open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
כותש שום

[ממוזער|שמאל|[שום שנמעך באמצעות כותש שום]]
**כותש שום** הוא כלי מטבח, שמטרתו היא לרסק שיני שום ביעילות. 

הפעולה נעשית על ידי הפעלת לחץ באמצעות רשת של חורים קטנים, בדרך כלל עם סוג כלשהו של בוכנה. במרבית כותשי השום, ישנה גם רשת סיכות תואמת, שנועדה לנקות את הכלי לאחר השימוש בו. כותש השום נותן תחלופה נוחה לקציצת השום באמצעות סכין. היתרון העיקרי בשימוש בכותש שום על-פני סכין הוא שבעת השימוש בכותש, קליפת השום נשארת בפנים בזמן שפנים השום יוצא החוצה. מגזין הבישול *Cook's Illustrated* טוען, ששימוש בכותש שום מעניק יתרון גדול יותר מסכין בשל העובדה, שהוא חותך את השום בצורה דקה ושווה יותר. לטענת המגזין-משמעות הדבר, שטעם השום מתחלק בכלי הבישול בצורה טובה יותר.

התועלת בשימוש כותש השום, נתונה למחלוקת: לטענת חלק ממומחי הבישול, הפעלת לחץ על ידי כותש השום גורמת לשחרור טעם חזק יותר, בניגוד לאמצעים אחרים (כמו למשל סכין). לעומת זאת, אחרים הטוענים, שהפעלת לחץ על השום הופכת אותו לנחות יותר. כמו למשל סופרת הבישול הבריטית אליזבת דויד, שכתבה מאמר בישול שכותרתו "כותשי השום הם חסרי תועלת לחלוטין". השף אנתוני בורדיאן, מכנה את כותש השום 'תועבה' ואף מייעץ לאחרים לא להשתמש בו.

## ראו גם
* מטבח

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כלי עבודה במטבח
קטגוריה:שום (סוג)
יום שבתון (פיוט)

**יוֹם שַׁבָּתוֹן** הוא פיוט לשבת שחובר על ידי רבי יהודה הלוי והוא מושר בקהילות אשכנז בסעודה השנייה של שבת.

## תוכן הפיוט
הפיוט מתייחס לסיפור יונתו של נח השבה כשהיא מבשרת על סוף המבול ובפיה בדמותו של עלה זית כאות לכך שמצאה מנוח לכף רגלה. רבי יהודה הלוי מקשר בפיוט את היונה לנמשל - כנסת ישראל הנמשלת ליונה במדרש שיר השירים, ומוצאת מנוחה ביום השבת.

 - כפי שמבשר ישעיהו, מתקשרת שאיפת המנוחה הגדולה של ציון מזעפו של ההווה בחסד הגאולה העתידי.

פזמונו של הפיוט הוא המשפט "יוֹנָה מָצְאָה בוֹ מָנוֹחַ וְשָׁם יָנוּחוּ יְגִיעֵי כֹחַ" (משפט מהבית הראשון של הפיוט).

## נוסח הפיוט
הנוסח הנפוץ בסידורים מבוסס על כתבי יד אשכנזיים. בכתבי יד מגניזת קהיר, וכן בסדר הסליחות 'שפתי רננות', מופיע הבית השלישי של הפיוט בנוסח שונה, שקרוב לוודאי שהוא המקורי. הנוסח המקורי מתאר את בחירת ה' בעם ישראל, ואת מפלת אויבי ישראל, ואילו הנוסח הנפוץ מרחיב בתיאור מעמד הר סיני. רבים משערים כי המחרוזת המקורית הוחלפה מחשש לעימות עם הגויים ומפני "דרכי שלום". להלן נוסח המחרוזת הקדומה:

:"ומתוך ערפל האיר אופל / ועד עב הרים יושבי שפל /
:ומגדל צרים ארצה נפל (י"ס אראה נופל) / אך אנוכי מלאתי כוח.

יש שכתבו שגם הבית הרביעי אינו מקורי אלא הוחלף מפני דרכי שלום (הנוסח המקורי לדבריהם מובא לקמן) אך בכתבי יד של הפיוט מופיע הבית הרביעי כמו בדפוסים. מקור טענה זו הוא בהשלמה ספרדית לפיוט זה שהיה נפוץ אצל הספרדים בלי הבית הרביעי (ולא סימנוהו בשם "יהודה" אלא בשם ה') ועל זה כתב הרב שאול הכהן מג'רבא המכונה **מוהרש"ך** (בהערה לס' שפתי רננות מהד' ליוורנו תקע"ט) שהוא מצא באיזה כת"י שסימן השיר יהודה אלא שהושמט בית מפני הצנזורה ואף הביאו כביכול את נוסח הבית המושמט - אלא שכפי שניתן לְהִוָּכַח בכתבי היד לא זהו הבית המושמט. להלן הנוסח שצוין בטעות כמחרוזת הקדומה:

:דרוך בנעל אויבים וצרים / וגם המעד קרסולי זרים /
:ואז יענו לך עמי בשירים / אל המתהלך על כנפי רוח".

## לחנים וביצועים

## קישורים חיצוניים

*
*מאמר אודות השיר, באתר דעת

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יום שבת
קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
הפלגה בשבת

שמאל|ממוזער|250px|הפלגה
**איסור הפלגה בשבת** הוא איסור מדרבנן לצאת בימי רביעי, חמישי ושישי להפלגה אשר תימשך בשבת. האיסור הוא רק בהפלגה לצורכי רשות, כמו טיול, וחל גם כאשר המלחים הם גויים.

## טעמי האיסור
איסורי שבת, בין דאורייתא ובין דרבנן, חלים ביום השבת בלבד, ולפיכך, מותר לכאורה לצאת ביום שישי לדרך בה יצטרך האדם לחלל שבת באונס. אלא שהדין אוסר על יהודי להיכנס מלכתחילה למצב בו יצטרך לחלל שבת. על כן, קבעו חכמים שכבר מיום רביעי צריך היהודי לתכנן מעשיו כך שלא יבוא לידי חילול שבת בשבת הקרובה. לכן, אסור לצאת להפלגה בימי רביעי, חמישי ושישי לצורכי רשות, כטיול.
טעמי האיסור הם כדלקמן:
#יש חשש שמא ייווצר מצב של פיקוח נפש, ויצטרך היהודי לבצע מלאכות האסורות מדאורייתא כדי לסייע בהשטת הספינה.
#אם מחצית מן הנוסעים בספינה הם יהודים, נמצא שבשבילם עובדים המלחים הגויים בשבת, ומדרבנן אסור ליהודי ליהנות ממלאכת גוי בשבת.
#אם תשוט הספינה במים רדודים, במקום שאין 10 טפחים בין הספינה לקרקעית הים, עוברים בהפלגה על איסור יציאה מתחום שבת.
#רבים מהנוסעים בספינה סובלים בימי ההפלגה הראשונים ממחלת ים, ונמצאו מבטלים מצוות עונג שבת.
#כדי שיהיה מותר לטלטל חפצים בכל האנייה צריך לעשות עירוב חצרות בין היהודים בפת, וקודם לכן גם לשכור מבעל הספינה הנכרי את רשותו, דבר שבפועל לא מבוצע.
בשבת עצמה אסור לעולם לצאת להפלגה (אפילו לדבר מצווה), מפני גזירה שגזרו חכמים שמא יבוא האדם לתקן לעצמו כלי שיט בשבת.

## היתרים
במצב בו אין חשש לכל ארבעת הטעמים דלעיל, כגון שמלחי הספינה ורוב נוסעיה גויים, וההפלגה נעשית במים עמוקים (מעל עשרה טפחים), ומסתבר שבגלל גודלה של הספינה לא יחלו הנוסעים במחלת ים ויוכלו לקיים מצוות עונג שבת, יש שהתירו לצאת להפלגה בשלושה הימים הסמוכים לשבת, אף שתימשך אף בשבת עצמה. אולם אחרים חלקו וסברו שבכל אופן ניתן להתיר זאת רק לצורך מצווה.

בשלשת ימי השבוע הראשונים מותר לכתחילה לצאת להפלגה, אף כשיש חשש לטעמים האמורים לעיל, וגם שלא לצורך מצווה, אף אם ידוע שבוודאות תמשיך ההפלגה גם ביום השבת, מפני שבימים אלה אין צריך האדם להגביל מעשיו מחשש שמא יגרום לו חילול שבת או ביטול מצוות עונג שבת.

בספינות המודרניות בימינו, בהם כל המערכות חשמליות, כולל מערכות המים, הדלתות, מצלמות אבטחה וכדומה, יש שכתבו שאין אפשרות להימנע מחילול שבת באופן אקטיבי, ועל כן אין היתר אפילו לשהות על ספינה, ובמיוחד הדבר אמור בספינות נופש. עם זאת, בספינות רבות מתחשבים בשומרי השבת, ונמצאים פתרונות הלכתיים חלקיים לשמירת שבת כהלכתה.

## הפלגה לצורך מצווה
אם ההפלגה היא **לצורך מצווה**, כדוגמת הכנסת כלה או פדיון שבויים, מותר לצאת להפלגה אפילו בערב שבת. יש מן הפוסקים הסוברים שגם במצב כזה צריך להתנות היהודי עם בעל הספינה הגוי שהספינה תעגון בשבת, ואם בעל הספינה לא יסכים, אסור ליהודי להפליג. אך לדעת רב הפוסקים, גם אם בעל הספינה יסרב, מותר להפליג עמו לצורך המצווה.

## הערות שוליים

קטגוריה:הלכות שבת
אינוולוציה (תורת החוגים)

שמאל|ממוזער|250px
בתורת החוגים, **אינוולוציה** על חוג R היא אנטי-אוטומורפיזם מסדר 2, כלומר העתקה \ \sigma : R \rightarrow R המקיימת את התכונות הבאות: \ \sigma(x+y) = \sigma(x)+\sigma(y), \ \sigma(xy) = \sigma(y)\sigma(x), ו- \ \sigma\sigma(x)=x לכל x,y בחוג. 

אינוולוציה על חוג קומוטטיבי אינה אלא אוטומורפיזם מסדר 2 לכל היותר, ובאופן כללי צמצום האינוולוציה למרכז של R משרה אוטומורפיזם מסדר 2 לכל היותר.

## אינוולוציות של אלגברות פשוטות

חוג שאין לו אידיאלים הנשמרים תחת האינוולוציה \ \sigma נקרא **חוג <math>\,\sigma</math>-פשוט**. לכל אידיאל I, החיתוך \ I \cap \sigma(I) נשמר תחת \ \sigma, ולכן חוג הוא \sigma-פשוט אם ורק אם הוא פשוט במובן הרגיל, או שהוא מהצורה \ S \times S עם האינוולוציה המוגדרת לפי \ \tau(x,y) = (y,x), כאשר S עצמו פשוט. 

כאשר R אלגברה פשוטה המרכז שלה הוא שדה. ממיינים את האינוולוציות לשני סוגים, לפי הפעולה שלהם על המרכז: 
* האינוולוציה היא **מסוג ראשון** אם הפעולה על המרכז טריוויאלית,
* ו**מסוג שני** אם הפעולה על המרכז אינה טריוויאלית; במקרה זה יש למרכז תת-שדה, ממימד 2, שהפעולה עליו טריוויאלית.

לדוגמה, פעולת השחלוף של מטריצות היא אינוולוציה מסוג ראשון של אלגברת המטריצות. הפעולה \ a \mapsto a^*, המעתיקה מטריצה למטריצה הצמודה, היא אינוולוציה מסוג שני של אלגברת המטריצות מעל המרוכבים, המשרה את הצמוד המרוכב כאוטומורפיזם של המרכז.

תהי R אלגברה עם אינוולוציה \ x\mapsto x^*. האלגברה **איזוטרופית** אם קיים איבר \ 0 \neq a \in R כך ש-\ a^*a=0, ו**היפרבולית** אם יש לה אידיאל ימני \,I כך ש-\ I^{\perp} = I, כאשר \ I^{\perp} = \{x\in R: x^*I=0\}. 

מאינוולוציה נתונה אפשר ליצור אינוולוציות חדשות: אם \ x\mapsto x^* אינוולוציה של R, אז לכל \ u\in R הפיך, \ x \mapsto u x^*u^{-1} היא אנטי-אוטומורפיזם, וזו אינוולוציה אם \ u^*u^{-1} הוא איבר מרכזי. כשהאינוולוציה מסוג ראשון, התנאי הזה מכריח את u להיות סימטרי או אנטי-סימטרי. מעובדה זו נובע שכל אינוולוציה מסוג ראשון של אלגברת המטריצות צמודה לאחת משתי אינוולוציות: השחלוף ("האינוולוציה האורתוגונלית" של המטריצות), והאינוולוציה הסימפלקטית (הקיימת רק בממד זוגי). בעקבות כך אפשר למיין את האינוולוציות מסוג ראשון של אלגברה מדרגה סופית לשני טיפוסים, לפי התנהגות האינוולוציה לאחר הרחבת סקלרים לשדה פיצול: האינוולוציה היא **מטיפוס אורתוגונלי** אם היא נעשית אורתוגונלית, ו**מטיפוס סימפלקטי** אם היא נעשית סימפלקטית. אינוולוציה מסוג שני נקראת תמיד **מטיפוס אוניטרי**. (מטריצה המקיימת את התנאי \ u^*u=1 נקראת אורתוגונלית עבור האינוולוציה האורתוגונלית, ואוניטרית עבור האינוולוציה האוניטרית). 

אם \ \sigma_1,\sigma_2 הן אינוולוציות על האלגברות הפשוטות \ A_1,A_2 (שמרכזן המשותף F), כך שאם שתיהן מסוג שני אז הן משמרות את אותו תת-שדה, אז \ \sigma_1 \otimes \sigma_2 היא אינוולוציה של המכפלה הטנזורית \ A_1 \otimes_F A_2; מסוג ראשון אם לשתי האינוולוציות אותו סוג, ומסוג שני אחרת. אם שתי האינוולוציות מאותו סוג, אז המכפלה היא מטיפוס אורתוגונלי אם שתיהן מאותו טיפוס, ומטיפוס סימפלקטי אחרת.

### אינוולוציות ותבניות ביליניאריות

כל תבנית ביליניארית לא מנוונת על מרחב וקטורי V (מממד סופי) מגדירה אנטי-אוטומורפיזם A \mapsto A^* על \ \operatorname{End}(V), לפי \ (x,A^*y) = (Ax,y). זוהי אינוולוציה אם התבנית סימטרית או אנטי-סימטרית, הרמיטית או אנטי-הרמיטית. האינוולוציה מסוג ראשון אם התבנית סימטרית או אנטי-סימטרית, ומסוג שני אם היא הרמיטית או אנטי-הרמיטית.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תורת החוגים
לואי רנו

**לואי רֶנוֹ** (בצרפתית: **Louis Renault**; 21 במאי 1843 – 8 בפברואר 1918) היה משפטן צרפתי, וחתן פרס נובל לשלום לשנת 1907, במשותף עם ארנסטו תאודורו מונטה האיטלקי.

## ביוגרפיה
רנו נולד בעיר אוטן אשר בחבל בורגון בצרפת. החל משנת 1868 שימש כפרופסור בפקולטות למשפטים של האוניברסיטאות בדיז'ון ופריז. ב-1890 מונה ליועץ המשפטי של משרד החוץ הצרפתי, ועיקר עבודתו התמקדה בבחינת מדיניות החוץ של צרפת באור המשפט הבינלאומי. במסגרת תפקידו השתתף רנו בשתי ועידות השלום בהאג ב-1899 וב-1907. באותה שנה זכה להכרה על פועלו כשהוכרז כחתן פרס נובל לשלום, ביחד עם ארנסטו תאודרו מונטה.

רנו שימש גם כבורר ומפשר בסכסוכים בינלאומיים וחיבר מספר דו"חות בתחום, כמו בפלישה הגרמנית לבלגיה ולוקסמבורג ב-1917.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:משפטנים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1843
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1918
האינוולוציה הסימפלקטית

באלגברה ליניארית, **האינוולוציה הסימפלקטית** של מטריצות מסדר \ 2m\times 2m היא ההעתקה \ \operatorname{M}_{2m}(F) \rightarrow \operatorname{M}_{2m}(F) המוגדרת לפי \ \left(\begin{array}{cc}A & B \\ C & D\end{array}\right)^s = \left(\begin{array}{cc}D^t & -B^t \\ -C^t & A^t\end{array}\right), כאשר \ A,B,C,D הם בלוקים בגודל \ m\times m במטריצה, ו-\ X^t מסמן את המטריצה המשוחלפת של הבלוק \,X.

האינוולוציה הסימפלקטית של אלגברת המטריצות היא אינוולוציה, כלומר, העתקה שומרת חיבור והופכת סדר בכפל, שהפעלתה פעמיים נותנת את העתקת הזהות. בניגוד לאינוולוציה האורתוגונלית \ X \mapsto X^t על \ \operatorname{M}_{n}(F), שבה מרחב המטריצות הסימטריות הוא ממימד \ \frac{n(n+1)}{2} ומימד מרחב המטריצות האנטי-סימטריות הוא מהמימד המשלים \ \frac{n(n-1)}{2}, באינוולוציה הסימפלקטית המצב הפוך.

כל אינוולוציה של אלגברה פשוטה מרכזית ההופכת להיות סימפלקטית לאחר הרחבת סקלרים לשדה פיצול, נקראת "אינוולוציה סימפלקטית". לדוגמה, האינוולוציה הסטנדרטית של אלגברת קווטרניונים \ Q = F[x,y | yx=-xy, x^2 = a, y^2 = b], המוגדרת לפי \ \overline{\alpha+\beta x+ \gamma y+ \delta xy} = \alpha - \beta x - \gamma y - \delta xy, היא סימפלקטית (משום שמימד האיברים הסימטריים הוא 1). 

## ראו גם
* אינוולוציה (תורת החוגים)

קטגוריה:תורת החוגים
קטגוריה:אלגברה ליניארית
קלאס פונטוס ארנולדסון

**קלאס פונטוס ארנולדסון** (שוודית: **Klas Pontus Arnoldson**; 27 באוקטובר 1844 – 20 בפברואר 1916) היה סופר ומדינאי שוודי, חתן פרס נובל לשלום לשנת 1908, במשותף עם פרדריק באייר הדני.

## ביוגרפיה

ארנולדסון נולד בעיר השוודית גטבורג. אביו היה המוזיקאי אולוף אנדרסון. בצעירותו נמשך לקבוצות שמאל רדיקלי ואף חיבר מספר מאמרים בנושא.
בשנת 1882 נבחר לכהן כחבר בפרלמנט השוודי, ושנה לאחר מכן הקים ביחד עם חברי פרלמנט נוספים את הליגה השוודית לשלום ובוררות (בשוודית: Svenska freds- och skiljedomsföreningen) ומונה לעמוד בראשה.
הארגון קרא להפצת השלום בעולם, פירוק מנשק ודמוקרטיזציה. ארנולדסון תמך גם בנייטרליות של המדינות הנורדיות.

בשנת 1901 פרסם את ספרו **Seklernas hopp** ("התקווה לדורות") שהטיף לפציפיזם, וב-1908 זכה בפרס נובל לשלום, ביחד עם פרדריק באייר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:סופרים שוודים
קטגוריה:פוליטיקאים שוודים
קטגוריה:חברי הריקסדאג
קטגוריה:ילידי 1844
קטגוריה:נפטרים ב-1916
מפעלי חבל מעון

**מפעלי חבל מעון** (יח"מ) הם מפעלים אזוריים שמטרתם היא לאגד את פעילות שיווק התוצרת החקלאית של 14 קיבוצים בנגב המערבי, רובם במועצה האזורית אשכול. ענפי הייצור המרכזיים של התאגיד, הפועל כקואופרטיב, הם תפוח אדמה, גזר, צנונית, בוטנים והדרים.

## היקף הפעילות
המפעלים עובדים בכל עונות השנה ומטפלים בתוצרת חקלאית משטח מעובד המשתרע על כ-250 אלף דונם קרקע שלחין ו-4,000 דונם של פרדסי הדרים. המפעלים אינם עוסקים בעיבוד מזון, אלא אך ורק בטיפול ראשוני בתוצרת חקלאית ובשיווקה.
למרות תנאי האקלים באזור והקרקע החולית, החקלאות בחבל אשכול היא אינטנסיבית. סך התוצרת של ירקות שורש (תפוחי אדמה, גזר וצנונית) המשווקת על ידי התאגיד מגיעה ליותר מ-160 אלף טון בשנה. תפוחי האדמה, המהווים גידול מרכזי בנגב המערבי, תופסים כ-85% מנפח הפעילות במפעלים. 
נתח השוק של יח"מ בתפוחי אדמה לשוק המקומי עומד על כ-25%. 45% מהתוצרת מיוצאת לשווקים באירופה כשאנגליה רוכשת 45% מכלל התוצרת, גרמניה (15%), הולנד (15%), צרפת (13%) ושווייץ (12%). שאר התוצרת משווקת למזרח אירופה ורוסיה.
בנובמבר 2011 הקימו מפעלי חבל מעון חברת יצוא עצמאית בעקבות קריסת אגרקסקו. לאחר שעבדה עם זו במשך עשרות שנים והייתה הלקוח הגדול ביותר שלה בהיקף הכמותי של היצוא.

## היסטוריית הפעילות החקלאית באזור
רמת המשקעים השנתית הממוצעת באזור נעה בין 100 ל-300 מ"מ ולא מאפשרת גידול ירקות בדרך של חקלאות בעל. נקודת המפנה בחקלאות בנגב המערבי הייתה בשנות החמישים, עם הקמת מפעל ירקון-נגב שסיפק מים גם לצורכי חקלאות והביא להתאמת הגידולים לתנאי הקרקע והאקלים. עם השנים התפתחו החקלאות הקיבוצית והחקלאות המושבית באזור לכיוונים שונים; המושבים פנו לגידול ירקות בעיקר בחממות ובבתי צמיחה והתארגנו לשיווק בנפרד. הקיבוצים התמקדו בעיקר בגידולים בשטחים פתוחים ושמרו על שיווק משותף בחלק גדול מהגידולים החקלאיים. רק בסוף שנות החמישים הוצב במפעל האזורי מערך ראשון למיון תפוחי אדמה.

## קיבוצים החברים בקואופרטיב
נחל עוז, בארי, רעים, כיסופים, עין השלושה, נירים, ניר עוז, מגן, גבולות, צאלים, ניר יצחק, כרם שלום, חולית וסופה.
החקלאות המאוגדת היא בסיס ההכנסה העיקרי של מרבית קיבוצי חבל אשכול, למעט התעשייתיים שביניהם (בארי, ניר יצחק ומגן). עיקר הפעילות מתבצע בעבודה עצמית על ידי חברי הקיבוצים  ורוב היישובים המשווקים למפעלים עדיין מוגדרים כ"קיבוצים שיתופיים".

## היסטורית ההנהלה
בשנת 1999 נבחר צבי (השי) רובין מקיבוץ ניר עוז לכהן בתפקיד יו"ר ומנכ"ל מפעלי חבל מעון.
לאחר 12 שנים, בחודש מרץ 2011, נבחר שלמה תירוש להחליפו כיו"ר ודרור תנורי החליף את רובין כמנכ"ל. בתפקידו הקודם שימש תנורי כמנהל ענף תפוחי האדמה ביח"מ במשך 12 שנים ולפני כן היה מרכז משק וחבר ההנהלה הכלכלית בנירים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
*שמעון וילנאי, תחום חקלאות במועצה אזורית אשכול, באתר כנס מדיה, 25 בנובמבר 2021

קטגוריה:חברות חקלאות ישראליות
קטגוריה:מועצה אזורית אשכול
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1956
קלאו דו-גוני

[שמאל|ממוזער|250px|קלאו דו גוני ב[גן החיות התנ"כי]]
**קלאו דו גוֹנִי** (שם מדעי: *Bycanistes subcylindricus*) הוא עוף במשפחת הקלאוניים.

## מאפיינים
הקלאו הדו גוני חי במרכז ומערב אפריקה, אנגולה וממערב לקניה עד לחוף השנהב. הקלאו חי ביערות גבוהים מעל פני הים, לעיתים על הרים; גובה אזור המחיה הממוצע שלהם מגיע ל-2600 מטר מעל פני הים. רק לעיתים רחוקות הוא מגיע לסוואנה, למדבר או למושבות של בני אדם.

מין זה גדול יחסית, אורכו 70 ס"מ. הוא ברובו שחור ולבן. בראשו, מקורו, קסדתו וצווארו הצבע שחור, ובפלג גופו התחתון הצבע הוא לבן. הנקבה קצת קטנה יותר מהזכר. הבדל נוסף הוא שעור הראש שחור אצל הזכר ועיניו אדומות, כמו כן לקסדתו יש בסיס בצבע שחור כמו אצל הרבה מינים במשפחה. בטבע זוגות מקננים בחללים טבעיים בעצים או קודחים חור בעץ מת אך לא יכולים לקדוח בעץ רגיל כי מקורם חזק מבחוץ אך חלש מאוד מבפנים.

הקלאו הוא מונוגמי, זאת אומרת שבניגוד לכמה מינים של חיות וציפורים שלהם יש מספר מחזורי רבייה במהלך חייהם הזכר נשאר עם הנקבה לכל חייו. נקבת הקלאו נכלאת בקן בעזרת בוץ כדי להגן עליה ועל הגוזלים מאויבים כגון נחשים. גוזלי הקלאו הדו גוני לא יהיו עם הקסדה המאפיינת את מיני המשפחה ביציאה מן הקן, ועד לגיל שנה בערך יכסו את מקומה נוצות חומות; באזור הקסדה העתידי יש גם הרבה מאוד כלי דם. בגיל 10 חודשים הנוצות מתחילות לקבל את הגוון שלהן האפור.

הקלאונאים ניזונים מתאנים, חרקים וחיות קטנות שהם מוצאים בתוך העצים. כיוון שהחורים נדירים כל כך, הקלאו הדו גוני נאבק עם קלאויים אחרים על החורים. מין זה נמצא במצב שימור "ללא חשש" ברשימה האדומה של IUCN.

## תת-מינים
יש שלושה תת-מינים וכל אחד חי באזורים שונים באפריקה:
**Bycanistes subcylindricus subcylindricus* - חי בצפון ליבריה, חוף השנהב ומערב ניגריה
**Bycanistes subcylindricus subquadratus* - חי בדרום אפריקה, קמרון, מזרח ניגריה, סודאן, זאיר, אוגנדה, צפון טנזניה ודרום קניה
**Bycanistes subcylindricus subquadratus* - חי באנגולה

## גלריה

קובץ:Blackwhitecasquedhornbill1.jpg|קלאו דו גוני
קובץ:Stavenn Bycanistes subcylindricus 00.jpg|קלאו דו גוני
קובץ:Hornbill flyby.ogg|להקת קלאויים דו-גוניים באוגנדה


## קישורים חיצוניים

* מידע על קלאו דו גוני, אתר גן החיות התנכי

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1871
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ סקלטר
דו גוני
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: עופות

קטגוריה:חוף השנהב: עופות
פרדריק באייר

**פרדריק באייר** (בדנית: **Fredrik Bajer**; 21 באפריל 1837 – 22 בינואר 1922) היה מדינאי דני וחתן פרס נובל לשלום לשנת 1908, במשותף עם קלאס פונטוס ארנולדסון השוודי.

## חייו
באייר נולד בעיר ניסטבד. אביו שהיה איש כמורה. באייר הצטרף לצבא הדני והשתתף כקצין במלחמת 1864 נגד פרוסיה ואוסטריה. לאחר שחרורו מהצבא עבר עם משפחתו לקופנהגן והתפרנס מעבודה בתור מורה ומתרגם.

ב-1872 נבחר באייר לכהן כחבר בפרלמנט הדני, שם פעל בנושאים שונים כמו זכויות נשים וסחר חופשי. התחום העיקרי בו התמקד היה יחסי חוץ ובעיקר הטיף לשימוש בבוררות בינלאומית כדי לפתור סכסוכים בין מדינות. באייר תמך במספר ארגוני שלום בדנמרק וברחבי אירופה. הבולטים שבהם היו האגודה הדנית לשלום (בדנית: Dansk Fredsforening) אותה ייסד ב-1882, ולשכת השלום הבינלאומית בשווייץ (בצרפתית: Bureau international de la paix) שבה שימש כנשיא כבוד מ-1907.

בשנת 1908 זכה באייר בפרס נובל לשלום, ביחד עם קלאס פונטוס ארנולדסון. בשנים שלאחר קבלת הפרס ועם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914, הביע באייר אכזבה מארגוני השלום ודרכי התנהלותם, והפחית במידה רבה את פעילותו בתחום.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:פוליטיקאים דנים
קטגוריה:זוכי פרס נובל דנים
קטגוריה:ילידי 1837
קטגוריה:נפטרים ב-1922
קרל פילקינגטון

**קרל פילקינגטון** (באנגלית: **Karl Pilkington**; נולד ב-23 בספטמבר 1972) הוא הסכתן, סופר ומפיק רדיו בריטי. עיקר פרסומו הגיע מהגשתו המשותפת של המופע של ריקי ג'רווייס ברשת xfm London בין השנים 2001 ל-2005 ולאחריה סדרת הפודקאסטים והסדרה המצוירת ברשת HBO. בנוסף, כיכב קארל כמושאה של סדרת הטיולים "אדיוט בחו"ל" ברשת sky1, ששודרה גם בקנדה אוסטרליה וארצות הברית ברשתות שונות.

## ראשית חייו

קרל פילקינגטון נולד והתחנך במנצ'סטר, אנגליה. ריקי ג'רווייס ושותפו סטיבן מרצ'נט יצרו קשר עם בית ספרו של פילקינגטון לאחר שיחה בזמן תוכניתם XFM, נודע להם כי קרל נבחן בבחינת בגרות אחת בלבד, בהיסטוריה בה השיג ציון 60, קרל היה מופתע ונזעם לנוכח עובדה זו שכן זכר כי נכח ביותר מבחינה אחת. כישלון להרשם הועלה על ידי ג'רוויס ומרצ'נט כהסבר אפשרי.

## קריירה מוקדמת
פילקינגטון עבד כמפיק ברשת XFM במשך מספר שנים, כשהחל לעבוד במופע של ריקי ג'רווייס בימי שבת בבוקר, היה זה בתפקיד של מאחורי הקלעים בלבד. כשג'רוויס ומרצ'נט החלו להזמינו להשמיע הערות מוזרות בתוכניתם, יצאה לאור אישיותו הבלתי רגילה. תוך זמן קצר, קרל הפך לאלמנט המרכזי בתוכנית וכמות משמעותית של זמן אוויר הוקדשה למחשבותיו בנושאים שונים, כמו גם סיפורים מתקופת ילדותו.

## פרסומו
כתוצאה מהופעותיו במופע של ריקי ג'רווייס נהיה קרל פילקינגטון מפורסם בעל עדת מעריצים. הוא הוזכר תכופות בראיונות שהעניק ג'רוויס לתקשורת והיה פעמים רבות מושא למתיחות מצדו של ג'רוויס. לאחר שאמר "אוכל לאכול פין בלילה" (בהקשר לתוכנית הריאליטי "אני מפורסם...הוציאו אותי מכאן" בה משתתפים אכלו פין של קנגורו) עודד ג'רוויס את מאזיניו לסמפל משפט זה וליצור ממנו מיקס או שיר דאנס וצורך מסיבות במועדוני לילה, מה שקרה ומאז, המשפט אף הודפס על חולצות טי ומגוון פריטים. פילקינגטון ייצר עוד מספר ציטוטים שיצרו תהודה באינטרנט, רויטרס התייחסה אליו כ"תופעה" שייצרה "היסטוריה אינטרנטית". ג'רוויס אמר מספר פעמים שהמטרה שלו היא לפרסם לעולם את קרל.

ב-2012 שיחק גם בסדרה "דרק" עם ריקי ג'רווייס.

בשנת 2022 שיחק בסדרת הדרמה "הנוכל, אשתו והסירה" שיצר כריס לאנג עבור רשת ITV וזו מבוססת על היעלמותו האמיתית של ג'ון דרווין שביים את מותו וחזר לאחר שנים בהן נחשב כמת.

בשנת 2023 ביצע הופעת אורח בתור סימון בסדרת הדרמה-קומית "*Rain Dogs*" של רשת HBO בשיתוף עם BBC One.

בשנת 2024 גילם את מאט נאביל בסדרה הבלשית "לודוויג" (אנ') של ה-BBC One. 

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:תקליטנים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1972
גיא דויטשר

**גיא דויטשר** (נולד ב-1969 בתל אביב) הוא בלשן ישראלי המתגורר בבריטניה, מחברם של ספרי מדע פופולרי בבלשנות.

דויטשר הוא עמית מחקר באוניברסיטת מנצ'סטר, ובעבר לימד במחלקה לשפות ותרבויות מסופוטמיה העתיקה באוניברסיטת ליידן בהולנד. הוא קיבל תואר במתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג', ולאחר מכן קיבל תואר דוקטור בבלשנות באותה אוניברסיטה. השתתף במחקר בבלשנות היסטורית במכללת סיינט ג'ון, קיימברידג'.

נשוי לג'יין, חוקרת ספרות בריטית. בתו היא המוזיקאית עלמה דויטשר. התגורר בדורקינג, שבמחוז סארי בבריטניה. בשנת 2018 עבר עם משפחתו לווינה.

## ספריו
* *Syntactic Change in Akkadian* (בתרגום חופשי לעברית: "שינויים תחביריים באכדית"; יצא באנגלית ב-2000)
* **גלגולי לשון: מסע בעקבות המצאתו הגדולה ביותר של האדם** (יצא באנגלית ב-2005 בשם *The Unfolding of Language* ותורגם לעברית ב-2007)
* **בראי השפה: כיצד המילים צובעות את עולמנו** (יצא באנגלית ב-2010 בשם *Through the Language Glass* ותורגם לעברית ב-2011).

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
*

קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לממלכה המאוחדת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
מפלגת הפועלים של קוריאה

שמאל|ממוזער|190x190 פיקסלים|דגל המפלגה
**מפלגת הפועלים של קוריאה** (הנגול: **조선로동당**; הנג'ה: **朝鮮勞動黨**) היא המפלגה השולטת בקוריאה הצפונית מאז היווסדה. 

מבחינה טכנית, קיימות אומנם שתי מפלגות נוספות בקוריאה הצפונית, אך הן משועבדות לחלוטין למפלגת הפועלים של קוריאה, כך שבמהות, זו המפלגה החוקית היחידה בקוריאה הצפונית.

## היסטוריה
המפלגה הוקמה ב-26 באוגוסט 1946 עם איחודן של המפלגה הקומוניסטית של קוריאה הצפונית והמפלגה הדמוקרטית החדשה של קוריאה. למנהיג המפלגה הראשון התמנה קים איל-סונג. הוא הנהיג את המפלגה עד מותו בשנת 1994. בשנים שלאחר הייסוד דומיננטיות המפלגה התבססה בקוריאה. סונג לא תמך בהשתלטות קומוניסטית על כל קוריאה (זאת בניגוד לקומוניסטים מהדרום). לאחר כמה פגישות עם שליט ברית המועצות יוסיף סטלין, הוחלט לפתוח במלחמה. ב-25 ביוני 1950 כוחותיה של קוריאה הצפונית פלשו לדרום קוריאה, ובכך החלה מלחמת קוריאה. בזמן המלחמה נחלשה ההשפעה הסובייטית על צפון קוריאה, ובכך גם נחלש כוחו של סונג במפלגה. המצב הגיע עד כדי יצרת פלגים שונים בתוך המפלגה. היחסים בין המפלגה לבין המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות החריפו תחת ממשלו של ניקיטה חרושצ'וב, שתמך בתהליכי דה-סטליניזציה. לאחר המלחמה אף הדרדרו היחסים שבין ממשל סונג לבין המפלגה הקומוניסטית של סין, ובכך קוריאה הצפונית הסתכסכה עם שתי המעצמות הקומוניסטיות הגדולות בעולם. הסכסוך עם הסינים נבע מקרע אידאולוגי: סונג לא היה מוכן לגנות את הסטליניזם ולא היה מוכן לחשוב על יחסי שלום עם העולם הקפיטליסטי (מתוך מחשבה שיחסי דו קיום שווים לכניעה למערב). המשבר עם הסינים הוביל לכך שסין לא הגדילה את התמיכה לקוריאה הצפונית, דבר שגרם לקריסה כלכלית במדינה. בתגובה, סונג גינה את מהפכת התרבות בסין שבוצעה על ידי מאו דזה-דונג. בשנות ה-60 היחסים הופשרו.

באותן השנים פולחן האישיות של סונג הגיע לשיאים חדשים וחוסלו הפלגים המפלגתיים שחתרו תחתיו. החל משנות ה-80 הפכה המפלגה למנגנון נפוטיסטי שנשלטה על ידי מרבית ממקורביו של סונג. בשנת 1980 קים ג'ונג איל, בנו של סונג נבחר ליורש העצר והחל לקדם את מעמדו במפלגה.

ב-1994 מונה קים ג'ונג איל, בנו של המנהיג הקודם, למזכ"ל המפלגה והוא הנהיג את המדינה עד מותו בשנת 2011. בשנת 1995 חל משבר בינו לבין המפלגה, כאשר העדיף את חיזוק הצבא, מאשר את חיזוק המפלגה. באותן השנים חל רעב המוני שגרם למותם של כחצי מיליון בני אדם. איל אף תקף את המפלגה על חוסר היעילות שלה והחל להעביר סמכויות ממנה לצבא. מאז מותו של איל בשנת 2011, בראש המפלגה עומד קים ג'ונג-און - בנו של המנהיג הקודם ונכדו של מייסד המפלגה.

## אידאולוגיה
הרעיון המרכזי של המפלגה היא אידאולוגיית ג'וצ'ה: עליונות המנהיג האבסולוטי שהוא בעל תכונות מושלמות שלעולם לא טועה. בניגוד למרקסיזם הרואה את מלחמת המעמדות ככוח המניע של ההיסטוריה, המפלגה רואה באנושות ככוח המניע שלה. מעמד הפועלים אינו יכול להתנהל ולהחליט לבדו, ולפיכך ניהולו מתבצע באמצעות המנהיג העליון שהוא הנציג הלגיטימי היחידי של המעמד. המפלגה טרחה להדגיש את המסורת האידאולוגית של קוריאה ואת החפיפה המלאה שבין הפטריוטיות לקומוניזם; למרות זאת, קיימים קווי דמיון חדים בין אידאולוגית ג'וצ'ה-סונגון גם לפשיזם, לרבות יצירת היררכיה חברתית נוקשה שבראשה מנהיג עליון כל-יכול, לאומנות קיצונית, והתנגדות לדמוקרטיה הליברלית ולמרקסיזם.

## מנהיגי מפלגת הפועלים

## ראו גם
* ממשלת קוריאה הצפונית
* מערכת המשפט בקוריאה הצפונית
* משטר חד-מפלגתי
* טוטליטריזם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קוריאה הצפונית: פוליטיקה
קוריאה הצפונית
קטגוריה:קוריאה הצפונית: חוק ומשפט
תהדיאה

**תהדיאה** או תהדייה (בערבית: **تَهْدِئَة**) היא מונח בערבית אשר משמעו רגיעה, או הפסקת אש זמנית.
המונח שכיח ושגור בשיח בין מערכת הביטחון הישראלית וארגוני הטרור הפלסטיניים, בבואם לנהל משא ומתן להשכנת שקט ורגיעה זמניים לאחר הסלמה ביטחונית, ולקראת ההסלמה הבאה.

המילה "תהדיה" נגזרת מהמילה "הודנה" שמשמעותה הפוגה. התהדייה משמשת להתארגנות של שני הצדדים: הפלסטיני והישראלי; חמאס למשל, באמצעות תיווך מצרי, עשה בכך שימוש לא פעם כאשר ספג אבדות כבדות, למשל, במהלך מבצע עופרת יצוקה וביקש רגיעה - שהתבררה כבקשה להתארגנות, לאחר שהארגון הצטייד ברקטות גראד ופאג'ר בעלות דיוק, יכולת הרס, וטווח העולים על יכולותיו של הקסאם.

דוגמה לשימוש במונח "רגיעה" היא כאשר מצרים משמשת כמתווכת במקרים שבהם החמאס מבצע ירי רקטות או פעילות טרור אחרת לעבר יישובים אזרחיים בדרומה של ישראל ובתגובה כוחות צה"ל מבצעים פעולות מניעה ותגמול, כשמצרים מבקשת להכריז על רגיעה משני הצדדים על מנת להימנע מהסלמה.

המושג מתייחס גם לרגיעה באופן כללי בין שני צדדים השרויים בסכסוך; כך למשל במהלך העימות המזוין בין חמאס לפת"ח ברצועת עזה, כמה ממדינות הליגה הערבית נרתמו לתווך בין שני הצדדים כדי להשיג "תהדיאה".

## קישורים חיצוניים
* תהדיאה, באתר מכון ראות
* ח'אלד משעל: מבחינת חמאס ההרגעה היא תכסיס, באתר ממרי, 4 באפריל 2005
* פנחס ענברי, על ההבדל המהותי בין "תהדיה" ו"הפסקת אש", 26 בנובמבר 2006
*
* 

קטגוריה:טרור אסלאמי
קטגוריה:טרור בישראל
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:משא ומתן
קטגוריה:מונחים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
כריסטי מקניקול

**כריסטינה אן "קריסטי" מקניקול**' (באנגלית: **Christina Ann "Kristy" McNichol**; נולדה ב-11 בספטמבר 1962) היא שחקנית אמריקאית זוכת שני פרסי אמי ומועמדת שני פרסי גלובוס הזהב. התפרסמה כשחקנית בעיקר ככוכבת סדרת הדרמה "משפחה" .

## ביוגרפיה
מקניקול נולדה בלוס אנג'לס לקרולין וג'ים מקניקול. אחיה הוא השחקן ג'ימי מקניקול 

מקניקול זכתה למרב הפרסום שלה בסוף שנות ה-70 בזכות סדרת הדרמה "משפחה", בה שיחקה במשך ארבע שנים. מקניקול זכתה על הופעותייה בסדרה בשני פרסי אמי ובמועמדות אחת לפרס גלובוס הזהב. 

בשנת 1980 כיכבה מקניקול בדרמת הנעורים **"[[חמודות קטנות]]"** (*Little Darlings*) לצד טייטום אוניל. היא גילמה את דמותה של אנג'ל ברייט, נערה מרדנית ומחוספסת משכבת מצוקה, המנהלת תחרות על איבוד בתוליה במהלך מחנה קיץ. הופעתה זכתה לשבחי הביקורת על היכולת להפגין פגיעות תחת חזות קשוחה, והסרט הפך לאבן דרך בז'אנר סרטי ההתבגרות.  

בשנת 1988 השתתפה במותחן האירוטי **"[[צומת שני הירחים]]"** (*Two Moon Junction*), בבימויו של זלמן קינג. בסרט זה גילמה את פטי ג'ין, מכרה של פרי (ריצ'רד טייסון), עובד קרנבל מחוספס ומושא תשוקתה של הגיבורה אפריל (שרילין פן). אפריל פוגשת את פטי ג'ין בקרנבל לצדו של פרי, והשתיים הופכות לחברות. דמותה של פטי ג'ין שימשה כניגוד חופשי ומשוחרר לערכי החברה הגבוהה והשמרנית של אלבמה, והוסיפה לסרט פן של מרדנות נשית המזוהה עם סגנון ה"טום-בוי" שאפיין את מקניקול ברבים מתפקידיה. על אף הצלחתו היחסית של הסרט בקרב הקהל, הופעתה של מקניקול זיכתה אותה בפרס **"פטל הזהב"** (Razzie Award) לשחקנית המשנה הגרועה ביותר לשנת 1989. זכייה זו נחשבה לרגע חריג בקריירה של מקניקול, שהייתה ידועה עד אז כשחקנית עטורת שבחים ופרסי אמי. 

בסוף שנות ה-80 שיחקה בקומדיית המצבים "קן ריק" בתור השוטרת הסמוייה ברברה וסטון.

כשחקנית קולנוע שיחקה בדרמות "כלב לבן", ו"רק כשאני צוחקת" בתפקיד פולי בתה של כוכבת התיאטרון האלכוהוליסטית ג'ורג'יה היינץ (מרשה מייסון) שהעמיד את מקניקול לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
השתתפה בנוסף בקומדיה המוזיקלית הכושלת "סרט הפיראטים" ובמותחן הארוטי "משיכה ארוטית".

מקניקול פרשה ממשחק בשנת 1998 ומאז משמשת כמורה למשחק בלוס אנג'לס.
 

## חיים אישיים
ב-2012 יצאה מהארון וסיפרה על יחסיה עם בת זוגה בשני העשורים האחרונים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:להט"בים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות לסביות אמריקאיות
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: שחקנית משנה בדרמה
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: שחקן משנה בדרמה
קטגוריה:זוכי פרס פטל הזהב: שחקנים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1962
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1962
טיילור

**טיילור** (Taylor) הוא שם פרטי וכן שם משפחה שמקורו באנגלית ומשמועתו חייט.

קטגוריה:שמות פרטיים לגברים ולנשים
קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה לפי עיסוק
קטגוריה:שמות משפחה אנגליים
מנוחה ושמחה

**"מְנוּחָה וְשִׂמְחָה"** הוא זמר לשבת שנהגו לשורר בקהילות אשכנז בליל שבת. השם 'משה' חתום באקרוסטיכון של הפיוט, והוא מיוחס לרבי משה בן קלונימוס.

## תוכן הפיוט
נושא הפיוט הוא שבח והלל ליום השבת. הבית הראשון משבח את השומרים והזוכרים את יום השבת, שבמעשיהם מעידים על כך שהעולם כולו נברא בשישה ימים על ידי האלוהים.

בבית השלישי מזכיר המשורר כי הטעם לחיוב שביתה ממלאכות אסורות בשבת, הוא זכר למעשה האלוהים ששבת ביום השבת מבריאת העולם.

בבית נוסף מדגיש המחבר כי השבת אינה מצוינת רק בהימנעות מעשיית מלאכות אסורות כל"ט מלאכות שבת, אלא אף מתייחדת בעשיית מעשים חיוביים, כגון בנוסח התפילה שנתקן לשבת.

בסיום הפיוט, מזכיר הפייטן את החיוב של לחם משנה ושל הקידוש ביום השבת, וכן החובה להתענג בשבת על ידי אכילת מאכלים ערבים, ובהבטחות של רוב טוב למקיימי מצוות השבת.

## ביצועים לפיוט
* מנוחה ושמחה, מרדכי בן דוד באלבום **[[כיסופים (אלבום)|כיסופים]]**.
* מנוחה ושמחה, אברימי רוט בלחן של מרטין וירדקר.
* מנוחה ושמחה, לחן של חסידות ויז'ניץ.
* מנוחה ושמחה, הרב שלמה קרליבך. מנוחה ושמחה של הרב קרליבך בביצוע של יצחק מאיר.
* מנוחה ושמחה, יצחק פוקס באלבום **ממעמקים**.
* מנוחה ושמחה, יוסף קרדונר באלבום **כיסופים לשבת**.
* מנוחה ושמחה, לחן של הרב יעקב תלמוד, בביצוע של יעקב רוטבילט.
* מנוחה ושמחה, חסידות קרלין, בביצוע של הרב יצחק גינזבורג.
* מנוחה ושמחה, חסידות נדבורנה, בביצוע של הרב יצחק גינזבורג.
* **הוא אשר דיבר** - לחן של חיים בנט, ביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש.
* **[https://www.youtube.com/watch?v=yKwUk_4Opzs&ab_channel=%D7%9E%D7%A8%D7%98%D7%99%D7%9F%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5-%D7%94%D7%A2%D7%A8%D7%95%D7%A5%D7%94%D7%A8%D7%A9%D7%9E%D7%99 שיר לשבת]** - לחן וביצוע של מילי מירן באלבומה "מילי מירן" (מהבית הראשון עד הבית השלישי)

## קישורים חיצוניים

*

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
מה ידידות

**"מה ידידות** מנוחתך" הוא פיוט המושר בכל קהילות אשכנז מדי ליל שבת, נדפס לראשונה בקושטנדינה בספר 'זמירות ושירות ותשבחות'.

הפיוט חובר על ידי רבי מנחם, והוא רמז את שמו באקרוסטיכון של פיוטו, בבתים 2–4 ו-6. מ'ערב נ'חלת ח'פציך מ'עין.

הפיוט עוסק בתענוגותיה הגשמיים של השבת; מאכלי שבת, לבוש השבת ושינה בשבת. בנוסף לתענוגות של יום השבת מוזכרות בשיר גם הלכות השבת - איסורי ל"ט מלאכות וחילול שבת. בנוסף מזכיר הפיוט את מצוות השבת המוזכרת בפסוק "אִם תָּשִׁיב מִשַּׁבָּת רַגְלֶךָ... וְכִבַּדְתּוֹ מֵעֲשׂוֹת דְּרָכֶיךָ מִמְּצוֹא חֶפְצְךָ וְדַבֵּר דָּבָר" ואת דרשות חכמים על פסוק זה, בבית הרביעי.

מחבר הפיוט אף נוקב בשכרם של שומרי השבת ומענגיה - הם העתידים לזכות בנחלה בלי מצרים ובהצלה מחבליו של המשיח, ובטווח המיידי – חוויית השבת עצמה, שהיא מעין עולם הבא, לו זוכה האדם מדי שבוע.
יש השרים את הבית האחרון בפיוט בנפרד (בלחן לעצמו).

פזמון הפיוט הוא המשפט "לְהִתְעַנֵּג בְּתַעֲנוּגִים בַּרְבּוּרִים וּשְׂלָיו וְדָגִים".

לפיוט לחנים רבים מכלל עדות ישראל. הלחן המוכר הוא ניגון קצבי של חסידות באבוב ששונה במקצת והולבש על מילות השיר.

הפיוט מאגד בתוכו עבר, הווה ועתיד סביב השבת – ההכנות לשבת, עונג השבת והשכר העתיד לבוא לשומרי שבת. עקרונות השבת הבסיסיים משובצים בין השורות – איסור מלאכה, הצורך להבדיל בין ההתנהגות בשבת להתנהגות בשאר השבוע, וחשיבות מנוחת הנפש ומנוחת הגוף יחד עם ההתענגות ביום קדוש זה. השיר מסתיים בציפייה לגאולה.

## קישורים חיצוניים

*
* מה ידידות, באתר youtube
* 

### ביצועים לפיוט
* מה ידידות, מרדכי בן דוד באלבום **ירושלים לא למכירה**.
* מה ידידות, אברהם פריד באלבום **הלהיטים הגדולים 2**.
* מה ידידות, יצחק מאיר, לחן חסידות בעלז באלבום **נשמות חדשות**.

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
פלקנסטרו ביאלה

**פלקנסטרו אנג'ליקו ביאלה** (באיטלקית: **Pallacanestro Angelico Biella**) היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר ביאלה, המשחקת בליגה האיטלקית השנייה בכדורסל.

הקבוצה נוסדה ב-1994 והתקדמה במהירות, כשסיום עונת 1997/98 כבר העפילה לליגה דואה (הליגה השנייה). באותה עונה הפסידה בגמר **גביע הליגות הנמוכות** לקבוצת "רוזטו באסקט". בסיום עונת 2000/01 העפילה לליגת העל (סרייה A).

העונה הטובה ביותר של הקבוצה הייתה 2008/09, כשהגיעה לחצי גמר **הגביע האיטלקי** וסיימה במקום השביעי בליגה, הישג שזיכה אותה להשתתפות ביורוקאפ. במסגרת היורוקאפ הגיעה עד לשלב הבתים.

משחקיה הביתיים נערכים בהיכל הספורט **ביאלפורום** (BiellaForum), המכיל 5,007 מקומות ישיבה.

## שמות קודמים
בעקבות הסכמי חסות, שונה שמה שם הקבוצה מספר פעמים:
*פילה ביאלה (1998-2001)
*לאוריטנה ביאלה (2001-05).
*לאוריטנה ביאלה (2009-10). (רק במסגרת היורוקאפ)
*אנג'ליקו ביאלה מאז 2005

## שחקני עבר בולטים
*  מתאו סוראגנה
*  קווין פינקני
*  ג'ו סמית
*  תאבו ספולושה
*   מייק באטיסט
*  סוון שולץ
*  יאניס ג'וג'קופולוס
*  יונאס ירבקו
*  גוראן סוטון

## קישורים חיצוניים

* 
קטגוריה:קבוצות כדורסל איטלקיות
קטגוריה:פיימונטה
צמאה נפשי

**"צָמְאָה נַפְשִׁי"** הוא פיוט שכתב רבי אברהם אבן עזרא במאה ה-12. במקורו הפיוט נכתב כ"רשות" ל"נשמת" של שמיני עצרת (המילים המסיימות של הפיוט הם: 'עת כי אפתח פי בנשמת כל חי'), אך כיום הוא מוכר בעיקר כאחד מזמירות ליל שבת של יהדות אשכנז.

## תוכן הפיוט
בפיוט זה אבן עזרא מבטא רגשות של דבקות והשתוקקות, צימאון לאלוהים. זאת בשונה לפירושו לתנ"ך שהוא שכלתני יותר, בדרך כלל. באות הפותחת של ראשי הבתים חתום שמו של המחבר - **אברהם בן עזרא**.

ניתן לשער שהעובדה שהשיר נכתב כרשות לשמיני עצרת קשורה לקשר שבין התורה למים חיים: . ניתן גם לקשור אותו לחג סוכות שלפניו, שבו נידונים על המים, וגם הפזמון של הפיוט, "צָמְאָה נַפְשִׁי לֵאלֹהִים לְאֵל חָי" מקורו במזמור מתהלים, שנהוג לאומרו בסוכות.

באחד מבתי השיר, השתמש המשורר במשפט שלמה כמוטיב אלגורי המרמז על הפולמוס היהודי-נוצרי או לפולמוס יהודי-איסלמי בשאלה איזו היא הדת האמיתית והנכונה. שתי הנשים המתקוטטות מייצגות את הדת היהודית מול דת יריבה, כאשר כל אחת טוענת כי הבן החי הוא בנה, ואילו הבן המת הוא בנה של הדת האחרת:"רְאֵה לִגְבֶרֶת אֱמֶת / שִׁפְחָה נוֹאֶמֶת / לֹא כִי בְנֵךְ הַמֵּת / וּבְנִי הֶחָי".  היהדות מופיעה כאן כ"גברת אמת" שעה שהנצרות או דת האסלאם אינה אלא שפחתה החצופה המתיימרת לרשת את גדולתה ואת בנה. אם הכוונה לנצרות, הרמז כאן ברור לאמונה הנוצרית בזהותו של ישו כבן האלהים ואמונתם בתחייתו לאחר צליבתו. במקביל נרמזת כאן הטענה הנוצרית לפיה זנח האלהים את ישראל, בנו-בחירו מן הברית הישנה, והחליפו במאמיניו של ישו. אם הכוונה לאסלאם, הרמז ב'שפחה' היא להגר ובנה ישמעאל, והאנלוגיה לשאלת משפט שלמה בין שני הבנים האפשריים נוגעת להיפוך הגרסאות בקוראן ובמקרא לגבי זהותו של הבן החביב על אביו שנעקד על המזבח: יצחק או ישמעאל.

## זמן שירת הפיוט ולחנים
למרות שהפיוט נכתב במקורו כרשות לנשמת כל חי בשמיני עצרת, בפועל אמירת הפיוט בתאריך זה נעשית רק במנהג יהדות בבל ובנוסח איטליה, בו הוא נאמר בחלק מהקהילות אף בהושענא רבה. לעומת זאת, הפיוט מקובל כאחד מזמירות ליל שבת ונפוץ מאוד בקרב יהודי אשכנז. בספרי מנהגי החת"ם סופר נכתב כי זה היה השיר היחיד שאותו היה שר לפני סעודת שבת. בקרב יהודי מרוקו שרים את השיר בפרשת חיי שרה בגלל הבית "רְאֵה לִגְבֶרֶת אֱמֶת שִׁפְחָה נוֹאֶמֶת", המדמה את שרה והגר ליהדות מול האסלאם. 

הפיוט זכה למספר רב של לחנים בקרב יהדות אשכנז, לדוגמה: לחן של רבי אברהם אבא לייפר מפיטסבורג (המושר בכלל חצרות נדבורנה), לחן מהיר של רבי מאיר שפירא מלובלין, לחן של חסידות ויז'ניץ, לחן של הרב יוסף צבי ברייאר מחסידות בעלז, ולחן לחלק מהפיוט ("זכור אהבת קדומים") של האדמו"ר ממודז'יץ.

בקרב יהדות אשכנז, מקובל לשיר את כל הבתים מלבד השלישי והשני מהסוף.

רבי מאיר שפירא מלובלין שהלחין מנגינה לשיר זה, הוסיף אף הוא שורה, ונוהגים בחלק מהקהילות לשורר אותה לפני השורה האחרונה:

הפייוט בלחנו של הרב פנחס קהתי, זכה במקום הראשון בפסטיבל הזמר החסידי הראשון בשנת 1969, בביצוע האחיות גליה ונירה רבינוביץ'.

## קישורים חיצוניים

*צמאה נפשי לאלהים, באתר הפיוט והתפילה
*זמירות לליל שבת - צמאה נפשי באתר דעת

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי רבי אברהם אבן עזרא
קטגוריה:פיוטים לשמיני עצרת
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:רשויות לנשמת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:שירים שזכו בפסטיבל הזמר החסידי
יום שבת (פיוט)

**"יוֹם שַׁבָּת קֹדֶשׁ הוּא"** הוא אחד מזמירות ופיוטי שבת. על פי האקרוסטיכון המופיע בראשי הבתים של הפיוט, הוא חובר על ידי משורר חכם בשם **יהונתן**, אך זהותו אינה ידועה, רבים טוענים שמחברו הוא **הרב יהונתן איש שפיירא**, ובאמת השיר היה נפוץ מאוד לשוררו בלילי שבת בקהילות יהדות אשכנז וכיום מושר בקהילות רבות נוספות בפרט בקהילות החסידים.

## תוכן השיר
מילות השיר מושפעות מאמירות מהתלמוד הבבלי בעיקר ממסכת שבת עם תוספת של סגנון מליצי וישר. הן תכנים הלכתיים, והן תכנים מהאגדה, השיר בנוי מ-9 בתים כדלהלן:

בבית הראשון, מביא המחבר את ההבטחה המוזכרת בתלמוד כי מי שלווה עבור מעדני וצרכי השבת, הקדוש ברוך הוא יפרע עליו את חובו.

בבית שני, מביא את האגדה על שכרו של יוסף מוקיר שבת שמצא מרגלית בדג.
 
בבית שלישי, את האגדה על המלאכים המלווים את האדם בבואו בליל שבת לביתו ומברכים ומאירים את השכינה בבית כשיש אור דולק ושולחן ערוך ואהבה ושלום בבית.

בבית הרביעי, עוסק הפיוט ב-3 המצוות בהם אישה ובת צריכות להיזהר, כמובא משנה במסכת שבת .

בבית החמישי, על כך שהשבת ניתנה מתנה לעבדו משה בחירו ואהובו של האל, ובטובת ליבו ועיניו הטובות נתנה לעם ישראל.

בבית השישי, על כך שהתקדש בירידת המן כפול מבחול, ובאה שבת באה מנוחה ושם ינוחו יגיעי כוח.

בבית השביעי, על הלכותיה ומצוותיה של השבת הקדושה ששייכת לכל עם ישראל, וכן על שכרם העצום של שומרי שבת. 

בבית השמיני, מזכיר המחבר את נהר סמבטיון שבכל ימות השבוע הוא זורם ואילו בשבת הוא נח, ומסיים שדבר זה הוא הוכחה לטעות שטועים הכופרים.

בבית התשיעי האחרון, מזכיר המחבר את גודל מעלת השיר לכבוד השבת המלכה, ובזכות השיר שנפל בחלקו זכה בחלקת גורלו ונחלתו שפרה עליו בביתו וקנינו בלי צערים ומיצרים בנחת ובשלווה, אך בהקדים לכך מעשה שהיה עם הפיוט והשיר הלזה כדלהלן המסופר כאגדת עם ביהדות גרמניה;

## הבית האחרון
בבית האחרון עוזב המחבר את ענייני השבת, ומבקש הקפדה ויושר על מתן קרדיט לו כמחבר השיר. בהקשר זה מסופר כי פעם מחבר השיר הגיע לפרנקפורט והוזמן להתארח שם אצל אחד מחשובי הקהילה שלימד בליל שבת את השיר הנ"ל את הציבור בטענה כי הוא חיברו. בתגובה הרב יהונתן תבע את אותו אדם לדין תורה בטענה כי גנב ממנו את השיר. בוויכוח פומבי שהתנהל ביניהם שאל הרב יהונתן את אותו רב נוכל ורמאי באשר לאקרוסטיכון בשיר ואילו הרב לא ידע לענות, ובכך התברר לכל הקהל האמת כי הרב יהונתן חיבר השיר. על מאורע זה חיבר הרב יהונתן את הבית האחרון בשיר.

בגרסה אחרת מובא, כי החיבור נאבד ממחברו קודם שהשלים את הבית האחרון.

## מנהגים
בחסידות ויז'ניץ נהוג לשיר את הפיוט מהבית החמישי **תְנוּ שֶׁבַח וְשִׁירָה** בליל שבת פרשת משפטים, כשאת השורה "נפש כי נאנחה בא שבת בא מנוחה" כופלים שוב ושוב.

בחסידות בעלזא נהוג לשיר את הזמר מהשבת שאחרי חנוכה עד תחילת חודש אדר בשבת זכור.

## בתרבות
הפיוט זכה ללחנים שונים, במגזר החסידי, ובמגזר הכללי.

חלקים מהפיוט עובדו לשרים, הבית השביעי 'חוקותיה במרה' התפרסם בשיר שהולחן על ידי יוסי גרין, והושר על ידי מרדכי בן דוד באלבומו משיח. כמו כן באלבומו כיסופים שיר נוסף מבית זה 'שומרי מצוותיה'.

לאברהם פריד שיר על המילים 'תנו שבח' הלקוחים מהפיוט.

## קישורים חיצוניים

* 
* עידו חברוני, יום שבת קודש הוא - עיון בפיוט באתר הפיוט והתפילה
* 
* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
שוסון או פום

**שוסון או פום** (מצרפתית: **Chausson aux pommes**, בתרגום מילולי: "נעלי בית עם תפוחים" תיאור הנובע מהדמיון במראה המאפה לנעל בית מרושלת) הוא מאפה בוקר אישי מהמטבח הצרפתי עשוי מבצק עלים בצורת "חצי עיגול" הממולא במלית תפוחים טחונה או לא, הדומה בהרכבה למלית טארט תפוחים צרפתי. 

השוסון או פום נפוץ מאוד בקונדיטוריה הצרפתית (ה"פטיסרי") ביחד עם מאפי בוקר מוכרים, כגון הקרואסון, הבריוש, ה"פאן או שוקולה" (קרואסון שוקולד), הקוגלהוף ועוד.
   
בדרך כלל, לפני אפייה מברישים את השוסון בחלמונים פעמיים לקבלת צבע עמוק וכהה באפייה ואף חורצים את פני הבצק בעזרת כלי חד חריצים דקורטיביים. לאחר אפייה מזגגים בסירופ סוכר פשוט (מורכב מכמויות שוות של סוכר ומים 1:1) למראה מבריק ומושך.

## קישורים חיצוניים

* ה"שאסון או פום" הטוב בפריז, כתבה באתר של העיתון הצרפתי "Le Figaro"
* מאיר דנון, ג'יל, ג'יל - גלגולו של קרואסון צרפתי, פוסט על קורס מאפי בוקר של בית הספר הצרפתי לבישול ואפייה "לנוטר" (Ecole Lenôtre) 

קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:מאפי בצק עלים
קטגוריה:המטבח הצרפתי: מאפים
מפתח אלן

שמאל|ממוזער|250px|מפתחות אלן בגדלים שונים
שמאל|ממוזער|250px|ברגי אלן
**מפתח אלן** (על שם היצרן, Allen Manufacturing Company) או **מפתח משושה** הוא מפתח ברגים. חתך הרוחב שלו הוא משושה, והוא לרוב עשוי מתכת.

## מאפיינים
* הכלי קטן ופשוט.
* אזור ההשקה בין המפתח לבורג עטוף ומוגן מנזקים והפרעות חיצוניות.
* יש שישה מישורי השקה בין המפתח לבורג.
* ניתן להשתמש במפתח גם עבור בורג ללא ראש.
* ניתן להכניס את הבורג למקומו המיועד באמצעות המפתח.
* כוח הפיתול מושפע מאורך ומעובי המפתח.
* ברגים מאוד קטנים ניתנים להתאמה.
* הכלי זול לייצור, כך שפעמים רבות כלול במוצרים רבים הדורשים שימוש בו.

## היסטוריה
קיימים מסמכים מהם ניתן להסיק כי הרעיון של מפתח אלן היה קיים כבר בתקופה שבין שנות ה-60 לשנות ה-80 של המאה ה-19, אז נרשמו פטנטים רבים לעיצובי ברגים ומברגים בארצות הברית, אולם מפתחות אלן לא יוצרו קודם לשנת 1910. בין הפטנטים שנרשמו באותה תקופה היו ברגים בעלי חתך רוחב משולש ומרובע, אולם אלה לא יוצרו בגלל עלותם. בורג ומפתח בעל חתך מרובע יוצר באופן מסחרי לראשונה בשנת 1908, בקנדה. 

בשנים 1909-1910 רשם ויליאם ג. אלן פטנטים על שיטה של כבישה קרה לייצור ראשי ברגים בתבנית משושה. החל משנת 1910 החל אלן לפרסם את המוצר בשם: Allen safety set screw, אשר יוצר על ידי חברתו בהרטפורד, קונטיקט. אף שייתכן כי אלן לא היה הראשון שחשב על בורג ומפתח משושה, הוא היה חלוץ ברישום פטנט על שיטת ייצור יעילה אשר הגשימה את הרעיון.

תקופת מלחמת העולם השנייה, בה היה צורך דחוף בייצור תעשייתי המוני, הייתה כנראה האירוע שהפיץ את המודעות למפתחות אלן בציבור הרחב ולא רק בין אנשי מקצוע.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אלן
קטגוריה:משושים
מדבר געשי

[שמאל|ממוזער|250px|מדבר געשי בסמוך ל[הר געש|הר הגעש הקלה שבאיסלנד]]
**מדבר געשי** הוא אזור מדברי הנעדר צמחייה בשל פעילות געשית. המונח מתייחס בדרך כלל לאזורים נרחבים דוגמת המדבריות במתחם הגעשי פויווה-קורדון קאויה שבהרי האנדים בצ'ילה ורמות האיסלנדיות המכסות את מרבית פנים איסלנד (למשל; באזור הר הגעש הקלה).

## היווצרות וסיבות
במדבריות געשיים קיימים משקעים המאפשרים את קיומה של צמחייה, אך הם כמעט נעדרים אותה לגמרי בשל החלחול המהיר של מים אל עומק האדמה וכיסוי חוזר ונִשְׁנֶה של פני הקרקע בטפרה לאחר התפרצויות געשיות.

גורם נוסף להיווצרות מדבר געשי הוא פליטת הגז גופרית דו-חמצנית מהרי געש. דוגמה לכך מהווה מדבר קאו (Kaʻū Desert) – שטח נטול צמחייה לחלוטין השוכן מדרום מערב לקלדרה של הר הגעש הפעיל קילוואה באי הוואי במדינה הוואי שבארצות הברית. אף שבאזור זה יורדים גשמים מרובים (מעל ל-1,000 מ"מ גשם בשנה), הרי שהתגובה הכימית בין הגופרית הדו-חמצנית ללחות באוויר יוצרת טיפות של חומצה גופריתית, הנושרות לקרקע כגשם חומצי שערך ה-pH שלו מגיע לרמה של 3.4 על הקרקע. החומציות הגבוהה של המים מונעת היווצרות צמחייה באזור זה.

הקרקע במדבר געשי מאופיינת בהיעדר עושר מינרלי בשל הבְּלָיָה הכימית  הנגרמת על ידי אקלים קר או טפרה פלסית עמידה.

## תהליך הפיך
על אף התנאים הקשים, מצב זה הפיך ועשויה להתרחש התחדשות של צמיחה, כפי שקרה במדבר הגעשי בפסגת הר הגעש פוג'י ביפן – שם התחדשה צמיחתו של *Reynoutria japonica*, עשב רב שנתי האופייני למזרח אסיה ומצוי באופן טבעי ביפן, בסין ובקוריאה.

## קישורים חיצוניים

*נוף במדבר מַאְרִבּ (مأرب), תימן

## הערות שוליים

קטגוריה:וולקנולוגיה
געשי
פול אנרי ד'אטורנל דה קונסטן

**פול אנרי בנז'מן באליה ד'אטורנל דה קונסטן**, הברון מקונסטן ומרֶבֶּק (בצרפתית: **Paul Henri Benjamin Balluet d'Estournelles de Constant**; 22 בנובמבר 1852 – 15 במאי 1924) היה דיפלומט ומדינאי צרפתי, חתן פרס נובל לשלום לשנת 1909 במשותף עם אוגוסט ברנארט הבלגי.

## חייו
קונסטן נולד בעיירה לה פלש (La Flèche) שבעמק הלואר למשפחה אריסטוקרטית ידועה; הפילוסוף בנז'מן קונסטן היה אחיו של סבו. קונסטן למד משפטים ושפות זרות בפריז ובשנת 1876 החל בקריירה דיפלומטית.

במסגרת תפקידו הוצב קונסטן בין השאר במונטנגרו, באימפריה העות'מאנית, בהולנד ובתוניסיה. ב-1882 חזר לפריז ושירת כעוזר למנהל במשרד החוץ הצרפתי, וב-1890 נשלח ללונדון כ-chargé d'affaires, והיה ממונה על יחסי צרפת עם בריטניה. קונסטן החל לחוש תסכול ממגבלות השירות הדיפלומטי וב-1895 החליט לרוץ בבחירות לפרלמנט, שם כיהן עד 1905, אז זכה למקום בסנאט.

בתור סנטור קונסטן הקדיש את עצמו לענייני חוץ והיה מתנגד נמרץ למדיניות הקולוניאלית של הרפובליקה השלישית. קונסטן דגל בביטול המושבים בפרלמנט שהוקצו לקולוניות, ותמך בדרך פעולה של הקמת מדינות חסות במקום המדיניות הרפובליקנית של התבוללות. הוא במיוחד התנגד לייסוד מושבה צרפתית במדגסקר ולהתערבות המעצמות בענייניה של סין.
לאחר מותו של אמיל זולא, קונסטן היה מהתומכים בהעברת שרידיו לפנתאון של פריז והנצחתו כאישיות דגולה על חלקו בפרשת דרייפוס.

קונסטן היה פעיל במספר ארגוני שלום בינלאומיים, בהם בית הדין הקבוע לבוררות בהאג (Cour permanente d'arbitrage), והיה נציג צרפת בשתי ועידות השלום בהאג (1898 ו-1907), שם הציג את חזונו לאירופה מאוחדת. בשנת 1909 זכה קונסטן בפרס נובל לשלום, ביחד עם אוגוסט ברנארט.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים צרפתים
קטגוריה:דיפלומטים צרפתים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1852
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1924
הרעלת ויטמינים

**הרעלת ויטמינים** היא מצב של עודף ויטמינים בגוף הגורם להופעת תסמינים וסימנים של הרעלה. הרעלת ויטמינים נפוצה בעיקר בוויטמינים מסיסי שומן, משום שהגוף מתקשה להיפטר מעודפיהם.

## רקע פיזיולוגי
עודף ויטמינים נובע לרוב מצריכת יתר של תוספי תזונה ולא ממקורות תזונתיים. לעיתים תתרחש הרעלת ויטמינים עקב צריכת יתר של מוצרים המכילים תוספים מלאכותיים של ויטמינים.

## חלוקה לפי מסיסות
ויטמינים מתחלקים לשתי קבוצות על פי המסיסות שלהם בפאזה שומנית או מימית של הגוף:

### ויטמינים מסיסי שומן
קבוצה זו כוללת ארבעה ויטמינים A, D, E, ו-K. ויטמינים אלו נאגרים בגוף ברקמת השומן בהיותם הידרופוביים. הגוף מתקשה להיפטר מהם על ידי הפרשת הזעה או השתן לפיכך אגירת יתר בגוף נפוצה בעיקר בקבוצה זו

### ויטמינים מסיסי מים
קבוצה זו כוללת את הוויטמינים מקבוצה B וויטמין C. היות שויטמינים אלו נמסים במים, הגוף נפטר מהם בקלות על ידי הפרשת זעה ושתן. מצב של אגירת יתר של וויטמינים אלה נדיר הרבה יותר בהשוואה לוויטמינים השייכים לקבוצה הראשונה.

## הרעלת ויטמינים מסיסי שומן
### הרעלות נפוצות

## הרעלת ויטמינים מסיסי מים

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים
*
*הרעלת ויטמינים באתר Patient 

## הערות שוליים

קטגוריה:שמנות והזנות יתר
קטגוריה:ויטמינים
קטגוריה:הרעלה
חרוט געשי

שמאל|ממוזער|250px|חרוט געשי
שמאל|ממוזער|250px|מבנה של חרוט אפר
**חרוט געשי** הוא אחד הצורות הגעשיות הפשוטות והנפוצות ביותר והמבנה האופייני במרבית הרי הגעש. החרוט נוצר מהתפרצות געשית הנערמת סביב לוע הר געש בצורת חרוט עם שקע במרכז פסגתו. 

כל התפרצות גורמת להצטברות חומר נוסף המגביה ומעבה את הסוללה, וכך מתפתח הר געש בצורת חרוט. חרוטים געשיים נבדלים זה מזה בהרכב ובגודל החלקיקים הבונים אותם ובהתאם לאופי וגודל השברים הנפלטים במהלך ההתפרצות. ומהבולטים שבהם הוא חרוט האפר שהוא גם הנפוץ שבהם וגובהו אינו עולה על כמה מאות מטרים. החרוט נוצר מנפילת טפרה – חומר פירוקלסטי המועף מצינור ההזנה לאוויר ושב ונוחת על הקרקע.

בהר געש בו הלבה הנשפכת דלה בגזים, בדרך כלל יתקבל חרוט געשי שטוח במיוחד הנקרא חרוט מגן. לחרוטים אלה מדרונות מתונים. חרוטי מגן נפוצים בהוואי ואף בכמה מקומות ברמת הגולן, למשל ברכס דלוה, הנמצא בסמוך לחורבות הכפר דלוה.

## חרוט אפר
**חרוט אפר** הוא הסוג הפשוט והנפוץ ביותר של החרוט הגעשי. הוא בנוי מחלקיקים וגושים של לבה קרושה שנפלטת מסוללה אחת. בדומה לגז טעון, הלבה מתפוצצת בכוח רב באוויר ונשברת לרסיסים קטנים המתגבשים ונופלים בצורת גחלים סביב פתח האוורור ויוצרים חרוט עגול או סגלגל. במרבית החרוטים הגעשיים יש לוע קעור בפסגתו וגובהו מגיע לכמה מאות מטרים בלבד. 

חרוט אפר מפורסם הוא פריקוטין שנוצר בשנת 1943 לנגד עיניהם של איכרים מהכפר הסמוך הממוקם במקסיקו.

## קישורים חיצוניים

* סוגים עיקריים של הרי געש, באתר usgs.gov

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:וולקנולוגיה
גונאר מירדאל

**קרל גונאר מירדאל** (בשוודית: **Karl Gunnar Myrdal**; 6 בדצמבר 1898 – 17 במאי 1987) היה כלכלן, סוציולוג ופוליטיקאי שוודי, חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1974 ביחד עם פרידריך האייק על עבודתם החלוצית בתחום הכסף והתנודות הכלכליות, ועל האנליזה של הקשר בין כלכלה, חברה וממסד.

## ביוגרפיה
מירדאל קיבל תואר במשפטים מאוניברסיטת סטוקהולם ב-1923 ודוקטורט לכלכלה בשנת 1927. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בהשפעת ציפיות על המחירים. לאחר מספר שנים בבריטניה, בגרמניה, בארצות הברית ובשווייץ הוא שב לשוודיה ובשנת 1933 נבחר לפרלמנט השוודי מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית. במקביל כיהן בשנים 1933–1947 כפרופסור בבית הספר לכלכלה של סטוקהולם. החל משנת 1938 הוא חקר את יחסי הגזעים בארצות הברית ובשנת 1944 הוא פרסם ספר בנושא. ספר זה צוטט על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך. במהלך מלחמת העולם השנייה, נקט מירדאל בעמדה אנטי-נאצית. בשנים 1945–1947 הוא כיהן כשר המסחר של שוודיה. בשנים 1947–1957 הוא כיהן כיושב ראש הוועדה הכלכלית לאירופה של האומות המאוחדות.

בשנת 1924 הוא נישא לאלווה מירדאל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים שוודים
קטגוריה:כלכלנים שוודים
קטגוריה:סוציולוגים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטוקהולם
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטוקהולם
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכלכלה
קטגוריה:זוכי פרס נובל שוודים
קטגוריה:סגל בית הספר לכלכלה של סטוקהולם
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1898
קטגוריה:נפטרים ב-1987