open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הארכיפלג המלאי

**הארכיפלג המלאי** או **הארכיפלג נוסנטרה** הוא ארכיפלג הנמצא בין דרום-מזרח אסיה (הודו-סין) לבין אוסטרליה. הארכיפלג, ששוכן בין האוקיינוסים ההודי והשקט הוא הגדול בעולם מבחינת שטח ויש בו כ-20,000 איים. הוא מקיף את שטחן של אינדונזיה, הפיליפינים, סינגפור, ברוניי, מלזיה, טימור המזרחית וחלק ניכר מהשטח של פפואה-גינאה החדשה. יש שאינם כוללים את פפואה כחלק מן הארכיפלג מסיבות תרבותיות ומכיוון שהאי של גינאה החדשה אינו חלק מיבשת אסיה. הארכיפלג כולל גם את האיים אנדמן וניקובר, שהם חלק מהודו.

מבחינה היסטורית, כונו איי הארכיפלג באירופה בתקופה הקולוניאלית איי הודו המזרחית, אך שם זה אינו נפוץ כיום; ויש הטוענים כי השם "הודו המזרחית" מתייחס לשטח נרחב הרבה יותר. 

הארכיפלג כולל את איי סונדה, איי מאלוקו, כמו גם הפיליפינים שהוזכרו קודם לכן. גינאה החדשה מצויה מעבר למדף היבשתי האוסטרלי וזוהי סיבה נוספת מדוע הכללתה בארכיפלג בעייתית, כמו כל שטח מעבר לים באנדה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אסיה: גאוגרפיה
קטגוריה:איים באוקיינוס ההודי
קטגוריה:איים באוקיינוס השקט
מלאי
קטגוריה:האוקיינוס השקט: ארכיפלגים
הכנסת כלה

**הכנסת כלה** היא מצווה ללוות את החתן והכלה לחופה ולשמחם כחלק ממצוות ואהבת לרעך כמוך. מצווה זו כוללת גם סיוע לחתן ולכלה כדי שיוכלו להינשא.

## מקור המצוה
הכנסת כלה היא מצוות עשה מדרבנן. מצוות הכנסת כלה מצוינת בברייתא האומרת:

במשנה מצווה זו מצוינת יחד עם הדברים ש"אוכלים פירותיהם בעולם הזה והקרן קיימת לעולם הבא".

## פרטי המצווה
מצוות הכנסת כלה היא ללוות את הכלה כשמוליכים אותה לחופה, לשמחה ולספק את צורכי נישואיה.

שיעור המצווה הוא לפי כבודה, לחבבה על בעלה. ויש הסוברים שאין לה שיעור, ככל שיש יותר, מחבב יותר.

### צדקה להכנסת כלה
האדם מצווה לבזבז ממונו על הכנסת כלה.

השולחן ערוך מפליג בשבח מצות צדקה לספק צורכי הכנסת כלה .

מפאת חשיבותה של המצווה, ונחיצותה הריאלית בחייהם של בני זוג צעירים שאין ידם משגת את הכסף הדרוש, שקדו קהילות ישראל במשך הדורות על מוסדות וקרנות צדקה המיועדים לצורך זה.

### ליווי הכלה
בזמן התלמוד הבבלי חלק ממצות הכנסת כלה היה ללות את הכלה מבית אביה למקום החופה או לבית החתן.

יש הסוברים וכך ההלכה שאם אין מספיק אנשים שמלווים את הכלה לחופה, יש לבטל לימוד תורה כדי ללוות את הכלה.
 אולם יש חולקים וסוברים שאין מבטלין תלמוד תורה מפני הכלה. דעה שלישית סוברת שאין חובה לבטל תלמוד תורה, אך אם רצה הרשות בידו.

### ריקוד לפני הכלה
מקלסים לכלה, שרים ומרקדים לפניה ומשמחים אותה.

קיימת מחלוקת במשנה בעניין הריקוד שנהגו לרקוד לפני הכלה כשליוו אותה לחופה, מה אומרים בו:

ההלכה היא כבית הלל.

### האיסור לאכול מסעודת חתן ולא לשמחו

ב מובא .

בבאור הביטוי "'עובר בחמישה קולות"' נאמרו כמה פירושים: רש"י מבאר: "מזלזל בחמישה קולות שבירך בהן הקדוש ברוך הוא את ישראל". יש פוסקים שמבארים "לא יזכה לאלו הה' קולות בנחמת ירושלים".

בבאור הקשר בין מתן תורה לשמחת חתן, טען המהרש"א: כי מבואר במשנה "ביום חתונתו - זה מתן תורה" נתינת התורה הייתה חתונתו של ה' עם ישראל. לכן משמח חתן וכלה זוכה לאותם קולות שהיו במתן תורה.

## לקריאה נוספת
* אנציקלופדיה תלמודית כרך ט, אות ה', ערך הכנסת כלה.
* שמואל גליק, "לגלגולה של מצוות הכנסת כלה", **סיני**, קכ"ח (תשס"א), עמ' קיב–קכג.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הלכות אישות
מבאלה

**מבאלה (Mbale)** היא עיר בדרום מזרח אוגנדה והיא בירת מחוז מבאלה אשר נקרא על שמה. העיר שוכנת 190 קילומטרים צפונית-מזרחית לקמפלה על קו הרכבת טורורו-פאקוואצ' למרגלות הר אלגון.

העיר הוקמה על ידי הלוחם סמיי קאקונגולו אשר הקים לאחר מכן את שבט האבאיודאיה.

במרכז העיירה עומד מגדל שעון. במרשם התושבים של שנת 1991 נספרו בה 53,634 תושבים. בעיר קיימת האוניברסיטה האסלאמית של אוגנדה כמו גם בית הכנסת על שם מוזס, של קהילת האבאיודאיה. האוכלוסייה מורכבת בעיקר משבטים של קבוצת הגישו רובם משבטי הבאגיסו והבאמסאבה.

סצנת הפתיחה של הסרט קזינו רויאל כביכול מראה את מבאלה אך למעשה לא צולמה שם.

## קישורים חיצוניים

* 
* Mbale Information Portal

קטגוריה:אוגנדה: ערים
התזמורת הפילהרמונית של רוצ'סטר

**התזמורת הפילהרמונית של רוצ'סטר** היא תזמורת אמריקאית שמרכזה בעיר רוצ'סטר, במחוז מונרו שבמדינת ניו יורק. אתר הקונצרטים העיקרי שלה הוא אולם איסטמן בבית הספר איסטמן למוזיקה.

תזמורת רוצ'סטר נוסדה בשנת 1922 בידי התעשיין חובב המוזיקה ג'ורג' איסטמן, מייסד חברת איסטמן קודאק לייצור מצלמות וסרטי צילום. על התזמורת, המבצעת יותר מ-140 קונצרטים בשנה, מנצח כיום כריסטופר סימן. המנצח הראשי הנוכחי של סדרת הקונצרטים הקלים הוא ג'ף טיזיק.

תזמורת רוצ'סטר מרבה לצאת לסיורים וערכה הקלטות אחדות. היא תומכת בתזמורת הפילהרמונית הצעירה של רוצ'סטר, המורכבת מתלמידי מוזיקה בגיל חטיבת ביניים ותיכון, החיים ולומדים באזור רוצ'סטר. משנת 1939 עד 1964 הקליטה הפילהרמונית של רוצ'סטר, בדרך כלל עם נגני חיזוק מסגל המורים של בית ספר איסטמן ובמקרים רבים תחת השם תזמורת איסטמן-רוצ'סטר, בניצוח הווארד הנסון. על הקלטות תזמורת המוזיקה הקלה ניצח פרדריק פנל.

מאז 1990 נוהגת תזמורת רוצ'סטר לשהות בחודשי הקיץ ב"פסטיבל המוזיקה בראבו! וייל ואלי" בווייל, קולורדו.

המנצח הנורווגי ארילד רמרייט היה המנהל המוזיקלי של תזמורת רוצ'סטר, משנת 2011 ועד שנת 2013, בשלב זה בחוזה לארבע שנים.

המנצח אנדראס דלפס הוא המנהל המוזיקלי הנוכחי של התזמורת.

## מנהלים מוזיקליים
* יוג'ין גוסנס 1922-23
* אלברט קואוטס 1923-25
* חוסה איטורבי 1936-1944
* אריך ליינסדורף 1947-1955
* תאודור בלומפילד 1959-1963
* לאסלו סומוגי 1964-1968
* ולטר הנדל 1968-1970
* סמיואל ג'ונס 1970-1971
* דייוויד זינמן 1974-1985
* יז'י סמקוב 1985-1988
* מרק אלדר 1989-1994
* רוברט ברנדהרדט 1994-1998
* כריסטופר סימן 1998 - 2011
* ארילד רמרייט 2011 - 2013
* וארד שטרן 2014 - 2021
*אנדראס דלפס 2021 - ממשיך

## קישורים חיצוניים

* 

רוצ'סטר
רוצ'סטר
רוצ'סטר, תזמורת
קטגוריה:רוצ'סטר
המנזר הכחול

**המנזר הכחול** (בגאורגית: **ლურჯი მონასტერი**, לוּרג'י מוֹנָסטֶריָה) הוא מנזר על הגדה הימנית של נהר הקורה בטביליסי גאורגיה. שם המנזר ניתן לו בעקבות גגותיו הכחולים. 

## היסטוריה

במנזר מספר מבנים. כנסיית יוחנן כותב הבשורה היא הקדומה שבהם, ועל פי האגדה היא נוסדה במאה ה-7. כנסיית אנדריה הקדוש נוסדה על ידי הארכ-אפיסקופ הקודם בזיל בשנת 1180. כנסייה זו נהרסה בידי הפרסים במאה ה-16 ושוחזרה מאוחר יותר. לאחר סיפוח גאורגיה על ידי האימפריה הרוסית בשנת 1801 ניזוק המנזר קשות, בעקבות הפיכתו למחסן נשק. בעקבות כך בוטלו הטקסים הדתיים במנזר. 

בשנת 1858 הוחלט להטיל על הארכי-כומר, גריגול צ'רלאשווילי והמהנדס-טכנולוג, פון ביהולד, לבדוק מה נדרש לעשות כדי להביא לחידוש הטקסים הדתיים במנזר. בשנת 1860 הם הגישו את מסקנותיהם וציינו שדרושים תיקונים קטנים בלבד כדי לחדש את הטקסים במנזר. אולם רק בשנת 1871 פינה הצבא את מתחם המנזר, והעבודות לחידוש המנזר החלו זמן קצר לאחר מכן בהנהגת הארכיבישוף יואנה בסחרוב ועל פי תכנונו של ארכיטקט האיפרכיה, אל צ'יז'וב. גגות המנזר נבנו בסגנון אדריכלי של בצל המאפיין את הסגנון האדריכלי שבו בנויות הכנסיות הרוסיות, שלא התאימה לסגנון האדריכלי הגאורגי וחייבה שינוי מוחלט של פני המנזר. בשנת 1873 חודשו הטקסים הדתיים במנזר. 

בתקופת השלטון הסובייטי בגאורגיה, בשנות ה-50 של המאה ה-20, נפתחה מנסרה במנזר, ומאוחר יותר מוזיאון להיסטוריה של הרפואה. בשנת 1990 שופץ המנזר שוב והגגות בסגנון הבצל הוחלפו בגגות בצורת אוהל.

## קישורים חיצוניים

* המנזר הכחול, באתר הרשמי של העיר טביליסי 

## הערות שוליים

קטגוריה:טביליסי: מבני דת
קטגוריה:גאורגיה: מנזרים
תא סטודנטים

**תא סטודנטים** הוא ארגון של סטודנטים העוסק בפעילות חברתית או פוליטית.

מעורבות האוניברסיטאות בפעילויות התאים שונות מאוניברסיטה לאוניברסיטה. ישנן אוניברסיטאות המאפשרות את פעילותם של תאי סטודנטים מוכרים על ידן בלבד בשטחיהן ועשויות אפילו לעזור במימון הפעילות או להקצות לה חדרי הרצאות. לדוגמה, אוניברסיטת בן-גוריון מעודדת במיוחד את ההשתתפות הפוליטית והחברתית של הסטודנטים. בקמפוס בן-גוריון פועלים תאים פוליטיים רבים של כל הקשת הפוליטית. מתא מרצ ועד תא סטודנטים של תנועת הימין החדש.
מן הצד השני ישנן אוניברסיטאות שמתעלמות לחלוטין מכל פעילות שמארגנות קבוצות סטודנטים.

ישנם תאי סטודנטים שפעילים רק בקמפוס אחד של אותה אוניברסיטה, למשל, באוניברסיטה העברית פעלו שני תאי סטודנטים מטעם "מפלגת שינוי" – אחד בקמפוס הר הצופים ואחד בקמפוס הפקולטה לרפואה בעין כרם, אחרים פועלים בקמפוסים אחדים ואפילו באוניברסיטאות אחדות. אולם, יש להבדיל בין תא סטודנטים אחד הפועל בקמפוסים אחדים לבין תאי סטודנטים שונים המשויכים לארגון על חוץ אוניברסיטאי כמו מפלגה, זרם דתי או ארגון פוליטי א-מפלגתי. דוגמאות לתאי סטודנטים הפועלים באוניברסיטאות אחדות: "מגמה ירוקה" – תא איכות הסביבה או "תא כתום" – תא נגד ההתנתקות.

ישנם ארבעה סוגי תאי סטודנטים: 
* תאים מפלגתיים – מזוהים עם מפלגה ספציפית המתמודדת על מקומות בפרלמנט. תאים אלה כמעט תמיד מנסים להתמודד על משרות רשמיות בגופים המייצגים את כלל הסטודנטים, כמו אגודת הסטודנטים.
* תאים פוליטיים א-מפלגתיים – תאים שיש להם בדרך כלל מסר פוליטי מובהק שניתן לזהות עם מפלגות אחדות בפרלמנט אך לא עם מפלגה ספציפית. תאים אלה עשויים להתמודד על משרות סטודנטיאליות ייצוגיות אך לא יעשו זאת בהכרח.
* תאים המתמודדים על משרות סטודנטיאליות ייצוגיות אך אין להם עמדה בפוליטיקה החוץ-אוניברסיטאית.
* תאים א-פוליטיים חסרי מסר פוליטי ולא מתמודדים על משרות סטודנטיאליות ייצוגיות.

## ראו גם
* אחווה (אקדמיה)
* הלל (ארגון)

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארגוני סטודנטים
קטסיאס

**קטסיאס** מקנידוס  (ביוונית: Κτησίας) היה רופא והיסטוריון יווני, אשר שירת בחצרו של ארתחששתא השני (מופיע במקרא כאַרְתַּחְשַׁסְתְּא) מלך פרס בין השנים 404 - 397 לפנה"ס.

## פעילותו הספרותית
הוא כתב ספר בן 23 כרכים אשר נקרא "פרסיקה" (Persica). חלק הארי של ספרו הוא על פרס (חלק אחר מוקדש לאשור). ספרו אבד במהלך הדורות, אך חלקים ממנו צוטטו אצל סופרים מאוחרים יותר (למשל דיודורוס ופלוטרכוס). כמו כן נותר תמצות שנעשה על ידי פוטיוס הבישוף של קונסטנטינופול במאה התשיעית לספירה.

בחיבור שכותרתו "אינדיקה" תיעד קטסיאס את השקפתם של הפרסים על הודו. הספר שרד רק בפרגמנטים ובדיווחים על הספר על ידי סופרים מאוחרים יותר.

### אמינות כתביו
דיודורוס ציטט את קטסיאס, אשר טען כי הוא השתמש ברשומות מבית המלוכה. אולם הגם ששירת בחצר המלך, ספק אם הייתה לו גישה לארכיונים רשמיים (מדובר בנוכרי גמור). על כן נראה כי מקורות המידע העיקריים שלו הם שיחות בעל פה, ובעיקר שיחות שולחן ורכילות חצר.
אמינותו לוקה בחסר, וחלק מהעובדות המצוינות בכתביו סותרות מידע המגיע ממקורות אחרים. למשל, לדבריו מגביזוס  נשא את בתו של חשיארש הראשון (הלא הוא קסרקסס) **טרם** הפלישה ליוון. אולם בפועל הם התחתנו אחריה.

גם פלוטרכוס, אשר נעזר בקטסיאס ביד רחבה בספרו "חיי אישים", בפרק הנוגע לארתחששתא השני, הדגיש את אי האמינות של קטסיאס: "אף על פי שסיפורו סר תכופות מדרך האמת ופנה אל הבדיה וההזיה", או "אך ברי הוא שקטסיאס שיקר". כנגד חסרונות אלו עומד היתרון שהוא לעיתים המקור היחיד לתיאור אירוע זה או אחר.

## לקריאה נוספת
* א"ד מומיליאנו, "היסטוריוגרפיה פרסית, היסטוריוגרפיה יוונית והיסטוריוגרפיה יהודית", בתוך: ד' אשרי (עורך), **לא לשם שעשוע בלבד - היסטוריוגרפיה יוונית**. ירושלים, מוסד ביאליק, 2005. עמ' 29–48.
* פלוטארכוס, **[[חיי אישים|חיי אישים - אנשי יוון ורומי]]**. תרגם מן המקור היווני והוסיף הערות א' א' הלוי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"ג.

* Brown T.S., “Suggestion for Vita of Ctesias of Cnidos”. *Historia* 27\1 (1987) pp. 1–19.
* Briant P., *From Cyrus to Alexander – A History of the Persian Empire*. Winona Lake, 2002.


## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים מן העת העתיקה
קטגוריה:ממלכת פרס
גיאורגי קיפיאני

**גיאורגי קיפּיאני** (בגאורגית: **გიორგი ყიფიანი**; נולד  1978) הוא כדורגלן עבר ומאמן גאורגי ששיחק בעמדת הקשר, וכיום משמש כמנהל מקצועי במחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון.
## קריירה
בעונתו הראשונה בישראל, במדי מכבי קריית גת ששיחקה אז בליגת העל, הוא לא הרשים וחזר לשחק בגאורגיה, אולם המשיך לשמור על קשר עם ישראל וחזר בסופו של דבר לשחק בהפועל באר שבע. לאחר מכן שיחק גם בהפועל ירושלים.

לאחר פרישתו שימש כמאמן בקבוצות שונות בגאורגיה ביניהן אולימפי רוסתווי, ובשנת 2014 מונה למנהל המקצועי במחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גאורגים
קטגוריה:קשרי כדורגל גאורגים
קטגוריה:טביליסי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני טורפדו כותאיסי
קטגוריה:כדורגלני אריס סלוניקי
קטגוריה:כדורגלני פאנטוליקוס
קטגוריה:כדורגלני מכבי קריית גת
קטגוריה:כדורגלני סקונטו ריגה
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאורגיה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני כדורגל גאורגים
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-1978
מרו (הינדואיזם)

**הר מרו** (באנגלית: **Mount Meru**; בסנסקריט: **मेरु**) הוא שמו של הר מיתי המצוי מעבר להימלאיה.

אנשי צפון הודו בימי קדם דימו לעצמם, בהשראת הרי ההימלאיה אדירי הממדים, כי מעבר להם מצוי אף הר עצום יותר. הם כינוהו בשם מרו. ההינדים עשו את ההר למקום משכנם של האלים. לפי אמונתם הר זה מצוי במרכזו של היקום, בנקודה שבה מתלכדים הציר האופקי והציר האנכי. ההר מוקף שבע טבעות הרים קונצנטריות שסביבן חגים השמש, הירח וכוכבי הלכת. בין הטבעת השביעית והטבעת השמינית מצויות היבשות של הארץ.

על פי המסורת הבודהיסטית הר מרו נישא לגובה של 80 אלף יוג'אנה, והוא ממוקם בין ארבעה עולמות בארבע רוחות השמיים. ההר מרובע בקרקעיתו ועגול בפסגתו. חציו האחד עולה לשמיים וחציו השני יורד אל הארץ. הצד הקרוב לעולמנו מורכב מאבני ספיר כחולות, ולכן השמיים נראים תכולים בעיני האדם. צדדיו האחרים עשויים אבני אודם ואבני חן צהובות ולבנות.

## הסמליות של הר מרו
הר מרו מקבל יחס ואזכור במגוון עצום של טקסטים, מבנים ארכיטקטוניים, סיפורים וכתבים בתרבות ההינדואיסטית והבודהיסטית. לדוגמה, בכתבים בודהיסטיים מסוימים מתארים רעידת אדמה בהר מרו כהשוואה למות הבודהה בתור אירועים "שמרעידים" את העולם. לא רק בבודהיזם גם בספרות ההודית ההר משמש כאמת מידה וכהדמיה לתיאור והבנת גדלים, ממדים, ומיקומים פיזיים ורוחניים. לעיתים הר מרו חולק משמעות עם פרח הלוטוס. בפוראנות למשל קוראים הרבה פעמים להר מרו לוטוס ומשווים בין ארבעת האיים שמקיפים את ההר לארבעת העלים של הלוטוס כאשר ההר עצמו מדמה את החוטים שיוצאים ממרכז הפרח. בארכיטקטורה קיים שימוש רחב בהר כסמל. במקדשים רואים פרטי עיצוב חומריים ואלמנטים גופניים שמקושרים למטאפיזיקה של ההר. ישנם מקדשים רבים בבאלי שנקראים בשם מרו. גם הסטופות חולקות דמיון פיזי להר ושניהם מסמלים מקומות שבהם הגשמי הופך לנצחי, לחסר זמן. בטיבט ניתן לראות דמיון להר גם באופי העיצובי של המנדלה, המוטיב של ארבעה חלקים שבמרכזם גוף מרכזי נפוץ מאוד. בתרבות הטנטרה משתמשים בהר מרו כסמל שמתאר ערוץ אנרגיה פיזי וכהשוואה לשבע הצ'אקרות שאנו מטפסים דרכן לגבוהה ביותר, כמו השאיפה להגיע לנקודה הכי גבוהה בהר. כך גם מתארים את המושג נירוונה כהתעלות פיזית מעל ההר. ישנם גם מחקרים שמראים השפעה של ההר בארגון הסדר החברתי. בספרות ובתיאטרון יש שימוש נפוץ בממלכות או חברות שמחולקת לארבע.

יש במרו רב-תכליתיות סמלית שקיימת בהרבה רבדים בתרבות ההינדית. רב-תכליתיות זו מבטאת את הדו-משמעותיות שיש בהר. מצד אחד חלק מאמונה קוסמולוגית – מקום שנמצא בסיפורים ומצד שני סמלים מוחשיים שקיימים פיזית ביום יום. אפשר להגיד שההר מסמל ישות פנימית שמוכרחים לעבור דרכה בדרך לאמת ולגאולה. הוא נע כל הזמן בין הפיזי למטאפיזי ומסמל את הממשק ביניהם ואת הדואליות שבהם. הוא משמש כמרכז היקום וכמו כן, כהסבר וכסמל המחבר בין המקרוקוסמוס למיקרוקוסמוס.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הינדואיזם
קטגוריה:הרים מקודשים
וישנבה

[שמאל|ממוזער|250px|[אנדרטה לזכר יהודי וישנבה שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון]]
**וִישְׁנֵבָה** (בבלארוסית: **Ві́шнева**; ברוסית: **Вишнево** וישנבו; בפולנית: **Wiszniewo**, וישנייבו; ביידיש: **וישנעווע**) היא עיירה בבלארוס. מספר תושביה לשנת 2006 היה 417.

העיר משמשת כמרכז מועצה אזורית חקלאית, ונמצאת באזור וולוז'ין במחוז מינסק, צפונית-מערבית למינסק בסמוך לגבול עם ליטא.
## היסטוריה
בעבר הייתה העיירה בתחומי האימפריה הרוסית; בין מלחמות העולם, בשנים 1921–1939, השתייכה לפולין ולאחר המלחמה נכללה בתחומי הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית.

בשנת 1907 מנתה העיירה 2,650 תושבים, מהם 1,863 יהודים. בשנת 1939, לאחר הסכם ריבנטרופ–מולוטוב, נתפסה העיירה על ידי ברית המועצות. בשנת 1941 (מבצע ברברוסה) פלשה גרמניה הנאצית לברית המועצות, והעיירה נכבשה על ידי הגרמנים. לפי עדויות, הגרמנים נכנסו לעיירה עם משאיות ולקחו תושבים יהודים ולאחר שאלה התמלאו, דחסו את כל יתר היהודים לתוך שלושה או ארבעה בניינים, שאותם ריססו בגז. היהודים שניסו להימלט נורו במקלעים. ביום הבא עטו תושבים לא-יהודים על המקום והסירו שיני זהב וחפצי ערך מן הגופות.

בשכונה היהודית בעיירה הוקם גטו בסתיו אותה שנה, ויהודי העיירה, ברובם, הושמדו ב-30 באוגוסט 1942 ביער הסמוך לעיירה ונקברו בקבר אחים. ייתרם נשלח לעבודות כפייה או הועבר לגטו בעיירה וולוז'ין הסמוכה.

לפי הכתוב במצבת זיכרון בעיירה, שהוקמה על ידי השלטון הסובייטי, נרצחו על ידי הנאצים (שנקראו על ידי הסובייטים "פשיסטים") בשנת 1942 ונקברו במקום יותר מ-2,000 "אזרחים סובייטים" תושבי העיירה. לא צוין כמה מהם יהודים, אך רובם הגדול היו יהודים.

וישנבה היא מקום הולדתם של יצחק פרסקי ושל בנו שמעון פרס, ראש ממשלת ישראל ונשיאה ה-9 של מדינת ישראל, וכן של יהושע רבינוביץ - ראש עיריית תל אביב, ונחום גולדמן, שנמנה עם מייסדי הקונגרס היהודי העולמי והיה נשיאו במשך שנים רבות.

## קישורים חיצוניים

*וישניבה לאחר עלייתי ארצה - שלמה אלישקביץ מספר על חיסול גטו וישנבה
*
* 
* 
* 
*וישניבה - אתר זיכרון לקהילה היהודית
*על וישנבו, פרטים ותמונות 
* העיירה ואני

וישנבה
קטגוריה:מחוז מינסק: עיירות יהודיות
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קבוצת נובמבר

**קבוצת נובמבר** (בגרמנית: **Novembergruppe**) הייתה קבוצה גרמנית שהורכבה מאמנים וארכיטקטים מהזרם האקספרסיוניסטי.
הקבוצה הוקמה ב-3 בדצמבר 1918. שמה נבע מהחודש בו התקיימה מהפכת ויימאר בה נוסדה רפובליקת ויימאר.

הקבוצה הונהגה על ידי מקס פכשטיין וקיסר קליין. המכנה המשותף המרכזי היה לא ביצירותיהם או אומנותם כמו בערכיהם המשותפים ובעמדתם הפוליטית. "קבוצת נובמבר" פעלה להגברת האמירה הפוליטית ביצירות אומנות אצל אומנים פרטיים, ארגוני אומנות ובתי ספר לאומנות. בנוסף ניסו לקדם חוקים הנוגעים לאומנות. בשנת 1918 התמזגה הקבוצה עם מועצת הפועלים של האומנות- הידועים גם בשמם "The Art Soviet"

קבוצה זו הייתה רק חלק מזרם מודרניסטי באומנות שפעל בתחילת שנות ה-20 וקידם מעורבות פוליטית-חברתית של האומנים, הזרמים השונים שקראו למעורבות שונה של האונות בחייו של הצופה - צורך היו חלוקים בדעותיהם על דרך הפעולה אך קראו לשינוי המעמד הפאסיבי של הצופה אשר מרחיק אותו מעבודת האומנות ואת עבודת האומנות מהמציאות היום-יומית.

## קישורים חיצוניים

* Manifesto of the "November Group" translated into Austrian Sign Language by Horst Dittrich dailymotion.com
* 

קטגוריה:גרמניה: תרבות
קטגוריה:רפובליקת ויימאר: תרבות
דם סמוי בצואה

**דם סמוי בצואה** הוא דם הנמצא בצואה, שלא ניתן לזהותו בעין בלתי מזוינת, ועשוי להצביע על אפשרות למחלה או פציעה. מטרתן לאבחן דם דימום לאורך מערכת העיכול, מה שעלול להוות אינדקציה לקיומן של מחלות שונות ועוזרת לגילוי מוקדם של סרטן מעי הגס . ההמלצות בישראל הן לבצע בדיקת דם סמוי בצואה אחת לשנה החל מגיל 50, במטרה לספק גילוי מוקדם של סרטן המעי הגס, מה שעשוי להפחית ב-25% את התמותה מהמחלה. עם זאת, ב-2023 דווח כי נראה שבדיקת סקר זו איננה מביאה להארכת חיים של הנבדקים. ייתכן שהסיבה לכך היא נזקי איבחון יתר.

## רקע
בדיקות דם סמוי בצואה מאתרות נוכחות של תרכובות אורגניות מסוג הם, ובדיקות חדשניות מאתרות גם חלבוני גלובין. במקרה ואותרו נוכחות של מרכיבים אלו, עשוי הדבר להצביע על דימום לאורך מערכת העיכול — מהפה ועד למעי הגס. תוצאה חיובית מלמדת רק שקיים ככל הנראה דימום במערכת העיכול, אך לא מצביעה על סוג המחלה. לפיכך, במידה והתקבלה תשובה חיובית יש לבצע בדיקות אבחוניות נוספות כמו הדמיה של מערכת העיכול, למשל גסטרוסקופיה (בדיקה דרך הפה של ושט, קיבה ותריסריון) או קולונוסקופיה (בדיקה דרך פי הטבעת) במטרה לשלול פוליפ מדמם או גידול ממאיר במעי הגס. חשוב לשלול גם קיומה של אנמיה שיכולה להתרחש כתוצאה מאובדן דם ממושך ממערכת העיכול.

## בדיקת דם סמוי בצואה

לפני בדיקת שגרה של דם סמוי בצואה בשיטה הנקראת gFOBT מתבקש הנבדק להימנע ממזונות כמו בשר בקר (כי הדם בבשר עשוי לגרום לתוצאה של צואה חיובית); מאכילת צנון, לפת, חזרת, כרוב, כרובית, ברוקולי נא, ומלון מסוג cantaloupe, שבכולם חומר העשוי לגרום לתוצאה חיובית שגויה ומאכילת פרי הדר וויטמין C, העלולים להניב תוצאה שלילית שגויה.

בדיקת דם סמוי בצואה יכולה להתבצע גם כבדיקה עצמית בבית המטופל. ערכות בדיקה ניתן לרכוש בבתי־מרקחת או במרשם רופא. בישראל כל קופות החולים מספקות למבוטחיהן ערכות בדיקה. אם מתקבלת תוצאה חיובית, יש להיוועץ ברופא בהקדם ובדרך כלל הרופא יפנה לבדיקת קולונוסקופיה כדי לאתר את מקור הדימום במעי הגס.

קיימת בדיקה חדשנית המתבצעת בשיטה אימונולוגית אשר בה מאותר חלבון גלובין שמקורו בגוף האדם בלבד. בשיטה זו אין צורך בדיאטה מיוחדת לצורך קבלת תוצאה מהימנה. השיטה נקראת FIT - (Fecal Immunochemical Test). טכנולוגיה זו נכנסה לשימוש במדינות רבות.

בשנת 2014 לאחר בחינה מקיפה הוציא משרד הבריאות הנחיה לכל הקופות להשתמש רק בשיטה זאת לביצוע בדיקות לדם סמוי בצואה. בעקבות המעבר לשיטה זו, דיווחו הקופות על עליה בהיענות הציבור לביצוע הבדיקות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בדיקות רפואיות
קטגוריה:צואה
נינה פרסון

**נינה אליזבט פרסון** (בשוודית: **Nina Elisabet Persson**; מבוטא "**פֶּרְשׁוֹן**"; נולדה ב-6 בספטמבר 1974) היא זמרת שוודית, סולניתה של להקת הפופ רוק השוודית הקרדיגנז.
## קריירה
במקביל לעבודתה בלהקה מנהלת פרסון גם קריירת סולו. בתחילת קריירת הסולו שלה פעלה תחת השם A Camp, ובשנת 2001 הוציאה אלבום תחת אותו שם. את האלבום הפיק נתן לרסון, מלחין ומפיק מוזיקלי, שעבד עם נינה בפס הקול של הסרט "בנים אינם בוכים", ולימים גם יהיה בעלה. את השיר שהקליטה לפס הקול של הסרט נכלל בסופו של דבר גם באלבומה הראשון. מתוך האלבום הראשון הוציאה שני סינגלים. השתתפה באלבום המחווה לסרז' גינסבורג, ובשיר "Your Love Alone Is Not Enough" של להקת מאניק סטריט פריצ'רז. ב-2008 הוציאה אלבום נוסף של A Camp, אשר נקרא "Colonia", מתוכו הוציאה שלושה סינגלים, כאשר השני שבהם, "Love has left the room", נכלל בפס הקול של הסדרה "העשב של השכן". בשנת 2013 הוציאה אלבום סולו נוסף, הפעם בשמה האמיתי. האלבום נקרא "Animal heart", וכך גם שיר הנושא, אשר שוחרר בתור הסינגל הראשון.

ב-16 ביוני 2001 נישאה פרסון למפיק המוזיקלי נתן לארסון ולהם שני ילדים.

פרסון שיחקה בסרט "Om Gud Vil" ("אם אלוהים ירצה") שיצא ב-2006, ובוים על ידי אמיר צ'דמין, שביים שני קליפים ללהקת הקרדיגנז, "For what it's worth" ו-"You're the storm".

## דיסקוגרפיה
* 2001 – "A Camp"
* 2008 – "Colonia"
* 2013 – "Animal Heart"

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:זמרות-יוצרות שוודיות
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1974
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1974
סקוריה

**סְקוֹרִיָה** (באנגלית: **Scoria**) היא סוג של סלע געשי כהה בעל נקבוביות גדולות. היא בדרך כלל בזלתית או אנדזיטית בהרכבה. הסקוריה קלה כתוצאה ממספר גדול של נקבים אליפטיים הנראים לעין, אך רוב הסקוריה היא בעלת משקל סגולי גדול מ-1 ושוקעת במים. הנקבוביות הן תוצאה של התנדפות גזים ואדים מתוך הלבה במהלך תהליך הצינון. סלעי הסקוריה מוגדרים לפי המראה החיצוני שלהם, כאשר הרכב המינרלים הבונים אותם שונה ממקום למקום.

הסקוריה שונה מן הפומיס בכך שיש לה חללים גדולים יותר, ו"קירות" עבים יותר בין החללים. כתוצאה מכך היא כהה יותר וצפופה יותר. ההבדל במרקם הוא כנראה תוצאה של צמיגות נמוכה יותר במאגמה, המאפשרת פעולות מהירות יותר של התנדפות, גידול הבועיות, התמזגות והתנפצות. הסקוריה יכולה להיווצר כחלק מהלבה, או כחלקים מן הטפרה – חומרי הפליטה הגעשיים בהם אפר געשי ופצצות געשיות. לדוגמה, התפרצויות הר הגעש סטרומבולי יוצרות חרוטי סקוריה בעלי פאה תלולה. סקוריה מורכבת מחלקים זכוכיתיים, ולעיתים גם פנוקריסטים.

המחצבה בפונה פאו, אי הפסחא, היא המקור לסקוריה בצבע אדום אשר שימשה את הילידים ליצירת כיפות הסלע המכסות את ראשם של המואי, וכן ליצירת כמה פסלים שלמים.

שמה של הסקוריה מגיע מן המילה היוונית σκωρία, חלודה.
ממוזער|255x255 פיקסלים|אבני סקוריה אדומה המשמשים לחיפוי קרקע

## היווצרות
כאשר מאגמה בהתפרצות מגיעה למקום בו הלחצים נמוכים, מים וגזים מומסים יכולים להתנדף וליצור את הנקבוביות הנראות לעין. כמה מהחללים הקטנים הללו נכלאים כאשר המאגמה מתקררת, ומתקשים. הנקבים בדרך כלל קטנים, כדוריים או אליפטיים, ולא חודרים האחד לשני, ובמקום זאת נוצרים חיבורים קטנטנים בין ה"חדרים". ניתן למצוא חרוטים געשיים המורכבים מסקוריה לאחר התפרצות, מה שיוצר הרי געש עם לועות בפסגתם. כמה דוגמאות הן הר וולינגטון באוקלנד, ניו זילנד או כמה הרים בקווינסלנד, אוסטרליה, בהם נמצאו סוגים מיוחדים של סקוריה שלא נמצאו באף מקום אחר.

## שימושים
ממוזער|מחצבה ישנה של סקוריה דקת-גרגר בדרום הבנטל, רמת הגולן
ממוזער|שכבת סקוריה אדומה דקת-גרגר שנחשפה בצד הדרומי של תל בנטל, רמת הגולן
ממוזער|שכבת סקוריה שחורה דקת-גרגר שנחשפה בצד הדרום-מערבי של תל בנטל, רמת הגולן
חברת "טוף מרום גולן" עוסקת בכרייה של סקוריה בכמה אתרים ברמת הגולן, כדוגמת המחצבה בהר חרמונית. החברה משווקת את הסלעים תחת השם "טוף", למרות שמדובר בסקוריה. החברה הצליחה לשכנע גננים רבים להשתמש בסקוריה המרוסקת כתחליף לקרקע גידול. למצע זה כמה יתרונות בהשוואה לקרקע רגילה: הסקוריה שומרת על יציבות המבנה לאורך שנים, הסקוריה נקייה מזרעי עשבים, ומשמשת מצע יציב שאין בו חלקיקי חרסית. על פי אתר המפעל, 70% מהחממות בארץ משתמשות בסקוריה כמצע גידול, וכן משתמשים בו גם בשטחים פתוחים, לדוגמה בגינון של מיני ישראל. כן נוהגים להשתמש בסקוריה מרוסקת באופן גס לחיפוי על אדמה באדניות למניעת לכלוך והתזת בוץ על קירות הבית בחורף.

## ראו גם
* טוף
* בזלת
* פומיס

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים געשיים
ישראל זינגרוב

**ישראל זינגרוב** (10 בדצמבר 1932 – 19 במרץ 2005) היה היסטוריון, סופר ומחנך ישראלי.

## ביוגרפיה
הוריו אברהם זינגרוב (אוקראינה) וגיטה בלומברג (לטביה), עלו לארץ ישראל והיו ממייסדי חדרה. ישראל, בנם הבכור, נולד בחיפה בשלהי 1932, לימים נולדה אחותו אפרת (אפרת טיקוצקי, 2014-1943).

בנערותו השתייך זינגרוב ל"אגודת יורדי ים זבולון" בה עסק בהפלגות והדרכה. עזר גם לחברי "ההגנה" בפעילויות שונות. אהבתו לים ניכרת בספרו הראשון "שודדי שבעת הימים".

בסיום לימודי התיכון התגייס זינגרוב לשירות צבאי בתל השומר. לאחר סיום שירותו הצבאי קיבל מלגה ללימודי אוקיינוגרפיה באוניברסיטת הוואי אך ממניעים ציוניים בחר ללמוד היסטוריה וספרות באוניברסיטה העברית בירושלים.

לאחר סיום התואר הראשון, בשנת 1956, החל לעבוד כמורה בבנימינה, בין תלמידיו היו זאב בוים, אהוד אולמרט ושלמה גרבץ, עימם שמר על קשרים אישיים ועסקיים לאורך שנים. באותה העת פגש את אשתו לעתיד, ניצה צוקרמן.

בשנת 1960 עבר לתל אביב שם שימש כסגן מנהל ומורה להיסטוריה בגימנסיית "שלוה". כשלוש שנים לאחר מכן נענה לקריאתו של דוד בן-גוריון להפריח את השממה ועבר עם משפחתו להתגורר בקריית גת, שם הקים וניהל במשך שנים רבות את בית הספר הראשון בעיר ע"ש "רוגוזין". תחת ניהולו עבדו כמורים בוים וגרבץ.

נפטר ב-19 במרץ 2005.

## בין ספריו
*"שודדי שבעת הימים"
*סדרת "להיות עם חופשי" (יחד עם זאב בוים)
*"עם ועולם - פרקים בתולדות ישראל והעמים"
*"עידן טרומן - ההיסטוריה של ארצות הברית בשנות המלחמה הקרה" (יחד עם זאב בוים)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד ישראלים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2005
ארן דרדיוק

**ארן דרדיוק** (בטורקית: **Eren Derdiyok**; נולד ב-12 ביוני 1988) הוא כדורגלן שווייצרי המשחק בנבחרת שווייץ בעמדת החלוץ.

## ביוגרפיה
ארן דרדיוק נולד ב-12 ביוני 1988 בבזל.

### קריירת מועדונים
דרדיוק נולד בשווייץ להורים כורדים-אלווים מטורקיה, כך שיש לו גם אזרחות טורקית. הוא החל לשחק בקבוצה השווייצרית BSC אולד בויס בתחילת עונת 2005/2006, שבה כבש 10 שערים ב-18 משחקים. מועדון הכדורגל פ.צ. בזל הבחין ביכולתו הגבוהה, והחתים את דרדיוק בשנת 2006 בגיל 18 בלבד. בעונה שלאחר מכן, 2006/2007, דרדיוק שיחק בעיקר כמחליף, וצבר בסך הכל 220 דקות משחק באותה עונה. בעונת 2007/2008 שיחק בהרכב הראשון באופן קבוע. בתור שחקן הרכב ראשון, דרדיוק כבש שלושער לראשונה בקריירה שלו במשחק חוץ נגד תון ב-2 במרץ 2008. ב-6 באפריל 2008, היה שותף לזכייה בגביע השווייצרי ובאליפות ליגת העל השווייצרית. בנוסף, כבש את שער הניצחון לרשתה של ויטוריה סטובאל הפורטוגלית, והעפיל עם בזל לליגת האלופות. לזכותו של דרדיוק ישנו גם תואר אישי אחד, שחקן העונה הצעיר של שווייץ, לעונת 2007/2008.

בעקבות עונתו הטובה עם בזל, מספר קבוצות צמרת מאירופה רצו לרכוש אותו, אך לבסוף, ב-28 במאי 2009 חתם דרדיוק בבאייר לברקוזן לארבע עונות. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון על בבלסברג במסגרת הגביע הגרמני ואף כבש את שער הניצחון בדקה ה-67. בסך הכול, ב-33 הופעות בלברקוזן, דרדיוק כבש 12 שערים בעונת 2009/2010. ב-1 באוקטובר 2011 הוא כבש את שער השוויון בניצחון 1–2 על צ'לסי בשלב הבתים של ליגת האלופות. בזכות ניצחון זה הקבוצה העפילה לשלב שמינית הגמר. שלושה ימים לאחר משחק זה, השלים דרדיוק שלושער ראשון בלברקוזן בתיקו 3-3 נגד הרטה ברלין.

ב-2 במאי 2012 חתם לארבע שנים בהופנהיים. ב-21 ביולי באותה שנה ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בה הבקיע את שערו הבכורה בניצחון 0–2 על וולדהוף מנהיים. למרות זאת, בהמשך הוא לא הרשים ומיעט לשחק, וב-30 באוגוסט 2013 הושאל לבאייר לברקוזן, קבוצתו הקודמת לעונה אחת. בסיום עונת 2013/2014 דרדיוק חזר להופנהיים. בקיץ  עזב את המועדון וחתם בקסימפשה הטורקית.

ב-5 באוגוסט 2016 חתם בגלאטסראיי. ב-10 ביולי 2019 חתם בגזטפה. ב-18 בינואר חתם בפחקטור טשקנט.

### נבחרת שווייץ
דרדיוק היה שחקן הרכב קבוע בנבחרות הצעירות השונות של שווייץ, כבש 7 שערים ב-7 משחקים של נבחרת שווייץ עד גיל 19, ו-7 שערים ב-5 משחקים במדי נבחרת שווייץ בכדורגל עד גיל 21. עקב הצלחותיו זומן דרדיוק לנבחרת שווייץ הבוגרת, בה שיחק את משחק הבכורה שלו בוומבלי מול אנגליה ב-6 בפברואר 2008 בגיל 19. דרדיוק נכנס כמחליף במהלך המחצית השנייה, וכעבור 12 דקות כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת. דרדיוק זומן לשחק במדי הנבחרת השווייצרית במהלך טורניר הגמר של יורו 2008, בו שיחק מול הקהל הביתי, והיה לשחקן הצעיר ביותר בטורניר ששיחק ובישל שער עבור שווייץ. ב-26 במאי 2012 הבקיע את השלושער הראשון שלו בנבחרת בניצחון של שווייץ 3–5 במשחק ידידות מול גרמניה. דרדיוק לא זומן למונדיאל 2014 עקב היכולת החלשה שהציג בהופנהיים באותה התקופה, אבל כתוצאה מיכולתו הטובה בקסימפשה הוא זומן לקראת יורו 2016.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים כורדים
קטגוריה:כורדים טורקים
קטגוריה:כדורגלנים שווייצרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל שווייצרים
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. בזל
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני הופנהיים
קטגוריה:כדורגלני קסימפאשה
קטגוריה:כדורגלני גלאטסראיי
קטגוריה:כדורגלני פחטקור טשקנט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שווייץ
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני גזטפה
קטגוריה:כדורגלני אנקרגוג'ו
קטגוריה:אלווים
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1988
כס אדוארד הקדוש

[ממוזער|שמאל|250px|איור משנת [1855 של כס אדוארד הקדוש ובו אבן סקון]]
ממוזער|250px|שמאל|כס אדוארד הקדוש בשנות האלפיים, ללא אבן סקון
**כס אדוארד הקדוש** (באנגלית: **St Edward's Chair**) או **כס המלך אדוארד** (**King Edward's Chair**) הוא כס ההכתרה של המלוכה הבריטית. הכיסא נוצר עבור המלך אדוארד הראשון בשנת 1296. בתחתית הכיסא חלל שנועד להכיל את אבן סקון - אבן ההכתרה של מלכי סקוטלנד שנלקחה על ידו ממנזר סקון. הכיסא נקרא על שם המלך הקדוש האנגלי היחיד - אדוארד המודה והוא שמור בקפלת אדוארד הקדוש שבמנזר וסטמינסטר.

מאז הכנת הכיסא הומלכו כל מלכי אנגליה, ממלכת בריטניה הגדולה והממלכה המאוחדת על הכיסא למעט המלכה מרי השנייה אשר הומלכה על העתק של הכיסא, וכן אדוארד החמישי ואדוארד השמיני, אשר לא הומלכו כלל.

## תיאור הכס
הכיסא בנוי בסגנון גותי מעץ אלון. הכיסא נבנה על ידי הנגר המכונה "האמן וולטר" (מאסטר וולטר - "Master Walter") אשר קיבל סכום של 100 שילינגים עבור עבודתו. רגלי הכיסא מגולפים כארבעה אריות עץ מוזהבים, ואלה נוספו לכיסא בשיפוץ שנערך בו בשנת 1727, וככל הנראה החליפו שאריות עץ שנוספו לכיסא במהלך המאה ה-16.

עד שנת 1996 הכיל המדף שבתחתית הכיסא את אבן סקון (למעט תקופה קצרה בה האבן נגנבה), אולם בשנה זו החליט הפרלמנט הבריטי להשיב את האבן לסקוטלנד למשמורת.

ככל הנראה הכיסא היה מעוטר וצבוע, וייתכן אף שמצופה זהב. יש סברה כי על גב הכיסא היה מצויר אדוארד המודה. אולם כיום העץ חשוף, ועליו סימני השחתה ואף חריטות שנעשו על ידי תיירים, עולי רגל ונערי מקהלה שהתגוררו במנזר וסטמינסטר במאה ה-18 חרטו גרפיטי על הכיסא.

## מיקום הכס
במהלך שבע מאות השנים מאז נוצר הוצא הכיסא ממנזר וסטמינסטר פעמיים בלבד - בפעם הראשונה עבור הטקס שנערך באולם וסטמינסטר בו הוכרז אוליבר קרומוול כלורד פרוטקטור, ובפעם השנייה במהלך מלחמת העולם השנייה על מנת להגן על הכיסא מפני הפצצות הבליץ. בתקופה זו הועבר הכיסא לקתדרלת גלוסטר.

בעשור השני של המאה ה-21 ממוקם הכיסא על במה בסמוך לקברו של הנרי החמישי, ומועבר למרכז הקתדרלה, בסמוך למזבח הקתדרלה רק לצורך טקסי ההכתרה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:המלוכה הבריטית
קטגוריה:תכשיטי הכתר של הממלכה המאוחדת
אדוארד הקדוש
קונדואה

**קונדואה** (**Kondoa**) הוא אתר המשתרע על פני 2,336 קמ"ר בצפון מרכז טנזניה, בין הערים ארושה ודודומה. האתר כולל כ-200 עד 450 מערות, מסתורי סלע וצוקים, שבחלקם התגלו ציורי סלע שהמוקדמים שבהם מוערכים כבני למעלה מ-1,500 שנים. הציורים שנחקרו לראשונה בשנות ה-30 של המאה ה-20 בידי החוקר הבריטי לואיס ליקי, מתארים אנשים, בעלי חיים, סצנות ציד ודוגמאות גאומטריות. בשנת 2006 הכריז ארגון אונסק"ו על האתר כאתר מורשת עולמית.

## היסטורית המחקר
קיומם של ציורי סלע באזור דווח לראשונה בשנת 1908 על ידי מיסיונרים, ופורסם לראשונה בשנת 1929. המקום נחקר לראשונה על ידי לואיס ליקי בשנות ה-30, אך סקר מקיף נערך בו רק בסוף שנות ה-40. מחקרים בקונדואה נמשכו גם בשנת 1964 ובסוף שנות ה-70, ולאחר מכן נחשפו שרידים מתקופת הברזל, ובהם תנורים, קדרות ועדויות להתכת מתכות. האתר זכה לפרסום בספר שיצא לאור בשנת 1983, והמחקרים האחרונים נערכו בו בשנים 1981-1979.

## האתר
קונדואה שוכנת באזור ערבות המסאי והצוקים שבצידו המזרחי של השבר הסורי-אפריקני, והיא משתרעת על פני גבעות סלעיות. הציורים שוכנים על פסגות הגבעות, וייתכן שאתרים אלה שימשו כמקומות מסתור או פרישה בעת התקפות המסאי. חלק מהמערות שימשו עד לאחרונה כמקומות מסתור לבני אדם, אשר נטשו את המישורים בעת העונות הגשומות. חלק ניכר מהאתרים פונים לכיוון מזרח, וצופים אל השמש הזורחת. נכון לשנת 2006 תועדו 193 אתרים בהם התגלו ציורי סלע, ואלה ערוכים בשישה צברים. לחלק מהאתרים נודעת גם כיום משמעות מסורתית וטקסית בקרב האוכלוסייה המקומית, ונערכים בהם טקסי חניכה, רפואה, טקסים להורדת גשם ועוד. עם זאת, אין קשר הכרחי בין ציורי הסלע לאתרים אלה - בחלק מהאתרים הטקסיים אין ציורים כלל, וייתכן שציורים נוספו לאתרים דתיים קיימים.

### ציורים אדומים מוקדמים
הציורים האדומים בקונדואה שוכנים בקצה ההתפשטות הצפוני של הציידים-לקטים באפריקה הדרומית. הם מתארים בני אדם שלהם דמויות מוארכות ובעלי חיים, חלקם בקווי מתאר בלבד ואחרים אגב צביעת הדמויות. קיימות גם דמויות בשני גוונים או יותר, אך אלה נדירות. חלק מהדמויות האנושיות עוטות מסיכה שייתכן ושימשה ציידים, ולעיתים קרובות בלווית חץ וקשת או בעלי חיים, במה שנראה כסצנות ציד. בעלי החיים הנפוצים ביותר בציורים הם אנטילופות אך גם פילים וג'ירפות מתועדים. בין הציורים דוגמאות גאומטריות של מעגלים הערוכים זה בתוך זה, עם קווים הקורנים מהם. הציורים צוירו זה על גבי זה ומייצגים תרבות מתמשכת שייתכן ונהגה משך אלפי שנים. ליקי תיארך את הציורים בשנת 1951 למועד מוקדם שלא זכה להסכמה בקרב חלק מעמיתיו, ונכון לשנת 2006, סוגיית תיארוך הממצאים נותרה פתוחה.

### ציורים מאוחרים בשחור ובלבן
ציורים בשחור ובלבן מאוחרים לציורים האדומים והם מתארים קווים, מעגלים, ריבועים, נקודות וסימנים נוספים. הציורים מתארים גם חיות בית וסצנות ציד שוב אינן מופיעות בהם. ככלל, ציורים אלה פחות מתוחכמים מהציורים האדומים וחלקם צוירו על גבי האחרונים. ציורים אלה מיוחסים לרועים חקלאים שהגיעו לאזור לפני כ-1,500 שנים, וגרמו לעקירתם של חלק מהציידים-לקטים ששכנו בו, אך גם לגביהם קיימת חוסר ודאות באשר לתיארוכם, וייתכן ששני הסגנונות התקיימו זה לצד זה.

קטגוריה:טנזניה: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אפריקה: מערות
קטגוריה:אפריקה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אמנות סלע
סמיות כפולה

[שמאל|ממוזער|250px|[גרף (נתונים)|גרף המשווה בין מחקרי סמיות כפולה שונים שבחנו השפעת צבע מאכל על ילדים]]
**סמיות כפולה** (באנגלית: **Double-blind**, לפי האקדמיה ללשון העברית: **דּוּ־עָלוּם**) היא שיטה מחמירה לעריכת ניסויים מדעיים, שמטרתה להפחית במידת האפשר את ההטיות הסובייקטיביות המודעות והבלתי מודעות העלולות לנבוע מכך שהמדען והנחקר (במקרה של נחקר אנושי) יודעים את מטרות הניסוי ואת מרכיביו.

בניסוי סמיות כפולה, החוקרים והנחקרים כאחד אינם יודעים מי מהנחקרים משתייך לקבוצת הניסוי (שבה מחולל המדען שינוי יזום ומשמעותי) ומי לקבוצת הביקורת (שבה המדען לא עורך שינוי). רק לאחר סיום הניסוי וניתוח התוצאות מתבררת השייכות לקבוצות אלו. באופן זה מוקטנת השפעתן של דעות קדומות, שיפוט מוקדם, קטיף דובדבנים, הטיית אישור, תוצא הפלצבו ורמזים גופניים (אף בלתי מודעים, ראו הנס החכם). השמה אקראית לקבוצות הביקורת והניסוי חיונית, והמפתח המשייך כל משתתף בניסוי לאחת הקבוצות נשמר על ידי צד שלישי עד גמר הניסוי.

ניסויים המבוקרים על ידי מחשב נחשבים גם הם לעיתים לניסויים בסמיות כפולה, שכן לתוכנת המחשב אין הטיה כלשהי (אלא אם כן התוכנה מבוססת בינה מלאכותית), כב.

## ראו גם
* אפקט הות'ורן
* נבואה המגשימה את עצמה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:השיטה המדעית
קטגוריה:ניסוי
קטגוריה:ספקנות מדעית
סלוס

ממוזער|250px|נהר בשמורת סלוס
ממוזער|לביאה בסלוס
**סלוס** (באנגלית: **Selous**) היא שמורת ציד בדרום טנזניה. השמורה הראשונה באזור הוכרזה בידי הממשל הקולוניאלי הגרמני ב-1905. ארבע שמורות נוספות הוכרזו ב-1912, וב-1922 הן אוחדו תחת השם סלוס, על שם מגלה הארצות האנגלי פרדריק סלוס. שטח השמורה הורחב מספר פעמים בהתאם לנדידת עדרי הפילים. ב-1982 הכריז אונסק"ו על השמורה כאתר מורשת עולמית. חרף ההכרזה, עמדה השמורה בסכנה במהלך שנות ה-80, עקב כוונות להקים סכר על נהר הרופיג'י ועקב גילוי נפט בסמוך, ואולם עד מהרה התברר כי הסכר אינו יעיל כלכלית, וכמויות הנפט דלות, ועל כן שני הפרויקטים נזנחו.

## גאוגרפיה
שטחה של השמורה כ-45,000 קמ"ר, המהווים כ-5% משטחה של טנזניה, היא השנייה בגודלה באפריקה ואחת הגדולות בעולם. השמורה כוללת הן אזורים מיוערים (כ-75%) והן סוואנה (כ-17%), ובסך הכל גדלים בה כ-2,000 מיני צמחים. מדי שנה יורדים בחלקה המזרחי כ-750 מ"מ גשם, ובחלקה המערבי כ-1,250 מ"מ.

## פאונה
עם בעלי החיים הנפוצים בשמורה נמנים פילים, היפופוטמים, זאבים טלואים, תנינים, נמרים, ברדלסים, בובאל ליכטנשטיין, אנטילופות סוס שחורות ועדרי תאו אפריקני וכן יש בה קרנפים צרי-שפה, המצויים בסכנת הכחדה.

## תיירות
נהר הרופיג'י חוצה את השמורה, ורק 10% ממנה, צפונית לנהר פתוח לתיירים. מרבית התיירים מבקרים בה בטיולי ספארי, באמצעות ג'יפים, טיולים רגליים או שיט בנהר. חרף גודלה והמגוון הרחב של בעלי חיים המצויים בה, היא אינה מתוירת כשמורות אחרות בטנזניה דוגמת נגורונגורו או סרנגטי (בשנת 2003 ביקרו בה כ-6,000 תיירים, בהשוואה לכ-90 אלף בסרנגטי). זאת, בשל בידודה ובשל הימצאם של זבובי צה צה בתחומה. בשטח השמורה מנחת מטוסים, המשמש תיירים המגיעים מדאר א-סלאם, זנזיבר וארושה, וכן מספר אתרי קמפינג ובית מלון. בעונה הגשומה, הדרכים לשמורה בלתי עבירות, וניתן להגיע אליה רק בדרך האוויר.

90 האחוזים שאינם פתוחים לתיירים הם אזור שבו הציד מותר. הציד טעון קבלת רישיון מהנהלת השמורה, תמורת תשלום. ככלל, הנהלת השמורה מתירה ציד של פילים, תאואים, אריות ונמרים, ואוסרת על ציד ג'ירפים, שמספרם בדרום השמורה נמוך יחסית.

כ-90% מהכנסות השמורה מגיעות מרישיונות הציד, ורק כ-10% מגיעות מתיירות. כמחצית מההכנסות מועברות לממשלת טנזניה. לפיכך, ובהיעדר סובסידיה ממשלתית, אין להנהלת השמורה אינטרס לצמצם את מספר רישיונות הציד הניתנים מדי שנה.

## אוכלוסייה
מלבד מינהלת השמורה, אתרי הקמפינג ובתי המלון, אין בשמורה יישובי קבע. האזור היה מיושב מעט בראשית המאה ה-19, אך כבר ב-1858, כשריצ'רד פרנסיס ברטון וג'ון הנינג ספיק עברו באזור בדרכם לאגם ויקטוריה הם תיארו אותו כשומם מיושבים. כפרים שסבבו את האזור בו הוכרזה מאוחר יותר השמורה פונו מיושביהם במהלך מרד המאג'י מאג'י בין 1905 ל-1907.

## גלריה

ElefantenAmRufiji.jpg|פילים רוחצים בנהר רופיג'י
Gorges Stieglers.jpg|קניון שטיגלרס, שעומקו ורוחבו כ-100 מטר
Frederick Courteney Selous portrait.jpg|פרדריק סלוס
SelousSandRivers.jpg|נהרות חול בסלוס


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:טנזניה: שמורות טבע
קטגוריה:טנזניה: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אתרי מורשת עולמית בסיכון
אורה אנלין

**אורה (גולדשטיין) אנלין** (15 באוגוסט 1944 – 10 ביולי 2022) הייתה אלופה פאראלימפית ושיאנית עולם בספורט הנכים.

## ביוגרפיה
אנלין נולדה בקיבוץ המעפיל לרחל ווילהלם גולדשטיין ואחות בכורה לאחיה חיה ומאיר. עוד בהיותה תינוקת לקתה בשיתוק ילדים ונותרה משותקת ברגליה. בשנת 1964 החלה להתאמן בענפי ספורט שונים במרכז הספורט לנכים של איל"ן ותוך זמן קצר התבלטה בהישגיה בענפי השחייה, אתלטיקה קלה וכדורסל.

בשנת 1966 השתתפה אנלין לראשונה במשחקי סטוק מנדוויל באנגליה, כחברת נבחרת ישראל, וזכתה בחמש מדליות. בשנת 1968 השתתפה במשחקים הפאראלימפיים בתל אביב וזכתה בחמש מדליות (כולל מדליית זהב במשחה 100 מטר חזה, בו שברה את השיא העולמי). הישגיה נמשכו עם זכייתה בשבע מדליות במשחקי סטוק מנדוויל בשנת 1971, חמש מדליות ב וארבע מדליות נוספות ב. בסה"כ זכתה אנלין ב-25 מדליות בינלאומיות: 13 מדליות אולימפיות (מהן ארבע זהב), 12 מדליות במשחקי סטוק מנדוויל (מהן ארבע זהב) והחזיקה בשלושה שיאי עולם: במשחה 100 מטר חזה, בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס.

בנוסף על פעילותה בספורט ההשגי השתתפה אנלין במפעלים רבים של הספורט העממי: צעדות ארבעת הימים, משחי צליחת הכנרת, משחי "קריעת ים סוף" באילת ועוד.

הישגיה של אנלין זכו להוקרה בקבלתה את עיטור "לאיש כפעלו" מטעם מרכז "הפועל" (1970), "עיטור היובל", אף הוא מטעם מרכז "הפועל" (1977), "עיטור שנת השלושים לנשים בישראל" על הצטיינותה בספורט (מידי רעיית נשיא המדינה אופירה נבון, 1978), עיטור על מצוינות אולימפית בכדורסל נשים (2003), ועיטור "ספורטאי שנת ה-60" מטעם ההתאחדות הישראלית לספורט נכים והוועד הפאראלימפי הישראלי (2008).

## חיים פרטיים
באולימפיאדת טורונטו 1976 הכירה את חברה לנבחרת, חיים אנלין, נכה צה"ל משותק שנפצע ב-1968 בקרב עם מחבלים, והשניים נישאו ב-15 במרץ 1977. בעקבות נישואיה עזבה אנלין את קיבוץ המעפיל ועברה לרמת השרון ומאוחר יותר לרמת ישי.

אנלין נפטרה ב-10 ביולי 2022. הותירה אחריה בת וארבע נכדות. נקברה בבית הקברות ברמת ישי, מקום מגוריה.

## גלריית תמונות

## קישורים חיצוניים

* פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* רשימת מקבלי עיטור "לאיש כפעלו", מטעם מרכז "הפועל"
* 

קטגוריה:שחייניות נכות ישראליות
קטגוריה:שחייניות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:מדליסטיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:אלופות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:זוכי מדליית כסף פאראלימפית מישראל
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:שיאניות עולם ישראליות
קטגוריה:זורקי דיסקוס ישראלים
קטגוריה:הודפות כדור ברזל ישראליות
קטגוריה:הודפי כדור ברזל ישראלים
קטגוריה:אתלטיות נכות ישראליות
קטגוריה:אתלטיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:המעפיל: אישים
קטגוריה:נפגעי פוליו ישראלים
קטגוריה:נפגעות פוליו
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:רמת ישי: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
יוחנן זייד

**יוחנן זייד** (2 בנובמבר 1920 – 4 בספטמבר 1999) היה איש פלמ"ח, איש כוחות הביטחון הישראלים וחקלאי.
250px|ממוזער|שמאל|באיטליה. יוחנן זייד, יוסף קורן, יוסף רוז'יק, אברי גלעד, יעקב קוטב, 1944

## ביוגרפיה
יוחנן זייד נולד ב-1920 בירושלים, לציפורה ואלכסנדר זייד, אח תאום ליפתח ואח לגיורא ולכוכבת.
גדל בכפר גלעדי. בשנת 1926 עברה המשפחה לשייח אבריק שבעמק יזרעאל, עקב סכסוך עם חלק מאנשי השומר. יוחנן למד בבית הספר היסודי של כפר יהושע ואחר כך בבית הספר החקלאי בנהלל. עקב התנכלויות של ערבים לתחבורה, החליטה אמו להעבירו לפנימייה בבית הספר החקלאי כדורי, אותו סיים במחזור בוגריו השני של בית הספר.

במהלך השנים 1939–1940 עסק בהדרכת נוער בירושלים וארגן גרעין נוער להתיישבות חלוצית. גרעין זה, יחד עם גרעין נוסף שארגן אחיו, יפתח, במקווה ישראל, הקימו את הקיבוץ גבעות זייד בו הכיר את אשתו, צביה.
מתקופה זו קיימת הגדה של פסח בנוסח לא מסורתי שנכתבה לבני הקיבוץ בשנת 1950 יצאה בהדפסה ליתוגרפית של כתב-יד אומנותי עם איורים מאת יוחנן זייד בהתאם למאורעות התקופה.

ביולי 1943 התגייס כנהג משאית ליחידת תובלה 462 בחזית איטליה, כאשר הפלוגה, שאיבדה אנשים רבים בטביעת הארינפורה, התארגנה מחדש. זייד היה אחד הבולטים באנשי יחידת הצללים אשר אנשיה נטלו חלק באיתור פליטים יהודים והגשת עזרה ראשונית להם. הקימה להם נקודת הכשרה צבאית לפליטים היהודים ליד מילאנו והייתה אחראית לתחזוקתה ולהדרכתה. כמו כן ארגנו את עלייתם הבלתי לגאלית לארץ והיה בצוות שהכין את אניית המעפילים "דב הוז". במסגרת זו אף נכלא באיטליה ושוחרר על ידי אנשי יחידתו במבצע חשאי.

ב-1946 חזר לקיבוץ גבעות זייד, ובפרוץ מלחמת העצמאות הצטרף לפלמ"ח. השתתף בקרבות בעמק יזרעאל והגליל ואחר כך הצטרף לחטיבת הנגב במבצע חורב, פיקד על מחלקת ג'יפים בגדוד ה-9 של החטיבה. בשנת 1967 כתוצאה מהצורך להקים מנגנון ממשל וביטחון ביהודה ושומרון, התנדב לשב"כ ועסק בפעילויות ביטחוניות בשומרון עד אמצע שנות ה-70.

לאחר יציאתו לגמלאות, חזר לביתו בגבעות זייד ועסק בגידול צאן.

## חיים אישיים
נישא לצביה זייד, אב לארבעה.

## קישורים חיצוניים
* זייד יוחנן, באתר מעפילים
* תמונתו באתר הפלמ"ח
* יוחנן ובני משפחת זייד המורחבת מתראיינים בתוכנית שרתי לך ארצי פרק 14-אדמה אדמתי, באתר היוטיוב של רשות השידור. סדרה משנת 1974 המספרת ב-26 פרקים של סיפורים ושירים את פסקול ראשית הציונות.

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:משפחת זייד
קטגוריה:בוגרי בית הספר כדורי
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:פעילי ההעפלה
קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:אנשי השב"כ
קטגוריה:תאומים ישראלים
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות של אגודת השומרים
קטגוריה:יתומי פעולות האיבה
קטגוריה:יתומי חללי מערכות ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1999
פטוצ'יני

[שמאל|ממוזער|250px|פטוצ'יני ברוטב אלפרדו עם [חסילונים]]
**פטוצ'יני** (מאיטלקית – **Fettuccine**, רצועות קטנות) הוא סוג של פסטה. הפטו'ציני דק ורחב, ומיוצר מביצים ומקמח, בדומה לטליאטלה.

במטבח האיטלקי הוא מיוצר טרי באופן מסורתי, אך גרסאות יבשות קיימות גם הן בשווקים. מנת פטוצ'יני נפוצה בצפון אמריקה וברחבי העולם היא פטוצ'יני אלפרדו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סוגי פסטה
קטגוריה:פסטה רחבה
לול (סרט)

**לול** הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימוים של אריק איינשטיין וצבי שיסל, שיצא לאקרנים בשנת 1988. הסרט נערך מקטעי שירים ומערכונים נבחרים, שנבחרו מתוך סדרת תוכניות הטלוויזיה לול, הסדרה הייתה בעלת ארבעה חלקים, ושודרה בערוץ הראשון, בהפקת חברת "הגר", בין השנים 1969–1973, והוקלטה באולפני ישראקול וקולינור.

## סדרת תוכניות הטלוויזיה
כוכבי סדרת הטלוויזיה, "לול", כונו לימים "חבורת לול". בתוכנית השתתפו בין היתר: אריק איינשטיין, אורי זוהר, שלום חנוך, ג'וזי כץ, צבי שיסל, משה איש כסית, שמוליק קראוס, יהונתן גפן ואורחים נוספים, דוגמת: דורי בן זאב, דן שילון, תיקי דיין, אורי גרוס וטליה שפירא.

## האלבום (פסקול הסרט)

בשנת 1988 יחד עם עריכת הסרט, יצא לחנויות תקליט אלבום מוזיקלי המכיל שירים ומערכונים מתוך הסרט, בהפקתו של צבי שיסל תוצרת ישראל פונוקול. בשנת 1994 הוסב התקליט לתקליטור. באלבום זה מופיעים השירים: "אבשלום", "צא מזה", "כתבו עליו בעיתון", "אני אוהב לישון", "אמא אדמה", "למה לי לקחת ללב", "שיר מספר שמונה", "מה איתי", "אבישג", "אני ואתה" והמערכונים: "חידון התנ"ך", "סמי וסוסו", "אני אישה", "עולים חדשים", "הרומאים" ו"לה מרמור מאת פרלש". כל השירים באלבום נכתבו על ידי "חבורת לול" ומבוצעים על ידי אריק איינשטיין, שלום חנוך וג'וזי כץ וכל המערכונים נכתבו על ידי אורי זוהר ואריק איינשטיין ומשוחקים על ידי "חבורת לול".

## ראו גם
*לול (סדרת תוכניות הטלוויזיה)
*חבורת לול

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטי 1988
קטגוריה:סרטי בועז דוידזון
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1988
קטגוריה:סרטי צבי שיסל
קטגוריה:סרטי פולחן ישראליים
סמוך ונראה

**סמוך ונראה** הוא הכרך השישי בסדרת כל סיפוריו של ש"י עגנון. כותרת המשנה שלו היא "סיפורים עם ספר המעשים". הכרך יצא לאור בשנת 1950 (ה'תשי"א), אך כמעט כל הסיפורים הנכללים בו ראו אור במהלך עשרים השנים שקדמו לצאתו.

## שם הספר
הצירוף "סמוך ונראה" נובע ממשפטים אחדים במסכת מגילה, בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי, העוסקים בקריאת מגילה, ובהם נאמר: "הסמוך לכרך והנראה עמו", "כרך וכל הסמוך לו וכל הנראה עמו", "נראה אף-על-פי שאינו סמוך", "סמוך אף-על-פי שאינו נראה".

על בחירת שמו של הספר כתב שלמה זלמן שוקן ליוסף הרמן, מנהל הוצאת שוקן בתל אביב:
:עגנון אומר שבידיו כרך סיפורים חדש כמעט גמור. הוא מחשיב את הסיפורים מאוד ורוצה לקרוא לספר "סמוך ונראה".
:עדיין אין זה בטוח אם יבחר בכותרת זו. למעשה בחירת השם היא גם מעניינה של ההוצאה, כי הכותרת יש לה השפעה על השוק. באמריקה בשוק הספרים יש חשיבות רבה לשם הספר.

## תוכן הספר
* **[[שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו]]**: פורסם לראשונה ב"לוח הארץ" לשנת ה'תש"ז. בסיפור מוצבות שתי דמויות מעולם בית המדרש היהודי, שביניהן מתגלעת מריבה קשה. רבי משה פנחס הוא תלמיד חכם רווק ממשפחה ענייה, אשר את מקומו כתלמיד חכם רכש לעצמו במאמצים מרובים וללא זכות אבות. לעומתו, רבי שלמה הלוי הורוויץ הוא בן לשושלת רבנים מכובדת הנשוי עם משפחתו של גביר עשיר. הבדלי המעמדות המוצגים באנלוגיה הניגודית שבין שתי הדמויות, מייצגים את המתח החברתי-כלכלי בין המעמדות, המתבטא גם בקונפליקט דתי.
* **[[אצל חמדת]]**: פורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ג.
* **[[בין שתי ערים (עגנון)|בין שתי ערים]]**: פורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ו.
* **[[האדונית והרוכל]]**: פורסם לראשונה בשנת ה'תש"ג בקובץ "סער" שבעריכת יעקב פיכמן. מספר על רוכל יהודי המגיע לביתה של אדונית ועובר להתגורר בו.
* **[[ספר המעשים]]**: 20 סיפורים קצרים שראו אור בשנים 1932–1950.
* **[[פרקים של ספר המדינה]]**: מורכב מארבע סאטירות, הלועגות לסדרי הממשל והדיון הציבורי. ראו אור בשנים 1939–1950.
* **[[פתיחה לקדיש]] - אחר מיטתם של הרוגי ארץ ישראל**: ראה אור בערב יום הכיפורים תש"ח (1947).

## הזיקה בין מרכיבי הספר
אפרים אלימלך אורבך מבהיר כי מרכיביו של הספר "סמוך ונראה" לא קובצו אליו באקראי, שכן יש זיקה הדוקה בין מרכיבים אלה. , כתב אורבך, והוסיף: 
:.

על ארבעת הסיפורים הראשונים הוא מעיר:

על סיפורי "ספר המעשים" הוא מציין שהם מעשים של יחידים, אבל "בהם שזורים ואחוזים מעשי הציבור והמדינה".

## לקריאה נוספת
* אפרים אלימלך אורבך, "פרקים של 'ספר המדינה' ומקומם בתוך 'סמוך ונראה'", בקובץ המאמרים **ש"י עגנון - מחקרים ותעודות** בעריכת גרשון שקד ורפאל וייזר, מוסד ביאליק, 1978, עמ' 195–226.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי ש"י עגנון
קטגוריה:ספרי 1950
קטגוריה:ספרי הוצאת שוקן
יחד (פסיכודינמיקה)

**"יחד"** (באנגלית: jointness) הוא מושג פסיכודינמי המתאר יחסי אובייקט נורמליים בין שתי ישויות שונות (למשל תינוק ואמו או שותפים בוגרים) במרחב שלישי וירטואלי משותף. 

כל אחד משני האנשים שבחוויית ה"יחד" הוא בעל ייחודיות, שלמות בפני עצמו, והוא חווה את השני כ"לא-עצמי" מוכר. 
במרחב ה"יחד" הם מתמסרים לחבירה רגשית, קובעים את מידת הקרבה ביניהם, כאשר כל אחד קשוב בחושיו וברגשותיו לנפרדוּת של הזולת (השותף), שנחווה כ"לא-עצמי". 

ראשיתו של ה"יחד" בשלב האוראלי (על פי פרויד) של התפתחות התינוק, בשנה הראשונה לחיים. ה"יחד" מתגבש בשלבים הבאים של ההתפתחות הרגשית. במהלך ההתקשרות במרחב משותף של "יחד", חווים השותפים אינטימיות, קרבה, שותפות ואושר, ונוצרת ביניהם תקשורת חושית ייחודית שמוכרת רק להם. לפיכך, מרחב ה"יחד" משמש כמרחב מתווך (transitional space), כתופעה מתווכת, המגשרת על השונוּת ועל האחרוּת (על פי עמנואל לוינס) בין נפרדים ומתקיימת כל עוד הם מתמסרים זה לזה. 

חוויית ה"יחד" מגיעה לסיומה לאחר זמן קצר יחסית. השניים השונים, שחברו באינטימיות וחשו נינוחות במרחב המוכר, חווים היפרדות, וכל אחד מהם חוזר למקומו הנפרד עם מטען רגשי מוטבע כתבניות-זיכרון של התיידדות ואינטימיות, כחוויה של שותפות חדשה, כמו גם של פרידה. יחסי אובייקט, המאופיינים כ"יחד", תחילתם מראשית החיים והם נמשכים במהלכם, תוך עיצוב אינסוף תופעות מתווכות לשמירה על אובייקט האהבה, על ההתקשרות איתו ועל ייחודיות העצמי.

## ראו גם
* אובייקט מעבר
* יחסי אובייקט
* מנגנוני הגנה
* מרחב פוטנציאלי

## לקריאה נוספת
* רוני סולן (1992) 'יחד' כאינטגרציה של התלכדות ונפרדות ביחסי אובייקט ונרקיסיזם, שיחות ו' (3): עמ' 205     
* רוני סולן (2007) חידת הילדות, מודן הוצאה לאור, עמ' 129-162

## קישורים חיצוניים
* מידע וקישורים על "יחד", באתר של רוני סולן
* רוני סולן (2007), יחסי אובייקט - מערכת ההתקשרות, אתר פסיכולוגיה עברית
 
 
**Solan Ronnie** (1991) Jointness as integration of merging and separateness in object relations and narcissism. Psychoanal. Study of the Child, Vol. 46: 337-352. Psychoanalytic Electronic Publishing

**Solan, Ronnie** (1998) Narcissistic Fragility in the Process of Befriending the Unfamiliar.  Amer. J. Psycho-Anal., Vol. 58:(2)163-186. Springerlink.


## הערות שוליים

קטגוריה:פסיכואנליזה
קטגוריה:פסיכולוגיה של האישיות