השפעת מגפת הקורונה על כלכלת ישראל

**השפעת מגפת הקורונה על כלכלת ישראל** מתייחסת לאופן שבו מגפת הקורונה (COVID-19), שהחלה בסוף 2019 והתפשטה במהירות ברחבי העולם, שינתה והשפיעה על הפעילות הכלכלית במדינת ישראל. בתחילת המגפה, ישראל חוותה ירידה חדה בפעילות הכלכלית, עם ירידה בתמ"ג, עלייה בשיעור האבטלה, וצניחה ביצוא ובתיירות. כדי להתמודד עם ההשפעות, הממשלה הטילה סגרי קורונה, סגרה את הגבולות, והטילה הגבלות על עסקים. עם זאת, הממשלה יישמה תוכניות סיוע כלכליות, כולל מענקים, הלוואות ומענקי שכר, כדי לתמוך בעסקים ובאזרחים. תמיכה זו סייעה במיתון הירידה הכלכלית, אך לא מנעה עלייה בשיעור האבטלה. לאחר סיום הסגרים, הכלכלה החלה להתאושש, עם עלייה בצריכה הפרטית, עלייה ביצוא, והתאוששות בתיירות. עם זאת, האי-ודאות נמשכה, והשפעת המגפה ניכרה גם בשנים שלאחר מכן.

## המשבר
בעקבות מגפת הקורונה בישראל, החל מיתון בישראל. חברות רבות נפגעו כלכלית. המגפה פרצה במהלך המשבר הפוליטי בישראל (2019–2020). התקציב היה המשכי ונפרץ בשל המשבר. חוק יסוד: משק המדינה שונה בהוראת שעה. ראש ממשלת ישראל היה בנימין נתניהו ושר האוצר היה משה כחלון.
[ממוזער|קניון [הקריון בקריית ביאליק סגור במוצאי שבת בעקבות מתן ההוראה על סגירת מרכזי קניות]]
אל על ביטלה מספר רב של טיסות, וההערכה כי הפסדיה יעמדו על 200 מיליון דולר. בעקבות כך החלה החברה בהליך פיטורים של 1,000 עובדים, וכן קיצצה את שכר העובדים הבכירים ב-20%. חברות תעופה נוספות ביטלו את טיסותיהן לישראל. ב-8 במרץ 2020 הודיעה רשות שדות התעופה שהיא מוציאה כ-70% מהעובדים הזמניים לחופשה ללא תשלום. ככל שנמשך המשבר נהגו כך מעסיקים נוספים. למחרת, הודיעו חברות התעופה ארקיע וישראייר על הפסקת טיסותיהן מחוץ לישראל. בהמשך רוב פעילות ארקיע ואל הופסקה לחודשים ורבים מקרב עובדיהן הוצאו לחל"ת. הייתה צניחה בתיירות. בתקופה זאת, הענף ניסה להתאים את עצמו למצב.

בדומה לחברות בעולם, גם חברות בישראל אפשרו לעובדיהן לעבוד מהבית, כאשר תפקידם מאפשר עבודה סדירה מהבית. ב-16 במרץ הודיע נתניהו על מעבר המגזר הציבורי למתכונת מצומצמת, והנחיית המגזר הפרטי לצמצם אף הוא נוכחות עובדים במקומות העבודה ב-70%, בכפוף ליכולת לשמור על מרווח של שני מטרים בין עובד לעובד. הוחלט כי עובדי המגזר הציבורי שידרשו שלא להגיע לעבודתם יצאו לחופשה בתשלום.

במהלך המשבר חקלאים ביקרו את התנהלות רשתות השיווק והמדינה על המשך ייבוא פירות וירקות מחוץ לישראל ובפרט מטורקיה, מה שאילץ אותם להשמיד תוצרת רבה. לפי נתוני הוצאת אשראי של בנק ישראל, בתחילת המשבר, היה זינוק בהוצאה ברשתות המזון ובתי המרקחת וצניחה בכל שאר הענפים. בהמשך הייתה התאוששות בחלק מהענפים כמו חשמל ודלק. בתחילת מאי, היו הוצאות נמוכות בתיירות, במסעדות, בחינוך ובפנאי.

מגפת הקורונה הייתה בעלת השפעה גם על ענפי האירועים והחתונות בישראל, לפי נתונים שפרסם מרכז המחקר והמידע של הכנסת, אומדן הנזקים הכספיים לענף אולמות האירועים של ביטול חתונות בתקופת המשבר נעה בין 1.2–1.6 מיליארד שקלים. עשרות אולמות וגני אירועים נסגרו בעקבות המשבר, ורבים אחרים נקלעו לקשיים כלכליים עקב הצורך במימון השקעות אשר בוצעו טרם פרוץ המגפה. עד לחודש מאי 2020, לא ניתן מענה ממשלתי ספציפי לענף זה, אלא רק במסגרת המענה לכלל ענפי המשק אשר עמדו בתבחינים המוגדרים לתוכניות הסיוע. במהלך המשבר, אולמות ועסקים בענף זה הפסיקו את פעילותם השוטפת, אולם עדיין נדרשו להעביר את דמי השכירות ולשלם לספקים בהתאם להתחייבויותיהם, בחודש יוני 2020 הקימה ממשלת ישראל צוות בין משרדי אשר המליץ לחוקק הסדרים פרטניים לחוזים בענף אולמות האירועים, הוחלט לסייע לאותם בעלי עסקים בתשלום הוצאותיהם בתלות במידת הפגיעה, וכן הוחלט על מסלולי הלוואות בערבות מדינה כצעד לתמיכה בבעלי האולמות הפועלים להחייאת עסקיהם בעת החזרה לשגרה.

עקב הנחיות ההתקהלות, עסקים רבים נאלצו להוציא עובדים לחופשה ללא תשלום או לפטר עובדים. שירות התעסוקה צמצם את הפעילות בסניפיו והפנה אנשים להירשם כדורשים דמי אבטלה דרך האתר, אשר קרס בשל העומס. ב-26 באפריל מספר הנרשמים לשירות התעסוקה עלה על מיליון איש, שיעור אבטלה של 27.4%, 87.9% מתוכם בחל"ת. שיעור המפוטרים גדל מ-6.3% מהנרשמים במרץ ל-11.8% מנרשמי אפריל.

החל מסוף אפריל החלו הקלות על המגבלות. עסקים נפתחו בהדרגה בכפוף להנחיות. בתחילת מאי, החל תהליך חזרת עובדי המגזר הציבורי לעבודתם. במהלך מאי, נפתחו מוסדות החינוך. לפי מנכ"ל משרד הבריאות, משה בר סימן טוב, "אנחנו רוצים לשמור על שגרה כלכלית, אבל חשוב ממנה לשמור על התחלואה", הוסיף. "אנחנו בחשיבה מאומצת עם משרדי הממשלה כדי לשמור על האיזון הזה". הוא אמר שהם בעד שהתמריצים הכלכליים יאפשרו לאנשים לממש את הנחיות משרד הבריאות.
ממוזער|אזור המזון בקניון עזריאלי לאחר פתיחת הקניונים מחדש ב-7 במאי
ב-17 במאי, הושבעה ממשלה חדשה וחלו שינויי תפקידים. נתניהו נשאר ראש הממשלה. בני גנץ מונה לראש ממשלת ישראל החלופי. ישראל כ"ץ היה שר האוצר החדש.

ב-12 במאי, רשתות אופנה ומסחר פרשו מלשכת המסחר במטרה להקים גוף בלעדי שייצגם. בסוף מאי, דווח על ירידה חדה בתוצר ובהוצאה הפרטית במהלך הרבעון הראשון של 2020. היו עסקים שנסגרו. ב-31 במאי, עצמאים ועסקים התלוננו על סיוע שהובטח להם ולא התקבל. כמו כן, טענו כי חלק מההצהרות של הממשלה היוצאת ושל ראש הממשלה נתניהו – לא מומשו.

בתחילת יולי, החלו להסגר עסקים מחדש וחזרו מגבלות בשל עליה בתחלואה. דווח שחצי מתוכנית החילוץ הכלכלית לא הגיע למשק. הגירעון המצטבר הגיע ל-6.4% מהתמ"ג. באותו יום, דירקטוריון אל על אישר את המתווה לפיו חברת התעופה תנפיק מניות בהיקף 150 מיליון דולרים – שאותן תרכוש המדינה. נוסף לכך, המדינה תערוב להלוואה בסך 250 מיליון דולרים שהחברה תיקח מהבנקים, ותמנה נאמן שיפעל למכירת החברה.

באמצע אוגוסט נקבע רשמית שישראל נמצאת במיתון. בספטמבר העריך ארגון לקט שהמשבר הביא לתוספת של כ-145 אלף איש שנכנסו למצב של חוסר-ביטחון תזונתי. המגפה הובילה לפיטורין, רבים מהמפוטרים היו בעלי שכר נמוך מהממוצע, מה שגרם לשכר הממוצע במשק לעלות. העלייה יכולה להשפיע על מחירי החשמל, הארנונה שכר נציגי הציבור וכו'. לכן, הוקפא השכר הממוצע במשק. בספטמבר ובדצמבר הוטלו 2 סגרים ארציים וביניהם הקלות. הכנסת פוזרה בשל אי העברת תקציב המדינה וביוני 2021 הושבעה ממשלת ישראל השלושים ושש. ממשלה זו העבירה תקציב לשנים 2021 ו-2022.

בסוף 2020, חזה ה-OECD כי ירידה בתוצר הזהה לממוצע העולמי ב-2020 ושיקום איטי יותר ביחס לממוצע העולמי ב-2021. זאת בגלל חשש מאבטלה רבה והליכי חדלות פירעון כשתסתיים התמיכה הממשלתית. וכן נאמר: "אישור תקציב 2021 בישראל במהירות האפשרית יוריד את חוסר הוודאות וישפר את השקיפות הפיסקלית".

המשבר הכלכלי בישראל הוא אחת הסיבות להתגברות המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש.

בתחילת 2022, היו שיבושים והיעדרויות בשל עליה חדה בהדבקה. במרץ 2022, ישראל חזרה לרמת התעסוקה של טרום המגפה.

### הקלות וסיוע
מטרות המדיניות הכלכלית בתקופת המשבר נחלקה לשתי תקופות – בעת המשבר: פעולות סיוע לשם הישרדות משקי הבית, העסקים והארגונים (המגזר השלישי), ובעיקר על ידי אספקת נזילות והשעיית הוצאות ומיסים. לאחר המשבר: פעולות לשם הצלת העסקים והארגונים והעלאת ביקושים לשם חזרה מהירה למסלול של צמיחה מהירה. לאחר הגדלת גירעון וצמיחה שלילית בשנת 2020, הכלכלה בשנת 2021 איזנה חלק מהפערים עם צמיחה של 6.5% והפחתת הגירעון ל־4%.

בסקירה של קרן המטבע הבין-לאומית מפברואר 2022, הובעה תמיכה במדיניות הכלכלית הישראלית ביחס למגפה ותוארו המלצות כגון השקעה בתחומים מסוימים, התייעלות ממשלתית והעלאת מיסים (בעיקר לעשירים).

### תוכניות כלכליות
ב-11 במרץ, הודיע נתניהו שהממשלה תגדיל את היקף הסיוע שיועבר למשק בשל משבר הקורונה, מ-4 ל-10 מיליארד שקל. ב-30 במרץ, שר האוצר כחלון הציג את התכנית הכלכלית להתמודדות עם המשבר. ב-8 במאי, תוכנית הסיוע להתמודדות עם קורונה הורחבה מ-80 ל-100 מיליארד שקל. עם זאת, היו שביקרו על איטיות בקבלת ההחלטות, על המימוש, או על מצב אי הודאות. למשל, עצמאים ועסקים התלוננו על סיוע שהובטח להם ולא התקבל. כמו כן, טענו כי חלק מההצהרות של הממשלה היוצאת ושל ראש הממשלה בנימין נתניהו – לא מומשו. ביולי, דווח שחצי מהתכנית לא הגיע למשק. אחרי ביקורת, ב-9 ביולי, הציגו נתניהו ושר האוצר כ"ץ תוכנית חילוץ חדשה למשק. התכנית כונתה "רשת ביטחון כלכלית 2020–2021". היקפה 50 מיליארד ש"ח. היא הציגה סיוע לטווח רחוק. למשל, התכנית כללה מענק דו-חודשי לעצמאים. נבחרי הציבור קבעו את הקריטריונים. בשל הסגר השני, פורסמה תוכנית כלכלית נוספת אשר כללה בין היתר מענקים לשימור עובדים ומתן תוספת של 67% למענק עבור מס הכנסה שלילי ל-2020 בעבור אפריל-דצמבר. בסגר השלישי הוצגה תוכנית למתן מענקים שיוענקו במהלכו במקום ביוני 2021.

### אבטלה
המוסד לביטוח לאומי הודיע שעובדים שהוצאו לחל"ת לתקופה של 30 יום לפחות, יהיו זכאים לדמי אבטלה ותקופת האכשרה לקבלת דמי אבטלה צומצמה ל-6 חודשים. ב-26 במרץ הודיע מנכ"ל הביטוח הלאומי על הקדמת המקדמה לפני הפסח.

בהמשך להודעת ראש הממשלה ב-16 במרץ על צמצום הפעילות במשק, הודיע כי הוחלט לקצר את תקופת האכשרה לקבלת דמי אבטלה לעובדים שהוצאו לחל"ת בעקבות המשבר ל-6 חודשים במקום שנה, זאת כדי לאפשר לעובדים חדשים יחסית לקבל גם הם את הקצבה.

ב-27 במרץ אושרה הגמשה של כללי הזכאות לדמי אבטלה, ומתן מענק למובטלים שאינם זכאים לדמי אבטלה (אנשים שהגיעו לגיל 67 ועצמאים). אושרו גם דרכי סיוע לעסקים. ב-24 באפריל, אושר שמפוטרים מעל לגיל הפנסיה יקבלו עד 4,000 שקלים במאי, נוסף על 6,000 השקלים שאושרו במרץ-אפריל.

בסוף אפריל, ראש הממשלה נתניהו ושר האוצר כחלון, בתמיכת נגיד בנק ישראל, החליטו להקצות תקציב מיוחד נוסף של עד 6 מיליארד ש"ח לשימור והחזרת עובדים למעגל התעסוקה במשק. תהליך קביעת המדדים לקבלת הסיוע נמשך כמה שבועות.

עקב איסור על כפל קצבאות, זכאים שיצאו לחל"ת נאלצו לבחור בין כמה אפשרויות, דבר שעורר קשיים. בסוף מאי, אחרי דיווח תקשורתי על הקשיים, סוכם על פתרון שכלל ההחזר. אושר חוק המסדיר את העניין.

בנובמבר, סיכמו משרד האוצר והביטוח הלאומי על הענקת מענק חד-פעמי למובטלים ומענק יומי לשבים לעבודה.

בתחילת 2021, הותר לעצמאים להוציא כספים מקרן הפנסיה לצורך תשלום "דמי אבטלה".

שר האוצר אביגדור ליברמן הציג מודל ליציאה הדרגתית ממודל החל"ת שסיפק מענקים למי שיצא לחופשה ללא תשלום תחילתו ב-1 ביולי 2021.

### המגזר העסקי
ב-8 במרץ 2020 הודיעו ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר האוצר משה כחלון שתיפתח קרן סיוע לחברות שנפגעו מהשלכות הנגיף, סכום הקרן יעמוד על היקף של 4 מיליארד ש"ח. לאחר מכן הודיע משרד האוצר כי סכום הקרן יעמוד על היקף של 2.5 מיליארד ש"ח ורק במידת הצורך תורחב ל-4 מיליארד, עוד סוכם כי לא תפתח קרן סיוע חדשה, והאוצר ישתמש בקרן להעמדת הלוואת לעסקים קטנים ובינוניים בערבות המדינה. ב-11 במרץ הוגדל היקף הקרן ל-10 מיליארד שקלים.

ב-15 במרץ הודיע נגיד בנק ישראל אמיר ירון כי הבנק יקים קרן הלוואות ייעודית בריבית מופחתת כדי לסייע לעסקים המתקשים להתמודד, וכן כי הבנק הגדיל את האפשרות להיכנס לאוברדרפט ואת מסגרות האשראי. מעבר לכך, קרא לסיוע ממשלתי ואף קרא לממשלה להרחיב את התקציב כדי להתמודד עם משבר הקורונה, אף מעבר למגבלות הפיסקליות ולתקציב ההמשכי (שחל בשל אי היכולת להעביר תקציב חדש על רקע המשבר הפוליטי בישראל (2019–2020)). נכון למאי, תקרת הערבות הממשלתית בהלוואות לעסקים הייתה 15 אחוזים.

בהמשך להודעת נתניהו ב-16 במרץ הודיע כחלון שמגובש תוכנית תמריצים בשווי 5 מיליארדים לעידוד לעסקים קטנים ובינוניים, וכי עסקים יוכלו להיות מפוצים בעד 6,000 שקלים בגין הפסדים שנגרמו מהמשבר. ב-30 במרץ הוצגה חבילת הסיוע הכלכלית. בתוכה הייתה הבטחה למענק סיוע לעסקים קטנים. ב-2 באפריל, אושרה פעימה ראשונה, שהורחבה בהמשך. ב-24 באפריל, אושרה הפעימה השנייה של המענק לעצמאים. בפעימה הראשונה שולמו מענקים בסכום ממוצע של כ-4,000 שקל ליותר מ-170 אלף איש. סך המענקים בפעימה השנייה מוערך ב-2.8 מיליארד שקל. הקריטריונים נקבעו על ידי שרי הממשלה. היו שביקרו על איטיות בקבלת ההחלטות, על המימוש, או על מצב אי הודאות. על רקע הביקורת, מנגנון החלוקה שונה ונוספה פעימה שלישית. ב-26 במאי, הפעימה השלישית בוטלה. בסוף יוני, פורסם שפעימה שלישית תנתן בשל העלייה בתחלואה להחזרת חלק מהמגבלות.

ב-21 באפריל, אושרו תקנות שיאפשרו פטור מארנונה לעסקים מסוימים. ב-31 במאי, אושרה תוכנית הסיוע שנועדה להחזיר את המשק לתפקוד, וכוללת מענק עבור כל עובד שיוחזר מחל"ת. היא תחוקק בכנסת.

### סיוע אחר
במסגרת צעדי האוצר לשמירה על יציבות המשק, העניקה המדינה סובסידיה של מאות מיליוני שקלים לחברות הגז בבניית קו צינור גז למצרים. בתחילת אפריל, אושר מענק 500 שקלים להורים לילדים (עד 4) ולמקבלי קצבאות מסוימות.

בסוף אפריל, הוחלט מתן תגמול כספי לרשויות מקומיות, בשל ירידה חדה בתשלומי הארנונה שהעבירו עסקים. מתוך אותו סכום, יועברו רק קרוב ל-2% לרשויות ערביות: 47 מיליון שקל מתוך 2.8 מיליארד שקל כי אין בשיטחן עסקים רבים. מסיבה זאת ועל רקע המצב הכלכלי, הרשויות הערביות הודיעו על שביתה. ביוני, הנחה השר דרעי להעביר סיוע לרשויות מקומיות בדירוג סוציו אקונומי 1 עד 3, בהן הערביות והדרוזיות. גובהו 160 מיליון ש"ח. בנק ישראל אפשר דחייה בתשלומי משכנתאות.

ביולי, נתניהו וכ"ץ הציגו תוכנית מענקים. אמורה להעניק 2,000 שקלים למשפחה עם ילד אחד, 2,500 למשפחה עם שני ילדים ו-3,000 למשפחה עם שלושה ילדים ומעלה. האזרחים ללא ילדים היו אמורים לקבל 750 שקלים. בעקבות דרישות כחול לבן, העבודה וחברי ועדת הכספים שונתה התכנית. למשל, כל ילד קיבל מענק ולא שולמו מענקים למי שהכנסתו ב-2019 הייתה גבוהה מ-651 אלף שקל בשנה. בהמשך, חילים שהשתחררו בשנת 2020 קיבלו מענק מיוחד.

ביולי 2021, אושר סיוע לתיירות, ובנובמבר תוספת למענקי הקורונה. סיוע נוסף בתיירות אושר בדצמבר 2021, כולל סיוע בהסבה מקצועית. סיוע בתחום התרבות קודם בינואר 2022. בהמשך, הוזרמו מקדמות של מס הכנסה ומע"מ. לאחר מכן, סופק סיוע לעצמאים, עסקים קטנים ובינוניים עם מחזור שנתי מסוים, שספגו ירידה של אחוז מוגדר במחזור בינואר–פברואר 2021, בהשוואה לשנת 2019.

## קישורים חיצוניים
* אינדיקטורים מהירים נבחרים למצב הפעילות הכלכלית במשק בזמן משבר הקורונה, באתר בנק ישראל
* 
* 
* 
* 
* 
* מרכז טאוב, כלכלת הקורונה – ההיבטים החברתיים-כלכליים של המשבר, 29 באוקטובר 2020
* 
* 
* סקירה על מצב העסקים והסיוע להם בגין משבר הקורונה וגל האומיקרון, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 14 בפברואר 2022

## הערות שוליים

קטגוריה:ההשפעה החברתית-כלכלית של התפרצות נגיף קורונה
קטגוריה:משברים כלכליים
קטגוריה:מגפת הקורונה בישראל
קטגוריה:ישראל: היסטוריה כלכלית