רחפן

[ממוזער|250px|רחפן מסוג [קוודקופטר עם מצלמה]]
[ממוזער|250px|[עין נקובא ממעוף הרחפן]]
[ממוזער|250px|תמונה אווירית שצולמה על ידי רחפן ב[רצועת חוף תל אביב-יפו|חוף בתל אביב]]
**רחפן** או **רב-להב** (באנגלית: **Multirotor** או **Multicopter** או **UAS** - Unmanned Air System) הוא כלי טיס בלתי מאויש היוצר עילוי באמצעות סיבוב מדחף בעל להבים. משנת 2020 ואילך לערך מספר חברות מנסות לייצר כלי טיס שמסוגלים לשאת נוסעים, בתצורת רחפנים. כלים אלה בדרך כלל מסווגים בז'רגון המקצועי כ-EVTOL.

רחפן הוא כלי טיס בלתי מאויש בעל שני מדחפים או יותר, בעל מכניקה פשוטה יחסית, וקל לשליטה בטיסה. ברוב המקרים הרחפן הוא בעל זווית פסיעה קבועה, בניגוד למסוק בעל מדחף אחד (או שניים) המשתמש במערכת להבים מורכבת עם זווית פסיעה משתנה, דבר המקשה על השליטה במסלול הטיסה וביציבותו של כלי הטיס.

השליטה בתנועת הטיסה של הרחפן מושגת על ידי שינויי המהירות היחסיים בין המדחפים השונים, באופן המשפיע על הדחף והכוח של כל מדחף.

בשנות ה-20 של המאה ה-21 הואץ פיתוח רחפני FPV המאפשרים למטיס הרחפן לקבל בשידור חי את תמונת המבט המתקבלת ממצלמת הרחפן.

## היסטוריה
כלי הטיס הכבד מן האוויר הראשון שהצליח להמריא באופן אנכי, היה מסוק בעל 4 מדחפים שתוכנן על ידי לואיס ברגנט. כלי טיס זה ביצע את טיסתו כאשר הוא קשור ברצועה אל הקרקע, ולא המריא לגובה של מעל כ-2 מטרים. בשנת 1908 דווח כי כלי טיס זה טס "מספר פעמים", אך אמינותם של דיווחים אלו נמוכה.

בשנות ה-20 של המאה ה-20, המהנדס הצרפתי אטיאן אואמיצ'ן התנסה עם מגוון סוגים של כלי טיס בעלי הנעה רוטורית. בין מגוון העיצובים שתכנן, לדגם "היליקופטר מס' 2" שלו היו 4 רוטורים ו-8 מדחפים, כולם מונעים על ידי מנוע אחד. דגם זה היה בנוי ממסגרת צינורית העשויה מפלדה. בכל אחת מהזרועות היה רוטור בעל שני להבים, כאשר ניתן היה לשנות את זווית הלהבים באמצעות פיתולם. 5 מדחפים הוצבו באופן אנכי אל הקרקע, בכדי לייצב את כלי הטיס מצדדיו. מדחף אחד הוצב בחזית כלי הטיס בכדי לשמש כהיגוי, ושני המדחפים הנותרים שימשו כמייצרי דחף. כלי טיס זה היה בעל יציבות גבוהה יחסית, ובעל שליטה מדויקת ביכולת הטסתו, דבר שהיה יוצא דופן באותם ימים. בוצעו איתו אלפי טיסות ניסוי בשנות ה-20. בשנת 1923 הוא הצליח להישאר באוויר מספר דקות, וב-14 באפריל 1924 שבר את השיא למסוקים של "הפדרציה הלאומית לאווירונאוטיקה", כאשר טס למרחק של כ-360 מטרים. הוא הצליח להדגים טיסה במסלול מעגלי, ומאוחר יותר הדגים את הטיסה הראשונה באורך קילומטר של מעגל סגור.
ממוזער|230x230 פיקסלים|"מסוק דה בוטזאט", תמונה משנת 1923
ממוזער|"קורטיס רייט VZ-7", "ג'יפ מעופף"
ד"ר ג'ורג' דה בוטזאט ואיוון ג'רום, פיתחו את "מסוק דה בוטזאט", מסוק בעל 6 להבים בכל זרוע בצורה של X, כאשר 2 מדחפים בעלי זווית משתנה שימשו כמפעילי דחף, וכמשנים כיוון סביב הציר האנכי של כלי הטיס. הכלי נבנה על ידי שירות האוויר של ארצות הברית וטס לראשונה בשנת 1922. עד סוף שנת 1923 בוצעו כ-100 טיסות. הגובה המרבי שאליו הצליח להגיע הוא כ-5 מטרים. אך אף על פי שנראה היה כי יש היתכנות מעשית, כלי טיס זה היה בעל הנעה חלשה, בעל תגובת היגוי מועטה, מורכב מכנית ולא אמין. ניסיונות לטוס בטיסה צידית לא עלו יפה בעקבות משקלו של הטייס.

### אחרי מלחמת העולם השנייה
בשנת 1956 טס לראשונה כלי טיס בעל 4 מדחפים, שהפגין יכולת מוצלחת של טיסה קדימה. כלי טיס זה היה בעל 4 מנועים שהופעלו באמצעות רצועות V, והכוונתו בוצעה על ידי הפחתה של מהירות הסיבוב של המדחפים בהתאם לצורך. אך כלי הטיס לא היה מוצלח מסחרית בעקבות חוסר ביקוש בשוק הצבאי והאזרחי, ולכן הפרויקט הופסק.

ב-1958 פותח כלי טיס בשם "קרטיס רייט VZ-7" שהיה כלי טיס הממריא ונוחת אנכית. הוא פותח עבור צבא ארצות הברית שדרש "ג'יפ מעופף". השליטה בו הייתה באמצעות שינוי מהירות הסיבוב של הרוטורים.

### בפיתוח כיום
כיום חברת בואינג מפתחת קוודקופטר אשר יהיה לשימוש צבאי. כמו כן חברת "איירבוס" מפתחת קוודקופטר חשמלי שישמש כ"מונית מרחפת". בתחילה באמצעות טייס אנושי, אך בעתיד התוכנית היא שתהיה טיסה אוטונומית לחלוטין.

### רחפנים
בעשורים הראשונים של המאה ה-21, הרחפן נהיה פופולרי ביותר. הצורך בכלי טיס קטן, נייד ובעל אפשרות של ריחוף ממושך גרמה לעלייה במחקר של סוג כלי טיס זה. העיצוב בעל ארבעת הרוטורים, מאפשר לרחפן להיות פשוט לייצור אך עם זאת נייד ביותר ובעל אמינות גבוהה. בנוסף להתקדמות הטכנולוגית שהולכת וגדלה בייצור רחפנים, נחקרת ומתפתחת הטכנולוגיה של הטסת מספר רב של כלי טיס במקביל. שילוב טכנולוגיות זה, יאפשר בסופו של דבר מגוון פעולות אשר מתרחשות במקביל של רחפנים אוטונומיים.

רחפנים שנשלטים מרחוק על ידי שלט יוצרו ביפן כבר בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 אך הרחפן בעל מצלמה אשר יוצר בצורה מסחרית מוצלחת לא היה קיים עד שנת 1999.

בשנים 2005–2010 התפתחות טכנולוגית משמעותית בתחום האלקטרוניקה המזעור וכח עיבוד לרבות : ייצור שלט רחוקים קלים וזולים, חיישני מהירות סיבוב הרוטור, טכנולוגיות צילום ו-GPS. התפתחויות אלו הובילו לפופולריות הגדולה של הרחפנים, אשר יכולים לטוס בתוך מבנה סגור כמו שהם טסים מחוץ לו. בנוסף טכנולוגיית הסוללות של סוללת יוני ליתיום אפשרה צפיפות אנרגיה גדולה, מה שהעניק יכולת שהייה באוויר ארוכה יחסית לסוללות הנטענות שהיו בשוק עד אז.

## סוגי רחפנים
[ממוזער|250px|קוואדקופטר מסוג "Parrot AR.Drone" מרחף מעל ל[נבדה|מדבר נבדה]]
רחפנים נקראים על פי מספר המנועים שלהם:
* טריקופטר – 3 מנועים
* קוודקופטר – 4 מנועים; זהו סוג הרחפן השכיח יותר.
* הקסאקופטר – 6 מנועים
* אוקטוקופטר – 8 מנועים.

## השליטה ברחפן
רחפנים הם בלתי יציבים מבחינה אווירודינמית בהשוואה לסוגי כטב"מים אחרים, ונשלטים על ידי בקר טיסה, או לוח בקרה, כדי לשמור על תנועה יציבה. כדי לשמור על דיוק מצב הטיסה וכיוונה, בקר הטיסה משלב נתונים של גירוסקופים ומדי תאוצה, וברחפנים מתוחכמים יותר משולבים גם GPS, מצפן, ולעיתים גם חיישנים חזותיים למניעת היתקלות במכשולים, ומדידת מרחק מהקרקע.
הכוחות שמפעילים הרוטורים תלויים במהירות סיבוב המנועים. ההנחה המקובלת היא שכוח העילוי יחסי לריבוע המהירות הזוויתית.

### מצבי הטיסה angel או horizon או acro
רחפנים מסוג / במצב "אקרו" (acro מלשון אקרובטיקה) דורשים ייצוב ושליטה מתמידים מצד המפעיל, בעוד סוגי הטסה אחרים מאפשרים ייצוב תמידי ואוטומטי של הרחפן.
במצבים angel או horizon (בחלק מהחברות יש מינוח אחר) בקר הרחפן מתקן אוטומטית את הרחפן ביחס לזווית קבועה בדרך כלל לאופק, אבל בעוד מצב horizon מאפשר גלגול מלא, מצב angel מונע זאת.

### שלושת [[זוויות גוף|צירי התנועה]] של הרחפן
ניתן לשלוט ברחפן בשלוש צירי תנועה : עלרוד, סבסוב וגלגול, ובנוסף על המצערת השולטת בדחף. בשלט הרחפן ישנם שני מוטות היגוי, הימני שולט על עלרוד (הזזה קדימה ואחורה) וגלגול (הזזה ימינה ושמאלה), ומוט ההיגוי השמאלי שולט על המצערת (יותר או פחות דחף), ועל הסבסוב (הזזה ימינה ושמאלה בציר אופקי). שליטה בשלושת צירי התנועה של הרחפן, עלרוד גלגול וסבסוב, נקבעת בהתאם לשינוי יחסי המהירות בהם מסתובבים הפרופלורים.
ברחפן מסוג קוואדקופטר, שני מנועים הממוקמים באלכסון מסתובבים לכיוון אחד, והשניים האחרים בכיוון ההפוך. בתצורה כזו קל לשלוט בציר הגלגול או העלרוד (הגברת המהירות של שני מנועים בצד אחד והאטת שני המנועים האחרים בצד השני).

*נסיקה לגובה ממצב אפס, מבוצעת על ידי האצה (פתיחת מצערת) של כל המנועים בו-זמנית, והנמכה על ידי האטה של כולם (סגירת מצערת).
*תנועה והאצה קדימה למשל, משלבת פתיחת מצערת, ועלרוד אף למטה.
*פנייה ימינה משלבת סבסוב ימינה, גלגול ימינה, ועלרוד למעלה.

גם במצב אקרו, בקר הרחפן שולט ביחסי התנועה בין הפרופלורים כאשר משנים את המצב של אחד ההגאים (כפי שמוסבר בהמשך), במילים אחרות, למטיס אין שליטה פיזית על הפרופלורים עצמם, אלא על שלושת צירי התנועה והדחף של הרחפן.

### המחשה ויזואלית של שלושת צירי התנועה של הרחפן
הערה - אמנם בתמונות נראה מטוס, אך התנועה של הרחפנים זהה בהקשר של צירי התנועה המדוברים. כמובן, רחפנים יכולים לבצע סיבוב שלם סביב כל אחד מהצירים במקום עצמו, בעוד שלמטוס (ולעוד כלי רכב אחרים) קיים רדיוס מעגל סיבוב.

## שימושים ברחפנים
250px|ממוזער|שמאל|רחפן של חברת Agridrones הישראלית, מבצע ריסוס חקלאי. רחפן זה מסוגל לשאת עד 25 ק"ג של חומרי ריסוס
השימוש ברחפנים החל כאמצעי שעשוע או צילום לחובבים. עם הגידול בתפוצת הרחפנים ויכולותיהם, נוספו להם שימושים שונים, כאמצעי צילום מהיר וזול:
*רחפנים משמשים גופי אבטחה וחוקרים פרטיים.
*רחפנים נכנסו לשימוש ביחידה האווירית של משטרת ישראל לפעולות אכיפה שונות. כן משמשים רשויות מקומיות בפעילות פיקוח.[ממוזער|[קוודקופטר לפיזור גז מדמיע שנפל במהלך הפגנה בביתא, אוקטובר 2021]]
*קיימת מערכת לניטור מזיקים בשדה חקלאי.
*שימושים חקלאיים בניטור,ריסוס ודישון חלקות חקלאיות.
*רחפנים סייעו לארכאולוגים לאתר אתרים פוטנציאליים לחפירה.

### שימוש צבאי

רחפנים נכנסו לשימוש בצה"ל בחיל האיסוף הקרבי, פיקוד המרכז, פיקוד העורף (במבצעי חילוץ והצלה ולשם איתור נפילות רקטות) וביחידות מיוחדות בהן היחידה הרב-ממדית. הרחפנים משמשים בין היתר לתחקור אימונים, לפעילות מבצעית כגון מעצר מבוקשים, פעילות פיזור הפגנות כמו פיזור גז מדמיע על מפגינים. וכן מפותח רחפן בשם "צור" שתהיה לו יכולת נשיאה מוגדלת, זמן שהייה ארוך יותר ומדחפים שקטים.

רחפנים בגרסה התקפית משמשים כחלופה בסיסית וזולה לכלי טיס בלתי מאוישים (כטב"מים). אומנם יכולות התקיפה של רחפנים מוגבלות מאוד בהשוואה לכטב"מים, אך נעשה בהם שימוש אפקטיבי לפגיעה במטרות, בין אם על ידי הטלת מטען נפץ מהרחפן ובין אם על ידי הטסת רחפן נפץ אל עבר המטרה, כלומר התאבדות הרחפן על המטרה. יחידת יפת"ח של צה"ל פיתחה רחפן שיורה רימוני 40 מ"מ בשם "קרנף" והוא נמצא בשירות היחידה הרב-ממדית והימ"מ. 

במתקפת הפתע על ישראל עשה חמאס שימוש נרחב ברחפני נפץ, ובמלחמת חרבות ברזל הפעיל חזבאללה רחפני נפץ.
[ממוזער|בשימוש צה"ל ב[מלחמת חרבות ברזל]]
[ממוזער|[מרכבה (טנק)|טנק מרכבה ישראלי עם גגון מיגון נגד רחפני אויב, מלחמת חרבות ברזל]]

### שימושים פליליים
במהלך המאה ה-21 דווח על מספר שימושים בעל אופי עברייני ולא חוקי באמצעות רחפנים. בעקבות הקמת החומה בין ארצות הברית למקסיקו, דווח על קרטלי סמים שהבריחו סמים באמצעות רחפנים. כמו כן, התבצעו הברחות נשק ושלל מוצרים אסורים לאסירים בבתי כלא ברחבי העולם.

### פיתוחים עתידיים ושימושים מתפתחים
בין הפיתוחים שנמצאים בפיתוח:
*חברת אמזון מתכננת להתבסס על רחפנים לביצוע משלוחים מהירים במשקל נמוך וטווח קצר. חברת גוגל מתכננת להשיק שירותי משלוחי מזון באמצעות רחפנים.
*חברה Parrot פיתחה רחפן לשימוש עבור כוחות כיבוי.
*קיימים מרוצי רחפנים ואירועים תחרותיים אחרים שצוברים תאוצה ומשמשים גם כמנוע לפיתוח של טכנולוגיות ושיטות פיקוד יעילות יותר.
*הסטארט-אפ קלקונה מפתח אוטובוס-רחפן שיוכל לשאת 40 בני אדם. החברה מצפה כי הנסיעות הראשונות לציבור יהיו ב-2024.
* הסטארט-אפ X current מפתח פלטפורמת טעינה חכמה בנגיעה בלבד לטובת שימור אנרגיה והטענת הסוללות.

## תפוצה
עד שנת 2020, לפי אתר "סטטיסטה", סופקו כ-5 מיליון רחפנים לשוק הצרכני. האתר צופה שעד שנת 2030 יסופקו קרוב לעשרה מיליון רחפנים לשוק הצרכני.

לפי אתר הרשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית, ה-FAA, נכון למאי 2022 יש בארצות הברית 865,505 רחפנים רשומים ו-280,214 מטיסים רשומים. לפי אתר seedscientific יש למעלה מ-1,700,000 רחפנים רשומים בארצות הברית (לא ברור המקור להבדל הגדול בנתונים).

לפי אתר רשות התעופה האזרחית, בישראל רשומות כ-200 התאגדויות שיש להן היתר להפעלת כטב"ם קטן או רחפנים. לפי רישומי רשות התעופה האזרחית, נרשמו עד היום בישראל כ-2,500 כלי טיס (חובת הרישום, נכון ל-2022, חלה רק על כלי טיס לצרכים מסחריים). לפי דו"ח מבקר המדינה מ-2017, יש בישראל כ-30,000 רחפנים שרובם הגדול מופעלים על ידי חובבים. בנוסף, יש לא מעט כלים המופעלים על ידי הצבא, המשטרה, כוחות הביטחון וחברות ממשלתיות רבות.

## היבטים חוקיים ובטיחותיים
בשל ייצור המוני של רחפנים במחיר נמוך, חלה עלייה משמעותית במקרים של הטסת רחפנים, פרטיים ומסחריים, במדינות המערב. קרו גם מקרים בהם הוטס רחפן במקום ציבורי או ליד נמל תעופה, ללא תיאום או יידוע של הרשויות המוסמכות. מקרים כאלה מהווים בדרך כלל סיכון בטיחותי ועבירה על החוק.

בשנת 2011 פורסמו בישראל תקנות של הרשות לתעופה אזרחית המסדירות את רישוי הטסת כטב"ם באופן מסחרי, שרחפן נמצא תחת קטגוריה זו. בנוסף לכך, קיימות חברות כמו DJI שמשתפות פעולה עם הרשויות, המחזיקות במפה עם סימונים, דרגות ואזורים אסורים לטיס עבור רחפנים.

דו"ח מיוחד של מבקר המדינה שפורסם ב-15 בנובמבר 2017 קבע שהמדינה כשלה בהתמודדות עם הסיכונים הנשקפים מהרחפנים. בשנת 2021 התריע שוב מבקר המדינה כי מדינת ישראל אינה ערוכה כראוי לאיום הרחפנים.

קיים סיכון להפרת פרטיות על ידי שימוש ברחפנים. בישראל, החוק דורש ממטיסי רחפנים, גם למטרות תחביב, לעמוד בתנאי רישוי. 

## יירוט רחפנים
ממוזער|רחפן מהיר ליירוט רחפנים עוינים של חברת Robotican
בעקבות הסיכונים הנשקפים מרחפנים, פותחו מערכות שונות ליירוט רחפנים. חלקן מתבססות על מניעת תקשורת מהרחפן, שתגרום לנחיתתו על הקרקע או חזרתו אל המפעיל. כמו כן קיימת מערכת ישראלית המתבססת על יירוט באמצעות קרן לייזר.
ביפן המשטרה מפעילה רחפן גדול עם רשת שלוכד רחפנים אחרים.

## יתרונות וחסרונות
### יתרונות
* רחפנים מיוצרים כיום בייצור המוני המאפשר מחיר נגיש לטכנולוגיה.
* אפשרות לייצור עצמי והתאמה לשימושים שונים, לרבות שימוש בתוכנת קוד פתוח וייצור חומרה באמצעות קבצים פתוחים (למשל עם מדפסת תלת מימד).
* לימוד עצמי מהיר, קל וזול יחסית לכלי טיס אחרים.
* הגעה למקומות קשים להגעה בטווח זמן מהיר.
* אפשרות תאימות (versatility) והוספה של טכנולוגיות שונות על גוף הרחפן (למשל: ניטור וחיפוש, הובלת מטען, סקר קרקע, תקשורת, השמדה).

### חסרונות
* זמן טיסה התלוי באורך חיי הסוללה (יחסית קצר לכלי טיס המסתמך על דלק).
* נדרש להיות על יד הרחפן על מנת להטעין או להחליף סוללות וכן נדרש להחזיק ציוד הטענה או סוללות נוספות.
* טווח טיסה התלוי בטווח השידור והקליטה של האנטנה הן של המשדר (שלט) והן ברחפן עצמו.
* עסק המסתמך על רחפנים, נדרש לרישיון טייס.
* סכנת התחממות ופיצוץ בטריות בשימוש לא נכון, ופציעה מלהבים מסתובבים.
* עמידות - גם דגם עמיד יחסית לאחרים, יכול להישבר בנפילה חופשית מגובה מסוים, או למשל שהפרופלורים יישברו בנחיתה לא מוצלחת.

הוספה של חיישנים שונים ובקרות שונות (למשל לצורך ייצוב עצמי) מעלה את מחירו של הרחפן, אך הופכת את ההטסה לקלה ונגישה יותר.
יתרונות הרחפן עולים על חסרונותיו, והפכו אותו למוצר פורץ דרך בתחומים ועסקים רבים ושונים.

## סיכונים ושימוש לרעה ברחפנים
[ממוזער|רחפן ב[ירוחם]]
יכולת השליטה הקלה ברחפן, והיכולת להעבירו ממקום למקום בקלות, ולהטיסו מעבר לגבול, הביאו לכך שישנם יותר ויותר שימושים לרעה ברחפן, אם בפעולות טרור ומלחמות בין מדינות, ואם בהשבתת אזורי טיס עקב כניסת הרחפן לשטחם (לדוגמה נמלי תעופה ומתקנים רגישים).

ב-2015 חוקר אבטחת מידע ב-HP הדגים תרחישים להשתלטות על רחפנים.

באוגוסט 2017 הורה הצבא האמריקאי לכוחותיו להפסיק לעשות שימוש ברחפנים של מספר חברות בשל פרצות אבטחת מידע.

בינואר 2018 דווח לראשונה על נחיל רחפנים ששימש לתקיפת יעד צבאי.

## רחפנים בתרבות
*בעונות המבוססות על המשחק "מגן וחרב" של פוקימון ובמשחק עצמו, הופיעה צורה ייחודית של הפוקימון רוטום שהוא ממוזג עם רחפן.
* במשחק המחשב Command & Conquer: Generals שיצא בשנת 2003, אחת מהיחידות היא רחפן.
* שימוש הולך וגדל של שימוש ברחפנים בתעשיית הסרטים.

## אסדרה בישראל
ממוזער|רחפן מטריס 600 בחיפה
תקופה ארוכה הרחפנים נחשבו סוג של "צעצועים". ככל שמתרבים השימושים המסחריים ברחפנים, התברר שחסרה מאוד אסדרה מתאימה. נכון ל-2022, יש כבר אסדרה בישראל. רשות התעופה האזרחית הקימה תחום ייעודי לנושא, כולל גיבוי ארגוני, הן לצד ההנדסי, הן לצד התשתיות האוויריות והן לנושאי פיקוח אווירי. במסגרת זו, גובשו נהלים להפעלת כלי טיס שמשקלם המרבי בהמראה עד 25 ק"ג, אוסדרו תשתיות שמאפשרות הכשרת מטיסים והסמכתם, הוגדרו "בועות ייעודיות" להפעלת כטב"ם קטן ורחפנים ועוד ועוד. בתחילת 2020, גובש מהלך שבמסגרתו הוקמה ועדת היגוי ממשלתית שכללה את משרד התחבורה, רשות התעופה האזרחית, רשות החדשנות, מנהלת תחבורה חכמה במשרד ראש הממשלה וחברת נתיבי איילון כזרוע ביצוע מטעם הממשלה. הרשות לחדשנות פרסמה קול קורא ייעודי (5185), קול קורא שתכליתו לקדם הקמת "אקו סיסטם" שלם שיאפשר מתן שירותים לאזרחים דרך המימד האווירי בגובה הנמוך מאוד. במסגרת המיזם בוצעו עד אוקטובר 2022 למעלה מ-15,000 גיחות מה שאפשר הגדרת נהלים להפעלת "מרחב אווירי מנוהל לכטב"ם קטן ורחפנים", כולל הפעלת רחפנים מחוץ לטווח קשר העין של המטיס, הפעלת ריבוי כלי טיס על ידי מפעיל בודד, הכשרת "מטיסי פנים". כלל פעילות המיזם שלימים כונה בשם: "מיזם הרחפנים הלאומי", מתואמת הן עם רשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית והן עם EASA – רשות התעופה האזרחית של האיחוד האירופאי, כמו גם עם ה-הפורום הכלכלי העולמי, World Economic Forum. קול קורא נוסף, פורסם והוא אמור לכסות את תקופת הזמן של השנים 2023–2024. קול קורא זה מאפשר הפעלה גם של רחפנים וגם של מטוסי EVTOL.

בישראל, כמו ברוב מדינות העולם, ישנה הבחנה באסדרה בין שימוש ברחפן למטרות ספורט ופנאי לבין שימושים אחרים (מסחריים ואחרים), וכן ישנן הבחנות התלויות במשקל של הרחפן בהמראה.

## ראו גם
* קוודקופטר
* רובובי

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* Jon Fingas, DJI no longer lets you fly its drones in Washington, DC, engadget website, January 28th, 2015
* מיטב צילומי רחפן בשנת 2016 באתר CNN מתוך אתר Dronestagram, ינואר 2017
* 
* 
* רן ישי, "רחפנים - עידן חדש של לוחמה נגד אוויר", **מערכות**, גיליון 487, מרץ 2020
* דן ארקין '''איראן שיגרה טיל מרחפן''', ישראל דיפנס, 10 בינואר 2021
* אביתר מתניה וארז סרי-לוי, בקלע ובאבן: אסטרטגיה של רדוקציה טכנולוגית, **עדכן אסטרטגי** 24(2), אפריל 2021
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:כלי טיס