open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מעוין

שמאל|300px|מעוינים ואלכסוניהם**מעוין** הוא מרובע שווה-צלעות. מעוין הוא מקרה פרטי של דלתון (דלתון קמור שווה-שוקיים) ושל מקבילית (מקבילית שוות שוקיים). ריבוע הוא מקרה פרטי של מעוין שבו הזוויות שוות.

בגאומטריה אנליטית ניתן להגדיר מעוין, שאלכסוניו p ו-q מונחים על הצירים, כמקום הגאומטרי של הנקודות (*x, y*) שמקיימות:
:\left|\frac{x}{p}\right|\! + \left|\frac{y}{q}\right|\! = 1.

פאון שכל פאותיו הן מעוינים נקרא "מעוינון".

## אטימולוגיה
המילה "**מעוין**" שאולה מהמילה הערבית "**معين**" (תרגומו המילולי הוא גם "מוגדר"). המינוח נקבע לייצג את הצורה הגאומטרית של מרובע שווה-צלעות בעברית על ידי המתרגם רבי אברהם בר חייא, נעשה בו גם שימוש בספרות ימי הביניים היהודית.

כמו כן נמצא גם שימוש במושג "מעוין" בעברית הירושלמית כמילה המגדירה את המושג שקול, דוגמה לכך אפשר למצוא במדרש על משה שאמר לאלוהים . כמו כן נעשה גם שימוש דומה במילה על ידי ספרות ההלכה של ימי הביניים.

## תכונות המעוין
300px|ממוזער|שמאל|מעוין
* כל הצלעות שוות באורכן. בציור: AB = BC = CD = DA.
* צלעות נגדיות מקבילות (AB || CD ; BC || DA).
* זוויות נגדיות שוות זו לזו (\angle A = \angle C; \angle B = \angle D).
* כל הגבהים שווים בארכם (בציור הגובה מסומן ב-h).
* היקף המעוין שווה לאורך הצלע כפול 4 (\ P=4a).
* בכל מעוין ניתן לחסום מעגל שרדיוסו r=\frac{a \sin\alpha}{2}
* חבורת הסימטריות של מעוין שאינו ריבוע היא חבורת הארבעה של קליין.

## האלכסונים
* האלכסונים מאונכים זה לזה (AC \perp BD).
* האלכסונים חוצים זה את זה (AS = CS; BS = DS).
* האלכסונים חוצים את זוויות המעוין.

את אורך האלכסונים *p = AC* ו-*q = BD* ניתן להציג לפי אורך הצלע ואחת הזוויות באמצעות הנוסחאות הבאות, שנובעות ממשפט הקוסינוסים:

:p=a\sqrt{2+2\cos{\alpha}}

:q=a\sqrt{2-2\cos{\alpha}}

## שטח המעוין
קיימות דרכים אחדות לחישוב שטח המעוין:
* מחצית מכפלת האלכסונים זה בזה. נובע מכך שהאלכסונים מחלקים את המעוין לארבעה משולשים ישרי זווית.
* אורך צלע כפול הגובה (בציור: K = a \cdot h). בהתאם לנוסחה לחישוב שטח מקבילית.
* אורך צלע בריבוע כפול סינוס של אחת הזוויות. בציור: K = a^2 \cdot \sin \alpha = a^2 \cdot \sin \beta 
* הגובה בריבוע חלקי סינוס של אחת הזוויות. בציור: K=\frac{h^2}{\sin\alpha},
* חצי ההיקף של המעוין כפול רדיוס המעגל החסום. בציור: K = 2a \cdot r 

## משפטים הפוכים
* מקבילית שאלכסוניה מאונכים זה לזה היא מעוין.
* מקבילית שבה אלכסון חוצה את הזווית היא מעוין.
* מקבילית עם זוג צלעות סמוכות שוות היא מעוין.
* מרובע שכל צלעותיו שוות הוא מעוין.

## ריצוף המישור
באמצעות מעוינים זהים ניתן ליצור ריצוף של המישור בשלוש דרכים:

## תכונות דואליות
המצולע הדואלי של המעוין הוא המלבן:
* במעוין כל הצלעות שוות ובמלבן כל הזוויות שוות.
* במעוין זוויות נגדיות שוות ובמלבן צלעות נגדיות שוות.
* למעוין יש מעגל חסום ולמלבן יש מעגל חוסם.
* למעוין יש ציר סימטריה דרך כל זוג זוויות נגדיות, ולמלבן יש ציר סימטריה דרך כל זוג צלעות נגדיות.
* האלכסונים של מעוין נפגשים בזוויות שוות, ואלכסונים של מלבן נחתכים באורכים שווים.
* חיבור אמצעי הצלעות של מעוין יוצר מלבן, וחיבור אמצעי הצלעות של מלבן יוצר מעוין.

## ראו גם
* ארגייל - דוגמת סריגה פופולרית של תבנית מעוינים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מרובעים
קטגוריה:צורות גאומטריות סימטריות
ראג'ה

**רָאגָ'ה** (בסנסקריט: **राजा**) הוא תואר למונרך המקובל בתת-היבשת ההודית. המקבילה הנשית היא "רני" או "ראני". שליטים מסוימים נתנו לעצמם את התואר הזה כאמצעי להאדיר את יוקרתם בקרב נתיניהם. המילה  (תרגום מילולי - מלך גדול; המקבילה הנשית: מהא-ראני) מרמזת על ראג'ה שכבש ראג'ות אחרים, ובכך הפך ל"שליט אדיר".

המלה משמשת בהודו כדי להבדיל בין שליט הינדי לבין נוואב (*Nawab*)  או שאה מוסלמי, ונמצאת עדיין בשימוש נרחב שם. בהודו היו גם שליטים בעלי מעמד דומה שנקראו "חאן" ו"ניזאם". התארים השונים שימשו את שלטי המדינות הנסיכותיות בהודו הבריטית, ועד 1969 העניקה ממשלת הודו מענקים קבועים לשליטים התורשתיים הללו, למרות שסמכותם השלטונית נלקחה.

מכניסת חוקת הודו לתוקף ב־26 בינואר 1950 ועד לחקיקת חוק ארגון מחדש של המדינות בספטמבר 1956 בראשות מדינות שהיו בעבר מדינות נסיכותיות ("מדינות חלק ב'") עמד ראג'פורק, שהיה בעל מעמד מקביל למושל.

מדינת ראג'סטאן קרויה מדינת המלכים כיוון שהיא נוצרה מאיחוד מדינות נסיכותיות שבראשן עמדו ראג'ות.

מקור המילה הוא במילה הפרסית העתיקה Raz וניתן למצוא שרידים שלה גם בניבים ושמות בערבית (רָאזָה למשל באיראן ועיראק). המילה התפשטה גם לשפות דרום-מזרח אסיה. בתאילנד הגרסה היא רָאט (râ:t) או רָאטְצַ'- בסמיכות (-râtchá) למלך והמלך "הגדול" נקרא מַהָארָאט (máhǎ:râ:t).

שליט הממלכה המלאית פרליס ידוע עד היום כ"ראג'ה של פרליס". הראג'ות הלבנים של סרווק בבורנאו היו ג'יימס ברוק והשושלת שלו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הודו: תרבות
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:שליטי ארצות
האימפריה המראטהית

**האימפריה המראטהית** הייתה ממלכה בדרום ומרכז הודו שנוסדה בשנת 1674 והתקיימה עד 1818. האימפריה המראטהית ההינדואסטית דחקה את האימפריה המוגולית ששליטיה היו מוסלמים מרוב שטחיה של הודו. עם היחלשותה ההדרגתית של האימפריה המראטהית הגבירו הבריטים את שליטתם בתת-היבשת ההודית.

## תולדות האימפריה
[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|שרידי ארמון האימפריה שנבנה במאה ה-18 ב[פונה]]

המראטהים חיו באזור שמסביב לפונה שנים רבות ונלחמו בשליטים המוגולים של צפון הודו. תחת שלטון הצ'הטרפטי שיוואג'י הפכו המראטהים לאגרסיביים יותר והחלו לערוך פשיטות תכופות בשטחם של המוגולים. בסופו של דבר פתח אורנגזב, מנהיג המוגולים, במתקפה על הדרום המראטהי. לאחר שצבאם ניגף במהירות, המראטהים פנו ללוחמת גרילה, שבה נחלו הצלחה רבה יותר. המלחמה הארוכה בדרום דילדלה את המקורות הפיננסיים של המוגולים. דתם של המראטהים הייתה הינדית, ולפיכך העימות איתם עורר חשש למרי הינדי ולפגיעה בשיתוף הפעולה הבין-דתי שהיה מסימני האימפריה המוגולית. 

בשנת 1674 חש שיוואג'י, אז מנהיג המראטהים, ביטחון מספיק כדי להכריז על עצמו כקיסר. האימפריה המוגולית התפוררה, והמראטהים התפשטו וכבשו חלקים ניכרים של מרכז הודו עד שנת 1680. אולם גורל האימפריה המראטהית לא היה טוב מזה של קודמתה. עד סוף המאה ה-18 היא הפכה לקונפדרציה, והקשר בין מרכיביה היה רופף. שליטה למעשה היה ראש-הממשלה שכונה "פשווה" (*Peshwa*). קרב פאניפאט (*Panipat*) היה המסמר האחרון בארונה של האימפריה, והשפעתו על המראטהים הייתה כזו של קרב ווטרלו על נפוליאון. למעשה, עד היום לביטוי "לפגוש את הפאניפאט שלך" במראטהית יש אותה משמעות כמו לביטוי "לפגוש את הווטרלו שלך" באנגלית.

התנגדות המראטהים לכיבוש הבריטי של הודו הייתה עזה ביותר, אולם עד 1818 כבר מיגרו אותה הבריטים כליל.

## מורשת
שם האימפריה נשמר עד היום בשמה של המדינה ההודית מהאראשטרה (*Maharashtra*) שנמצאת במרכז-מערב הודו, באותו האזור בו החלה האימפריה המראטהית את התרחבותה. זוהי המדינה השנייה בגודלה בהודו מבחינת אוכלוסייה ומונה כ-112 מיליון אנשים. העיר המרכזית בה היא מומבאי שהיא העיר הגדולה ביותר במדינה. השפה המדוברת במדינה היא מראטהי שהייתה חשובה גם בתקופת האימפריה המראטהית. 

## מבנה שלטוני
לצד הקיסר כיהן ברוב תקופת האימפריה גם ראש-ממשלה (פשווה) שבתקופות מסוימות היה בעל כוח רב. לצידו עמדו שרים שסייעו לו בתפקידו והיו אחראים על ניהול תחומים שונים באימפריה: אוצר, ענייני פנים, צבא, ניהול ענייני החוץ, ענייני דת וכדומה.

## תמונות

קובץ: Bajirao Peshwa I.jpg|פסל ראש הממשלה באג'י ראו הראשון שכיהן בתפקיד בשנים 1720–1740 ונלחם בכוחות האימפריה המוגולית
קובץ: Thomas Daniell, Sir Charles Warre Malet, Concluding a Treaty in 1790 in Durbar with the Peshwa of the Maratha Empire.jpg| ציור משנת 1805 המתאר חתימת הסכם בין הבריטים למדאב ראו השני שליט האימפריה המראטהית בשנת 1790


## ראו גם
*היסטוריה של הודו

## קישורים חיצוניים

* הרצאה על תולדות האימפריה 

קטגוריה:הודו: היסטוריה
קטגוריה:מדינות לשעבר באסיה
מראטהית
עריקה

**עריקה** היא נטישה או נסיגה של אדם מגוף או מדינה כלשהי שיש לו חוב אמונים או אחריות אליהם.

ביחידות צבא, זוהי הפעולה של עזיבת היחידה מתוך כוונה שלא לחזור.

## עריקה בצה"ל

במדינת ישראל נוהג גיוס חובה, שאינו נעוץ רק בצורך ביטחוני אלא גם באתוס של צבא הגנה לישראל כצבא העם. על-פי אידיאל זה, תפקיד השירות הצבאי להוות בין היתר "כור היתוך", במסגרתו מגויסים נערים מכל שכבות האוכלוסייה ומשתלבים בחברה ובצבא. התפיסה הנוהגת היא אפוא שאידיאל זה, מצריך את העמדתם לדין של חיילים שאינם מתייצבים לשירות ולא קיבלו פטור חוקי, בין אם באמצעות השתמטות או באמצעות עזיבת הצבא במהלך שירות פעיל. לצורך הגשמת אידיאל זה, מעמיד צה"ל מדי שנה כ-1,300 נעדרים מן השירות לדין פלילי, מה שמביא אותם להשתחרר מן הצבא עם רישום פלילי. החל מ-2019, חלקם ישתחררו מהצבא עם רישום פלילי מופחת, המקביל בהשלכותיו לתוצאת אי-הרשעה בבית משפט אזרחי.

## עריקה בצבא ארצות הברית
בצבא ארצות הברית, אדם מוגדר עריק כאשר הוא נעדר מעמדתו ללא אישור מתאים. אותו אדם ייגרע מרשימת השמות של אותה יחידה לאחר 30 יום ויירשם כעריק.

אולם לפי חוק הצבא האמריקאי, עריקה אינה נמדדת לפי הזמן שהעריק נמצא מחוץ ליחידתו אלא לפי הקריטריונים הבאים:
* עזיבת היחידה או העמדה מתוך כוונה שלא לחזור לעולם.
* הימנעות מביצוע משימה מסוכנת או השתמטות מחובה חשובה.
* התגייסות או קבלת מינוי באותו חיל או בחיל אחר מבלי לגלות שלא עזב את יחידתו הקודמת בצורה מסודרת.
* הצטרפות לכוח לוחם זר שלא ברשות המדינה.

אדם שנעדר מיחידתו למשך יותר מ-30 יום אך חוזר מרצונו או מביע כוונה כנה לחזור עלול עדיין להחשב לעריק, בזמן שאדם שנעדר פחות מ-30 יום, שניתן להראות באופן אמין שאין בכוונתו לחזור (למשל, אם הצטרף לכוחות המזוינים של מדינה אחרת), עלול גם הוא להישפט על עריקות.

## ראו גם
* מחמוד עבאס חילמי
* בסאם עאדל
* מוניר רדפא

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:משפט צבאי ואתיקה צבאית
קטגוריה:פשעים
קטגוריה:צבא: משמעת
קטגוריה:פציפיזם
רוברט נוקס

**רוברט נוקס** (באנגלית: **Robert Knox**; 4 בספטמבר 1791 - 20 בדצמבר 1862) רופא, מדען, סופר ומטייל בריטי.

רוברט נוקס נודע בשל מעורבותו בפרשת מעשי הרצח בווסט פורט (נוקס רכש את הגופות לשם הוראת אנטומיה). עם זאת תיאר אותו ג'יימס האנט בשנת 1868 במילים: "האנתרופולוג הבריטי המודרני הדגול, שההיסטוריה האכזרית שלו טרם נכתבה". לעיניים מודרניות נראית האנתרופולוגיה מבית מדרשו של נוקס כגזענית ושחצנית, וככזו מטילה צל על החדשנות האינטלקטואלית שלו בעידן הפרה-דארוויוני שבו פעל וכתב.

נוקס תיאר את היהודי כדמות דוחה, היפוכה של הדמות האנגלו-סקסית והארית.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אדינבורו
קטגוריה:מדענים בריטים
קטגוריה:רופאים בריטים
קטגוריה:אנטישמיות בממלכה המאוחדת: אישים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1791
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1862
קרביים

באנטומיה של יונקים ה**קרביים** הם האיברים הפנימיים בגוף, במיוחד האיברים המצויים בחלל הבטן. המושג יכול לשמש במובן יותר כללי ולתאר את:
ממוזער|איור מדעי המתאר את חלק מאיברים פנימיים של אדם

* **[[מערכת הדם]]**: לב
* **[[מערכת הנשימה]]**: סמפונות, ריאה, קנה הנשימה
* **[[המערכת האנדוקרינית]]**: בלוטת יותרת הכליה
* **[[מערכת השתן|מערכת ההפרשה]]**: כליה, שופכן, שלפוחית השתן
* **[[מערכת העיכול]]**: תוספתן, ושט, כיס המרה, כבד, לבלב, טחול, קיבה
** המעי הגס: תוספתן, מעי אטום, מעי, פי הטבעת
** המעי הדק: תריסריון, מעי ריק, המעי העקום
* **[[מערכת הרבייה]]**: צוואר הרחם, דגדגן, יותרת האשך, שחלות, פין, אשך, רחם, נרתיק

בעבר הקרביים נבחנו על ידי כוהני-דת רומים כמו ההארוספקסים (haruspices) או האוגורים (augurs) כדי לחזות את העתיד על פי צורתם, ממדיהם או גורמים אחרים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנטומיה
מזון (חלקיק)

**מֵזוֹן** (מלועזית: **Meson**) הוא חלקיק תת-אטומי המורכב מקווארק ומאנטי-קווארק עם מטעני צבע נגדיים. כמו באריונים, מזונים הם האדרונים. כל המזונים הם בעלי ספין שהוא מספר שלם (integer spin). לפיכך, כל מזון הוא בוזון.

לרוב, מזון מכיל קווארקים עם טעמים (flavors) שונים. כך, לדוגמה, קווארק למעלה וקווארק אנטי-למטה מרכיבים יחד פאיון טעון חיובית. לעומת זאת, ישנם מזונים המורכבים מקווארקים בעלי טעם ואנטי-טעם תואמים – לדוגמה, קווארק למעלה עם קווארק אנטי-למעלה, המרכיבים יחד פאיון נייטרלי. מזונים כאלו, שהם נטולי-טעם (עקב הביטול ההדדי של הטעמים), נוטים להיות בעלי אורך חיים קצר משמעותית משל מזונים בעלי-טעם. זאת, מכיוון שכאשר קווארק והאנטי-חלקיק שלו נפגשים, הם מאיינים זה את זה. על כן, לדוגמה, אורך החיים של הפאיונים הטעונים גדול בכ-8.5 סדרי גודל מזה של הפאיון הנייטרלי.

רוב המסה של מזונים, כמו זו של שאר ההאדרונים, מגיעה מאנרגיית הקשר הכרומודינמית שמכיל המזון, יותר מאשר מהסכום של מסות המנוחה של קווארקי הערכיות (valence quarks), הקווארקים הקובעים את המספרים הקואנטיים של הטעם (flavor quantum numbers) של החלקיק. קיימים מזונים שונים שיש להם אותו הרכב של קווארקי ערכיות, אך כמות אנרגיית הקשר הכרומודינמית שלהם שונה, כך שהם מהווים חלקיק שונה. מזונים כאלו ניתנים לתיאור כמצב מעורר (excited state) של המזון בעל המסה הנמוכה יותר. לדוגמה, המזון רו הוא מצב מעורר של הפאיון. שני סוגי המזונים מכילים את אותם קווארקי ערכיות, כאשר המסה של הפאיון היא כ- ואילו זו של מזון רו כ-.

כל המזונים אינם יציבים והם דועכים עד מהרה לחלקיקים אחרים. אורך החיים של המזון היציב ביותר הוא כ-51 נאנו-שניות.

## היסטוריה
ב-1934, הידקי יוקאווה חזה את קיומם של מזונים, בתור חלקיקים הנושאים את הכוח שקושר יחד את הפרוטונים והנייטרונים בגרעין האטום. כאשר התגלה המיואון ב-1936, סברו בטעות שהוא חלק ממשפחה זו, עקב הקרבה בין מסתו למסה המשוערת של הפאיון. המיואון כונה תחילה "מזון מו". אולם, למעשה, המיואון כלל אינו מזון ואף אינו האדרון, אלא לפטון. ב-1947 התגלה המזון הראשון, הפאיון, שהוא גם ההאדרון הקל ביותר. פאיונים, מזוני רו ומזוני אומגה הם החלקיקים הנושאים את הכוח הגרעיני, הקושר יחד את הפרוטונים והנייטרונים ליצירת גרעין האטום. מהמסה-אנרגיה של אותם מזונים נובעת אנרגיית הקשר הגרעינית, האחראית לקיומם של גרעיני כל האטומים ביקום הכבדים ממימן-1.

בשנות ה-50' וה-60' של המאה ה-20, התגלו עשרות סוגי מזונים שונים, לצד מגוון דומה של באריונים. מצב זה כונה "גן החיות של החלקיקים" (particle zoo), מכיוון שהמדענים לא הצליחו לסווג את החלקיקים באופן שיטתי, לפי עקרון מאחד כלשהו. המצב נפתר עם פיתוח מודל הקווארקים על ידי מאריי גל מן ויובל נאמן באמצע שנות ה-60', בעקבותיו התברר שהמזונים והבאריונים אינם חלקיקים יסודיים, אלא מורכבים מחלקיקים אחרים, הקווארקים, מהם קיימים רק שישה סוגים (למעלה, למטה, קסום, מוזר, עליון ותחתון).

כיום, אחד מנושאי המחקר העיקריים בתחום פיזיקת החלקיקים הוא מזונים אקזוטיים, חלקיקים בוזוניים כרומודינמיים שאינם כוללים שני קווארקי ערכיות, אלא מספר חיובי שונה. התגלו מספר סוגים של טטראקווארקים, שהם מזונים אקזוטיים הכוללים ארבעה קווארקי ערכיות – שני קווארקים ושני אנטי-קווארקים.

## רשימה של מזונים
נכון ל-2017, התגלו יותר מ-200 סוגי מזונים. הטבלה להלן מפרטת חלק מתכונותיהם של מספר מזונים חשובים.

## ראו גם
*האדרון
*הכוח הגרעיני
*מזון אקזוטי

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:האדרונים
דיוגו קאו

**דיוגו קאו** (בפורטוגזית: Diogo Cão) היה מגלה ארצות פורטוגזי בן המאה ה-15 אשר ערך שני מסעות לאורך החוף המערבי של אפריקה בין השנים 1482 ו-1486.

## מסעותיו
במסעו הראשון (1482–1483) גילה קאו את נהר הקונגו ובמסעו השני (1485–1486) הרחיק דרומה יותר, עד קייפ-קרוס בנמיביה. בשנת 1480 היה קפטן של ספינות שתפקידן היה לתפוס ספינות דרומיות לאיים הקנריים. במסגרת תפקידו הפעיל קאו מדיניות של ים סגור ליד אזור גינאה, בשל מכרות זהב שהיו לאורך החוף.

לאחר שקיבל זיכיון מידי המלך הפורטוגלי ז'ואאו השני על האזורים שימצא בחופי אפריקה, פתח במסע תגליות לאורך החוף הדרומי בין קרבה לגינאה ומשם עד לכף לובו. קאו הגיע לנהר זאיר מול חופי אנגולה. בשלב זה האמין קאו שהגיע לאוקיינוס ההודי, וסבר בשגגה כי הגיע לקצה יבשת אפריקה. הוא הצהיר על כך למלך הפורטוגלי, והביא לו מנחות אקזוטיות מקונגו.

במסעו השני, בשנת 1486, הגיע קאו לנמיביה. הוא הציב שם פדראו (Padrão), עמוד אבן, שהחליף את צלבי העץ בהם נהגו עד אז להשתמש הפורטוגלים, על מנת לקבוע חזקה פורטוגלית על הקרקע. במהלך מסעותיו הציב קאו ארבעה עמודים שכאלו, שעודם קיימים. אחרי מסעו זה הבין שהודו רחוקה יותר ממה שחשב תחילה. הבשורות המרות גרמו לאכזבה בפורטוגל, אך הם לא אמרו נואש. ב-20 במאי 1498 הגיע ואסקו דה גאמה להודו, בדרך שסבבה את יבשת אפריקה. ב-1492, במסגרת חיפושי דרך מקוצרת להודו, ניסה קולומבוס להגיע אליה דרך האוקיינוס האטלנטי, דבר שהוביל לגילוי אמריקה.

## ראו גם
*האימפריה הפורטוגזית

## קישורים חיצוניים

* דיוגו קאו
* 

קטגוריה:מגלי ארצות פורטוגזים
קטגוריה:אפריקה: חוקרים ומגלים
קטגוריה:עידן התגליות
קטגוריה:המסעות הפורטוגזיים בעידן התגליות
קטגוריה:ילידי 1440
קטגוריה:נפטרים ב-1486
נשק קונבנציונלי

**נשק קונבנציונלי** הוא נשק שמותר בשימוש ושאינו כולל מטען כימי, ביולוגי או גרעיני.

פירוש השם הוא נשק "לפי הוועידה" (Convention) כשהכוונה לוועידת ז'נבה מ-1947, בה הוסכם על אופי המלחמות העתידיות ובכלל זה סוגי הנשק המותרים לשימוש.

## ראו גם
* נשק לא קונבנציונלי
* אמנת הנשק הקונבנציונלי 
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמצעי לחימה
תימורים

**תימורים (תִּמּוֹרִים)** הוא יישוב בדרום מישור החוף, במועצה אזורית באר טוביה. היישוב מתפקד הן כמושב שיתופי, בו שותפים חברי המשק הישן, והן כיישוב קהילתי, בו חברים כלל התושבים במושב הישן ובהרחבה החדשה.

היישוב משתייך לתנועת האיחוד החקלאי.

## היסטוריה
מושב תימורים הוקם במקור ב-21 ביוני 1948 כקיבוץ על גבעה ליד תל שימרון בגליל התחתון, במקום בו קיים היום היישוב תמרת. בשנת 1953 הוא הפך למושב שיתופי ועבר ב-1954, עקב מחסור בקרקעות, למיקומו הנוכחי.

ילדי המושב לומדים בבית הספר היסודי "מבואות" וב"תיכון באר טוביה". במושב פעילה תנועת הנוער של האיחוד החקלאי.

במושב שלושה גנים.

## תושבים מפורסמים
* מיכאל הריס (מייקל) - איש אקדמיה בתחום מדיניות ציבורית ומנהל אוניברסיטאות ישראלי-אמריקאי.
* אסף לוינגרט  - שחקן בייסבול אמריקאי.

## קישורים חיצוניים

* [על [אטימולוגיה] של "תימורים" - יהודה זיו במאמר ב"שיח שדה"]
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: יישובים קהילתיים
קצב זניתי לשעה

באסטרונומיה, ה**קצב הזניתי לשעה** (**קז"ש**) של מטר מטאורים הוא מדד של עוצמת המטר: זהו מספר המציין כמה מטאורים ייראו בשעה אחת בתנאי תצפית מיטביים, כלומר במקום חשוך עם שמיים נקיים. הספירה היא רק של מטאורים הניתנים לצפייה בעין ללא ציוד עזר, כלומר, מטאורים שדרגת הבהירות נראית שלהם קטנה מ־6.5 (שזו בקירוב דרגת הבהירות המרבית שבה יכולים בני אדם להבחין בתנאי תצפית מיטביים) ובהנחה שנקודת הרדיאנט (radiant) של המטר נמצאת בזנית. בפועל מספר המטאורים הנצפים בשעה יהיה קטן יותר, משום שרק לעיתים נדירות (ולזמן מוגבל) נמצאת נקודת הרדיאנט בזנית ממש. ככל שנקודת הרדיאנט קרובה לאופק, וככל שהצופה קרוב למקורות אור (או שהירח נמצא בשמים), כך ייראו פחות מטאורים.

ניתן לחשב את הקצב הזניתי לשעה על ידי תצפית ישירה ואז חישובו באמצעות הנוסחה:
 ZHR = \cfrac{\overline{HR} \cdot F \cdot r^{6.5-lm}}{sin(hR)} 

כאשר:

\overline{HR} הוא הקצב שנצפה בפועל (מספר המטאורים שנצפה מחולק בזמן התצפית בשעות).

 F = \cfrac{1}{1-k} הוא גורם תיקון כאשר לא ניתן לצפות בכל השמים (למשל עקב עננים או עצים/בניינים המסתירים חלק משדה הראיה) ו-k הוא האחוז משטח השמים שלא ניתן לצפייה. לדוגמה, אם רבע מהשמים מעוננים אז -  F = 1\cfrac{1}{3}.

 r^{6.5-lm}  הוא גורם תיקון כאשר הצופה לא מסוגל להבחין בעצמים עם דרגת בהירות גבוהה מ- lm ו-r הוא גודל המאפיין כמות המטאורים על פי בהירותם. 

לדוגמה, עבור r=2 וצופה שמסוגל להבחין בעצמים עם בהירות מדרגה 6.0 לכל היותר, צריך להכפיל ב- 2^{6.5-6.0}=\sqrt{2} .

 sin(hR)&lrm; הוא גורם התיקון למיקום של נקודת הרדיאנט של המטר ו-hR הוא הגובה של נקודת המוצא מהאופק במעלות. 

לדוגמה, אם נקודת הרדיאנט נמצאת בגובה של 30° מעל האופק צריך לחלק את תוצאת המדידה ב-sin(30)=0.5.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:מידות אסטרונומיות
חבורת מנה

באלגברה, **חבורת מנה** היא חבורה המתקבלת מ"קיפול" האיברים של חבורה נתונה, בהתאמה לתת-חבורה נורמלית. הבניה של חבורות מנה היא מן הבניות היסודיות ביותר בתורת החבורות (ובאלגברה בכלל), וחבורות המנה מופיעות באופן טבעי בכל מקום שבו מוגדר הומומורפיזם מחבורה לחבורה אחרת, או כאשר חבורה פועלת על מרחב.

## הגדרה
תהא G  חבורה ותהא N\triangleleft G תת-חבורה נורמלית שלה. הנורמליות פירושה שלכל איבר a בחבורה, המחלקות Na=\{na:n\in N\},\,aN=\{an:n\in N\} שוות זו לזו. נתבונן באוסף המחלקות G/N=\{aN:a\in G\}.

כפל הקבוצות aN\cdot bN=a(Nb)N=a(bN)N=(ab)NN=abN מראה שהפעולה aN\cdot bN=abN מחזירה איבר של G/N, ואינה תלויה בנציגים. פעולה זו הופכת את G/N לחבורה, הנקראת "חבורת המנה של G ביחס ל-N". האיבר האדיש בחבורה זו הוא הקבוצה eN=N.

הוכחה כי G/N חבורה ביחס לכפל מחלקות:
#הפעולה אסוציאטיבית משום שלכל aN,bN,cN\in G/N מתקיים aN\cdot(bN\cdot cN)=(a(bc))N=((ab)c)N=(aN\cdot bN)\cdot cN לפי אסוציאטיביות הכפל ב-G.
#המחלקה N=eN היא איבר יחידה של הפעולה, משום שלכל aN\in G/N מתקיים N\cdot aN=(ea)N=aN,\,aN\cdot eN=(ae)N=aN.
#לכל aN\in G/N יש איבר הופכי, a^{-1}N – שהרי aN\cdot a^{-1}N=(aa^{-1})N=N.

חבורת המנה איננה תת-חבורה של G. איבריה הם תת-קבוצות של G ולא איברים של G.

### הסדר
הסדר של חבורת המנה G/N הוא האינדקס של N בתוך G, שאותו מסמנים ב-[G:N], ומתקיים |G|=[G:N]\cdot|N|. כאשר G,N סופיות, האינדקס שווה ל-\frac – מנת הסדרים של G,N. העובדה שסדר זה חייב להיות שלם מוכיחה, למעשה, את משפט לגראנז'.

## דוגמאות
*G/G\cong\{e\}, ואילו G/\{e\}\cong G.
*נביט ב-(\Z,+), חבורת המספרים השלמים עם פעולת החיבור, ובתת-החבורה שלה (2\Z,+), חבורת כל המספרים הזוגיים עם פעולת החיבור.
:זוהי תת-חבורה נורמלית שכן \Z חילופית ולכן כל תת-חבורה שלה נורמלית.
:ל-2\Z שתי מחלקות: \{2n:n\in\Z\},\,\{2n+1:n\in\Z\}. לכן \Z/2\Z\cong\Z_2, כלומר חבורת המנה איזומורפית לחבורת השלמים מודולו 2 (שהיא החבורה היחידה בת שני איברים עד כדי איזומורפיזם).
:ובאופן כללי \Z/n\Z\cong\Z_n, כאשר n\Z היא תת-החבורה של \Z הכוללת את האיברים המתחלקים ב-n.
*מסמנים ב-\mathbf{GL}_n(F) את חבורת המטריצות ההפיכות מסדר n מעל השדה F, וב-\mathbf{SL}_n(F) את חבורת המטריצות שהדטרמיננטה שלהן שווה ל-1. השנייה היא תת-חבורה נורמלית בראשונה, וחבורת המנה איזומורפית לחבורה הכפלית של השדה.

## קבוצת המנה
את אוסף המחלקות השמאליות G/H אפשר לבחון לכל תת-חבורה H, גם אם היא אינה נורמלית ב-G. חשיבותה העיקרית של קבוצה מסוג זה היא בכך שהחבורה פועלת עליה פעולה טרנזיטיבית, g:xH\to gxH, כאשר המייצב של הנקודה H הוא החבורה H עצמה. מתברר שכל קבוצה שעליה פועלת G באופן טרנזיטיבי איזומורפית לקבוצת מנה מן הטיפוס הזה.

## ראו גם
*משפטי האיזומורפיזם
*חוג מנה
*אלגברת מנה

## קישורים חיצוניים
*
קטגוריה:תורת החבורות
יום חמישי השחור

**יום חמישי השחור** הוא כינויו של 24 באוקטובר 1929, היום שבו קרסה לראשונה מזה זמן בורסת המניות של ניו יורק, קריסה שסימנה את תחילתו של "השפל הגדול".

לעיתים קוראים להתמוטטות גם "**[[יום שלישי השחור]]**", מכיוון שחמישה ימים לאחר "יום חמישי השחור" התרחשה התמוטטות נוספת, אשר הביאה להתפשטות בהלה ציבורית, שתוצאותיה היו הרות גורל לכלכלה האמריקאית. קיימת מחלוקת בקרב היסטוריונים וכלכלנים, מה היה תפקיד התמוטטות הבורסה בפרוץ "השפל הגדול" בארצות הברית: האם הייתה גורם מכונן, או שמא רק אחד ממאפייני "השפל הגדול". לאחר התמוטטות הבורסה היו שרויים משקיעים רבים בחובות.

הנפילה באה בעקבות השקעות כבדות של מיליוני אמריקאים בבורסה לניירות ערך בניו יורק. השקעה זו גרמה לעליית שערי המניות למחירים מוגזמים ולא מציאותיים, ועלייתם של המחירים עודדה אנשים נוספים להשקיע, בציפייה שהמחירים ימשיכו לעלות. אפילו הבנקים השתתפו ביצירת הבועה הכלכלית הזו, כשסיפקו אשראי זול ומימנו את השקעותיהם של ההמונים בבורסה.

ב־24 באוקטובר 1929 התנפצה הבועה סופית והציבור המבוהל החל למכור את המניות שבידו בצורה היסטרית. 13 מיליון מניות נמכרו במהלך אותו היום, כאשר אנשים ניסו נואשות להיפטר ממניותיהם לפני שהן יהפכו לחסרות ערך. במהלך הימים הבאים נמכרו עוד 30 מיליון מניות, מחירי המניות קרסו, ובכך הפכו מיליוני משקיעים לחסרי כל.

הבנקים אשר הלוו כספים רבים למימון רכישת מניות, מצאו עצמם בחובות כבדים (שכן החייבים לא יכלו להחזיר את ההלוואות שלקחו), דבר שגרם לבנקים רבים להגיע לפשיטת רגל. מיליוני אנשים איבדו את חסכונותיהם, עסקים איבדו את מסגרת האשראי שלהם ונסגרו, וכך הפכו מיליוני אנשים למחוסרי עבודה ופרנסה.

הקריסה החמירה בצורה דרמטית את המצב הכלכלי הרעוע גם כך, והיוותה תרומה משמעותית ל"השפל הגדול".

## ראו גם
* ניו דיל
* קריסת וול סטריט 1929

## קישורים חיצוניים

* יום חמישי השחור - 1929, About.com

קטגוריה:שוק ההון האמריקאי
קטגוריה:השפל הגדול
קטגוריה:1929 בארצות הברית
מרקנה

**אצטדיון מריו פיליו** (בפורטוגזית: **Estádio Mário Filho**), המכונה **מרקנה** (**Maracanã**), הוא אצטדיון כדורגל מהגדולים בעולם, הנמצא בריו דה ז'ניירו שבברזיל. האצטדיון מכיל 78,838 מקומות ישיבה והוא מגרשן הביתי של הקבוצות פלמנגו ופלומיננסה וכן של נבחרת ברזיל בכדורגל.

## היסטוריה
האצטדיון נבנה לקראת גביע העולם בכדורגל ב-1950, והכיל במקור מקום לכ-200 אלף צופים, כשחלק מהיציעים יועדו לעמידה. במשחק בין נבחרות ברזיל ואורוגוואי בבית הגמר של אותו טורניר צפו 199,854 צופים, מספר שיא של צופים במשחק כדורגל בכל הזמנים.

ב-19 ביולי 1992 התמוטט אחד היציעים העליונים וגרם למותם של שלושה צופים ולפציעתם של 50 נוספים. לאחר האסון תכולת הקהל באצטדיון הוקטנה משמעותית כאשר במהלך שנות ה-90 הותקנו בו מושבים. לאחר יום השנה ה-50 להקמתו של האצטדיון נערכו בשנת 1999 שינויים שהגדילו את תכולתו לכ-103,000 צופים.

ב-14 בינואר 2000 אירח האצטדיון את משחק הגמר הראשון של גביע העולם לקבוצות בו ניצחה קורינתיאנס את ואסקו דה גאמה 3–4 בבעיטות הכרעה מ-11 מטר. 

בין 2005 ו-2006 נסגר האצטדיון לצורך שיפוץ מקיף. האצטדיון נפתח מחדש בינואר 2007 כשהוא מכיל 95,000 מקומות ישיבה וללא מקומות עמידה. האצטדיון אירח את טקס פתיחת המשחקים הפאן-אמריקאיים שהתקיימו בעיר באותה השנה.

אצטדיון זה אירח מלבד אירועי ספורט גם אירועים מוזיקליים, ביניהם את רוק בריו, והופעות של פרנק סינטרה (ב-1980) ופול מקרטני (ב-1990).ממוזער|250px|מבט אווירי, 2014|ימיןלקראת האירועים הבינלאומיים מונדיאל 2014 ואולימפיאדת ריו 2016 עבר האצטדיון מתיחת פנים, שכללה בנייה מחדש של היציעים קרוב יותר לכר הדשא, החלפת המושבים, תוספת מסכי תצוגה גדולים, הרחבת שטח הקירוי של היציעים עד לכר הדשא, הקמת תאי VIP, וכן שינויים בפנים ובסביבת האצטדיון. בתום השדרוג עמדה תכולת האצטדיון על 78,838 מקומות ישיבה. 

האצטדיון נחנך מחדש ב-27 באפריל 2013. משחק הבכורה הבינלאומי הראשון שהתקיים בו היה משחק ידידות בין נבחרות ברזיל ואנגליה שהסתיים בתוצאה 2:2, ב-2 ביוני 2013.
האצטדיון אירח חלק ממשחקי גביע הקונפדרציות 2013, ואירח בין היתר את משחק הגמר של הטורניר. בנוסף הוא אירח את גמר מונדיאל 2014 ושנתיים לאחר הוא ארח את טקס הפתיחה והסיום וגמר טורניר הכדורגל של אולימפיאדת ריו 2016. טורנירי קופה אמריקה 2019 ו-2021 נערכו בברזיל, ואצטדיון המרקנה אירח כמה משחקים כולל שני הגמרים.

## קישורים חיצוניים

* 
* המרקנה באתר הרשמי של מונדיאל 2014
* תמונות נוספות של האצטדיון באתר World Stadiums 
* תמונות נוספות של האצטדיון באתר The Stadium Guide
* 

קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיוני כדורגל
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מונדיאל 1950
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אצטדיוני מונדיאל 2014
קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט לאומיים
קטגוריה:פלמנגו (כדורגל)
קטגוריה:פלומיננסה
תנועת מלקחיים

**תנועת מלקחיים** היא טקטיקה צבאית שבה מכותר האויב באמצעות תנועה של כוחות משני אגפיו, הנפגשים בעורפו.

שמאל|ממוזער|250px|תרשים של תנועת מלקחיים, המבוצעת על ידי הכוח האדום כנגד הכוח הכחול

מדובר בטקטיקה בסיסית שבה משתמשים הצבאות השונים במהלך כל מלחמה כמעט. לאחר שהאויב התקדם במרכז החזית, מותקפים בו זמנית אגפי האויב משני צדדיו כדי לכתרו. בו בזמן תנועת מלקחיים נוספת סוגרת את האגף המרוחק של האויב כדי למנוע תגבור הכוחות במרכז. הטקטיקה מסוכנת ליישום, היות שהתוקף חייב להפריש חלק ניכר מצבאו לאגפיו החזקים וכך המרכז נותר חלש וקל יותר להבקיע אותו.

טקטיקה זו היא טקטיקה בסיסית של חיל רגלים, כוחות שריון וחיל אוויר, וניתנת ליישום בכל קנה מידה, מהיחידה הבסיסית, ועד לצבאות שלמים. 

קרבות ידועים שבהם בוצעה תנועת מלקחיים הם:

* כיבוש העי בין בני ישראל תחת הנהגת יהושע בן נון ליושבי העי ובית אל הכנענים בשנת 1272 לפנה"ס.
* קרב קאנאי בין הרומים והקרתגנים בראשות חניבעל במהלך המלחמה הפונית השנייה.
* קרב טננברג בין הרוסים והגרמנים במהלך מלחמת העולם הראשונה. 
* קרב הכיתור הגדול באוקראינה במהלך מבצע ברברוסה במלחמת העולם השנייה.
* "מבצע אורנוס", שבו כותרה הארמייה השישית הגרמנית במהלך הקרב על סטלינגרד במלחמת העולם השנייה.
* תנועת הכוחות הישראלים בחצי האי סיני במהלך מלחמת ששת הימים.
* תנועת כוחות צבא ארצות הברית בעיראק ובכווית במהלך מלחמת המפרץ.

ההוגה הצבאי סון דזה בספרו אמנות המלחמה תיאר במעומעם את תנועת המלקחיים, אך המליץ להשאיר לאויב דרך נסיגה, שכן כוחות מכותרים נלחמים במוטיבציה גבוהה יותר, מאשר כוחות להם דרך מילוט. ההיסטוריה הצבאית הראתה את ההפך - כוחות מכותרים נוהגים, בחלק ניכר מן המקרים, להיכנע כתוצאה מהאפקט הפסיכולוגי של הכיתור.

## לקריאה נוספת
*הרב שי עילם, לצאת לקרב עם פירוש המלבי"ם, קולמוס גיליון 150.

קטגוריה:טקטיקה צבאית
לוחמת שחיקה

ממוזער |325x325 פיקסלים|תעלת גדוד צ'שייר סום 1916**לוחמת שחיקה** המוכרת גם בשם **מלחמת התשה** היא אסטרטגיה צבאית להכנעת האויב על ידי שחיקת כוחותיו וציודו עד כדי קריסה. מלחמות אלה נמשכות זמן רב והן בוחנות את מגבלות כוח העמידה של הצדדים היריבים. הצד המנצח בדרך כלל הוא בעל המשאבים הגדולים יותר. לוחמת שחיקה מודרנית מבוססת על השמדת כוחותיו העיקריים של האויב באמצעות אש מנגד והתנגשות חזיתית עימו. היא מנוגדת לגישת הלוחמה המבוססת על תמרון (מכונה **לוחמת תמרון**). התמרון מבוסס על הפתעת האויב, ועל מיקוד העוצמה ההתקפית בנקודות התורפה במערך שלו.

## שיקולים אסטרטגים
באופן מסורתי תאורטיקנים ואסטרטגים צבאיים ראו  לוחמת שחיקה כמשהו שיש להימנע ממנו. סון דזה אשר חי במאה ה-6 לפנה"ס הצהיר כי "אין שום מקרה שבו אומה מרוויחה ממלחמה ממושכת". לוחמת שחיקה מייצגת ניסיון לשחוק יריב הנמצא ביתרון, בניגוד לעקרונות המלחמה הרגילים שבהם מנסים להשיג ניצחונות מכריעים על ידי שימוש במשאבים הכרחיים מינימליים ובמינימום זמן, באמצעות תמרון, ריכוז של כוח והפתעה. מצד שני, צד שתופס את עצמו כנחות בלוחמת התמרון או ביחידותיו הטקטיות יעדיף את לוחמת השחיקה כדי לנטרל את יתרונות יריבו. אם הצדדים תואמים כמעט באופן שווה, התוצאה של מלחמת התשה עשויה להיות ניצחון פירוס. 

ההבדל בין לוחמת שחיקה לצורות אחרות של מלחמה הוא מלאכותי במקצת מכיוון שמלחמה תמיד מכילה אלמנט של שחיקה. בלוחמת שחיקה המטרה העיקרית לגרום להתשה הדרגתית של היריב, שבסופו של דבר תסתכם ברמות בלתי נסבלות או בלתי אפשריות עבורו. זאת בניגוד למטרות עיקריות אחרות כגון כיבוש משאב או שטח כלשהו או ניסיון לגרום לאויב הפסדים גדולים במתקפת מחץ (כגון על ידי כיתור וכיבוש).

## דוגמאות היסטוריות
* במלחמה הפלופונסית האתונאים, שהיו חלשים יותר ביבשה, הפעילו לוחמת שחיקה באמצעות הצי שלהם 
* הטקטיקות "המעכבות" במלחמתו של המצביא הרומי פאביוס מאקסימוס ("המשתהה"), בחילות הקרתגנים בראשות חניבעל במהלך המלחמה הפונית השנייה.
* במלחמת רוסיה–צרפת (1812) לוחמת ההתשה הרוסית פגעה במערך הלוגיסטי של צבא נפוליאון והביאה לניצחון במלחמה ללא קרב מכריע.
* מלחמת החפירות במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית, ובמיוחד המצור על פטרסבורג, וירג'יניה.
* מלחמת החפירות במהלך מלחמת העולם הראשונה, ובמיוחד הקרב על הסום (1916) וקרב ורדן.
* מלחמת האזרחים בספרד (1936–1939)
* במערכה באוקיינוס האטלנטי (1939–1945) במהלך מלחמת העולם השנייה, שחק צי הצוללות הגרמני בפיקוד קרל דניץ את קו האספקה מארצות הברית וקנדה לאנגליה.
* הקרב על בריטניה במלחמת העולם השנייה לאחר הפצצת לונדון.
* בקרב סטלינגרד במלחמת העולם השנייה, במשך למעלה משישה חודשים התנהלה מלחמת שחיקה בין הצבא הגרמני למגיני העיר והצבא הסובייטי. 
* מלחמת ההתשה בין ישראל ומצרים. מלחמת ההתשה בבקעת הירדן ומלחמת ההתשה במובלעת הסורית.
* מלחמת אפגניסטן בין ברית המועצות ומורדים אסלאמיים באפגניסטן. המלחמה נמשכה 10 שנים, מ־1979 עד 1989.
* מלחמת איראן–עיראק.
* מלחמת אפגניסטן (2001–2021)
* מלחמת האזרחים בלוב
* מלחמת האזרחים בסוריה (2011 עד מרץ 2025) ובמיוחד בקרב על העיר חלב.
* המאבק של חזית פוליסריו בסהרה המערבית נגד צבא מרוקו (2020 עד היום).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
התשה
דגל סרי לנקה

**[[דגל]] [[סרי לנקה]]** המכונה גם "**דגל האריה**" אומץ בשנת 1950, ומאז עבר מספר שינויים קטנים. הדגל מורכב מאריה מוזהב האוחז בחרב על רקע ארגמן. מסביב לאריה משורטטים ארבעה עלי "בו" ("תאנה קדושה"). בנוסף מכיל הדגל שני קווים אנכיים בצבעי ירוק וכתום, והמכלול כולו מוקף במסגרת מוזהבת. האריה מסמל את הרוב הסינהלי במדינה והחרב היא סמל לריבונות. עלי התאנה והמסגרת המוזהבת מסמלים את הבודהיזם, הפס הירוק את האסלאם, הכתום את המיעוט הטמילי, והרקע בצבע הארגמן את יתר המיעוטים הדתיים במדינה.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

סרי לנקה, דגל
סרי לנקה
קטגוריה:סרי לנקה: סמלים לאומיים
סרי לנקה
קטגוריה:אריות בדגלים וסמלים
סרי לנקה
דגל איראן

**דגל איראן** הוא דגלה הלאומי של איראן. הדגל הנוכחי אומץ ב־29 ביולי 1980, ומשקף את השינויים שחלו באיראן בעקבות המהפכה האסלאמית. העיצוב הבסיסי של הדגל מורכב משלושה פסים אופקיים בצבעים (מלמעלה למטה) ירוק, לבן ואדום, המסמלים, בהתאמה, אסלאם, שלום ואומץ.

## היסטוריה
צבעי הדגל האיראני, צבעי הלאומיות הכלל־אירנית, הם צבעים מסורתיים ונמצאו בשימוש כבר במאה ה־18. העיצוב הבסיסי של הדגל נמצא בשימוש מאז 1907 והיה גם הבסיס לעיצוב דגלי השאה של איראן.

בזמן שלטון השאהים, עמד במרכז הדגל סמל אריה ושמש - אריה המחזיק בחרב על רקע שמש. הכתר המונרכי לא הופיע על הדגל.


קובץ:State flag of Persia (1907–1933).svg|דגל פרס בשנים 1907–1933
קובץ:State flag of Iran (1933–1964).svg|דגל איראן בשנים 1933–1964, בימי המדינה האימפריאלית של איראן
קובץ:State flag of Iran (1964–1980).svg|דגל איראן בשנים 1964–1980, בימי המדינה האימפריאלית של איראן



### דגל איראן לאחר המהפכה
לאחר המהפכה האסלאמית, האריה וכול שאר הסמלים המונרכיים־מלוכניים הוחלפו בסמל חדש רב־משמעי, סמל איראן שהוא בבסיסו כתיבה מעוצבת של המלה אללה. הסמל מייצג גם ארבעה סהרונים עם חרב במרכז.

שינוי נוסף בדגל מאז המהפכה האסלאמית היה הוספת התכביר اللهُ أَكْبَر (אללה הוא הגדול מכל) בשולי הפסים הירוק והאדום עם הפס הלבן. ישנם 22 עותקים, 11 בחלק העליון ו־11 בחלק התחתון, של כתובת זאת, מספרים המסמלים את תאריך חזרתו של האייתוללה ח'ומייני מגלותו, ואת תחילת המהפכה המוסלמית: היום ה־22 של החודש ה־11 לפי לוח השנה הפרסי.

## ראו גם

* ההמנון המלכותי של איראן
* צבעי הלאומיות הכלל־אירנית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

דגל
איראן, דגל
איראן
איראן
קטגוריה:תכביר
איראן
פאיון

**פאיון** (**Pion**), או **[[מזון (חלקיק)|מזון]] פאי**, הוא חלקיק תת-אטומי המכיל קוארק למעלה ואנטיקוארק למטה, או את האנטי-חלקיקים שלהם, או קוארקי למעלה או למטה יחד עם האנטי-חלקיקים של כל אחד מהם. לפיכך, קיימים שלושה סוגי פאיונים:  (פאיון חיובי),  (פאיון שלילי) ו- (פאיון נייטרלי). פאיונים הם המזונים הקלים ביותר ואף ההאדרונים הקלים ביותר. לצד מזונים אחרים, פאיונים הם הבוזונים הנושאים את הכוח הגרעיני, שהוא הכוח המחבר בין הנוקליאונים בגרעין האטום.

## תכונות
לפאיון יש ספין של 0 וזוגיות שלילית, צירוף תכונות העושה אותו מזון פסאודוסקאלארי (pseudoscalar meson).

הפאיונים מכילים קוארקי דור ראשון. החלקיק  מכיל קוארק למעלה אחד ואנטיקוארק למטה אחד. החלקיק  מכיל קוארק למטה אחד ואנטיקוארק למעלה אחד.  ו- הם האנטי-חלקיקים זה של זה.

הפאיונים חסרי הטעם, המכילים קוארק למעלה ואת האנטיקוארק שלו, או קוארק למטה ואת האנטיקוארק שלו, הם נייטרליים חשמלית. שני ההרכבים הקוארקיים הם בעלי אותם מספרים קואנטיים, כך שהם יכולים להימצא רק בסופרפוזיציה קוונטית זה עם זה. הפאיון הנייטרלי, , הוא האנטי-חלקיק של עצמו.

הפאיונים הטעונים, , הם בעלי מסה של  ואורך חיים של  שניות. בכ-99.98% מהמקרים, הם דועכים, דרך הכוח החלש, למואון ולניוטרינו מואוני:

: π+ → W<sup>+</sup> → μ<sup>+</sup> + ν<sub>μ</sub>
: π- → W<sup>-</sup> → μ<sup>-</sup> + <sub>μ</sub>

הפאיון הנייטרלי, , הוא בעל מסה של  ואורך חיים של  שניות. נתון אורך חיים זה, הקצר מאוד לעומת הפאיונים הטעונים, נובע מכך ש- דועך דרך הכוח האלקטרומגנטי, שהוא חזק בהרבה מהכוח החלש. בכ-98.82% מהמקרים,  דועך לשני פוטונים:

: π0 → 2 γ

פאיונים, לצד מזוני רו ומזוני אומגה, הם הבוזונים הנושאים את הכוח הגרעיני, הקושר את הפרוטונים והנייטרונים לכדי גרעין האטום. על כן, מזונים אלו אחראים לקיומם של גרעיני כל האטומים ביקום הכבדים ממימן-1.

מזוני רו ואומגה הם מצבים מעוררים (excited states) של הפאיון. מזוני רו ואומגה מכילים את אותם קוארקי ערכיות כמו הפאיון, אלא שהספין שלהם הוא 1 והם נושאים כמות גדולה יותר של אנרגיית קשר כרומודינמית לעומת הפאיון, יחד עם הבדלים קואנטיים נוספים, כך שיש להם מסות גדולות יותר, של כ- ו- בהתאמה. אורכי החיים שלהם קצרים מאוד, בין  ל- שניות. ברוב המקרים, מזוני רו ואומגה דועכים, דרך הכוח החזק, לשני פאיונים.

## היסטוריה
ב-1935, הידקי יוקאווה חזה תאורטית את קיומם של מזונים, בתור החלקיקים הנושאים את הכוח הגרעיני. תאוריה זו מכונה תורת יוקאווה. על תחזיתו זו קיבל יוקאווה את פרס נובל לפיזיקה לשנת 1949.

ב-1947, פאיונים התגלו בניסוי, על ידי קבוצה שכללה את ססיל פאוול, סזאר לאטס וג'וזפה אוקיאליני מאוניברסיטת בריסטול. כפי שהיה נהוג באותה תקופה שלפני כניסת מאיצי החלקיקים לשימוש נרחב, הניסוי התבסס על קרניים קוסמיות. חברי הקבוצה הציבו לוחות צילומיים, מצופי תחליב גרעיני (nuclear emulsion) פרי פיתוחו של פאוול, על הרי הפירנאים ועל הרי האנדים, בגובה שנע בין כ-2,800 לכ-5,500 מטרים מעל פני הים. בחינה מיקרוסקופית של התחליב הגרעיני חשפה מסלולי חלקיקים טעונים, בהם נתגלה הפאיון. על תגליתו זו קיבל פאוול את פרס נובל לפיזיקה לשנת 1950.

## ראו גם
*מזון (חלקיק)
*הכוח הגרעיני
*אנרגיית קשר גרעינית
*תורת יוקאווה
*הכוח החלש
*הכוח החזק
*מיון החלקיקים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מזונים
דגל אלג'יריה

**דגל אלג'יריה** (בערבית: **علم الجزائر**) הוא דגלה הלאומי של אלג'יריה. עיצובו כולל שני פסים אנכיים רחבים, פס לבן ופס ירוק, ובמרכזו סהר וכוכב מחומש אדומים.

הצבע הלבן מסמל טוהר, והצבע הירוק הוא הצבע המסורתי שמסמל את האסלאם. הסהר והכוכב המחומש הם סמלים המזוהים עם האסלאם, ומצויים בדגלים של מדינות מוסלמיות רבות (לדוגמה בדגל טורקיה). הצבע האדום של הסהר והכוכב מסמל את הדם שנשפך בעת המאבק לעצמאות אלג'יריה.

מקור הדגל מעורפל. הוא דומה לדגלים קודמים שבהם השתמשה החזית הלאומית לשחרור אלג'יריה (FLN), ויכול להיות שעוצב עבורה בשנת 1928. הדגל אומץ על ידי אלג'יריה המודרנית באופן רשמי ב-3 ביולי 1962.

## ראו גם

* סמל אלג'יריה
* המנון אלג'יריה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אלג'יריה: סמלים לאומיים
אלג'יריה, דגל
אלג'יריה
אלג'יריה
אלג'יריה
אלג'יריה
אלג'יריה
עיבוד אותות

**עיבוד אותות** הוא ניתוח, הצגה, קידוד ופיענוח של אותות. אותות יכולים להגיע ממקורות שונים, כגון אותות אקוסטיים, חשמליים, תמונות, קרינה אלקטרומגנטית, מדידות תלויות זמן, מוצא חיישנים, אותות ביולוגיים ועוד רבים אחרים.

ישנם מספר תחומים מרכזים תחת עיבוד אותות בהתאם לטבע האות אותו מעבדים:

* עיבוד אותות ספרתי – אותות שנדגמו ומעובדים על ידי מעגלים אלקטרונים דיגיטליים, מיקרו-מעבדים או מחשבים.
* עיבוד אותות אנלוגי – אותות שלא נדגמו ומעובדים כאותות רציפים על ידי מעגלים אנלוגיים.
* עיבוד אותות קול – עיבוד אותות שמע חשמליים שנדגמו.
* עיבוד אותות וידאו – עיבוד אותות וידאו חשמליים שנדגמו.
* עיבוד תמונה – עיבוד תמונות שנדגמו באמצעים אופטיים.

## היסטוריה
לפי אלן אופנהיים ורונלד צ'פר, את העקרונות של עיבוד אותות ניתן למצוא כבר בטכניקות קלאסיות של אנליזה נומרית מהמאה ה־17. הם מציינים ששכלול דיגיטלי של הטכניקות הללו ניתן למצוא במערכות בקרה דיגיטליות של שנות ה־40 וה־50 של המאה הקודמת.

ב־1948 קלוד שאנון כתב את מאמר רב השפעה "תאוריה מתמטית של תקשורת" שפורסם בג'ורנל הטכני של מעבדות בל. מאמר זה הניח את היסודות לעיבוד אותות מודרני.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מחלקה (תורת החבורות)

בתורת החבורות, **מחלקה** או **קוֹסֵט** (coset) של תת-חבורה H היא קבוצה של איברי חבורה G אשר מתקבלת מהכפלת איברי H באיבר קבוע של החבורה.
אוסף המחלקות של תת-חבורה H מהווה חלוקה של G לקבוצות שוות בעוצמתן.

חשוב להדגיש כי אף שמחלקות התת-חבורה נגזרות ישירות ממנה, הן **אינן** מהוות תת-חבורות בעצמן (למעט המחלקה הטריוויאלית) משום שאינן סגורות לכפל. הדוגמה הפשוטה ביותר היא זו של החבורה G=\{1,-1,i,-i\} והתת-חבורה שלה H=\{1,-1\}. המחלקה הלא-טריוויאלית המתאימה לה היא \{i,-i\}, והיא איננה סגורה לכפל.

## הגדרה פורמלית
תהי G  חבורה ותהי H\sube G תת-חבורה שלה. לכל g\in G נאמר כי:
*הקבוצה gH=\{gh:h\in H\} תיקרא **מחלקה שמאלית **(או קוסט שמאלי) של H ב-G.
*הקבוצה Hg=\{hg:h\in H\} תיקרא **מחלקה ימנית** (או קוסט ימני) של H ב-G.

## תכונות
כל שתי מחלקות (מאותו צד) שונות הן זרות, כלומר: לכל תת-חבורה H, המחלקות (מאותו צד) של H מהוות חלוקה של G לקבוצות זרות.

**הוכחה:** אם x\in g_1H\cap g_2H אזי קיימים h_1,h_2 עבורם x=g_1 h_1=g_2h_2 ולכן g_1=g_2h_2h_1^{-1}. מכיוון ש-h_2h_1^{-1}\in H, נובע כי g_1\in g_2H ולכן g_1H=g_2H. הוכחנו כי אם חיתוך שתי מחלקות לא ריק אזי הן בהכרח שוות, ולכן המחלקות של H מהוות חלוקה של G. לכן "יחס השייכות לאותה מחלקה" מהווה יחס שקילות.

### אינדקס
מספר המחלקות השמאליות (או הימניות) של תת-חבורה H בחבורה G נקרא **האינדקס** של H ב-G, ומסומן [G:H].

מספר איברי כל מחלקה של H שווה למספר איברי H. במקרה של חבורות אינסופיות, עוצמת המחלקות שווה.
מכאן נובע משפט לגראנז': הסדר של חבורה סופית מתחלק בסדר התת-חבורות שלה, לאמר [G:H]=\frac.

### נורמליות
אם לתת-חבורה H מתקיים gH=Hg לכל g\in G – לאמר, המחלקות השמאליות שוות למחלקות הימניות – החבורה נקראת תת-חבורה נורמלית.
לתת-חבורות נורמליות קיימת חשיבות רבה בתורת החבורות, כיוון שהן מאפשרות להגדיר חבורת מנה.

## דוגמה
נתבונן בחבורה (\Z,+), חבורת המספרים השלמים עם פעולת החיבור.
4\Z היא תת-חבורה שלה – כל השלמים המתחלקים ב-4 ללא שארית. לתת-חבורה זו יש בדיוק 4 מחלקות:
:\bigl\{4\Z,1+4\Z,2+4\Z,3+4\Z\bigr\}
נציגים לדוגמה מהמחלקה 1+4\Z הם 5, 161, או 3-. נציגים לדוגמה מהמחלקה 3+4\Z הם 3, 23 או 7.
נשים לב גם כי זאת חבורה אבלית, ולכן בהכרח המחלקות השמאליות שוות למחלקות הימניות.

## קישורים חיצוניים
*

קטגוריה:תורת החבורות
WinZip

**WinZip** היא תוכנה פופולרית לניהול קבצים דחוסים. התוכנה פועלת תחת מערכת ההפעלה חלונות של מיקרוסופט.

תוכנה זו תומכת ב-17 פורמטי דחיסה, ביניהם ZIP, ARJ, LZH, CAB, TAR, MIN, TAZ, UUE ו-BHX, אך אינה תומכת פורמטי דחיסה פופולריים אחרים כגון RAR ו-.

התוכנה, המאפשרת לדחוס ולחלץ קובצי נתונים, שימשה במקור כעטיפה גרפית לתוכנת PkZip שמטפלת בקבצים מפורמט ZIP.

## ארכוב נתונים
התוכנה מאפשרת ליצור קובץ דחוס שמשמש כקובץ ארכיב וקובץ גיבוי, ויכול להכיל מספר רב של קבצים מספריות שונות. קובץ הארכיב מכיל גם פרטים שונים על הקבצים המאורכבים, כמו יחס הדחיסה, סוג הקובץ, תאריך שינוי אחרון והמיקום המקורי שלהם. קובץ זה יעיל להעברת מספר רב של קבצים ממחשב למחשב, הוא מכיל את המידע על ארגון הקבצים בתיקיות המקוריות. בתוכנה יש גם אפשרות שליטה על רמת הדחיסה - ישנן חמש דרגות שונות, אך הגרסאות הישנות של התוכנה אינן תומכות ברמת הדחיסה הגבוהה.

## תכונות נוספות
תכונות נוספות הקיימות בתוכנה:
* הצפנה - הצפנת קובץ או נעילתו באמצעות סיסמה.
* קובץ פריסה עצמאית - יצירת קובץ לפריסה עצמאית (בסיומת EXE).
* פיצול - אפשרות פיצול קבצים גדולים למספר קובצי ארכיב בגודל נדרש.
כמו כן, התוכנה מוסיפה תפריט קיצורי דרך לסייר החלונות. הגישה לתפריט מתבצעת דרך תפריט קובץ או דרך קליק ימני על הקובץ המבוקש. תפריט זה מאפשר דחיסה ופריסה מהירות של הקובץ הנוכחי, דחיסה ומשלוח בדואר אלקטרוני בלחיצת עכבר אחת ועוד.

Winzip מוודא את תקינות המידע באמצעות אלגוריתם Checksum שנקרא Cyclic redundancy check.

## ראו גם
* WinRAR
* WinAce

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תוכנות דחיסת נתונים
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1991
דגל אסטוניה

**דגל אסטוניה** (באסטונית: **Eesti lipp**) הוא דגלה הלאומי של אסטוניה. עיצובו הוא טריקולור המורכב משלושה פסים אופקיים: כחול (למעלה), שחור ולבן. הגודל הסטנדרטי של הדגל הוא 105 × 165 ס"מ.

## היסטוריה
הדגל בלט לראשונה כדגל איגוד הסטודנטים של אוניברסיטת טרטו באסטוניה, שנוסדה בשנת 1632, והוצג לראשונה בהיכל הכמורה של אוטפה ב-4 ביוני 1884. בסופו של דבר הדגל זוהה עם לאומיות אסטונית ושימש כדגל הלאומי כשאסטוניה קיבלה עצמאות ב-24 בפברואר 1918, ואומץ באופן רשמי ב-21 בנובמבר באותה שנה.

בעקבות פלישת ברית המועצות ביוני 1940 נאסרה הנפת והצגת הדגל. הדגל נלקח ממגדל פיק הרמן ב-21 ביוני 1940 כשאסטוניה הייתה עדיין עצמאית באופן רשמי. ב-22 ביוני הדגל הונף יחד עם הדגל האדום עד שנעלם ב-27 ביולי.

במהלך הכיבוש הגרמני 1941–1944 הוכר הדגל כדגל האתני של האסטונים אך לא כדגל לאומי. כשעזבו הגרמנים בספטמבר 1944, הדגל האסטוני הונף שוב. ב-22 בספטמבר הוסף הדגל האדום, אך עד מהרה נעלם שוב הדגל הכחול-שחור-לבן.

הדגל נשאר במסתור עד ימי הפרסטרויקה בשנות ה-80 המאוחרות, וב-24 בפברואר 1989 הונף הדגל הכחול-שחור-לבן שוב מעל מגדל פיק הרמן בטאלין. הדגל אומץ מחדש כדגל הלאומי ב-7 באוגוסט 1990 זמן קצר לפני שאסטוניה קבלה מחדש את עצמאותה המלאה.

הפירוש המקורי של צבעי הדגל:
* כחול משקף את השמים, האגמים והים של אסטוניה, ומסמל נאמנות לרעיונות הלאומיים.
* שחור הוא צבעה של אדמת המולדת וסמל המדינה.
* לבן מסמל את שאיפת האומה לשמחה ואור.

באוטפה הוקם בשנת 1996 מוזיאון קטן המציג את תולדות הדגל.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:אסטוניה: סמלים לאומיים
אסטוניה, דגל
אסטוניה
אסטוניה
דגל אפגניסטן

**דגל אפגניסטן** (בפשטו: **د افغانستان بيرغ**, בפרסית: **پرچم افغانستان**) הוא דגלה הלאומי של אפגניסטן. הדגל הנוכחי הוא דגל הטליבאן, שהפך לדגל המדינה לאחר השתלטות הטליבאן מחדש על אפגניסטן ב-2021.

דגל זה מכיל את הריכוז השני בגודלו של הצבע הלבן (אחרי דגל קפריסין) – 83.6% ממנו צבועים בלבן.

## היסטוריה
דגלי אפגניסטן מציגים שלוש חלופות עיקריות: הדגל שעליו הטבעת המסגד, ששימש בגרסאות שונות מ-1901 עד 1928, 1930 עד 1974, 1992 עד 1996 ו-2001 עד 2021. דגל הטליבאן, דגל לבן שעליו השהאדה, ודגל קומוניסטי, ששימש את אפגניסטן הקומוניסטית.

המחליף את הדגל הקודם שאומץ על ידי ממשלת המעבר בשנת 2002. עד אוגוסט 2021 הדגל היה טריקולור המורכב משלושה פסים אנכיים בצבעים שחור, אדום וירוק. צבעים אלו הופיעו כמעט בכל דגלי אפגניסטן מלבד ב-20 השנים האחרונות. הסמל שממרכז הוא סמל אפגניסטן הקלאסי שבו הופיע מסגד שהמחראב שלו פונה למכה.

בדגל הקדם-טליבני ודגל "הברית הצפונית" הופיע סמל זהה, אך על רקע פסים בצבעים ירוק, לבן ושחור. לאפגניסטן היו דגלים רבים בעבר. שתי דוגמאות: לפני המאה ה-20 היה לאפגניסטן דגל שחור כולו; מאוקטובר 1978 עד אפריל 1980, בזמן הרפובליקה הדמוקרטית של אפגניסטן השתמשו בדגל משמאל.

## גלריית הדגלים ההיסטוריים

קובץ:Flag of Afghanistan pre-1901.svg|עד 1901 (שחור)
קובץ:Flag of Afghanistan 1901.svg|1901–1919
קובץ:Flag of Afghanistan (1919-1928).svg|1919–1921
קובץ:Flag of Afghanistan (1921-1928).svg|1921–1928
קובץ:Flag of Afghanistan 1928.svg|1928
קובץ:Flag of Afghanistan 1929.svg|1929
קובץ:Flag of Afghanistan 1930.svg|1930–1973
קובץ:Flag of Afghanistan 1973.svg|1973–1974
קובץ:Flag of Afghanistan (1978).svg|1978
קובץ:Flag of Afghanistan (1978-1980).svg|1978–1980
קובץ:Flag of Afghanistan 1980.svg|1980–1987
קובץ:Flag of Afghanistan (1992-1996; 2001).svg|1992–1996, 2001
קובץ:Flag of Afghanistan 1996-1997.svg|1996–1997 (לבן)
קובץ:Flag of Taliban.svg|1997–2001
קובץ:Flag of Afghanistan (2002-2004).svg|2002–2004
קובץ:Flag of Afghanistan (2004–2013).png|2004–2013
קובץ:Flag of Afghanistan (2013–2021).svg|2013–2021 (עדיין בשימוש)
קובץ:Flag of Taliban.svg|2021-כעת


## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אפגניסטן: סמלים לאומיים
אפגניסטן, דגל
אפגניסטן
טליבאן
קטגוריה:שהאדה
דגל אנגולה

**דגל אנגולה** הוא דגלה הלאומי של אנגולה. עיצובו מחולק במאוזן לחלק עליון אדום וחלק תחתון שחור. האדום מייצג את הדם האנגולי שנשפך במאבק לעצמאות, בעוד השחור מייצג את יבשת אפריקה. הסמל במרכז הוא גלגל שיניים חצוי ומצ'טה עם כוכב, שאמורים לייצג את העובדים. הסמל נועד להיות דומה גם לסמל פטיש והמגל שהיה על דגל ברית המועצות והוא סמל לקומוניזם. 
בשנת 2003 הוצע דגל חדש בעיצובו של פסקל גרוס, אולם דגל זה טרם אושר או אומץ באופן רשמי. עיצוב השמש במרכזו אמור להזכיר את ציורי המערות שנתגלו במערת טכיטונדו-הולו. הדגל, שהוא שונה בתכלית מהדגל הנוכחי בעיצובו ובסמלים שהוא מייצג, שומר על אותו יחס ממדים: 2:3.
שמאל|ממוזער|175px|הצעה לדגל משנת 2003 שטרם נתקבלה

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אנגולה: סמלים לאומיים
אנגולה, דגל
אנגולה
אנגולה
אנגולה
אנגולה
אנגולה
מינבר

[150 פיקסלים|ממוזער|שמאל|מינבר ב[מסגד בעמאן]]
[ממוזער|שמאל|מינבר במסגד ב[טורעאן]]
[שמאל|ממוזער|200px|המינבר ב[המסגד הלבן (נצרת)|מסגד הלבן בנצרת]]
**מִ֫נְבַּר** (בערבית: **مِنْبَر**) הוא דוכן במסגד שעליו עומד האימאם כדי לשאת דרשה ("חֻ֫'טְבּה"). המינבר מעוצב בדרך כלל כמגדל קטן בעל גג מחודד ומדרגה המובילה אליו. לרוב הוא מעוצב ומעוטר, למרות שבגרסתו הפשוטה הוא רק משטח קטן שמספר מדרגות מובילות אליו. 

המינבר ממוקם מימין למִחְרַ֫אבּ, הגומחה המצביעה על כיוון התפילה (לכיוון מכה). במסגדים מסוימים ישנו משטח ("מואזין מאפילי" בטורקית) ממול למינבר. זהו מקומו של עוזר האימאם, המואזין, אשר עומד שם במהלך התפילה. המואזין מדקלם את התשובה לתפילת האימאם. 

המינבר האסלאמי ממלא תפקיד דומה לדוכן התפילה בכנסיות נוצריות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אדריכלות אסלאמית
קטגוריה:מילים וביטויים בערבית
וילפרדו פארטו

**וילפרדו פרדריקו דמאזו פָּארֵטוֹ** (באיטלקית: **Vilfredo Frederico Damaso Pareto**; 15 ביולי 1848 – 19 באוגוסט 1923) היה כלכלן וסוציולוג איטלקי.
## חייו
פארטו נולד בפריז למשפחת מהגרים מאיטליה, ששבו למולדתם בהיותו בן 10. הוא למד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת טורינו, ולאחר סיום לימודיו עבד כמהנדס בחברת רכבות. ב-1893 החל לכהן כמרצה לכלכלה באוניברסיטת לוזאן.

פארטו עסק בחקר התפלגותה של ההכנסה ובחקר קבלתן של החלטות על ידי יחידים. מחקריו סייעו לגיבוש תחום המיקרו כלכלה.
כמו כן, הוא פיתח את רעיונות עקומות אדישות, תרשים פארטו ויעילות פארטו.

מחקרו הסוציולוגי עסק, בעיקר, במקורות הפעולה הקולקטיבית ומקורות הפעולה הפרטנית. הוא קבע, שכל החברות בעולם בנויות מקבוצות שונות האחת מרעותה והבנויות לפי כישורי חבריהן. כאשר האינטלקטואלים שבהם מנסים לשפר את מיקומם החברתי, נוצר ריבוד חברתי. הסכנה הקבועה, שמרחפת מעל ראשיהם של בעלי השליטה מצד המוכשרים, בני המעמדות הנמוכים, מביאה לתחלופה ולמחזוריות של אליטות. האליטה ממלאת תפקיד חיוני בהסדרים הסוציו-פוליטיים, בעוד שההמון הוא פסיבי ונתון למניפולציות של בעלי השררה.

במחקרו סיווג פארטו את הפעולות האנושיות לפעולות "הגיוניות" ופעולות "אל-הגיוניות". כאשר סובייקט מתכנן רצף פעולות על מנת להשיג יעד מסוים וסדר זה תואם את הסדר המדעי-אובייקטיבי הנדרש להשגת אותו יעד, נקראות פעולותיו הגיוניות. כאשר הפעולות אינן מתאימות להשגת היעד שבו מעוניין הסובייקט, נקראות הפעולות "אל הגיוניות". פארטו טען שרוב הפעולות האנושיות אינן "הגיוניות" ומקורן ברגש ולא בתאוריה מדעית. מכאן, שהמחקר הסוציולוגי, בניגוד לכלכלי, מתמקד בעיקר בסוג הפעולות ה"אל-הגיוניות".

עיקר פרסומו נובע מחוק פארטו. פארטו הבחין כי 20% מאוכלוסיית איטליה היא בעלת 80% מהרכוש. יחס זה התגלה במקרים רבים נוספים.

מדד פארטו משמש למדידת אי שוויון בחלוקת הכנסה.

פארטו קבע כי אם כל הפרטים מעדיפים הקצאה אחת על אחרת אז היא עדיפה עליה. לדוגמה, נגיד שא' "שולטת פארטו" על ב' – דבר זה נובע כי כולם מעדיפים את א' על ב' (אם חלק אדישים זה גם בסדר). מכאן ניתן להסיק כי "הקצאה יעילה פארטו" היא הקצאה שאין אף הקצאה אפשרית אחרת ששולטת עליה פארטו.

לכלל פארטו שתי הנחות סמויות:
#שלמות – שהפרט יודע לדרג שתי אלטרנטיבות.
#טרנזיטיביות – אם הפרט מעדיף א' על ב' וב' על ג' אז הוא גם מעדיף את א' על ג'.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלנים איטלקים
קטגוריה:סוציולוגים איטלקים
קטגוריה:תאורטיקנים במדע המדינה
קטגוריה:ילידי 1848
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1923