זליגמן בר

**זליגמן (יצחק בן אריה יוסף) בר** (18 בספטמבר 1825 – 30 במרץ 1897) היה חוקר מסורה וד"ר לבלשנות יהודי גרמני, ממשיך דרכו של וולף היידנהיים בהפעלת בית הדפוס של רדלהיים, נודע בעיקר בזכות הוצאת סידור "עבודת ישראל" (רעדעלהיים תרכ"ח) ובו תיקוני נוסח ופירושי התפילות והפיוטים, אשר עד היום מהווים מקור לפירוש התפילה ולנוסחה.

## קורות חיים
זליגמן בר נולד במוסבאך (כיום בויסבאדן) בשנת תקפ"ו (1825), ולמד אצל ר' שמואל איגשטטר. מפעל חייו לפני הפעלת בית הדפוס ברדלהיים היה בביבריך, ולאחר שבשנת ה'תקצ"ב נפטר וולף היידנהיים, וליפמן הירש לוונשטיין ההדיר את הספרים וסדרם לדפוס עד פטירתו, עבר לרדלהיים. נפטר בביבריך כבן 72 בשנת תרנ"ז.

## בית הדפוס בזמנו
בית הדפוס רדלהיים נוהל מהקמתו על ידי וולף היידנהיים, ולאחר פטירתו נקנה על ידי מ.(מנחם) לעהרבערגער. בזמנו של זליגמן בר בית הדפוס המשיך להוציא את הסידורים הישנים של רוו"ה, שהם בעיקר שפת אמת ושפה ברורה (שיצאו לאור פעם ראשונה בשנת תקס"ו), וכן את כל הספרים שבית הדפוס הוציא קודם זמנו של זליגמן בר. לאחר שמנחם נפטר בית הדפוס היה בבעלות י. (יצחק) לעהרבערגער בנו.

## מפעל חייו
ממוזער|200px|סדר הקינות במהדורת זליגמן בר
זליגמן בר ההדיר והוציא לאור בין השאר את הספרים "לקט הצבי" (תפילות ומנהגים אשר ינהגו בהם החסידים הפרושים), "תורת אמת" (על טעמי אמ"ת זכה להסכמה מאת רש"ר הירש) ו"תוצאות חיים" (תפילות חולים ומתים) וכן השקיע רבות בסידור הקינות, וכך התפרסם.זליגמן בר עבד בשיתוף פעולה עם הרבה מלומדים ותלמידי חכמים בתחום הההדרה ביניהם יום טוב ליפמן צונץ הרב אהרן פולד, הרב שמואל באנדי, הרב אליקים כרמולי, ואפילו שד"ל, ששלחו לו פירושים, ונתנו לו כתבי יד וסידורים נדירים. בחלק מספריו היו חלקים הלכתיים (דינים לסופר סת"ם ב"תיקון לסופר ולקורא" ו"זבחי צדק" על הלכות שחיטה), מה שגרר ביקורות מצד פוסקי הלכה מסוימים, ומאידך היו רבנים שחששו לדעתו ההלכתית.

### התנ"ך
זליגמן בר עמל שנים רבות בשביל לזקק ולדעת בדיוק מה היא הנוסחה המדויקת ביותר של התנ"ך, ובייחוד של התורה, והוציא את רוב ספרי התנ"ך בשיתוף פעולה עם פרנץ דליטש במהדורה מדויקת, יחסית לזמנו. באשר לערך עבודתו זו כתב הרב מרדכי ברויאר:

 יש לציין כי סדר הקריאות וההפטרות הנמצא במהדורה הלא חדשה של הסידור רינת ישראל מצולם מתוך סדר עבודת ישראל של זליגמן בר.

### עבודת ישראל
עבודת ישראל או בשמו המלא "סדר עבודת ישראל כולל התפילות והברכות לכל השנה", יצא לשוק בשנת תרכ"ח. עבודת ישראל הוא גולת הכותרת של יצירת זליגמן בר. נוסח הסידור מוגה היטב, ומדויק יותר מכל הסידורים שהוציאו לפניו מתקני התפילות. בנוסף, לסידור נלווה "ביאור יכין לשון", המסביר מה המקור לקטע התפילה, לאמירתו, על איזה לשונות קדומים התפילה מתבססת (חשיפת ההרמזים שבתפילה), ומה הנוסח המקביל אצל הראשונים והגאונים השונים- מה שהופך את הסידור להיות מעין "מהדורה מדעית ביקורתית". הביאור מראה את בקיאותו הרבה של זליגמן בשפות: עברית, ארמית, גרמנית ויוונית; המסורה, התלמודים, המדרשים, סידורי הגאונים והראשונים, נוסחי ומנהגי העדות השונות, ספרי הלכה, היסטוריה ופילוסופיה, ובהקדמה לסידור מובאת ביבליוגרפיה רחבה. הדינים שנכתבו בסידור עברו עיון על ידי תלמיד חכם ומבוססים על מנהגי יהדות גרמניה, ונכתבו בלשון הקודש וגרמנית יהודית (יידיש מערבית) באותיות "צאנה וראנה". בסידור עבודת ישראל זליגמן הרשה לעצמו להחיל את רוב השינויים והתיקונים בשונה משאר ספרי התפילות שהוציא, שם נמנע מלשנות הרבה, כנראה כדי שיתקבלו ללא התנגדות. הסידור זכה להסכמתו הנלהבת של מי שזליגמן החזיק ממנו ל"גדול הדור"- הרב שלמה זאב קליין מקולמאר. הוא הוציא פעמיים את סידור עבודת ישראל, פעם אחת כנוסח אשכנז ופעם אחת כנוסח פולין. בין שתי ההוצאות אין הבדל, רק שמעמוד 589 הוא כתב את הסליחות והפיוטים בנוסח שונה והוא מציין את זה כל שמונה עמודים בתחתית העמוד, ישנם הבדלים גם בעמודים 369–381 בסדר ההושענות. כל העותקים של המהדורה הראשונה אזלו מהר, הודות לפופולריות הרבה שזכו לה. מהדורות אחרות יצאו לאחר מכן על ידי בית הוצאת הספרים מ. להערבערגער ושות' (רדלהיים) בשני הנוסחים. בשנת תרצ"ז הוציאה הוצאת שוקן את הסידור בנוסח פולין ובשנת תשי"ז הסידור יצא גם בנוסח אשכנז. בשתי ההוצאות האחרונות הסידור יצא בשני גדלים שונים וכן עם ספר תהלים מוגה ע"פ זליגמן בצירוף הוראות לנגינת טעמי אמ"ת, ולוח של פרקי תהלים המיועדים "לשבתות השנה ולמועדים מצוינים" בסוף הסידור. בשנת תשע"ב יצא הסידור בשני הנוסחים בכרך אחד, ובכרך השני נדפס הביאור יכין לשון בפני עצמו על ידי הוצאת מכון ירושלים. בסידורו הלך בדרך כלל כמו הנוסח המובא בסידורים שפת אמת ושפה ברורה שהוציא היידנהיים וכן בסידור ויעתר יצחק לר' יצחק סטנוב.

בגלל איכותם הגבוהה של הביאור והנוסח ב"סדר עבודת ישראל", מהדירים שונים של סידורים ומחזורים הכניסו צילומי דפים מעבודת ישראל לסידוריהם, ביניהם דניאל גולדשמידט, שלמה טל וסידור "אוצר התפילות".

## שיטתו

זליגמן בר דגל בכך שהנוסחה הקדומה ביותר היא הנכונה והמדויקת ביותר, ולכן הוא מביא הרבה מקורות בדרך כלל. לעומת זאת, כנראה כדי לא לגרוף תגובות שליליות הוא לא הרבה לשנות את הנוסחה שקבע רוו"ה לפניו בסידורים "שפה ברורה" ו"שפת אמת". אם דקדוק השפה סתר את הנוסח העתיק, ואפילו העתיק ביותר - הוא הלך כדעת יצחק סטנוב (ואולי עשה זאת כהמשך לדרכו של הרוו"ה) כמו במקרה של ברכת "שלא עשני גוי" הוא כותב: כאן אפשר לראות את השקפתו.

כמו כן, ניתן לראות שבתפילות שבת בקטע "וינוחו בה" הוא אינו משנה את הנוסח שטבעו "מתקני התפילות" אך מציין למטה את הנוסח הישן והכנראה נכון לדעתו; כך גם בנוסח ספירת העומר הוא מתחמק מלכתוב את הנוסח של הספירה עצמה מכיוון שסבר אחרת מהנהוג. מכאן רואים שמצד אחד חשש לשנות את הנוסח הקיים ומצד שני חשב שראוי לומר את הנוסח העתיק.

### תגובותיו על המשיגים עליו
שמאל|ממוזער|141px|שער הסידור שפת אמת אחרי השינויים שערך בו זליגמן בר. בדרך כלל מובאים בו גם מנהגי פפד"ם.
זליגמן בר דגל שמותר לו לשנות את המנהג לטובת הנוסח שלדעתו הוא הנכון וכך הוא כותב בהקדמתו לסידור:  ועוד כתב:

### שינויים שעשה
בקרב קהילות גרמניה עד ימינו משתמשים בעיקר בסידור "שפת אמת" (ע"פ הוראת החת"ס), מכיוון שהוא נחשב כסידור המדויק ביותר מבין כל סידורי אשכנז. סידור "שפת אמת" מביא פעמים רבות את נוסח פפד"ם. בשער הסידור כתוב: "מאת וואלף ב"ר שמשון ז"ל איש היידנהיים" אך דבר זה אינו מדויק. לאחר שיצא הסידור לאור בשנת תקס"ו יצא הסידור לאור בעוד כ-200 מהדורות עד היום, מהם ברדלהיים ומהם בערים אחרות כגון אופנבאך, זולצבאך, מיינץ וכו'. לאחר פטירת היידנהיים, כשזליגמן בר התחיל לההדיר ספרים בבית הדפוס הוא "שיפץ" את "שפת אמת" והסיר ממנו מספר שיבושים. המהדורות הנפוצות כיום של "שפת אמת", שהם מ-1956 ושל הוצאת בימ"ס גולדשמיט בזל מ-1989, הם לאחר השינויים.

## לקריאה נוספת
* אילת קמינצקי, "סדר עבודת ישראל": שיטתו הדקדוקית של ר' יצחק זליגמן בער בההדרת הסידור, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור בפילוסופיה, אוניברסיטת תל אביב, תשע"ח

## קישורים חיצוניים

* ספריו של זליגמן בר, בסריקה מלאה בוויקישיתוף
* 
* פיוטים לשבתות עם תרגומו לגרמנית, כמנהג אשכנז המערבי, וכמנהג פולין
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חוקרי יהדות גרמנים
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:יהודים גרמנים
קטגוריה:חוקרי תפילה ופיוט
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1825
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1897
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים גרמנים
קטגוריה:מו"לים יהודים גרמנים
קטגוריה:סידורים ומחזורי תפילה
קטגוריה:פרשני הפיוט