חנה אנגלברג-קולקה

**חנה אנגלברג-קולקה** (15 באוגוסט 1932 – 24 במרץ 2025) הייתה מיקרוביולוגית מולקולרית ישראלית ופרופסור במחלקה לביולוגיה מולקולרית שבמכון למחקר רפואי ישראל-קנדה באוניברסיטה העברית בירושלים. כלת פרס א.מ.ת. לגנטיקה לשנת 2018.

## ביוגרפיה
חנה אנגלברג נולדה בווינה בירת אוסטריה, בתם הבכורה של ד"ר נתן אנגלברג, מהנדס כימיה, וצפורה (לבית וקסמן), מורה. אחות למשה (לימים פרופ' לכירורגיה). אביה היה בעל דמיון וכישרון המצאתי, אך מעולם לא רשם פטנטים על המצאותיו.

באוקטובר 1939, כשנה לאחר האנשלוס, עלתה לארץ ישראל עם משפחתה, שהתיישבה בשכונת ארנונה בירושלים.

בשנות ה-40 עברה המשפחה לתל אביב. אנגלברג התחנכה בתיכון עירוני א' והייתה חברה בתנועה המאוחדת. בצעירותה ניגנה בכינור ואף למדה אצל לורנד פניבש ובאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים (לצדה של נעמי שמר). את שירותה הצבאי עשתה בנח"ל בקיבוץ מעיין ברוך.

את כל לימודיה האקדמיים עשתה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1952 החלה את לימודיה לתואר ראשון ושני במיקרוביולוגיה ובביוכימיה, והשלימה אותם ב-1958. מיד לאחר מכן המשיכה ללימודי דוקטורט במחלקה לבקטריולוגיה של בית הספר לרפואה, בהנחיית פרופ' מיכאל ארטמן. עבודת הדוקטורט שלה, שהוגשה ב-1964, עסקה במנגנון הפעולה של החומר האנטיביוטי סטרפטומיצין. את השתלמות הבתר-דוקטורט עשתה בקולג' אלברט איינשטיין לרפואה בניו יורק.

עם שובה לישראל שימשה כחוקרת במעבדתו של ארטמן וכמדריכה במחלקה לבקטריולוגיה. ב-1968 מונתה למרצה במחלקה לביולוגיה מולקולרית בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית. ב-1972 קודמה לדרגת מרצה בכירה, ב-1978 הייתה לפרופסור חבר, וב-1985 לפרופסור מן המניין.

בראשית שנות ה-70 שהתה בשנת שבתון בקולג' אלברט איינשטיין לרפואה ומאז שנות ה-90 ועד למותה הייתה חוקרת אורחת באוניברסיטת וינה.

בשנים 1994–2000 כיהנה כיושבת ראש המחלקה לביולוגיה מולקולרית. כמו כן, שימשה כחברה בוועד המנהל של האוניברסיטה העברית.

ב-2000 יצאה לגמלאות, אך המשיכה לעסוק במחקר פעיל. בשנת 2019 הופיעה בסרט "הכיתה של 38', גלות ומצוינות" שיזם הפיזיקאי אנטון ציילינגר על אודות מדענים יהודים מובילים שעקרו מאוסטריה בילדותם.

התגוררה בירושלים. הייתה נשואה לפסל והצייר דן קולקה עד למותו ב-1979. בן-דודה היה המיקרוביולוג מוסליו שכטר  

## מחקר
במרוצת השנים פרסמה אנגלברג-קולקה את מחקריה בלמעלה מ-110 מאמרים שהתפרסמו בכתבי עת אקדמיים מובילים, והנחתה כ-45 תלמידי מחקר ופוסט-דוקטורנטים. עם תלמידיה נמנים פרופ' איתי בנהר מאוניברסיטת תל אביב, פרופ' רונן חזן מהפקולטה לרפואת שיניים באוניברסיטה העברית וד"ר אילנה קולודקין-גל מהפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה באוניברסיטה העברית.

### מערכות טוקסין-אנטיטוקסין
ב-1996 חשפה מעבדתה, יחד עם מעבדתו של פרופ' גד גלזר, את מערכת הטוקסין-אנטיטוקסין הראשונה בכרומוזום של החיידק "E.coli". מערכת זו כונתה mazEF, וגילויה פתח תחום חדש של מערכות טוקסין-אנטיטוקסין המצויות בכרומוזומים של כל החיידקים, כולל חיידקים פתוגניים כגון שחפת. מאז הגילוי הופיעו למעלה מ-600 מאמרים בנושא זה, אשר הפך למושא מחקר מרכזי במיקרוביולוגיה.

### מערכות מוות מתוכנת בחיידקים
בעבר, היה ידוע על קיומו של מוות מתוכנת המכונה "אפופטוטי" שהופיע בתאים אאוקריוטיים בלבד. תגלית הטוקסין-אנטיטוקסין mazEF חשפה את קיומו של מוות מתוכנת המיוחד לחיידקים. כפי שנמצא על ידי קבוצתה של אנגלברג-קולקה, מוות זה אינו אפופטוטי והוא מופעל על ידי הטוקסין mazF ובתנאי עקה. מאוחר יותר, נמצא במעבדתה כי בתנאי עקה, ביניהם טמפרטורה גבוהה או כאלה הגורמים לשברים ב-DNA או חומרים אנטיביוטיים, קיימת גם בחיידקים מערכת מוות שהיא דמוית המוות האפופטוטי, אשר כונתה על ידה Apoptotic-Like Death או בקיצור ALD. כמו כן, מצאה כי ה-ALD היא למעשה צורה קיצונית של תגובת ה-SOS הידועה.

### תנאי עקה בחיידקים
בתנאי עקה, מופעל אצל החיידקים הטוקסין mazF שהוא אנדוריבונוקלאוזה ספציפית המייצרת מולקולות mRNA אחדות, המתורגמות באופן סלקטיבי על ידי ריבוזומים מיוחדים שנוצרו אף הם בתנאים אלה. מערכת תרגום זו, המיוחדת לתנאי עקה, כונתה Stress Translation Machinery ובקיצור STM. עבודה זו של אנגלברג-קולקה ועמיתתה, פרופ' איזבלה מול מאוניברסיטת וינה, פורסמה בכתב העת Cell. כמו כן, גילתה אנגלברג-קולקה כי בתנאי עקה בחיידקים ישנה סטייה מיוחדת בקריאת הצופן הגנטי, האופיינית לגנים המקודדים לחלבוני עקה.

### פפטידים כחיישני מניין
אנגלברג-קולקה גילתה פפטידים מיוחדים, שהם הפפטידים הראשונים שהתגלו כחיישני מניין (Quorum Sensing). הם מופרשים מתאי החיידקים, וגורמים למותם של חיידקים אחרים. הם כונו Extracellular Death Factors ובקיצור EDF. לפפטידים אלה יש הפוטנציאל להוות אנטיביוטיקה חדשה, העשויה להיות אפקטיבית גם כנגד חיידק השחפת, החיידק הפתוגני ביותר בעולם. עבודתה זו פורסמה בכתב העת Science.

## פרסים והוקרה
* מלגת אלינור רוזוולט, מטעם האיגוד הבינלאומי למלחמה בסרטן (1972)
* מחזיקת הקתדרה למיקרוביולוגיה ע"ש אטה רוזנסון (1996–2025)
* פרס אוליצקי, מטעם האגודה הישראלית למיקרוביולוגיה (1999)
* חברה באקדמיה הלאומית האמריקאית למיקרוביולוגיה (2000)
* פרס הצטיינות במחקר, מטעם הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית (2009)
* פרס אילנית-קציר, מטעם האגודה הישראלית לביולוגיה ניסויית (2011)
* דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת וינה, במלאת 650 שנה לאוניברסיטה (2015)
* פרס א.מ.ת. לגנטיקה (2018)

## קישורים חיצוניים

* חנה אנגלברג-קולקה, באתר האוניברסיטה העברית בירושלים
* חנה אנגלברג-קולקה, באתר ResearchGate
* 
* 
* פרופ' חנה אנגלברג-קולקה, באתר פרס א.מ.ת.
* פרופ' חנה אנגלברג-קולקה, באתר אוניברסיטת וינה 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיקרוביולוגיות ישראליות
קטגוריה:מיקרוביולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות התנועה המאוחדת
קטגוריה:בוגרי התנועה המאוחדת
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:זוכות פרס א.מ.ת.
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מדעי החיים
קטגוריה:ישראליות ילידות אוסטריה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:עולות במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2025
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025