open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אל נורא עלילה

[450px|ממוזער|שמאל|אל נורא עלילה מתוך [מחזור קטלוניה, המאה ה-14]]

**אֵל נוֹרָא עֲלִילָה** הוא פיוט הפותח את תפילת נעילה של יום הכיפורים בקהילות הספרדים והתימנים.
הפיוט פותח בשורות: .

הפיוט חובר על ידי רבי משה אבן עזרא, פיוט דומה קדום לו שנכתב בידי יוסף אבן אביתור נמצא בגניזת קהיר ונראה שאבן עזרא השתמש בו כבסיס לפיוט המיוחס לו.

## תוכן הפיוט
תוכן הפיוט הוא בקשה מאלוהים למחול על חטאי העם, וגם בקשה לגאולה קרובה. בשל מליצתו היפה של הפיוט הונהג לאחרונה לאומרו גם בכמה קהילות אשכנזיות.

האותיות הראשונות בכל מחרוזת בפיוט יוצרות אקרוסטיכון: "משה חזק".
המשורר פונה לבוראו בתואר "אל נורא עלילה", כלומר האל שמעשיו מעוררים יראה כלפיו, שמקורו בספר תהלים פרק סו: "לכו וראו מפעלות אלוהים, נורא עלילה על בני אדם".
חלקים בפיוט פונים אל הבורא, וחלקים אחרים פונים לקהל המתפללים ("תזכו לשנים רבות...) ולמלאכי מרום ("מיכאל שר ישראל, אליהו וגבריאל...).
נעימת הפיוט המסורתית קצבית ואופטימית, בשונה ממרבית פיוטי הימים הנוראים, ונועדה להפיח התעוררות רוחנית בקהל המתפללים המותשים מן הצום לקראת הישורת האחרונה של תפילות יום הכיפורים.

## התייחסות בתרבות

הגיטריסט הישראלי אלי דאלי, ביצע את הלחן המסורתי של הפיוט בסגנון רוק כבד. העיבוד הוא חלק מאלבום שהוציא דאלי, שנקרא "תפילה מתכתית".

להקת המטאל הישראלית אורפנד לנד הוציאה אלבום הנקרא 'El Norra Alila' על שם פיוט זה, ובו שורה מהפיוט בשיר האחרון באלבום, "שיר השירים".

להקת הרוק הישראלית נקמת הטרקטור חותמת את כל הופעותיה בשני העשורים האחרונים בשירה מתוך הפיוט, שגם הוקלט ומופיע כשיר אחרון באלבום "מה לאהובי".

שירו של ישי ריבו, "תוכו רצוף אהבה", כולל אזכור של הפיוט - "מַמְצִיא לָנוּ מְחִילָה, לֹא רַק בִּשְׁעַת הַנְּעִילָה".


תמונה:The_National_Library_of_Israel_-_El_Nora_Alila_-_Baghdad_version_-_1785181_HURI.ogg|אל נורא עלילה, נוסח עיראק, בגדאד  שרים: יעקב חורי וקבוצה. מקליטה: א. גרזון-קיוי. הוקלט בירושלים, 1958.
תמונה:The_National_Library_of_Israel_-_El_Nora_Alila_-_Greek_version_-_1785182_larisa.ogg|אל נורא עלילה, נוסח יוון. הוקלט בלריסה שביוון ב-1970. שר: יצחק מיזן  מקליט: אמנון שילוח.


## קישורים חיצוניים

* על הפיוט, באתר "דעת"
*
* ביצועים שונים באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
* רחל ארז, הסבר הפיוט: "אל נורא עלילה", באתר "דעת"
* אל נורא עלילה, מארון הספרים היהודי
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:פיוטי משה אבן עזרא
שירות ייעוץ לאזרח

**שי"ל** – **שירות ייעוץ לאזרח** הוא שירות השייך למשרד הרווחה והביטחון החברתי, במסגרת האגף לתפקידים מיוחדים, ועובד בשיתוף עם הרשויות המקומיות. השרות מופעל על ידי רכזות ורכזים בשכר ומפעיל מאות מתנדבים. הייעוץ וההכוונה ניתנים לתושבים במגוון נושאים, כאשר תחומי הייעוץ העיקריים הם דיני עבודה, ייעוץ משפטי, דיור ושיכון, צרכנות ותקשורת, ביטוח לאומי, מיסים ואגרות, משפחה ואישות. זהו הגורם הממשלתי היחיד הנותן מידע והכוונה בנוגע לזכויות ונהלים הנוגעים לכלל השירותים הממשלתיים בישראל.

שי"ל הוקם בחיפה בשנת 1956, על פי דגם של ה-CAB-Citizens Advice Bureau הבריטי, ובהמשך בערים רבות בארץ. ב-1975 משרד הסעד דאז (תחת שר הסעד מיכאל חזני) פרש את חסותו על הארגון שהופעל עד אז רק על ידי מתנדבות (בעיקר) והוא הפך לחלק מהמשרד הממשלתי.

## שירותי הארגון
השירות מפעיל נכון ל-2017 כ-68 לשכות ב-51 יישובים רחבי הארץ, וכ-1000 מתנדבים, מתוכם כ-100 פועלים בסיוע בבתי המשפט. את הייעוץ וההכוונה נותנים מתנדבים חלקם אנשי מקצוע בתחומי מקצועם (עורכי דין, רואי חשבון וכו') וחלקם מתנדבים ממקצועות שונים, העוברים השתלמויות שנתיות שונות במסגרת שי"ל, בנושאי עבודה, זכויות אזרח, צרכנות, יחסים בין-אישיים ועוד. כמו כן פעילים בשי"ל סטודנטים למשפטים, כלכלה ומנהל עסקים מאוניברסיטאות ומכללות שונות, הנותנים ייעוץ ראשוני, מסייעים במילוי טפסים ובמכתבים לפונים, ללא ייצוג משפטי. פעילותם בשי"ל נחשבת לחלקם כקרדיט בלימודים ומזכה לעיתים במלגה. כל השירותים, כולל ייעוץ טרום משפטי הניתן על ידי עורכי הדין וסטודנטים למשפטים, ניתנים ללא תשלום, לכל פונה, בלי קשר לגובה הכנסתו.

בחלק מלשכות שי"ל ניתנת עזרה במילוי טפסים לסיוע משפטי, שמשרד המשפטים מעניק לאזרחים על פי שיקולים כלכליים ואחרים. במקרה זה משמש שי"ל כצינור להעברת הטפסים ולמפגשי מיון ראשוני עם נציג משרד המשפטים, במטרה לחסוך מן הפונים את הצורך בנסיעות והפסד ימי עבודה.
ממוזער|שירות ייעוץ לאזרח פתח תקווה
משנת 2017 גדל מספר הפניות למוקד הטלפוני של שי"ל ומספר הפניות הולך וגדל מאז שנסגר מוקד המידע של בתי המשפט ב-2010. שי"ל קשור גם למוקד המצוקה 118 של משרד הרווחה.

שי"ל הפעיל אתר אינטרנט, אליו גלשו מדי שנה כמיליון וחצי פונים שחיפשו מידע המאוחסן באלפי דפי המידע באתר. כמו כן הופעל באתר פורום לשאלות. ב-1 באוקטובר 2017 נסגר אתר שי"ל וגם הפורום.

מספר הפניות הרב ביותר נעשה ללשכות של שי"ל הפזורות בכל רחבי הארץ, ניתן לקבל בהן ייעוץ פנים אל פנים, ייעוץ דיגיטלי וכן ייעוץ טלפוני.

## כנס מתנדבי שי"ל 2023
בכנס מתנדבי שי"ל ביום 11 ביולי 2023 דווח מהכנס כי מספר מתדבי שי"ל הוא 1,247 נשים וגברים. היו באותה שנה 135,947 פניות וכן נפתחו 14 תחנות חדשות כמו: אזור, דרום השרון, כוכב יאיר-צור יגאל ועוד. במעמד הכנס הודתה מנהל שי"ל ארצית, אסתי סיני, למתנדבי הארגון ופועלם למען אוכלוסיות חלשות וגם לכאלו שאינם מסתדרים עם הפרוצדורת של משרדי הממשלה וארגונים ציבורים אחרים.

## קישורים חיצוניים
* רשימת תחנות שיל ברחבי הארץ, באתר מאגרי המידע הממשלתיים

* דף שירות ייעוץ לאזרח באתר משרד הרווחה
* 

## יוטיוב
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:מרכזי מידע
קטגוריה:ישראל: ארגוני עזרה
קטגוריה:קווי סיוע
קטגוריה:זוכי פרס מלאכים ברשת
הפועל טייבה

**הפועל טייבה** היא קבוצת הכדורגל המייצגת את העיר טייבה, והייתה הקבוצה הראשונה מן המגזר הערבי ששיחקה בליגה הבכירה בישראל, בעונת 1996/1997, אך לא הצליחה להטביע את חותמה בליגה, וכבר בעונת הבכורה נשרה חזרה לליגה הארצית (אז ליגת המשנה), לאחר מכן התדרדה לליגות נמוכות יותר עד שהתפרקה ב-2003. הוקמה מחדש בשנת 2024

## היסטוריה
הפועל טייבה נוסדה ב-1961 ושיחקה תחילה בליגה ג'. בשנת 1974 העפילה הקבוצה לליגה ב'. בשנת 1986 עלתה לליגה א', ושבע שנים מאוחר יותר, ב-1993, העפילה לליגה הארצית (ליגת המשנה דאז). את אותה עונה בליגה הארצית סיימה במקום החמישי, מרחק של חמש נקודות בלבד מפלייאוף העלייה ללאומית (הליגה הבכירה). כשתי עונות לאחר מכן בעונת 1995/1996 תחת המאמן הפולני ויצ'יץ' לזארק, טייבה זכתה באליפות הליגה הארצית, רחוקה חמש עשרה נקודות מהפועל בת ים שהייתה במקום השלישי ועלתה לליגה הראשונה בישראל, הליגה הלאומית. היא הייתה הקבוצה הראשונה מן המגזר הערבי שהעפילה לליגה הראשונה בישראל. בשל מצבו הרעוע של האצטדיון העירוני בטייבה, נאלצה הקבוצה לארח את משחקיה בליגה הלאומית באצטדיון הקופסה בנתניה, באצטדיון קריית אליעזר בחיפה ובאצטדיון השלום באום אל פחם. אף על פי שטייבה פתחה טוב את עונתה בליגה הלאומית עם שלושה ניצחונות רצופים, היא ניצחה בהמשך רק עוד משחק אחד בכל העונה. לזארק, המאמן הפולני, הוחלף בינואר של אותה שנה על ידי צבי רוזן ולאחר מכן מונה רפעת טורק למאמן הקבוצה אך למרות השינויים טייבה סיימה במקום האחרון וירדה לליגה הארצית.

אירוע טראגי שהתרחש בעונה זו היה מותו של שחקנה ואהיב ג'אברה, שהתמוטט ומת במהלך משחקה של הקבוצה מול בני יהודה תל אביב שנערך ב-4 באפריל 1997.

בעונת 1997/1998, סיימה טייבה במקום השמיני בליגה הארצית, אך עונה זו זכורה לאחר שמשחקה מול בני סכנין הופסק בעקבות תגרת אוהדים המונית. בעונה שלאחר מכן, 1998/1999, טייבה סיימה בתחתית הליגה הארצית עם שש נקודות בלבד בשלושים משחקים וירדה לליגה א' (שהפכה לליגה הארצית באותה עונה עקב הקמת ליגת העל). בעונת 1999/2000 למרות עונש הפחתת נקודות בעקבות התגרה במשחק מול בני סכנין, הצליחה טייבה לסיים באמצע הטבלה. שתי עונות לאחר מכן, בעקבות עונש הפחתת נקודות נוסף שקיבלה, סיימה הקבוצה במקום הלפני האחרון, נקודה אחת מתחת להפועל מג'ד אל כרום, והשלימה ירידת ליגה נוספת, לליגה השלישית. בשנת 2003, ירדה לליגה ב' והשלימה התדרדרות של 4 ליגות ב-7 שנים. עם ירידתה לליגה החמישית התפוררה ההנהלה והשחקנים עזבו, והקבוצה התפרקה סופית. באותה שנה עלו 2 קבוצות נוספות מן המגזר הערבי לליגה הבכירה (ליגת העל) שלקחו את מקומה בתודעה כקבוצות ערביות בליגה הראשונה: מכבי אחי נצרת ואיחוד בני סכנין.

## שחקני עבר בולטים

## תארים והישגים
**[[הליגה הלאומית בכדורגל|ליגת המשנה]]** (1):
*1995/96

**[[ליגה ב' (כדורגל)|ליגה ב׳]]** (1):
*1985/1986

**[[גביע הטוטו]] לליגת המשנה**:
*סגנות: 1993/1994

## הערות שוליים

קטגוריה:טייבה: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל ישראליות שהתפרקו
קטגוריה:קבוצות כדורגל ששיחקו בליגה הבכירה בישראל
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1965
טייבה
קטגוריה:קבוצות כדורגל ערביות ישראליות
איליתיה

**איליתיה** (ביוונית: **Εἰλείθυια**) במיתולוגיה היוונית, היא בתם של זאוס והרה ואחותם של ארס, הפיסטוס והבה.
 
איליתיה היא אלת הלידות. לא מסופר עליה הרבה במיתוסים ודמותה אינה ידועה כמעט.
במיתולוגיה מסופר כי כאשר אישה כורעת ללדת, איליתיה ממהרת למקום ועוזרת לה.

## תליון הזהב
לאחר שלטו, טיטאנית יפת תואר, התעברה מניאופיו של זאוס אף אי, עיר או אזור ביוון כולה לא הסכים לקבל את לטו מפני שפחדו מקנאתה וכעסה של הרה, אשתו של זאוס.
האי דלוס ריחם על לטו ונתן לה ללדת אצלו את ילדיה.
הרה ראתה זאת וכדי להקשות על לטו היא חטפה את בתה איליתיה, אלת הלידות, על מנת שלא תוכל להגיע ולעזור ללטו בלידתה.
האלות האחרות ראו זאת ולא ידעו מה לעשות, הן לא ידעו איך ללדת ורצו שלטו תלד את עוברה כראוי.
האלות החליטו לקרוא לאיריס, אלת הקשת בענן, שפיתתה את איליתיה אל האי דלוס בעזרת תליון זהב.
איליתיה עזרה ללטו בלידתה וכך נולדו התאומים ארטמיס ואפולו.

גרסה אחרת מספרת שאליתיה לא הצליחה לברוח מהרה ולכן לטו ילדה בייסורים רבים את ארטמיס, אלת הציד, שקפצה מגוף אימה ועזרה ליילד את אחיה התאום אפולו.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלים יווניים
קטגוריה:אלות פריון
סוג (טקסונומיה)

[ממוזער|[ארה כחולה-צהובה, ארה אדומת-מצח וארה ארגמנית, שלושתם שייכים לסוג ארה.]]
[ממוזער|[אייל קורא הוא דוגמה למין יחיד בסוגו והוא בעל מאפיינים שונים בהרבה משאר האייליים.]]
**סוג** (בלועזית: **גנוס**, **Genus**) הוא רמה של מיון טקסונומי של יצורים חיים. רמת הסוג נמצאת תחת רמת המשפחה (ואם ישנם גם תחת תת-משפחה או שבט). תחת הסוג ישנה רמת המין ולעיתים קיימת גם קבוצת משנה המכונה **תת־סוג**.

מקרים של התפצלות אבולוציונית יוצרים סוגים עם מספר מינים גבוה, בעוד שאירועי הכחדה או הצלחה יוצאת דופן של מין מסוים, עשויים להוביל לסוגים עם מספר מינים נמוך ולעיתים ישנו מין יחידי בסוגו.

## הגדרה ושימוש
סוג הוא קטגוריה שמטרתה לגשר בין הקטגוריה הרחבה יחסית של משפחה לקטגוריה הצרה של מין. ההגדרה של סוג היא הגדרה רחבה, והוא יכול להכיל בתוכו מין אחד או אלפים. לעיתים משתמשים ב"סוג" כדי לסווג בעלי חיים שנכחדו והנתונים ברמת המין לא זמינים לגביהם. לא תמיד החלוקה הטקסונומית מצליחה להכיל באופן אלגנטי את חלוקת המינים בטבע, אם כי במקרים רבים מאוד הסיווג ל"סוג" ממלא היטב את מטרתו.

במספר מקרים מינים מאותו סוג יוכלו להכליא ביניהם ביעילות, כמו אצל כמה חתוליים, אף שהדבר יוביל ליצירת זני כלאיים עקרים. מינים שאינם בני אותו סוג לא יצליחו להתרבות ביעילות לרוב, אם כי ישנם יוצאים מהכלל.

## דוגמאות
ביצורים חיים רבים ניתנת חשיבות רבה לסוג, כשהמינים עצמם פחות מוכרים. מספר מינים של הפרוטיסט *[[Plasmodium]]*, לדוגמה, גורמים למחלת המלריה; לפיכך מוזכר בדרך כלל באזכורים יום-יומיים ובספרות המדע הפופולרי סוג ה-*Plasmodium* כגורם למחלת המלריה, מבלי לפרט את המינים השונים. עץ האלה מוכר לרוב האנשים בשמו זה; זהו למעשה סוג הכולל כמה מינים, כגון אלה ארצישראלית ואלת המסטיק. הדוב מהווה סוג הכולל כמה מינים כמו דוב קוטב או דוב חום, אם כי גם מינים אחרים במשפחת הדוביים יכולים להיקרא בשם "דוב", אף שהם שייכים לשם אחר כמו דוב שפתני, דוב מלאי או דוב פנדה. למרות שמינים מסוימים נראים מספיק דומים כדי להשתייך לאותו סוג, הם יכולים להיות מובחנים על פי הטקסונומיה ולעיתים מופרדים לסוגים אחרים. כך נכון למשל לגבי התן, הכולל מינים שבעבר השתייכו לסוג כלב.

במספר מקרים ישנם מינים יחידים בסוגם, כשהמינים הקרובים להם ביותר הם מהשבט או המשפחה ומעלה. בין הדוגמאות להם נמצאים הגרגרן, האוקפי ושפן הסלעים. חלקם למעשה אינם יחידים לחלוטין, מאחר שקרוביהם לסוג נכחדו, לעיתים בעידנים קדומים יותר.

שמו של הסוג עלול לבלבל עקב המין או התת-מין הדומיננטי בו. הסוג חתול למשל, אשר רבים מקשרים עם חתול הבית בלבד, כולל למעשה מינים רבים אחרים, כגון חתול ביצות, חתול מדבר סיני וחתול חולות.

בכתיב מדעי מופיע הסוג והמין של יצור מסוים באותיות לטיניות ובכתב מוטה (כל הרמות הנמצאות מעל לסוג אינן נכתבות בכתב מוטה). הסוג מופיע לפני המין ונכתב באות ראשונה גדולה; המין עצמו נכתב באות קטנה. באזכורים של יצורים בספרות המדעית מסתפקים כמעט תמיד בציון הסוג והמין; המשפחה והרמות שמעליה לעולם אינן מוזכרות, למעט במאמרים העוסקים בטקסונומיה. להלן מספר דוגמאות: *Plasmodium malariae* הוא הגורם הנפוץ ביותר למחלת המלריה; *Pistacia lentiscus* היא אלת המסטיק; *Crocodylus niloticus* הוא תנין היאור. לעיתים מופיע גם ציון תת-מין אחרי ציון המין: *Felis silvestris catus* הוא חתול הבית.

## ראו גם
* מין
* טקסון מונוטיפי
* מיון עולם הטבע

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
ההרים הכחולים

**ההרים הכחולים** הם רכס הרים בניו סאות' ויילס שבאוסטרליה, כמאה קילומטרים מערבית לסידני. זהו רכס של הרי שולחן עשויים אבן חול שמגיעים עד כ-1,300 מטרים מעל גובה פני הים. באזור נמצא מגוון עצום של מיני בעלי חיים וצמחים, חלקם ייחודיים לאזור.

ההרים הכחולים מוגדרים כפארק לאומי ואף הוכרזו כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו. האזור נקרא "ההרים הכחולים" בגלל השפעתם של עצי האקליפטוס הגדלים בו על האוויר: האדים העולים מעצי האקליפטוס מכילים שמן הגורם לאוויר לקבל גוון כחלחל, וכך נראים ההרים מרחוק ככחולים.

בתחום הפארק נמצאות מספר עיירות, ביניהם ההרים הכחולים, קטומבה, ולית'גו. קטומבה היא מרכז תיירותי ממנו יוצאים סיורים מאורגנים לשטח הפארק ואף נקודת היציאה לטיולים אתגריים הכוללים טיפוס וגלישת מצוקים.

## החי והצומח
בפראק חיים מגוון בעלי חיים כגון נמיית כיס נמרית, קנגורו חולדתי חוטמני, קואלה, דאון צהוב-בטן, דינגו וקנגורו אפור מזרחי.

## גלריית תמונות

ההרים הכחולים - שלוש האחיות.jpg|שלוש האחיות
ההרים הכחולים - צוק סלע.JPG|צוק סלע
ההרים הכחולים - רכבל בין הפסגות.JPG|רכבל מעל העמק
Blue Mountains.jpg|


## קישורים חיצוניים

* אתר ההרים הכחולים
* דף המועצה האזורית "ההרים הכחולים"
* אתר הבית של קטומבה
* אתר הבית של לית'גו
* 
* 

כחולים
קטגוריה:אוסטרליה: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אוסטרליה: פארקים לאומיים
קטגוריה:ניו סאות' ויילס: גאוגרפיה
קטגוריה:סידני: גאוגרפיה
אידה מזא"ה

**אידה מַזְאֶ"ה (מאזע, מזה)** (9 ביולי 1893; אוגלי בבלארוס - 13 ביוני 1962; מונטריאול בקנדה), משוררת יידיש, סופרת, מסאית ועורכת.

## קורותיה
נולדה בשם **אידה זשוקופסקי** בכפר אוגלי הסמוך למינסק, בלארוס.

אידה מזא"ה למדה עד גיל 13 עם אחיה בתלמוד תורה וקיבלה חינוך משכילי מאביה בביתם. בשנת 1908 היגרה עם משפחתה לאמריקה. לאחר שנישאה השתקעה במונטריאול, קנדה. שם כתבה את מרבית שירי הילדים ביידיש שלה, ערכה עיתוני ילדים וסייעה רבות לפליטים יהודים שהגיעו לקנדה.

בשנת 1926 החלה כותבת שירים, ושיריה הראשונים נדפסו בשנת 1928. בשנות השלושים וראשית שנות הארבעים נדפסו קובצי שירי היידיש שלה לילדים בוורשה, מונטריאול ואמריקה. שירים ומאמרים שלה שעסקו בעיקר בענייני ספרות נדפסו בעיתונות באמריקה, קנדה, פולין, ארגנטינה, מקסיקו וישראל. היא גם סייעה למשוררי יידיש צעירים בקנדה לפלס את דרכם לעולם הספרות והעיתונות.

שיריה היו מכל הסוגים: שירים עליזים לגיל הרך, ושירי עצבות ויתמות לילדים גדולים. אידה מזא"ה כתבה שירי יידיש בחרוזים, והושפעה ממשוררי צפון אמריקה האנגליים, בעיקר משירתה של אמילי דיקנסון ורוברט לואיס סטיבנסון. היא התייחדה בעיקר בסוגת השיר הלירי הקצר. נכתב עליה, בין היתר, כי בשיריה היא 'משחקת עם הילד, כאילו היא עצמה ילדה', ופעמים שהיא 'מתבטאת כאם אוהבת, שנהנית מן המשחק עם ילדה'.

שירי ילדים בודדים משל אידה מזא"ה תורגמו לעברית בידי שמשון מלצר ואוריאל אופק, ונדפסו בשעתו בעיתון הילדים "דבר לילדים". ביידיש פרסמה למעלה מחמישה כרכי שירה לילדים גדולים ולגיל הרך.

## מספריה
* 'אַ מאַמע', מונטריאול 1931.
* 'לידער פאר קינדער' (עם הקדמה של לייב מלאך), ורשה 1936.
* 'נייע לידער', מונטריאול 1941
* 'וואקסן מיינע קינדערלעך', שירי אמהות ושירי ילדים, מונטריאול 1954
* 'דינאַ: אויטוביאגראפישע דערציילונג', מונטריאול 1970

## לקריאה נוספת
* עדינה בר-אל, "אמא מספרת וסבתא מספרת עוד... השפעתן של נשים על ספרות הילדים ביידיש", **מעוף ומעשה**, 9, תשס"ד

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ילידות 1893
קטגוריה:סופרות כותבות יידיש
קטגוריה:יהודיות בלארוסיות
קטגוריה:נפטרות ב-1962
אירווינג לייטון

**אירווינג לייטון** (באנגלית: **Irving Layton**) היה שם העט של **ישראל פינקו לזרוביץ**' (12 במרץ 1912 – 4 בינואר 2006), היה משורר יהודי-קנדי. מהחשובים והחדשניים שבמשוררים של המאה העשרים.

## ביוגרפיה
אירווינג לייטון נולד בעיר טרגו ניאמץ, רומניה למשפחה דתית שהיגרה לקנדה בשנת 1913, כשהיה בן שנה. המשפחה השתקעה ברחוב אורבאן הקדוש (St. Urban Street) שהיה ברובע עוני של מונטריאול. סמוך לבר המצווה שלו נפטר אביו, ואירווינג ("איזי" בכינוי היידיש שלו), יצא לעבוד לעזרת המשפחה. הוא מכר סחורות בית מדלת לדלת ואסף כסף להמשך לימודיו בקולג'.

משהחל את לימודיו בקולג' הצטיין בלימודי הספרות האנגלית שלו. הוא הושפע בצעירותו מכתביהם של הסופרים האנגלים והאמריקאים: ולטר סקוט, אלפרד טניסון, ג'יין אוסטן, ג'ונתן סוויפט, שייקספיר, ג'ורג' אליוט ואחרים. עם הצטרפותו למפלגה הדמוקרטית הקנדית החל לעיין גם בכתבי ניטשה וקרל מרקס. בימי הקולג' הכיר גם לראשונה את א. מ. קליין, משורר יהודי-קנדי, שהחל את שירתו ביידיש ועבר לאנגלית.

בעת לימודיו במק-דונלד קולג' כתב אירווינג לייטון את שיריו הראשונים באנגלית, ופרסם טורים עיתונאיים שמשכו את לבם של הקוראים. בשל פעילותו בחוגים סוציאליסטיים נאסר עליו להיכנס לארצות הברית הסמוכה. בשנת 1942 הצטרף לצבא הקנדי ושרת בו כקצין. לאחר שחרורו מהצבא המשיך בלימודיו וסיים תואר שני במדעי המדינה בשנת 1946. לימד בבית ספר תיכון. בשנת 1976 זכה באות מסדר קנדה. פעילותו הספרותית של לייטון נמשכה עשרות שנים.

נפטר בינואר 2006, במונטריאול, בן 94 במותו.

## יצירתו הספרותית
לייטון הפך למשורר ידוע, והיה בין המשפיעים על לאונרד כהן הצעיר. הוא זכה בפרסים רבים ואף היה מועמד לפרס נובל לספרות. בשנות החמישים של המאה העשרים זכה לפרסום רב כמשורר וכסוציאליסט, לא רק בקנדה אלא בכל העולם דובר האנגלית. ושירתו התחבבה במיוחד על קוראים באיטליה ובקוריאה הדרומית.

אירווינג לייטון פרסם למעלה מחמישים כרכים של שירה אנגלית, ביקורת, מאמרים ופרוזה. ספר שיריו "תמיד על סף דמעות" הוא הספר הראשון של לייטון שתורגם לעברית בשנת 2010. שירים בודדים נוספים שלו בתרגום לעברית פורסמו בכתבי עת. בהלווייתו ספד לו לאונרד כהן: "קודם כל היה אירווינג לייטון, ואז היו כל שאר המשוררים. הוא היה המשורר הטוב ביותר שלנו. אין טעם לחוש צער ועצבות, כי עבודתו של לייטון תשרוד אחריו."

## קישורים חיצוניים

* תמונות וסקירה על חייו (אנגלית)
* 
* אירווינג לייטון בריאיון לטלוויזיה הקנדית, 1978 
* 
* 

קטגוריה:יהודים רומנים
קטגוריה:משוררים יהודים קנדים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים קנדים
קטגוריה:חברי מסדר קנדה
קטגוריה:מהגרים מרומניה לקנדה
קטגוריה:מונטריאול: אישים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1912
קטגוריה:קנדים שנפטרו ב-2006
הליגה הארצית בכדורגל

**הליגה הארצית בכדורגל** הייתה הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל עד שנת 1999, ובעקבות השינויים במבנה הליגות והקמת ליגת העל הפכה לליגה השלישית. בשנת 2009 בוטלה הליגה.

## היסטוריה
בשנת 1976 הוחלט על הקמת הליגה הארצית כליגה שנייה מתחת לליגה הלאומית, הליגה הבכירה דאז, ומעל לליגה א' שהייתה עד אז הליגה השנייה בישראל. לפי ההחלטה ארבע הקבוצות האחרונות בליגה הלאומית, בתוספת ארבע הקבוצות במקומות 2-5 בליגה א' דרום ובליגה א' צפון, הרכיבו את הליגה הארצית החדשה.

לאורך רוב שנותיה היו בליגה הארצית 16 קבוצות, והיא המשיכה לשמש כליגה שנייה עד תום עונת 1998/1999, אז הוחלט על שינוי במבנה הליגות והקמת ליגת העל מעל הליגה הלאומית. הליגה הארצית הפכה לליגה השלישית ושיחקו בה 12 קבוצות, כאשר שתי הקבוצות הראשונות בתום כל עונה עלו לליגה הלאומית, ושתי האחרונות ירדו לליגה א' דרום ולליגה א' צפון, בהתאם למיקומן הגאוגרפי. כמו כן בתום כל עונה ירדו שתי הקבוצות האחרונות בליגה הלאומית לליגה הארצית, ואילו לליגה הארצית עלו שתי קבוצות, אחת מליגה א' דרום ואחת מליגה א' צפון. בתקופה זו נערך גם גביע הטוטו לליגה השלישית, והוא בוטל עם ביטול הליגה הארצית בשנת 2009.

עונת 2008/2009 הייתה האחרונה בתולדות הליגה הארצית, לאחר שהוחלט לבטלה ולהגדיל את שתי הליגות הבכירות. סקציה נס ציונה סיימה את העונה במקום הראשון, ויחד עמה עלו לליגה הלאומית גם הפועל אשקלון, הפועל ראשון לציון, הפועל מרמורק, בית"ר שמשון תל אביב, מכבי עירוני בת ים והפועל נצרת עילית. הקבוצות הנוספות ששיחקו בעונה האחרונה של הליגה הארצית וירדו בסופה לליגה א' היו מכבי כפר כנא, הפועל בני טמרה, הפועל אום אל-פחם, הפועל בני ג'דיידה ומכבי עירוני טירת כרמל.

## ראו גם
* עונות בליגת המשנה בישראל

ארצית
קטגוריה:תחרויות כדורגל לא פעילות
אברהם משה קליין

**אברהם משה קליין** (באוקראינית: **Абрахам Мозес Кляйн**, באנגלית ובצרפתית: **Abraham Moses Klein** או בקיצור **A.M. Klein**; 14 בפברואר 1909 – 20 באוגוסט 1972) היה משורר יהודי-קנדי שכתב באנגלית. ממייסדי הענף של שירה יהודית-קנדית באנגלית. חיבר גם יצירות פרוזה ועסק בכתיבה עיתונאית ובפעילות ציבורית.

## ביוגרפיה
אברהם משה קליין נולד בשנת 1909 ברטנה שבאוקראינה. היגר כתינוק עם משפחתו האורתודוקסית, כנראה בשנת 1910, והמשפחה השתקעה במונטריאול. הוא למד בבית ספר קנדי, במקביל ללימודי יהדות שקיבל מאביו וממורים יהודיים פרטיים. סיים את בית הספר היסודי ואת התיכון בשנת 1922, ובשנת 1925 החל לימודיו באוניברסיטת מקגיל בכלכלה ובמדע המדינה. בראשית שנות השלושים החל לפרסם משיריו בכתבי עת ספרותיים במונטריאול, ואף ייסד וערך עם צעירים אחרים כתבי עת ספרותיים קצרי ימים.

קליין הצטרף לתנועת סטודנטים יהודים וציונים, ואף ערך את ביטאונה, ופרסם בו מיצירותיו הראשונות. בשנת 1934 סיים לימודי משפטים והצטרף כשותף למשרד עורכי דין. במקביל היה נשיא תנועת הצעירים הציוניים בקנדה. משנת 1938 ואילך פרסם קליין שירים וסיפורים, מאמרים, מסות, ביקורת ועוד בעיתונות הקנדית-יהודית ושמו החל להתפרסם בציבור היהודי.

בשנת 1940 יצא לאור ספר שיריו הראשון של קליין, ובשנת 1945 התמנה למשורר תושב באוניברסיטת מקגיל. החל משנת 1946 החלו להתפרסם גם יצירות הפרוזה שלו, מאמריו ומסותיו, וזכו לפרסום נרחב בקנדה ובארצות הברית. לאחר הקמת מדינת ישראל ביקר בה ב-1949, וכתב שורה של כתבות אוהדות על ישראל ועל התנועה הציונית בעיתונות הקנדית, וכן נובלה בשם "המגילה השנייה" שנושאה הקמת מדינת ישראל.

א.מ. קליין זכה לשורה של כיבודים ופרסים ספרותיים נחשבים בקנדה. החל משנות החמישים יצאו ספריו בהוצאות ספרים גדולות ומכובדות בארצות הברית. בשל מחלה וניסיונות התאבדות פרש מהחיים הציבוריים הרבה קודם זמנו. שירתו של א"מ קליין לא תורגמה לעברית. על שמו של קליין מוענק מדי שנה פרס לשירה, מטעם אגודת הסופרים של קוויבק. לאונרד כהן, בן מונטריאול, הושפע מקליין והביע את הערצתו לשירתו בכמה שירים.

נפטר במונטריאול ב-1972.

## קישורים חיצוניים

* רפי וייכרט, מתוך הקרקע הקרושה (על ארבעה משוררים יהודים-קנדים), מקור ראשון, יוני 2006
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:משוררים יהודים קנדים
קטגוריה:סופרים יהודים קנדים
קטגוריה:פעילים ציונים בקנדה
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים קנדים
קטגוריה:עיתונאים יהודים קנדים
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לקנדה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מקגיל
קטגוריה:זוכי הפרס הלאומי לספרים יהודיים
קטגוריה:עורכי דין יהודים קנדים
קטגוריה:מונטריאול: אישים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1909
קטגוריה:קנדים שנפטרו ב-1972
מכבי אחי נצרת

**מכבי אחי נצרת** (בערבית: **مكابي اخاء الناصرة**) היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר נצרת, המשחקת בליגה א' צפון. צבעי הקבוצה הם ירוק ולבן, והמגרש הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון עילוט, ובו 4,932 מקומות ישיבה.

## היסטוריה
מועדון הכדורגל של מכבי אחי נצרת נוסד בשנת 1967 כשראשי הקבוצות אל-אהלי נצרת וא-סלאם נצרת החליטו להתאחד. בתחילת דרכה שיחקה הקבוצה בליגה ג', וב-1975 עלתה הקבוצה לליגה ב'. לאורך השנים, מכבי אחי נצרת הייתה הקבוצה השנייה בטיבה בעיר, אחרי בני נצרת ששיחקה בליגה א', אך במשך השנים התהפכה המגמה. בשנת 1998 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הארצית, ובעונת 1998/1999, העונה האחרונה של הליגה הארצית כליגת המשנה, העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הלאומית, שהפכה לליגת המשנה, לאחר ניצחון על הכח רמת גן.

בסוף עונת 2002/2003 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הבכירה בישראל, ליגת העל, תחת הדרכתו של המאמן עזמי נסאר. את העונה פתחה הקבוצה ללא ציפיות לעליית ליגה אך במהרה החלה בסדרה של ניצחונות. את הקבוצה הוביל הקפטן נג'ואן גרייב, בן העיר שחזר לקבוצת נעוריו אחרי תקופה בהפועל חיפה ותקופה קצרה באסטון וילה. לצדו כיכבו בקבוצה שחקני הרכש חיים סילבס וקובי דנינו והבלם המקומי אשרף סולימאן. הקבוצה סיימה במקום הראשון בליגה הלאומית ועלתה לליגת העל לצד בני סכנין שסיימה במקום השני. עונתה הראשונה בליגת העל של אחי נצרת הסתיימה בירידת ליגה מהמקום האחרון. המאמן עזמי נסאר פוטר לאחר מספר מחזורים וגם בואו של המאמן שייע פייגנבוים לא הציל את הקבוצה לאחר שצברה 27 נקודות בלבד. בחלוף שנה אחת בלבד ירדה הקבוצה לליגה הארצית (אז הליגה השלישית) ורשמה ירידה של שתי ליגות תוך שנתיים.

למרות שתי הירידות הרצופות של הקבוצה הצליחה אחי נצרת להתאושש ולחזור חזרה לליגה הלאומית כבר בעונת 2006/2007, שנה אחת בלבד אחרי שירדה לליגה הארצית. לאחר ניצחון כפול נגד הכח עמידר רמת גן בפלייאוף העלייה לליגת העל בסיום עונת 2008/2009, עלתה מכבי אחי נצרת בשנית לליגת העל, ושיחקה בליגה הבכירה בעונת 2009/2010, אך נשרה חזרה לליגה הלאומית בחלוף עונה אחת לאחר שסיימה במקום ה-16 והאחרון בטבלה.

בעונת 2010/2011 סיימה אחי נצרת בפלייאוף האמצעי במקום התשיעי. בעונת 2011/2012 סיימה במקום הרביעי, ולאחר שבעונת 2012/2013 סיימה את העונה בפלייאוף התחתון, בעונת 2013/2014 שוב סיימה במקום הרביעי.

ב-29 באפריל 2015 הגיעה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לחצי גמר גביע המדינה, והודחה לאחר הפסד 0–3 ל-מכבי תל אביב. בליגה סיימה את עונת 2014/2015 במקום השביעי בטבלה, ובאותו מיקום סיימה גם את שתי העונות שלאחר מכן. בחודש דצמבר 2019, הודיע הבעלים של הקבוצה, אחמד חילו, על עזיבתו וסיום תפקידו. ב-9 בינואר 2020 מונה ניר ברקוביץ' למאמן הקבוצה. בנובמבר 2020 מונה אדהם הדיה למאמן, אך פוטר כבר לאחר חודש ובמקומו מונה תומר קשטן. ב-25 בפברואר 2022 פוטר מתפקידו ובמקומו מונה אסמאעיל עאמר. ב-30 בספטמבר 2022 התפטר עאמר מתפקידו ואלדד שביט מונה פעם נוספת למאמן הקבוצה.בסיום עונת 2022/2023 ירדה הקבוצה לליגה א.ב-31 במרץ 2026 נעצרה הליגה בעקבות מלחמת שאגת הארי ובכך העפילה הקבוצה לליגה הלאומית.

## סגל הקבוצה

## שיאים
* המיקום הכי גבוה: 12 (אחרון) בליגת העל, 2003/2004
* המיקום הכי נמוך: ליגה ג' עד שנת 1975
* הישג שיא בגביע המדינה: חצי גמר, 2014/2015

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל ששיחקו בליגה הבכירה בישראל
אחי נצרת
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1967
קטגוריה:נצרת: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל ערביות ישראליות
מארג פיונאבאר

**מארג פיונאבאר** (באנגלית: **The Fionavar Tapestry**) היא טרילוגיית ספרי פנטזיה מאת גאי גבריאל קיי, המתרחשת בחלקה בעולם המודרני שלנו, אך ברובה בעולם הדמיוני **פיונאבאר**. העלילה מדברת בעיקר על חמישה סטודנטים באוניברסיטת טורונטו, שנגררים אל "העולם הראשון במארג" בידי הקוסם לורן כסוף-גלימה. ברגע שהם מגיעים לשם, כל אחד מהם מגלה את תפקידו וגורלו במאבק ברשע המאיים להשמיד את כל העולמות מיסודם.

שלושת הספרים הם:
* **[[עץ הקיץ]]**
* **[[האש הנודדת]]**
* **[[הדרך האפלה מכול]]**

## נושאי הטרילוגיה
התפיסה המרכזית של קיי בספרים היא שפיונאבאר הוא ראשון העולמות, בעיקר במובן המיתולוגי; האגדות והסיפורים של העולמות האחרים, מקורם (או סופם) בעולם הראשון הזה. כמו ברוב הפנטזיות המיתולוגיות, גם כאן יש היררכיה של אלים וישויות על-טבעיות נוספות, כאשר המרכזית ביותר מהן היא דמות **האורג** שעל הנוֹל, שאורג את חוטי המארג הגדול המספר את סיפורם של כל העולמות. בהתאם לתפקידה, דמות מרכזית זו אינה מופיעה באופן ישיר בעלילה, אך רבים מהאלים וחצאי-האלים האחרים מוצגים ואף משפיעים על רצף האירועים.

בכתיבתו, קיי מצליח לתפוס את מה שחמק מרבים מחבריו לז'אנר הפנטזיה: תחושת מציאות חודרת בעולמו, המתמזגת עם אלמנטים מיתיים ופנטסטיים כדי ליצור מארג מורכב של סגנונות ותבניות רבים ושונים, אנטיתזה כמעט מוחלטת למרכיבים החד-ממדיים של רבים מספרי וסרטי הפנטזיה. כתיבתו היא גם די חסרת-רחמים מדי פעם, באופן המגיע כמעט (אך לעולם לא לחלוטין) לרמה של סלידה.

## החמישה
ישנן חמש דמויות מרכזיות בסיפור, כולן היו בהתחלה סטודנטים באוניברסיטה מעולמנו - זרים בפיונאבאר; כל אחד מגלה את תפקידו וייעודו בתקופה בה הם שוהים שם. אלה הם קווין ליין (שהופך למאהבה של אחת האלות בפיונבר), פול שַייפֵר (מקריב את חייו לאל ונשלח בחזרה), דייב מרטיניוק (הופך ללוחם בין הרוכבים), קימברלי פוֹרד (הופכת לחוזה) וג'ניפר לוֹאֶל (שמתגלה כגוינביר של המלך ארתור).

## קישורים חיצוניים
* מארג פיונאבאר, באתרו של גאי גבריאל קיי 

קטגוריה:סדרות ספרי פנטזיה
קטגוריה:ספרות קנדית
קטגוריה:טרילוגיות ספרותיות
כיבוש השמירה

** כיבוש השמירה** הוא אידיאל במסכת הרעיונית הציונית ובמסגרת העיקרון האוניברסלי של הגנה עצמית, מחידוש ההתיישבות הציונית בארץ ישראל - "השומר", עבור באגודת השומרים מראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 ובימינו - "השומר החדש", על פיו היהודים צריכים לשמור בעצמם על אדמותיהם ומושבותיהם ולא להזדקק לשירותיהם של בני עמים אחרים.
[שמאל|ממוזער|250px|כיכר [השומר בכפר תבור]]
דגל "השומר"|שמאל|ממוזער|250px
בשנות העלייה השנייה החלה לנשב רוח הלאומנות הערבית, והתגברו ההתקפות הערביות נגד היישוב היהודי. העולים החדשים בהשראת ארגון ההגנה העצמית אל מול סופות בנגב, פרעות קישינב ופרעות מהפכת 1905 ברוסיה שאפו להעביר את השמירה על היישובים לידיים יהודיות. מספר מטרות עמדו לנגד עיניהם:
* ביטחונית – החלפת השומר הערבי, שלא אחת עשה יד אחת עם הגנבים וחיזוק הביטחון האישי.
* גרעין לכוח לוחם בעתיד.
* כלכלית – ייווצרות מקומות עבודה.
* ציונית – עצמאות, הקמת גרעין צבאי, על א"י צריך להגן.
* פסיכולוגית – לחזק את דימוי היהודים (החלש בגולה).

מספר שלבים בארגון השמירה היהודית בארץ ישראל:
*1907 – "בר-גיורא" הוקם על ידי פועלי-ציון יוצאי ההגנה העצמית בהומל, רוסיה (בראשות יצחק בן-צבי, אלכסנדר זייד, ישראל שוחט, ישראל גלעדי, יחזקאל חנקין, צבי בקר, יחזקאל ניסנוב ודב (ברלה) שויגר, במטרה לכבוש את השמירה בגליל התחתון. המשימה הראשונה הייתה הגנה על הקולקטיב בסג'רה (אילניה) בגליל התחתון, שם ישבו בני העלייה השנייה. בעקבות הצלחת המשימה קיבלו את השמירה על מסחה (=כפר-תבור), שם התנכלו אל בני היישוב השבט הבדואי השכן, וזאת בתנאי שיועסקו פועלים יהודים. הארגון נקרא על-שם שמעון בר-גיורא, ממנהיגי "המרד הגדול" של היהודים ברומאים ב-66 לספירה.
*1909 – "השומר" הוקם על בסיס בר-גיורא (בראשות ישראל שוחט, מניה שוחט, יצחק בן-צבי) במטרה להגביר את ההגנה היהודית וחדירה למושבות כדי להחליף את הערבים בכל. נערכו מבחני קבלה קשים, והארגון היה אליטיסטי באופיו.
*1912 – הארגון עבר גם ליהודה אחרי שהוכיח הצלחתו בגליל. בתקופה זו היה עמוס במשימות שמירה אך בכל זאת נשאר ארגון קטן של הטובים ביותר.
*1913 – גורשו מיהודה, שנה לאחר מכן הופסקה הפעילות בעקבות פרוץ מלחמת העולם הראשונה וב-1920 ארגון השומר פורק רשמית.

חשיבותו של ארגון השומר מתפרשת במספר היבטים. הוא היווה בעצם הגרעין ליצירת הכוח הביטחוני של היישוב. הוא עורר הרתעה והערכה אצל הצד הערבי.  הוא הגביר את הערכים בתחום הצבאי – "טוהר הנשק". חינוכית ואידאולוגית הוא מימש את האידיאלים של שותפות ושוויון, והשפעתו על הנוער בגולה הייתה רבה מאוד, למשל השם והרוח אצל "השומר הצעיר". מבחינה כלכלית השומר תרם להתיישבות החקלאית. למרות זאת הועלתה ביקורת על "השומר" - שהיה ארגון אליטיסטי וסגור אשר הונהג בדרך לא דמוקרטית ונטה למיליטנטיות. הארגון גם סייע לכיבוש העבודה בכך שלא אחת דרשו חבריו, בתמורה לשמירה, העסקה בלעדית של פועלים יהודים.

פרט לארגון השומר פעלו ביישוב העברי עוד כמה ארגוני שמירה נוספים, כגון המגן, הנוטר, והגדעונים, שהיו קטנים יותר והחזיקו מעמד זמן מועט יחסית.

קטגוריה:העלייה השנייה
קטגוריה:מוטואים ציוניים
קטגוריה:מונחים וכינויים ביישוב
סימור מיין

**סימור מיין** (באנגלית: **Seymour Mayne**; נולד ב-1944 במונטריאול, קנדה), משורר יהודי-קנדי בלשון האנגלית, מתרגם, עורך, מורה ומרצה.

## קורות חיים
סימור מיין הוא מהבולטים מהדור השני של משוררים יהודים-קנדים בלשון האנגלית, שהידוע שבהם הוא לאונרד כהן. למד והתחנך במונטריאול. השלים לימודיו באוניברסיטת מקגיל ובאוניברסיטת קולומביה הבריטית. משמש כפרופסור לאנגלית ולספרות אנגלית באוניברסיטת אוטווה. בילדותו שמע ודיבר ביידיש, ולימים תרגם משירת היידיש לאנגלית. תרגומו לשירת אברהם סוצקבר קנה לו אוהדים לא מעטים.

מיין כותב שירה אישית מודרנית, הנעה בין מולדתו הקנדית ומסורת התרבות האנגלית, לבין יהדותו וציונותו, זיקתו העזה אל לשונות היהודים, העברית והיידיש. בשנות השמונים ניסה סימור מיין להיאחז בארץ, ושהה בירושלים עם משפחתו למעלה משנה, בתקווה ללמד במרכז לתרבות קנדית באוניברסיטה העברית. הדברים לא נסתייעו והוא נאלץ לשוב לקנדה ולמשרתו שבאוטווה.

סימור מיין הוא מתרגם פורה שתרגם עשרות משוררים לאנגלית. הוא רב לשונאי, ותרגם מיידיש, עברית, ספרדית ופולנית. הוא פרסם גם קרוב לחמישים כרכים של שירה, תרגומי שירה, שירה לילדים וממוארים. בין הספרים שערך גם הכרך "ירושלים, אנתולוגיה של שירה יהודית-קנדית". בספר בולטת הפואמה הלא ידועה של לאונרד כהן "ישעיה".
*בין השאר תרגם מיידיש לאנגלית מבחר משירי אברהם סוצקבר. Burnt Pearls, Ghetto Poems, יצא לאור בקנדה, בשנת 1981.
*וכן מבחר משירי מלך ראוויטש, זכריה ברגנר - בשם Night Prayer, יצא לאור בקנדה, בשנת 1993.

## ספרי השירה של סימור מיין בעברית
***ארבה הדממה**, שירים, תרגם משה דור, ספרי עתון 77, תל אביב, 1993.
***טקס פשוט**, שירים, תרגמו משה דור ושלמה וינר, הקיבוץ המאוחד, 1990.
***מבשר החלומות**, מבחר שירים, תרגם משה דור, ספרית פועלים, תל אביב, 1984.
***עיר הנסתר**, שירים, תרגם משה דור, גוונים, תל אביב, 1998.
***למסוק לתוך האור הכי חזק**, מבחר שירים, תרגם משה דור, קשב לשירה, תל אביב, 2009.

## קישורים חיצוניים
* רפי וייכרט, מתוך הקרקע הקרושה (על ארבעה משוררים יהודים-קנדים), מקור ראשון, יוני 2006
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים יהודים קנדים
קטגוריה:מתרגמים מיידיש
קטגוריה:מתרגמים מעברית
קטגוריה:מתרגמים מפולנית
קטגוריה:מתרגמים מספרדית
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים קנדים
קטגוריה:פעילים ציונים בקנדה
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1944
הנדוס לאחור

**הִנדוּס לאחור** (באנגלית: **Reverse Engineering**) הוא תהליך של גילוי עקרונות טכנולוגיים והנדסיים של מוצר מוגמר דרך ניתוח המבנה שלו ואופן פעולתו, לרוב על ידי תהליך של פירוק המוצר למרכיביו, וניתוח פרטני של דרך פעולתם. לרוב, תהליך ההנדוס לאחור מבוצע מתוך כוונה להרכיב מוצר חדש הפועל בצורה דומה, מבלי להעתיק למעשה את המקור.

## סוגים ויישומים שונים של הנדסה הפוכה
[שמאל|ממוזער|120px|[ג'ריקן|ג'ריקנים]]
לעיתים קרובות צבאות משתמשים בהנדסה הפוכה על מנת להעתיק טכנולוגיות, מכשירים או מידע של מדינות אחרות, שהושגו על ידי חיילים רגילים בשטח או על ידי מודיעין טכנולוגי. בזמן מלחמת העולם השנייה ובזמן המלחמה הקרה השתמשו רבות בהנדסה הפוכה. דוגמה ידועה ממלחמת העולם השנייה היא הג'ריקן – כוחות בריטים ואמריקאים הבחינו שלגרמנים היו מכלים של נפט בעלי עיצוב מעולה. הם השתמשו בהנדסה הפוכה כדי להעתיק מכלים אלו. הם קראו להם "ג'רי־קן" (Jerry can, "מכלים של גרמנים").

אחת התוצאות של מבצע יהלום הייתה מסירתו הזמנית של מטוס קרב מסוג מיג-21 לשם הנדסה הפוכה ב"אזור 51".

## הנדוס לאחור של תוכנות מחשב
בתחום התוכנה הנדוס לאחור מתייחס, בדרך כלל, לתהליך שמטרתו לחלץ מתוכנת מחשב את האלגוריתם שבבסיסה, כאשר זמין למהנדס קובץ ההרצה בלבד (ולא קוד המקור). תהליך מוצלח של הנדוס לאחור יאפשר להבין את הלוגיקה שמאחורי התוכנה ולשחזר, במידה מסוימת, את קוד המקור שלה.

### שימושים נפוצים
* חוקרי אבטחת מידע: מחקר ואיתור באגים ופרצות אבטחה ביישומי מחשב.
* חברות אנטי וירוס: ניתוח תוכנות זדוניות כמו סוסים טרויאנים, וירוסי מחשב, תוכנות רוגלה וכדומה.
* גורמי פיתוח תוכנה: ניתוח טכנולוגיות מסוימות והתאמתן לפלטפורמות אחרות. לדוגמה, פרויקט ההנדוס לאחור של מנגנון ניהול הקבצים NTFS שבמערכת ההפעלה חלונות, לצורך הוספת תמיכה בטכנולוגיה זו במערכת ההפעלה לינוקס.
* קראקרים: פריצת משחקי מחשב ותוכנות המוגנים מפני שימוש לא חוקי. התוצר העיקרי הוא קראקים ליישומים.
* חברות מסחריות: העתקת טכנולוגיות ומוצרים.
* ארגוני ביון: גילוי פרצות אבטחה על מנת לנצלן לצורכי ביון.
* שיחזור נתונים: שחזור נתונים של דיסקים פגומים

### כלים
כלים נפוצים להנדוס לאחור של תוכנות מחשב הם:
* דיסאסמבלרים כגון Ghidra,Hopper, IDA Pro
* דיבאגרים כגון WinDbg, OllyDbg, SoftIce, GDB

### חוקיות

* ראו חוק זכויות היוצרים של המילניום הדיגיטלי

## ראו גם
* זכויות יוצרים
* מודיעין עסקי
* אסמבלי
* ביומימטיקה
* פרשנות מכניסטית

## קישורים חיצוניים

* מאמר בסיס בנושא הנדוס לאחור וחוקיותו

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסה
ספיר (פירושונים)

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים ולנשים
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם באבני חן
ארמון

[שמאל|ממוזער|250px|חזית [ארמון סנסוסי, ארמונו של פרידריך השני מלך פרוסיה, כפי שנראה בסביבות שנת 1900]]
ממוזער|שמאל|250px|ארמון האפיפיור באויניון.
**ארמון** הוא מקום מגורים גדול ונרחב, המשמש או ששימש בעבר למגורי המלך ואחרים ממשפחת המלוכה, או העומדים בראש השלטון. כפועל יוצא מכך היווה לעיתים קרובות מרכז כוח שלטוני בשלטון המונרכי.

בדרך כלל, היישוב שבו נמצא הארמון הוא בעל חשיבות בממלכה או באימפריה.
ארמונות רבים הוסבו במהלך השנים לשימושים אחרים, כמו בתי פרלמנט ומוזיאונים.

ארמון מבוצר נקרא **[[טירה]]**.

שימוש חדש יותר למילה "ארמון" הוא לציון מבנים גדולים ומפוארים, בדרך כלל מבני ציבור, גם אם אין להם קשר לשלטון, למשל "ארמון הבדולח" בלונדון.

## מקור המילה
השימוש במילה פאלאס (באנגלית "Palace") לתיאור המגורים המלכותיים מגיע מאחת משבע הגבעות ברומא, גבעת הפאלאטין (Palatine Hill), שם ישב מרכז הכוח השלטוני הראשוני של האימפריה הרומית בתחילת ימיה.

מקור המילה "ארמון" בשפה העברית אינו ברור, והיא אינה מבוססת על שורש ידוע בשפה העברית, אך יכול להיות שמקור השם הוא מן המילה "רימון" עקב צורת כתר אשר בראש הפרי המסמלת מלוכה. המילה מופיעה בספר מלכים, עמוס, ישעיהו, ירמיהו משלי, תהילים, איכה ודברי הימים.

המילונאי אברהם אבן-שושן משער כי המלה נגזרה מן השרשים **רוֹם** או **רמה**.

## ארמונות בישראל

בממלכות ישראל ויהודה בעת העתיקה, היה ארמון המלך חלק מהמערך השלטוני. בישראל ישנם שרידים לארמונות מהעת העתיקה, החל מתקופת הברונזה הקדומה. למשל ארמון תל ירמות, ארמון מגידו וארמון הורדוס בירושלים, ששכן בחומה הצפון מערבית של העיר העליונה, שימש כמעון ראשי עבור המלך, אך נהרס כמעט לחלוטין, ורק שרידי חומותיו ומגדליו נותרו במתחם מגדל דוד והקישלה. רבים נוטים להתבלבל עם מצדים כגון מצדה והרודיון אך ההבדל טמון בפונקציה של המבנה. מבנים כגון מצדה וההרודיון לא מרכזים את הפעולות האדמיניסטרטיביות של האזור, אלו נבנו בעיקר לשם הגנה. בתקופות מאוחרות יותר ישנם בתים פרטיים מפוארים ביותר שלא שימשו כארמונות, למשל בית יהודיוף-חפץ אך מפאת פארם כונו 'ארמון'. יש המחשיבים את בית הצדק העולמי במרכז הבהאי העולמי שבחיפה כארמון. בנוסף, מתכננים חסידי חב"ד להקים בכפר חב"ד ארמון למלך המשיח.

## ארמונות מלכותיים באירופה (בהווה)
בבריטניה משפחת המלוכה הבריטית מחזיקה במגוון ארמונות, ביניהם מעונות רשמיים, משרדים, אתרי אירועים מלכותיים, ובתי נופש פרטיים, כמו ארמון בקינגהאם, טירת וינדזור, טירת בלמורל, ארמון הולירוד ובית סנדרינגהאם.

בשוודיה משפחת המלוכה השוודית מחזיקה בשלושה מעונות עיקריים: הארמון המלכותי בסטוקהולם, ארמון דרוטנינגהולם ליד העיר, וארמון סולידן באי אלנד המשמש כארמון קיץ.

בספרד ארמון מדריד, אף שאינו משמש כמעון מלכותי למלך ספרד, הוא עדיין זירת טקסים רשמיים וקבלות פנים, ומהווה תזכורת מפוארת למורשת המלוכה הספרדית. בנוסף ארמון מדריד מושך אליו תיירים רבים בזכות אולמותיו המפוארים, אוספי האמנות המרשימים וההיסטוריה העשירה שלו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* ארמונות באירופה – ביקור ממלכתי באתר מסע אחר

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טיפוסי מבנים
קטגוריה:סמלי שלטון
אמנון בירמן

**אמנון בירמן** (1 בדצמבר 1948 – 27 ביולי 2025) היה עורך דין, מחבר תשבצי היגיון ובעל טור ישראלי.
## קורות חייו
אמנון בירמן נולד וגדל בירושלים. אמו, אהובה לבית ירושלמי (שנקראה אחרי נישואיה השניים אהובה דוניבסקי), הייתה מורה בבית ספר יסודי. אביו היה המתרגם אברהם בירמן. הוריו התגרשו בילדותו וכל אחד מהם נישא פעם שנייה. הוא למד תחילה בבית הספר היסודי ע"ש הנרייטה סאלד (שהיה קרוי בשנות ה-50 "בית ספר דרום"), אחר כך נשלח לכפר הנוער הדסים, וכשהוחזר משם למד בגימנסיה רחביה (סיים ב-1966). בהמשך למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, הוסמך כעורך דין, ועסק כ-15 שנה במקצוע זה, כיועץ משפטי של משרד התחבורה.

עם פרישתו מעריכת דין החל לפרסם רשימות בטור אישי במקומון הירושלמי "כל העיר". מבחר מרשימות אלה קובץ בספרו "אחד מאוזן". במקביל לכתיבה במקומון, ערך ספר שבו מיטב מהסאטירות שאהב. כן החל לפרסם תשבצי היגיון.

## חיבור תשבצי היגיון
את עיקר פרסומו קנה בירמן כמחבר תשבצי היגיון. תשבציו התפרסמו במקומוני "רשת שוקן" ("העיר", "כל העיר", "כלבו"). ניסיון של מערכת "העיר" להפסיק את פרסום התשבץ בתחילת 2005 נתקל בתגובות נזעמות של הקוראים, ולאחר הפסקה של שבועות מעטים חודש פרסום התשבץ. בירמן פרסם במסגרת "העיר" למעלה מאלף תשבצי היגיון, וב-2007 הועבר התשבץ למוסף "עכבר העיר". ב-2004 החל לפרסם תשבצי היגיון גם ב"מעריב" עד שנת 2014. עד 2023 פרסם תשבצי היגיון בשבועון "לאשה". תשבציו המשיכו להתפרסם בעיתון "הארץ" עד יולי 2025.

בנוסף, בירמן נהג במשך שנים רבות לשלוח למנויים בדואר, ובהמשך בדואר אלקטרוני, תשבץ שבועי, ובהמשך שלושה תשבצים שבועיים. ביוני 2025 הודיע על סיום פעילות זו. לקטים של תשבצים אלה יצאו לאור בחוברות אחדות.

בשנת 2007 יצא לאור בהוצאת ידיעות אחרונות ספרו "תשבצי היגיון", ובו 80 תשבצי היגיון ופתרוניהם.

לגבי עיסוקו, העיד בירמן את הדברים הבאים:
:ידידים אומרים לי פעמים רבות: 'אתה אדם מאושר. הפכת את התחביב למקצוע'. חרף המחמאה שבדבר אני סבור שהם אינם מדייקים. 'בשבילי התשבצים הם מקצוע... לכל היותר אפשר לבוא ולומר שהפכתי את התחביב של אנשים אחרים למקצוע שלי. אבל את זה עשיתי בעצם, גם כאשר הייתי עורך-דין, כי מהו התחביב הלאומי היהודי אם לא להתנצח בבתי-המשפט?'

## חיים אישיים
בירמן היה נשוי עד לפטירתו לצביה, ד"ר לעבודה סוציאלית, ולהם ארבעה ילדים. התגורר בשכונת בקעה בירושלים. ביתו דניאלה נפצעה קשה בפיגוע התאבדות במדרחוב בן-יהודה בירושלים ב-1997. בנו שי מפרסם תשבצי היגיון בעיתון "ישראל היום".

אמנון בירמן נפטר ב-27 ביולי 2025 והובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים.

## לקריאה נוספת
* אמנון בירמן, **אחד מאוזן: טור אישי, כל העיר, 1984-2004**, תל אביב, הדרך לגיהנום, 2004.
* אמנון בירמן (עורך), **בעצם, עד העצם: 40 שנות סאטירה**, ירושלים, כתר, 1988.

## קישורים חיצוניים

* אמנון בירמן, באתר במה חדשה
* מאה הגדרות ההיגיון הנבחרות של אמנון בירמן
* 
*
* חני קלנר, גברים בשחור לבן - מאחורי הקלעים של מחברי תשבצי ההיגיון בארץ
* אמנון בירמן בהגיונריה השישית (מפגש רעים שנתי של פותרי תשבצי היגיון ומחבריהם), 9 בפברואר 2012.
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי תשבצי היגיון ישראלים
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:סגל כל העיר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:עובדי משרד התחבורה
קטגוריה:יועצים משפטיים למשרדי ממשלה
קטגוריה:בקעה: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
קארל פורמן

**קארל פורמן** (באנגלית: **Carl Foreman**; 23 ביולי 1914 – 26 ביוני 1984) היה תסריטאי יהודי-אמריקני אשר נרדף על ידי הממשל האמריקני בימי ציד המכשפות של הסנאטור ג'וזף מקארתי, אך עדיין הצליח ליצור תסריטים חשובים ומצליחים כ"בצהרי היום" ו"הגשר על הנהר קוואי".

## חייו
פורמן נולד בשיקגו למשפחה יהודית מן המעמד הבינוני. כסטודנט בשנות ה-30 נתפס לאידאולוגיה הקומוניסטית, על רקע עליית הנאציזם בגרמניה והשפל הגדול בארצות הברית. פורמן הצטרף ל בימי לימודיו, ולאחר סיום לימודיו עבר להוליווד, והחל לעבוד כתסריטאי.

בין 1941 ל-1942 היה מעורב בכתיבתם של שלושה סרטים, אך לאחר מכן התגייס, ושירת בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. בסוף שנות הארבעים החל שוב בכתיבת תסריטים והפך לאחד מן התסריטאים המובילים בהוליווד, כאשר תסריטו לסרט "אלוף" (בכיכובו של קירק דאגלס) היה מועמד לפרס האוסקר בשנת 1949. ב-1950 כתב את התסריט לסרט "איש צעיר עם חצוצרה" גם כן בכיכובו של קירק דאגלס.

בשנת 1951 בעודו עוסק בהסרטת הסרט "בצהרי היום" זומן פורמן להופיע בפני ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי אמריקאית. הוא העיד כי היה חבר במפלגה הקומוניסטית האמריקנית למשך כעשור בימי נעוריו, אך התפכח משהתבגר, ועזב את הפעילות במפלגה. כתוצאה מסירובו לנקוב בשמות של חבריו למפלגה, הוכתר כ"עד עוין" ונאסר עליו לעבוד עבור אולפני הסרטים הגדולים.

פורמן היה התסריטאי של בצהרי היום, סרט שנחשב כאלגוריה לתקופת "ציד המכשפות" של ג'וזף מקארתי. על אף ששימש כמפיק משנה לא קיבל על כך את הקרדיט בכותרות הסרט, אך הותר לו לקבל את הקרדיט עבור התסריט, אשר היה מועמד לפרס האוסקר. הסרט נחשב לקלאסיקה בסוגת המערבון ולאחד הסרטים הטובים ביותר שנעשו אי פעם. זה היה הסרט האחרון שהותר לפורמן ליצור במשך שש שנים.

פורמן עזב את ארצות הברית לאנגליה שם המשיך ליצור תסריטים ולשלוח אותם להוליווד תחת שם בדוי. הישגו הגדול ביותר של פורמן לא נושא את שמו. בשנת 1956 היה שותף לתסריטאי נוסף ב"רשימה השחורה" לכתיבת התסריט לסרט "הגשר על הנהר קוואי" על פי ספרו של פייר בול. השניים אינם מופיעים ככותבי הסרט בכותרותיו, ולפיכך ניתן פרס האוסקר עבור התסריט לפייר בול. רק בשנת 1984 הכירה האקדמיה האמריקנית לקולנוע בתרומתו לסרט, והעניקה לו את הפרס לאחר מותו.

בנוסף להיותו תסריטאי עסק פורמן גם בהפקה. בשנת 1963 הפיק את הסרט האנטי מלחמתי "המנצחים", אשר צולם במלואו בבריטניה. בשנת 1965 מונה למנהל מכון הקולנוע הבריטי, ושימש בתפקיד זה עד שנת 1970. בשנת 1971 קיבל את תואר האצולה CBE (אביר האימפריה הבריטית).

ב-1969 כתב והפיק את המערבון "זהב מק'קנה".

לקראת סוף חייו שב פורמן לארצות הברית, שם מת כתוצאה מגידול במוחו בשנת 1984 בביתו בשכונת בוורלי הילס. שני ילדיו נולדו בלונדון. בתו, אמנדה פורמן היא ביוגרפית ידועה, ובנו ג'ונתן פורמן הוא היסטוריון ומבקר קולנוע.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:תסריטאי קולנוע יהודים אמריקאים
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:זוכי אוסקר: התסריט המעובד הטוב
קטגוריה:אישים המופיעים ברשימה השחורה של הוליווד
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1914
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1984
קטגוריה:זוכי פרס גילדת הכותבים של אמריקה: מפעל חיים: פרס לורל להישג תסריטאי
שמחה דיניץ

**שמחה דיניץ** (23 ביוני 1929 – 23 בספטמבר 2003) היה חבר הכנסת, דיפלומט ויו"ר הסוכנות היהודית.

## ביוגרפיה
שמחה דיניץ נולד בתל אביב ליוסף ולברוריה (ברוניה), אח למירה. התגורר עם משפחתו ברחוב אלנבי. את לימודיו התיכוניים סיים בגימנסיה הרצליה. למד מדע המדינה באוניברסיטת סינסינטי באוהיו וקיבל תואר מוסמך במשפט בינלאומי באוניברסיטת ג'ורג'טאון בארצות הברית. במהלך לימודיו עבד כשומר לילה בשגרירות ישראל בוושינגטון.

הצטרף למשרד החוץ ובין השנים 1960–1966 שימש כמנהל לשכת מנכ"ל המשרד ולאחר מכן מזכיר מדיני ומנהל לשכת שר החוץ. ב-1966 התמנה לציר בשגרירות ישראל ברומא וב-1968 לציר לענייני הסברה בשגרירות בוושינגטון. ביוני 1969, בעקבות התפטרותו של אביעד יפה התמנה למזכיר מדיני (נקרא גם יועץ מדיני) של ראש הממשלה גולדה מאיר שהכירה אותו מימי עבודתם המשותפת במשרד החוץ וראש לשכתה. בתפקידו זה עסק רבות בקשרים עם ארצות הברית ובדיונים סביב תוכנית רוג'רס.
ב-1972 מונה למנכ"ל משרד ראש הממשלה. ב-1973 התמנה לשגריר ישראל בוושינגטון, כמינוי של גולדה מאיר שנכפה על שר החוץ, אבא אבן. בתחילת מלחמת יום כיפור דאג להשיג ממזכיר המדינה האמריקאי, הנרי קיסינג'ר, "רכבת אווירית" של תחמושת וציוד צבאי שהיו חסרים לצה"ל. את המסרים מקיסינג'ר העביר ישירות למנכ"ל משרד ראש הממשלה, מרדכי גזית. הוא המשיך לכהן כשגריר גם תחת ראשי הממשלה יצחק רבין ומנחם בגין, ואף היה חבר הצוות הישראלי למשא ומתן לשלום עם מצרים בקמפ-דייוויד.

בהמשך כיהן כסגן נשיא האוניברסיטה העברית. בכנסת ה-11 (בשנים 1984–1988) כיהן כחבר הכנסת מטעם סיעת המערך ונחשב בין ניצי המפלגה. היה חבר בוועדת החוץ והביטחון.

בשנת 1987 התמנה ליו"ר הסוכנות היהודית. בתפקיד זה פעל רבות למען עלייתם וקליטתם בארץ של העולים מברית המועצות לשעבר, עם פתיחת שערי ברית המועצות לעלייה בתחילת שנות התשעים.

בשנת 1995 נאלץ לפרוש מכהונתו בסוכנות היהודית עקב הגשת כתב אישום נגדו, שבו הואשם שהציג הוצאות פרטיות כהוצאות בתפקיד. בית המשפט המחוזי זיכה את דיניץ מאחד האישומים אך הרשיע אותו באחר. דיניץ הגיש ערעור וברוב דעות קיבל בית המשפט העליון את ערעורו וזיכה אותו מכל אשמה.

נקבר בחלקת ראשי ההסתדרות הציונית העולמית ומשפחת הרצל בהר הרצל בירושלים.

על שמו נקרא רחוב בשכונת רמת בית הכרם בירושלים.

## חיים אישיים
היה נשוי לויויאן ואב לשתי בנות ולבן.

## קישורים חיצוניים

* 
* דב גולדשטיין, '''דיוקן:''' שמחה דיניץ: נבחרתי, הפעם פרס לא הבטיח, "מעריב", 11 בדצמבר 1987
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סינסינטי
קטגוריה:נשיאי הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המערך עבודה-מפ"ם
קטגוריה:שגרירי ישראל בארצות הברית
קטגוריה:עובדי משרד החוץ
קטגוריה:מנכ"לי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:מנהלי לשכת ראש הממשלה
קטגוריה:יועצים מדיניים לראש ממשלת ישראל
קטגוריה:יו"ר הסוכנות היהודית
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אישים הקבורים בחלקת ראשי ההסתדרות הציונית העולמית ומשפחת הרצל
קטגוריה:הסכם השלום בין ישראל למצרים: אישים
קטגוריה:חברי הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
פקודת סרטי הראינוע

**פקודת סרטי הראינוע, 1927** היא פקודה מנדטורית משנת 1927, שנקלטה במשפט הישראלי ומכילה הוראות הנוגעות להקרנת סרטי קולנוע.

הפקודה מקנה למועצה לביקורת סרטים סמכות לאסור הקרנתם של סרטים מסוימים.

בהסתמך על פקודה זו, בשנת 1966 המועצה לביקורת סרטים ומחזות פסלה 18 סרטים מתוך 420 הסרטים שהוגשו לביקורת המועצה, וקבעה כי אין להתיר את הצגתם בישראל.

בשנת 1988 נאסרה הקרנת הסרט "הפיתוי האחרון של ישו", ומפיצי הסרט בישראל עתרו לבג"ץ, שהתיר את הקרנת הסרט. בג"ץ קבע שפקודת סרטי הראינוע מחייבת פירוש ויישום לא על-פי כוונתו המקורית, אלא על-פי הערכים הדמוקרטיים הגלומים בהכרזת העצמאות. ערכים אלה מחייבים את הצנזורים להימנע ככל האפשר מפגיעות קשות בחופש הביטוי, ויש להשתמש בפקודה רק במקרים נדירים, כאשר יש הסתברות גבוהה לפגיעה מוחשית וקשה בביטחון או בסדר הציבורי.

פקודה זו סופגת ביקורת בטענה כי היא מיושנת ואינה רלוונטית בעידן שבו ניתן לצפות בסרטים באמצעים נוספים כגון אינטרנט, השאלה מספריות וידאו וכיוצא בזה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

סרטי הראינוע
קטגוריה:היסטוריה של הקולנוע
קטגוריה:קולנוע בישראל
קטגוריה:צנזורה בישראל
קטגוריה:צנזורה בקולנוע
שאתראנג'

**שטרנג**' או **צ'אטראנג** בשמו הפרסי המקורי (שמו התחלף כאשר הוא הגיע לעולם הערבי), הוא משחק פרסי עתיק שהוא וריאציה של צ'טורנגה ועליו מבוסס המשחק הידוע "שחמט". כמו בשחמט, גם בו המטרה היא לגרום למלך להיות במצב בו הוא בסכנת שבייה ואינו יכול לצאת ממצב זה (מט).

החוקים זהים לגמרי לחוקי השחמט, למעט כמה הבדלים:

*אין לרגליים את האפשרות לנוע שני צעדים בתור הראשון או לבצע "הכאה דרך הילוכו", וכאשר הם מגיעים לשורה האחרונה הם מוכתרים למלכה (ראו למטה).
*לרץ קוראים פֿיל (בעל אותה משמעות כמו בעברית ובערבית), ותנועתו שונה: הוא זז שתי משבצות באלכסון ומדלג מעל הכלי שנמצא בינו לבין היעד שלו תוך כדי כך.
*למלכה קוראים פֶרְז (מהמילה הפרסית "פארזין", שר), וביכולתה לזוז רק צעד אחד באלכסון.
*אין הצרחה בשאתראנג'.
*מצב בו היריב אינו יכול לעשות מהלך חוקי בתורו (פט) הוא הפסד לשחקן זה.
*אם לשחקן נשאר רק המלך על הלוח ואין ביכולתו לשבות את הכלי האחרון של יריבו (למעט המלך) בלי להיכנס למצב של איום, השחקן מפסיד. אם הוא יכול לשבות את הכלי האחרון של היריב, זהו תיקו.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:וריאציות שחמט
קטגוריה:משחקי לוח
קטגוריה:מילים וביטויים בפרסית
יום המלך

[ממוזער|שמאל|250px|יום המלכה [2005 באמסטרדם]]
**יום המלך** (בהולנדית: **Koningsdag**) או **יום המלכה** (בהולנדית: **Koninginnedag**) הוא חג לאומי בהולנד אשר נחוג כל שנה לציון יום ההולדת של המלך או המלכה.

החג כיום נחוג ביום הולדתו של המלך וילם-אלכסנדר, החל ב-27 באפריל, או ב-26 באפריל, במקרה ש-27 באפריל חל ביום ראשון.

עד העברת המלוכה לוילם אלכסנדר נחגג החג ב-30 באפריל (או מוקדם ל-29 באפריל במקרה ש-30 באפריל הוא יום ראשון). תאריך החג נגזר מיום הולדתה של המלכה יוליאנה (1909–2004). כשהמלכה ביאטריקס ירשה את יוליאנה ב-1980, היא החליטה לשמור על תאריך החג, מכיוון שתאריך לידתה 31 בינואר, יפגום באווירת החג עקב מזג האוויר החורפי.

לפני עליית המלכה יוליאנה ב-1949 נחגג החג ביום הולדתה של המלכה וילהלמינה, ב-31 באוגוסט.

מקובל לציין את החג בהנפת דגלי הולנד מעוטרים בסרט כתום. הצבע הכתום מסמל את משפחת המלוכה ההולנדית, כנראה לאור שמה, "אוראניה" (כשמשמעות "אורנז'" היא כתום). הסרט הכתום נקשר לתורן הדגל מעל הדגל עצמו, ואורכו כאורך הדגל.

על-פי המסורת, עסקות שמתבצעות ביום המלכה פטורות ממס כמעין מחווה של המלכה לנתיניה ביום חגה. לפיכך, אזרחים רבים מנצלים את היום לעריכת ירידים פרטיים ("בזארים") שבהם מוצעים למכירה חפצים משומשים. כיום הירידים האלה הם המאפיין הבולט ביותר של החג.

## ראו גם
* יום הולדתה הרשמי של המלכה – חג בממלכה המאוחדת ובממלכות חבר העמים הבריטי
* יום הולדתו של הדוכס הגדול

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הולנד: תרבות
קטגוריה:חגים ומועדים לאומיים
קטגוריה:אירועים בחודש אפריל