open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חצור אשדוד

**חָצוֹר אַשְׁדּוֹד** הוא קיבוץ מתנועת הקיבוץ הארצי השומר הצעיר ליד גן יבנה השייך למועצה אזורית באר טוביה.

שמו של היישוב הוא כשם עיר בנחלת שבט יהודה שנקראה "חצור". התוספת "אשדוד" לחצור על שם העיר "אשדוד הפלישתית", ובשל קרבת הקיבוץ לעיר אשדוד, נועדה להבדיל מחצור הגלילית.

## היסטוריה

הגרעין המייסד של הקיבוץ התגבש בשנת 1936 על בסיס גרעין ארץ-ישראלי ג' של תנועת "השומר הצעיר". חברי הגרעין שהו שנה במשמר העמק ובחול המועד פסח בשנת 1937 הקימו את הקיבוץ בראשון לציון, שם שהו תשע שנים עד שנמצא להם מקום להתיישבות קבע. במשך זמן זה הצטרפו אליהם גרעיני "השומר הצעיר" מבולגריה ב-1939 ומצפון אמריקה לאחר סיום מלחמת העולם השנייה (1946)..

בשנת 1943 הקימו חברי הקיבוץ את מצפה גבולות, שם שהו במשך שלוש שנים.

בשנת 1946 הוחלט במוסדות המיישבים שהקיבוץ יעזוב את גבולות ויתיישב במקום הנוכחי, שנקרא אז "יסור". גבעת הכורכר שעליה הוקם הקיבוץ (גובה כ-60 מטר מעל פני הים) הייתה אז חשופה ובצידה הדרומי מחצבה נטושה. סביבה שכנו ארבעה כפרים ערביים: יסור, ברקה, בתני שרקיה ובתני ע'רביה ומחנה קסטינה של חיל האוויר הבריטי (היום בסיס חצור של חיל האוויר הישראלי). חברי הקיבוץ הגיעו למקום ביוני 1946 והשתכנו בבית האריזה בפרדס. בעקבות החבלה של האצ"ל במטוסים בריטיים במחנה הסמוך, במסגרת התקפת שדות התעופה הבריטיים, וחשש המוסדות מתגובת הצבא הבריטי, נדחתה העלייה על הגבעה במשך מספר חודשים. בספטמבר ניתן לבסוף האישור, והחברים עלו לגבעה והחלו לבנות את ביתם החדש. העברת הקיבוץ מראשון לציון הסתיימה רק בנובמבר 1947. 

במלחמת העצמאות היה הקיבוץ סמוך לקו החזית של הצבא המצרי, שהגיע עד סמוך לגשר עד הלום מצפון לאיסדוד. ילדי הקיבוץ פונו לבית ספר בחולון. המצרים הפגיזו את הקיבוץ, והחברים המעטים שנותרו להגן על היישוב הסתתרו בתעלות. עלון הקיבוץ שנקרא "על התל" שינה באותם ימים את שמו ל"מתחת לתל". לאחר מבצע יואב, שבו הילדים לקיבוץ וחברי הקיבוץ חזרו לעבודה החקלאית. 

במבצע ברק נכבשו הכפרים הערביים הסמוכים, ותושביהם הפכו לפליטים ברצועת עזה. חלק מאדמותיהם, שהוכרזו כאדמות מדינה לפי חוק נכסי נפקדים, הוחכרו על ידי מינהל מקרקעי ישראל לקיבוץ.
בסמוך לקיבוץ ממוקם בסיס חצור של חיל האוויר שנקרא על שמו.

## ספורט
* בקיבוץ פועל מועדון בענף הבדמינטון, שהוא אחד ממועדוני הבדמינטון הגדולים בישראל.
*  בעבר פעלה קבוצת כדורעף של הפועל חצור.
הקבוצה הוקמה בשנים הראשונות של הקיבוץ   והייתה בליגה הלאומית (הליגה הבכירה אז) עד סוף שנות ה-80. בשנת 1995 היא חזרה לליגה העליונה.
הקבוצה זכתה בגביע המדינה בעונת 1999/2000. הישג השיא בליגה היה העפלה לגמר הפלייאוף באותה עונה. 
הקבוצה נתמכה באותה תקופה על ידי מועצה אזורית באר טוביה ושמרה על מקומה בליגת העל מ-1995 עד 2007. בעקבות צמצום התמיכה של המועצה עברה הקבוצה לחסותה של עירית אשדוד ב-2005. הקהל הביתי הלך והצטמצם במשך השנים והמעבר לאשדוד רק החמיר את המצב. ב-2007 נסגרה הקבוצה.

## קישורים חיצוניים

* 
* מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בניין חדר האוכל בקיבוץ חצור, באתר 'חלון אחורי', 21 באפריל 2015
* 

## הערות שוליים

 

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1936
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:קיבוצים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: קיבוצים
נבחרת אסטוניה בכדורגל

**נבחרת אסטוניה בכדורגל** היא נבחרת הכדורגל של אסטוניה. משחקה הראשון של הנבחרת היה ב-1920. ב-1940 אסטוניה סופחה לברית המועצות; היא לא זכתה לעצמאות מחדש עד 1991. בתקופה זו אף כדורגלן אסטוני לא נכלל בנבחרת ברית המועצות בכדורגל.

כאומה עצמאית חדשה, הנבחרת שיחקה את משחקה הבינלאומי הראשון נגד סלובניה ב-3 ביוני 1992.

במוקדמות יורו 2008, הוגרלה נבחרת אסטוניה לאותו בית עם ישראל. במפגש בין שתי הנבחרות שהתקיים במסגרת בית זה באסטוניה, ניצחה ישראל בתוצאה 1-0. ב-28 במרץ ניצחה ישראל את נבחרת אסטוניה בתוצאה 4-0.

## כל גביעי העולם
*1930 - לא נרשמה
*1934 - לא העפילה
*1938 - לא העפילה
*1950 עד 1990 - לא נרשמה, הייתה חלק מברית המועצות
*1994 עד 2026 - לא העפילה

## כל אליפויות אירופה
*1960 עד 1992 - לא נרשמה, הייתה חלק מברית המועצות
*1996 עד 2024 - לא העפילה

## ליגת האומות של אופ"א

:*משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה

## שיאי שחקנים
נכון ל-9 בספטמבר 2025.  *לאחר המשחק מול *
:שחקנים **מודגשים** הם שחקנים שעדיין פעילים בנבחרת.
### שיאני ההופעות
[220px|ממוזער|שמאל|'''[קונסטנטין ואסילייב** — שיאן ההופעות (158) של נבחרת אסטוניה בכל הזמנים]]


=== מלכי השערים ===
[[קובץ:AOper1.jpg|220px|ממוזער|שמאל|**אנדרס אופר''' — מלך השערים (38) של נבחרת אסטוניה בכל הזמנים]]

## שחקנים מפורסמים
*מארט פום
*אנדראס אופר
*יואל לינדפארה
*מרטין ריים
*רגנאר קלבאן
*דמיטרי קרוגלוב
*סרגיי פארייקו

## תלבושות לאורך השנים
התלבושת הביתית של נבחרת אסטוניה (למשחקי בית) מורכבת באופן מסורתי מחולצה כחולה, מכנסיים קצרים שחורים ומגני ברכיים לבנים, וערכת החוץ (למשחקי חוץ) מורכבת מחולצה לבנה, מכנסיים קצרים לבנים וגרביים לבנים. לפני 1996, נעשה שימוש בשילובי צבעים אחרים.

#### חסות ערכה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסטוניה: כדורגל
אסטוניה
קטגוריה:נבחרות אסטוניה
נבחרת סנט לוסיה בכדורגל

**נבחרת סנט לוסיה בכדורגל** (באנגלית: **Saint Lucia national football team**) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של סנט לוסיה. נחשבת לאחת הנבחרות החלשות בעולם. מעולם לא העפילה לגביע העולם או לגביע הזהב של CONCACAF. 

## כל גביעי העולם
*1930 עד 1990 - לא נרשמה
*1994 עד 2018 - לא העפילה
*2022 - פרשה
*2026 - לא העפילה

## גביע הזהב של CONCACAF
*1991 עד 2007 - לא העפילה
* 2009 - לא השתתפה
* 2011 עד 2015 - לא העפילה
* 2017 - לא השתתפה
* 2019 עד 2025 - לא העפילה

## [[ליגת האומות של CONCACAF]]

:*משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:סנט לוסיה: כדורגל
סנט לוסיה
מזמורי שלמה

**מזמורי שלמה** הוא אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך, שנכתב ככל הנראה בארץ ישראל  בין השנים 70 ו-45 לפני הספירה. בספר 18 מזמורים, הדומים למזמורי התהלים.

## שפת המקור וזהות המחבר

יש חוקרים המשערים כי הספר נכתב במקורו בעברית, וזאת על פי איכותו המכנית והגרועה של הנוסח שהשתמר ביוונית, אחרים טוענים כי הספר נכתב ביוונית בידי מחבר שמוצאו מהקהילה דוברת היוונית באלכסנדריה. אברהם כהנא מזהה את המחבר כיהודי חסיד, יליד ירושלים, שחווה בעצמו את המאורעות בזמן כיבוש פומפיוס בשנת 63 לפני הספירה. בכל מקרה, המקור העברי אבד.

## תוכן הספר ומשמעותו

הספר שנכתב בסגנון המזכיר את ספר התהילים מיוחס לשלמה המלך אולם בגוף המזמורים אין זכר לשלמה. בספר מוזכרים שליטים יהודים בארץ ישראל שמסוכסכים זה עם זה, ואויב נכרי שכובש את ירושלים. מעובדות אלו ועוד הסיקו רבים מהחוקרים שמחבר הספר הוא יהודי פרושי מהפלג שהתנגד נחרצות למלכות החשמונאים וראה בהם שליטים לא לגיטימיים. הדמויות שמוזכרות בספר הן בין היתר הורקנוס השני, אריסטובלוס אחיו, ופומפיוס הרומאי שכבש את ארץ ישראל וביטל את עצמאותה המדינית. כמו כן מהמזמורים בספר ניתן ללמוד הרבה על היחסים המתוחים ששררו בארץ ישראל בתקופת חיבורו, ובמיוחד בין הפרושים והצדוקים.

בפרק ב מתייחס המשורר לרצח פומפיוס בחוף מצרים בשנת 48 לפנה"ס.

## מזמורי אודות אשר לשלמה
חיבור אחר ושונה "האודות של שלמה" (Odes of Solomon) נצטרף בכתבי יד רבים ונכרך יחדיו עם מזמורי שלמה, כאילו חוברו שניהם בידי אותו מחבר, אך ברור כי אין הדבר כן: בעוד ש'מזמורי שלמה' נראה חיבור יהודי, הרי ש'מזמורי האודות אשר לשלמה' (Odes of Solomon), הם נוצריים במפורש.

## לקריאה נוספת
* 
* אברהם כהנא, מזמורי שלמה, **ספרים החיצונים-חלק שני**, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 103–130.
* **מזמורי שלמה**, בתוך: **הספרים החיצונים**, כרך "כתובים אחרונים", מתורגמים ומפורשים על ידי א. ש. הרטום, הוצאת יבנה תל אביב. עמ' 129–163.
* ; בתוך: יהושע אפרון, **חקרי התקופה החשמונאית**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תש"ם 1980, פרק שישי, עמ' 195–249.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הספרים החיצוניים
קטגוריה:חיבורים המיוחסים לשלמה
קטגוריה:פסאודואפיגרפיה
איזידורוס מסביליה

**איזידורוס הקדוש מסביליה** (בלטינית: **Isidorus Hispalensis**; 560 – 4 באפריל 636) היה בישוף, תאולוג, ומלומד ספרדי-רומאי מהתקופה הויזיגותית. נודע בזכות ספרו "**[[האטימולוגיות]]**", שנחשב לאחת האנציקלופדיות הראשונות.

הוכרז כדוקטור של הכנסייה, ולעיתים נחשב לאחרון אבות הכנסייה.

## ביוגרפיה
איזידרורוס נולד בקרטחנה שבהיספניה ועבר לסביליה בגיל צעיר (לפי גרסה אחרת נולד בסביליה). התייתם מהוריו בגיל צעיר ולמד אצל אחיו ליאנדר הקדוש , ומאוחר יותר החליפו בתפקיד בישוף סביליה. הוא סייע בהמרת דתם של הוויזיגותים, בני המעמד השליט שכבשו את ספרד במאה ה-5, מהזרם האריאני לאורתודוקסיה הקתולית, דתם של תושבי הארץ. כמו כן ישב בראש מועצות דתיות שונות.

איזידורוס חי בחצרם של הויזגותים. הוא היה היסטוריון שלהם וניסה לפאר את מעמדם. רבים מחשיבים את הוונדלים למי שבזזו את רומא בצורה החמורה ביותר, רק משום שאיזידורוס הדביק להם את הרס שכיות החמדה. זאת עשה על מנת לשבח את הוויזיגותים.

בשנת 633 כיהן כיושב הראש של ועידת טולדו הרביעית , והוביל את האיסור על המרת דת בכפייה של היהודים בספרד. עם זאת, ההמרות שנעשו בכפייה מאז הוועידה הקודמת ב-613 אושרו.

איזידורוס מת בסביליה ב-4 באפריל 636. בשנת 1598, הוכרז כקדוש, ובשנת 1722 הוכרז כדוקטור של הכנסייה. יום חגו חל ב-4 באפריל.

## יצירתו
יצירתו העיקרית, "האטימולוגיות", שנכתבה בלטינית במהלך הרבע הראשון של המאה ה-7, היא אנציקלופדיה בת 20 כרכים, המאגדת את כל הידע הדתי והחילוני של התקופה. אף כי מדובר בעבודת עריכה מחדש של אוסף מקורות יותר מבמחקר מקורי, נודעה לספר השפעה גדולה על דורות רבים של מלומדים בימי הביניים, והוא הופץ בעותקים רבים.
את הפרק ביצירה זו העוסק בחוק, פותח איזידורוס בסקירה של כל המחוקקים הגדולים בהיסטוריה, ובראשם "משה, בן העם העברי, שהיה הראשון להסביר את חוקי האל בשפת הקודש". קטע זה צוטט בידי מחבר המבוא לחוק הבווארי (Lex Baiwariorum), שפורסם בשנים 744–748.

בנוסף ל"אטימולוגיות" כתב איזידורוס גם חיבור על ההיסטוריה של הגותים, "ההיסטוריה של הגותים, הוונדלים והסואבים" (שתי גרסאותיו הושלמו כנראה בשנים 619 ו-624), וחיבורים תאולוגיים ומדעיים שונים.

איזידרורוס נזכר ב"ספר יוחסין" לאברהם זכות (1452–1515). למשל: "ומהמבול עד שנולד אברהם זמן שני והם רצ"ב שנים כפי היהודים, וכפי האחרים תתקמ"ב, ויש בין אלו הסברות תרנ"ב, וזה כפי **איזידארו** שם רשעים ירקב וכפי אוגושתין שם רשעים ירקב אלף וע"ב שנים".

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דת, מסדרים ותנועות דתיות בימי הביניים
קטגוריה:אנשי דת ספרדים
קטגוריה:מורי הכנסייה
קטגוריה:אבות הכנסייה
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:אנציקלופדיסטים
קטגוריה:בישופים קתולים
קטגוריה:מחברים כותבי לטינית
קטגוריה:ילידי 560
קטגוריה:נפטרים ב-636
סנטיאגו קלטרווה

**סנטיאגו קלטרווה ואלס** (בספרדית: **Santiago Calatrava Valls**, נולד ב-28 ביולי 1951) הוא אדריכל ומהנדס ספרדי יליד חבל ולנסיה,  בעל סגנון ייחודי, הבונה בניינים ציבוריים וגשרים תלויים ברחבי העולם. קלטרווה משלב בעבודותיו את הידע ההנדסי הרב שלו עם כישרון אדריכלי כדי ליצור מבנים קלים ואסתטיים בהשראת עולם החי והצומח.

## קורות חייו
קלטרווה, יליד ולנסיה, הוא בוגר .

קלטרווה התפרסם במיוחד לאחר שזכה בתחרות בבניית גשר "באק דה רודה" בברצלונה לקראת המשחקים האולימפיים בעיר. כמו כן עיצב את מרכז התחבורה של מרכז הסחר העולמי בניו יורק ואת הכפר האולימפי באתונה. בישראל עיצב קלטרווה את גשר המיתרים בפתח תקווה המיועד להולכי רגל, את גשר המיתרים בירושלים עליו עוברת הרכבת הקלה וכן הולכי רגל, ואת אובליסק הטכניון.

קלטרווה תכנן את  שהיה מתוכנן להיבנות בשיקגו. המגדל תוכנן להתנשא לגובה של 609 מטר (2,000 רגל) ואמור היה להיות הגבוה בארצות הברית עם סיום בנייתו. מבנים נוספים שתכנן: תחנת רכבת חדשה בלייז' (בבנייה) וטרמינל חדש בנמל התעופה בילבאו (וכן גשר בעיר). קלטרווה היה גם אמור להיות אחראי על בניית מגדל נח'יל בדובאי, שהיה מתכונן לקחת ממגדל בורג' ח'ליפה את תואר המגדל הגבוה ביותר בעולם בגובה של 928 מטרים.

סגנונו המיוחד של קלטרווה קל לזיהוי במבט ראשון, ומתאפיין בצבע לבן, שימוש נרחב בכבלים, בקשתות, בקורות ובזכוכית ליצירת אפקט "שקוף" וצורות אורגניות. המבנים שלו מזכירים לעיתים קרובות צורות מעולם הטבע כמו עצים או ציפורים.

## גלריית תמונות

תמונה:Jerusalem Entrance Bridge.JPG|גשר המיתרים בירושלים
תמונה:Milwaukee Art Museum exterior.jpg|מוזיאון האמנות של מילווקי
תמונה:Calatrava Bridge, Petah Tikva.JPG|גשר המיתרים בפתח תקווה
תמונה:Puente del Alamillo.jpg|גשר אלאמיו בסביליה
תמונה:Turning Torso 3.jpg|הטורסו המתפתל במאלמה שבשוודיה
תמונה:Calatravabilbao.jpg|גשר זוביזורי (הגשר הלבן) בבילבאו
תמונה:קלטראווהבטכניון2009.JPG|אובליסק הטכניון - פסל קינטי במרכז הטכניון בישראל
תמונה:Hemispheric - Valencia, Spain - Jan 2007.jpg|מבנה הקולנוע התלת ממדי בוולנסיה שבספרד
תמונה:Auditorio de Tenerife 013.JPG|האודיטוריום של טנריפה
תמונה:Museu do Amanhã 05.JPG|מוזיאון המחר בריו דה ז'ניירו בברזיל
קובץ:Calatrava1.JPG|קלאטראווה בסיור בגשר המיתרים בירושלים


## ראו גם
* ערכים על מבנים בתכנון סנטיאגו קלטרווה

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר האינטרנט של סנטיאגו קלטרווה
*  - כתבה על המגדל הגבוה בצפון אירופה בתכנונו של סנטיאגו קלטרווה
* בלייר קמין, Scaling aesthetic heights, כתבה על המגדל בתכנונו של קלטרווה האמור להיבנות בשיקגו, שיקגו טריביון 
* 
* 
* 

קטגוריה:אדריכלים ספרדים
קטגוריה:מהנדסים ספרדים
קטגוריה:זוכי פרס נסיך אסטוריאס לאמנויות
קטגוריה:ספרדים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1951
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אריסטו של סלוניקי
קטגוריה:זוכי פרס וודרו וילסון
קטגוריה:זוכי מדליית הזהב של AIA
איגרת ירמיהו

**איגרת ירמיהו**, אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך ומיוחס לנביא ירמיהו ששלח אותו כביכול לעתידים לגלות בבלה. באיגרת 72 פסוקים.

איגרת ירמיהו כלולה בביבליה של הכנסייה הרומית והיוונית ובכתבי יד של תרגום השבעים הוא נכלל יחד עם מגילת איכה וספר ברוך בספר ירמיהו. בתרגום התנ"ך של לותר כלולה האיגרת כפרק שישי של ספר ברוך. חלק מהאיגרת, בנוסח יווני, נמצא במגילות מדבר יהודה.

## שפת המקור וזהות המחבר
הדעות בין החוקרים חלוקות אם הספר נכתב במקורו בעברית או ביוונית. המצדדים בהיות מקורו עברי נסמכים על איכותו המכנית והגרועה של הנוסח שנשמר בידינו ביוונית. המצדדים במקורו ביוונית מסתמכים על ייחוס הכותב ליהודי אלכסנדריה במצרים ועל הקטע היווני שנמצא במגילות מדבר יהודה.

אברהם כהנא מזהה את המחבר כיהודי וסבור כי האיגרת נכתבה במקורה עברית ויועדה ליהודים. זמן חיבורה של האיגרת הוא כנראה קדום יחסית. אברהם כהנא משער כי הספר חובר בין השנים 380 לפנה"ס - 330 לפנה"ס. הוא סבור כי האיגרת נכתבה בזמן שלטון מלכות פרס, וכבר ספר חשמונאים א' שחובר במאה השנייה לפנה"ס משתמש בה. עמדות אחרות מקדימות את כתיבת האיגרת למאה ה-5 לפנה"ס או מאחרות למאה ה-2 לפנה"ס. יחזקאל לויט מייחס את כתיבת האיגרת למצרים, על סמך התיאור של עובדי עבודה זרה כ"נרות רבות ידליקו לפניהם", אותו הוא מזהה כיום ההדלקה לפני סאיס.

הספר מיוחס לירמיהו הנביא אולם ברור כי הזיהוי אינו נכון, ויש הטוענים כי הזיהוי השגוי נעשה מאות שנים לאחר חיבור הספר, על ידי אחד המתרגמים.

## תוכן הספר ומשמעותו
האיגרת המיוחסת לירמיהו היא אזהרה אל בני ישראל היושבים בגלות בבל שלא יעבדו את אלילי הגויים, והוכחה על אפסותם של האלילים ואין-אונותם.

תמצית דבריו של המחבר הם: האלילים הם חסרי חיים, נטולי כוח, אינם יכולים לנוע ואף לא להציל את עצמם, וכל שכן להציל את העובדים אותם, או את העשוקים. האלילים נחותים אפילו מבעלי החיים המאוסים ביותר, שבכוחם להזיק, ולכן אין לעבוד אותם, ואין לקרוא להם בשם אלוהים. פולחן האלילים הוא בלתי מוסרי ומגונה.

הספר מסתיים בפסוק: "על כן אשרי איש צדיק אין אלילים לו כי לא תשיגהו כלימה".

האיגרת מהווה מעין הרחבה של פרק י' בספר ירמיהו. החוקרים חלוקים איזה נוסח של ספר ירמיהו, נוסח המסורה או נוסח תרגום השבעים, עמד בפני מחבר האיגרת. היו שטענו ששני הנוסחים עמדו בפני המחבר.

## לקריאה נוספת
* אליה שמואל הרטום, **איגרת ירמיהו**, **[[:S:הספרים החיצונים (כהנא)|ספרים החיצונים]] כרך א -חלק שני**, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 10–23.
* **איגרת ירמיה**, בתוך: **הספרים החיצונים**, כרך "כתובים אחרונים", מתורגמים ומפורשים על ידי א. ש. הרטום, הוצאת יבנה תל אביב. עמ' 15–24.

## קישורים חיצוניים

* 
* יצחק זעקיל פרענקיל, תרגום מיוונית לעברית של איגרת ירמיהו, אתר דעת
* תרגומים לאנגלית של האיגרת ופרשנות באנגלית

## הערות שוליים

קטגוריה:פסאודואפיגרפיה
איגרת ירמיהו
קטגוריה:חיבורים הכלולים בתרגום השבעים
המסגד הכחול

[שמאל|ממוזער|250px|המסגד הכחול בשעת [דמדומים|בין השמשות]]

**המסגד הכחול**, כפי שהוא מכונה ברחבי העולם, או **מסגד הסולטאן אהמט** (בטורקית: **Sultanahmet Camii**) הוא מסגד באיסטנבול, שנבנה בין השנים 1609 עד 1616 בפקודת הסולטאן אהמט הראשון, על שמו קרוי המסגד, ובו מקום קבורתו של הסולטאן.

המסגד היה במקור כנסייה והוא נמצא בחלק העתיק של איסטנבול, במקום בו היה מרכז העיר קונסטנטינופול עת הייתה בירת האימפריה הביזנטית כיום משמש המסגד כמקום תפילה פעיל, והוא סגור לכניסת מבקרים בשעות התפילה.

המסגד נודע בשם "המסגד הכחול" בשל האריחים הכחולים מהעיר איזניק המצפים את קירותיו הפנימיים (אף שהצבע דהה במהלך השנים).

## בניית המסגד
שמאל|ממוזער|200px|פנים המסגד והתקרה המעוטרת
אדריכל המסגד, סדפקאר מהמט אגה, שהיה אדריכל החצר המלכותית, קיבל הוראה מהסולטאן לא לחסוך בהוצאות ולבנות את המבנה האיסלמי היפה בעולם. צורת המסגד רבועה וגודלה 64 על 72 מטרים.

כיפת המסגד נתמכת על ידי ארבעה עמודים גדולים וכל על חצאי קשתות. קוטר הכיפה 33 מטרים וגובהה 43 מטרים.

מסגד הסולטאן אהמט ייחודי בכך שהיה המסגד היחיד בטורקיה ולו שישה מינרטים - אותו מספר מינטרים שהיה אז במסגד אל-חראם בעיר מכה. הסולטאן ספג ביקורת של חכמי הדת באותה עת, על הניסיון להשוות את חשיבות המסגד למקום הקדוש ביותר לאסלאם במכה, ועל כן נאלץ לממן בניית מינרט שביעי במכה.

[ממוזער|פנים המסגד הכחול. המסגד נודע בשם "המסגד הכחול" בשל האריחים ה[כחולים מהעיר איזניק המצפים את קירותיו הפנימיים (אף שהצבע דהה במהלך השנים).]]

קירות המסגד מצופים בלמעלה מ-20,000 אריחים מצוירים ביד, אשר יוצרו באיזניק. המסגד מואר על ידי 200 חלונות צבועים (ויטראז') וכן מנורות שמן.

קירות המסגד מקושטים בפסוקים מהקוראן שנכתבו על ידי גדול הקליגרפים באותה עת - סייד קאסם ע'ובארי.

## ראו גם
* אהמט הראשון

## קישורים חיצוניים

* 
* סרט של National Geographic על המסגד הכחול באיסטנבול 
* תמונות של פנים המסגד הכחול
* תמונות מסגד הסולטאן אהמט (המסגד הכחול)
* תמונות ישנות של המסגד הכחול
* מסגד הסולטאן אהמט (המסגד הכחול) 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כחול
כחול
כחול
גוף שחור

בפיזיקה, **גוף שחור** הוא עצם אידיאלי הבולע באופן מושלם קרינה אלקטרומגנטית בכל אורכי הגל, ללא החזרה או העברה. גוף שחור פולט קרינה אלקטרומגנטית באופן התלוי אך ורק בטמפרטורה שלו, על פי חוק פלאנק. קרינה זו מכונה קרינת גוף שחור.

במציאות, גוף שחור מתאר בקירוב טוב משטחים רבים, בעיקר משטחים טבעיים. קיימים גם מכשירים המדמים גוף שחור בדיוק גבוה, לשימושים תעשייתיים ומדעיים.

## גוף אפור ואמיסיביות
במציאות לא קיים גוף שחור אידיאלי, אך נוח להשתמש במודל גוף שחור, והוא משמש קירוב טוב לחומרים רבים בטווח רחב של אורכי גל. חומרים רבים קורנים באופן דומה לגוף שחור, אך ביעילות קטנה מ־1 וקבועה בקירוב. ניתן לעשות שימוש במדד האמיסיביות לתיאור היחס שבין הפליטה של גוף אפור לפליטה של גוף שחור. על פי חוק קירכהוף יחס זה זהה למקדם הבליעה של הגוף. האמיסיביות בדרך כלל איננה מספר קבוע אלא פונקציה של אורך הגל (או התדירות) והטמפרטורה, אך במקרים רבים היא קבועה לטווח צר מסוים, למשל באורכי גל של מצלמה תרמית 3–5 מיקרון או בטווח 8–12 מיקרון.

## גוף שחור מלאכותי
עבור שימושים מדעיים ותעשייתיים, נדרש לעיתים מקור קרינה המדמה גוף שחור. לעיתים נדרש רק מקור בעל התפלגות קרינה ידועה, ובמקרה זה ניתן להשתמש למשל בנורת להט שהיא גוף שחור מצוין בכל תחום אורכי הגל הנראה והתת־אדום. קיימות נורות המכוילות בזרם חשמלי מסוים להיות בטמפרטורה מדויקת, למשל 2850 מעלות קלווין שהיא נורה סטנדרטית. לטמפרטורות גבוהות יותר, עד 3200 מעלות קלווין, ניתן להשתמש בנורת הלוגן.

כאשר נדרשים, בנוסף להתפלגות הקרינה, גם אחידות קרינה מפני שטח מסוים, או סך של עוצמה מדויקת, משתמשים ב"גופים שחורים" תעשייתיים. לגופים הללו משתמשים בצבע שחור מיוחד שנשאר "שחור", כלומר בולע מאוד, בתחום רחב של אורכי גל מעל־סגול ועד תת־אדום. גופים אלו ניתנים לחימום או קירור לטמפרטורה מדויקת (אלפית מעלה צלזיוס ואף פחות) באחידות גבוהה.

גוף שחור שקוע (cavity blackbody) הוא בדרך כלל גוף מחומר מתכתי או קרמי מחומם, בעל שקע בצורת חרוט קעור, המצופה בצבע שחור מתאים. פתח החרוט הוא המשטח שנחשב לגוף השחור, ובדרך כלל מהווה קירוב מצוין עם אמיסיביות מעל 0.99, וקוטר קטן בדרך כלל עד 5 ס"מ. גופים אלו גם מגיעים לטמפרטורות גבוהות של מעל 1000 מעלות צלזיוס.

גוף שחור מישורי עשוי בדרך כלל מפלטת נחושת הניתנת לחימום וקירור, מצופה בצבע שחור מתאים. גופים אלו יכלים להיות גדולים יותר, עד כחצי מטר לגוף סטנדרטי, אך טווח הטמפרטורה נמוך יותר והאמיסיביות (מידת הקירוב לגוף שחור אידיאלי) נמוכה יותר בדרך כלל. גופים אלו משמשים למשל לכיול האחידות של מצלמה תרמית.

## ראו גם
* קרינת גוף שחור
* Vantablack

## קישורים חיצוניים

* 

* יישום פלאש המדגים קרינת גוף שחור - ניתן לקבוע טמפרטורה ולצפות באור המתקבל ובגרף הפליטה.

קטגוריה:תרמודינמיקה
*
ערוגות

**עֲרוּגוֹת** הוא מושב ליד קריית מלאכי השייך למועצה אזורית באר טוביה.
## היסטוריה
היישוב הוקם באוגוסט 1949 על ידי עולים מרומניה ופולין. בתחילה הוא נקרא קסטינה ב'.

החקלאות במושב ערוגות כיום מתבססת בעיקר על ענבי מאכל, ופירות נוספים.

במרכז המושב אנדרטת הנצחה לחללי ערוגות שנפלו במערכות ישראל, ובשטחיו החקלאיים המזרחיים- חורשת הבנים - להנצחת בני ינון וערוגות שנפלו במערכות ישראל.

כמו כן גן טרקטורים היסטורי, מגרשי כדורסל וטניס, בריכת שחיה, משתלה (חוות הפלומריות), צרכניה, בית כנסת, ובית עם.

שמו של היישוב הוא מפסוק בספר יחזקאל:


ARUGOT01.jpg|מועדון המושב ובחזיתו קיר אמנות שיצר משה סעידי
ARUGOT02.jpg|אתר הנצחה לבני המושב שנפלו
ARUGOT03.jpg|הרחוב הראשי במושב


## קישורים חיצוניים

* 
* דף היישוב ערוגות באתר המועצה האזורית באר טוביה.

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
קריוטיפ

**קָריוֹטיפ** (באנגלית: **Karyotype**) הוא מערכת הכרומוזומים של יצור חי. בביטוי זה משתמשים בדרך כלל לייצוג ולמספוּר של כרומוזומים אלו באופן תקני על גבי צילום. בייצוג זה מסודרים הכרומוזומים בזוגות של כרומוזומים הומולוגיים לפי גודלם מצד שמאל למעלה. סידור זה גם תואם למספר שהוענק לכל כרומוזום כך שאצל בני האדם כרומוזום 1 הוא הגדול ביותר וכרומוזום 21 הוא הקטן ביותר. (עקב טעות היסטורית כרומוזום 22 מוספר אחרון). יוצאים מהכלל הם כרומוזומי המין שלא ממוספרים, וסימונם: X ו-Y.

## בדיקת קריוטיפ
בבדיקת קריוטיפ ממוצה החומר הגנטי בשלב המטאפאזה של המיטוזה במחזור התא. הכרומוזומים נצבעים בצביעה שמבחינה ביניהם. לאחר מכן הם מצולמים ולבסוף מסדרים את תמונות הכרומוזומים בזוגות הומולוגיים לפי הגודל ולפי מיקום הצנטרומר. בדיקה כזו מאפשרת לגלות את מין העובר (האם קיים כרומוזום Y או לא) ולגלות פגמים שונים בסידור הכרומוזומים כגון טרנסלוקציה, טריזומיה ומונוזומיה. חלק מפגמים אלו מנבא מחלות חמורות או תופעת פסיפס שנוצרה בגוף. לדוגמה: טריזומיה בכרומוזום 21 משמעותה שהעובר לוקה בתסמונת דאון; כרומוזום X אחד וחוסר בכרומוזום Y משמעותו תסמונת טרנר.

בדיקת קריוטיפ מתבצעת כחלק מבדיקת מי השפיר או בדיקת סיסי שליה במהלך ההיריון. אלטרנטיבה יקרה אך מהירה יותר לבדיקת קריוטיפ היא בדיקת היברידיזציה פלוריסנטית באתר, או בקיצור FISH, שמסוגלת גם היא לאתר טריזומיה ומונוזומיה.

מלבד הצילום, נהוג לייצג את בדיקת הקריוטיפ על ידי כתיבה תקנית בה נכתבים מספר הכרומוזומים הכולל ולצידם סמלם של כרומוזומי המין. לפיכך  מציין נקבה תקינה ו- מציין זכר תקין.

## קישורים חיצוניים

*על הקריוטיפ -  פעילות אינטראקטיבית באתר לרגו (LerGO)
*משחק אינטראקטיבי לסידור קריוטיפ 
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ציטוגנטיקה
שבט קורייש

**שבט קוּרייש** (בערבית: **قريش**, בתעתיק מדויק: קֻרַ֫יְש) הוא שבטו של הנביא מוחמד, מייסד האסלאם. שבט ערבי אשר התפרנס בעיקר ממסחר ומרעִיית צאן.

על פי הגנאלוגיה המקובלת בערב, שבט קורייש מיוחס לקדר בן ישמעאל בן אברהם. בתקופה הקדם איסלמית, השבט נחשב לאחד השבטים החזקים בחִג'אז, חלקו המערבי של חצי האי ערב.

## שבט קורייש בתקופה הטרום איסלמית
במחצית השנייה של המאה הרביעית, חמישה דורות לפני הולדת מוחמד, השתלטו בני השבט על העיר מכה. על פי המסורת, קֻצַי (קוסאי) אִבְּן כילאב, מנהיג השבט, שיקם את הכעבה, מקדש בו התפללו לאלים רבים בעיר מכה ונטל לידיו את המשרות הדתיות ואת המנהיגות של העיר.

נכדו, האשם אִבְּן עבד אל-מנאף אבן קוסאי, שהיה אבי סבו של מוחמד, שינה את מעמדה הכלכלי של מכה, ולפי המסורת היה אחראי להפיכתה למרכז סחר ומעבָר. האשם קיבל מידי קיסר ביזנטיון כתב ביטחון, הנקרא "הסכם האילאף", שאפשר לסוחרי מכה לבוא עם מרכולתם, עורות ובגדים, עד לטריטוריה הביזנטית.

לפי המסורת, המשפחות הנכבדות של שבט קורייש במכה התחרו ביניהן על מתן שירותים שונים לעולי הרגל למכה, כמו אירוח ואספקת המים. הם גבו מסים מהעולים לרגל ומסוחרים, שניצלו את שביתת הנשק של החג', תקופת העלייה לרגל, לרגל עשיית עסקים בירידים.

לאנשי שבט קורייש הייתה יוקרה רבה בחצי האי ערב.

## שבט קורייש בתקופת מוחמד
בן השבט המפורסם ביותר של שבט קורייש, שבזכותו שבט זה זכור בדפי ההיסטוריה, הוא נביא האסלאם מוחמד. לשבט ישנו תפקיד חשוב בעליית האסלאם, אולם בתקופת הגל הראשון, למעט בודדים, התנגדו בני השבט לדתו החדשה של מוחמד.

עם תחילת נבואותיו, יצא מוחמד נגד האמונה הפגנית של שבטו ושל יתר תושבי מכה. הוא ראה בהם כופרים, והם ראו בו כמי שפוגע באלים שלהם, מעליב את דתם ולועג לאורח החיים שלהם. עם זאת, בגלל ייחוסו המשפחתי, ובגלל הגנתו של דודו, אבו טאלב, לא פגעו בו.

לאחר ההג'רה – הגירתו של מוחמד לעיר אל-מדינה – חזר מוחמד למכה בראש צבא של 1,400 לוחמים. משהבין מוחמד שלא יוכל לגבור על העיר בגלל כוחה העדיף, חתם עם אנשי מכה הסכם אי-לוחמה לעשר שנים, המוכר כ"הסכם חודיבייה". זמן קצר לאחר מכן, תקף מוחמד עם צבאו את השבט היהודי ח'ייבר וכבש אותו, בעוד אנשי מכה לא יכלו לבוא לעזרת שבט ח'ייבר בגלל ההסכם. כעבור שנתיים מחתימת ההסכם, הפר אותו מוחמד כשכבש את מכה, ובהם את בני שבטו, בראש צבא של 10,000 חיילים שהשיג בזכות כיבושיו. מוחמד, שלא רצה בנקמת דם, גייס כמה מבני שבט קורייש לשורותיו והפכם לבכירים בצבאו. בעקבות כיבושיו, זכה מוחמד להכרה כמי שעומד בראש גורם פוליטי עצמאי, על-שבטי, המלוכד סביב דת ולא מוצא שבטי.

## שבט קורייש לאחר מוחמד
לאחר מותו של מוחמד, השאלה הקשה הייתה מי יירש אותו בתפקיד מנהיג האומה האסלמית הצעירה. במהלך מאבקי הירושה, נוצרו שלושה קריטריונים לבחירת היורש – קדימות באסלאם, קרבה משפחתית לנביא, וייחוס-אבות קדום מהתקופה הקדם-איסלמית.

ההשתייכות לצאצאי שבט קורייש הפך כמעט לקריטריון הכרחי לשמש כח'ליפה. כל ארבעת הח'ליפים הראשונים היו מבני שבט קורייש: אבו בכר, עומר אבן אלח'טאב, עות'מאן בן עפאן ועלי בן אבי טאלב.

במסורת הסונית, השתייכות לשבט קורייש הייתה תנאי לח'ליפות.
במסורת השיעית, האימאמים, מנהיגי העדה השיעית, המקביל לח'ליפות הסונית, צריכים להיות לא רק בני שבט קורייש, אלא גם צאצאים של עלי אִבֶּן אבו טאלב, בן דודו וחתנו של מוחמד, שלפי המסורת השיעית, הוא היורש של מוחמד על פי צו אלוהי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:היסטוריה אסלאמית
קטגוריה:מוחמד
קורייש
IOS (סיסקו)

**IOS** או **Internetworking Operating System** היא מערכת הפעלה הנמצאת בשימוש בנתבים ובחלק מהמתגים של חברת סיסקו מערכות. המערכת מספקת לנתב עצמו שירותי ליבה שונים, ובעיקר את תוכנת הניתוב של הנתב, ולמשתמש את ה-CLI - ממשק שורת הפקודה של הנתב לעריכת ההגדרות של הנתב.

ה-IOS משתמש בממשק אינטואיטיבי אשר, בניגוד למערכות הפעלה שקדמו ל-IOS שנהגו להשתמש בפקודה אחת שאחריה באו ארגומנטים שונים, ה-IOS מספקת פקודות מרובות-מילים מוכנות מראש. כאשר כל חלק מהפקודה שמוקלד מצמצם את האפשרויות להמשך הפקודה, ויש אפשרות קלה לצפייה באפשרויות על ידי המקש '?', או 'TAB'. ב-IOS יש מספר מצבי צפייה ועריכה, כאשר הצפייה בנתוני הנתב וההגדרות מתבצעת ממצב גלובלי (Global Mode) ועריכת ההגדרות הכלליות מתבצעת ממצב הגדרות גלובליות (Global Configuration Mode). כמו כן, לכל פקודה יש רמת הרשאה בהתאם לחשיבותה (גם את זה ניתן לערוך) אשר מאפשרת למשתמש בעל הרשאה עם רמה דומה או גבוהה יותר לעשות בה שימוש.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ניהול רשתות
קטגוריה:מערכות הפעלה
ספר ברוך

**ספר ברוך** הוא אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך. הספר מיוחס לברוך בן נריה בן צדקיה בן מחסיה בן חלקיה, שהיה סופרו של הנביא ירמיהו. בספר ארבעה פרקים. הוא נחשב חלק מהקאנון הקתולי והאורתודוקסי (שם הפרק האחרון מחולק לספר נפרד, איגרת ירמיהו) ומופיע בוולגטה.

## שפת המקור וזהות המחבר
החוקרים סבורים כי הספר נכתב במקורו בעברית, אך אבד בשפה זו. אברהם כהנא מזהה את המחבר כיהודי, אולם טוען כי זיהוי הספר לתקופת חורבן בית ראשון שגוי ומשער כי הספר חובר בערך בשנת 75 לספירה, כלומר 5 שנים לאחר חורבן בית שני ואולי גם לאחר מותם של אספסינוס וטיטוס. הספר מיוחס לברוך בן נריה, אולם אם השערתו של כהנא נכונה, מדובר בפסאודואפיגרפיה.

## תוכן הספר וסגנונו
על פי הניתוח הספרותי נכתב כל הספר על ידי מחבר אחד. הוא כולל חלק של פרוזה וחלק של פיוט.

## פרוזה
קטע הפרוזה בספר מתחלק לשלושה חלקים:

* תיאור קריאת הספר לפני הגולים לבבל.
* נוסח הווידוי שהתוודו השרידים שבירושלים – צידוק הדין על הפורענות שבאה עליהם עקב עוונותיהם.
* נוסח וידוי נוסף של הגולים בבבל.

## פיוט

גם קטע הפיוט בספר מתחלק לשלושה חלקים:
* המנון לחוכמה שבתורה.
* קינה ותנחומים מירושלים לבניה שבגולה.
* תנחומים מאת ה' לירושלים.

בחלק הפיוטי של הספר ניכרת השפעה של ישעיהו השני, משלי, איוב ואף ספר בן סירא.

## ראו גם
* חזון ברוך א'
* חזון ברוך ב'

## לקריאה נוספת
* אברהם כהנא, **ספר ברוך**, בתוך: **[[S:הספרים החיצונים (כהנא)|הספרים החיצונים]], חלק שני**, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 24-35
* **ספר ברוך**, בתוך: **הספרים החיצונים**, כרך "כתובים אחרונים", מתורגמים ומפורשים על ידי א. ש. הרטום, הוצאת יבנה תל אביב. עמ' 25–39.
* יוסף קלוזנר, "ספר ברוך בלשון כושית" מאת יוסף קלוזנר. תדפיס מתוך כתב-העת השילוח, כרך VIII, חוברת מ"ה, 1903?, עמודים [236]-252.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

ברוך
קטגוריה:חיבורים הכלולים בתרגום השבעים
קטגוריה:פסאודואפיגרפיה
שדה עוזיהו

**שדה עוזיהו (שְׂדֵה עֻזִּיָּהוּ)** הוא מושב באזור הדרום, מדרום-מזרח לעיר אשדוד, השייך למועצה אזורית באר טוביה.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1949, על ידי 120 משפחות עולים מהערים מיסראתה ואל-ח'ומס שבלוב, חלקם ניצלו משואת יהודי לוב.

היישוב נקרא בהתחלה "אשדוד ד", לאחר מכן "יד שמשון". שמו הנוכחי של היישוב הוא על שמו של עוזיהו, מלך יהודה אשר לפי דברי הימים בנה ערים באזור בו נמצא כיום היישוב.

בתאריך 7 פברואר 1951 נרצח אחד התושבים על ידי חוליית פדאיון שחדרו מרצועת עזה.

עד סוף שנות ה-60 פעל במושב בית קולנוע קטן ובית ספר על שם "עוזיאל" עד חטיבת ביניים.
בשנת 1970 חובר הטלפון הביתי הראשון במושב, ובשנת 1975 חוברה מערכת ביוב במושב לראשונה מאז הוקם.

בשנת 2000 הופשרו קרקעות לבניה במרכז המושב, מה שמשך זוגות צעירים לאווירה הפסטורלית השוררת במושב וכמות האוכלוסייה גדלה לכ-400 משפחות ול-1500 אנשים ומעלה שחלקן מתפרנסות מחקלאות מחסנים ומפעלים תעשייתיים.

### ספורט
מאז תחילת שנות החמישים ייצגה את המושב קבוצת כדורגל בשם "הפועל שדה עוזיהו", שהתמודדה רוב שנותיה בליגה ג', הנמוכה ביותר. בנוסף התמודדה באופן קבוע במשחקי גביע המדינה. בסיום עונת  העפילה לליגה ב' דרום ב' כשמשחק העלייה התקיים באצטדיון הי"א באשדוד לעיני 2,000 צופים. בליגה ב' שיחקה במשך שלוש עונות ונשרה בסיום עונת  מהמקום האחרון. בשנת 2006 התפרקה הקבוצה סופית בעקבות פסילת מגרשה הביתי שלא עמד בתקנות החדשות של ההתאחדות לכדורגל. הקבוצה הוזכרה בתשדיר פרסומת למפעל הפיס בכיכובו של השחקן, ספי ריבלין.
ניסים דבוש, נולד במושב, היה ממקימי הקבוצה וניהל אותה שנים רבות כמפעל חיים. לימים ניסים פתח תחנת טוטו לוטו במושב המהווה עד היום מוקד להתכנסות לצפייה משותפת באירועי והימורי ספורט.

## תמונות מהמושב


קובץ:Sde uziyau1.jpg|בית העם
קובץ:Sde uziyau2.jpg|מגדל המים הישן
קובץ:Sde uziyau3.jpg|בית הכנסת המרכזי



## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי העובד הציוני
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
תלמי יחיאל

**תַּלְמֵי יְחִיאֵל** הוא מושב באזור מישור החוף הדרומי, סמוך לגדרה. המושב משתייך לתנועת המושבים ונמצא בשטח שיפוט מועצה אזורית באר טוביה.

היישוב הוקם בשנת 1949 בידי עולים מבולגריה ורומניה. שמו של היישוב הוא על שמו של יחיאל צ'לנוב שהיה מנהיג ציוני ברוסיה. בתחילה, סבלו המתיישבים מחוסר הצלחה כלכלית וחקלאית בגלל חוסר ניסיון חקלאי, ומתיישבים עזבו את המקום.

בשנת 1955 הופנו למושב עולים חדשים מארצות צפון אפריקה.

## קישורים חיצוניים
* אתר המושב
* דף המושב בפייסבוק

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
ינון (מושב)

**יִנּוֹן** הוא מושב באזור הדרום ליד העיר קריית מלאכי השייך למועצה אזורית באר טוביה. המושב הוקם בשנת 1952 על ידי עולים מתימן על אדמות הכפר מסמיה אלכבירה.

שמו של היישוב לקוח מספר תהילים:  ().

המושב מונה כ-110 משקים חקלאיים וכ-50 בתים פרטיים בהרחבה.

## גלריה

File:Yinon_Synagoge_2.JPG|בית כנסת אחד
File:Yinon_Synagoge_3.JPG|בית כנסת נוסף
File:Yinon_Synagoge.JPG|בית כנסת שלישי
File:Yinon_street_2.JPG|רחוב במושב
File:Yinon_street.JPG|עוד רחוב במושב


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
כפר אחים

**כְּפַר אַחִים** הוא מושב במישור חוף יהודה, ממוקם כקילומטר צפונית מזרחית לעיר קריית מלאכי בסמוך לקטע כביש בין צומת מלאכי (קסטינה) לצומת מסמיה (ראם) בו חופף כביש 3 לאורך כ-4 קילומטרים לתוואי של כביש 40. המושב שייך למועצה אזורית באר טוביה.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים דתיים מרומניה, צ'כוסלובקיה והונגריה בסמוך לחורבות הכפר הערבי קסטינה ובשטחי אדמותיו. הגרעין המייסד כלל עשרה זוגות צעירים, ללא ילדים. המושב נקרא בתחילה "קסטינה א'" וגם "יחיאל" עד שנקבע השם "כפר אחים" על ידי המתיישבים עצמם, על שמם של האחים  ו גובר, בניהם של מרדכי ורבקה גובר מהמושב הסמוך כפר ורבורג, שנפלו במלחמת העצמאות.
המושב היה המושב הדתי הראשון שהצטרף להסתדרות. בשנת 1949 חברי המושב נמנו עם סיעת העובד הדתי בהסתדרות.

בתחילה הושיבה הסוכנות היהודית את העולים על שטח המחנה הצבאי הבריטי ששכן סמוך לקסטינה (אין מדובר בשדה התעופה הבריטי הסמוך). המתיישבים בקשו להקים משק חקלאי המספק חלב. לכל משפחה ניתנה פרה והוקצו 3.5 דונם, שטח שהוגדל בהמשך ל-6 דונם. אולם, ב-1950 הוקמה באותו שטח עצמו מעברת קסטינה, שהפכה לימים לקריית מלאכי. תחילה נעשה ניסיון לשלב בין ההתיישבות החקלאית והמעברה החדשה, אך המעברה התפתחה בעיקר בתחום התעשייה והמשק החקלאי התקשה להשתלב במקום.

לבעיה נמצא פתרון בדמות יוזמה של ממשלת שוודיה לממן הקמת יישוב עבור ניצולי השואה. במימון השוודי (כמיליון קרונות) הוקם כפר חקלאי מספר קילומטרים מצפון למעברה, וב-1953 הועברו מתיישבי קסטינה א', כפי שנקראה אז, אל הכפר השוודי. לאחר ההעברה נקבע שמו של הכפר כ"כפר אחים". המושב נחנך ב-30 בנובמבר 1953, ובחנוכתו נכחו נציג שוודיה בישראל נס מאלינג , חברי פרלמנט שוודים, וראש עיריית סטוקהולם. במיקומו החדש של המושב, התגוררו במושב 69 משפחות, וכל אחת קיבלה 27 דונם.

ב-2007 הוקם בכפר אחים מסלול הפאמפטרק הראשון בישראל.

## ידועי שם
על בני המושב נמנים בני גנץ וישראל כ"ץ.

## קישורים חיצוניים

* היסטוריה של ההתיישבות היהודית באזור
*  חנוכת היישוב כפר אחים, יומני כרמל דצמבר 1953 (התחלה 3:49)

## הערות שוליים

[250px|ממוזער|ימין|האנדרטה לחללי [מלחמת העצמאות בכפר אחים, בראש הרשימה צבי ואפרים גובר]]

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
*
קטגוריה:יישובים הקרויים על שם חללי מערכות ישראל
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
עזריקם

**עַזְרִיקָם** הוא מושב בישראל, במישור החוף הדרומי, סמוך לאשדוד, השייך למועצה אזורית באר טוביה וחבר בתנועת המושבים.

## היסטוריה
המושב נוסד בשנת 1950 על ידי קבוצת עולים מגרעין ״צעירי ציון להתיישבות בארץ ישראל״ מהעיר בז׳ה שבטוניסיה שמטרתם הקמת ישוב חקלאי בארץ ישראל. חלק מחברי הגרעין עזבו כבר בחודש הראשון בעקבות קשיים רבים (לא היו חשמל, מים ומזון, לינה באוהלים) ונותרו שלושה זוגות נשואים ורווק אחד. שמותיהם: הזוג סממה, הזוג חלפון, הזוג הלן ומוריס כהן, והבחור הרווק שמעוני. לאחר חמישה חודשים, בעקבות הצעות מחברים ביישובים וותיקים אחרים וקשיים בסיסיים רבים ביישוב החדש עזבו הזוג סממה והזוג חלפון וגם מר שמעוני. נשארו ה״וותיקים״ מהגרעין המקורי הלן ומוריס כהן. לאחר שמוריס הצליח לתפעל באר מים מהיישוב הערבי וליצור קשר חיובי עם השכנים מהמושב הוותיק באר טוביה, שסייעו לו. שלושה חודשים לאחר מכן, נציג הסוכנות היהודית הודיע שמגיעים עולים חדשים מטונסיה ממגוון ערים לתגבור ההתיישבות והפעם משפחות שהתארגנו בתוניסיה בסיוע תנועת ״גורדוניה״. בגל הזה הגיעו מרים ושמעון אוזן, שמואל ושמחה ג'ורנו, אמילי ואדמונד כהן, שמעון וברטה טהר. לאחר חצי שנה הגיעו עולים ממרוקו שהיו במעברה בעתלית. המשפחות הצעירות התגוררו באוהלים ללא תנאים בסיסיים, ללא חשמל, ללא מים זורמים וכבישים. המושב הוקם על חורבותיו של יישוב ערבי בשם "בתניה", ונקרא בראשית ימיו **בתניה ב**'.

מאז אמצע שנות ה-90, התווספו שלוש הרחבות חדשות למושב, בסגנון "בנה ביתך", על מנת להצעיר את המושב ולקלוט תושבים מן החוץ ובנים חוזרים.

## מתקני היישוב
במושב שני בתי כנסת; 'אם הבנים', בסגנון מרוקאי ספרדי ו'אהבה ואחוה', בסגנון תוניסאי ספרדי. כמו כן קיים מקווה טהרה. מועדון נוער ומועדון יישובי. מתקני ספורט וכושר: מגרשי כדורסל, קט רגל, מגרש טניס, כדורגל ומתקנים ציבוריים המדמים "חדר כושר פתוח".

בפאתי המושב קיימת פינת יער ובה: שבילים, פינות חמד, מסלולי טיול ברגל ומסלולי רכיבה על אופניים, ואמנות ופיסול סביבתי.

בתחום היער מטווח ומאגרי החדרה של "מקורות".

קק"ל החלה בנטיעת יער עזריקם בשנת 1962. בכ-1,000 דונם משטח היער ניטעו בשעתו עצי אקליפטוס, אורן וברוש, עצים רחבי עלים ועצי בוסתן כמו שקמה, תות ותאנה בחלקות שהתנוונו.

במושב כ-35 משקים המתפרנסים מפעילות חקלאית הכוללת רפתות ולולים כמו גם מטעים של פירות נשירים ושדות ירק.

ליישוב כ–300 דונם של פרדס משותף וכחמש מאות דונם פלחה. רוב תושבי המושב אינם עוסקים בחקלאות: רובם הם יוממים - עובדים שכירים ועובדים עצמאים העובדים מחוץ למושב.

במושב פועל סניף של תנועת הנוער 'התנועה החדשה'.

## גלריית תמונות


קובץ:DSC 9310 old cannon azriqam efi elian.jpg|תותח ישן בעזריקם
קובץ:עזריקם 0137.JPG|מבנה קבר ערבי קדום בכניסה הדרומית למושב


## קישורים חיצוניים

* קבר השי'ח ממושב עזריקם

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
אמונים

**אֱמוּנִים** הוא מושב באזור הדרום, כ-3.5 קילומטרים מהעיר אשדוד. מושב אמונים שייך למועצה האזורית באר טוביה, וממוקם ליד היישובים שדה עוזיהו, גבעתי ועזר.

השם אמונים הוא סמלי ולקוח מהמקרא, מ: "אֶהֱבוּ אֶת ה' כָּל-חֲסִידָי **אֱמוּנִים** נֹצֵר ה' וּמְשַׁלֵּם עַל יֶתֶר, עֹשֵׂה גַאֲוָה".

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים ממצרים על אדמות הכפר בית דראס. נקרא תחילה אשדוד ג'. בשנה הראשונה תנאי המחיה היו קשים עקב קשיי אספקה, העדר שירותים בסיסיים כגון חיבור לרשת המים, כביש למושב ושירותי רפואה, כך למשל שקילת התינוקות בוצעה בצרכניה. ב-1952 הצטרפו אליהם 5 משפחות מרומניה, וב-1954 הצטרפו אליהם כעשרים משפחות עולים ממרוקו. בקיץ 1955 הוכנה התשתית לחיבור המושב לרשת החשמל. באותה תקופה משק המושב התבסס על חקלאות ירקות.

בשנת 1957 עמד המושב בפני חרפת רעב עקב חובות שהצטברו, חברת מקורות ניתקה את אספקת המים, וקופת חולים כללית סגרה את המרפאה במושב. נחתם הסכם שעבוד הכנסות המושב לסוכנות תמורת אשראי וציוד. בשנת 1961 עמד המושב בפני התפרקות, מזכיר המושב נעצר בשל חובות היישוב, התושבים איימו לעזוב את היישוב בשל אי יכולת להתפרנס.

בשנות ה-70 תוכננה בניית בתים חדשים במקום בתי המושב שנבנו בשנות ה-50. התוכנית נתקלה בקשיים והופסקה.

בשנות ה-90 הוקמה בשכונת בנים ממשיכים. בשנות ה-2020 פועלים במושב עסקי תיירות כגון מסעדות, צימרים ויקבים.

### אמונים ב-1950

Emunim (997008136533805171).jpg|עבודה בשדות
Emunim (997008137476305171.jpg|חתונה במושב
Emunim (997008137471705171.jpg|מכולת במושב
Emunim (997008137471505171.jpg|שקילת תינוק בצרכניה


## קישורים חיצוניים

* 
* מושב אמונים באתר 'Homee.co.il'.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
אופרטה

שמאל|ממוזער|150px|כרזה לאופרטה "המיקאדו"
ה**אופרטה** (באיטלקית: **Operetta**) היא סוג של אמנות במה הדומה לאופרה, אך מסווג בדרך כלל כסוגת מוזיקה קלאסית קלה. היא עוסקת ברוב המקרים בעלילות קומיות והדיאלוגים בה מועברים באמצעות דיבור ללא ליווי מוזיקלי ולרוב לא באמצעות זמרה (רצ'יטטיבים כפי נהוג באופרות).
האופרטה היא למעשה הז'אנר שממנו יצא המחזמר. בעוד שהאופרטה היא סוג של אופרה קלה המלווה במשחק, המחזמר הוא מחזה המלווה במוזיקה ובשירה.

ז'אק אופנבך נחשב לאחד מאבות האופרטה. ידועה למשל האופרטה "הלנה היפה" שהוא יצר ב-1864.

## האופרטה הווינאית

המלחין הבולט בתחום האופרטה בגרמנית היה האוסטרי יוהאן שטראוס הבן. האופרטה המפורסמת ביותר שלו היא "העטלף" (1874), שהייתה בזמנה האופרטה הפופולרית ביותר בעולם. שטראוס כתב בחייו 16 אופרטות ואופרה אחת. מילות השירים שלו היו מבוססות על קומדיה של ז'אק אופנבך. בן זמנו של שטראוס, פראנץ פון סוּפה, כתב אופרטות דומות מאוד לאלו של שטראוס, ואת מסורת האופרטות הווינאית המשיכו פרנץ להאר, אוסקר שטראוס, רוברט שטולץ, אמריך קלמן וזיגמונד רומברג. עד למאה ה-20. האופרטה הווינאית התאפיינה ברומנטיקה קלילה, בהומור ובחן.

## האופרטה הצרפתית

מלחינה הבולט ביותר של האופרטה הצרפתית היה ז'אק אופנבך. האופרטה הצרפתית מיוצגת נפלא ביצירותיו "סיפורי הופמן" ו"אורפיאוס בשאול". האופרטה הצרפתית מתאפיינת במין חוצפה וסאטירה לעגנית כלפי מושגים, מציאויות שונות וכדומה. דוגמה לכך היא שכאשר מבקר ידוע ומוערך בצרפת האשים את כרמיה והלוי, לבריתני האופרה "אורפיאוס בשאול", בחילול סיפור המיתולוגיה הנערץ (בעיוות העלילה בצורה מעוררת גיחוך), הם הזכירו לו שאחד הציטוטים באופרה הוא ציטוט שלו. דבר זה הביא מיד לכך שהכרטיסים לאופרה קומיק אזלו.

## האופרטה האנגלית

מייצגה הבולט של האופרטה האנגלית הוא ארתור סאליבן. יחד עם תמליליו של ויליאם שוונק גילברט (השניים ידועים כגילברט וסאליבן) הם רוממו את האופרטה האנגלית. הדבר מתאפיין בין היתר ביצירותיהם "אוניית הצי פינאפור", "יולנתה", "שודדי הים מפנזנס" ו"המיקדו".

הסגנון האנגלי משלב בין הרומנטיקה הווינאית הקלילה לבין הסגנון הצרפתי החצוף והלעגני.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:מבנים מוזיקליים
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
*
CSMA

**CSMA** (ראשי תיבות באנגלית של: **C**arrier **S**ense **M**ultiple **A**ccess), הוא אלגוריתם אקראי שנועד להגדיר את אופן הגישה לשכבת הקו. לפני תחילת השידור מוודא האלגוריתם שערוץ התקשורת פנוי ואין תחנה אחרת שכבר משדרת באותו מתחם התנגשות. אם שתי תחנות מתחילות לשדר במקביל, האלגוריתם אינו מזהה כי קרתה התנגשות אלא מסתמך על מנגנוני בקרת השגיאות של שכבת התעבורה כדי לקבל את החבילות שנשלחו.

## סוגי CSMA
### CSMA/CD
**Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection** או **CSMA/CD** הוא הרחבה לאלגוריתם CSMA בעל מנגנון לזיהוי התנגשויות. היישום הנפוץ ביותר של CSMA/CD הוא תקן ה-Ethernet.

בעת שימוש ב-CSMA/CD מבוצעות הפעולות הבאות:
# האזנה לתווך התקשורת על מנת לוודא ששום תחנה אחרת לא משדרת כרגע.
# שליחת המסגרת.
# האזנה לתווך התקשורת והשוואת המסגרת שנשלחה לזו שהתקבלה. במקרה שהתחנה מזהה התנגשות היא מפסיקה לשדר את המסגרת, ממתינה זמן אקראי וחוזרת על הפעולות חלילה על מנת לשדר את המסגרת מחדש.

### CSMA/CA
**Carrier Sense Multiple Access with Collision Avoidance** או **CSMA/CA** הוא הרחבה לפרוטוקול CSMA בעל מנגנון למניעת התנגשויות הפועל ברשתות אלחוטיות (למשל WIFI). 
 
הפרוטוקול עובד בשתי תצורות:
# בקשת אישור שליחה - התחנה מאזינה לערוץ, ואם הוא פנוי - היא שולחת אות שמודיע לשאר התחנות על כוונתה לשלוח מסגרת, לאחר שליחת האות היא ממתינה לאישור מהתחנה המקבלת ורק אז שולחת את המידע. שאר התחנות הנמצאות באותו מתחם התנגשות מאזינות למידע המועבר בין התחנות ויודעות כאשר הערוץ אמור להיות תפוס.
# ללא בקשת אישור שליחה - כאשר התחנה מעוניינת לשדר היא בודקת אם הערוץ פנוי. אם הוא פנוי, היא מתחילה לשדר באופן מיידי תוך שהיא בודקת שלא נוצרה התנגשות עם תחנה אחרת. אם התחנה מזהה התנגשות היא זונחת את החבילה ומשדרת אותה מחדש.

#### האזנה וירטואלית לערוץ
ברשתות אלחוטיות יכולת ההאזנה של התחנה המשדרת לערוץ נמוכה משתי סיבות:
# לא כל התחנות קולטות אחת את השנייה, והתנגשות בין שתי תחנות רחוקות שמנסות לשדר לעבר תחנה שלישית לא תזוהה על ידי שתי התחנות.
# הערוץ הרבה יותר רועש ולפעמים התחנה לא תזהה את ההתנגשות כי תחשוב שזה רק רעש שמפריע לשמיעת ההודעה.
לכן בנוסף להאזנה הפיזית לערוץ, בפרוטוקול זה ישנה גם האזנה וירטואלית.

כל כותרת של מידע בWIFI מכילה שדה הנקרא (NAV (network allocation vector.
כאשר תחנה משדרת הודעה היא מוסיפה לשדה זה את משך זמן ההודעה. כל תחנה ששומעת את ההודעה מעדכנת אצלה את שדה ה־NAV (במידה ושדה ה NAV שלה מכיל ערך יותר נמוך), ויודעת שאין באפשרותה לשדר עד שיעבור זמן זה.
גם התחנה המקבלת, כאשר היא שולחת הודעות אישור, מוסיפה בכותרתה את שדה ה־NAV המעודכן כך שתחנות שלא קולטות את התחנה השולחת אך קולטות את התחנה המקבלת יוכלו גם הם להתעדכן בשדה זה.

## פרוטוקולים המשתמשים ב-CSMA
* רשתות Ethernet משתמשות ב-CSMA/CD
* רשתות IEEE 802.11 משתמשות ב-CSMA/CA
* רשתות LocalTalk (מבית אפל) משתמשות ב-CSMA/CA

## לקריאה נוספת

Andrew S. Tanenbaum, **Computer Networks**, fourth edition, pages 255-258,296-297.


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
נבחרת אנדורה בכדורגל

**נבחרת אנדורה בכדורגל** (בקטלאנית: **Selecció de futbol d'Andorra**) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של נסיכות אנדורה.

אנדורה היא אחת מנבחרות הכדורגל הצעירות בעולם. משחקה הרשמי הראשון התקיים בשנת 1996, נגד אסטוניה. במשחק הביסה אסטוניה את אנדורה בתוצאה 6:1.

במסגרת מוקדמות יורו 2008, 2016 ו-2024, שיחקה אנדורה באותו בית עם נבחרת ישראל בכדורגל.

## כל גביעי העולם
* 1930 עד 1994 - לא נרשמה
* 1998 עד 2026 - לא העפילה

## כל אליפויות אירופה
* 1960 עד 1996 - לא נרשמה
* 2000 עד 2024 - לא העפילה

## ליגת האומות של אופ"א

:*[ממוזער|'''[אילדפונס לימה** שיאן ההופעות (137) ומלך שערי (11) נבחרת אנדורה בכל הזמנים.]]משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו ב[[בעיטות הכרעה]]

==שיאי שחקנים==

נכון ל-9 בספטמבר 2025. ''לאחר משחק נגד ''
:שחקנים **מודגשים''' הם שחקנים שעדיין פעילים.

### שיאני ההופעות

### מלכי השערים

## שחקנים מפורסמים
*פרננדו סילבה
*ג'ולי פרננדז
*טוני לימה
*אילדפונס לימה
*קולדו אלברס
*מארק ברנאוס

## מלבישות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנדורה: כדורגל
אנדורה
ורד הגליל

250px|ממוזער|רכיבה על סוסים של חוות ורד הגליל
250px|ממוזער|שמאל|פסל סביבתי בוורד הגליל
**ורד הגליל** היא חוות נופש ברמת כורזים מצפון לכנרת, בתחום המועצה האזורית הגליל העליון.

## היסטוריה
החווה נוסדה על ידי יונה ויהודה אבני, יהודה עולה מארצות הברית ויונה ילידת ירושלים, שרצו להקים במקום יישוב, מטעמים ציוניים, אולם במתכונת של חווה אמריקאית. יוסף וייץ מהקרן הקיימת לישראל הקצה לבקשתם את הקרקע בשנת 1961. באותה עת היה האזור שומם ולא מפותח.

בשלב ראשון, בשנת 1963,
הוקמה במקום אורווה בה גידלו סוסים לרכיבה.

בנוסף, ניטעו מגוון של זני ורדים ששימשו לייצור ריבת ורדים ופרדס של פירות הדר. בשלב שני, הוקמה מסעדה, שנפתחה לקראת סוף שנת 1964. בשלב שלישי נבנו במקום חדרי אירוח ללינה כפרית עשויים קש, עגולים בעלי כיפה חדה, שנקראו בונגלו. החווה תוכננה על ידי האדריכל ישראל דן מילוסלבסקי.

לוורד הגליל הגיעו דמויות ססגוניות לעבוד באורווה עם הסוסים. בשנים 1964–1965 עבד בחווה אילן אנסבכר שעבר בשנת 1965 לסוריה ונעצר בשנת 1970 בישראל בחשד שריגל נגדה. בשנות ה-70 וה-80 גר בחווה, למשך למעלה מ-15 שנה, הנסיך קרל ליינינגן, נינה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת וחתנו של בוריס השלישי, מלך בולגריה.

## החווה כיום
נכון ל-2022, חוות הנופש מונה 30 בתי נופש מעץ ובזלת מקומית הפזורים בשטח רחב ידיים, במקום פועלת חוות סוסים ממנה יוצאים טיולי רכיבה לרוכבים בכל הרמות, בית ספר לרכיבה בסגנון מערבי ומרכז מקצועי מוסמך לרכיבה טיפולית. חוות הסוסים אף מקיימת אירועי רודיאו – מופעי רכיבה לקהל הרחב ולקבוצות.

במקום פועלת מאז שנות ה-60 מסעדה שנכון ל-2022, מנוהלת על ידי השף חיים טיבי.

## לקריאה נוספת
* **ורד הגליל**, ב**[[כל מקום ואתר]]**, הוצאת משרד הביטחון, שנת 2000, עמ' 97.
**

## קישורים חיצוניים

* 
* חוות הסוסים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארץ ישראל: חוות
קטגוריה:רמת כורזים
קטגוריה:ישראל: תיירות
ניר בנים

**נִיר בָּנִים** הוא מושב עובדים בשטח שיפוטה של המועצה האזורית באר טוביה. המושב הוא היישוב הדרומי ביותר מבין יישובי המועצה האזורית והוא נמצא כ-5 קילומטרים מצפון לעיר קריית גת.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1955 בסיועה של חברת יק"א על ידי בנות ובנים מהמושבים: באר טוביה, כפר ויתקין, נהלל, כפר יחזקאל, חרות ועוד  - ומכאן מקור שמו של המושב. הגרעין המייסד, "בני מושבים א'", התיישבו ב-1951 באופן זמני בקיבוץ הנטוש צור מעון שבמערב הנגב, ובשלהי 1954 עזבו את צור מעון וקיבלו נקודה להקמת יישוב הקבע "גת 2", שהפך לניר בנים. 

המושב משתרע על שטח של 4,300 דונם. עד תחילת שנות ה-90 הוא התנהל באופן שיתופי, תוך ריכוז הוצאות והכנסות. כעת פועלים המשקים כעצמאיים והאגודה החקלאית פועלת לניהול ותחזוקה של המושב ואינה מתערבת בהכנסות החברים המשלמים לה מיסים. במשקים הפעילים: רפתות, גידולי ארטישוק, פרחים, אספרגוס, כרמי זיתים להפקת שמן זית, כרם ענבים, ענף הפיטאיה וענף האקליפטוסים. 

התושבים עוסקים במקצועות מגוונים: רפואה, ביטחון, חינוך, הייטק ומקצועות חופשיים לצד החקלאים.

במושב פועלת קהילה תומכת הכוללת פעולות כגון: כיבוד לשבעה, סירי לידה, תמכיה בחיילים ובמילואימניקים ומשפחותיהם, וצוות חירום יישובי (צח"י) ורווחה.

במושב פועלת תנועת הנוער: התנועה החדשה עם שרוך התכלת.

במושב קיימת הרחבה

## גלריה

File:PikiWiki Israel 34548 Nir Banim - War Memorial.JPG|אנדרטה לנופלים במערכות ישראל בניר בנים


## קישורים חיצוניים

* ניר בנים - אתר הבית
* מושב ניר בנים, באתר המועצה האזורית באר טוביה
* 

## הערות שוליים

 

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1954
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
נווה מבטח

**נווה מבטח (נְוֵה מִבְטָח)** הוא מושב עובדים באזור מישור החוף הדרומי סמוך לבני עי"ש ולגדרה. המושב ממוקם בקצה צפון המועצה האזורית באר טוביה, וגובל במושב ביצרון מדרום, בבית-הספר החקלאי כנות ממזרח, במושב משגב דב מצפון ובקבוצת יבנה ממערב. היישוב הוקם על ידי לוי אשכול, מנהל מחלקת ההתיישבות של הסוכנות היהודית, בשנת ה'תש"י (1950).

## היסטוריה
בתחילה היה היישוב מעברה זמנית ל-60 משפחות עולים ניצולי השואה מפולין. המעברה הייתה מורכבת מפחונים אשר סופקו על ידי הסוכנות היהודית. מכיוון שלא היה יישוב בפני עצמו, התושבים העתידים הצטרכו לפדות את תלושי המזון שקיבלו מהסוכנות במרכז ביצרון. תושבי ביצרון קיבלו העדפה בחלוקת אספקת המזון, ופעמים רבות חזרו אנשי המעברה בידיים ריקות. הם החליטו להתנתק מביצרון ובשנת 1950, זמן מועט לאחר הנחת המעברה, הוקם מושב נווה מבטח.

המושב נבנה על חלק מאדמות הכפר הנטוש בשית. אדמות אלו היו מעובדות על ידי קבוצת יבנה, אשר השתמשה בהן לגידול שדה בצל נרחב. חברי הקיבוץ סירבו לוותר על האדמות החקלאיות לטובת הקמתה של התיישבות חדשה, מה שגרם לתסיסה ואף לתגרות בין חברי שתי הקבוצות. בסופו של דבר הקצתה המדינה את השטח לבניין המושב. קרקע המושב חולקה לשישים חלקות משק בין שישים משפחות המייסדים. בנוסף לאדמה, סיפקה הסוכנות היהודית למתיישבים פרות, סוסים, זרעים ושאר צורכי חקלאות.

לאחר שנה וחצי החלו להקים בתי קבע, כל משפחה לעצמה ובכוחות עצמה. בשלב מוקדם זה עוד לא הונחו תשתיות. תשתיות הכבישים, המדרכות, החשמל והמים נבנו מאוחר יותר בהדרגה, בעיקר על ידי סולל בונה על חשבון קצבאות התושבים.

יחד עם הקמת המושב נבנה גם בית כנסת אשר בהמשך הורחב וקושט על ידי התושבים; בבית-הכנסת נהוג נוסח ספרד. מגדל מים נבנה בשנות ה-60, וגם הוא קיים ומשמש עד היום. בנוסף נבנו גם בית-ספר וגן ילדים אך שניהם פורקו לאחר שהחלו התושבים להשתמש בבתי-הספר של המועצה ובגן הילדים בביצרון. בספטמבר 2007 נבנה גן ילדים ביישוב ובשנת 2011 נבנה גן נוסף.

בשנות התשעים היקצה מינהל מקרקעי ישראל לחקלאים מגרשים להרחבה לבנים ממשיכים. כשליש מהחלקות הצהובות נמכר לתושבי חוץ, וכך הכפיל המושב את מספר תושביו. כיום המושב מונה 60 נחלות חקלאיות, 5 משקי עזר, ו-60 יחידות דיור בהרחבה.

## תשתיות חקלאיות
בתחילת דרכו היה המושב משק חולבות ומטילות, המתמקד בגידול פרות ומספוא. כיום מגדלים במושב בעיקר ירקות, שלחין ומטעים נשירים מכל הסוגים. קיים במושב פרדס גדול, משתלה לעצי נוי, והתחלה של חממות לגידול ירקות.
מפעל המים של המושב, המורכב משתי בארות, מספק את רוב תצרוכת המים, הן לחקלאות והן לתצרוכת ביתית.

## מקור שם המושב
המושב מוקף בבסיסים צבאיים, דוגמת בסיסי חיל האוויר מחנה מרים ותל נוף. בשל קרבה זאת שררה תחושת ביטחון על מייסדיו, ולכן כשהוקם המושב בשנת 1950 הוחלט על שמו "**נְוֵה-מִבְטַח**". ההשראה לשם זה מקורה במזמור מ' פסוק ה': 

## תמונות

תמונה:Olive harvest Neve Mivtah.jpg|בשנות ה-80 ניטעו ברחבי המושב עצי זית רבים. בתמונה: המסיק בעיצומו.
תמונה:NeveMivtach02.jpg|מרפאת המושב. ברקע במרכז ניתן לראות את מגדל המים.
תמונה:NeveMivtachSynagogue03.jpg|פנים בית הכנסת.


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים