לימודי רפואה בישראל

שמאל|ממוזער|250px|בניין בית הספר לרפואה על שם גריי, אוניברסיטת תל אביב
שמאל|ממוזער|250px|בניין הפקולטה לרפואה על שם רפפורט, הטכניון
**לימודי [[רפואה]] ב[[ישראל]]** מתקיימים בתשעה בתי ספר לרפואה, ובשני מסלולים: מסלול ארבע שנתי לבעלי תואר ראשון רלוונטי ומסלול שש שנתי לבוגרי תיכון.

מספר המקומות המוגבל בבתי הספר הקיימים וביקוש גדול למקומות אלו גרם לכך שתנאי הקבלה לבתי הספר הללו הפכו לקשים מאוד, ובמשך שנים רבות רף הקבלה ללימודי רפואה  הוא הגבוה מבין כל תחומי הלימוד. היות שתנאי הקבלה ללימודי תואר דוקטור לרפואה בישראל נחשבים לדורשניים ביותר, הרי שישראלים רבים שרוצים ללמוד רפואה לומדים בחו"ל, שם תנאי הקבלה מחמירים פחות, ואף מסלולי הלימוד קצרים יותר. יעדים נפוצים למטרה זו הונגריה, צ'כיה, אוקראינה, רומניה ואיטליה. נכון ל-2024, 70% ממקבלי הרישיון לעיסוק ברפואה בישראל למדו במוסדות זרים.

## פקולטות לרפואה בישראל
* הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים והדסה – שש שנתי – שנת 1949
* הפקולטה לרפואה על שם גריי של אוניברסיטת תל אביב – שש שנתי וארבע שנתי – שנת 1964
* הפקולטה לרפואה על שם רפפורט של הטכניון בחיפה – שש שנתי – שנת 1971
* הפקולטה למדעי הבריאות על שם גולדמן של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב – שש שנתי וארבע שנתי – שנת 1974
* הפקולטה לרפואה על שם עזריאלי של אוניברסיטת בר-אילן בצפת – שש שנתי וארבע שנתי – שנת 2011
* בית הספר לרפואה ע"ש אדלסון של אוניברסיטת אריאל בשומרון – ארבע שנתי – שנת 2018
* בית ספר לרפואה על שם דינה רקנאטי של אוניברסיטת רייכמן – ארבע שנתי – שנת 2024
* בית הספר לרפואה על שם הרטה ופול עמיר באוניברסיטת חיפה – שש שנתי – שנת 2025
* בית ספר לרפואה במסלול מחקרי על שם מרים ואהרון גוטווירט של מכון ויצמן למדע – תוכנית משולבת של MD-PhD שאורכת כשבע שנים וחצי – שנת 2025

## היסטוריה
בית הספר לרפואה הראשון בישראל היה זה של האוניברסיטה העברית בירושלים שנפתח ב-1949. בשנות ה-50 של המאה ה-20 התקיימו לימודי רפואה בישראל רק שם. העלות הגבוהה של הוראת הרפואה הביאה להגבלת מספר הסטודנטים החדשים, בהתאם לצורכי המדינה, לכ-50 סטודנטים לשנה. עקב מגבלה זו, רבים שביקשו להתקבל ללימודי רפואה לא התקבלו וחלקם יצאו ללמוד בחוץ לארץ. בשנת 1955, למשל, התקבלו ללימודים 50 מתוך 280 מועמדים ובשנת 1958 התקבלו 50 מתוך 400 מועמדים. האוניברסיטה העברית ביקשה להרחיב את מספר הלומדים ל-75 ואף למאה לשנה, ובשנת 1957, בעקבות העלייה מפולין, הורחב בית הספר לרפואה כדי לקלוט סטודנטים עולים, דבר שיצר התמרמרות בקרב בני הארץ שביקשו ללמוד רפואה. מספר הסטודנטיות לרפואה היה קטן לעומת מספר הסטודנטים. היו שטענו שמדובר במדיניות מכוונת של הפקולטה לרפואה, שאינה רוצה לבזבז משאבים על נשים, שלגישת הפקולטה, לאחר נישואיהן ספק אם יתמידו במקצוע.

בנובמבר 1964 נפתח בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב והחלו ללמוד בו ישראלים תלמידי שנה ד' וה' שלמדו את לימודי השנים הקודמות מחוץ לישראל. בשנת 1966 החלו 76 סטודנטים לימודי שנה א' ברפואה באוניברסיטת תל אביב. הקמת בית הספר לא פתרה את הבעיה של המחסור במקומות ללימודי רפואה, וישראלים המשיכו ללמוד רפואה בחו"ל, בעיקר ברומניה ובאיטליה.

ב-1964 נחתם הסכם בין ד"ר משה לזר, מנהל בית החולים רמב"ם בחיפה, לבין הפקולטה לרפואה בירושלים, לפיו בית החולים רמב"ם יסונף לאוניברסיטה העברית כאחד מבתי החולים בהם יעשו חלק מתלמידי השנה החמישית והשישית של בית הספר לרפואה של האוניברסיטה לימודים קליניים. לאחר ארבע שנים ביקש בית החולים להקדים את בואם של הסטודנטים מירושלים וביקש לקלוט אותם כבר בשנת לימודיהם הרביעית, אולם האוניברסיטה העברית התנגדה. במקום זאת נפתחה תוכנית לימודים לשנה רביעית עבור סטודנטים ישראליים שלמדו רפואה באיטליה. באוגוסט 1969 התקבלה החלטת ממשלה על פתיחת שערי בית החולים רמב"ם לתלמידי שנה רביעית, ובנובמבר נקלטו 40 הסטודנטים הראשונים. בשנת הלימודים 1971 נפתחה כיתה ללימודי שנה א' ברפואה בטכניון. ב-1979 נחנך בצמוד לבית החולים הבניין למדעי הרפואה ע"ש משפחת רפפורט ובו הפקולטה לרפואה ע"ש רות וברוך רפפורט.

בשנת 1972 למדו בישראל כ-250 סטודנטים לרפואה בכל שנתון. 1,500 ישראלים למדו רפואה באוניברסיטת בולוניה.

בית הספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון הוקם ב-1974 בשיתוף עם שרותי בריאות כללית (אז קופת החולים הכללית) והמרכז הרפואי סורוקה, בעקבות החלטת המועצה להשכלה גבוהה בישראל במרץ 1973. ההחלטה עברה על חודו של קול בתמיכת שר החינוך יגאל אלון.

בשנת 2008 נפתח באוניברסיטת תל אביב מסלול ארבע שנתי ללימודי רפואה לבעלי תואר ראשון.

באוקטובר 2002 קבעה ועדת פזי שהחל משנת 2010 יש להכפיל את מספר הסטודנטים לרפואה כדי למנוע ירידה בשיעור הרופאים. ביוני 2007 קבעה ועדת הלוי שיש לפתוח בית ספר נוסף לרפואה. באוקטובר שנת 2011 מומשה המלצה זו, עם פתיחת הפקולטה לרפואה בצפת. בשנה זו החלו 694 סטודנטים בלימודי רפואה בישראל.

כיום, מספר הרופאים לנפש בישראל עדיין נחשב נמוך בהשוואה למדינות אחרות. כמו כן, הביקוש ללימודי הרפואה נמצא בירידה, בין הגורמים המביאים להפחתה במספר הבוחרים ללמוד רפואה נכללים משך הלימודים הארוך ואופיים התובעני, וכן העדפתם לקריירה בתחומי ההייטק והביוטכנולוגיה לאור השכר הגבוה יותר, וכן בעקבות תנאי כניסה נוחים יותר אקדמיה במקצועות המדעיים ומדעי המחשב לעומת לימודי רפואה. חסמי הכניסה הגבוהים ללימודים וכן העובדה כי רבים מן הסטודנטים בוחרים לעבור ללמוד מעבר לים הופכים את מקצוע הרפואה לפחות מבוקש גם בקרב הורי צעירים בישראל. בממשלה פועלים להעלאת מספר הרופאים דרך הקצאת משאבים ולצמצום מספר הישראלים הבוחרים ללמוד מעבר לים בין היתר על ידי סגירת התוכניות האמריקאיות לרפואה כדי לפנות מקום לסטודנטים ישראלים נוספים.

באוקטובר 2018 נפתחה הפקולטה לרפואה באוניברסיטת אריאל במסלול ארבע שנתי לבוגרי תואר ראשון.

באוקטובר 2023 נפתח מסלול שש שנתי באוניברסיטת בר-אילן בצפת.

מחקר שפורסם ב-2024 מצא שהקמת פקולטות לרפואה לוותה באופן קבוע בהתנגדויות מצד הפקולטות הקיימות לרפואה, החל מההתנגדות של הפקולטה לרפואה בירושלים להקמת הפקולטה בתל אביב בשנות ה-50 של המאה ה-20 וכלה בהתנגדות של כל הפקולטות הקיימות להקמת הפקולטה לרפואה באוניברסיטת רייכמן. חריגה בהקשר זה הייתה ההתנגדות להקמת פקולטה באוניברסיטת אריאל שמעבר לקו הירוק, שהייתה ברובה התנגדות פוליטית.

בפברואר 2025 נפתחה הפקולטה לרפואה הפרטית הראשונה בישראל באוניברסיטת  רייכמן במסלול ארבע שנתי לבוגרי תואר ראשון.

באוקטובר 2025 נפתחו בתי הספר לרפואה באוניברסיטת חיפה בתוכנית לימודים שש שנתית ובמכון ויצמן למדע במסלול המשלב ביצוע דוקטורט (PhD).

בינואר 2026 אישר המל"ג לאוניברסיטת דברצן ההונגרית לפתוח שלוחה ללימודי רפואה באילת, אישור ראשון להקמת שלוחה של אוניברסיטה זרה בתחום זה.

## מסלולים

רוב התלמידים לומדים במסלול השש-שנתי אליו מתקבלים בוגרי בתי ספר תיכוניים, בנוסף קיים מסלול ארבע-שנתי לבעלי תואר ראשון.

### התוכנית השש־שנתית (המסלול הרגיל)
בישראל עתידים לפעול שישה בתי ספר לרפואה המציעים מסלול לימודים רגיל בן 6 שנים ושנת סטאז' נוספת: באוניברסיטה העברית בהדסה, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בן-גוריון, בטכניון, בפקולטה לרפואה בגליל של אוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטת חיפה.

לימודי הרפואה במסלול נמשכים שש שנים, למעט מסלולים ייחודיים, ולאחריהן שנת השתלמות מעשית (סטאז'). המסלול מחולק לשני חלקים בני שלוש שנים. בחלק הראשון נלמדים מדעי יסוד (לימודים קדם-קליניים) ובסיומו מוענק תואר בוגר במדעי הרפואה (). בחלק השני לומדים הסטודנטים במחלקות בתי החולים האוניברסיטאיים (לימודים קליניים). בסיומו, ולאחר הסטאז', מוענק תואר דוקטור לרפואה ().

### התוכנית הארבע־שנתית לבעלי תואר ראשון
תוכנית ללימודי רפואה במסלול קצר יותר (ארבע שנים ושנת סטאז') מוצעת לבעלי תואר ראשון בכל תחום בממוצע 80 ומעלה לאחר שהשלימו, בעת הלימודים לתואר או בנפרד מהם, קבוצת קורסים במדעי החיים וקורס בסטטיסטיקה ("קורסי ליבה"). תהליך הקבלה לתוכנית כולל מבחן ידע מעמיק ומבחן אישיותי. התוכנית קיימת באוניברסיטת תל אביב, בפקולטה לרפואה בגליל (צפת) של אוניברסיטת בר-אילן, בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת אריאל בשומרון, באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע, באוניברסיטת רייכמן, ותוכנית הכוללת PhD במכון ויצמן למדע. למעוניינים שנדרשים להשלים את קורסי הליבה או חלק מהם, הקורסים מוצעים בכמה מוסדות אקדמיים בישראל גם כלימודי חוץ שאינם חלק מלימודים לתואר ראשון. חלק מהמוסדות מציעים קורסים שהם נרחבים יותר מהנדרש להתמיינות או שיש להם דרישות קדם, ולמתעניינים מומלץ שלא לכלות את זמנם בלימוד חומר שאינו נחוץ. דרישות קורסי הליבה לשם התמיינות לתוכנית הארבע-שנתית הן זהות בארבע האוניברסיטאות שמציעות את התוכנית.

### תוכניות לסטודנטים זרים
יש מספר תוכניות המיועדות לסטודנטים זרים, בעיקר מארצות הברית, המתקבלים לאחר תואר ראשון. אוניברסיטת תל אביב מקיימת תוכנית כזאת מ-1976 והיא מוכרת על ידי מועצת המנהלים של האוניברסיטה של מדינת ניו יורק (Regents of the University of the State of New York State). הטכניון מציע תוכנית כזאת החל מ-1983.

מסלול בעל מאפיינים דומים, מוצע למשל, באוניברסיטת ניקוסיה בקפריסין בתוכנית של בית הספר לרפואה של סנט ג'ורג' של אוניברסיטת לונדון ונערך בשיתוף בית החולים תל השומר ברמת גן כאשר הסטודנטים המצטרפים אליו לומדים בניקוסיה שנתיים ואז עוד שנתיים של סבב מחלקות קליניות בבית החולים תל השומר. בוגרי מסלול זה מקבלים תואר MBBS שהוא המקבילה הבריטית לתואר MD.

תוכנית נוספת בת 3 שנות לימוד קיימת בפקולטה לרפואה בצפת ומיועדת לסטודנטים שהשלימו 3 שנות לימוד פרה קליניים במוסדות בחו"ל.

## ראו גם
* רפואה ומכשור רפואי
* דיני פניות ציבור בנושאים רפואיים ובריאות במשרדי מדינת ישראל
* דוקטור לרפואה
* רופא
* MD-PhD

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
**אתרי אינטרנט של בתי ספר לרפואה**:
* בית הספר לרפואה, באתר של הפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים
* בית הספר לרפואה, באתר של הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב
* הפקולטה לרפואה, באתר של הטכניון
* בית הספר לרפואה, באתר של הפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב
* הפקולטה לרפואה, באתר של אוניברסיטת בר-אילן בצפת
* בית הספר לרפואה, באתר של אוניברסיטת אריאל בשומרון
* בית ספר דינה רקנאטי לרפואה של אוניברסיטת רייכמן

## הערות שוליים

*
קטגוריה:לימודי רפואה
קטגוריה:ישראל: חינוך מקצועי