רחל כצנלסון-שזר

**רחל כצנלסון-שז"ר** (ט"ו בחשוון תרמ"ו, 24 באוקטובר 1885, בוברויסק, פלך מינסק, האימפריה הרוסית – 11 באוגוסט 1975, ד' באלול תשל"ה, ירושלים) הייתה אשת ציבור ישראלית. נמנתה עם מייסדות מועצת הפועלות ופעלה לקידום הנשים ב. רעייתו של נשיא מדינת ישראל זלמן שזר.

## ביוגרפיה
ממוזער|רחל כצנלסון-שזר בשנות ה-60
רחל כצנלסון נולדה בעיר בוברויסק שבפלך מינסק (רוסיה הלבנה; בתחום המושב של האימפריה הרוסית) למשפחה מסורתית. בגיל 18 סיימה את לימודיה בגימנסיה הרוסית בהצטיינות, ומשום כך התאפשרה קבלתה לאוניברסיטה, שהייתה פתוחה בפני אחוזים בודדים מהקהילה היהודית בשל הנומרוס קלאוזוס. על פי רצונה השתלמה בלימודי יהדות וספרות יידיש ועברית, ובשנת 1909 מימשה את אפשרות ההשכלה הרשמית והתקבלה לאוניברסיטה בפטרבורג כסטודנטית לספרות והיסטוריה. באותן שנים למדה גם באקדמיה ללימודי היהדות בעיר. במהלך לימודיה פגשה לראשונה את זלמן רובשוב (לימים שזר), שלו נישאה בירושלים בשנת 1920.

לזוג הייתה בת אחת - רודה שזר (1921–1983) שנולדה עם תסמונת דאון.

קודם לתחילת לימודיה האקדמאיים, בשנת 1905 הצטרפה לתנועה הציונית-סוציאליסטית בבוברויסק.

כצנלסון עלתה לארץ ישראל בשנת 1912, והצטרפה לקבוצות עבודה בתל עדשים ובכנרת. כעבור שלוש שנים היא נמנתה עם מייסדותיה של תנועת הפועלות בגליל, שהייתה הבסיס לייסודה של מועצת הפועלות בשנות ה-20. בשנת 1916 נבחרה כצנלסון לוועדת התרבות הראשונה של תנועת הפועלים, לצדם של ברל כצנלסון ויצחק טבנקין, ופעלה יחד עמם להגברת השכלתם של פועלים. לאחר מכן נבחרה לחברת ועדת התרבות של מפלגת אחדות העבודה, ומשנת 1924 הייתה חברת ועדת התרבות של הסתדרות העובדים הכללית.

פועלה בהסתדרות התרכז במועצת הפועלות, וכצנלסון ייסדה את ביטאון מועצת הפועלות "דבר הפועלת", שאותו ערכה במשך 25 שנים. מלבד זאת הייתה חברת הוועד הפועל של ההסתדרות, חברת נשיאות הוועד הפועל הציוני וחברת מרכז מפא"י. מטעם גופים אלו היא נבחרה לשמש כצירה לקונגרסים ציוניים, לאספת הנבחרים ולכינוסים בינלאומיים. בשנים 1938 ו-1947 נשלחה בשליחויות חינוכיות אל יהדות פולין. בעיתון "דבר הפועלת" התפרסמו על ידה מסות ומאמרים בנושאים חינוכיים וספרותיים. מבחר מרשימותיה התפרסמו בספרים "**מסות ורשימות**" (1946, זוכה פרס ברנר) ו"**על אדמת העברית**" (1966).

לצד תפקידיה הציבוריים, ובראשם כעורכת "דבר הפועלת", עמדה כצנלסון-שזר לצדו של בעלה בתפקידיו הציבוריים השונים כחבר הכנסת, כשר בממשלת ישראל, כבכיר בסוכנות היהודית וכנשיא המדינה השלישי. כרעיית הנשיא היא פעלה להדק את קשרי המדינה עם ארגוני הנשים בתפוצות וקידמה את מעמדם של ארגוני נזקקים ושל סופרים ואמנים.

בשנת 1958 זכתה כצנלסון-שזר בפרס ישראל למדעי החברה. בשנת 1968 הוענק לה התואר "יקירת ירושלים".

רחל כצנלסון-שזר נפטרה בשנת 1975, והובאה לקבורה לצד בעלה בחלקת גדולי האומה בהר הרצל שבירושלים. אחיה הם אברהם קצנלסון, יוסף כצנלסון, שמואל כצנלסון וראובן כצנלסון (אביהם של שולמית כצנלסון ושמואל תמיר).

## כתביה
ממוזער|קברם של בני הזוג שזר
* **תנועת הפועלות, מפעליה ושאיפותיה**, תל אביב: מועצת הפועלות, תש"ב 1941.
* **על אדמת העברית: מסות ורשימות**, תל אביב: עם עובד, תשכ"ו.
* **שליווני ואינן**, תל אביב: תרבות וחינוך בשיתוף עם מח' הפרסומים של המרכז לתרבות וחינוך, 1969.

:שהתפרסמו לאחר מותה:
* **אדם כמו שהוא: פרקי יומנים ורשימות** (בעריכת מיכל הגתי), תל אביב: עם עובד, תש"ן 1989.
* רחל וזלמן שזר, **החופים השנים: מכתבים, 1909–1963** (עריכה ודברי הסבר: מיכל הגתי), ירושלים: הספרייה הציונית על יד ההסתדרות הציונית העולמית, תשנ"ט.

### בעריכתה
* **וואס אַרבעטאַרינס דערציילן: אַ- ארץ ישראל בוך** / צוזאמענגעשטעלט פון רחל כצנעלסאן-רובאשאוו, תל אביב: דפוס אחדות; ניו יורק: Pioneer Women's Organization,1931. 
* **עם פעמי הדור: ילקוט מחצית היובל של דבר הפועלת** / בעריכת רחל כצנלסון-שזר, ירושלים: ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל – מועצת הפועלות, תשכ"ד.

הספר הראשון המוזכר כאן (ביידיש) הוא תרגום של ספר בעריכתה: דברי פועלות, תל אביב, 1929. לספר זה היו עוד תרגומים מלבד האמור - לגרמנית, לאנגלית וכנראה גם לבולגרית.

## לקריאה נוספת
* תמר שכטר, 'אימהוּת – מחוויה אישית לביטוי ציבורי: חייה ופועלה של רחל כצנלסון-שזר', **מסכת** ז (תשס"ח), 29–58.
* תמר שכטר, **לכבוש את הלב: סיפורה של רחל כצנלסון שזר** (עורכת מרכזת: שלומית משולם), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשע"ב 2011. (ביוגרפיה)
* יעקב שרת ונחמן תמיר, **אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך א**', הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמודים 19-28
*ערן אלדר, "דבר הפועלת": קווים לדמותו של עיתון פועלות, קשר, אוניברסיטת תל אביב, גיליון 54, אביב 2020
*תמר שכטר, 'לדובב שפתי שותקות: עיונים בקובץ "חברות בקיבוץ". הוצאת יד טבנקין, 2023

* לנדסמן, נילי. הפועלות. חרגול הוצאה לאור, 2024

## קישורים חיצוניים

* קורות חייה באתר נשיא מדינת ישראל
* קורות חייה באתר מרכז זלמן שזר
* קורות חייה וקטעי זכרונות מפיה באתר "האבות המייסדים של הציונות"
* מיכל הגתי-חומסקי, 
* 
* 
* 
* 
* , 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:עורכות עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:זוכות פרס ישראל
קטגוריה:זוכי פרס ישראל
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1958
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעי החברה
קטגוריה:זוכי פרס ברנר
קטגוריה:יקירות ירושלים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19: אנשי היישוב
קטגוריה:ציוניות סוציאליסטיות
קטגוריה:ציונים סוציאליסטים
קטגוריה:בני זוג של נשיאי מדינת ישראל
רחל כצנלסון-שזר
קטגוריה:מסאיות ישראליות
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הכללית
קטגוריה:עורכי דבר הפועלת
קטגוריה:ישראליות ילידות האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:יהודיות בלארוסיות
קטגוריה:נשות העלייה השנייה
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:בנות זוג של שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:בני זוג של שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:בני זוג של חברי הכנסת
קטגוריה:אישים הקבורים בחלקת גדולי האומה
קטגוריה:זלמן שזר
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1885
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1885
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1975
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1975