה משניות) - החייבים והפטורים מהבאת הביכורים ומקריאת מקרא ביכורים בהבאתם.
#**הַתְּרוּמָה** (אחת עשרה משניות) - קווי דמיון והבדלים בין ביכורים, תרומה ומעשר. אגב כך מבוארים עניינים נוספים שדיניהם דומים במקצת לדבר אחד ובמקצת לדבר אחר (תרומת מעשר לביכורים ולתרומה, אתרוג לאילן ולירק, דם אדם לדם בהמה ודם שרץ, בעל החיים כוי לחיה ולבהמה).
#**כֵּיצַד** (שתים עשרה משניות) - תיאור סדר הפרשת הביכורים, העלאתם לירושלים, עיטורם, קריאת מקרא ביכורים והבאתם לכוהנים במקדש.
#**אנדרוגינוס** (רק בתוספתא) (חמש משניות) - דיני אנדרוגינוס.
בסך הכול יש במסכת 39 משניות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ביכורים
ביכורים
קטגוריה:שבועות
מסכת מגילה

ממוזער|מגילת אסתר
[שמאל|ממוזער|150px|"משנה מבוארת" מסכת מגילה עם פירוש [פנחס קהתי]]
**מַסֶּכֶת מְגִלָּה** היא המסכת העשירית בסדר מועד שבמשנה, בתלמוד ובתוספתא. במסכת זו ארבעה פרקים אשר עוסקים בפרטי ההלכות של קריאת המגילה בפורים, בקריאת התורה וההפטרות בשבתות, חגים ושאר זמני הקריאה, וכן דיני קדושת ומכירת בית הכנסת ותשמישי קדושה שונים.

בדפוס וילנה לתלמוד הבבלי יש למסכת זו 31 דפים, והיא מרובה בדברי אגדה, בעיקר על סיפור מגילת אסתר.

בתלמוד הירושלמי יש למסכת 20 דפים.

## מיקומה של המסכת בסדר מועד
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הסיבה לכך שמסכת מגילה סודרה אחר מסכת תענית היא: "מפני שהוא תיקון הנביאים, שהיו אחרונים לאשר התקינו תעניות" - כלומר תקנת מקרא מגילה היא גם מתקנות נביאים.

## פרקי המסכת
# **מְגִלָּה נִקְרֵאת (אחת עשרה משניות****)** - עוסק בעיקר בזמני קריאת מגילת אסתר. חציו השני הוא אוסף משניות בנושאים שונים המתחילות במילים 'אין בין...'. בסוף הפרק בתלמוד הבבלי ישנן דרשות רבות על פסוקי המגילה.
# **הַקּוֹרֵא לְמַפְרֵעַ (שש משניות) **- עוסק בהלכות קריאת מגילה. 
# **הַקּוֹרֵא עוֹמֵד (עשר משניות)** - עוסק בהלכות קריאה בתורה, עלייה לתורה ושליח ציבור.
# **בְּנֵי הָעִיר (שש משניות****) **- עוסק בקדושת ודיני מכירת בית הכנסת והלכות קריאת התורה.

בסך־הכל במסכת 33 משניות.
## מבנה המסכת

## קישורים חיצוניים

* תלמוד בבלי, מסכת מגילה, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 
* 
* 

## הערות שוליים

מגילה
קטגוריה:פורים
קטגוריה:מגילת אסתר
מסכת שקלים

[שמאל|ממוזער|250px|[מטבעות המרד הגדול|שקל מזמן המרד הגדול ברומאים. מימין: שלושה ענפי רימונים ומסביבם הכיתוב: ”ירושלים הקדושה” (𐤉𐤓𐤅𐤔𐤋𐤉𐤌 𐤄𐤒𐤃𐤅𐤔𐤄). משמאל: גביע העומר ומסביבו הכיתוב: ”שקל ישראל” (𐤔𐤒𐤋 𐤉𐤔𐤓𐤀𐤋), במרכז האותיות ש״ג (𐤔𐤂) – שנה ג׳.]]
מַסֶּכֶת **שְׁקָלִים** היא המסכת הרביעית בסדר מועד, במסכת זו שמונה פרקים, אשר עוסקים בפרטי ההלכות של השקלים (במצוות מחצית השקל) ובדינים הקשורים לגזברי בית המקדש.

## המסכת בדפוסי התלמוד הבבלי
מסכת זו היא היחידה בסדר מועד שיש עליה תלמוד ירושלמי ואין עליה תלמוד בבלי. אף-על-פי כן, ברוב דפוסי התלמוד הבבלי, הדפיסו את הירושלמי על שקלים אחרי מסכת פסחים. מסיבה זו, המסכת נלמדת במסגרת הדף היומי. בש"ס וילנה, התלמוד הירושלמי על המסכת מונה 21 דפים (בדפוסים אחרים המספר שונה), וכן יש כמה שינויים בין מסכת שקלים שנדפסה בתלמוד בבלי ובין מסכת שקלים שנדפסה בתלמוד ירושלמי .

המפרשים העיקריים על מסכת שקלים הם ריבב"ן (רבי יהודה בן בנימין ענו הרופא), ופירושו של רבי דוד פרנקל הנקרא "קרבן העדה", אשר מופיעים בצורת הדף לפי דפוס וילנה. אליהם נלווה הפירוש תקלין חדתין שחיבר רבי ישראל משקלוב.

## מיקומה של המסכת בסדר מועד
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הסיבה שהמסכת סודרה לאחר מסכת פסחים היא שזהו גם סדר הופעות מצוות מחצית השקל והפסח בתורה. ומכיוון שמצוות מחצית השקל מופיעה בסוף ספר שמות בפרשת כי תשא - אחרי הפרקים העוסקים בפסח ויציאת מצרים - סודרה המסכת אחר מסכת פסחים.

סיבה אפשרית אחרת היא שאיסוף השקלים נערך בימי האביב שלפני ימי הפסח (החל מא באדר) ולכן נקשרו ענייני הפסח ומחצית השקל יחדיו.

## פרקי המסכת
המסכת מחולקת לשני חלקים; הראשון המכונס בעיקר בפרקים א-ד, מצוות מחצית השקל וייעודיו של הכסף. השני המכונס בעיקר בפרקים ה-ח, ניהול ותפעולו השוטף של בית המקדש.
#**בְּאֶחָד בַּאֲדָר (שבע משניות)** - דברים הנעשים בחודש אדר (א-ב) מי מביא מחצית השקל ומי חייב בקלבון (ג-ז)
#**מְצָרְפִין שְׁקָלִים (חמש משניות)** - השליחים שמביאים מחצית השקל למקדש (א-ב) ומותרי הקדש (ג-ה)
#**בִּשְׁלֹשָׁה פְּרָקִים (ארבע משניות)** - תרומת הלשכה (א-ד)
#**הַתְּרוּמָה (תשע משניות)** - התרומה, שייריה, מותריהן ומותר הקטורת (א-ה), המקדיש נכסים וחלקם ראויים למזבח (ו-ח), שיעור הלשכה וספקיה (ט)
#**אֵלּוּ הֵן הַמְמֻנִּין (שש משניות)** - הממונים במקדש (א-ב), החותמות (ג-ה), לשכות (כלים, חשאים) (ו)
#**שְׁלֹשָׁה עָשָׂר שׁוֹפָרוֹת (שש משניות)** - 13 שופרות, 13 שולחנות ו-13 השתחוויות (א-ה), המנדב... (ו)
#**מָעוֹת שֶׁנִּמְצְאוּ (שבע משניות)** - חזקתן של מעות, בהמות ובשר שנמצאו (א-ד), 7 תקנות בית דין (ה-ז)
#**כָּל הָרֻקִּין (שמונה משניות)** - רוקים, כלים וסכינים שנמצאו בירושלים (א-ג), פרוכת ובשר קדשי קדשים שנטמאו (ד-ז), מקום האיברים בכבש ודברים הנוהגים רק בזמן בית המקדש (ח)
בסה"כ במסכת 52 משניות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

שקלים
שקלים
קטגוריה:הקדש
מסכת פסחים

[250px|ממוזער|ערב פסח ולילה ראשון של פסח, ב[הגדת ריילנדס]]
[250px|ממוזער|תיאור ההכנות לפסח ב[הגדה מהמאה ה-15]]
**מַסֶּכֶת פְּסָחִים** היא המסכת השלישית שבסדר מועד – במשנה ובתלמוד. מסכת זו מורכבת מעשרה פרקים העוסקים בפרטי ההלכות וסוגיות הסובבות לחג הפסח. בתלמוד בבלי מסכת פסחים כלולה מ־120 דפים בדפוס וילנה.

שלושת הפרקים הפותחים את המסכת עוסקים בפרטי הדינים של איסור החמץ בפסח. הפרק הרביעי מתעסק באיסור מלאכה בערב פסח. הפרקים ה' עד ט' עוסקים בענייני קרבן הפסח. הפרק העשירי מתרכז בפרטי הדינים והעניינים הקשורים בליל הסדר.

## שם המסכת
השם שנקבע על ידי חז"ל למסכת הזו הוא 'פסחים'- ברבים ולא פסח ביחיד. טעמים אפשריים הנידונים בכך:
# המסכת עוסקת בדיני שני חגי פסח – פסח ראשון ופסח שני.
# המסכת נוצרה מחיבור שתי מסכתות. המסכת הראשונה כללה את הדינים הנוגעים לקורבן פסח (פרקים ה'–ט') הרלוונטיים לזמן שבית המקדש היה קיים, ואילו המסכת השנייה עסקה בדיני חמץ וליל הסדר הרלוונטיים גם לאחר החורבן (שאר הפרקים).

## מיקומה של המסכת בסדר מועד
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, ישנן שתי סיבות להבאת המסכת לאחר מסכתות שבת ועירובין. הראשונה היא שמצוות הפסח היא מהמצוות הראשונות הנתונות על ידי משה. הסיבה השנייה היא שמצוות הפסח היא המצווה שמופיעה מיד לאחר מצוות השבת ("שנייה לשבת") בפרשת המועדות.

## פרקי המסכת
# **אוֹר לְאַרְבָּעָה עָשָׂר** ובו שבע משניות**** - עוסק בדיני בדיקת חמץ וביעור חמץ.
# **כָּל שָׁעָה** ובו שמונה משניות - ממשיך את דיני השבתת חמץ, ועובר לעסוק בהגדרות חמץ ומצה.
# **אֵלּוּ עוֹבְרִין** ובו שמונה משניות - עוסק בדינים שונים הקשורים להשבתת חמץ במקרים מיוחדים.
# **מְקוֹם שֶׁנָּהֲגוּ** ובו תשע משניות - עוסק במנהג עשיית מלאכה בערב פסח, ומתוך כך גם בנושאים אחרים הקשורים למנהג.
# **תָּמִיד נִשְׁחָט** ובו עשר משניות - עוסק בהלכות הקרבת קרבן פסח.
# **אֵלּוּ דְּבָרִים** ובו שש משניות - עוסק בדיני הקרבת הפסח כאשר ערב פסח חל בשבת.
# **כֵּיצַד צוֹלִין** ובו שלוש עשרה משניות - עוסק בדיני צליית הפסח ואכילתו.
# **הָאִשָּׁה** ובו שמונה משניות - עוסק בדיני מינוי על קרבן פסח.
# **מִי שֶׁהָיָה** ובו אחת עשרה משניות - עוסק בדיני פסח שני ובדינים שונים של תקלות בהקרבת הפסח.
# **עַרְבֵי פְסָחִים (נקרא גם "ערב פסחים")** ובו תשע משניות - עוסק בדיני ליל הסדר.

בסה"כ במסכת 89 משניות.

## סוגיות בתלמוד הבבלי
* לשון נקייה (דף ג' עמוד א' – דף ד' עמוד א')
* חשש לספיקות (דף ט' עמוד א' – דף י' עמוד ב')
* העברת טומאה (סוגיית רבי חנינא סגן הכהנים) (דף י"ד עמוד א' – דף כ"א עמוד א')
* הנאה ממאכלות אסורות (דף כ"א עמוד ב'– דף כ"ה עמוד ב')
* הנאה הבאה לו לאדם בעל כרחו (דף כ"ה עמוד ב' – דף כ"ו עמוד ב')
* מנהג המקום (דף נ' עמוד א' – דף נ"ב עמוד א')
* הלכות ליל הסדר (פרק עשירי) וכן סוגיות שינוי מקום בסעודה, קידוש במקום סעודה, הבדלה, יקנה"ז ועוד

## מפרשי המסכת

### ראשוני ספרד
פירושם של שניים מחכמי ספרד על המסכת, הריטב"א - שמובא פירוש מקוצר של תלמידו בשמו - והרשב"א אבדו. בנוסף לכך, פירושו של הרמב"ן, גם הוא מחכמי ספרד, מונה רק שלושה עשר דיבורי המתחיל על כל המסכת. אמנם, ישנם בידינו שני פרשנים ספרדים ייחודיים על המסכת - מהר"ם חלאווה וחידושי רבינו דוד.

### פרקים ה-ט במסכת
פרקים ה-ט במסכת ("מסכת פסח שני") עוסקים בדיני קדשים, והרבה ממפרשי המסכת לא כתבו פירושים על פרקים אלו

### פרק ערבי פסחים
בפרק ערבי פסחים ניתוסף הפירוש של נכד רש"י, רשב"ם.

## קישורים חיצוניים

* תלמוד בבלי, מסכת פסחים, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 
* 
* 

## הערות שוליים

פסחים
קטגוריה:פסח
פסחים
מסכת כתובות

[שמאל|ממוזער|250px|מסכת כתובות עוסקת בעיקר בהלכות [כתובה, בתמונה: כתובה מהמאה ה-18]]
**מַסֶּכֶת כְּתֻבּוֹת** היא המסכת השנייה בסדר נשים, שהוא הסדר השלישי במשנה. במסכת זו שלושה עשר פרקים אשר עוסקים ברובם בפרטי הלכות הכתובה (שטר ההתחייבות שכותב הבעל לאישה בשעת הנישואין), ובשאר התחייבויות הבעל והאישה זה כלפי זו, וזו כלפי זה. במסכת נידונים גם הלכות אונס ומפתה ומוציא שם רע. 

מסכת זו בתלמוד הבבלי מכונה על ידי האחרונים גם בשם **ש"ס קטן**, כיוון שנידונים בה אגב העיון בהתחייבויות הכספיות בין בני הזוג עניינים רבים מהתלמוד כולו (כפי שציין ה"ברכי יוסף" על יורה דעה סימן רמ"ו), ובהם סוגיות יסודיות כגון דיני ספקות, חזקה, רוב, טענת מיגו טענת ברי ושמא ועוד נושאים רבים המהווים את יסודות המשפט העברי.

בדפוסי התלמוד הבבלי יש למסכת זו 111 דפים.

## מיקומה של המסכת בסדר נשים
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הטעם שמסכת זו מופיעה מיד אחרי מסכת יבמות הוא על מנת שלא להבדיל בין שתי מסכתות שעניינן אחד - מעשה הביאה.

## פרקי המסכת
#**בְּתוּלָה נִשֵּׂאת ליום הרביעי (עשר משניות)** - דיני חופה ונישואין, ודיונים הלכתיים בנוגע לסכום הכתובה.
#**הָאִשָּׁה שֶׁנִּתְאַרְמָלָה (עשר משניות)** - דיני שטרות, דיני שבויה.
#**אֵלּוּ נְעָרוֹת שיש להן [[קנס (הלכה)|קנס]] (תשע משניות) **- דיני קנסות.
#**נַעֲרָה שֶׁנִּתְפַּתָּתָה (שתים עשרה משניות)** - דיני נערה (הלכה).
#**אַף עַל פִּי שאמרו (תשע משניות)** - דיני כתובה.
#**מְצִיאַת הָאִשָּׁה (שבע משניות)** - דיני ממונות בין האיש לאשתו.
#**הַמַּדִּיר את אשתו (עשר משניות)** - דיניהם של איש ואישה המדירים הנאה זה מזה. מסופר, כי הפרק היה תמיד שגור על לשונו של האמורא המפורסם שמואל.
#**הָאִשָּׁה שֶׁנָּפְלוּ לה נכסים (שמונה משניות)** - דיני נכסי מלוג.
#**הַכּוֹתֵב לְאִשְׁתּוֹ (תשע משניות)** - דיני קניין סילוק.
#**מִי שֶׁהָיָה נָשׂוּי שתי נשים (שש משניות)** - דיני גביית הכתובה, בפרק גם מופיעה הסוגיא המפורסמת מי שהיה נשוי שלוש נשים.
#**אַלְמָנָה נִזּוֹנֶת מנכסי יתומים (שש משניות)** - דיני גביית מזונות האלמנה וכתובתה, ודיני אלמנה ודיינים שטועים, ודיני אלו שאין להם כתובה.
#**הַנּוֹשֵׂא אֶת הָאִשָּׁה (ארבע משניות)** - דיני מזונות בת אשתו ומדור האלמנה.
#**שְׁנֵי דַּיָּנֵי גזירות (אחת עשרה משניות) - **הלכות שנאמרו על ידי שני דייני גזירות שהיו בירושלים: אדמון וחנן בן אבישלום. פרק זה נשנה במסכת זו שכן חלק מהלכותיו שנויות במסכת. בתלמוד, הפרק עוסק בסופו במעלת ארץ ישראל ובמצוות יישובה.

בסך הכל יש במסכת 111 משניות.

## סוגיות מפורסמות במסכת
*האומר פתח פתוח מצאתי, וספק ספיקא.
*אלמנת עיסה ומעלה עשו ביוחסין, - ספיקות בקשר ליחוס וכשרות לנישואין.
*חזקת הגוף מול חזקת ממון וההכרעה על ידי כאן נמצאו וכאן היו.
*מי שהיה נשוי שלוש נשים.

## לקריאה נוספת
*ירחמיאל ברודי, **משנה ותוספתא כתובות - נוסח, עריכה ופרשנות**, הוצאת מאגנס, 2015.
* ירחמיאל ברודי, **פירוש על תלמוד בבלי מסכת כתובות**, יד הרב ניסים, 2022.

## קישורים חיצוניים

* 
* תלמוד בבלי, מסכת כתובות, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 

## הערות שוליים

*
כתובות
כתובות
קטגוריה:משפט עברי: דיני משפחה ואישות
מסכת עדיות

**מַסֶּכֶת עֵדֻיּוֹת** (נקראת גם 'בחירתא' או 'מסכת בחירתא') היא המסכת השביעית בסדר נזיקין במשנה. במסכת זו שמונה פרקים.

מסכת זו שונה מכל המסכתות האחרות במשנה מכיוון שהיא אינה עוסקת בנושא מרכזי אחד, אלא מובאות בה הלכות בעניינים שונים.
מסכת עדויות נערכה וסודרה על ידי החכמים ב'כרם ביבנה' – בזמן שהסנהדרין שכנה ביבנה לאחר חורבן בית המקדש השני. גם סידור המשניות בתוך המסכת אינו לפי עניין או תוכן, אלא לפי שמות התנאים ששנו אותן או העידו עליהן.
במסכת זו נמצאות כמה הלכות יסודיות וחשובות שנמסרו על ידי תלמידים מפי רבותיהם.

לפי הגמרא כל המסכת נשנתה ביום שהדיחו את רבן גמליאל דיבנה ומינו את רבי אלעזר בן עזריה לנשיא במקומו. למעשה, כל מקום שנאמר במשנה "בו ביום", פירושו: ביום שמינו את רבי אלעזר בן עזריה לנשיא בישיבה ביבנה. כל זמן שרבן גמליאל היה הנשיא, הוא היה מכריז ואומר: , וכשנתמנה רבי אלעזר בן עזריה לנשיא, ניתנה רשות לכל התלמידים להיכנס לבית המדרש, ומתוך שרבו התלמידים, רב החידוד והפלפול, ולא הייתה הלכה תלויה בספק בבית המדרש.

למסכת עדויות יש תוספתא, אך אין לה תלמוד ירושלמי או בבלי.

רבי שלמה סיריליו ערך מעין גמרא על מסכת עדויות, שלוקטה מסוגיות שונות בבבלי ובירושלמי הנוגעות למסכת זו. ה"גמרא" בשלמותה יצאה לאור לראשונה בשנת תשע"ד על ידי מכון אהבת שלום בעריכת הרב בצלאל דבליצקי.

## מיקומה של המסכת בסדר נזיקין
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה לאחר שהסתיים הדיון על הדינים (במסכת נזיקין), הדיינים (במסכת סנהדרין) וכל מה שבסמכות הדיינים (גזירת מלקות ואכיפת שבועות) הגיע העת לעסוק בעדויות. וזאת מכיוון שרוב המסכת עוסקת בעדויות על הלכות, שהעידו עליהן אנשים ברורים נאמנים, ושעדותם ראוי לסמוך עליה. ושלב העדויות הוא אחד משלבי הדין. והטעם שמסכת זו נשנתה אחר מסכת שבועות הוא שבמסכת שבועות יש צורך בכל משפט (על מנת לאמת את העדויות), ו"ועדויות הם הודעת הדברים שהעידו בם לפני השופטים בעתים ידועים, וקיבלו אותם מהם".

## פרקי המסכת
# **שמאי אומר (ארבע עשרה משניות****)** בפרק זה מובאים כללי פסיקה יסודיים.
# **רבי חנינא סגן הכהנים (עשר משניות)**.
# **כל המטמאין באוהל (שתים עשרה משניות)**.
# **אלו דברים (שתים עשרה משניות)** רשימת הלכות שבהן בית שמאי מקלים ובית הלל מחמירים, בניגוד לרגיל.
# **רבי יהודה אומר (שבע משניות)** המשך נושא הפרק הקודם והמחלוקות בין החכמים לעקביא בן מהללאל.
# **רבי יהודה בן בבא (שלוש משניות)**.
# **העיד רבי יהושע (תשע משניות)**.
# **העיד רבי יהושע בן בתירא (שבע משניות)**.

בסה"כ יש במסכת כ-74 משניות.

## פרשני המסכת
בין הפרשנים שכתבו פירוש למסכת זו נמנים הרמב"ם, הראב"ד, תוספות ר"ש משאנץ ר' עובדיה מברטנורא, ר' פנחס קהתי ועוד.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

עדיות
מסכת עבודה זרה

[200px|ממוזער|שמאל|קנקני [ברונזה ממערת האיגרות במדבר יהודה - את הפרצופים שעל הידיות שחקו מורדי בר כוכבא כאמור במסכת (ד, ה)]]
**מַסֶּכֶת עֲבוֹדָה זָרָה** (ידועה גם בשמות: עבודת גילולים, עכו"ם) היא המסכת השמינית בסדר נזיקין, שהוא הסדר הרביעי במשנה. במסכת זו חמישה פרקים אשר עוסקים בהלכות הרחקה מגויים ובאיסור עבודה זרה (בפועל). כמו כן עוסקת המסכת ביסודות איסור והיתר על כן היא נקראת בפי האחרונים "כלל גדול" (ברכי יוסף יורה דעה סימן רמו).

בתלמוד בבלי יש למסכת זו 75 דפים.

## מיקומה של המסכת בסדר נזיקין
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, בנוסף על הדינים והעונשים, על השופט להתמצא היטב אף בענייני עכו"ם. וטעם זה הוא על מנת שיהיה פתח לדיין לזכות את העובד עכו"ם בשוגג ממיתה "כי כל מי שיעבוד לכוכב שבתאי בעבודת כוכב נוגה, או יתפלל לכוכב צדק בתפילת מאדים, אינו חייב מיתה, כמו שבאה הקבלה הברורה" (המפורשת בתלמוד).

והטעם שמסכת זו היא בין האחרונות בסדר הוא שעניין עכו"ם הוא עניין נדיר - "באחד מני אלף, לימים רחוקים".

לעומת זאת, התוספות מסבירים, שמשום שסוף מסכת סנהדרין עוסק בדיני עיר הנידחת, כתבו את מסכת עבודה זרה לאחר סנהדרין. אולם, בגלל שהמסכתות מכות ושבועות עוסקות בעיקר מסכת סנהדרין, הן נכתבו לפניה.

## פרקי המסכת
# **לפני אידיהן (תשע משניות)** - עוסק באיסור מסחר עם עובדי עבודה זרה במועדי חגיהם כמו סאטורנליה (כדי שלא להיות שותפים לחגיגה או לגרום לעובדי העבודה הזרה להודות לאליליהם בחגיהם) ובפריטים שאסור למכור לעובדי עבודה זרה (שהם בעצם כל פריט בו עובדי עבודה זרה עשויים להשתמש לצורך חגיהם או שהם חשודים על ביצוע מעשים בלתי-מוסריים עמו). בעקבות כך התלמוד מרחיב בדין "לפני עיוור אל תיתן מכשול". בפרק ישנם דברי אגדתא על העולם הבא ועל שבע מצוות בני נח. וכן על חטא העגל וקישורו לחיי נצח. כמו כן מסופר בו על ההיסטוריה של עם ישראל בזמן המצור על ירושלים (70). וכן קצת פירושים על מזמור א בתהילים.
# **אין מעמידין בהמה (שבע משניות)** - עוסק באמצעי זהירות כנגד האלימות וחוסר המוסריות של עובדי עבודה זרה ובפריטים שאסור / מותר לקנות מעובדי עבודה זרה. פריטים אלה כוללים קטגוריות של חפצים שעשויים לשמש במישרין את העבודה הזרה ומזונות שלא ברורה כשרותם.
# **כל הצלמים אסורים (עשר משניות)** - עוסק בדינים שונים בנוגע לעבודה זרה ודן בסוגים של אשרה (אלילי עץ). כמו כן בפרק זה נדונים דרכי שימוש אסורות ומותרות בפריטי עבודה זרה שונים.
# **רבי ישמעאל אומר (שתים עשרה משניות)** - עוסק בהנאה ממרכיבי עבודה זרה, דרך עבודה זרה רומית בשם "מרקוליס". כמו כן הפרק עוסק באופני ביטול עבודה זרה ותחילת דיון באיסור והיתר של יין נסך.
# **השוכר את הפועל (שתים עשרה משניות)** - ממשיך בדיון בנושא יין נסך, איסור ההנאה הממונית ממנו וכן דן במעמדם ההלכתי של כלים המשמשים את עובדי אלילים.

בסה"כ יש במסכת 50 משניות.

## לקריאה נוספת
* צבי אריה שטיינפלד, **עם לבדד, מחקרים במסכת עבודה זרה**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2008

## קישורים חיצוניים

* תוספתא, מסכת עבודה זרה מאתר "סנונית"
* תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 
* 

## הערות שוליים

עבודה זרה
קטגוריה:עבודת אלילים
מסכת הוריות

**מַסֶּכֶת הוֹרָיוֹת** היא המסכת העשירית והאחרונה בסדר נזיקין, שהוא הסדר הרביעי במשנה. במסכת זו שלושה פרקים אשר עוסקים בדיני הוראת שוגג שהורו בית דין (דהיינו שטעו בדין והורו הפוך מדעת התורה), וכן בדיני כהן גדול או מלך שחטאו בשגגה. מסכת זו בתלמוד בבלי היא הקצרה ביותר מבין המסכתות בהן יש גמרא על כל המסכת, והיא כוללת 13 דפים בלבד.

## מיקומה של המסכת בסדר נזיקין
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כאשר נשלם העיסוק בדינים ובדיינים, עברה המשנה לעסוק בשגיאותיהם. "כי כל מי שיש בו טבע בשר ודם, אי אפשר שלא יטעה ויחטא. ולפיכך סידר הוריות אחר אבות".

## פרקי המסכת
#**הוֹרוּ בֵּית דִּין** **(חמש משניות****) **- דיני פר העלם דבר של ציבור, ודינם של הציבור שחטאו בשגגה על פי הוראת בית הדין.
#**הוֹרָה כֹהֵן מָשִׁיחַ** **(שבע משניות)** - דיני קורבן פר הכהן המשיח של כהן גדול משוח בשמן המשחה שחטא בשוגג, וכן דיני קורבן החטאת של נשיא או מלך. 
#**כֹהֵן מָשִׁיחַ** **שחטא (שמונה משניות)** - תחילתו בדיני קורבן כהן משוח ונשיא שחטאו שלא בזמן כהונתם, באמצעיתו עוסק בחילוקים בין סוגי הכהנים (כהן גדול, כהן הדיוט, משוח מלחמה ועוד) ובסופו עוסק בסדרי קדימויות במגוון תחומים (למשל על פי הכלל תדיר קודם).

בסה"כ יש במסכת 20 משניות.

## מפרשי המסכת
### פירושי ראשונים
רוב הראשונים לא כתבו על מסכת זו, להלן מנויים כל הראשונים שכתבו על המסכת:

* הרמב"ם – פירוש המקורי של הרמב"ם נכתב בערבית יהודית ותורגם פעמים רבות.
* רבינו חננאל – נדפס על הדף במהדורת וילנא, חסר פירושו לחמשת הדפים האחרונים. יש המפקפקים ביחוס החיבור לרבינו חננאל ומייחסים אותו לרבי ברוך בן שמואל מיוון או לרבי ברוך בן יצחק מחלב. (אוצר הגדולים כרך ג', עמוד ס"ז)
* רש"י – גם על פירוש זה יש המפקפקים בייחוסו לרש"י.
* תוספות – מופיע בתחתית הדף במהדורת וילנא, בשונה משאר הש"ס. מופיע רק עד דף ח'. גם על ייחוס פירוש זה לבעלי התוספות יש שפקפקו. (ראו הקדמת ספר הורה גבר)
* תוספות הרא"ש – מופיע בצידו החיצוני של הדף במהדורת וילנא.
* המאירי.
* הר"י מלוניל.
* פסקי הרי"ד.

## קישורים חיצוניים

* תוספתא, מסכת הוריות מאתר "סנונית"
* תלמוד בבלי, מסכת הוריות, במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 
* מסכת הוריות עם פירוש המשנה לרמב"ם, מהדירים: הרב יצחק שילת והרב חיים סבתו.

## הערות שוליים

הוריות
הוריות
מורין חור

**מורין חור** (במונגולית: **Moрuн Хүүp**, ) הוא כלי נגינה מונגולי מסורתי ממשפחת כלי הקשת. פירוש השם במונגולית הוא "כלי סוס". זהו כינור העשוי עץ ומגולף בצורת ראש סוס בעל שני מיתרים העשויים שערות סוס, שאחד מהם עבה יותר מהשני. לעיתים מכונים המיתרים ה"זכר" וה"נקבה", והם מכילים בין 105 ל-130 שערות סוס כל אחד.
בעבר הייתה מכוסה תיבת התהודה של המורין חור בעור גמל או כבש, וכיום היא עשויה מעץ מחורר, בדומה לכינור או לצ'לו.

בשנת 2008 הכיר ארגון אונסק"ו במוזיקה של המורין חור כמורשת תרבותית בלתי מוחשית.

הלהקה מונגולית חורד שיוצרת מוזיקה בסגנון הבי מטאל משלבת כלי מגינה זה במוזיקה שלה.

## מקורות
המיתוסים על מקורותיו של המורין חור מספרים כי אחד מהאלים שהתאבל על סוסו המת יצר מגופו את הכלי, והשתמש בו על מנת לנגן שירי קינה לזכרו של הסוס המת.

החוקרים מאמינים כי כלי המיתר הראשונים הגיעו למונגוליה במאה ה-5 לפני הספירה בידי הנוודים של מרכז אסיה. הממצאים מראים בוודאות, כי בחצרו של קובלאי חאן היה כבר שימוש במורין חור, וזאת במאה ה-13.

## טכניקות נגינה

טכניקות הנגינה במורין חור משתנות בין אזור לאזור, אך הטכניקה הבסיסית דומה. האצבע המורה והאמה עוצרות את המיתרים בתנועות זריזות, בזמן שהקמיצה והזרת פורטות באמצעות כרית האצבע והציפורן. צידו השמאלי של האגודל משמש לניגון המיתר הדק. לעיתים משתמשים בזרת לפריטה על המיתר הדק, כשמעבירים אותה תחת למיתר העבה. המיתר על הקשת עשוי שיער סוס רפוי, ועל מנת לנגן יש למתוח אותו באמצעות יד ימין, על מנת ליצור את הלחץ המתאים.

ממוזער|מרכז| מורין חוור באחד מכפרי הבוריאט במחוז זקמנסקי בבוריאטיה

## קישורים חיצוניים

* אחת מהאגדות על מקורו של המורין-חור
* קטע נגינה במורין חור בפורמט MP3, מתוך "אטלס דרך המשי"

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונגוליה: תרבות
קטגוריה:כלי קשת
קטגוריה:כלי מיתר
קטגוריה:כלי נגינה עתיקים
אנדרטת הלוחמות במלחמת וייטנאם

**אנדרטת הלוחמות במלחמת וייטנאם** (באנגלית: **Vietnam Women's Memorial**) היא אנדרטה השוכנת במתחם אנדרטת מלחמת וייטנאם במול שבוושינגטון הבירה שבארצות הברית, המוקדשת לנשים שלחמו במלחמת וייטנאם אשר שימשו ברובן בתפקידי אחיות וצוות רפואי.

האנדרטה ממוקמת צפונית לאנדרטת לינקולן ובריכת ההשתקפות.

## היסטוריה
באביב 1984, כשלוש שנים לאחר שהוחלט על הקמת אנדרטה לנופלי מלחמת וייטנאם, התאגד ארגון "פרויקט ההנצחה לנשות מלחמת וייטנאם" (The Vietnam Women's Memorial Project) במדינת מינסוטה. מטרת הארגון הייתה להשיג מימון לצורך הקמת אנדרטה לנשים שהשתתפו ונפלו במלחמת וייטנאם, בסמוך לאנדרטת המלחמה בוושינגטון.

האנדרטה תוכננה על ידי הפסלת גלנה גודאקר. טקס פתיחת אתר האנדרטה נערך ב-29 ביולי 1993 בנוכחות הגנרל קולין פאוול - יושב ראש המטות המשולבים באותה עת.

פסל האנדרטה ניצוק בסנטה פה שבמדינת ניו מקסיקו, והוצג ב-21 ערים שונות ברחבי ארצות הברית במשך שלושת השבועות שלאחר השלמתו. 

ב-1 בנובמבר 1993 הוצב הפסל במרחק כ-100 מטרים מאנדרטת מלחמת וייטנאם. האנדרטה נחנכה ב-11 בנובמבר 1993 בנוכחות סגן נשיא ארצות הברית אל גור.

האנדרטה כוללת פסלים של שלוש נשים, אחת מהן היא אחות המטפלת בחייל פצוע.

## קישורים חיצוניים

* אנדרטת הלוחמות בווייטנאם 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלחמת וייטנאם
קטגוריה:אנדרטאות לחיילי ארצות הברית
לוחמות במלחמת וייטנאם
מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה

[שמאל|ממוזער|250px|הנשיא [ג'ורג' ווקר בוש|ג'ורג' בוש ואשתו לורה בוש מבקרים במוזיאון השואה ב-19 באפריל 2001.]]
**מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה** (באנגלית: **United States Holocaust Memorial Museum**) הוא מוזיאון לאומי הממוקם בקרבת המול בעיר וושינגטון די. סי., בירת ארצות הברית. במוזיאון מתבצעת פעילות תיעוד, לימוד ופירוש ההיסטוריה של השואה והוא משמש כמפעל הנצחה למיליוני יהודים ובני עמים אחרים שנספו בשואה. הוא פועל מאז אפריל 1993.

## היסטוריה
המוזיאון נבנה בעקבות חוק שעבר בקונגרס האמריקאי פה אחד בשנת 1980, אשר קודם על ידי ועדה שמונתה על ידי נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר. הוא נפתח לציבור באפריל 1993, לאחר שהנשיא ביל קלינטון וניצול השואה אלי ויזל הדליקו את הלהבה הנצחית באולם הזיכרון של המוזיאון במהלך טקס הקדשה קודר.

הרחוב שבו ממוקם המוזיאון קרוי על שם ראול ולנברג, הדיפלומט השוודי שהציל 100,000 יהודים בהונגריה במהלך מלחמת העולם השנייה.

המימון לפעילות המוזיאון מגיע בעיקר ממקורות פרטיים ומבמאי הסרטים היהודי סטיבן ספילברג. חלק מהמימון מגיע מממשלת ארצות הברית.

המתקנים במקום מכילים מספר תערוכות, יצירות אמנות, פרסומים וחפצים הקשורים בשואה. המוזיאון אוסף ומשמר עדויות מהשואה, מפיץ חומר חינוכי ומייצר תוכניות עבור הציבור. במוזיאון נערכים טקסי אזכרה שנתיים לזכר השואה. המוזיאון מוציא לאור את אנציקלופדיה של המחנות והגטאות. המוזיאון כולל תערוכה קבועה של הציירת הישראלית-אמריקאית אילנה רביב.

תערוכה קבועה במוזיאון היא היסטוריה כרונולוגית של השואה. היא מתחילה ב-1933, עם עליית היטלר לשלטון ומסתיימת בשחרור מחנות הריכוז והקמת מדינת ישראל. התערוכה מתפרשת על פני שלוש קומות וסוקרת שנים שונות. הקומה הרביעית (תחילת התערוכה) סוקרת את השנים 1933–1940 ומתמקדת בהרחקת היהודים מהחברה וברצף האירועים שהוביל למלחמת העולם השנייה עד לפלישת גרמניה לפולין. הקומה השלישית סוקרת את השנים 1940 עד 1945 ומתמקדת במחנות הריכוז, במרכזי ההשמדה ובגטאות. הקומה השנייה מתמקדת בהתנגדות לנאצים, בהצלה, בשחרור ובשנים שלאחר המלחמה. בסוף התערוכה מוצג סרט מחזורי המציג עדות של ניצולי השואה. עם הקמתו קיבל המוזיאון בהשאלה את מחציתו של אחד הצריפים שפורק משטח המחנה לשעבר בבירקנאו. בשנת 2006 המוזיאון רכש אלבום תמונות של קרל פרידריך הקר על חיי האסירים במחנה ריכוז.

בנוסף, המוזיאון מכיל את משרדי ועדת המצפון, מכון מחקר הממומן על ידי הממשלה וגורמים פרטיים, החוקר רצח עם במקומות שונים בעולם. הגוף היה המוביל בידע אודות רצח העם בדארפור שבסודאן וכן בנוגע לאזור הלום הקרבות של צ'צ'ניה ורוסיה, אזור שעשוי לפי הוועדה להוליד פשעי רצח עם, מלחמת האזרחים בסוריה וטבח הרוהינגיה במיאנמר. אולם, הוועדה אינה בעלת סמכות לקבוע מדיניות ומשרתת כגוף מייעץ בלבד לממשלת ארצות הברית ולמדינות אחרות המבקשות את שירותיה.

ב-10 ביוני 2009 פתח אנטישמי אמריקאי בירי בתוך המוזיאון, ורצח את אחד המאבטחים.

## מגדל החיים
במוזיאון השואה הוקם מגדל החיים (Tower of Faces), מגדל זה הוא בן שלושה מפלסים. הוא כולל אלפי צילומים של יהודים מלפני מלחמת העולם השנייה, מהשנים 1890–1941, מתוך אוסף יפה אליאך של צילומים מעיירת מגוריה, איישישוק, היום בליטא.

## ראו גם
*יד ושם
*מוזיאון השואה בלוס אנג'לס
*מוזיאון השואה של מלבורן
*מוזיאון השואה במונטריאול
*מרכז חינוך בנושא השואה (יפן)
*מרכז חינוכי אנה פרנק (פרנקפורט)

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* ועדת המצפון
* תצפית מלמעלה
* 
* 

## הערות שוליים

זכר השואה
וושינגטון די.סי.
קטגוריה:מוסדות להוראת תולדות השואה