יחסי בלגיה–ישראל

**יחסי בלגיה–ישראל** הם היחסים הדיפלומטיים שבין בלגיה לישראל.
ממוזער|שלט הקונסוליה הבלגית הפעילה בבית מספר 22 ברחוב בלפור בירושלים
[ממוזער|שלט בסמוך לבית ב[רחוב רחל אמנו 35, משכנה של הקונסוליה הבלגית במשך 25 שנה]]
בלגיה הצביעה בעד תוכנית החלוקה של האו"ם לארץ ישראל בשנת 1947 והכירה במדינת ישראל ב-15 בינואר 1950. לבלגיה שגרירות בתל אביב, ולישראל שגרירות בבריסל.

המלך אלברט ביקר בתל אביב בשנת 1933 והתארח אצל מאיר דיזנגוף. המלך בודואן והמלכה פביולה בקרו בישראל בשנת 1964. בחודש פברואר 2010, נקבע שלט לכבוד המלך אלברט הראשון, בכיכר המלך אלברט בתל אביב. הטקס התקיים בנוכחותו של ראש עיריית תל אביב רון חולדאי, ושגרירת בלגיה בישראל בנדיקטה פרנקינט .

שגריר בלגיה בישראל משנת 2024 הוא סטפן טייס.

## היסטוריה
בין השנים 1960-1963 שימש אלישיב בן חורין כשגריר ישראל במדינה. ב-1975, בלגיה הצביעה נגד החלטת האו"ם המשווה את הציונות לגזענות. דבר זה סייע לישראל לקשור קשרים רשמיים עם בלגיה ולהצטרף לקבוצת מערב אירופה ואחרות באו"ם. הסכמים דו צדדיים, מדעיים, כלכליים, ושל חילופי תרבות נחתמו בין המדינות, וקיימות מספר עמותות ידידות בין בלגיה לישראל. בית ההארחה ומועדון הסגל באוניברסיטה העברית, שנקרא בית בלגיה, נבנה בסיוע כספי של אגודת הידידים הבלגיים של האוניברסיטה העברית.

במאי 2018, לאחר אירועי העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה, שגרירת ישראל בבלגיה ובלוקסמבורג זומנה לשיחת נזיפה.

בפברואר 2020, בעקבות דיון שיזמה בלגיה במועצת הביטחון של האו"ם ואליו זימנה פעיל, שישראל טענה שהוא מקושר להחזית העממית לשחרור פלסטין, שמוגדר בישראל בתור ארגון טרור, סגן שגריר בלגיה זומן לשיחת נזיפה במשרד החוץ. בתגובה לכך, בלגיה זימנה את שגריר ישראל לשיחת נזיפה. לבסוף, בלגיה ביטלה את זימון הפעיל.

באוגוסט 2023, טענה שרה בממשלת בלגיה שישראל "מוחקת כפרים פלסטיניים". בעקבות כך, שגריר בלגיה בישראל, ז'אן לוק בודסון, זומן לשיחת נזיפה.

### חרבות ברזל - הידרדרות ביחסים
בשנת 2023 לאחר מתקפת הפתע של חמאס על ישראל ופרוץ מלחמת חרבות ברזל בלגיה לא גינתה ישירות את הטבח במסיבה ברעים ובקיבוצים. לאחר ההפצצות והכניסה הקרקעית של ישראל לעזה (לאחר שראש הממשלה אמר שחמאס מחזיק 222 חטופים ואת כל עזה כבני ערובה), בלגיה מצאה לנכון לגנות את ישראל ואף בהמשך קראה סגנית ראש הממשלה פטרה דה סוטר לנתק את הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל ולהטיל עליה סנקציות.

שגרירת ישראל בבלגיה עידית רוזנצוויג אבו ביקשה להקרין קטעים מסרט הזוועות של מחבלי חמאס אך סורבה בטענה לפרופגנדה ישראלית ו"הסטת השיח" מ"פשעי המלחמה של ישראל".

ראש ממשלת בלגיה אלכסנדר דה-קרו לצד ראש ממשלת ספרד ביקרו בקיבוץ בארי וצפו בחלק מסרט הזוועות. מיד לאחר שסיימו את ביקורו בירושלים, התייצבו בצד המצרי של מעבר רפיח, וקראו "להפוך לקבועה את הפסקת האש הזמנית על-מנת למנוע את המצב הקטסטרופלי שעובר על האזרחים ברצועת עזה". בעקבות מסיבת העיתונאים גינה ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו את סנצ'ס ודה קרו, ושר החוץ אלי כהן זימן את שגרירי ספרד ובלגיה בישראל לשיחת נזיפה.

בדצמבר 2023, הודיעה בלגיה על איסור כניסה למתנחלים קיצונים.

ביולי 2024, לאחר שהתאחדות הכדורגל הבלגית אמרו שישראל לא תתארח בבלגיה "עקב סיכונים ביטחוניים", הם הודיעו כי המשחק בין ישראל ובלגיה יתקיים בהונגריה.

בספטמבר 2025 הודיע שר החוץ הבלגי שבלגיה תכיר במדינה פלסטינית במהלך עצרת האו"ם אך ראש ממשלת בלגיה, בארט דה ובר הודיע באותו החודש שההחלטה על הכרה במדינה פלסטינית תיכנס לתוקף רק לאחר שחרור כל החטופים ופירוק חמאס מנשקו.

ב-23 בדצמבר 2025, כשנתיים לאחר שהוגשה תלונת דרום אפריקה נגד ישראל בגין רצח עם בבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ), הודיעה בלגיה על הצטרפותה לתביעה.

## יחסי הסחר בין בלגיה לישראל
לבלגיה ולישראל הסכם סחר חופשי במסגרת יחסיה של ישראל עם האיחוד האירופי.

בשנת 2009, היצוא הישראלי לבלגיה הגיע ל-2.37 מיליארד דולרים, והיבוא מבלגיה הסתכם ב-2.56 מיליארד. בשנת 2010, המסחר בין המדינות גדל בכ-50%.

במרץ 2010, ישראל ובלגיה חתמו על הסכם אמנת מס חדש על מנת לשפר את התחרותיות של חברות ישראליות הפועלות בבלגיה ולעודד השקעות בלגיות בישראל.

הסחר הכולל בין ישראל לבלגיה בין השנים 2014-2010 הסתכם בכ – 31 מיליארד דולר, כאשר הוא היווה כ-16% מהסחר בין ישראל למדינות האיחוד האירופי בשנים האלו.

ב-2014 ישראל ייצאה לבלגיה בהיקף של כ-3.3 מיליארד דולר, כ-5.76% מתוך סך היצוא הישראלי, ובאותה שנה ישראל ייבאה מבלגיה בהיקף של כ-3.2 מיליארד דולר, כ-4.27% מתוך סך היבוא הישראלי.

### יצוא
מבחינת סקטורים, ענפי היצוא הישראלים הגדולים ביותר לבלגיה בשנת 2014 הם:
#פנינים, אבנים יקרות, מתכות יקרות ופריטים מהם, חיקויי תכשיטים, מטבעות (כ-2.6 מיליארד דולר)
#מוצרי תעשיות כימיות והקשורות בהן (כ-0.13 מיליארד דולר)
#מכונות ציוד חשמלי, מפיקי תמונה וקול וחלקיהם (כ-0.12 מיליארד דולר)

### ייבוא
ענפי הייבוא הישראלים הגדולים ביותר מבלגיה לישראל בשנת 2014 הם:
#פנינים, אבנים יקרות, מתכות יקרות ופריטים מהם, חיקויי תכשיטים, מטבעות (כ-2.2 מיליארד דולר)
#מוצרי תעשיות כימיות והקשורות בהן (כ-0.4 מיליארד דולר)
#מכונות ציוד חשמלי, מפיקי תמונה וקול וחלקיהם  (כ-0.34 מיליארד דולר)

## ביקורים רשמיים מטעם שתי המדינות
[ממוזער|ביקור המלך [בודואן בישראל, 1964]]
ב-1964 ביקרו בישראל המלך בודואן והמלכה פביולה והתקבלו על ידי הנשיא זלמן שזר וראש הממשלה לוי אשכול.

ביוני 2016 נועד נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין עם ראש ממשלת בלגיה שארל מישל. במהלך בפגישה אמר מישל כי "כידיד יש לי את הזכות לומר לכם שאתם טועים" והוסיף לאמר כי הוא מתנגד לתנועת ה-BDS אך הוא בעד סימון מוצרים המיוצרים בהתנחלויות. באותה שנה מרטין שולץ, נשיא הפרלמנט האירופי ניסה ליזום פגישה בין הנשיא ריבלין ונשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס בבריסל. ריבלין השיב בחיוב להצעה ואילו עבאס סירב לפגוש את ריבלין.

בפברואר 2017 ביקר ראש ממשלת בלגיה, שארל מישל, בישראל ונפגש בין השאר עם מייסד שוברים שתיקה ועם מנכ"ל בצלם. בעקבות זאת זומן שגריר בלגיה בישראל לשיחת נזיפה במשרד החוץ.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*