open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קראסנה

**קראסנה** (בבלארוסית: **Краснае**, קראסנאיה; בפולנית: **Krasne nad Uszą**, קראסנה נאד אושון, "קראסנה על האושה"; ביידיש: **קראַסנע**) הוא כפר במחוז מינסק שבבלארוס, על גדת נהר אושה (Usza), בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
היישוב נזכר לראשונה במאה ה-15, ובשנת 1486 הוענקו לו זכויות עיר. בתחילת המאה ה-16 הפכה העיירה לבירת מחוז.

בחלוקת פולין בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ובהתאם להסכם ריגה משנת 1921 נכללה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. בשנת 1954, עת היה בשליטת ברית המועצות, הושב היישוב למעמד כפרי.

## יהודי קראסנה
ממוזער|אנדרטה לזכר קורבנות קראסנה.
בשנת 1897 נמנו ביישוב 573 יהודים. בין מלחמות העולם התגוררו בו כ-320 יהודים, והתקיימה בו פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל, תוך קיום בית ספר עברי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

בסוף יוני 1941, תחילת מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים, ועד מהרה הוטלו על יהודיו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה. בתחילת אוגוסט 1941 רוכזו יהודי היישוב בגטו מגודר שהוקם בו, אליו הועברו באביב 1942 אלפים מיהודי הסביבה. בשל הצפיפות הרבה, שוכנו כמה אלפים מיהודי הגטו במחנה עבודה שהוקם מחוץ ליישוב. בקיץ 1942 הצליחו להימלט מהגטו ומהמחנה כ-100 יהודים, אשר הצטרפו ליחידות פרטיזנים ביערות הסביבה.

בתחילת מרץ 1943 ריכזו הגרמנים את כל יושבי הגטו שביישוב באורווה, ושרפו אותם חיים. את האסירים שנותרו במחנה העבודה הסמוך רצחו הגרמנים בין ה-19 ל-21 במרץ 1943.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מינסק: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בבלארוס
קרוקי

**קרוקי** (בליטאית: **Krakės**, קְרַאקֶס; בפולנית: **Kroki**; ביידיש: **קראָק**) היא עיירה קטנה במחוז קובנה שבליטא, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
קרוקי נזכרת מהמאה ה-14, ובין המאות ה-16 וה-17 הוקמו בה מנזר וכנסייה.

## יהודי קרוקי
ממוזער|בית הקברות היהודי של קרוקי.
בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,090 יהודים. בין מלחמות העולם התגוררו בה כ-470 יהודים, ופעלו בה מוסדות דת, חינוך ותרבות יהודיים. בן ציון נטלוביץ' היה רבה של העיר בתחילת המאה ה-20. פעילות יהודית, ובפרט הפעילות הציונית, נאסרה עם סיפוח ליטא לברית המועצות ביוני 1940.

בסוף יוני 1941, לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, השתלטו על העיירה ליטאים לאומנים, והחלו לעצור בה יהודים, ולהעבירם לקידן, בה הוצאו להורג. כמו כן, התעללו הליטאים בנכבדי הקהילה המקומית, ובפרט ברבנים. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה בגטו בן רחוב אחד שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים נוספים מיישובי הסביבה.

ב-2 בספטמבר 1941 רצחו הליטאים את כל יושבי הגטו שבעיירה ביחד עם יהודי גרינקישוק בכפר הסמוך פשטינוקאי (Pestinukai). לפי דו"ח יגר נרצחו במועד זה 1,145 יהודים, ומהם 448 גברים, 476 נשים ו-221 ילדים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:ליטא: עיירות יהודיות
קטגוריה:מחוז קובנה
קטגוריה:גטאות בליטא
קטגוריה:נפת קובנה (האימפריה הרוסית)
קרוז' (ליטא)

**קרוז**' (בליטאית: **Kražiai**, קרז'יאי; בפולנית: **Kroże**, קרוז'ה; ביידיש: **קראָזש**) היא עיירה קטנה במחוז שאולאי שבליטא, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
התיעוד הראשון לעיירה הוא משנת 1257. לאחר קרב גרונוולד בראשית המאה ה-15 הפכה העיירה לעיירת מחוז, ובמאה ה-17 נעשתה למרכז קתולי אזורי.

## יהודי קרוז'
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בקרוז' הוא מהמאה ה-15. מקרוז' יצאו החל מהמאה ה-18 רבנים חשובים, ובהם אבא חסיד. משנות ה-80 של המאה ה-19 היגרו רבים מיהודי העיירה אל מעבר לים. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,125 יהודים, כשליש מתושביה.

בין מלחמות העולם התגוררו בעיירה כ-530 יהודים, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות. פעילות זו נאסרה עם סיפוח ליטא לברית המועצות ביוני 1940.

### בשואה
ב-24 ביוני 1941, יומיים לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, תוך שריפת רוב בתיה. יהודי העיירה שנמלטו ממנה, הוחזרו אליה, ורוכזו באורווה ובמחסנים, תוך שוד רכושם בידי הליטאים. ב-8 ביולי 1941 הועברו למעלה מ-400 יהודי העיירה וכפרי הסביבה שלה לגטו שהוקם באחוזת שיוקשטה (Sajukste) הסמוכה לעיירה, שם הועסקו בעבודות כפייה.

ב-22 ביולי 1941 נורו למוות ביער קופרי (Kupris) כ-390 יהודים מגטו זה. ב-2 בספטמבר 1941 רצחו אנשי ס"ס ושוטרים ליטאים את אחרוני יושבי הגטו - 64 ילדים ו-5 מבוגרים, ובהם רב העיירה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 'קרוז' (קראז'יאי), מחוז ראסיין', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 352 טור 2 - 355 טור 2 (, תמונה 1598–1601).
** **על השמדת יהודי קרוז':** שם, כרך ד, עמ' 350–351 (שם, תמונה 2060–2061)
* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:ליטא: עיירות יהודיות
קטגוריה:מחוז שיאוליאי
קטגוריה:גטאות בליטא
אופוסומים חדפיים

**אופוסומים חדפיים** (שם מדעי: Caenolestidae; ידועים גם כ**אופסומים חולדתיים** או **קנוליסטידים**) היא משפחת כיסאים יחידה בסדרתה, הכוללת יצורים דמויי אופוסום החיים רק באזור הרי האנדים באמריקה הדרומית.

האופוסומים החדפיים הם יצורים בגודל של חולדות קטנות החיים ביערות ואזורים הרריים במערב אמריקה הדרומית. הם אוכלי חרקים הפעילים בלילה ומזכירים מאוד חדפים אמיתיים. יש להם גפיים דקים, חוטם דק ומחודד וזנב שעיר. עיניהם הקטנות בעלות ראייה ירודה והם צדים בשעות הלילה בעיקר בעזרת חוש השמיעה שלהם ושפמם הרגיש לתנועות באוויר. את רוב היום הם מבלים במחילות בבטן האדמה ובלילה הם פעילים בשבילים קבועים. בדומה למספר חיות כיס אחרות, לנקבות של מינים אלו אין כיס והן נושאות את הצאצא שלהן על גבן רוב הזמן או משאירות אותו במאורה בעת שהן יוצאות לצוד.

## מיון
*משפחה **אופוסומים חדפיים** (Caenolestidae)
**סוג אופוסום חדפי (*Caenolestes*)
***מין אופוסום חדפי אפור-בטן (*Caenolestes caniventer*)
***מין אופוסום חדפי קונדורי (*Caenolestes condorensis*)
***מין אופוסום חדפי צפוני (*Caenolestes convelatus*)
***מין אופוסום חדפי כהה (*Caenolestes fuliginosus*)
***מין אופוסום חדפי סנגאי (*Caenolestes sangay*)
**סוג ומין יחיד אופוסום חדפי אינקה (*Lestoros inca*)
**סוג ומין יחיד אופוסום חדפי חוטמני (*Rhyncholestes raphanurus*)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:יונקי כיס אמריקאיים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד לואי טרוסר
חוזה בלבן

**חוזה בלבן**, היה כינוים של חוזי מכירה בכתב, שחברי התנועה הלגיונרית, במסגרת פעילות הרומניזציה, אילצו יהודים בעלי רכוש לחתום עליהם בתקופת המדינה הלאומית-לגיונרית. "חוזה בלבן" היה דף נייר עליו הודפסו רק המילים "חוזה מכירה", שמו של בעל הרכוש היהודי ושם העסק והיהודי שאולץ לחתום בתחתית הדף. היהודים אולצו לחתום על חוזים אלה על ידי הפחדה, מכות ועינויים המופנים כלפיהם וכלפי בני משפחותיהם.

הלגיונרים מילאו את תוכן החוזים לאחר חתימת היהודים, כשהם קובעים את המוטבים, שבדרך כלל היו לגיונרים או אוהדי התנועה או אפילו התנועה הלגיונרית עצמה. אם נקבע בחוזה תשלום, התשלום שולשל לידי הלגיונרים או לידי מוסדות לגיונריים דוגמת הסיוע הלגיונרי. חוזים אלה הוגשו לאישור בידי נוטריונים (לעיתים הנוטריונים היו נוכחים בשעת הפעלת הלחץ על היהודים) ונרשמו במשרדים לרישום זכויות במקרקעין.

## לקריאה נוספת
* ז'אן אנצ'ל, תולדות השואה - רומניה, כרך א' עמודים 281 - 282

קטגוריה:שואת יהודי רומניה
קטגוריה:התנועה הלגיונרית
Nun komm, der Heiden Heiland, רי"ב 61

**Nun komm, der Heiden Heiland** (בעברית: בוא, גואל הגויים), רי"ב 61, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך ב-1714, בהיותו בוויימאר, והוא ביצע אותה לראשונה ב-2 בדצמבר באותה שנה, לכבוד יום ראשון הראשון של תקופת הציפייה. כקנטטות נוספות מאותה תקופה, הוא ביצע אותה שוב מאוחר יותר, כשעבד בלייפציג, ב-28 בנובמבר 1723.

## היסטוריה ומילים
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה השביעית מתוך שמונה שהלחין באותה שנה, לאחר רי"ב 182, רי"ב 12, רי"ב 172, רי"ב 21, רי"ב 54 (כנראה) ורי"ב 199.

הלברית נכתבה על ידי התאולוג והמשורר הלותרני ארדמן נוימייסטר (Erdmann Neumeister), שכתב את הלברית גם לרי"ב 18. החלק הראשון לקוח ממזמור של מרטין לותר שמבוסס על מזמור לטיני קדום והוא המזמור העיקרי של תקופת הציפייה. אותו מזמור שימש גם לרי"ב 62, קנטטה בעלת שם זהה שהלחין באך ב-1724 לאותו מועד. החלק האחרון לקוח ממזמור של התאולוג והמשורר פיליפ ניקולאי (Philipp Nicolai) בן המאה ה-16 ועוסק אף הוא בביאתו הצפויה של ישו. בחלק הרביעי מצטט נוימייסטר מחזון יוחנן את הפסוק "הִנְנִי עֹמֵד בַּפֶּתַח וְדֹפֵק וְהָיָה כִּי־יִשְׁמַע אִישׁ לְקוֹלִי וּפָתַח הַפֶּתַח אָבוֹא אֵלָיו וְסָעַדְתִּי עִמּוֹ וְהוּא עִמִּי".

## מבנה והרכב מבצע
הקנטטה נכתבה לשלושה סולנים, סופרן, טנור ובס ולמקהלה בת ארבעה קולות. הכלים המשתתפים הם שני כינורות, שתי ויולות ובאסו קונטינואו שמבוצע גם על ידי צ'לו ובסון. ייתכן שבביצוע המקורי היו גם אבובים שהכפילו והדגישו חלקים מסוימים של כלי הקשת, אולם הם לא מצוינים בפרטיטורה. בקנטטה שישה חלקים:
# כורל-פנטזיה למקהלה: *Nun komm, der Heiden Heiland* (בוא, גואל הגויים)
# רצ'יטטיב לטנור: *Der Heiland ist gekommen* (הגואל בא)
# אריה לטנור: *Komm, Jesu, komm zu deiner Kirche* (בוא, ישו, אל בית תפילתך)
# רצ'יטטיב לבס: *Siehe, ich stehe vor der Tür* (ראה, עומד אני לפני השער)
# אריה לסופרן: *Öffne dich, mein ganzes Herze* (היפתח, לבי)
# כורל למקהלה: *Amen, Amen, komm du schöne Freudenkrone* (אמן, אמן, בוא, נזר השמחה)

## הקלטות
את הקנטטה ביצעו והקליטו כ-60 פעמים, חלקן על ידי מנצחים ידועים כגון טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1997), ג'ון אליוט גרדינר (ב-2000) וניקולאוס הרנונקור (ב-2006).

## קישורים חיצוניים
* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
רפי אוסמו

[שמאל|ממוזער|250px|אוסמו בעמדת הפרשן ב[רדיו חיפה]]
**רפאל (רפי) אוסמו** (נולד ב-25 במרץ 1963) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק במשך רוב הקריירה במכבי חיפה. כדי להבדילו מבן דודו ששיחק לצדו במכבי חיפה הנושא שם זהה, זכה לכינוי **"הגדול"** שהוצמד לשמו לעומת בן דודו המכונה "רפי אוסמו הקטן". בין השנים 2020-2016 שימש אוסמו מנהל קבוצת מכבי חיפה.

## קריירה
נולד לארמנד אוסמו, יליד מצרים, ולרחל, ילידת סוריה. החל את דרכו בענף הכדורגל במחזור הראשון של בית הספר לכדורגל של מכבי חיפה, אך שיחק במקביל כדורסל בקבוצת הפועל גבעת נשר ורק לקראת סוף לימודי התיכון בחר להתמקד בכדורגל. את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה ערך בעונת  כשזו שיחקה בליגה הארצית, אז הליגה השנייה, תחת הדרכתו של המאמן מרדכי שפיגלר. בראשית הקריירה שיחק בתפקיד הקשר האחורי אולם בהמשך הוסב לתפקיד הבלם.

אוסמו היה שותף לאליפות הראשונה של מכבי חיפה בעונת  תחת הדרכתו של המאמן שלמה שרף ושיחק במשחק ההכתרה נגד מכבי רמת עמידר. אוסמו זכה במדי הקבוצה באליפות גם בעונה הבאה, , וכמעט שזכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות, זכייה שנמנעה בשל הפסדה של חיפה להפועל תל אביב במחזור האחרון לעונת . כמו כן, אוסמו שיחק בשנים אלו בשורות מכבי חיפה במסגרת גביע האינטרטוטו.

בשנת 1986 זומן על ידי יוסף מרימוביץ' לסגל נבחרת ישראל ובמדיה ערך שתי הופעות בלבד, נגד נבחרת סקוטלנד ונגד נבחרת ארגנטינה.

לאחר סכסוך שהתגלע בין אוסמו לבין שרף במשחק גמר גביע המדינה ב-1987 הושאל אוסמו ליריבה העירונית הפועל חיפה ששיחקה בזמנו בליגה השנייה. אוסמו שיחק בקבוצה עד שנת 1990 ולקראת עונת  שב למכבי חיפה. בעונה זו נע בין ההרכב לספסל המחליפים אך היה שותף מלא לזכייה בדאבל. במהלך עונת  שב לשחק בליגה השנייה כשהושאל בשנית להפועל חיפה, ובתום העונה פרש ממשחק פעיל.

## לאחר הפרישה
לאחר הפרישה, הצטרף אוסמו למחלקת הנוער של מכבי חיפה ואימן בה קבוצות ילדים ונוער במשך מספר שנים, ואימן בין היתר את אמיר אדרי וערן לוי. במקביל לקריירת המשחק החל אוסמו לעבוד במאיר חברה למכוניות ומשאיות שבה הוא משמש כמנהל סוכנות בחיפה. החברה נמצאת בבעלותו של יעקב שחר, נשיא מכבי חיפה, ובשל קרבתו לנשיא המועדון שמר לאורך השנים על קשר רציף עם המועדון ואף הוזכר מספר פעמים כמועמד להתמנות לתפקיד מקצועי בו. בשנת 2008 קיבל את אות יקיר אגודת מכבי חיפה. בשנת 2014 השתתף בטקס הפרידה מאצטדיון קריית אליעזר לפני משחק הליגה האחרון ששוחק בו יחד עם חבריו לסגל הקבוצה שזכה באליפות הראשונה בתולדות מכבי חיפה.

החל מאמצע העשור הראשון של המאה ה-21 שימש אוסמו כפרשן כדורגל בפלטפורמות שונות כשהעיקריות שבהן מחלקת הספורט של רדיו חיפה והתוכנית "שירים ושערים" ברשת ב' של קול ישראל.

אוסמו תמך במועמדתו של אברהם בינמו לראשות עיריית נשר וכיהן כחבר מועצת העיר מטעם סיעתו של בינמו בין השנים 2008–2013.

ביוני 2016 מונה למנהל קבוצת מכבי חיפה ומילא תפקיד זה עד שנת 2020.

## קישורים חיצוניים

* דף השחקן של רפי אוסמו, באתר הרשמי של מכבי חיפה
* שי חדד, רפי אוסמו: "הרגע הגדול בקריית אליעזר? האליפות ב-1984", באתר ישראל ספורט
* "עומדים שם עשרות אלפי אנשים, על ההר כדי לראות את המשחק", ריאיון עם אוסמו באתר "מכבי חיפה און-ליין"

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:נשר: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:פרשני כדורגל ישראלים
קטגוריה:שירים ושערים
קטגוריה:מכבי חיפה: בעלי תפקידים
קטגוריה:יקירי מכבי חיפה
קטגוריה:חברי מועצת העיר נשר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
קראסנוברוד

**קראסנוברוד** (בפולנית: **Krasnobród**; ביידיש: **קראסנאבראד**) היא עיירה במחוז זמושץ שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדות נהר וייפז' (Wieprz), בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
באמצע המאה ה-16 תועדה העיירה ככפר בבעלות משפחת האצולה הפולנית ליפסקי. במחצית השנייה של אותה מאה הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובמשך מספר שנים הוא נותר עיירה פרטית בבעלות אצולה.

באמצע המאה ה-17 נפגע היישוב קשות מפשיטות הקוזקים והטטרים, ורק לאחר שהשתקם, בשנת 1763, חודשו ליישוב זכויות העיר שלו. ב-24 במרץ 1863 נערך בסביבת העיירה "קרב קראסנוברוד" בין המורדים הפולנים במרד ינואר ובין הכוחות הרוסיים. לאחר מכן, נטלו הרוסים מהיישוב את מעמדו העירוני.

## יהודי קראסנוברוד
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מהמאה ה-16. בין השנים 1822 ו-1862 נאסר על יהודים להתיישב בעיירה, בשל קרבתה לגבול האוסטרי. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,378 יהודים. בשנת 1920 ערכו חיילים אוקראינים פרעות ביהודי העיירה, תוך רצח מספר יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,100, רוב תושביה. בתקופה זו התקיימו בעיירה חצרות חסידיות, לצד תנועות נוער ציוניות, וכן פעל בה בית ספר עברי מרשת יבנה. בשנים אלה היגרו חלק מיהודי העיירה לדרום אמריקה, וחלקם עלו ארצה. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים, שהתבטאו בחרם על עסקיהם ובהפצת עלילת דם נגדם בשנת 1937.

### בשואה
ב-23 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, לאחר עשרה ימים של קרב, במהלכם נהרגו 198 יהודים. לאחר מכן נכנסו חיילי הצבא האדום לעיירה, אך פינו אותה כעבור שבועיים בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב. עם שובם של הגרמנים לעיירה, גייסו את יהודיה לעבודות כפייה, וחייבו את האוכלוסייה היהודית בענידת סרט זרוע. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה, לצד פליטים יהודים שהגיעו אליה, בגטו שהוקם בה, בו מתו רבים מהם מרעב וממגפות.

בראשית קיץ 1942 פשטו על הגטו שבעיירה אנשי גסטאפו, ולאחר מעשי שוד ורצח, הסיעו את רוב יושביו למחנה ההשמדה בלז'ץ. ביולי 1942 חוסל סופית גטו קראסנוברוד, עם רצח המשפחות היהודיות שנותרו בו, ושרפת כל בתי הגטו. ב-26 באוקטובר 1942 רצחו הגרמנים את היהודים האחרונים שעוד הושארו בעיירה. לאחר מכן, ערכו הגרמנים בעיירה ובכפר חוטקוב הסמוך אליה מצוד אחר היהודים המסתתרים שהצליחו להימלט מהאקציות, ועד פברואר 1943 רצחו את כולם.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* קראסנוברוד באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1966
קארצ'ב

**קארצ'ב** (בפולנית: **Karczew**; ביידיש: **קארטשעוו**) היא עיירה במחוז אוטבוצק שבפרובינציית מזוביה בפולין, מדרום מזרח לוורשה וממזרח לוויסלה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
קארצ'ב נזכרת מהמאה ה-16, עת הייתה בבעלות משפחת האצולה קארצ'בסקי, ובשנת 1548 הוענקו לה זכויות עיר, והיתרים לקיום ירידים שבועיים ושנתיים. בשנת 1757 אושרו זכויות אלה מחדש.

## יהודי קארצ'ב
ממוזער|אנדרטה לזכר קורבנות קארצ'ב בשער בית הקברות היהודי שלה.
יהודים החלו להתיישב בקארצ'ב בראשית המאה ה-16. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,025 יהודים. בשנת 1920, במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית, פרעו ביהודי העיירה חיילי הצבא הכחול. בין מלחמות העולם התגוררו בעיירה כ-830 יהודים, שהיוו כרבע מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות היהודיות השונות. בשנות השלושים של המאה ה-20 התגברו ההתנכלויות האנטישמיות בעיירה, שבאו לידי ביטוי בחרם על עסקי היהודים בה, ואף ברצח של קשיש יהודי.

באמצע ספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה מפרכות במחנה עבודה שהוקם בסמוך לעיירה. בדצמבר 1940 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אשר שעריו ננעלו לאחר זמן קצר. כתוצאה מרעב וממגפות, מתו רבים מיושבי הגטו, ובינואר 1941 חוסל הגטו, עם העברת כל יושביו לגטו ורשה.

קבוצה מיהודי גטו קארצ'ב, בראשות משה גונטרסקי, הצליחה להימלט ממנו לפני האקציה, והתארגנה ליחידת פרטיזנים. כל חברי הקבוצה נרצחו בידי פרטיזנים פולנים מהארמייה קריובה.

## קישורים חיצוניים

* 
* קארצ'ב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
גדג'

**גדז**' הוא שם משפחה הנפוץ בקרב יהודים יוצאי צפון אפריקה.

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות צפון אפריקה
משה הרשקוביץ'

**משה הרשקוביץ' (רשף)** (17 ביולי 1962 - 21 במאי 2004) היה כדורסלן ישראלי.

## קריירה
משה הרשקוביץ' (רשף) החל את הקריירה בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, הצטרף לקבוצה הבוגרת בעונת 1980/81 בה שיחק חמש עונות. הרשקוביץ' היה שותף לזכייתה של הקבוצה בחמש אליפויות וארבע בגביעי המדינה. כמו כן, היה שותף הרשקוביץ' לזכייתה של הקבוצה בגביע אירופה ב-1981 בשטרסבורג, וכן להעפלתה לגמר גביע אירופה שנה לאחר מכן בקלן. בסך הכל קלע 65 נקודות ב-74 משחקים באירופה.

לאחר עזיבתו את מכבי תל אביב המשיך לשחק במספר קבוצות נוספות, בהן מכבי ראשון לציון.

## לאחר פרישתו ופטירתו.
לאחר פרישתו למד רפואת שיניים ברומניה ובהמשך עבד כרופא שיניים.

הרשקוביץ' נפטר ממחלת הסרטן בגיל 41, ונטמן בבית העלמין בחולון. הותיר אחריו בת מנישואיו הראשונים, ובן מנישואיו השניים.

## קישורים חיצוניים

* משה הרשקוביץ' באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* משה הרשקוביץ' באתר מכבי תל אביב
* משה הרשקוביץ' באתר "כדורסלע"

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:רופאי שיניים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורסלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004
כריסטיאן ורנס

**כריסטיאן ורנס** (בגרמנית: **Christian Wörns**; נולד ב-10 במאי 1972) הוא כדורגלן עבר גרמני, ששיחק בעיקר בבאייר לברקוזן ובבורוסיה דורטמונד בעמדת הבלם.

ורנס לבש את מדי נבחרת גרמניה ביורו 1992, מונדיאל 1998, גביע הקונפדרציות 1999 ויורו 2004.

## קריירת מועדונים
ורנס גדל בקבוצת הנוער של המועדון וולדהוף מנהיים, ממנה עלה בשנת 1989 לקבוצה הבוגרת, ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה, והיה לשחקן הרביעי בדירוג השחקנים הצעירים ביותר ששיחקו בבונדסליגה. ורנס ירד ליגה עם מנהיים בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת, ובעונתו השנייה בקבוצה, בליגת הבונדסליגה השנייה, הפך לשחקן הרכב קבוע.

בשנת 1991, חתם ורנס בבאייר לברקוזן. ורנס שיחק שבע עונות בבאייר לברקוזן, בהן הבקיע 13 שערים ב-211 הופעות בבונדסליגה, והפך לעוגן הגנתי, בצוותא עם ינס נובוטני ומרקוס הפה. ורנס זכה בגביע בשנת 1993 עם באייר לברקוזן, לאחר ניצחון בגמר על הרטה ברלין, ובשנת 1997 הוביל את באייר לברקוזן למקום השני בבונדסליגה, אחרי באיירן מינכן.

בשנת 1998 עזב ורנס את באייר לברקוזן וחתם בפריס סן ז'רמן. במועדון הצרפתי זכה ורנס בגביע האלופות שהוא הסופר קאפ המקומי, אך לא הצליח להתאקלם בקבוצה, ועזב כעבור עונה אחת, בה הבקיע שני שערים ב-28 הופעות.

בקיץ 1999 חתם ורנס בבורוסיה דורטמונד, שם שיחק תשע עונות ברציפות. בעונת 2002 זכה ורנס עם בורוסיה דורטמונד באליפות הבונדסליגה. בארבע עונותיו האחרונות בקבוצה, שימש ורנס כקפטן, תפקיד שנשמר עבורו כסמל וכשחקן ותיק, בתקופה שבה המועדון נקלע לקשיים כלכליים והיה מסובך במאבקי תחתית. ורנס צבר בבורוסיה דורטמונד 240 הופעות בבונדסליגה, בהן כבש 14 שערים, ופרש ממשחק פעיל בשנת 2008.

## קריירה בינלאומית
ורנס שיחק בנבחרת גרמניה במשך 13 שנים, והשתתף במספר טורנירים גדולים. ביורו 1992 שימש כשחקן ספסל בטורניר בו גרמניה הפסידה בגמר לנבחרת דנמרק. את יורו 1996, בו זכתה גרמניה, החמיץ ורנס עקב פציעה. ורנס זומן למונדיאל 1998, בו הודחה הנבחרת בשלב רבע הגמר לאחר הפסד 3:0 לנבחרת קרואטיה. בעקבות משחק זה הפך ורנס מוקד לביקורת ציבורית בגרמניה ונתפס כאשם בתבוסה, מאחר שקיבל כרטיס אדום ישיר בדקה ה-40 לאחר שהכשיל את החלוץ הקרואטי דאבור שוקר במרחק גדול מהשער. שלושת שעריה של קרואטיה הובקעו לאחר מכן.

ורנס ייצג את גרמניה גם בגביע הקונפדרציות 1999. את מונדיאל 2002 החמיץ ורנס בגלל פציעה. ביורו 2004 ורנס חזר לסגל של גרמניה, שהודחה בשלב הבתים. לקראת מונדיאל 2006 שנערך בגרמניה, ורנס היה מועמד להיכלל בסגל, אך הושעה ממנו לאחר שהעביר ביקורת גלויה על מאמן הנבחרת דאז יורגן קלינסמן. הופעתו האחרונה של ורנס בנבחרת הייתה בשנת 2005, וסך הכל הוא צבר 66 הופעות, בהן לא הבקיע.

## לאחר הפרישה
ורנס עסק באימון לאחר הפרישה, בעיקר בקבוצות ילדים ונוער, בין השאר בבוכום, בשאלקה 04 ובאונטרהאכינג.

## תארים
### באייר לברקוזן
* הגביע הגרמני (1): 1992/1993

### פריז סן-ז'רמן
* גביע האלופות (1): 1998

### בורוסיה דורטמונד
* אליפות הבונדסליגה (1): 2001/2002

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלני וולדהוף מנהיים
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:בלמי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:מאמני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני יורו 1992
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1999
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1972
אוסקר ויסטינג

ממוזער|פסלו של אוסקר ויסטינג במוזיאון הימי בלרוויק)
**אוסקר אדולף ויסטינג** (בנורווגית: **Oscar Adolf Wisting**  6 ביוני 1871 - 5 בדצמבר 1936) היה מגלה ארצות נורווגי. הוא ורואלד אמונדסן היו האנשים הראשונים שהגיעו גם אל הקוטב הצפוני וגם אל הקוטב הדרומי.

## חייו
[שמאל|ממוזער|[מדליית הקוטב|מדליית הקוטב הדרומי]]
אוסקר ויסטינג נולד בלרוויק, נורווגיה. בגיל שש-עשרה יצא לים, ובשנת 1892 התגייס לצי המלכותי של נורווגיה. בשנת 1909 עבד כתותחן ימי בבסיס הצי בהורטן, כשאמונדסן הציע לו לבוא עמו צפונה במשלחת שתכנן לקוטב הצפוני. לאחר זמן שינה אמונדסן בסתר את תוכניותיו. ויסטינג הפליג עמו בידיעה שפניהם מועדות אל הקוטב הצפוני, ורק לאחר שיצאו לדרך נודע לו שהם מפליגים דרומה כדי להתחרות ברוברט פלקון סקוט על כיבוש הקוטב הדרומי.

ויסטינג מילא במשלחת תפקיד של מעין מומחה לעזרה ראשונה, הן לציוד והן לאנשי המשלחת. לפי המלצת אמונדסן, השתלם ויסטינג לפני המסע בבית חולים בכמה קורסים ברפואת שיניים ובכירורגיה. הוא היה בדיוק האדם הדרוש לאמונדסן: מעשי, עתיר כישרונות ומוכן לקבל את סמכותו של המפקד ללא ערעור.

ב-14 בדצמבר 1911 הציב ויסטינג, יחד עם אמונדסן, הלמר האנסן, אולאף ביאלאנד וסוורה האסל את דגל נורווגיה בקוטב הדרומי הגאוגרפי, החוקרים הראשונים שהגיעו לנקודה זו.

משנת 1918 עד 1925 היה ויסטינג קצין ראשי על סיפון האונייה "מוד", שותף לניסיון של רואלד אמונדסן לחצות את המעבר הצפון-מזרחי. מ-1923 עד 1925 היה ויסטינג מנהיג המשלחת בפועל, אחרי שאמונדסן פרש ממנה כדי לנסות לטוס מעל הקוטב.

בשנת 1926 השתתף ויסטינג בניסיונו המוצלח של אמונדסן לטוס מעל הקוטב הצפוני. הם הגיעו בספינת האוויר "נורגה" אל הקוטב ב-12 במאי 1926.
שלוש הטענות הקודמות לכיבוש הקוטב הצפוני, מצד פרדריק קוק ב-1908, רוברט פירי ב-1909 וריצ'רד בירד ב-1926 (ימים ספורים לפני ה"נורגה") - הוזמו כולן, אם כמוטלות בספק במידת הדיוק במיקום ואם כהונאה גלויה. חלק מאלה שהזימו את שלוש הטענות הקודמות, רואים את צוות ה"נורגה" כחוקרי הארצות הראשונים, שהגעתם אל הקוטב מאומתת. נוסף לכך, ויסטינג ואמונדסן היו שני האנשים הראשונים שהגיעו הן לקוטב הצפוני והן לקוטב הדרומי.

בשנים הבאות היה ויסטינג כוח פעיל בהכנות למוזיאון פראם ובבנייתו באוסלו, מוזיאון שנועד לאחסן ולהציג את ספינת הקוטב "פראם". ב-5 בדצמבר 1936 נמצא ויסטינג מת מהתקף לב בדרגש שהיה שלו ב"פראם", ימים ספורים לפני יום השנה ה-25 למסע המוצלח לקוטב הדרומי.

על החלק שמילא במשלחת, קיבל ויסטינג את מדליית הקוטב הדרומי (Sydpolsmedaljen), אות ההוקרה המלכותי שייסד הוקון השביעי, מלך נורווגיה בשנת 1912 כגמול למשתתפי משלחת הקוטב הדרומי של רואלד אמונדסן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:מגלי ארצות נורווגים
קטגוריה:משלחת הקוטב הדרומי
קטגוריה:ילידי 1871

קטגוריה:נפטרים ב-1936
אמנדה אבינגטון

**אמנדה אבינגטון** (באנגלית: **Amanda Abbington**; נולדה ב-28 בפברואר 1974) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה מתפקידה כמיס מארדל בסדרה "מר סלפרידג'" ומתפקידה כמרי מורסטן בעיבוד המודרני של ה-BBC ל"שרלוק".

## ביוגרפיה
אבינגטון נולדה בשם אמנדה ג'יין סמית' בצפון לונדון. עד ל-2007 היא הופיעה בדמויות שונות בסדרת הטלוויזיה "The Bill". באותה תקופה השתתפה גם בסדרות הטלוויזיה "וייקליף", "חדר מיון", "Dream Team", "The Sins", "דוק מרטין", "Shades", "זיווגים" וב"חדר מורים". ב-2005 הופיעה בתוכנית המערכונית "Man Stroke Woman", ובשנים 2007–2008 שיחקה לצדו של ניקולס לינדהרסט בסדרה הקומית "אחרי שהלכת". בנוסף השתתפה בסדרות הטלוויזיה "Bernard's Watch" ו-"Case Histories".

ב-2013 החלה אבינגטון להופיע בסדרת הטלוויזיה "מר סלפרידג'" בתפקיד מיס מארדל לצדם של ג'רמי פיבן ופרנסס או'קונור. ב-2014 שיחקה אבינגטון בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "שרלוק" בתפקיד מרי מורסטן, אשתו של ג'ון ווטסון שאותו מגלם מרטין פרימן, בן זוגה בחיים.

בספטמבר 2024, ה-BBC התנצלו בפני אבינגטון לאחר שטענה כי נתקלה בהתעללות מצד שותפה לתוכנית "Strictly Come Dancing", ג'ובאני פרניס, במהלך עונת התוכנית במהלך 2023. החקירה שנמשכה מספר חודשים העלתה כי חלק מהתלונות של אבינגטון אומתו, אך לא כולן. ה-BBC הודה כי לא פעל מספיק כדי להתמודד עם החששות שהועלו במהלך הפקת העונה. אבינגטון טענה כי חוותה התנהגות מילולית "אגרסיבית" ותחושה כי היא "לא עושה עבודה טובה". פרניס הכחיש בעקביות את הטענות נגדו. אבינגטון הפסיקה את השתתפותה בתוכנית באוקטובר 2023, לאחר חמישה שבועות, בטענה ל"סיבות אישיות".

### חיים אישיים
בן זוגה של אבינגטון היה השחקן הבריטי מרטין פרימן, אותו פגשה בשנת 2000 בצילומי הסרט "Men Only". מאז הופיעו השניים יחד בהפקות כמו "The Debt", "משפחת רובינסון", "The Good Night" וכן "שרלוק". בני הזוג חיים בהרטפורדשייר ולהם שני ילדים, ג'ו (יליד 2006) וגרייס (ילידת 2008). מרטין ואבינגטון נפרדו ב-2016.

במרץ 2013 הוכרזה אבינגטון כפושטת רגל בגלל חובות של 120,000£ לרשויות המס.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1974
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1974
חימנס

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה ספרדיים
קטגוריה:שמות משפחה פטרונימיים
סווינג (ריקוד)

[ממוזער|זוג ב[תנוחות גוף|פוזה אופיינית לריקוד]]
"**סווינג"** (לעיתים מכונה גם "ג'יטרבאג") הוא קבוצה של ריקודים, שהתפתחו בארצות הברית, במקביל למוזיקת הסווינג, החל משנות העשרים ועד שנות הארבעים של המאה העשרים.
במהלך תקופת הזוהר של הסווינג, הידועה כ"תקופת הסווינג" (swing era), היו מאות סגנונות ריקוד שונים שהרכיבו את משפחת ריקודי הסווינג, אך אלו ששרדו עד לתקופתנו הם לינדי הופ, בלבואה, שאג, ג'ייב וצ'ארלסטון. מרבית הסגנונות האלה התפתחו בקהילות אפרו-אמריקאיות, בהארלם ובמקומות נוספים.

## סווינג בישראל
בשנים האחרונות קהילת רקדני הסווינג בישראל הולכת ומתפתחת ושיעורי ומסיבות סווינג מתקיימים בערים מרכזיות בארץ. כחלק מתרבות הסווינג, נערכות ברחבי הארץ מסיבות שבהן המשתתפים מאמצים לבוש תקופתי, רקדני סווינג ישראליים נוסעים לכנסים ולתחרויות סווינג בינלאומיים, הקהילה הישראלית מארחת מורי סווינג מחו"ל ומתקיים בארץ פסטיבל סווינג בינלאומי תחת הכותרת Desert Stomp.

## קישורים חיצוניים

*בית הספר לסווינג "Swing It" (לשעבר Holy Lindy Land)
* 

קטגוריה:ריקודים סלוניים
מימן יודי

**מימן יודי** (**HI**) הוא תרכובת של מימן ויוד. מימן יודי הוא גז שקוף המגיב עם חמצן לקבלת יוד ומים.

4HI + O_2 \longrightarrow 2H_2O + 2I_2

היוד המתקבל מגיב עם HI ומתקבל HI3 המקנה צבע חום לתמיסה. מימן יודי הוא חומצה חזקה והתמיסה המיימית שלו נקראת "חומצת מימן יודי" התגובה עם מים HI_{(g)} + H_2O_{(l)}\longrightarrow H_3O^+_{(aq)} + I^-_{(aq)}      \qquad        K_a\approx10^{10}. החומר מסיס מאוד במים: ניתן להמיס 245 גרם HI ב-100 מ"ל מים כך שליטר מים יכול להמיס 425 ליטר של HI גזי ובתמיסה הרוויה יש ארבע מולקולות מים בלבד לכל מולקולת מימן יודי.

תמיסות מסחריות של חומצה הידרו-יודית מרוכזת מכילות 48-57% משקלי HI, התמיסה המיימית יוצרת אזיאוטרופ של 57% HI ו43% מים, טמפרטורת הרתיחה של האזיאוטרופ 127°C.

כיוון שהיוד הוא אניון גדול והמטען השלילי מפוזר על נפח גדול הקשר מימן-יוד חלש מקשרי המימן עם הלוגנים אחרים וקבוע הדיסוציאציה של מימן יודי גדול משל חומצה הידרוכלורית או מימן ברומי.

### הכנה
מפיקים מימן יודי בדרגת ניקיון גבוהה בתגובה של מימן ויוד בקטליזה של פלטינה

H_2 + I_2\longrightarrow 2HI

דרך אחרת היא תגובה של יוד עם הידרזין

N_2H_4 + 2I_2\longrightarrow4HI+N_2

שיטה נוספת היא בבעבוע של מימן גופרי דרך תמיסה מיימית של יוד כך שמתקבלת חומצת מימן יודי אותה מזקקים וגופרית מוצקה שניתן לסנן.

I_2 +H_2S \longrightarrow 2HI + S

### שימושים
מימן יודי מגיב עם אלקנים בתגובת סיפוח למשל

H_2C=CH_2 +HI\rightarrow H_3C-CH_2I

תגובה עם כוהל ראשוני יוצרת אלקילהליד במנגנון של התמרה נוקלאופילית

[frame|739x739px|תגובה של מימן יודי עם [1-פרופנול לקבלת יודופרופן|none]]

מימן יודי יכול לשבור אתר לקבלת אלכוהול ואלקיל-יודיד

frame|תגובת HI עם אתר|none

#### הגבלות שיווק
שיווק מימן יודי (כתמיסה מיימית) מבוקר משום שהחומר משמש כמחזר בתהליך הייצור של מתאמפטמין.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
קטגוריה:חומצות מינרליות
קטגוריה:יוד: תרכובות
קטגוריה:מימן: תרכובות
רדובן הרומאדקו

**רדובן הרומאדקו** (בצ'כית: **Radovan Hromádko**; נולד ב-16 במאי 1969) הוא כדורגלן עבר צ'כי ששיחק בעמדת הקשר.

## קריירת משחק
הרומאדקו החל את קריירת המשחק בקבוצות קטנות שנעו ונדו בין הליגה הראשונה בצ'כיה לליגות המשנה. בתחילת הקריירה שיחק בקבוצת נאחוד-דשטנה, עבר לקבוצת בוהמיאס פראג ולאחר שנשרה לליגה השלישית שב לקבוצתו הקודמת, שהייתה תחנה בדרך למשכן הקבע בקבוצת יבלונץ שבה שיחק בין השנים 1991–1998. במדי יבלונץ היה שותף להעפלה לליגה הבכירה ולזכייה בגביע הצ'כי. את אחת העונות אף סיים כמלך השערים של הקבוצה.

בשנת 1995 זומן לראשונה לנבחרת צ'כיה על ידי המאמן דושאן אוהרין ורשם במדיה שתי הופעות.

לקראת עונת  מונה אוהרין, שהגיע שנתיים קודם לכן עם נבחרת צ'כיה לגמר היורו למאמנה של מכבי חיפה, והרומאדקו, בן ארצו, היה אחד משחקני הרכש הזרים שהגיעו עמו לקבוצה שהייתה מבוססת ברובה על שחקנים ישראלים צעירים. בזירה המקומית נחלה חיפה אכזבה כשסיימה את העונה במקום השלישי בליגה הלאומית, אז הליגה הראשונה. אולם, כמחזיקת גביע המדינה, השתתפה חיפה בגביע אירופה למחזיקות גביע ורשמה קמפיין מוצלח - חיפה הודחה רק בשלב רבע הגמר לאחר שניצחה בשלבים הקודמים את גלנטורן, ס.ו. ריד ופריס סן ז'רמן כשהרומאדקו שותף בכל המשחקים. בישראל שובש שמו והוא נקרא בטעות בפי האוהדים והתקשורת **רדובן רומטקו**.

לאחר שעזב את חיפה שב לצ'כיה ושוב נע בין הליגה הראשונה לליגות המשנה; תחילה שיחק בוויקטוריה ז'יז'קוב ובהמשך בפרדוביצה, בסמילי ובדוברוביצה, שם סיים את הקריירה.

## קישורים חיצוניים

* דף השחקן של רדובן הרומאדקו, באתר הרשמי של מכבי חיפה

קטגוריה:כדורגלנים צ'כים
קטגוריה:קשרי כדורגל צ'כים
קטגוריה:כדורגלני בוהמיאנס 1905
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני ויקטוריה ז'יז'קוב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צ'כיה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים צ'כים בישראל
קטגוריה:צ'כים שנולדו ב-1969
מרסל ויטצ'ק

**מרסל ויטצ'ק** (בפולנית: **Marcel Witeczek**, נולד ב-18 באוקטובר 1968 בטיכי שבפולין) הוא כדורגלן עבר גרמני ממוצא פולני ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

## קריירת מועדונים
### באייר אורדינגן
ויטצ'ק היגר עם משפחתו מפולין לגרמניה בילדותו, ושיחק במועדוני ילדים ונוער בעיר אוברהאוזן, ולאחר מכן עבר לקבוצת הנוער של באייר אורדינגן. בשנת 1986 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של באייר אורדינגן, ששיחקה אז בבונדסליגה. ויטצ'ק שיחק בקבוצה חמש עונות, בהן ערך 142 הופעות וכבש 22 שערים. בעונת 1991 ירדה באייר אורדינגן לליגת הבונדסליגה השנייה, ולכן ויטצ'ק חתם בשורות אלופת הבונדסליגה הטרייה, קייזרסלאוטרן.

### קייזרסלאוטרן
בקייזרסלאוטרן שיחק ויטצ'ק שתי עונות, בהן הבקיע 19 שערים ב-68 הופעות. ויטצ'ק השתתף עם הקבוצה בגביע אירופה לאלופות בעונת 1992, שם הודחה בשמינית הגמר על ידי ברצלונה, לאחר שהפסידה 2-0 בקאמפ נואו, והובילה 3-0 בגומלין, אך שער בדקה ה-90 של חוסה מריה באקרו העלה את ברצלונה לרבע הגמר בזכות שערי חוץ.

### באיירן מינכן
הצלחתו של ויטצ'ק בקייזרסלאוטרן עוררה התעניינות בבאיירן מינכן, שם חתם בשנת 1993 ושיחק ארבע עונות. עם באיירן מינכן זכה ויטצ'ק באליפויות הבונדסליגה בעונות 1994 ו-1997, ובגביע אופ"א בעונת 1996, לאחר ניצחון במפגש כפול בגמר על בורדו, כשבדרך לזכייה בתואר, הבקיע ויטצ'ק שערים בשני משחקי חצי הגמר נגד ברצלונה. בשני המשחקים במפגש הכפול מול בורדו נכנס כמחליף. סך הכול, צבר ויטצ'ק בארבע עונותיו בבאיירן מינכן 97 הופעות בבונדסליגה, בהן כבש תשעה שערים.

### בורוסיה מנשנגלדבך וסוף הקריירה
בקיץ 1997 חתם ויטצ'ק בבורוסיה מנשנגלדבך, שם שיחק שש עונות. בכל שש העונות שיחק לפחות 30 משחקים בכל עונה, והפך לשחקן מפתח בקבוצה. בשנת 1999 ירד ליגה בפעם השנייה בקריירה שלו, הפעם עם בורוסיה מנשנגלדבך, ועלה עם הקבוצה בחזרה לבונדסליגה בתום עונת 2001. בתום עונת 2003 עזב את הקבוצה לאחר שצבר 167 הופעות, בהן כבש 13 שערים, ועבר לוטנשייד 09 ששיחקה אז בליגות האזוריות, שם שיחק שתי עונות, לפני שסיים את הקריירה במועדון החובבים פ.צ. אלבשטאדט בשנת 2007.

## קריירה בינלאומית
ויטצ'ק שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה המערבית, אך לא זומן מעולם לנבחרת הבוגרת. 
בשנת 1985 ייצג ויטצ'ק את גרמניה המערבית באליפות העולם לנוער עד גיל 17 שנערכה בסין. נבחרתו הפסידה בגמר לנבחרת ניגריה, אך ויטצ'ק זכה בנעל הזהב של הטורניר עם שמונה הבקעות. 

בגמר אליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בצ'ילה בשנת 1987, כבש ויטצ'ק שער שוויון מאוחר נגד נבחרת יוגוסלביה, שהוביל את הקבוצות להארכה ולפנדלים. בבעיטות ההכרעה, ויטצ'ק החמיץ את הפנדל הראשון, והיה היחיד שהחטיא מכל הבועטים של שתי הנבחרות, דבר שהוביל לזכייתה של יוגוסלביה בתואר, כשויטצ'ק מסתפק שוב בנעל הזהב עם שבע הבקעות בטורניר זה, לאחר הפסד נוסף בגמר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלני אורדינגן 05
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני וטנשייד 09
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:מהגרים מפולין לגרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1968
אולף מארשל

**אולף מארשל** (בגרמנית: **Olaf Marschall**, נולד ב-19 במרץ 1966 בטורגאו שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בלוקומוטיב לייפציג ובקייזרסלאוטרן בעמדת החלוץ.

## קריירת מועדונים
מארשל נולד וגדל בגרמניה המזרחית, ושיחק בקבוצת הנוער של לוקומוטיב לייפציג. בשנת 1983 עלה לקבוצה הבוגרת, ששיחקה בליגת העל המזרח-גרמנית. מארשל שיחק שבע עונות בלוקומוטיב לייפציג, בהן צבר 135 הופעות והבקיע 43 שערים, ונודע כבר אז במשחק ראש מצוין וביכולת החזקת כדור, כישורים שגררו התעניינות ממועדונים אחרים.

בשנת 1990 חתם מארשל באדמירה ואקר מהבונדסליגה האוסטרית, שם שיחק שלוש עונות, וכבש 40 שערים ב-97 הופעות. בשנת 1993, לאחר איחוד גרמניה שהוביל לפירוק ליגת העל המזרח גרמנית, חתם מארשל בדינמו דרזדן, שעברה מליגת העל המזרח-גרמנית אל הבונדסליגה והייתה שקועה במאבקי תחתית. מארשל שיחק עונה אחת בדינמו דרזדן, כבש 11 שערים ב-32 הופעות, וסייע לקבוצה להינצל מירידה אל הבונדסליגה השנייה.

בשנת 1994 חתם מארשל בקייזרסלאוטרן, שם הפך עד מהרה לשחקן מפתח. בשנת 1996 זכה מארשל עם קייזרסלאוטרן בגביע מקומי, לאחר ניצחון 1-0 בגמר על קרלסרוהה. למרות הזכייה בגביע, באותה עונה נשרה קייזרסלאוטרן אל הבונדסליגה השנייה, אך שבה אל הבונדסליגה תוך עונה אחת בלבד, כשמארשל מבקיע בעונת העלייה עשרה שערים. כבר בעונת החזרה של קייזרסלאוטרן לבונדסליגה, בשנת 1998, זכתה הקבוצה באליפות, בעונת שיא של אולף מארשל, שהבקיע 21 שערים וסיים כסגן מלך השערים, אחרי אולף קירסטן, שהבקיע 22 שערים עבור באייר לברקוזן. הישג זה הקנה לקייזרסלאוטרן כרטיס לליגת האלופות בעונת 1999, שם נעצרה ברבע הגמר על ידי באיירן מינכן, כאשר מארשל היווה חלק משמעותי בהגעת הקבוצה להישג זה. מארשל שיחק בקייזרסלאוטרן עד לשנת 2002, וצבר 160 הופעות בשמונה עונות, בהן הבקיע 59 שערים, ופרש באותה עונה ממשחק פעיל בגיל 36, אחרי תקופה קצרה באל איתיחאד מליגת העל הקטרית.

## קריירה בינלאומית
מארשל הופיע ארבע פעמים במדי נבחרת גרמניה המזרחית, ו-13 פעמים במדי נבחרת גרמניה, בהן כבש שלושה שערים. מארשל השתתף עם נבחרת גרמניה במונדיאל 1998 בו הודחה הנבחרת ברבע הגמר לאחר הפסד 3-0 לנבחרת קרואטיה, ובגביע הקונפדרציות 1999.

## קריירת אימון
בין השנים 2005-2007 שימש מארשל עוזר מאמן בקייזרסלאוטרן.

## תארים
עם לוקומוטיב לייפציג:
* הגביע המזרח גרמני: 1985/86, 1986/87

עם קייזרסלאוטרן:
* הגביע הגרמני: 1995/96
* אליפות הבונדסליגה השנייה: 1996/97
* אליפות הבונדסליגה: 1997/98

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים מזרח גרמנים
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב לייפציג
קטגוריה:כדורגלני דינמו דרזדן
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני אל-ע'ראפה
קטגוריה:חלוצי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל מזרח גרמנים
קטגוריה:מאמני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המזרחית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1999
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1966
ח'ליג' פארס

**ח'ליג' פארס** (בפרסית: **خلیج فارس**, שפירושו "המפרץ הפרסי") הוא טיל בליסטי חד-שלבי נגד מטרות ימיות (ASBM) תוצרת משרד ההגנה האיראני. הטיל מבוסס על טיל הפאתח 110, והוא מצויד במנוע דלק מוצק, המאפשר לו לשאת רש"ק במשקל 650 ק"ג לטווח של 300 ק"מ. מערכת ביות אלקטרו-אופטית  מאפשרת לו דיוק של 8.5 מטרים.

הטיל נוסה לראשונה בשנת 2008 בתרגיל "הנביא הגדול 3". במהלך פיתוחו בוצעו שני ניסויי שיגור לכל הפחות, במסגרת אחד מהם נלקחו ופורסמו תמונות מתוך ראש הביות.

המערכת השלמה הקשורה לטיל, הוצגה לראשונה בפברואר 2011 על ידי מפקד משמרות המהפכה, עלי ג'עפרי, שהודיע שהטיל נכנס לייצור סדרתי. סוכנות הידיעות האיראנית Fars News פרסמה צילום של הטיל פוגע במטרה ימית בהצלחה.  עוזי רובין, מומחה ישראלי בתחום, טען כי לטיל יכולות מפירות איזון, אם ייעשה בו שימוש כנגד מטרות אמריקאיות במצר הורמוז.

## ראו גם
* פאתח 110
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טילי קרקע-קרקע
קטגוריה:טילים בליסטיים איראניים
קטגוריה:טילים איראניים נגד ספינות
האראלד השני, מלך נורווגיה

**האראלד השני "גלימה אפורה"** (בנורדית עתיקה: **Haraldr gráfeldr**, בנורווגית: **Harald Gråfell**, בדנית: **Harald Gråfeld**; 935–970) היה מלך נורווגיה מ-961 ועד למותו.

## חייו
האראלד היה בנו של אריק הראשון "גרזן הדם" ונכדו של האראלד הראשון. אמו הייתה גונהילד, אחותו של האראלד הראשון, מלך דנמרק.

לאחר מות אביו ב-954, חברו האראלד ואֶחָיו עם סבם, גורם הזקן כנגד הוקון הראשון. הם לחמו נגדו בכמה קרבות, כולל ברסטרקלב, ליד האי פריי ב-955 ובפיטייר ב-961.

לאחר מות הוקון הראשון בקרב פיטייר, היו האראלד ואֶחָיו למלכי נורווגיה, אך סמכותם מחוץ לחלקה המערבי של הארץ הייתה מצומצמת. כאח הבכור, היה האראלד בעל ההשפעה הרבה ביותר מבין האחים. ב-961, נסע דודם, האראלד הראשון לנורווגיה והכריז על האראלד כמלך ואסל שלו.

האראלד החל לחזק את שלטונו על ידי הריגתם של השליטים המקומיים, כולל זיגרוד הוקונסון, טיגבה אולפסון וגודרוד ביורנסון. כך הצליח האראלד לבסס את שליטתו בנורווגיה עד הלוגלנד בצפון ועל נתיב הסחר לאורך חופה של נורווגיה. כמו כן הוא שיגר משלחת לביירמלנד (כיום באזור העיר ארכנגלסק שבצפון רוסיה). עד מהרה נעשה האראלד תלוי פחות ופחות בתמיכתו של האראלד מלך דנמרק.

ב-970 פותה האראלד השני בדרכי עורמה להגיע לדנמרק, שם נהרג במזימה שתוכננה על ידי הוקון זיגרודסון, שהיה בעל בריתו של האראלד מלך דנמרק. הוקון זיגרודסון ירש את התואר רוזן לאדה לאחר שאביו נהרג על ידי אנשיו של האראלד השני ב-961. האחים של האראלד השני ששרדו נמלטו מנורווגיה לאחר מותו. עם מותו, קיבל מחדש האראלד הראשון, מלך דנמרק את השליטה בנורווגיה והוקון זיגרודסון הוגדר כמלך ואסל שלו שם.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:מלכי נורווגיה
קטגוריה:ילידי 935
קטגוריה:נפטרים ב-970
צמחיית ישראל וסביבתה

**צמחיית ישראל וסביבתה** הוא אתר אינטרנט המכיל מידע מדעי עדכני על אודות מיני הצמחים בישראל ובסביבתה: תצלומיהם, נתוני התפוצה שלהם, המאפיינים המורפולוגיים ועוד. את האתר הקימו הבוטנאי פרופ' אבינעם דנין, שסיפק את המידע שבאתר, ובנו, ברק דנין, האחראי מנעוריו לצד המחשובי. האתר מנוהל על ידי ד"ר אורי פרגמן-ספיר - המנהל המדעי של הגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם, ירושלים ומעודכן באופן קבוע.

באתר גם מפות תפוצה עדכניות שנבנו במאגרי המידע של רשות הטבע והגנים, הן מאחדות את המידע ההיסטורי עם מידע עדכני ממקורות שונים ובהן אתרים היסטוריים, אתרים עדכניים ואתרים בהם הצמחים שתולים. אלה מופיעים בצבעים שונים. 

תחילתו של אתר האינטרנט בגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם, ירושלים על ידי גלעד אשכנזי, ובהמשך ביוזמה של אודי אורון, שהקים ב-2006 את אתר "צמחיית ישראל ברשת" הראשון. מימון האתר נעזר במימון המונים באתר "מימונה". את מרבית תצלומי הצמחים שבאתר צילם פרופ' דנין, ואליהם נוספו תרומות של צלמים רבים, ובהם  שנהרג במלחמת ששת הימים, ותצלומיו נתרמו על ידי אלמנתו. באתר כ-9000 תצלומים של 2,024 מתוך 2,856 מינים של ישראל (כולל החרמון) ותמונות נבחרות מירדן. 

באתר יש פורום פעיל בו דנים בזיהוי צמחי בר מקומיים ובנושאים נושקים. 

פרופ' דנין תיאר את אופי האתר: 

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי אינטרנט ישראליים
קטגוריה:ארץ ישראל: בוטניקה
קטגוריה:ישראל: מאגרי מידע
קטגוריה:מגדירי צמחים
קרלהיינץ פורסטר

**קרלהיינץ פורסטר** (בגרמנית: **Karlheinz Förster**, נולד ב-25 ביולי 1958 במוסבאך שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הבלם בשטוטגרט, באולימפיק מרסיי ובנבחרת גרמניה המערבית.

קרלהיינץ פורסטר הוא אחיו הצעיר של ברנד פורסטר. שניהם שיחקו יחדיו במערך ההגנתי של שטוטגרט ושל נבחרת גרמניה המערבית.

## קריירת מועדונים
### שטוטגרט
פורסטר שיחק בקבוצת הנוער של שטוטגרט, ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 1977. פורסטר שיחק בשטוטגרט במשך תשע עונות רצופות, בהן צבר 311 הופעות בבונדסליגה, וכבש 22 שערים. בשנת 1982 נבחר זכה בתואר כדורגלן השנה בגרמניה. בשנת 1984 זכה עם שטוטגרט באליפות הבונדסליגה.

### אולימפיק מרסיי
בשנת 1986 עזב פורסטר את שטוטגרט, וחתם באולימפיק מרסיי מליגת העל הצרפתית, תמורת סכום של 3.5 מיליון מארק גרמני, שם שיתף פעולה עם חברו לנבחרת גרמניה המערבית, קלאוס אלופס. עם הקבוצה הצרפתית זכה פורסטר בשתי אליפויות צרפת, ובגביע מקומי אחד. בשנת 1990, לאחר ארבע עונות במרסיי, פרש פורסטר ממשחק פעיל, לאחר שצבר 103 הופעות במרסיי, בהן כבש שישה שערים.

## קריירה בינלאומית
פורסטר החל לשחק בנבחרת גרמניה המערבית בשנת 1978. הטורניר הגדול הראשון בו השתתף היה יורו 1980, בו סייע לנבחרתו לזכות בטורניר, לאחר שהצטיין במשחק הגמר נגד נבחרת בלגיה, בו נטרל את הכוכב הבלגי יאן קולמנס. פורסטר אף נבחר לנבחרת הטורניר. במונדיאל 1982 קרלהיינץ פורסטר לא החמיץ ולו דקה אחת, אך הפסיד עם נבחרתו במשחק הגמר לנבחרת איטליה. טורניר זה נודע בכך שבו שני אחים, קרלהיינץ וברנד, שיחקו במשחק הגמר, לראשונה מאז מונדיאל 1954, בו שיחקו פריץ ואלטר ואחיו אוטמאר. ביורו 1984 נבחרת גרמניה המערבית לא צלחה את שלב הבתים, ולמרות זאת, פורסטר נבחר שוב לנבחרת הטורניר. 

הטורניר הגדול האחרון בו פורסטר השתתף היה מונדיאל 1986, בו זכורות הופעותיו בשמינית הגמר נגד נבחרת מקסיקו, שם נטרל את הוגו סאנצ'ס, ונגד נבחרת צרפת ברבע הגמר, שם שמר היטב על מישל פלאטיני. עם זאת, לא יכלו פורסטר ונבחרתו במשחק הגמר לנבחרת ארגנטינה, שניצחה בתוצאה 3:2 וזכתה בטורניר. לאחר מונדיאל זה, פרש פורסטר מהנבחרת, עם 81 הופעות, בהן כבש שני שערים.

## לאחר הפרישה
פורסטר עסק כסוכן שחקנים מורשה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בלמי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני אולימפיק מרסיי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1982
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1986
קטגוריה:כדורגלני יורו 1980
קטגוריה:כדורגלני יורו 1984
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1958
קריביצ'י

**קריביצ'י** (בבלארוסית: **Крывічы́**; בפולנית: **Krzywicze**, קשיביצ'ה; ביידיש: **קריביץ**) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
היישוב נזכר לראשונה במאה ה-14, ובשנת 1542 הוענקו לו זכויות לקיים ירידים שנתיים ויום שוק שבועי. בשנת 1776 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכלל בתחום האימפריה הרוסית.

לאחר מלחמת העולם הראשונה, ובהתאם להסכם ריגה, נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי קריביצ'י
יהודים ישבו בעיירה מהמאה ה-17, אך קהילה של ממש התקיימה ביישוב רק מסוף המאה ה-18. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,200 יהודים, כשני שלישים מתושביה, ופעל בה בית ספר עברי מרשת תרבות. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

[שמאל|ממוזער|250px|[אנדרטה לזכר יהודי קריביצ'י ופלשצ'ניצי שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון]]
ב-1 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ולמחרת אלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה, איסור על קשר עם לא יהודים וחובת גיוס לעבודות כפייה. בד בבד, בוצעו ביהודי העיירה מעשי התעללות ורצח אקראיים. בתקופה זו הצליחו מספר מיהודי העיירה לחבור ליחידות פרטיזנים סובייטיות שפעלו באזור.

ב-28 באפריל 1942 לפנות בוקר פשטו על העיירה אנשי ס"ס, שדדו את יהודיה, וריכזו אותם באסם תבואה בשדה מרעה, מעבר לנהר סרווץ' הסמוך. לאחר מעשי עינויים ואונס שביצעו השוטרים המקומיים ביהודים, העלו אלו יחד עם הגרמנים את האסם באש, תוך שריפת כ-370 היהודים שהיו בו בחיים. יהודים שהצליחו להימלט מהאסם, או שהסתתרו בדרך אליו, נורו במקום.

לאחר הטבח, ריכזו הגרמנים את עובדי הכפייה שנותרו בעיירה ובני משפחותיהם, וכן כ-80 יהודים נוספים שאיתרו, בגטו בן שני מבנים שהוקם בעיירה, אשר הוקף בגדר תיל. מספר יהודים הצליחו להימלט מגטו זה ליערות, ובאוקטובר 1942 פוצצו אותו הגרמנים על יושביו, ורצחו את כל היהודים שנותרו בו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז מינסק: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
נארוץ'

**נַארוֹץ**' (בבלארוסית: **На́рач**, נאראץ'; ברוסית: **Нарочь**; בפולנית: **Narocz**) הוא כפר במחוז מינסק שבבלארוס, בסמוך לאגם נארוץ', בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
הכפר מוזכר לראשונה במאה ה-15, עת היה בשליטת הדוכסות הגדולה של ליטא. שמו המקורי היה **קובילניק** (בפולנית: Kobylnik; בבלארוסית: Кабыльнік, קבילניק). במהלך מלחמת העולם הראשונה נערכה בסמוך ליישוב מתקפת אגם נארוץ', ולאחר המלחמה, נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

במהלך מלחמת העולם השנייה היישוב נכבש על ידי גרמניה הנאצית. מאות צעירים יהודים שברחו מגטו וילנה הגיעו ליער נארוץ' הסמוך והקימו שם בסיסי פרטיזנים. לקראת סיום המלחמה שוחרר היישוב על ידי ברית המועצות. ב-1964 השלטונות שינו את השם לשם הנוכחי.

## יהודי נארוץ'
בתחילת המאה ה-20 נמנו ביישוב 591 יהודים. בין מלחמות העולם נותרו בו כ-300 יהודים, כשליש מתושביו. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיבוש האזור בידי הסובייטים, הגיעו לכפר פליטים יהודים רבים.

ב-27 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים, ואלו גייסו את יהודיו לעבודות כפייה, וב-3 ביולי 1941 רצחו כמה מהם מחוץ ליישוב. ב-12 ביולי 1941 כינסו הגרמנים את יהודי הכפר לצפייה בשרפת ספרי הקודש וארון הקודש מבית הכנסת המקומי. ניסיון של איכרים מכפרי הסביבה לערוך פוגרום ביהודי היישוב נמנע באמצעות שוחד של איש ועד הקהילה למפקד הגרמני במקום. בהמשך רוכזו יהודי הכפר בגטו שהוקם בו.

ב-28 באוקטובר 1941 הוצאו להורג 48 יהודים מהיישוב שהואשמו בקומוניזם, ועל יהודי היישוב הוטלו דרישות לתשלומי כופר, שהועברו באמצעות היודנרט המקומי. בד בבד, יהודים מהכפר שנלקחו לעבודות כפייה נרצחו לרוב כעבור מספר ימים, תוך הוצאות להורג שרירותיות של יהודים מהיישוב. בתחילת 1942 הגיעו לכפר ניצולים יהודים ממעשי טבח ביישובי הסביבה.
 
ב-21 בספטמבר 1942, יום כיפור תש"ג, רצחו הגרמנים בבית הקברות בכפר את כ-150 היהודים שנותרו בגטו המקומי. כ-50 יהודים נוספים, בעלי מקצועות נדרשים ובני משפחותיהם, הועברו לגטו מיאדז'יול, וגורלם שם היה כגורל יתר יהודי המקום.

## ראו גם
* נרץ' (נהר)
* נרץ' (פארק לאומי)
* נרץ' (אגם)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז מינסק: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בבלארוס
קטגוריה:שואת יהודי בלארוס
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קראשניצ'ין

**קראשניצ'ין** (בפולנית: **Kraśniczyn**) הוא כפר קטן במחוז קראסניסטאב שבפרובינציית לובלין בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
היישוב נזכר לראשונה בשנת 1564, ובאותן שנים הוענקו לו זכויות עיר. בחלוקת פולין בשנת 1772 נכלל היישוב בתחום אוסטריה, ומשנת 1815 נכלל בתחום פולין הקונגרסאית. בשנת 1824 ניטלו מהיישוב זכויותיו העירוניות.

## יהודי קראשניצ'ין
התיעוד הראשון לישיבת יהודים ביישוב הוא משנת 1618. בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-450 יהודים, כמחצית מתושביו, אשר החזיקו בכל החנויות בו.

בספטמבר 1939 עברה השליטה בכפר בין הסובייטים והגרמנים, ולבסוף, בהתאם להסכם ריבנטרופ מולטוב, נקבע בצד הגרמני של פולין הכבושה, ואלו גייסו את יהודיו לעבודות כפייה, חלקן במחנות עבודה.

לאחר שהגיעו לכפר פליטים יהודים עם פרוץ מבצע ברברוסה, ולאחר שהובאו אליו בתחילת שנת 1942 כ-500 יהודים מסלובקיה ויהודים רבים נוספים שגורשו ממערב פולין, הוקם ביישוב גטו, בו שוכנו היהודים בצפיפות רבה ובתנאי רעב.

ביוני 1942 שילחו אנשי ס"ס וכוחות אוקראיניים את כ-2,000 היהודים שנותרו בגטו שביישוב למחנה ההשמדה בלז'ץ.

## קישורים חיצוניים

* 
* קרשניצ'ין באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
ארנארסאק

**ארנארסאק** (בערך 1716 - אחרי 1778), הייתה מתרגמת ומיסיונרית אינואיטית גרינלנדית, עוזרתם של פאול אגדה (בנו של האנס אגדה), האנס גלהאן, ו-י' סוורדרופ. היא והנס פונגויוק תרגמו את התנ"ך לגרינלנדית. היה לה תפקיד חשוב במיסיונריות הדנית בקרב האינואיטים בגרינלנד במאה ה-18, וכך היא גם הוצגה בספרות.

ארנארסאק הגיעה אל פאול אגדה בשנת 1736 וביקשה ממנו שילמד אותה כיצד להגיע לאלוהים. היא המירה את דתה לנצרות והוטבלה בשנת 1737, ובאופן חריג הותר לה לשמור על שמה המקורי במקום לקבל שם מהתנ"ך בטבילתה. היא מתוארת כשותפה לדיון ביקורתי של אגדה. בתרגום התנ"ך, היא מנעה צנזורה והייתה מסוגלת להציג את הדברים בדרך שבה היא ראתה אותם. הפרשנות שלה לנצרות השפיעה רבות על הגרסה של הנצרות המקובלת על האינואיטים.

היא עקבה אחרי אגדה לדנמרק בשנת 1740. היא ביקרה בחצר המלוכה הדנית בשנת 1740, שם הוצגה לבית המשפט יחד עם ילד אינואיטי.

בשנת 1741, ארנארסאק נשלחה כמיסיונרית לגרינלנד, שם התחרתה במיסיונרים של הכנסייה המורבית. בשנת 1743, היא פרשה לביתה באזור מפרץ דיסקו במשך עשרים שנה.

בשנת 1763, ארנארסאק חזרה לעזור למיסיון הדני. היה לה תפקיד חשוב ומשפיע בין המיסיונרים, בגלל שהיא דיברה בשפת האינואיט, שפה שהם לא הבינו.

שנת מותה אינה ידועה; השנה האחרונה שבה היא מוזכרת היא 1778. היא מעולם לא נישאה.

קטגוריה:מיסיונרים
קטגוריה:אינואיטים גרינלנדים
קטגוריה:ילידות 1716
קטגוריה:נפטרות ב-1778