open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אינדונזיה במשחקים הפאראלימפיים

**[[אינדונזיה]]** השתתפה לראשונה ב בטורונטו (1976) ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע מלבד המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) מהם נעדרה. במשחקי החורף לא נטלה אינדונזיה חלק מעולם.

## היסטוריה
המשלחת הראשונה ששלחה אינדונדזיה למשחקים הפאראלימפיים בטורונטו בשנת 1976, הייתה משלחת בת 12 ספורטאים, גברים כולם, והמוצלחת ביותר של המדינה. המשלחת זכתה בתשע מדליות פאראלימפיות, מהן שתי מדליות זהב, מדליית כסף אחת וארבע מדליות ארד. הספורטאי הבולט במשלחת האינדונזית היה האתלט איטריה דיני שזכה במדליית הזהב בהטלת כידון ובמדליית הארד בהדיפת כדור ברזל (קטגוריה F)

ב זכתה אינדונזיה בשתי מדליות זהב נוספות עליהם הוסיפה ארבע מדליות ארד נוספות. היו אלו מדליות הזהב האחרונות בהן זכתה המשלחת האינדונזית במשחקים הפאראלימפיים עד המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020). 

## מדליות לפי אולימפיאדה

## ראו גם
* אינדונזיה במשחקים האולימפיים
* אינדונזיה במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אינדונזיה: ספורט
אסף בימרו

**אסף בימרו** (נולד ב-18 באוגוסט 1969) הוא אתלט ישראלי. בעבר, ייצג את ישראל ב-6 אליפויות עולם (גטבורג 1995, אתונה 1997, אדמונטון 2001, פריז 2003, הלסינקי 2005 ואוסקה 2007), באולימפיאדה אחת (אתונה 2004) ובשתי אליפויות אירופה (מינכן 2002 וגטבורג 2006) בריצת מרתון.

## ביוגרפיה
בימרו נולד באתיופיה ועלה לישראל בשנת 1984. הוא התאמן בקבוצת הפועל חולון בהדרכתו של רפי וישניצר.

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 1995, הראשונה שבה השתתף לא הצליח בימרו לסיים את ריצת המרתון. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באתונה, יוון בשנת 1997 הוא סיים במקום 59 בריצת מרתון בתוצאה של 2:37:45 שעות ובאליפות העולם באתלטיקה שנערכה באדמונטון, קנדה בשנת 2001 הוא סיים במקום 20 בריצת מרתון בתוצאה של 2:22:36 שעות.

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה במינכן, גרמניה בשנת 2002 סיים בימרו במקום 18 בריצת מרתון בתוצאה של 2:17:30 שעות. שנה לאחר מכן, במרתון הכנרת שנערך בחודש ינואר הוא סיים במקום שני בשיא אישי חדש של 2:15:46 שעות, שנייה איטי מהשיא הישראלי של דב קרמר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בפריז, צרפת באוגוסט אותה שנה הוא סיים במקום 27 בריצת מרתון בשיא ישראלי חדש של 2:14:52 שעות.

באולימפיאדת אתונה (2004) סיים בימרו במקום 59 בריצת מרתון בתוצאה של 2:25:20 שעות.

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 סיים בימרו במקום 47 בריצת מרתון בתוצאה של 2:23:58 שעות. באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בגטבורג בשנת 2006 הוא סיים במקום 25 בריצת מרתון בתוצאה של 2:19:40 שעות ובאליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 הוא סיים במקום 40 בריצת מרתון בתוצאה של 2:31:34 שעות.

## שיאים אישיים
* ריצת 1500 מטר: 4:04.1 דקות (1994)
* ריצת 3000 מטר: 8:32.05 דקות (1995)
* ריצת 5000 מטר: 14:44.48 דקות (1992)
* ריצת 10000 מטר: 29:49.85 דקות (1992)
* חצי מרתון: 1:04:47 שעות (1997)
* ריצת מרתון: 2:14:52 שעות (2003)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלופי ישראל באתלטיקה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:רצי מרתון ישראלים
קטגוריה:אתלטים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:ישראלים ילידי אתיופיה
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
ניסן יוסט

**ניסן יוסט** (תרל"ו 1876 - תש"ד 1944) היה מלחין החצר של חסידות ויז'ניץ במזרח אירופה.

## היסטוריה
נולד בשנת תרל"ו- 1876 להוריו בעיירה דז'יקוב מחסידיו של רבי יהושע הורוביץ, ה"עטרת ישועה" מדז'יקוב. כבר בצעירותו נודע כבעל קול ערב ובתפילות השבת והחגים היה ניגש לעמוד בבית הכנסת בעיירתו. האדמו"ר רבי ישראל הגר מויזניץ שבאחד מביקוריו בעיירה אצל גיסו העטרת ישועה, שמע אותו והתרשם מתפילתו ביקש מגיסו רשות לקח את ניסן יוסט אליו כפירעון הנודניא שהבטיח לו חותנו האמרי נועם מדז'יקוב, גיסו נעתר לו וכך עבר עם משפחתו להתגורר בעיירה ויזניץ ואף החל לשמש את הרב הגר. בוויזניץ הפך עד מהרה למשורר הראשי בחצר והלחין יצירות שונות. יצירותיו נודעו כמרגשות ומעוררות ויהודי הסביבה נהגו לפקוד את ביהכנ"ס כדי לשמוע את שיריו. יוסט הלחין יצירות על פרקי תפילה קבועים בהם הפיוט מנוחה ושמחה עליו הלחין עשרות לחנים וכן על תפילות נוספות בעיקר של ראש השנה. יצירותיו זכו לפופולריות רבה בקרב חצרות החסידים במזרח אירופה והן היו מושרות תדיר בבתי הכנסת החסידים ובטישים של האדמו"רים באותן אזורים.

בתחילת מלחמת העולם הראשונה ברח ניסן יוסט יחד עם רבי ישראל הגר לגרוסוורדיין ושם המשיך להלחין ולפעול למען הפצת יצירותיו בקרב החסידים, ובשנת 1936 לאחר שנפטר הרב ישראל הגר הפך להיות חסיד של בנו רבי חיים מאיר הגר שמצדו מאוד חבב אותו וקרב אותו.

עם כיבוש הונגריה על ידי הנאצים במלחמת העולם השנייה נלקח לגטו יחד עם כל יהודי העיר ובחודש מאי 1944 נספה עם רוב משפחתו במחנה ההשמדה באושוויץ.

בנו הרב מאיר יוסט שרד את המלחמה והיה הרב הראשי להולנד. בן נוסף, יוסף בן ניסן (1913–1978) היה פעיל עלייה בין השאר בסוכנות היהודית, שימש כסמנכ"ל משרד הבריאות, ועוד.

## יצירותיו

את רוב לחניו הלחין על פיוטי השבת ובהם מנוחה ושמחה ועוד, יוסט גם הלחין יצירות רבות נוספות בין היתר לפיוטים הנאמרים בימים הנוראים ולפיוט בר יוחאי המושר בל"ג בעומר.

חלק משיריו של יוסט שרדו את המלחמה וזכו לביצוע מחודש ולשימור, בחסידות ויז'ניץ יש מעמד מיוחד ללחניו של יוסט, והם נוהגים לשיר בשבתות כל שנה לחן אחר על הפיוט מנוחה ושמחה שהלחין ניסן יוסט, כמו כן בחגים ובמעמדים חגיגיים מיוחדים מושרים ממיטב יצירותיו של יוסט.

בשנים האחרונות מושקעים מאמצים רבים על מנת לאתר לחנים של יוסט שאבדו במהלך מלחמת העולם השנייה כדי לשמרם.

## לקריאה נוספת
*קהילות המבשר, גיליונות 271 - 275, חשוון-כסלו תשע"ה.

## קישורים חיצוניים
*ריאיון עם בנו הרב מאיר יוסט באתר בחדרי חרדים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חסידי ויז'ניץ
קטגוריה:מלחינים חסידיים
קטגוריה:יהודים בשואה: הונגריה
קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:מוזיקאים שנספו במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:חסידי דז'יקוב
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1944
פאבליק אינטרסט

שמאל|ממוזער|250px|הגיליון הראשון של "פאבליק אינטרסט" - סתיו 1965
שמאל|ממוזער|250px|הגיליון האחרון של "פאבליק אינטרסט" - אביב 2005
**פאבליק אינטרסט** (באנגלית: **The Public Interest**, "האינטרס הציבורי") היה רבעון אמריקאי נאו-קונסרבטיבי, שנוסד ב-1965 על ידי ארבעה מראשי הזרם הנאו-קונסרבטיבי בארצות הברית, אירווינג קריסטול, דניאל פטריק מויניהאן, דניאל בל, ונייתן גלייזר ויצא לאור במשך ארבעים שנה ברציפות עד סגירתו ב-2005. הרבעון פנה לקהל אקסקלוסיבי - עיתונאים, חוקרים וקובעי מדיניות, ואף שמספר קוראיו לא עבר בכל שנות קיומו את ה-10,000 הוא נחשב ל"רבעון הפוליטי החשוב ביותר במחצית המאה האחרונה".

## מייסדי הרבעון

את הרבעון יסדו ארבעה מאנשי המפלגה הדמוקרטית האמריקאית:
* אירווינג קריסטול - שימש כסגן נשיא בהוצאת "בייסיק בוקס" ונבחר לעורך הראשי הראשון של הרבעון, תפקיד שמילא במשך 37 שנים.
* דניאל פטריק מויניהאן - מרצה באוניברסיטת וסליאן, שימש בעבר עוזר לענייני מדיניות בממשל ג'ונסון. ספרו "המשפחה הכושית: הטיעון בעד פעולה כלל ארצית" פורסם במרץ 1965 וזכה לכינוי "הדו"ח של מויניהאן".
* דניאל בל, פרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטת קולומביה, התפרסם בזכות ספרו "קץ האידאולוגיה" שפורסם ב-1960.
* נייתן גלייזר, פרופסור לסוציולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ויועץ רווחה בממשל ג'ונסון, היה שותף לכתיבת הספר "אחרי כור ההיתוך" עם מויניהאן.

הארבעה נחשבו לאנשי שמאל מובהקים ותמכו במדיניות "החברה הגדולה" של הנשיא לינדון ג'ונסון, תוך שאיפתם לייעול תפקודה. במדיניות החוץ, הביעו תמיכה במעורבות האמריקאית בווייטנאם והתנגדו לארגונים ולתנועות כמו הכוח השחור והפנתרים השחורים. הם שאפו לשיתוף פעולה בין ליברלים ושמרנים בארצות הברית, הן במאבק נגד הקומוניזם והן במלחמה בעוני.

## היסטוריה

הארבעה ייסדו את הרבעון בשנת 1965. הרבעון שימש במה מרכזית עבור חוקרים מובילים, בעיקר מהזרם הנאו-קונסרבטיבי. בין כותביו נמנו סמואל הנטינגטון, פרנסיס פוקויאמה, צ'ארלס קראוטהאמר, לאון קס, גרטרוד הימלפרב, סימור מרטין ליפסט, מרטין פלדסטיין, פיטר דרוקר, אהרן וילדבסקי ואחרים.

העורך הראשי הראשון של הרבעון היה קריסטול, שכיהן בתפקיד זה 37 שנים עד לשנת 2002, עת הוחלף על ידי אדם וולפסון.

## ראו גם
* רוברט קגן
* פרדריק קגן
* דייוויד פרום

## לקריאה נוספת

* Irving Kristol, "Forty good years", *Public Interest,* Spring 2005, Issue 159, pp 5-11 (Kristol's retrospective in the final issue). 
* Gillian Peele, "*American Conservatism in Historical Perspective*", in *Crisis of Conservatism? The Republican Party, the Conservative Movement, & American Politics After Bush*, Gillian Peele, Joel D. Aberbach (eds.), Oxford: Oxford University Press, 2011, p. 26


## קישורים חיצוניים
* 
* על אירווינג קריסטול מייסד ה"פאבליק אינטרסט", באתר Foreign Policy
* [מאמר הספד של [צ'ארלס קראוטהאמר] על ה"פאבליק אינטרסט" - 29 באפריל 2005], באתר וושינגטון פוסט

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארצות הברית: כתבי עת
קטגוריה:כתבי עת באנגלית
קטגוריה:כתבי עת לחברה ופוליטיקה
מטה (צבא)

[250px|ממוזער|ראשי המטות המשולבים ב[קוויבק – 23 באוגוסט 1943.]]
**מַטֶּה** הוא תת-יחידה צבאית המורכבת מקצינים שייעודה לסייע למפקד לבצע את תפקידו, לפקד על הכוחות ולשלוט עליהם לשם מילוי המשימות. המטה כפוף למפקד היחידה ומקבל ממנו את ההנחיות והפקודות, אך מנהלו השוטף הוא **ראש המטה** (רמ"ט), שהוא פעמים רבות אחד מקציני המטה. המטה קיים להלכה בכל דרג, אך הוא מפותח מרמת העוצבה ומעלה. מטה הצבא נקרא מטה כללי (מטכ"ל), למשל המטה הכללי של צה"ל.

יש להבחין בין שני גופים: מפקדה (באנגלית – Headquarters) וסגל, באנגלית – Staff), שלהם תפקידים ייעודיים שונים.
המטה נחלק למטה מקצועי ולמטה מתאם. **המטה המקצועי** מורכב מחבר קצינים האמונים על נושאים מקצועיים (מודיעין, הנדסה, נ"מ, ארטילריה, חימוש, רפואה, משטרה צבאית, חיל התקשוב וכו'). קציני המטה משמשים כיועצים מקצועיים למפקד בתחומי מקצועם, מתכננים את הסיוע הקרבי ומפקחים על ביצועו. ברמת המטכ"ל מהווים קציני החיל הראשיים את המטה המקצועי של הרמטכ"ל. **המטה המתאם** מורכב מהמפקד, מאגף מטה (אג"ם) ומקציני לוגיסטיקה ושלישות. תפקידו לכוון ולבקר את פעילות המטה.

**מטה אג"מי** הוא מטה מצומצם, בראשות קצין אג"ם, המורכב מקבוצת קצינים מתפקידים נבחרים המרכזיים בניהול הקרב, בהם אג"ם, מודיעין ומרכז האש (ארטילריה, קשר לסיוע אווירי).

## לקריאה נוספת
* מרטין ון קרפלד, **פיקוד במלחמה**, מודן הוצאה לאור והוצאת מערכות, 2015, הפרק "אי התפתחותם של המטות", עמ' 30–40.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מרכיבי סדר הכוחות
קטגוריה:מטות פיקוד צבאיים
סטאר (מפרשית)

שמאל|ממוזער|250px|מפרשית סטאר של גרמניה (2006)

**סטאר** (**Star**) היא סירת מפרש זוגית (הגאי ואיש צוות נוסף), בעלת גוף יחיד ושני מפרשים, אורכה של הסירה הוא 6.9 מטר.

על המפרשית לשקול לפחות 671 ק"ג עם שטח מפרש מקסימלי כולל של 26.5 מטר רבוע. בסירה מפרש ראשי גדול יותר באופן יחסי מסירה אחרת באותו האורך. שלא כמו סירות מרוץ מודרניות ביותר, היא אינה מצוידת בסְפִּינֵקֶר הפועל כאשר מפליגים ברוח גבית או מלאה. הסירות הראשונות נבנו מעץ, אולם המודרניות עשויות בדרך כלל מפיברגלס.

הסטאר תוכננה בשנת 1910 על ידי השרטט פרנסיס סוויסגות' (Sweisguth) עבור משרד האדריכלות הימית "ויליאם גרדנר:. 22 הסירות הראשונות נבנו בפורט וושינגטון, ניו יורק על ידי אייק סמית בחורף 1910-1911. מאז נבנו למעלה מ-8,400 סירות. 

סירת הסטאר הוכרזה כסירה אולימפית בשנת 1932, אמנם מאז העיצוב הראשוני עבר שינויים. 

בעקבות מפגש אמצע שנת 2011 בסנט פטרסבורג, המפרשית ירדה מאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו.

## קישורים חיצוניים

* Classic Boat guide to the International Star Class
* International Star Class Yacht Racing Association
* ISAF Star Microsite

## הערות שוליים

קטגוריה:מפרשיות
מקהלת נוגנים

"**מקהלת נוגנים**" הוא שיר ילדים של המשורר חיים נחמן ביאליק. חובר כנראה בראשית שנות העשרים והתפרסם לראשונה בתרצ"ג 1933. צורף לקובצי שירה לילדים בגני ילדים ובתי ספר ונעשה מקובל ביישוב.

השיר מתאר שלישית נגנים: יוסי, פֵּסִי ומשה, הפוסעת ברשות הרבים, ברחוב ובחתונה, מצוידת ומנגנת בכלי נגינה: כינור, חצוצרה ותוף. מספר הדמויות מתרבה בהדרגה במהלך השיר; אל שלושת הנוגנים מצטרף המון „וְהָמָה הָרְחוֹב”, ו„נָשִׁים וָטָף”, ובאווירה שמחה ועליזה, משתתפים הללו בריקודים ומוחאים כפיים לקצבם.

השיר המחורז הכולל שני בתים, הולחן בלחן עממי, ובלחן עממי אידי בעיבודו של נחום נרדי.

משנת 2007 מוצגים פסלים סביבתיים של "מקהלת נוגנים", לצד פסלי שירי ביאליק אחרים, בשדרות ח"ן ברחובות.

## לקריאה נוספת
* זיוה שמיר, **שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער**, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק "יסודות מאקאבריים סמויים בשירי הילדים של ביאליק", עמ' 113–125.

## קישורים חיצוניים

* נגה אשד עם קהל שרים, מקהלת נוגנים, באתר YouTube
* מקהלת נוגנים, בספר "שירים ופזמונות לילדים", הוצאת דביר, 1933, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1933
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים על חצוצרות
קטגוריה:שירים על כינורות
קטגוריה:שירים על תופים
Girl Gone Wild

**Girl Gone Wild** (בעברית: **בחורה פרועה**) הוא סינגל של הזמרת האמריקאית מדונה. השיר יצא לאור כסינגל השני של מדונה מאלבום האולפן ה-12 שלה, MDNA. השיר יצא ב-2 במרץ 2012 על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס.

## וידאו קליפ
במהלך ראיון מדונה חשפה כי הקליפ יצולם בשבוע של ה-17 בפברואר 2012. בקליפ נראית מדונה ברקע שחור לבן רוקדת עם דוגמנים ובסצנות נוספות רואים את אחד הדוגמנים מעשן סיגריה ואותה שוכבת על הרצפה, או עומדת ברקע שחור וכבולה באזיקים. בסופו של הקליפ מדונה מוקפת בדוגמנים שמושכים אותה לצדדים באזיקים שהיא כבולה בהם ובסצנה נוספת היא מחזיקה צינור שיוצא ממנו עשן ויושבת על הרצפה. נכון לשנת 2026 הקליפ קיבל כ-86,267,000 מיליון צפיות באתר YouTube.

## מיקומי שיא
השיר נחל הצלחה מתונה במצעדים, הוא הגיע למקום ה-1 מצעד שירי המועדונים של בילבורד ונכנס לעשרת הגדולים ב-11 מצעדים בהם: איטליה, יוון, ישראל, קוריאה הדרומית, מצעד הרדיו של סלובקיה ספרד, אפריקה הדרומית, ומצעד המכירות של שירי המועדונים של בילבורד. באיטליה מכר השיר כ-30,000 עותקים והוכתר כתואר פלטינה.

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מדונה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מדונה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מדונה
קטגוריה:וידאו קליפים מעוררי מחלוקות
קטגוריה:וידאו קליפים בשחור-לבן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
אבד עליו הכלח

**אָבַד עָלָיו הַכֶּלַח**, המנוסח גם כ**אָבַד עָלָיו כֶּלַח**, הוא ביטוי עברי שהוראתו "יצא משימוש", "התיישן", "תש כוחו". הביטוי מופיע במקורו בספר איוב, והפרשנים מציינים שבגלל נדירות התיבה "כלח" קשה לפרשו.

## היקרויות של הביטוי ושל התיבה כלח
הביטוי מופיע בספר איוב: . כחלק מאבלו של איוב על האסונות שפוקדים אותו הוא מאבד את הרצון לחיות, ועל כן הוא מלעיג על הצעירים בסביבתו, שעתידם להזדקן כמוהו. בהקשר זה הוא מדבר בגנות כוח ידיהם של הצעירים, שכן גם הוא יחלוף עם הזמן. בהתאם להקשר זה, מפרשים כמה מפרשני המקרא – רש"י, מצודת ציון ומצודת דוד – את הביטוי "עָלֵימוֹ אָבַד כָּלַח" כזקנה.

היקרות נוספת של המילה כלח היא: . כאן נחלקים הפרשנים במשמעות המילה כלח. מצודת דוד ומצודת ציון נאמנים לפרשנות כי מדובר בזקנה, ומצביעים על דמיון בין זקנת האדם לבין סילוק הגדיש מהתבואה. מנגד, רש"י כותב שביאורו של ביטוי זה קשה וכנראה הכוונה להבשלת התבואה. הוא מצטט את חז"ל שפירשו את בכלח כששים שנה, על דרך הגימטריה.

## שימושים בתקופת הביניים של העברית
חכמי תקופת הביניים של העברית השתמשו בפועל נכלח בהוראת "הזדקן" או נחלש מחמת גיל או מחלה. למשל, אסף הרופא מציין על תרופות שונות כי הן טובות לבני אדם שנכלחו - נחלשו מחמת גילם. 

## הביטוי בעברית החדשה
הבלשן והמילונאי אברהם אבן-שושן מציע כמה פירושים אפשריים למילה כלח:
* רעננות – מאחר שבמקרא שם התואר "רענן" מתייחס לצמחים, דוגמת הביטוי "תחת כל עץ רענן", ובספר איוב מופיע הביטוי אולי בהקשר לטריות של גדיש, ייתכן שהוראתם דומה.
* כל לח – על דרך הלחם בסיסים, שהיא צורה נדירה במקרא אבל קיימת (עיינו ערך ). ייתכן וכלח הוא הלחם של הבסיסים כל ולח כך שהוראתו דומה לרענן.
בעברית החדשה נתקבע הביטוי בצורתו המיודעת "הכלח" אף על פי שאין לזה כל סימוכין במקרא.

הביטוי שובץ בשיר התעמולה של החמאס "תקוף, תעשה פיגועים", שזכה לפרסום במהלך מבצע צוק איתן בקיץ 2014, והיה לדוגמה לשימוש במשלב גבוה יתר על המידה המעורב בשפה משובשת:

"צבא של אשליה ולא יוצלח
אבד עליו הכלח, ונאלח
חייליו כעכברים בשדה יבש
קרב ובא מותם וירי תפתח"

## מקבילות
* **הושענא חבוטה** – תרגום מן היידיש (אַן אויסגעשלאָגענע הושענא). רומז למנהג חיבוט ערבות בהושענא רבה. אם כי, ערבה חבוטה משמשת סגולה לשמירה בדרכים.
* **[[עגה צה"לית#שאילת מושגים|יצא מהתו"ל]]** – יצא מתורת הלחימה, היא המקבילה בעגה הצה"לית. במשמעותו המקורית מתייחס הביטוי לתרגולות שבמהלך עדכון תורת הלחימה מופסק השימוש בהן. בהשאלה מוסב הביטוי גם על בעלי תפקידים, ציוד וכדומה.

## ראו גם
* מילים יחידאיות בתנ"ך

## קישורים חיצוניים

* אבד עליו הכלח באתר מילון השפה העברית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
בומילקר (שופט)

**בּוֹמִילְקָר** (במקור הפיניקי **בדמלקרת**; בלטינית: **Bomilcar**, ביוונית: **Βομίλκας**) היה אציל בן קרתגו, במאה ה-3 לפנה"ס.

בומילקר זה, שאין לטעות בינו לבין מצביא בעל אותו השם, היה נשוי לבתו הבכורה של חמלקרת ברקה, אביו של חניבעל. בנו, חנו היה אחד ממפקדי צבא קרתגו במהלך מסע המלחמה נגד רומא שניהל חניבעל במסגרת המלחמה הפונית השנייה.

בומילקר שימש כשופט במהלך המלחמה הפונית השנייה, כלומר אחד משני שליטים בני קרתגו (בדומה למגיסטראטים ברפובליקה הרומית), אשר נבחרו על ידי העם לעמוד בראש המעצמה והיו כפופים למועצת הבכירים ולמועצת ה-104 של הסנאט. מתוקף תפקידו ריכז את כל הסמכויות הפוליטיות של הרפובליקה, פרט לניהול הצבא.

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת ברקה
קטגוריה:קרתגים
קטגוריה:קרתגים במלחמה הפונית השנייה
אלמנט כתובת קנונית

**אלמנט כתובת קנונית** (או **תגית קנוניקל**) הוא אלמנט HTML שמאפשר לבעל האתר למנוע בעיה של תוכן כפול במנועי החיפוש על ידי הגדרת הגרסה ה"קנונית" או ה"מועדפת" של דף אינטרנט. 

בעיה של תוכן כפול מתקיימת כאשר אותו תוכן נגיש מכמה כתובות URL. הדבר נוצר על ידי מרבית מערכות ה-CMS, שמייצרות כתובות כפולות שנבדלות בענייני אותיות גדולות או קטנות, בפרמטרים נוספים ב-URL שמשמשים למדידה ועוד. למשל, הכתובת  תיחשב על ידי מנועי חיפוש כתובת של דף שונה מאשר , על אף ששתי כתובות ה-URL מפנות לאותו תוכן. דוגמה נוספת היא תוכן זהה בשני דפים, שממוין בצורה שונה. שכפול תוכן באתר עלול להזיק לפוטנציאל הדירוג שלו במנוע החיפוש, בצורה משמעותית.

בפברואר 2009 פרסמו גוגל, יאהו ומיקרוסופט שהן תומכות באלמנט הכתובת הקנונית, שמוכנס כתגית תחת אלמנט ה- של המסמך, ושנועד למנוע את בעיית התוכן הכפול. אלמנט הכתובת הקנונית מאפשר לבעלי אתרים להבהיר למנוע החיפוש איזו כתובת צריכה להיחשב ככתובת המקורית של העמוד.

לפי פרסום של גוגל, מנוע החיפוש שלה אינו רואה באלמנט הכתובת הקנונית הנחיה מחייבת, אלא בקשה שבעל האתר "יעריך מאוד" את מילויה.

## דוגמאות לשימוש באלמנט הכתובת הקנונית
בשפת HTML האלמנט מוכנס בעזרת תגית `canonical` באופן הבא (בתלות בכתובת שנבחרה ככתובת ה"קנונית"):

```html4strict
<link rel="canonical" href="http://www.example.com/" />
```

או

```html4strict
<link rel="canonical" href="http://www.example.com/page.html" />
```

או

```html4strict
<link rel="canonical" href="http://www.example.com/directory/page.html" />
```


## קישורים חיצוניים
*הסבר על אלמנט הכתובת הקנונית, במדריך של גוגל
* 
* מהן כתובות קנוניות (Canonical URLs) וכיצד להשתמש בהן? במדריך של Savvy
## הערות שוליים

קטגוריה:HTML
קטגוריה:מנועי חיפוש
מטא

**מֶטָא** (מיוונית, μετά: מעבר, לאחר) היא תחילית המציינת לרוב הפשטה, הכללה או הסתכלות חיצונית על המושג המופיע אחריה. ברמה האינטואיטיבית, ניתן לומר שהתחילית מטא מציינת "דיבור על".

## התפתחות המושג
המושג מגיע מתחום תורת ההכרה (אפיסטמולוגיה) בפילוסופיה, שם הוא משמש לציון התייחסות מופשטת לנושא מסוים על מנת לבחון אותו מן הצד וללמוד על טבעו. דוגמה לכך הוא המושג מטאפיזיקה: תהליך חקירה פילוסופי העוסק בבחינת מושגי היסוד של העולם הפיזיקלי והבנת טבעם. כך למשל השאלה "מהו זמן?" היא שאלה מטאפיזית ולא שאלה פיזיקלית.

דוגמה נוספת וחדשה הרבה יותר היא מושג המטא-דאטה, כלומר מידע על מידע. לדוגמה, אם המידע שלנו הוא קובץ תמונה אז המטא-דאטה שלו יכלול נתונים כגון גודל התמונה או המקום והזמן שבו צולמה.

החוקר דאגלס הופשטטר בספרו גדל, אשר, באך השתמש רבות במושג ה-מטא בדיבורו על אזכורים עצמיים ורקורסיה.

בשימוש הרווח, התחילית מטא יכולה להצטרף לכל מושג, ומשמעותה של המילה שתיווצר מכוונת לעיסוק באותו המושג שלא ברמה הפרקטית, אלא בהקשר הרחב שלו. כך, למשל, משפטן העוסק במטא־משפט לא יעסוק בעולם הדין והחוק, אלא בהקשר וההשפעה של חוקים אלה בחברה והתרבות בה הם נחקקו.

## ראו גם
*מטא-פילוסופיה
*מטא-הלכה
*מטא-תאוריה
*מטא-קוגניציה

## הערות שוליים

קטגוריה:מונחים בפילוסופיה
קטגוריה:הפשטה
קטגוריה:מושגים בתורת ההכרה
הרצל כהן

**הרצל כהן** (נולד ב-23 באוקטובר 1959 באשקלון) הוא סופר ומוזיקאי ישראלי.

כהן למד הוראה במכללת רופין ובשרותו הצבאי שימש כמורה בבית הספר להשכלה ב'מחנה ג'וליס'.

בין השנים 1982-1990 למד משפטים ופילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב. התמחה בפלילים ושימש כסנגור עד שפרש לטובת כתיבת פרוזה, עיסוק במוזיקה ערבית ונגינת עוּד.

בשנת 2011 הולחנו טקסטים מתוך ספריו על ידי היוצרת והמבצעת אסתי קינן עופרי. היצירות בוצעו במופע 'כמה תיקונים' ב'פסטיבל העוּד 2011' בו שימש הרצל כהן כנגן העוּד.

## ספריו
* **'אבני שיש טהור**', תל אביב : עם עובד, תשס"ד 2004.
* **'לא עלינו**', בנימינה : נהר ספרים, 2011.
* **'פרדס-חנה מוארת**', נהר ספרים, 2013.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

### על ספרו 'אבני שיש טהור'
* 
* 
* פרק ראשון מהספר, באתר עם עובד

### על ספרו 'לא עלינו'
* 
* 
* הרצל כהן באתר הווידאו של כלל סופרי ישראל.

### מוזיקה
* 'כמה תיקונים', מילים : מתוך 'לא עלינו' כתב הרצל כהן, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, קטע מקוצר של היצירה-פסטיבל העוד 2011 .
* 'קח את השיר הזה', מילים: אלמוג בהר, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, פסטיבל העוד 2011.
* 'אקליפטוס', מילים: חביבה פדיה, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, פסטיבל העוד 2011.
* 'השיבה לירושלים', מילים: חביבה פדיה, מלחינה ומבצעת: אסתי קינן-עופרי, פסטיבל העוד 2011.
* סמאעי 'חראם על- אז-זמאן'. הלחינה: אסתי קינן-עופרי, קטע מקוצר של היצירה-פסטיבל העוד 2011.

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:עורכי דין פליליים ישראלים
קטגוריה:נגני עוד
קטגוריה:בוגרי המרכז האקדמי רופין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
שטיינברג

**שטיינברג** הוא שם משפחה יהודי עברי גרמני, שמאפיין, בין היתר, חלק מיהודי אשכנז. השם נפוץ בייחוד באזור מזרח אירופה אצל גוים ויהודים. משמעות שם משפחה זה ופירוש השם הוא הר אבן או אבן גיבעה; שטיין-אבן, ברג-גיבעה, או **אבני הר**

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
רונה פרומצ'נקו

**רונה פרומצ'נקו** (נולדה ב-8 במאי 1984) היא שחקנית וזמרת ישראלית.

## ביוגרפיה
רונה פרומצ'נקו נולדה וגדלה בסביון, בתם של יעל ואלון פרומצ'נקו, איש עסקים, נכדו של אליהו פרומצ'נקו, ממייסדי "עלית". היא בוגרת מגמת תיאטרון בתיכון לאומנויות ע"ש תלמה ילין, בהצטיינות. בצבא שירתה כסולנית בלהקה הצבאית של מפקדת זרוע היבשה (2002–2004). עם שחרורה מצה"ל עברה לניו יורק ולמדה משחק בבית הספר המקצועי ללימודי תיאטרון Circle in the Square Theatre School בניו יורק (2005–2008). במסגרת לימודיה שיחקה בין היתר בהצגות: "השחף" בתפקיד נינה, "נשים בצמרת" בתפקיד אנג'י ו"טנדרלוין" בתפקיד נלי. ב-2008 השתתפה במספר הצגות באוף ברודוויי, ובאוף אוף ברודוויי בניו יורק. היא שיחקה בסרט "Pool Stories", שזכה בפסטיבל הסרטים הקצרים של ניו יורק.

עם שובה לישראל החלה את לימודיה לתואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטה הפתוחה, והופיעה במשך שנתיים כזמרת ג'אז עם הטריו של דקל בור. תפקידה הראשון של פרומצ'נקו בתיאטרון הישראלי היה בהצגה "רומיאו ויוליה That bitch can be a part of me" בבימויו של מיכאל רונן, בה לקחה חלק גם בצד ההפקתי כעוזרת במאי. ההצגה הועלתה במסגרת פסטיבל ישראל 2010, ובהמשך בהאנגר תיאטרון גשר. תפקידה הבא היה בהצגה "מי מפחד מנישואים?" בתיאטרון אחר, לצידו של שמיל בן ארי, ובבימויו של יואל זילברג. לאחר מכן שיחקה בפסטיבל תיאטרון קצר בצוותא. בהמשך שיחקה בתיאטרון באר שבע במחזמר "קומפני", בתפקיד אפריל.

ביוני 2012 שיחקה בתיאטרון הבימה בהצגה "כמעט נורמלי", בתפקיד נטלי גודמן. כמו כן, היא שיחקה גם בהצגה "מוריס שימל", בתפקיד שיבולת נרד.

מלבד היותה שחקנית היא גם זמרת ודיבבה בסרטים מצוירים.

מתגוררת בתל אביב.

## תפקידים
### בתיאטרון

### בקולנוע

## קישורים חיצוניים

* רונה פרומצ'נקו, באתר תיאטרון חיפה

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:בוגרות תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:חברות להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:חברי להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:משפחת פרומצ'נקו
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1984
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
1870 במדע

## ארכאולוגיה
* גילוי שרידים של אצטדיון פאנאתינאיקו. לאחר בנייה מחדש שימש למשחקי אולימפיאדת 1896.

## טכנולוגיה
* 2 באוגוסט – פתיחת מנהרה מתחת לתמזה. במנהרה נבנתה מסילת ברזל להעברת נוסעים.
* המצאת פסנוע משופר על ידי תומאס אלווה אדיסון
* שימוש ראשון בנשק נגד כלי טיס במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה.

## [[מטאורולוגיה]]
* 1 בנובמבר – פרסום תחזית מזג האוויר הראשונה בארצות הברית.

## מתמטיקה
* פרסום גאומטריה היפרבולית על ידי פליקס קליין

## נולדו
* 7 בפברואר – אלפרד אדלר, פסיכולוג אוסטרי (נפטר ב-1937)
* 30 בספטמבר – ז'אן-בטיסט פרן, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1942)

## נפטרו
* 12 במרץ – שארל קסביה תומא דה קולמר, ממציא צרפתי

## קישורים חיצוניים

*
אדריכלות קונסטרוקטיביסטית

[שמאל|ממוזער|250px|בניין נרקומפין ב[מוסקבה, תוכנן על ידי מויסיי גינזבורג ונבנה בשנים 1928-1932.
 אחד מבנייני הדירות הקונסטרוקטיביסטיים היחידים שנותרו על כנם (צילום משנות ה-30)]]

**אדריכלות קונסטרוקטיביסטית** הוא סגנון באדריכלות המודרנית ששגשג בברית המועצות בשנות ה-20 ובשנות ה-30 המוקדמות, כחלק מתנועת הקונסטרוקטיביזם. סגנון זה שילב טכנולוגיה והנדסה מתקדמים יחד עם מטרה חברתית קומוניסטית מוצהרת. הסגנון התחלק למספר זרמי משנה שהתחרו אחד בשני ונוצרו בו פרויקטים עיצוביים חלוציים שלא הגיעו לידי מימוש, כמו גם מבנים מוגמרים. תחילתו של הסגנון הייתה לכיוון התאורטי והאוונגרדי אולם במחצית השנייה של שנות ה-20, כשנדרשו האדריכלים לבנות בנייני מגורים, בנייני משרדים ומפעלים, קיבל הסגנון אופי מעשי יותר וחלק קווים משותפים עם הסגנון הבינלאומי.

בסביבות 1932 ירדה קרנו של הסגנון וסגנון הקלסיציזם הסטליניסטי הפך לשולט בבניה בברית המועצות. בבנייני מגורים של האדריכלות הקונסטרוקטיביסטית, דוגמת הנרקומפין (במוסקבה) נעשה ניסיון לעצב את חיי הדיירים בעזרת תכנון הבניין: היה בו שיתוף בשירותים כגון: מטבח, כביסה, שטחי התכנסות וחינוך משותף של הילדים והושם דגש על שוויון בין המינים. כל אלו נזנחו בשנות ה-30 והוחלפו בתחיית ערכי המשפחה שהייתה חלק מהמשנה הסטאליניסטית.

## תכנון ערים בעידן הקונסטרוקטיביסטי
למרות שאפתנותן של רבות מהצעות האדריכלים הקונסטרוקטיביסטיים לתכנון שכונות וערים מן היסוד, מעטות הן הדוגמאות לתכנון ערים עקבי ומגובש שנוצר על ידם. רובע נרווסקיה זסטווה שבלנינגרד היה אחד מהמוקדים של האדריכלות הקונסטרוקטיביסטית. החל מ-1925 נבנו בלנינגרד בתי מגורים לפועלים וגם מבני ציבור. רבים מהקונסטרוקטיבסטיים קיוו לכך שבתוכנית החומש הראשונה (1928) וב"מהפכה התרבותית" שנלוותה אליה, תנתן להם אפשרות לבטא את רעיונותיהם האדריכליים, אך באותה עת נחלק הסגנון בין חסידי התכנון האורבני ובין אלו שנטו אחרי התכנון הלא אורבני, שהרעיונות הבולטים בו היו עיר הגנים והעיר הליניארית. נוסף לכך, ברוב המקרים הועדפו תוכניות פרגמטיות יותר, כמו למשל, בבניית העיר החדשה מגניטוגורסק שבהרי אורל בה הועדפו תוכניותיהם של קבוצת אדריכלים גרמנים, בראשות ארנסט מאי.

## ראו גם
* אוונגרד רוסי
* קונסטרוקטיביזם (תנועה אמנותית)

## קישורים חיצוניים

* אתר "אוטופיה" המוקדש לאדריכלי סגנון הקונסטרקטיביזם
* Maria Makagonova A Short History of Narvskaza Zastava, באתר Что Делать?, ספטמבר 2004 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנות
קטגוריה:קונסטרוקטיביזם
*
קטגוריה:אדריכלות סובייטית
פול קדק

**פול קדק** (באנגלית: **Paul Kadak**) הוא עיתונאי אוסטרלי, וכתב בערוץ טלוויזיה שמתמחה בחדשות Seven News בסידני, ניו סאות' ויילס, אוסטרליה.

פול קדק נולד למשפחה בעלת שורשים אסטוני שהגיעו לאוסטרליה בשנת 1949. קדק החל את הקריירה שלו בעיר פרת' שבאוסטרליה המערבית, כשעבד עבור Seven News. הוא עובד כיום בסידני ועובד ככתב עבור Seven News.

סיקר בין היתר את המשחקים האולימפיים בשנת 2000, חתונתו של ראסל קרואו, גביע העולם ברוגבי ב-2003, הטיסה האחרונה של Ansett Australia's דיווחים בלעדיים על משבר CityRail בשנת 2004, אסון הרכבת Waterfall והפיק את הכיסוי בבחירות במדינה עבור ה-Seven Network.

במהלך פרשת טמפה בשנת 2001, היה קדק העיתונאי היחיד על הקרקע ב-Christmas Island והדו"ח שלו כלל את התמונות הראשונות של חיילים אוסטרליים בעלייתם על האנייה. בעת שהיה על אי חג המולד, הוא דיווח בשידור חי לא רק עבור Seven News, אך גם עבור תחנות רדיו רבות ברחבי אוסטרליה, ב-Sky News London וב-CNN.

קדק היה בשטח שעות ספורות לאחר פיגועי באלי ב-2002 ושהה עוד שבועיים בבאלי, שם דיווח בשידור חי עבור Sunrise ו-Seven News קדק היה מועמד לפרס לוג'י בשנת 2002 בקטגוריית הכתב המצטיין, אך לא זכה בפרס.

בשנים 2018–2020 הוא היה כתב העיתון בארצות הברית. בשנת 2020 פול קדק חזר לאוסטרליה ומסקר בעיקר אירועי פנים. באפריל 2021 הוא הכין כתבה על מצב בעיר קלברי לאחר סופה טרופית שפקדה אותה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים אוסטרלים
אריה ליב פאיאנס

**אריה לֵיבּ פַאיַאנְס** (אוגוסט 1899, ט"ז באלול תרנ"ט – 16 במרץ 1981, י' באדר ב' תשמ"א) היה מורה ועורך עברי, חבר ועד הלשון והאקדמיה ללשון העברית.

## ביוגרפיה
נולד ב-1899 בעיר ביאליסטוק, בנם של הרב דוד פאיאנס, ראב"ד ביאליסטוק וחבר הוועד המרכזי של "המזרחי", והרבנית מרים (מצד אמו נכדו של ראב"ד ביאליסטוק הרב חיים נפתלי הרץ היילפרין ונינו של אביו, הרב רפאל יום טוב ליפמן היילפרין (1816–1879), רבה הנודע של ביאליסטוק, מחבר הספר "עונג יום טוב").
למד בישיבת וולוז'ין. נסמך לרבנות.

לאחר מלחמת העולם הראשונה היה שותף לבניין בתי הספר העבריים בפולין, כיהן כמורה ללשון וספרות עברית בבית הספר העברי בביאליסטוק והיה פעיל בולט ב"החלוץ". ב-1921 החליט לעלוץ לארץ ישראל בעצמו, היה למורה בירושלים וממארגני "קבוצת ביאליסטוק" החלוצים בבית הכרם. כעבור כמה שנים חלה במלריה, ונשלח להתרפא בווינה, שם השתלם באוניברסיטה. כעבור זמן-מה שב לביאליסטוק, והיה שוב למורה ומחנך, עסקן ועיתונאי. פרסם מאמרים בסוגיות ציוניות והתרבות היהודית בעברית וביידיש.

בשנת 1934 עלה שוב לארץ ישראל, ולבסוף התיישב בתל אביב. היה לעורך של ספרות יפה, שירה, ספרי מדע ופובליציסטיקה, חבר ועד הלשון והאקדמיה ללשון העברית.
בין עבודותיו הבולטות הייתה עריכת המהדורה החדשה של פירוש המקרא של ש"ל גורדון.

היה נשוי לרעיה ואביהם של דוד פאיאנס, משורר, סופר ועורך, ומרים (ימה) סוקולובסקי, מורה, שנפטרה בצעירותה.

אחותו ד"ר שרה פאיאנס-גליק הייתה מחנכת לגיל הרך, המפקחת על גני הילדים בארץ מטעם מחלקת החינוך והמפקחת הראשונה מטעם משרד החינוך והתרבות, כלת פרס החינוך של עיריית תל אביב.
אביו התכונן לעלות לארץ ישראל, אך נפטר בטרם הספיק. אמו, אחותו הגדולה מינה קפלן, אחותו גיטה פאיאנס ואחותו דבורה קוסטרינסקי עלו לארץ אף הן.

## לקריאה נוספת
* יוסף מ' מרגלית, 'אריה לייב פאיאנס ז"ל', **השדה** סא, ו (1981), 1050.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עורכים ספרותיים ישראלים
קטגוריה:חברי האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:מחיי הלשון העברית
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:משפחת רפאל יו"ט ליפמן היילפרין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
שליפת ארנב מכובע

שמאל|ממוזער|150px|פוסטר משנת 1899 בו נראה קוסם המבצע, בין היתר, את טריק שליפת הארנב מהכובע.
**שליפת ארנב מהכובע** הוא קסם קלאסי ונודע במיוחד, אשר במהלכו שולף הקוסם ארנב מתוך כובע צילינדר שנראה ריק.

על אף שישנן עדויות כי הקוסם הצרפתי לואי קונט (Louis Comte) היה הראשון שביצע קסם זה עוד במהלך שנת 1814, ישנם חוקרים רבים הטוענים כי היה זה הקוסם הסקוטי ג'ון הנרי אנדרסון (1814 - 1874) אשר ביצע לראשונה את הטריק.

## הטריק
בצורתו הפשוטה ביותר של הטריק, הקוסם מציב כובע צילינדר שברשותו, ריק לכאורה, על גבי שולחן או תיבה. בינתיים, קהל הצופים אינו מבחין כי גם בכובע וגם בשולחן (או בתיבה) ישנם פתחי סתר, ודרכם שולף הקוסם את האובייקט המאוחסן בכלוב קטן המוסתר מהקהל.

לחלופין, קוסם מיומן מסוגל לשלוף את ארנב מתוך השרוול של חולצתו באמצעות אחיזת עיניים וזריזות ידיים ובאופן זה הוא מסוגל להימנע לחלוטין מלהשתמש בשולחן ואף יכול להעביר לפני ביצוע הקסם את כובע הצילנדר לבדיקת אחד הצופים. 

## בתרבות
שמאל|ממוזער|200px|כובע צילינדר
*כובע הצילינדר אשר בו נעשה שימוש בקסם זה הפך לאחד הסמלים המזוהים ביותר עם קוסמים וקסמים בכלל.
*הסרט הקצר "פרסטו" של פיקסאר עוסק בקוסם, ארנבון ומגבעת קסומה.
*בספר "הארי פוטר והאסיר מאזקבאן" הוצגה חנות בשם "ביבר הקסמים" שבה ישנו ארנב שהופך את עצמו לכובע צילינדר.
*הסיפור הקצר "להטוט כובע" של אתגר קרת עוסק בקוסם המסתבך בקסם זה.

## הערות שוליים

קטגוריה:קסמים
קטגוריה:כובעים
קטגוריה:ארנבים בתרבות
יום העירוניות העולמי

ממוזער|250px|שמאל|דגל יום האורבניזם העולמי
הארגון הבינלאומי של **יום העירוניות העולמי**, הידוע גם בשם "יום תכנון הערים העולמי", נוסד בשנת 1949 על ידי פרופ' קרלוס מריה דלה פאולרה מאוניברסיטת בואנוס איירס, בוגר המכון לאורבניות בפריז, כדי לקדם את העניין הציבורי והמקצועי בתכנון עירוני. יום זה נחגג ביותר מ-30 מדינות בארבע יבשות בכל שנה בתאריך 8 בנובמבר. זהו יום לקידום והכרה בתפקיד התכנון העירוני ביצירת קהילות שנעים לחיות בהן. יום האורבניזם העולמי מספק הזדמנות לנקודת מבט גלובלית על התכנון העירוני. אירוע זה מאפשר לעורר את מודעותם של האזרחים והרשויות הציבוריות להשפעה על הסביבה כתוצאה מפיתוח של ערים ואזורים.

## ראו גם
* עירוניות (תחום מדעי)

## קישורים חיצוניים
* יום העירוניות העולמי, באתר WN Network

קטגוריה:תכנון עירוני
קטגוריה:אירועים בחודש נובמבר
שרה פאיאנס-גליק

**שרה פָאיַאנְס-גְליק** (1900 – 20 בינואר 1976) הייתה מחנכת לגיל הרך, המפקחת על גני הילדים בארץ מטעם מחלקת החינוך משנת 1936 והמפקחת הראשונה מטעם משרד החינוך והתרבות, כלת פרס החינוך של עיריית תל אביב לשנת 1969.

## ביוגרפיה
נולדה ב-1900 בעיר ביאליסטוק, בתם של הרב דוד פאיאנס, ראב"ד ביאליסטוק וחבר הוועד המרכזי של "המזרחי", והרבנית מרים (מצד אמה נכדתו של ראב"ד ביאליסטוק הרב חיים נפתלי הרץ היילפרין ונינתו של אביו, הרב רפאל יום טוב ליפמן היילפרין (1816–1879), רבה הנודע של ביאליסטוק, מחבר הספר "עונג יום טוב").

קיבלה חינוך עברי מסורתי, ולמדה בבית ספר תיכון. לאחר שסיימה את לימודיה נסעה ללמוד פדגוגיה במכון הפסיכולוגי שעל יד אוניברסיטת ברלין, והתמחתה בפסיכולוגיה אקספרימנטלית של גיל הילדות.
נישאה לד"ר שמואל אליעזר גליק, רופא גינקולוג.

בשנת 1933 עלתה לארץ ישראל. לימדה פסיכולוגיה בסמינרים למורות וגננות בתל אביב ובירושלים.

בשנת תרצ"ו-1935 התמנתה על ידי הוועד הלאומי כמפקחת על גני הילדים בארץ. לאחר קום המדינה ב-1948 הייתה למפקחת הראשית הראשונה מטעם משרד החינוך והתרבות. היא החזיקה במשרתה עד 1967.

פרסמה ספרים ומאמרים בתחומה בעברית ובגרמנית, מהם רבים בירחון "הד הגן".
בשנים תש"ז עד תשי"ז ערכה את "אוּשיות", כתב עת לענייני החינוך שלפני בית הספר.

בשנת 1969 זכתה בפרס לעובדים בתחום החינוך העברי מטעם עיריית תל אביב, על פועלה הספרותי-חינוכי הענף בתחום החינוך לגיל הרך.

נפטרה ב-1976, בגיל 75. נקברה בבית העלמין קריית שאול לצד בעלה, שנפטר חמש שנים קודם לכן, ב-1971.

אחיה הגדול אריה לייב פאיאנס היה עורך ובלשן עברי, ובנו דוד פאיאנס משורר, סופר ועורך.

אביה התכונן לעלות לארץ ישראל, אך נפטר בטרם הספיק.
אמה ואחותה הגדולה מינה קפלן עלו לארץ אף הן.

## ספריה
* **הילד וסביבתו הפסיכולוגית: ממשנת הפסיכולוגיה של הילד האכספרימנטלית החדישה**, תל אביב: ארץ, תרצ"ה.
* "המשחק והיצירה בגיל שלפני בית הספר", תל אביב: מרכז התאחדות הגננות בארץ ישראל, [1936?]. (חוברת)
* **הפסיכולוגיה התבניתית (Gestaltpsychologie)**, תל אביב: (דפוס הפועל הצעיר), תרצ"ט.
* **החינוך בגיל הרך: בעיות ודרכים**, תל אביב: יבנה, תשכ"ח. (ממאמריה על בעיות החינוך שלפני בית הספר, שהתפרסמו בכתבי עת פדגוגיים שונים בארץ)

בעריכתה:
* שרה פאיאנס-גליק, יוסף שקד (עורכים), **מדריך לתוכנית העבודה בכיתה א פעלתנית**, ירושלים: משרד החינוך והתרבות – המזכירות הפדגוגית לחינוך יסודי, תשכ"ו.

## לקריאה נוספת
* 'ד"ר שרה פאיאנס-גליק', בתוך: **האשה העבריה בחזון הדורות**; סִדר וערך ל’ חזן, תל אביב: י’ שמעוני, תשי"ד, עמ' 84.
* ישעיהו פרישמן, 'ד"ר שרה פאינס-גליק ז"ל', **אושיות** (ביטאון למחנכים בגיל הרך) 1 (תשל"ח), 4–8.
* שושנה צחורי, 'לזכרה של ד"ר ש' פאיאנס-גליק', **אושיות** 2 (תש"מ), 51–53.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשות חינוך שוחרות השפה העברית ביישוב
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:עובדי משרד החינוך, התרבות והספורט
קטגוריה:חינוך לגיל הרך
קטגוריה:נשות העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:משפחת רפאל יו"ט ליפמן היילפרין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול

קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1976
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976
קטגוריה:זוכי פרס לעובדים בתחום החינוך העברי
יצחק עברי

**יצחק עברי** (**מישְקינסקי**; באנגלית: **Itzhak** (**Isaac**) **Ivry**; 12 בנובמבר 1908 – 31 ביולי 1987) היה עיתונאי, עורך ומתרגם עברי.

## קורות חיים
עברי נולד ב-1908 בשם יצחק מישקינסקי (Miszkinski) בעיר ביאליסטוק שבפולין, בנם של הרב חיים יעקב מישקינסקי, רב העיירה קנישין ולימים רבה האחרון של סוִויסלוֹץ', ויוכבד לבית פָאיַאנְס, בתם של הרב דוד פאיאנס, ראב"ד ביאליסטוק וחבר הוועד המרכזי של "המזרחי", והרבנית מרים (ומצד אמהּ נכדתו של ראב"ד ביאליסטוק הרב חיים נפתלי הרץ היילפרין ונינתו של אביו, הרב רפאל יום טוב ליפמן היילפרין (1816–1879), רבה הנודע של ביאליסטוק, מחבר הספר "עונג יום טוב"). אביו קרא לו יצחק על שם רבו, הרב יצחק בלאזר.

קיבל חינוך יהודי מסורתי ולמד בישיבות ביאליסטוק וגרודנה. משנת 1925 עד 1929 למד במכון לחכמת ישראל בוורשה, ולאחר מכן נסע ללמוד במערב באוניברסיטאות ברלין (1929–1933) ובזל (1933).

בשנת 1933, עם עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל והמשיך את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים (1933–1934).

מיד עם עלייתו החל בעבודתו העיתונאית והספרותית. היה כתב, מבקר אמנות ובעל טור ביומון "דבר", ומשנת 1936 חבר מערכת העיתון. כתב במדור מאורעות השבוע ב"דבר השבוע" (בשם העט "י. סוקר"). משנת 1939 היה עורך ומחבר המדור המדיני "היום" בעיתון "דבר". כן היה ממשתתפיו הקבועים של "הפועל הצעיר (בשם העט "פוליטיקום"). כמו כן ב"קול ירושלים" ולאחר קום המדינה ב"קול ישראל". פרסם מאמרים בקבצים שונים, בהם בשנתוני "דבר", בקבצים "קמה" ו"לאחדות העבודה" ובספרי השנה של אגודת העיתונאים, ב"דורות" וב"עתידות" (בחתימתו ובשמות עט שונים, בהם "י. מעיין", "י. בן-יעקב").

תרגם ספרים (בעיקר מאנגלית) וערך כתבי עת, ספרים וקבצים שונים.

משנת 1940 היה חבר אגודת הסופרים העברים וחבר אגודת העיתונאים העבריים.

ב-1936 נישא לאלה, בת הרב אליהו שפירא מליטא. בקיץ 1938 נולד בנם יוסף דוד. לאחר שהתגרש מאלה נשא אישה אחרת ונולדו להם שלושה ילדים: יעקב, עמליה ובנימין.

ב-1951 היגר לארצות הברית והתיישב בעיר ניו יורק, שבה ישבה קבוצת סופרים עבריים. בתחילה הוסיף לכתוב לעיתוני הארץ, ומ-1951 ועד 1954 היה סופר "דבר" בארצות הברית.
המשיך לתרגם ולערוך.

בשנת 1969 פרש עורך השבועון "הדואר", משה ינון, ועברי התמנה תחתיו וכיהן כעורך העיתון עד 1985.

יצחק עברי נפטר בקיץ 1987 בניו יורק, בן 78 במותו.

אחיו הצעיר, משה מישקינסקי, היה היסטוריון, חוקר תנועת הפועלים היהודית במזרח אירופה, פרופסור להיסטוריה יהודית מודרנית באוניברסיטת תל אביב.

## ספריו

* יצחק עברי (עורך),  **הומור בספרות העולם**, הוצאת יוסף שרברק, 1965

## לקריאה נוספת
* חיים ליף, 'יצחק עברי: עיתונאי-עורך', **[[בצרון (כתב עת)|בצרון]]** ט, 35–36 (1987), 3–5.


* 'Ivry, Itzhak (Isaac)', in: *Who's who in American Jewry*, 1980, p. 231.
* 'Ivry, Itzhak', in: *American Jewish Year Book, 1989*, 1989, p. 519.


## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית ביישוב
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:עורכים ספרותיים יהודים
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:משפחת רפאל יו"ט ליפמן היילפרין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1908
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
נמל התעופה הבין-לאומי של סן פרנסיסקו

**נמל התעופה הבין-לאומי של סן פרנסיסקו** (באנגלית: **San Francisco International Airport**; מוכר גם בקיצור **SFO**) הוא נמל תעופה מרכזי הממוקם 21 קילומטר מדרום למרכז העיר סן פרנסיסקו, ארצות הברית. הנמל משמש טיסות ליעדים בצפון אמריקה ומהווה שער גדול לאירופה ואסיה.

נמל זה הוא שדה התעופה הגדול ביותר באזור מפרץ סן פרנסיסקו ונמל התעופה השני העמוס ביותר בקליפורניה, אחרי נמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס. בשנת 2009 נמל התעופה סן פרנסיסקו היה נמל התעופה העשירי בעומסו בארצות הברית, והעשרים מבין מספר הנוסעים בנמלי תעופה בכל העולם. נמל התעופה סן פרנסיסקו הוא הבסיס השישי בגודלו של חברת התעופה יונייטד איירליינס ובסיסה היחיד של החברה לתחזוקת המטוסים. נמל התעופה סן פרנסיסקו הוא גם בסיסה הראשי של וירג'ין אמריקה. נמל התעופה מעניק מגוון של שירותים לרווחת הנוסעים, כמו חנויות לממכר מזון וחנויות פטורות ממכס. בנוסף ברוב חלקי הנמל ניתן להתחבר לאינטרנט אלחוטי בחינם.

## היסטוריה
שדה התעופה נפתח ב-7 במאי 1927, על 150 דונם של מרעה פרות. הקרקע הוחכרה מאחד מבעלי הקרקע הגדולים באזור, אוגדן.ל. מילס, והשדה נקרא "שדה התעופה העירוני מילס". שם השדה שונה בשנת 1931 ל"שדה התעופה העירוני סן פרנסיסקו". שדה התעופה הפך מ"עירוני" ל"בינלאומי" בשנת 1955.

יונייטד איירליינס החלה להשתמש בשדה בתחילת שנות ה-30. במרץ 1939 הציגה OAG שתים עשרה יציאות וכניסות של חברות תעופה בשדה, אחד עשר מהם של יונייטד איירליינס וטראנס וורלד איירליינס.
אחרי המלחמה יונייטד איירליינס החלה להשתמש בטרמינל "פאם אם" לטיסות במטוסי ה־DC-6 להוואי החל משנת 1947.
שדה התעופה כיום הוא אחד מבסיסי יונייטד איירליינס, ומרכז התחזוקה הגדול ביותר שלהם.

בשנת 1954 נפתח טרמינל הנוסעים המרכזי. באפריל 1957 השדה החל להעניק שירות למטוסי סילון. ב-1959 בנתה יונייטד מתקן תחזוקה גדול בסן פרנסיסקו למטוס הדאגלס החדש שלה. באותה שנה נבנה גשר עלייה למטוס ראשון, ובין הראשונים בארצות הברית.

## מדיניות סביבתית
שדה התעופה פועל כדי להפחית את זיהום הסביבה. ב-2019 נאסר על מכירת בקבוקי פלסטיק לנוסעים, והוצב יעד של 100% מיחזור עד 2021.

## טיסות לישראל וממנה
יונייטד איירליינס מפעילה טיסה יומית בין תל אביב לסן פרנסיסקו במשך כל השנה.

בינואר 2018 הודיעה אל על על כוונתה לחנוך ברבעון האחרון של השנה קו טיסה בין הנמל לנמל התעופה בן-גוריון. אך לבסוף קו זה נדחה, ונפתח לבסוף ב-13 במאי 2019.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
סן פרנסיסקו
קטגוריה:סן פרנסיסקו: תחבורה
Ballance

**Ballance** (בתרגום חופשי לעברית: **איזון**) הוא משחק חשיבה/פאזל שיצא לשווקים ב 2 באפריל 2004. השחקן הוא כדור שניתן לשליטה. המטרה היא להגיע לנקודת הסיום שנמצאת בכל שלב מבלי לאבד את כל החיים (על ידי נפילה מהמסלול).

## משחקיות
במשחק, השחקן יכול לשנות את החומר שממנו בנוי הכדור בעזרת כלים מיוחדים הנמצאים בשלב. הכדור יכול להיות מנייר (כדור נייר), מעץ או מאבן. בתחילת כל שלב השחקן מתחיל עם כדור עץ ועם 1000 נקודות. כל הזמן יורדות הנקודות אך ירדתם ל 0 לא פוסלת את השחקן אך הניקוד שלו יורד. ישנם 12 שלבים במשחק.
במשחק ישנם שני בונוסים והם:
***בונוס נקודות** - מביא כמה מאות נקודות. מופיע בצורה של אטום - כדור קטן באמצע ("הגרעין") וכדורים קטנטנים הסובבים אותו ("האלקטרונים").
***בונוס חיים** - מביא תוספת של חיים. מופיע בצורה של כדור קטן באמצע ומעטפת דמוי בועה מסביבו.

בכל השלבים מפוזרים נקודות צ'ק פוינט השומרים את מיקום הכדור אחרי פסילה (וכך בעצם לא צריך לעשות את כל השלב מחדש).
ככל שמתקדמים בשלבים המשחק נעשה קשה ותר ודורש מחשבה.

### שלבים מיוחדים
במשחק קיימים שני שלבים מיוחדים והם:
#### שלב 9
שלב זה מיוחד בהתחלה הלא רגילה שלו שמחייבת זריזות ידיים כדי לעבור את ההתחלה.

#### שלב 12
שלב זה נחשב לשלב הכי קשה במשחק. המאפיין המייחד אותו הוא שצריך ממש לשמור על איזון, כיוון שרוב השלב מורכב ממוט מתכת אחד ושני מוטות עזר שמייצבים אותו באופן מושלם.

## קישורים חיצוניים
* אתר המפתחת 
* 

קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2004
קטגוריה:משחקי חשיבה ממוחשבים
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בגרמניה
עירית אבא

**עירית אבא** (נולדה ב-8 במאי 1953) היא קדרית ואמנית קרמיקה ישראלית.

## ביוגרפיה
עירית אבא נולדה בכפר סבא בשנת 1953. בנעוריה למדה אבא אמנות במסגרת ויצו צרפת אצל אמנים כמשה רוזנטליס, משה שטרנשוס ואחרים. בהשפעת פאולה אהרונסון, מורתה לקרמיקה, נרשמה בשנת 1971 ללימודים בבצלאל במסגרת המחלקה לקדרות. לאחר סיום לימודיה אבא יצרה כלים שימושיים שונים.

בסוף שנות התשעים של המאה ה-20 החלה אבא לעבוד בפורצלן, חומר אשר אפשר לה ליצור כלים דקים יותר בעבודה עם אובניים. בחלק מעבודותיה היא משלבת טכניקה של "Papar Clay" עם עבודה באובניים. ביצירת כלי הפורצלן מעמידה אבא את המבנה ואופן היווצרותו של כלי כמוטיב מרכזי בעבודה. חלק מן העבודות אף חסרות את הגימור הנהוג בתחתית כלי הקרמיקה לטובת הדגשת הביטוי האקספרסיבי. מבחר מכלים אלו הוצג בשנת 2009 בתערוכת היחיד "גלגל. נקודה." במוזיאון תל אביב לאמנות, שנערכה בעקבות זכייתה של אבא בפרס אנדי.

בשנת 2011 הציגה בגלריה פריסקופ תערוכה בשם "פריחה", שעסקה במושג הכד. לצד אובייקטים עשויים על אובניים הציגה אבא גם עבודות העשויות פורצלן ופסטה מצרית (חומר קרמי) שהוזלפו על גבי מבנים עשויים רשת או נתלו על גבי קירות הגלריה. אחת שנעשו בטכניקה זו לאחר מכן היא "כלי עם שבבים" (2013). בכך, רוקנה אבא את המשמעות הפונקציונלית מן הכלים, לטובת עיסוק בצורניות אקספרסיבית, כמעין רישום בחלל.

## תערוכות יחיד
*2001 - "כלי קטן, פורצלן", גלריה פריסקופ, תל אביב
*2004 - "גבול דק", הגלריה, מושב שואבה
*2009 - "גלגל. נקודה", מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב
*2010 - "עירית אבא-פורצלן", בית פוגנפול, הרצליה פיתוח
*2011 - "פריחה Flora", גלריה פריסקופ, תל אביב
*2012 - "דו", תערוכה משותפת עם עמי דרך ודב גנשורא, בית בנימיני, תל אביב.

## השכלה
*1971-1975 - המחלקה לעיצוב קרמי, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים
*1997-2000 - חינוך ולדורף, המכללה לחינוך ע"ש דוד ילין, ירושלים.

## הוראה

## פרסים ומלגות
*1993 - פרס ראשון בתערוכה "תה", גלריה רוח כדים, ירושלים
*2006 - מלגת אגודת האמנויות הדקורטיביות בישראל (AIDA) עבור מרכז Watershed, מיין
*2009 - פרס אנדי, מוזיאון תל אביב לאמנות
*2015 - פרס העיצוב, מינהל התרבות, משרד המדע התרבות והספורט.

## לקריאה נוספת
*גלר, דינה כהנא, "גלגל. נקודה", **1280°, כתב עת לתרבות חומרית**, גיליון 20, חורף 2009, עמ' 40–41
*יגיד-חיימוביץ, מאירה, **גלגל. נקודה**, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 2009
*נזר, אורלי, "דיבור על עשיה, על צורה, על יופי", **1280°, כתב עת לתרבות חומרית**, גיליון 24, חורף 2011–2012, עמ' 14–19

## קישורים חיצוניים

* אתר הבית של עירית אבא
* 
* שיחה שקופה: חגית אנגלשטיין ועירית אבא
* 
* 
* 
* 
* בצלאל, עבודותיה של עירית אבא בבצלאל קטלוג, בצלאל קטלוג
* , 15 בינואר 2018
* עבודותיה של עירית אבא הנמצאות באוסף נזר לקרמיקה אמנותית ישראלית באתר ארץ חפץ אוספי מורשת בישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:אמניות קרמיקה ישראליות
קטגוריה:אמני קרמיקה ישראלים
קטגוריה:סגל בצלאל
קטגוריה:מורים לאמנות בישראל
קטגוריה:זוכי פרס אנדי
קטגוריה:פסלות ישראליות
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרות בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
מונו (מגזין)

**מונו** (באנגלית: **Monu**) הוא מגזין שנתי בשפה האנגלית בנושאי אורבניזם, המתמקד בנושאי העיר במובן רחב יותר, כמו הפוליטיקה, הכלכלה, הגאוגרפיה, ההיבטים החברתיים של העיר וכן המבנה הפיזי שלה. המגזין מונו נערך לראשונה ביוני 2004 בעיר רוטרדם שבהולנד.

המגזין מגדיר את עצמו כ"פרסום עצמאי, נון-קונפורמיסט, בעל אוסף של מאמרי ביקורת, תמונות, מושגים ותאוריות עירוניות של אדריכלים, תאורטיקנים ואורבניסטים מרחבי העולם". כמו כן, מנסה המגזין לחקור מגמות עירוניות בעזרת המידע שצובר.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי עת באנגלית
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:תכנון עירוני
קטגוריה:הולנד: כתבי עת
מוזיאון הריגול הבין-לאומי

שמאל|ממוזער|250px|מוזיאון הריגול בוושינגטון הבירה
**מוזיאון הריגול הבין-לאומי** (באנגלית: **International Spy Museum**) הוא מוזיאון בבעלות פרטית המוקדש לתחום הריגול וממוקם בוושינגטון, בירת ארצות הברית. הוא ממוקם בבניין Le Droit 1875 בשכונת הרובע פן בוושינגטון, מול בניין משרד רשם הפטנטים הישן.

## הקמה
המוזיאון נבנה על ידי מילטון מלץ בעלות של כ-40 מיליון דולר ומשמש כארגון ללא מטרות רווח. מלץ ייסד את החברה Malrite ואת תאגיד המדיה הכולל את מוזיאון הריגול. לאחר פיגועי 11 בספטמבר טען מלץ שהציבור רוצה וראוי לקבל מידע נוסף על קהילת המודיעין. החברה של מלץ מימנה מחצית מעלות ההקמה של המוזיאון ועוד 20 מיליון דולר מומנו על ידי עיריית וושינגטון. המוזיאון הוא חלק מפרויקט עירוניות מתחדשת של רובע פן בוושינגטון, שהחל בשנת 1990 על ידי החברה לפיתוח של וושינגטון.

במוזיאון נמצאים יותר מ-600 פריטים בשטח של למעלה מ-20,000 רגל מרובע (1900 מ"ר). התערוכות מתייחסות להיסטוריה של הריגול ומרגלים בפועל, הן בעולם האמיתי והן בתרבות הפופולרית. במוזיאון תערוכות נרחבות על שיטות הריגול וחומרים מתקופת האימפריות היוונית והרומית, האימפריה הבריטית, מלחמת העצמאות האמריקנית, מלחמת האזרחים האמריקנית, שתי מלחמות העולם ושנות המלחמה הקרה. תחנות מבקרים אינטראקטיביות רבות נמצאות ברחבי שטחי התערוכות. בתחנה הסופית מוצג סרט בן 8 דקות, המתאר כיצד הטכנולוגיה המודרנית שינתה את פניה של הלוחמה בטרור.

## קישורים חיצוניים

* 

ריגול
קטגוריה:ביון
ריגול
אווז הבית

**אווז הבית** הוא אווז אשר בוית מהמינים אווז אפור (*Anser anser*) ואווז ברבורי (אווז סיני; *Anser cygnoides*). הוא בוית ברחבי אירופה, אסיה ואפריקה.

האדם משתמש בבשרו, עורו, ביציו ונוצותיו של אווז הבית. בנוסף האווז יעיל כחיית שמירה הודות לקולניותו ולהתנהגותו התוקפנית נגד פולשים.

צבעם של אווזי הבית לבן בדרך כלל, אך חלקם אפורים כמו האווז שממנו בויתו. האפרוחים צהובים וקטנים. האווזים הברבוריים גם הם לבנים ובעלי מקורים אדומים גדולים וכרבולת בצורתם המבוית.

## גלריה

קובץ:Flickr - Dario Sanches -.jpg
קובץ:Gfp-geese-swimming-in-water.jpg
קובץ:Big Goose (5697124559).jpg
קובץ:Cygnopsis cygnoides in Rovigo.jpg
קובץ:Ánsar común (Anser anser), Tierpark Hellabrunn, Múnich, Alemania, 2012-06-17, DD 01.JPG|אווז בעל דלדל מתחת למקור
קובץ:White and gray Sebastopol goslings.jpg|אווזונים

## ראו גם
*פיטום אווזים
*אווז אפור
*אווז ברבורי
* (באנגלית)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אווזים
קטגוריה:מינים מבויתים
אוסטראה

ממוזער|צלחת מלאה צדפות אוסטראה
**אוֹסְטְרֵאָה** הוא סוג של צדפות ימיות המשמשות למאכל.

## תיאור
הקונכייה של צדפות אלה עבה, מקומטת ובעלת צורה לא סדירה. הקונכייה התחתונה קמורה וגדולה מזו העליונה.

## שימושים
הצדפה נחשבת למאכל תאווה בצרפת ובארצות הברית.

## תפוצה
בארץ ישראל גדלים שני מינים בים התיכון ומין נוסף גדל בים סוף.

## מינים
לסוג זה שייכים המינים:
* *Ostrea angasi*
* *Ostrea conchaphila*
* *Ostrea cristata*
* *Ostrea denselamellosa*
* *Ostrea digitalina* - נכחד
* אוסטריאה נאכלת *Ostrea edulis*
* *Ostrea equestris*
* *Ostrea gryphoides* - נכחד
* *Ostrea lurida*
* *Ostrea megadon*
* *Ostrea sandvicensis*

## לקריאה נוספת
* מיכה לבנה, **לקסיקון החי והצומח של ארץ-ישראל**, כרך שני, עורך - עזריה אלון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1995 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:צדפות
1871 במדע

## ארכאולוגיה
* היינריך שלימן החל בחפירות בטרויה.
* שארל קלרמון-גנו מתחיל בחפירות בתל גזר.

## ביולוגיה
* צ'ארלס דרווין פרסם את ספרו מוצא האדם

## גאוגרפיה
* 29 ביוני – משלחת אמריקאית לחקר הקוטב הצפוני על האוניה "פולריס" יוצאת לדרך.

## טכנולוגיה
* הקמת "איגוד מהנדסי חשמל" בבריטניה.
* המגדלור Souter Lighthouse החל לנצל זרם חילופין. שימוש ראשון בזרם חילופין.
* בניית גנרטור לייצור זרם ישר על ידי זנוב גראם.

## פיזיקה
* גילוי תופעת פיזור ריילי על ידי ג'ון ויליאם סטראט ריילי

## רפואה
* מציאת סיבה לפורפיריה על ידי פיליף הוף-סיילר

## נולדו
* 7 בינואר – אמיל בורל, מתמטיקאי צרפתי (נפטר ב-1956)
* 19 באוגוסט – אורוויל רייט, מחלוצי התעופה האמריקאית (נפטר ב-1948)
* 19 באוקטובר – וולטר קנון, פסיכולוג אמריקאי (נפטר ב-1945)

## נפטרו
* 18 במרץ – אוגוסטוס דה מורגן, מתמטיקאי בריטי (נולד ב-1806)
* 11 במאי – ג'ון הרשל, מתמטיקאי ואסטרונום אנגלי (נולד ב-1792)
* 18 באוקטובר – צ'ארלס בבג', מתמטיקאי בריטי (נולד ב-1791)
* 22 באוקטובר – רודריק מורצ'יסון, גאולוג סקוטי (נולד ב-1792)

## קישורים חיצוניים

*