עמנואל לסקר

**עמנואל לַסְקֶר** (בגרמנית: **Emanuel Lasker**; 24 בדצמבר 1868 – 11 בינואר 1941) היה שחמטאי, מתמטיקאי ופילוסוף יהודי-גרמני, אלוף העולם השני בשחמט. היה אלוף העולם במשך 27 שנים, ונחשב לאחד מגדולי השחמטאים בכל הזמנים. לסקר התמודד בהצלחה בתחרויות חזקות עד גיל 68. נודע כלוחם עז, כטקטיקן מופלא המסוגל לנצח משחקים לכאורה אבודים וכחלוץ השחמט המודרני.

אמר עליו חוסה ראול קפבנלנקה: "אף אחד מהשחקנים הגדולים לא היה כה לא מובן לרוב השחמטאים החובבים ואפילו לאמנים, כעמנואל לסקר". ואמר עליו אלכסנדר אלכין: "עמנואל לסקר היה מורי כל חיי, בלעדיו לא הייתי מגיע לאן שהגעתי". לסקר הוא חבר בהיכל התהילה העולמי של השחמט.

## קורות חיים
נולד ב־1868 ב שבברנדנבורג, פרוסיה (כיום בפולין), בנם של החזן אדולף לסקר ואשתו רוזליה, בת משפחת חזנים בשם ישראלסון. סבו של עמנואל, מצד אביו, היה רב בעיר לֶסֶן (Lessen) שבפרוסיה ונחשב לעושה נסים. למשפחה, שהתפרנסה בקושי, היו עוד שלושה ילדים, ברתולד, המבוגר בשמונה שנים מעמנואל והבנות תאופיליה ועמליה. ברתולד לסקר, שלמד רפואה, היה בעצמו שחמטאי מצטיין ובתקופת לימודיו התפרנס משיעורי שחמט ומשחקי קלפים. כשעמנואל חלה, בגיל שמונה, לימד אותו ברתולד לשחק שחמט. עמנואל למד מתמטיקה בארלנגן וזכה להצלחות בתחרויות שחמט בגיל 21. הוא זכה במקום הראשון בתחרות שנערכה בברלין ואחר כך גם בברסלאו; בעקבות תחרויות אלו הוענקה לו דרגת אמן שחמט. בתחרות הבאה, באמסטרדם, שבה זכה איימוס ברן במקום הראשון, זכה לסקר במקום השני המכובד.

לסקר החל לנצח בתחרויות בינלאומיות, כך ניצח בזה אחר זה את ז'אק מיזס, בירד, בלקברן, גונסברג ומייסון, שנחשבו לשחקנים החזקים ביותר באנגליה. הוא נסע לארצות הברית וניצח גם שם את גדולי השחקנים.

## התמודדויות על תואר אלוף העולם
שמאל|ממוזער|250px|עמנואל לסקר
מרכז|ממוזער|550px|שטייניץ - לסקר, אליפות העולם 1894
מרכז|ממוזער|550px|שטייניץ - לסקר, אליפות העולם 1894
מרכז|ממוזער|550px|שטייניץ - לסקר, אליפות העולם 1896
בשנת 1894, בגיל 25, קיבל את הזכות להאבק מול אלוף העולם וילהלם שטייניץ, שהיה אז בן 58 וכושרו היה בסימן ירידה.

בקרבות על האליפות ניצח לסקר +10 - 5 =4, ובכך היה לאלוף העולם השני. לסקר החזיק בכתר 27 שנים (יותר מכל אלוף עולם אחר). ההתמודדות מול שטייניץ התקיימה בניו-יורק, פילדלפיה ומונטריאול.

בשנת 1896 ניצח גם בדו-קרב גומלין מול שטייניץ, התמודדות שנערכה במוסקבה. 12.5-4.5

היו שטענו כי לסקר זכה בניצחון רק הודות למצבו הבריאותי הקשה של שטייניץ. לסקר עצמו נפל למשכב שנה לאחר הקרבות וכאשר חזר לשחק ב-1895 בתחרות בינלאומית באנגליה, הגיע רק למקום השלישי; בדיעבד מסתבר שזה היה כישלונו התחרותי הגדול ביותר. באותה שנה נערכה בסנקט פטרבורג תחרות שבה השתתפו ארבעת שחקני השחמט הטובים בעולם: שטייניץ, מיכאל צ'יגורין, פילסברי ולסקר, ובתחרות זו זכה לסקר במקום הראשון.

לסקר החל להרצות על שיטותיו ברחבי אנגליה; ב-1896 ניצח בתחרות בינלאומית בנירנברג, שבה השתתפו גדולי השחמטאים: שטייניץ, פילסברי, מארוצי, זיגברט טאראש, שלכטר, צ'יגורין ועוד. לסקר פרש מהשחמט למספר שנים אותן השקיע במחקריו המתמטיים, אך ב-1899 הסכים להשתתף בתחרות בינלאומית בלונדון, שם השיג ניצחון בהפרש עצום של 4.5 נקודות מהמקום השני. ב-1904 השתתף בתחרות שבה זכה רק במקום השני, כאשר פרנק מרשל, אלוף ארצות הברית הקדים אותו.

בעקבות תוצאה זו נערך דו-קרב בין השניים בשנת 1907 ולסקר הביס את מרשל 11.5-3.5.

מרכז|ממוזער|550px|פרנק מרשל-לסקר, אליפות העולם 1907

מרשל נקט בהגנה הצרפתית בשחקו בצבע השחור, והשיג ארבע תוצאות תיקו ושלושה הפסדים. מרשל בחר בהסתעפות MacCutcheon בה משחקים 3. פג3 פו6 4. רז5 רב-4. בחירה זו לא הייתה יכולה להפתיע את אלוף העולם, אשר שיחק שני משחקי שחמט בהתכתבות שהחלו מעמדה זו נגד מפתח ההסתעפות, MacCutcheon עצמו. התוצאות היבשות מטעות, שכן מרשל היה קרוב לזכות במשחק השביעי, בו הגיע לסיום זכוי.

בשנת 1908 ניצח לסקר בדו-קרב על אליפות העולם מול טאראש 10.5-5.5.

מרכז|ממוזער|550px|זיגברט טאראש-לסקר, אליפות העולם 1908

בתחרות הבינלאומית החזקה של סנקט פטרבורג 1909, בה השתתפו כמעט כל השחמטאים הגדולים של אותה תקופה, לאחר שצבר רק נקודה וחצי בשלושת המשחקים הראשונים, לסקר הצליח לסיים את התחרות במקום הראשון יחד עם עקיבא רובינשטיין, מנצח את כל המשחקים בהם פתח בלבן.

בשנת 1909 קיים לסקר דו-קרבות על אליפות העולם מול דוד ינובסקי שהסתיימו בתוצאה 4–10.
מרכז|ממוזער|550px|דוד ינובסקי-לסקר, אליפות העולם 1909
מרכז|ממוזער|550px|דוד ינובסקי-לסקר, אליפות העולם 1909

בשנת 1910 קיים לסקר דו-קרב נוסף על אליפות העולם מול ינובסקי, לסקר ניצח 9.5-1.5.

מרכז|ממוזער|550px|דוד ינובסקי-לסקר, אליפות העולם 1910

בשנת 1910 קיים לסקר דו-קרב על אליפות העולם מול קרל שלכטר, שהסתיים בתיקו 5-5, ולכן לסקר שמר על תוארו אך ראה בתוצאה זו כישלון.
מרכז|ממוזער|550px|קרל שלכטר-לסקר, אליפות העולם 1910

בשנת 1914 נערכה תחרות בין לסקר לבין שני שחקנים שטענו לכתר – חוזה ראול קפבלנקה ורובינשטיין. בתחרות השתתפו גם אלכין, טאראש ומרשל והיא התקיימה בסנקט פטרבורג. לסקר זכה במקום הראשון וקפבלנקה במקום השני. תוצאה זו זיכתה אותו בתואר החדש רב-אמן בשחמט.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הופסקו התחרויות, ורק ב-1921 התחדשה הפעילות השחמטאית, כאשר האירוע הראשון היה דו-קרב על האליפות בין לסקר לקפבלנקה. המשא ומתן על דו-קרב זה החל בשנת 1912 אך הופסק עקב מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1920 הציע לסקר לוותר על תוארו לטובת קפבלנקה, אך זה סירב וביקש להתמודד בדו-קרב.

:

קפבלנקה ניצח בקרב בתוצאה 0–4 ו-10 תיקו וזכה באליפות, אך לסקר טען שתנאי המשחק שהתרחש בהוואנה במזג אוויר טרופי הפריעו לו. קפבלנקה השתמט מקרב גומלין וכך לסקר לא הצליח להשיב לעצמו את הכתר, אולם בתחרויות הבאות המשיך לנצח גם את קפבלנקה ואלכין.

## הגירה מגרמניה
בשנת 1933 נאלצו לסקר ואשתו מרתה כהן לעזוב את גרמניה בשל יהדותם. הם עברו לאנגליה, ולאחר שהייה קצרה בברית המועצות שם ויתר לסקר על אזרחותו הגרמנית השתקעו בניו יורק.

גם בגיל מבוגר מאוד לשחמטאי (בן 68) הוכיח לסקר כי עדיין כוחו במותניו.

:

בשנת 1936 הוזמן לתחרות השחמט בנוטינגהאם 1936 הנחשבת עד היום לאחת התחרויות החזקות שהתקיימו אי פעם. זו הייתה התחרות האחרונה בה השתתף לסקר.

## יישום שיטות פסיכולוגיות במשחק
על לסקר נאמר כי ניצל שיטות פסיכולוגיות כדי להכריע את יריביו. נטען כי הוא מנתח את האיכויות הסובייקטיביות של היריב, וזאת בנוסף לדרישות האובייקטיביות של העמדה על גבי הלוח. ריצ'רד רטי העריך אף שלעיתים לסקר בוחר במכוון במסע נחות אם הוא סבור שיגרום אי נוחות ליריבו. לסקר הכחיש טענות אלו, ומרבית הכותבים המודרניים מסכימים עם לסקר. המאפיינים שעשו את משחקו מסתורי לבני תקופתו נראים עכשיו לעיתים תכופות במשחקים מודרניים: ההתקפה ז4 כנגד הסתעפות הדרקון בהגנה הסיציליאנית, הקרבות שנועדו להשיג יתרון עמדתי, בחירת המסע המעשי ביותר ולא לנסות למצוא את המסע הטוב ביותר, התקפה נגדית וניסיון לסבך את המשחק לפני שעמדה לא טובה נהפכת לקשה.
Why Lasker Matters דן בנושא. ולדימיר קרמניק אומר "לסקר הבין שסוגים שונים של יתרון ניתנים להחלפה זה בזה: יתרון טקטי ניתן להמיר ליתרון אסטרטגי ולהפך" דבר שנראה מסתורי לבני זמנו שהיו אמונים על התאוריות של שטייניץ או טאראש. ג'ון נאן אומר עליו כי "לכל אלופי העולם הייתה היכולת לעורר טעויות אצל יריביהם. … אם עלינו לסכם את הטכניקה של לסקר במילה אחת, היא תהיה 'misdirection' (הכוונה למקום הלא-נכון). כישרונו היה ביצירת סיטואציות שבהן הכללים הנורמליים ואפני ההערכה של עמדה אינם תקפים. יריביו היו נכשלים בלהבין שמשהו אינו כשורה עד שהיה מאוחר מדי. הטכניקה הזו הייתה כה מוצלחת כך שלא רק יריביו אלא גם מנתחים מאוחרים רבים כשלו בהערכת שיטת הפעולה של לסקר. כתוצאה מכך נוצר מיתוס לפיו שרבים מניצחונותיו של התבססו על הונאה, מזל-טהור או אפילו מהאפקט של הסיגרים שלו. במציאות, לא היה דבר מסתורי או חשאי במשחקיו. הם התבססו על הבנה עמוקה של שחמט, הערכה של עמדות מוליכות-שולל ומעט פסיכולוגיה ממולחת. … כמעט בכל מקרה, הוא שיחק מסעים, שנראו פרובוקטיביים אולם לא היו גרועים מהאלטרנטיבות, אך עם הבדל משמעותי - היה סביר יותר שהם יקדמו טעות."

הניצחון המפורסם שלו נגד קפבלנקה בסיבוב האחרון של התחרות בסנקט פטרבורג בשנת 1914, ניצחון לו היה זקוק כדי לנצח בתחרות, מוצג כעדות לסגנון הפסיכולוגי שלו. במשחק זה שיחק לסקר בלבן, ובחר בנוסח של חילופים בהגנה הספרדית, נוסח שבמרבית המקרים נוקטים בו כאשר מנסים להבטיח תיקו בלבן. קרמניק טוען שמשחקו הוכיח הבנה עמדתית עמוקה, ולא פסיכולוגיה בלבד. מכל מקום במשחק זה ניתן לראות מעין מיקרו-קוסמוס של סגנונו של לסקר: הוא השקיע לימוד מועט של שלב הפתיחה, היה יצירתי ביותר ורב-תושייה בשלב המציעה ושיחק את שלב הסיום ברמה הגבוהה ביותר. גם כשהיה לסקר בשנות ה-60 המאוחרות של חייו, עדיין נחשב ליריב מסוכן ביותר בכל משחק נתון.

אחד המשחקים המפורסמים של לסקר הוא נגד באואר, מתחרות אמסטרדם בשנת 1889, שם הקריב לסקר שני רצים בתמרון שהופיע לאחר מכן במספר משחקים נוספים. מספר הסתעפויות בפתיחה קרויות על שמו, למשל הגנת לסקר בגמביט המלכה (1. ד4 ד5 2. ג4 ה6 3. פג3 פו6 4. רז5 רה7 5. ה3 0-0 6. פו3 ח6 7. רח4 פה4).

בשנת 1895 הציג לסקר חידוש שקטע את השימוש בגמביט אבנס הפופולרי במשחקים תחרותיים. 1. ה4 ה5 2. פו3 פג6 3. רג4 רג5 4. ב4 ר:ב4 5. ג3 רא5 6. ד4 ד6 7. 0-0 רב6 8. ד:ה5 ד:ה5 9. מה:ד8+ פ:ד8 10. פ:ה5 רה6 . החידוש של לסקר מסכל את הכוונות ההתקפיות של הלבן ולדברי ראובן פיין העמדה המתקבלת היא "מדכאת מבחינה פסיכולוגית עבור השחקן הלבן שבחר בגמביט" ובאופן אובייקטיבי היא טובה לשחור, שלו יתרון קל בשלב הסיום.

## משחקי מופת
### לבן: וילהלם שטייניץ שחור: עמנואל לסקר [[ניו יורק]] 1894

### לבן: [[הרי נלסון פילסברי]] שחור: עמנואל לסקר [[סנקט פטרבורג]] 1895

### לבן: [[מוריץ פורגס]] שחור: עמנואל לסקר [[נירנברג]] 1896

אחת הסיבות שלסקר היה יריב שכה קשה לנצחו היא כי הוא השתמש במשחקיו ברעיונות שהתגלו שנים רבות אחר כך על ידי אהרון נימצוביץ' וחברי ההיפרמודרניזם. במשחק זה לסקר מדגים מדוע עמדה מכווצת ומוגבלת איננה בהכרח רעה. מה שקובע בעמדה היא כמות האנרגיה שטמונה בה והאפשרות להוציא את האנרגיה החוצה. בסופו של דבר לסקר משחרר את כל האנרגיה בתוך 10 מסעים שכל אחד מהם מהווה איום על יריבו.

 מוריץ פורגס  - עמנואל לסקר,  נירנברג  1896 , יוטיוב

### לבן: [[פרנק מרשל (שחמטאי)|פרנק מרשל]] שחור: עמנואל לסקר [[ניו יורק]] 1907

חוסה ראול קפבלנקה, אלוף העולם אמר:
In order to improve your game you must study the endgame before anything else; for, whereas the endings can be studied and mastered by themselves, the middlegame and the opening must be studied in relation to the endgame.
Last lectures (1966), p. 19

המשחק הזה בהחלט מלמד על שלב הסיום. לסקר העביר את המשחק מיידית משלב המציעה לשלב הסיום, וניהל אותו בצורה מופתית.

### לבן: [[עקיבא רובינשטיין]] שחור: עמנואל לסקר [[סנקט פטרבורג]] 1909

### לבן: עמנואל לסקר שחור: [[זיגברט טאראש]] [[סנקט פטרבורג]] 1914 ראשון

רגלי בודד, מנותק מיתר הרגלים נראה חלש שכן ניתן להגן עליו רק עם כלים. למרות זאת לא תמיד קל ללכוד רגלי כזה. על כל כלי שמאיים ללכוד אותו, ניתן להביא כלי שיגן עליו. לסקר מוצא דרך לעשות זאת - הוא מתחיל בהתקפה ישירה על הרגלי, ולאחר שזו לא מצליחה הוא פותח בהתקפה על הכלים שמגינים על הרגלי. לאחר שהתקפה זו נהדפת, הוא מתחיל בהתקפה על הרגלים שמגינים על הכלים שמגינים על הרגלי. לאט לאט נוצרות חולשות במחנה המגן, ובסופו של דבר מושג יתרון חומרי. במקרה זה זוכה לסקר בצריח תמורת פרש ושני רגלים, יתרון זעיר, אך די בכך לאלוף העולם כדי להכריע את המשחק.

### לבן: עמנואל לסקר שחור: [[זיגברט טאראש]] [[סנקט פטרבורג]] 1914 שני

בעמדה לאחר המסע ה-14 של השחור, לשחור יתרון רגלים באגף המלכה. במשחק טאראש בכלים השחורים היטיב לשחק, לאחר המסע ה-22 כפה על הלבן את החלפת הצריחים, ובכך הביא לביטוי את יתרון הרצים מול החולשה של הרגלי הכפול בטור ב'. לאחר המסע ה-27 לשחור הייתה עמדה זכויה לחלוטין והמסע 37...רה6+ 38. מו8 ר:ז7+ 39. מ:ז7 ר:ב3 ולשחור עמדה זכויה לחלוטין. השחור בחר באפשרות אחרת ורק המסע האטיודי 41. מז6! אפשר ללבן לסיים בתיקו.

## שחמטאים שניצחו את לסקר
רשימה זו מתייחסת לשחמטאים שניצחו את לסקר במשחק תחרותי רגיל (לא סימולטני ולא משחק בו קיבלו יתרון חומרי מלכתחילה):
* אלכסנדר אלכין - ציריך 1934
* קורט פון ברדלבן - ברלין 1889 דו-קרב +1 -2 =1, הייסטינגס 1895
* אוסיפ ברנשטיין - מוסקבה 1914 דו-קרב +1 -1 =0, סנקט פטרבורג 1914
* הנרי בירד - ליברפול 1890 דו-קרב +2 -7 =3, לונדון 1892
* ג'וזף הנרי בלקברן - הייסטינגס 1895, לונדון 1899
* יפים בוגוליובוב - ציריך 1934
* מיכאל בוטביניק - מוסקבה 1936
* גיולה ברייר - בודפשט 1911
* חוסה ראול קפבלנקה - הוואנה 1921 +4 -0 =10, ניו-יורק 1924, מוסקבה 1936
* הורציו קארו - ברלין 1890
* רודולף שארושק - נירנברג 1896
* מיכאל צ'יגורין - הייסטינגס 1895, ברייטון 1903 (דו-קרב +2 -1 =3)
* פיודור דוס-חוטימירסקי - סנקט פטרבורג 1909
* ראובן פיין - נוטינגהאם 1936
* סאלו פלור - נוטינגהאם 1936, מוסקבה 1936
* דוד ינובסקי - נירנברג 1896, פריז 1909 (דו-קרב +2 -2 =0, דו-קרב +1 -7 =2)
* גריגורי לבנפיש - מוסקבה 1925
* אנדור לילינטל - מוסקבה 1936
* גיולה מקובץ - גראץ 1890
* פרנק מרשל - פריז 1900, ניו-יורק 1940 (דו-קרב +1 -0 =1)
* ג'יימס מורטימר - לונדון 1892
* אהרון נימצוביץ' - ציריך 1934
* הרי נלסון פילסבורי - סנקט פטרבורג 1895/96 (פעמיים), נירנברג 1896, אוגסבורג 1900, קיימברידג' ספרינגס 1904
* איגנץ פון פופיל - ברסלב 1889
* ויאצ'סלאב רגוזין - מוסקבה 1936
* שמואל רשבסקי - נוטינגהאם 1936
* עקיבא רובינשטיין - סנקט פטרבורג 1909
* קרל שלכטר - קיימברידג' ספרינגס 1904, וינה-ברלין 1910 (דו-קרב +1 -1 =8)
* ג'קסון שוואלטר - דו-קרב +2 -6 =2
* גדעון סטולברג - ציריך 1934
* וילהלם שטייניץ - ניו-יורק, פילדלפיה, מונטריאול (דו-קרב +5 -10 =4), סנקט פטרבורג 1895/96, מוסקבה 1896/97
* זיגברט טאראש - הייסטינגס 1895, דו-קרב בדיסלדורף-מינכן 1908 (+3 -8 =5)
* קרלוס טורה רפטו - מוסקבה 1925
* לואיס ואן פליט - אמסטרדם 1889

## דו-קרבות

## לסקר המתמטיקאי

לסקר היה גם מתמטיקאי מכובד. את עבודת הדוקטורט במתמטיקה, עשה בשנים 1900–1902 באוניברסיטת ארלנגן, בהנחייתו של דויד הילברט. עבודת הדוקטורט שלו **Über Reihen auf der Convergenzgrenze** פורסמה בשנת 1901 בכתב העת "Philosophical Transactions".

לסקר היה זה שהציע את המושג אידיאל פרימרי, המכליל את מושג החזקה של מספר ראשוני מן המספרים השלמים לחוגים כלליים. תרומתו החשובה ביותר למתמטיקה היא משפט לסקר-נתר, המספק, עבור כל אידיאל של חוג קומוטטיבי נותרי, פירוק בתור חיתוך של מספר סופי של אידיאלים פרימריים. לסקר הוכיח את המשפט עבור חוגי פולינומים בכמה משתנים מעל שדה; מאמרו בנושא, Zur Theorie der Moduln und Ideale, פורסם בשנת 1905 בכתב העת "Mathematische Annalen". את ההכללה לחוגים קומוטטיביים נותריים, שלהם תפקיד מרכזי בגאומטריה אלגברית, הוכיחה אמי נתר.

## צדדים אחרים בחייו
לסקר עסק בפילוסופיה, והיה חבר טוב של אלברט איינשטיין. בשלב מאוחר בחייו היה להומניטר וכתב בלהט על הצורך בהשכלה מובנית ומעוררת השראה לצורך ייצוב והבטחת ביטחון האנושות. הוא החל לשחק ברידג' ונהיה לאמן במשחק זה, בנוסף למשחק הלוח הסיני גו אותו חקר.

הוא המציא את המשחק לאסקה, משחק דמוי דמקה, בו במקום לסלק את הכלים שנלקחו מהלוח מניחים אותם מתחת לכלי הלוכד.

המשוררת אלזה לסקר-שילר הייתה גיסתו, אשת אחיו, ברטולד לסקר, שהיה שחמטאי ורופא.

אדוארד לסקר, אמן בינלאומי לשחמט טען שהוא קרוב משפחה של לסקר. שניהם שיחקו בתחרות הגדולה שהתקיימה בניו יורק בשנת 1924.

ד"ר לסקר עסק רבות בפיתוח "תורת המאבק". הוא שאף להכללה וניסוח מתמטי של רעיון המאבק לצורותיו.
במסגרת זו, בחן משחקי לוח שונים כגון את שיטתו בשחמט סיכם בספר "**תורת השחמט**", שיצא גם בעברית.

## מספריו
[שמאל|ממוזער|250px|לסקר על בול של [טג'יקיסטן]]
*הגיון פשוט בשחמט, 1895 (12 הרצאות).
*מאבק, 1907.
*תחרות השחמט הבינלאומית של סנקט פטרבורג 1909 (ניתוח של אחת מתחרויות השחמט החזקות אי פעם, ספר שנלמד פעמים רבות על ידי אלכין).
*הבנת העולם, 1913.
*הפילוסופיה של הבלתי שלם, 1919.
*תורת השחמט (1925), מהדורה עברית: זמורה 1984 (ספר לימוד כללי שהיה מפורסם בחוגי השחמט הן בשל הטון הפילוסופי שלו והן בשל תוכנו).
*משחקי לוח של העמים, 1931.

## לקריאה נוספת
* ז'ק האנאק, עמנואל לסקר, לונדון 1952 (באנגלית).
*Schach und Schalom (שחמט ושלום) מאת Ludwig Steinkohl (לודוויג שטיינקוהל) שיצא ב-1995 בהוצאת Rochade Europa, בגרמניה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

* 
* מבחר תחבולות ממשחקיו,wtharvey.com
* פרופסור אלכס גורדון, עמנואל לסקר: הגאון שעל לוח השחמט ובין רעיונות התקופה, באתר הידען, 17 באוקטובר 2025

## משחקים מוסברים (באנגלית)
### 1904
* הרי נלסון פילסברי מול עמנואל לסקר, 3.5.1904,The Man who "Invented" 1.d4

### 1914

* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 28.4.1914,Finally, The World Champion! Capablanca vs Lasker St. Petersburg (1914)
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 11.5.1914, Stop Trying to Hit Me and Hit Me! Capablanca vs Lasker St. Petersburg (1914)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 18.5.1914, League of Legends Lasker vs Capablanca St. Petersburg (1914)
* עמנואל לסקר מול פרנק מרשל, 22.5.1914, Winning Big! Lasker vs Marshall St. Petersburg (1914)

### 1921
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 15.3.1921, Challenger? Or Champion?? Capablanca vs Lasker WCC Game 1 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 17.3.1921, Basic Chess Principles Lasker vs Capablanca WCC Game 2 (1921)
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 19.3.1921, Mixing it Up Capablanca vs Lasker WCC Game 3 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 23.3.1921, Tug-O-War Lasker vs Capablanca WCC Game 4 (1921)
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 29.3.1921,End of an Era? Capablanca vs Lasker WCC Game 5 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 30.3.1921, The Wounded Champion Lasker vs Capablanca WCC Game 6 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 3.4.1921, Unassailable! Lasker vs Capablanca WCC Game 8 (1921)
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 6.4.1921, A Surprise for Capa Capablanca vs Lasker WCC Game 9 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 8.4.1921, Havana Knights Lasker vs Capablanca WCC Game 10 (1921)
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 13.4.1921, I do Not Consider it Good Capablanca VS Lasker WCC Game 11 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 16.4.1921, Running Out Of Time Lasker vs Capablanca WCC Game 12 (1921)
* חוסה ראול קפבלנקה מול עמנואל לסקר, 19.4.1921, Waste of Time... or IS It? Capablanca VS Lasker WCC Game 13 (1921)
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 20.4.1921, Only One Genius Among Them Lasker vs Capablanca WCC Game 14 (1921)

### 1925
* קרלוס טורה רפטו מול עמנואל לסקר, 25.11.1925,Lasker Against The Windmills - The Mexican Immortal!

### 1936
* מיכאל בוטביניק מול עמנואל לסקר, 27.5.1936, Soviets Organized a Tournament to Show Their Supremacy, But One Man Wouldn't Have It
* עמנואל לסקר מול חוסה ראול קפבלנקה, 3.6.1936,Clash of Old Rivals Lasker vs Capablanca Moscow 1936.

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים אלופי עולם בשחמט
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:פרובלמאים יהודים
קטגוריה:שחמטאים יהודים גרמנים
קטגוריה:שחמטאים יהודים בשואה
קטגוריה:מחברי ספרי שחמט גרמנים
קטגוריה:מחברי ספרי שחמט יהודים
קטגוריה:פרובלמאים גרמנים
קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1868
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1941