תפילות ראש השנה

[277x277px|ממוזער|תפילות ראש השנה, [ארתור שיק, 1948]]בכל יום מימי ראש השנה מתפללים ארבע תפילות: ערבית, שחרית, מוסף ומנחה. בתפילות משולבים קטעי תפילה ופיוטים רבים המביעים את המלכת ה', ובמהלך תפילת מוסף תוקעים בשופר. התפילות נאמרות בדרך כלל במתינות ובניגונים מיוחדים.

תפילות ראש השנה הן מהתפילות הארוכות ביותר ביהדות (מלבד יום כיפור). הדבר נובע מנוסח התפילה הארוך המכיל פיוטים רבים, ובשל הנוהג לאומרן במתינות ובניגונים מיוחדים. אצל חלק מיהדות תימן נוסח התפילה קצר יחסית, והתפילות אורכות מעט יותר מתפילות שבת רגילה.
## ההוספות והשינויים בתפילת עמידה
### ההוספות בכל עשרת ימי תשובה
בתפילות עשרת ימי תשובה ישנם מספר שינויים והוספות בתפילת העמידה, שינויים אלה קיימים אף בתפילות ראש השנה, שכן ימי ראש השנה הם בכלל עשרת ימי תשובה.

בתלמוד בבלי מוזכרים שני שינויים: הראשון בחתימת ברכת קדושת השם -  במקום "האל הקדוש", והשני בחתימת ברכת המשפט -  במקום "מלך אוהב צדקה ומשפט". וכך אמרו בתלמוד:

בזמן הגאונים הנהיגו להוסיף בעשרת ימי תשובה עוד הוספות מעניין ימי הדין:
* **זכרנו לחיים** בברכת אבות.
* **מי כמוך** בברכת גבורות.
* **ובכן תן פחדך** בברכת קדושת השם.
* **וכתוב לחיים** בברכת ההודאה.
* **בספר חיים** בברכת שים שלום. לפי נוסח אשכנז המקורי, גם משנים את חתימת הברכה לחתימה הארצישראלית "ברוך אתה ה' עושה השלום". אולם, כמה פוסקים התנגדו לשינוי זה, ולכן בהרבה קהילות לא נוהגים שינוי זה.
בסדר רב עמרם גאון מובא לפני **וכתוב לחיים** תוספת ארוכה:  ואחר כך אומרים  ואז מוסיפים  כך היה נהוג גם בנוסח צרפת, מנהג דומה השתמר בנוסח איטליה. לפי מנהג אשכנז המזרחי אומרים את הנוסח "זכור רחמיך" בחזרת הש"ץ של מוספי ראש השנה, ושל תפילות יום כיפור לפני "וכתוב לחיים".

היו מהגאונים שהתנגדו להוספות אלו, משום שהם נוגדים את הכלל שאין אומרים בקשות בג' ברכות ראשונות וג' ברכות אחרונות, והיו שהנהיגו כפשרה לומר זאת רק בראש השנה וביום הכיפורים, אולם למעשה נהוג לאמרם בכל עשרת ימי תשובה. חוץ מ**ובכן תן פחדך** שכנראה בשל ארכו נהוג ברוב קהילות ישראל לאמרו רק בראש השנה ויום כיפור, אמנם בנוסח הרמב"ם וכן מנהג תימן וארם צובא נהוג לאמרו כל עשרת ימי תשובה.

### ברכת קדושת השם
בברכת קדושת השם מוסיפים מספר פסקאות ("ובכן תן פחדך") המבטאות את שלטון ה' על עולמו ואת אימת הבריות מפניו.

בברכת אתה קדוש יש שנהגו להוסיף קטע זה, (גם אצל מי שלא נהג להוסיף "ובכן תן פחדך") "קדוש אתה ונורא שמך ואין אלוה מבלעדיך". יש קהילות שאמרו נוסח זה במקום הנוסח הרגיל של ברכת "קדושת השם", ויש שאמרו נוסח אחר "לדור ודור המליכו לאל".

בכל הנוסחאות מוסיפים בחתימה את הפסוק "ויגבה ה' צבאות במשפט והאל הקדוש נקדש בצדקה". ומקדימים לו "ככתוב" או "ונאמר".

### ברכת קדושת היום
[260px|ממוזער|מתוך [המחזור המשולש, שחרית לראש השנה, גרמניה, המאה ה־14]]בתפילת עמידה שבתפילות ערבית, שחרית ומנחה מברכים שבע ברכות, כבכל יום טוב. 

הברכה האמצעית, המכונה ברכת קדושת היום, פותחת כבכל יום טוב בפסקאות 'אתה בחרתנו', 'ותתן לנו' ו'יעלה ויבא'. לאחריהם ממשיכה הברכה בפסקה 'מלוך על כל העולם', המבטאת את הציפייה להופעת מלכות ה' על העולם:

הברכה מסיימת בפסקת 'קדשנו במצותיך', כבכל יום טוב, וחותמת במשפט הבא:

כאשר חל היום השני של ראש השנה במוצאי שבת, מוסיפים לאחר 'אתה בחרתנו' פסקה המתחילה במילים 'ותודיענו' המהווה הבדלה בין שבת ליום טוב (בדומה ל'אתה חוננתנו'), כבכל יום טוב שחל במוצאי שבת.

### מלכויות, זכרונות ושופרות

בתפילת מוסף של ראש השנה מברכים תשע ברכות בניגוד לתפילת מוסף בשבת ויום טוב שהיא של שבע ברכות, מוסיפים את אמירת מלכויות זכרונות ושופרות.

מקור ההוספה הוא על פי האמור בתלמוד במסכת ראש השנה: 

ברכת מלכויות, מציינת את המלכת האל, ברכת זכרונות, את העלאת זכרונם של ישראל לפני הקדוש ברוך הוא, וברכת שופרות מציינת את מצוות תקיעת שופר.

לפי המנהג המקובל משלבים את ברכת המלכויות יחד עם ברכת "קדושת היום", כדעת רבי עקיבא.

בתוך כל אחת מהברכות אומרים לפחות עשרה פסוקים הקשורים לנושא הברכה, שלשה פסוקים מהתורה שלושה מהכתובים ושלושה מהנביאים, ומסיימים בפסוק נוסף מהתורה.

### ותערב

כבכל יום טוב, בקהילות אשכנז נהוג להוסיף בתפילת מוסף בסוף ברכת העבודה את נוסח ותערב.

## קריאת התורה
בשני ימי ראש השנה מוציאים שני ספרי תורה בין תפילת שחרית למוסף. בשעת הוצאת ספר תורה נוהגים לומר י"ג מידות של רחמים ותפילה מיוחדת לימים הנוראים, בשבת לא מוסיפים את שתי התוספות הללו. בשני הימים קוראים בתורה בפרשת וירא, ביום הראשון על הולדת יצחק, גירוש הגר וישמעאל והברית עם אבימלך וביום השני על עקידת יצחק. בשני הימים קוראים בספר השני בפרשת פנחס על הקורבנות המוקרבים בבית המקדש בראש השנה. לאחר קריאת התורה המפטיר קורא בנביא, ביום הראשון בספר שמואל א' בפרק א' על הולדת שמואל וביום השני בספר ירמיהו בפרק ל"א. נהוג לתקוע את התקיעות הראשונות (תקיעות דמיושב) לפני שמחזירים את ספרי התורה לארון הקודש.

מפני אורך התפילה, בקהילות אשכנזיות רבות נהוג לערוך הפסקה לקידוש בין קריאת ההפטרה לתקיעות הראשונות.

## תפילות ופיוטים שונים
[250px|ממוזער|פרוכת ל[ימים נוראים עם המילים הפותחות את הפיוט "עת שערי רצון להפתח"]]

### פיוטים בנוסח אשכנז
באשכנז הקדומה, נהגו בחלק מן הקהילות להוסיף פיוטי מערבית כמו בשאר ימים טובים. מנהג זה נתבטל בתקופה קדומה יחסית, ונשאר רק בקהילת וורמייזא.

בקהילות אשכנז נהוג להוסיף בברכות קריאת שמע ובחזרת הש"ץ פיוטים שונים, הפיוטים התחברו בתקופות קדומות מאוד, ומכונים בשמות לפי מקומם בתפילה: "יוצר" "אופן" "מגן" "מחיה" "סילוק" ועוד. הפיוטים הנאמרים בברכות מלכויות זכרונות ושופרות נקראים "תקיעתא".

כיום מקובל ברוב קהילות יוצאי מזרח אירופה שלא לומר פיוטים בתוך ברכות קריאת שמע, או בתוך הקדושה, ואף בפיוטי חזרת הש"ץ מדלגים על פיוטים רבים.

בין הפיוטים הנאמרים בחזרת הש"ץ נמצאים:
*בברכת קדושת השם של תפילת שחרית - אדירי איומה יאדירו בקול ביום הראשון, ו"מלך עליון אמיץ המנושא" ביום השני.
*בברכת קדושת השם של תפילת מוסף - מלך עליון אל דר במרום ביום הראשון, ונתנה תוקף, וכל מאמינים וויאתיו כל לעבדך בשני הימים.
* לאחר התקיעות שבסיומה של כל אחת מברכות מלכויות זכרונות ושופרות - היום הרת עולם וארשת שפתינו.

### הנני העני ממעש

בקהילות אשכנז נהוג שהחזן אומר לפני תפילת מוסף את תפילת "הנני העני ממעש", ובקצת מקומות הוא נאמר (בלחש) גם על ידי החזן לשחרית קודם ברוך שאמר.

### פיוטים בנוסח הספרדים
בקהילות ספרד נוהגים לומר בליל ראש השנה את הפיוט אחות קטנה, ולפני תקיעת שופר אומרים את הפיוט עת שערי רצון להפתח. ביום השני של ראש השנה אומרים בערבית את הבתים האחרונים של הפיוט בת אהובת אל (הבתים המתחילים במילים "חון תחון"), ולפני התקיעות את הפיוט אם אפס רבע הקן (ויש הנוהגים לומר שוב "עת שערי רצון"). בנוסף, בשני הימים נהוג לומר מספר פיוטים לפני ברוך שאמר או לפני פתיחת ההיכל (ביום הראשון- אלהי אל תדינני כמעלי, רעה בשבטך, שואף כמו עבד, שופט כל הארץ וידי רשים. ביום השני- שפל רוח, אדני יום אערך לך תחינה ו-יה שמך ארוממך).

### אבינו מלכנו

אחרי התפילה אומרים בראש השנה את התפילה הקדומה אבינו מלכנו. בקהילות האשכנזים, אין אומרים אותו בשבת.

### תשליך

יש הנוהגים לומר בראש השנה תפילה מיוחדת הנקראת תשליך ונאמרת כמקובל על המים. וכוללת מספר פסוקים. כיום נהוג לומר עם תפילה זו תפילה נוספת שמקורה בספר חמדת ימים. אולם יש הנמנעים מלאמר תפילה זו.
ביהדות פרס אף נהגו לתקוע לאחר התשליך: תשר*ת, תש*ת, תר*ת.
ולאחר מכן תרועה גדולה.

==מנהגים שונים בתפילות ראש השנה==
ישנם מנהגי תפילה מיוחדים הנוהגים רק בתפילות ראש השנה.
* בתפילת [[עלינו לשבח]] הנאמרת ב[[חזרת הש"ץ]] של תפילת מוסף, נוהגים להשתחוות באמירת "ואנחנו כורעים", יש הנוהגים בכריעה על הברכים ויש הנוהגים בהשתטחות מלאה – "פישוט ידיים ורגלים".
* בניגוד לכל ימי השנה בהם מתפללים תפילת [[שמונה עשרה]] בלחש דווקא, יש הנוהגים ב[[ראש השנה]] להתפלל בקול רם.
* יש מבני אשכנז הנוהגים להתפלל את תפילות ראש השנה בכריעה, גם זאת בניגוד להלכה והמנהג בשאר ימות השנה.
*יש הנוהגים ללבוש בתפילות ראש השנה [[קיטל]] - מלבוש מיוחד מבד לבן, ואחרים נוהגים שרק ה[[שליח ציבור|חזן]], התוקע ו'המקריא' לובשים קיטל.
*לפי נוסח ה[[רמב"ם]] (וכן הוא מנהג תימן ב[[נוסח בלדי]]) בתפילת מוסף אין לחש, אלא שליח הציבור אומר את התפילה בקול רם. הסיבה לכך היא אריכות התפילה, והקושי בלכוון לאורך כל התפילה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hebrewbooks.org/21790 מחזור לראש השנה נוסח אשכנז] מהדורת [[דניאל גולדשמידט]].
* [http://www.hebrewbooks.org/43503 מחזור רעדלהיים ליום ראשון ראש השנה] [http://www.hebrewbooks.org/43508 וליום שני] לפי נוסח אשכנז המערבי.
* [http://www.hebrewbooks.org/43137 מחזור רעדלהיים ליום ראשון ראש השנה] [http://www.hebrewbooks.org/43507 וליום שני] לפי נוסח אשכנז המזרחי.
* [http://www.hebrewbooks.org/51696 מחזור תפילת ישרים לראש השנה] לפי [[נוסח הספרדים]].
* [http://www.hebrewbooks.org/7116 מחזור קמחא דאבישונא] מאת רבי [[יוחנן טריויש]] ב[[נוסח איטליה]].
* [http://www.hebrewbooks.org/44533 מחזור לראש השנה נוסח קארפינטראץ] הוא [[נוסח פרובאנס]]
* [http://www.hebrewbooks.org/21965 מחזור לראש השנה] [[נוסח ארם צובא]].
* [[מאיר בר-אילן (חוקר)|מאיר בר־אילן]], [https://faculty.biu.ac.il/~barilm/articles/publications/publications0057.html השינויים בתפילות ראש השנה: משנת ראש השנה ד', ז'], *'סידרא''', י"ג (תשנ"ז), עמ' 25–46

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ראש השנה