תקשורת מסויעת

**תקשורת מסויעת** (באנגלית: **Facilitated Communication**) היא טכניקה שהופרכה מבחינה מדעית, שבה מנחה מסייע למטופלים עם מוגבלות מילולית, למשל אוטיזם, להקליד אותיות במקלדת. לכאורה, המנחה עוזר למטופלים לבחור את האותיות על ידי תמיכה פיזית ועידוד רגשי. למעשה, קיימות עדויות חד־משמעיות לכך שהמסרים המוקלדים מנוסחים על ידי המנחה, ולא על ידי המטופל.

קיימת הסכמה רחבה בתוך הקהילה המדעית ובקרב ארגוני תמיכה בקבוצות עם מוגבלויות, לכך שתקשורת מסויעת היא פסאודו-מדע, ואינה תקפה לתקשורת עם אנשים בספקטרום האוטיסטי. מחקרים מצביעים על כך שהמנחה הוא המקור להודעות המתקבלות דרך תקשורת מסויעת, ולא האדם שאינו יכול לדבר. המנחה עשוי להאמין שהוא אינו מקור ההודעות, אך למעשה, הוא מניע את זרועו של המטופל באמצעות הנחיה אידיומוטורית, אפקט הדומה לזה הפועל בלוח ויג'י.

בתקשורת מסויעת, המטופל, שאינו מסוגל בדרך כלל לתקשר בעזרת דיבור, נקרא "שותף לתקשורת", ואילו האדם המחזיק בזרועו נקרא "המנחה". המנחה מחזיק או נוגע במרפק, פרק כף היד, היד, שרוול או חלקים אחרים של הגוף בעוד השותף לתקשורת מצביע על אותיות האלף בית במקלדת או בהתקן אחר. המנחה מתואר כמי שרק עוזר למטופל להצביע על אותיות, לשלוט בתנועות זרוע בלתי רצוניות, להימנע משגיאות וליזום תנועה. למעשה, מחקרים מצאו בעקביות שתקשורת מסויעת אינה מסוגלת לספק את המענה הנכון, כאשר המנחה לא יודעת את התשובות לשאלות. למשל, כאשר הראו למטופל חפץ מסוים, אך לא למנחה, לא התקבלה תשובה נכונה לגבי זהות החפץ. דוגמה נוספת לחוסר התקפות של השיטה היא בכך שבמקרים רבים המנחים חשבו שהמטופלים מקלידים מסר קוהרנטי, בעוד שבעצם עיני המטופל היו עצומות, או מוסטות הצידה. למרות אטרקטיביות השיטה בעיני חלק מהמשתמשים והמטפלים, רוב הארגונים למען טיפול בקשיי תקשורת ממליצים שלא להשתמש בה.

ישנה הבחנה ברורה בין תקשורת מסויעת, שהיא שיטה ללא ביסוס מדעי, לבין תקשורת תומכת וחליפית. בתקשורת תומכת וחליפית נעשה גם שימוש בכלים טכנולוגיים כדי לסייע למטופלים עם קשיי דיבור לתקשר, אך הם כן מבוססים מדעית.

## ארגונים המתנגדים לתקשורת מסויעת
רוב הארגונים המקצועיים העוסקים בפסיכיאטריה, מוגבלות שכלית, ובעיות תקשורת מתנגדים לשימוש בתקשורת נתמכת.
* האקדמיה האמריקאית לפסיכיאטריה לילדים ובני נוער (AACAP)
* האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים (AAP)
* האיגוד האמריקאי למגבלות שכליות והתפתחותיות (AAIDD), שנקרא בעבר האיגוד האמריקאי לפיגור שכלי (AAMR)

בנייר עמדה שפרסם חבר הנאמנים של AAIDD הם מסכמים וכותבים:

* מועצת הנציגים של איגוד הפסיכיאטרים האמריקאי (APACR)
* האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה (APA)
* האגודה האמריקנית לדיבור, שפה ושמיעה (ASHA)
* האגודה הבינלאומית לניתוח התנהגות (ABAI)
* האגודה למדע הטיפול באוטיזם
* החברה הבינלאומית לתקשורת תומכת וחלופית (ISAAC)
* המכון הבריטי הלאומי למצוינות בבריאות וטיפול (נייס)

## תקשורת מסויעת בישראל
בישראל, קיים שימוש בתקשורת מסויעת, למרות היותה חסרת ביסוס מדעי. בין השאר, השיטה שימשה בטקסים דתיים שבהם ילדים אוטיסטים עלו על הבמה ובעזרת "תקשורת מסויעת" העבירו מסרים על חוויותיהם מ"מפגשים עם מלאכים".

במסגרת תוכנית הרשת הדוקומנטרית "כאן מקשיבים" של כאן 11, אורית נבון הציגה שני סרטונים שבהם המנחה מוצגת כ"מורה להקלדה" או "סייעת". הסרטונים הוצגו ללא גישה ביקורתית.

בישראל, מיוצגת החברה הבינלאומית לתקשורת תומכת וחלופית ISAAC על-ידי העמותה אייזק - ישראל. בדף העמותה מצוין כי הם "מודאגים מן השימוש הממושך בתקשורת מסוייעת (FC) למרות הספרות הקיימת לגבי [חוסר] תוקפה של שיטה זו."

## קישורים חיצוניים
*אברהם שטינברג, תקשורת מסייעת עם ילדים אוטיסטים או מפגרים, דעת, כסלו תשנ"ז
*

## הערות שוליים

קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:אוטיזם
קטגוריה:פסאודו-מדע
קטגוריה:פסיכותרפיה פסאודו-מדעית