אולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית

**אולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית** (באנגלית: The **International Mathematical Olympiad**; בראשי תיבות: **IMO**) היא תחרות בין-לאומית למתמטיקה, המיועדת לתלמידי חטיבת ביניים ותיכון.

האולימפיאדה מתקיימת מדי שנה (בדרך כלל בחודש יולי), כל פעם במדינה אחרת. האולימפיאדה הראשונה התקיימה בשנת 1959 ברומניה והשתתפו בה 52 נציגים משבע מדינות. האולימפיאדה עם כמות המשתתפות הרבה ביותר עד כה נערכה בבריטניה בשנת 2019 בהשתתפות 621 נציגים מ-112 מדינות.. באולפמיאדה האחרונה (2025) שנערכה בעיר בריזברן במזרח אוסטרליה השתתפו הכי הרבה מתחרים אי פעם: 630 משתתפים, אך מ-110 מדינות "בלבד".

## היסטוריה
האולימפיאדה נוסדה בתחילה עבור המדינות החברות במזרח אירופה בברית ורשה, תחת גוש ההשפעה של ברית המועצות, אך מאוחר יותר השתתפו גם מדינות אחרות. כתוצאה מכך, התארחה האולימפיאדה בתחילה רק במדינות מזרח אירופה, ורק החל משנות ה-70 החלה להתארח במדינות אחרות באירופה וברחבי העולם.

חלק ממשתתפי התחרות הצליחו בצורה יוצאת דופן לדוגמה אלכס סונג  מקנדה (זכה בחמש מדליות זהב), ליסה סאוארמן  מגרמניה ורייד ויליאם ברטון  מארצות הברית (חלק מהזוכים בארבע מדליות זהב). חלק מהמשתתפים הפכו בהמשך למתמטיקאים בולטים וכמה משתתפים אף זכו בהמשך בפרסים יוקרתיים כולל מדליית פילדס, לדוגמה טרנס טאו מאוסטרליה וארתור אווילה  מברזיל.

זמן קצר לאחר אולימפיאדת המתמטיקה הבין-לאומית 2016 בהונג קונג, במקרה יחיד מסוגו בתולדות האולימפיאדה, עשה ילד הפלא הצפון קוריאני רי ג'ונג-יול  את דרכו לקונסוליה הכללית של דרום קוריאה, שם ביקש מקלט במשך חודשיים. הרשויות הסיניות אפשרו לו בסופו של דבר לעזוב את הונג קונג בטיסה לסיאול. הוא שינה את שמו באופן חוקי לאחר שקיבל אזרחות דרום קוריאנית.

### הדחות מהתחרות
קוריאה הצפונית הודחה פעמיים מהתחרות בשנים 1991 ו-2010 עקב רמאויות. זוהי המדינה היחידה שהודחה באופן מלא מהתחרות. מאז פלישת רוסיה לאוקראינה בשנת 2022 החליט ועד ה-IMO שלא לאפשר לרוסיה לשלוח משלחת שתייצג אותה. עם זאת הוא אפשר לראשי הנבחרת הרוסית לשלוח 6 מתמודדים מרוסיה שיתמודדו באופן עצמאי מבלי שייצגו שום מדינה.

## מבנה התחרות
כל נבחרת שולחת עד 6 נציגים, המלווים על ידי ראש משלחת וסגן ראש משלחת. בנוסף, ניתן לשלוח משקיפים אשר מצטרפים לראשי המשלחת או למתחרים. התחרות מורכבת מ-6 שאלות. המבחנים נמשכים יומיים, כאשר בכל יום מקבלים המתמודדים 3 שאלות. לרשותם 4 וחצי שעות כדי לפתור אותן. כל שאלה שווה 7 נקודות. אין להשתמש במחשבונים.

### השאלות
השאלות לקוחות מארבע קטגוריות: אלגברה, גאומטריה, קומבינטוריקה ותורת המספרים. פתירתן לא דורשת ידע במתמטיקה גבוהה.

את השאלות רשאיות להציע כל המדינות למעט המארחת. ועדת בחירת השאלות, אשר מורכבת מנציגי המדינה המארחת ומומחים בין-לאומיים, מצמצמת את הבעיות ל"רשימה קצרה" (Short list) שבה כ-30 שאלות (7–8 מכל קטגוריה). מספר ימים לפני האולימפיאדה מתכנסים ראשי המשלחות ובוחרים 6 שאלות (1–2 מכל קטגוריה), ומסדרים אותן לפי רמת קושי.

### פרסים
כל מתמודד מקבל ניקוד על כל שאלה שהוא פתר. המתמודדים מדורגים על פי סכום כל הנקודות שהם צברו. המדינות מדורגות לפי סכום הנקודות שכל המתמודדים צברו יחד.

הפרסים מחולקים בצורה הבאה: כמחצית מהמתמודדים מקבלים מדליה, כאשר ה-1/12 הטובים ביותר מקבלים מדליית זהב, 2/12 שאחריהם מדליית כסף ו-3/12 מדליית ארד, כך שהיחס הוא 1:2:3. מתמודד שלא זכה במדליה אך פתר לפחות שאלה אחת באופן מלא זוכה בציון לשבח. בנוסף ייתכנו פרסים מיוחדים על פתרונות מקוריים במיוחד.

## היסטוריית השתתפות ישראל באולימפיאדה
ישראל שולחת משלחת ל-IMO החל משנת 1979 ומאז השתתפה בכל האולימפיאדות פרט לשנים 1984 ו-1987.

השתתפות של ישראל באולימפיאדה היא יוזמה של פרופ' יוסף גיליס ממכון ויצמן. בין השנים 1990 ו-2009 ישראל השתתפה גם בתחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה. פרופ' גיליס אימן את הנבחרת עד מותו בשנת 1993. לאחר מכן, הפרויקט עבר לטכניון בניהולו של פרופ' שי גירון, שאימן יחד עם ד"ר שוני גלבוע (אז ד"ר שוני דר) את הנבחרת. בסוף שנות התשעים, ריכוז המשלחת עבר לאוניברסיטת חיפה, יחד עם פרופ' גירון. בשנת 2010 הפרויקט חזר למכון ויצמן, בניהולו של פרופ' דמיטרי נוביקוב. לתפקיד המאמן הראשי מונה אז לב רדזיוילובסקי שממשיך בתפקיד זה ברצף עד היום. עם מעבר זה הפרויקט הורחב באופן משמעותי וקיבל את מתכונתו: תלמידים במספר קבוצות גילאים המתאמנים עשרות ימים בשנה על-ידי צוות מאמנים רחב. בשנת 2012 נוספה לפרויקט גם תוכנית אימונים לתלמידים צעירים יותר בהנהלתו של יוסף חפץ. בשנת 2013 עבר הפרויקט לאוניברסיטת ת"א בהנהלת פרופ' אילון סולן, עם אותו צוות המאמנים. בשנת 2016 החלה ישראל להשתתף גם ב-אולימפיאדת המתמטיקה האירופית לנערות (EGMO).

בשנת 2017 הפכה ההשתתפות באולימפיאדה לחלק ממיזם "נבחרות ישראל במדעים", המשותף למשרד החינוך ומרכז מדעני העתיד. המיזם כולל גם את נבחרות ישראל בפיזיקה, במדעי המחשב, בכימיה ובביולוגיה ואת נבחרת ישראל הצעירה במדעים (הנבחרת הצעירה). בהתאם, עבר אימון התלמידים בגילאי חטיבת הביניים לנבחרת הצעירה, בה הם מתאמנים גם בתחומי מדע אחרים. החל משנת 2019, ישראל משתתפת גם ב-RMM. בשנת 2020 החליף פרופ' יהודה שלום את פרופ' סולן. בשנת 2021 עבר הפרויקט למכון ויצמן בהנהלת פרופ' אברהם איזנבוד, עם אותו צוות המאמנים. החל משנת 2023, הפרויקט מובל על ידי פרופ' דמיטרי נוביקוב.

## רשימת המדינות המארחות
להלן רשימת המדינות והערים המארחות את התחרויות:

## לוח מדליות שיאי כל הזמנים
להלן רשימת שיאי מס' המדליות ל-10 הדירוגים הראשונים, נכון לשנת 2022:

## ראו גם
### תחרויות בין-לאומיות במדעים
* אולימפיאדת הביולוגיה הבין-לאומית (IBO)
* האולימפיאדה הבין-לאומית במדעי המחשב (IOI)
* אולימפיאדת הפיזיקה הבין-לאומית (IPhO)
* אולימפיאדת הכימיה הבין-לאומית (IChO)
* אולימפיאדת המתמטיקה האירופית לנערות (EGMO)
* תחרות מאסטר המתמטיקה הרומנית (RMM)
* התחרות הדו-לאומית ישראל-הונגריה
* התחרות הבין-לאומית במתמטיקה לתלמידי אוניברסיטאות (IMC)
### תחרויות ישראליות במתמטיקה
* תחרות הערים
* אולימפיאדת גיליס
* אולימפיאדת המתמטיקה על שם פרופ' ירמיהו גרוסמן

### נבחרות
* נבחרת ישראל במתמטיקה
* נבחרות ישראל במדעים

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר נבחרת ישראל במתמטיקה
* אתר האולימפיאדה לשנת 2016, הונג קונג
*  תחרות מתמטיקה בסקוטלנד, 1944, ארכיון הסרטונים של AP
* 
* אתר האולימפיאדה לשנת 2025, אוסטרליה
* 
* משרד החינוך, פורטל עובדי הוראה, נבחרת ישראל במתמטיקה

## הערות שוליים

קטגוריה:מפעלים לקידום המתמטיקה
קטגוריה:אולימפיאדות מדע
קטגוריה:אולימפיאדת הנוער