open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סטיבן גארדנר

**סטיבן גארדנר** (באנגלית: **Steven Gardiner**; נולד ב-12 בספטמבר 1995) הוא אתלט מאיי בהאמה, אלוף אולימפי (טוקיו 2020), אלוף העולם (דוחה 2019) וסגן אלוף העולם (לונדון 2017) בריצת 400 מטר ובעל מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) בריצת שליחים 4X400 מטר.

## ביוגרפיה

גארדנר זכה שלוש פעמים רצופות באליפות איי באהמה בריצת 400 מטר (2015–2017). 

### 2015
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין הוא סיים במקום 16 ריצת 400 מטר בתוצאה של 44.98 שניות. נוסף לכך, הוא השתתף בריצת שליחים 4x400 מטר שנפסלה בשלב המוקדמות. באותה שנה זכה בתחרות ליגת היהלום באוסלו. 

### 2016
#### מדליית ארד אולימפית
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו הוא זכה במדליית ארד בריצת שליחים 4X400 מטר ביחד עם אלונזו ראסל, מייקל מת'יו וכריס בראון בשיא לאומי חדש של 2:58.49 דקות, אחרי ארצות הברית (2:57.30 דקות) וג'מייקה (2:58.16 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום 11 בריצת 400 מטר בתוצאה של 44.72 שניות.

### 2017
#### סגן אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט 2017 הוא זכה במדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 44.41 שניות, אחרי וייד ואן ניקרק מדרום אפריקה (43.98 שניות) ולפני עבדאללה חרון מקטר (44.48 שניות). בתחרויות ליגת היהלום שנערכו בדוחה ובסטוקהולם אותה שנה הוא זכה במדליות זהב בריצת 400 מטר 

### 2018
בתחרות ליגת היהלום שנערכה בדוחה, קטר ב-4 במאי 2018 הוא זכה בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 43.87 שניות ובשאנגחאי. בתחרות שנערכה בקורל גייבלס, פלורידה ב-8 באפריל 2018 קבע גארדנר בריצת 200 מטר שיא אישי חדש של 19.75 שניות.

### 2019
#### אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-4 באוקטובר 2019 הוא זכה במדליית זהב בשיא לאומי חדש של 43.48 שניות, לפני אנתוני זמבראנו מקולומביה (44.15 שניות) ופרד קרלי מארצות הברית (44.17 שניות).

### 2021
#### אלוף אולימפי
באולימפיאדת טוקיו זכה גארדנר במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 43.85 שניות, לפני אנתוני זמבראנו (44.08 שניות) וקיראני ג'יימס מגרנדה (44.19 שניות).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטים בהאמים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אלופים אולימפיים: ריצת 400 מטרים (גברים)
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית
קטגוריה:אצנים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אצנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:נושאי דגל איי בהאמה באולימפיאדה
קטגוריה:ילידי 1995
ארוחת לילה

[שמאל|ממוזער|250px|פרוסת [לחם מלא]]
[שמאל|ממוזער|250px|[מרק ירקות]]
[שמאל|ממוזער|250px|[סלט ירקות לצד פרוסות לחם מלא]]
**ארוחת לילה** היא הארוחה שאוכלים בשעות הערב המאוחרות או בשעות הלילה המוקדמות. ישנם שני סוגים של ארוחות לילה: ארוחה שאוכלים סמוך לזמן השינה עצמו, ולפעמים על יד המיטה עצמה, וארוחה שאוכלים בשעות הלילה המאוחרות, בדרך כלל בהפרש של 3-4 שעות מארוחת הערב.

ארוחת הלילה כוללת בדרך כלל מאכלים קטנים ופשוטים על מנת שלא להעמיס על מערכת העיכול ולאפשר שינה עמוקה וארוכה.

כאשר אוכלים ארוחת לילה סמוך לזמן השינה, לא כדאי לאכול בארוחה פחמימות פשוטות או מאכל מתוק, כיוון שארוחה מסוג זה תאט את קצב פירוק השומן במהלך הלילה. דוגמאות למאכלים שלא כדאי לאכול בארוחת לילה שסמוכה לשינה הן חלב, פירות, דברי מאפה, תירס, חטיפים מלוחים, גלידות למיניהן, קורנפלקס ושייקים למיניהם. מאכלים שכן מומלץ לאכול בארוחה צריכים להכיל פחמימה מורכבת עם שומן או חלבון, לדוגמה פרוסת לחם מלא עם טחינה, גבינה או ממרח אבוקדו.

כאשר רוצים לאכול ארוחת לילה בשעות הלילה המאוחרות, כדאי לאכול מאכלים קלים שמערכת העיכול מתמודדת איתם בקלות כגון ירקות, ובפרט מרק ירקות, שפשוט יחסית לעיכול. עדיפות שנייה בקטגוריית הירקות היא סלט ירקות או ירקות חתוכים שמתעכלים לאט יותר מאשר הירקות הרכים שבמרק. גם כמה קרקרים יכולים להיות ארוחת לילה טובה, המתעכלת בקלות. גם דייסת קוואקר יכולה להיות ארוחת לילה טובה כי היא מלאה בסיבים תזונתיים ומשרה תחושה רגועה במעי. בארוחת לילה מסוג כזה לא כדאי לאכול שומנים, שמתעכלים הכי לאט, וכדאי לאכול ארוחת לילה בנחת.

## לקריאה נוספת
* מה מומלץ לאכול לפני השינה? מתוך פוסט של מיה מינסטר שגב בעמוד הפייסבוק שלה.
* לאכול בלילה: ככה עושים את זה נכון מתוך מאמר באתר האינטרנט של סופר-פארם.
* 10 ארוחות לילה מומלצות מתוך מאמר באתר האינטרנט Saloona.
* ארוחת לילה: מה מותר ומה אסור? מתוך מאמר באתר האינטרנט בא במייל.

לילה
איפה (יחידת מידה)

ממוזער|250px|שמאל|הפסוק על קיר בבית המשפט העליון
ממוזער|איפה ג' סאים. אמצעי זיכרון למדידת נפחים מקראיים ותלמודיים.
**איפה** היא יחידת מידה מקראית לנפח שהייתה בשימוש בתקופת המקרא, המשנה והתלמוד. מידת האיפה שימשה למדידת מאכלים יבשים.

## מקור המידה
מידה זו נזכרה בתורה בפרשת הונאה במידות ומשקולות: 

בנביא הוזכרה מידת האיפה גם בשם "בת":  מידת שניהם שווה מלבד שהבת שימשה למדידת לח, ואילו מידת האיפה שימשה למדידת יבש.

## שיעורה
שיעור האיפה הוא שלוש סאין, וכך אמרו בתלמוד: על מנת לזכור את היחס בין מידות הנפח, נפוצה המנמוניקה "כאס־קלב יגודו" ופירושה הוא: **כ**ור, **א**יפה, **ס**אה, **ק**ב, **ל**וג, **ב**יצה. ערך הגימטריה של האותיות "יגודו" הן ההכפלות הנדרשות למעבר בין היחידות: כור מכיל **י** (10) איפות, איפה מכילה **ג** (3) סאים, סאה מכילה **ו** (6) קבים, קב מכיל **ד** (4) לוגים, לוג מכיל **ו** (6) ביצים.

## שיעורה במידות זמנינו
שיעור האיפה במידות זמנינו תלוי במחלוקות היסודיות בין אחרונים בשיעור ה"ביצה":

בספרי ההלכה נחלקו האחרונים בשיעור ה"כביצה", כאשר סיבת המחלוקת היא האם נתקטנו ה"ביצים" מכמות שהיו בזמן התלמוד (נשתנו הטבעים) או לא. מחלוקת זו משפיעה אף על שיעור האיפה, מאחר ששיעור איפה אחת הוא שלוש סאין, ושיעור הסאה הוא 144 ביצים. על מנת לדעת מהי כמות מידת האיפה יש להכפיל את שיעור הביצה ב־432. נמצא שמידת שיעור הסאה בשיעורי זמנינו תלוי בדעת אותם אחרונים מהו שיעור הביצה:

לדעת הרב חיים נאה שנפח שיעור ביצה הוא 57.6 סמ"ק לפיכך לדעתו שיעור האיפה (שהוא 432 ביצים) הוא כ־25 ליטרים (24,883 סמ"ק).

ולדעת החזון איש ששיעור הביצה הוא 99.53 סמ"ק נמצא ששיעור האיפה הוא כ-43 ליטרים (42,997 סמ"ק).

## מטבע לשון
כיום נהוג להשתמש במטבע הלשון "איפה ואיפה" ככינוי לאפליה.

מקור הביטוי הוא מהפסוק בתורה , שעוסק באיסור הונאת המידות, ופירושו של הפסוק הוא, שלא יהיה לאדם שתי מידות של "איפה", "איפה" אחת בנפח מרובה מכפי שהיא אמורה להיות כאשר בא לקנות (ונמצא שמרוויח שמקבל יותר), ו"איפה" נוספת בנפח מועט כאשר מוכר לאחרים (ומרוויח שמוכר פחות מהנצרך).

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחידות מידה קדומות
קטגוריה:יחידות מידה: נפח
קטגוריה:שיעורי חז"ל
אריקה ואל

**אריקה ואל** (בגרמנית: **Erica Vaal**; 1927 – 17 באוקטובר 2013) הייתה שחקנית ומנחה אוסטרית.

## ביוגרפיה
ואל נולדה בווינה ולמדה באוניברסיטה למוזיקה ואמנויות הבמה של וינה, לאחר סיום לימודיה היא נסעה לעבוד ברומא ושם השתתפה במופעי תיאטרון, בסרטים בינלאומיים דוגמת "המסע" לצד דברה קר ובמספר סרטים איטלקיים דוגמת "שוד בשלושה רובעי זמן" עם דליה לביא.

ב-1967 נבחרה להנחות את תחרות האירוויזיון בווינה - בין היתר לאור היותה דוברת מספר רב של שפות. לאחר הנחייתה המוצלחת רשות השידור האוסטרית הזמינה אותה להנחות מספר תוכניות טלוויזיה נוספות. 

ב-1972 היא שיחקה בפרק של סדרת טלוויזיה המבוססת על הספר "החייל האמיץ שווייק".

בשנים 1992–1994, למדה באוניברסיטת הוואנה שבקובה.

ואל נהגה לטייל ברחבי העולם וכתבה שני ספרים אודות מסעותיה. היא עסקה בצילום ותערוכת היצירות הראשונה שלה נקראתה "הפרחים של השדרה החמישית" והוצגה במוזיאון האתנולוגיה שבווינה מדצמבר 1999 ועד פברואר 2000. בנובמבר 2000 היא הוציאה לוח שנה עם אומנות קובנית בשם "סאבור קובנו".

הייתה נישאה למפיק הקולנוע ויטור פאהלן ואם לבת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אוסטריות
קטגוריה:מנחי האירוויזיון באוסטריה
קטגוריה:אוסטריות שנולדו ב-1927
קטגוריה:נפטרות ב-2013
קטגוריה:נפטרים ב-2013
נמל התעופה הבין-לאומי סילביו פטירוסי

**נמל התעופה הבין-לאומי סילביו פטירוסי** (בספרדית: **Aeropuerto Internacional Silvio Pettirossi**) שוכן בקרבת בירת פרגוואי אסונסיון. הוא משמש כנמל התעופה הראשי של המדינה מתוך ארבעת נמלי התעופה הבינלאומיים בה. בשנת 2017 עברו בנמל 1,180,111 נוסעים.

## הנמל
הנמל שוכן ליד העיר לוקה (Luque) שבצפון-מזרח מטרופולין אסונסיון. הוא נקרא על שם האוויראי המקומי סילביו פטירוסי . לפני כן נקרא הנמל על שמו של אלפרדו סטרסנר, הרודן הצבאי של פרגוואי.

בנמל מסלול טיסה אחד, שכיוונו הכללי הוא מצפון לדרום. בנייני הנמל ממוקמים ממזרח למסלול הטיסה. בנמל טרמינל אחד ובו שתי שלוחות - הצפונית ובה שני שערי עלייה למטוס והדרומית ובה ארבעה שערים. כל השערים מצוידים בגשרי עלייה למטוס.

בשנים 2010 עד 2017 חלה עלייה של 60% במספר הנוסעים שעברו דרך הנמל.

בדצמבר 2015 החל לפעול קו התעופה של חברת אייר אירופה בין הנמל לבין מדריד שבספרד. בכך חודשה התעופה הישירה בין אירופה לבין פרגוואי לאחר הפסקה של 21 שנים. בעבר פעלו טיסות ישירות בין הנמל לבין אירופה על ידי החברות איבריה ולופטהנזה.

במהלך מגפת הקורונה הפסיק הנמל את פעילותו למשך שבעה חודשים.

הנמל משרת כעשר חברות תעופה, המפעילות קווים אל יעדים במדינות בדרום אמריקה ומרכז אמריקה - אורוגוואי, ארגנטינה, בוליביה, ברזיל, פנמה, פרו, צ'ילה, וכן לספרד. הקווים העמוסים ביותר אל הנמל וממנו ב-2017 היו אל סאו פאולו, בואנוס איירס ופנמה סיטי.

הנמל הוא בסיס פעולה מרכזי של החברות LATAM פרגוואי ואמסונאס פרגוואי (Amaszonas Paraguay).

בשנים 1955 עד 1996 התרחשו בנמל ובסביבתו שלוש תאונות מטוסים קטלניות.

## קישורים חיצוניים

* 
פטירוסי
קטגוריה:פרגוואי: תחבורה
קטגוריה:אסונסיון
יטי איירליינס

**יטי איירליינס** (בנפאלית: **यति एयरलाईन्स**) היא חברת תעופה נפאלית המתפעלת טיסות פנים ארציות בין מגוון ערים וכפרים בנפאל. החברה נוסדה בשנת 1998 ומשרדיה הראשיים ממוקמים בעיר הבירה קטמנדו.

## צי המטוסים
צי המטוסים של החברה נכון לאוקטובר 2019:

## תאונות ותקריות
* ב-8 באוקטובר 2008 התרסק מטוס טווין אוטר בטיסה 103 כשניסה לנחות בנמל התעופה לוקלה בערפל. כל 18 הנוסעים ואנשי הצוות, מלבד הטייס, נהרגו.
* ב-15 בינואר 2023 התרסק מטוס ATR 72-500 בטיסה 691 כשניסה לנחות בפוקהרה. כל 72 האנשים במטוס נהרגו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נפאל: תעופה
קטגוריה:אסיה: חברות תעופה
הר טוזו

**הר טוזו** (באנגלית: **Mount Tuzo**) הוא הר מהרי עמק עשר הפסגות בהרי הרוקי הקנדיים.

ההר ממוקם באזור קו פרשת המים של אמריקה והקו מהווה את הגבול שבין פרובינציית אלברטה ופרובינציית קולומביה הבריטית. גובהו 3,248 מטרים מעל פני הים, והוא ההר ה-93 בגובהו באלברטה. הר טוזו מתנשא לגובה של 210 מטרים מעל סביבתו - 1,200 מטרים מעל האגם, בין הר אלן שמדרום לו להר דלתאפורם שממערב לו.
בשל כך הוא מופיע במרבית התמונות של אגם מוריין.

## הטיפוס על ההר ומקור שמו
הראשונים שטיפסו על ההר היו הנרייטה טוזו וסי. קאופמן (C. Kaufmann) בשנת 1906. שמו המקורי של ההר ניתן לו על ידי מגלה הארצות סמיואל אלן, מראשוני החוקרים האירופאים באזור. אלן קרא לפסגות עמק עשר הפסגות באמצעות הספרות מ-"אחד" עד "עשר" בשפת הסטוני (אחת משפות האומות הראשונות), לפי מיקומם מלול אגם מוריין. העמק היה ביתו של שבט הסטוני. לימים שונו שמות שבע מהפסגות. שמו הנוכחי של ההר ניתן לו בשנת 1907, והוא נקרא על שם הנרייטה ל. טוזו (Henrietta L. Tuzo) - שהייתה הראשונה אשר הגיעה לפסגת ההר, אשר ייסדה את המועדון האלפיני של קנדה, והיא נחשבת לחלוצת מטפסות ההרים הקנדיות.

## קישורים חיצוניים

* תצלום לוויין של הר טוזו
* הר טוזו באתר peakware
* הר טוזו באתר summitsearch
* תרשים הנוף הנשקף מהר טוזו באתר peakvisor
* תחזית מזג אוויר עדכנית עבור הר טוזו
** סטטיסטיקות מזג אוויר עבור הר טוזו
** תחזית מזג אוויר ארוכת טווח עדכנית עבור הר טוזו - לפי גבהים

## הערות שוליים

טוזו
טוזו
טוזו
טוזו
נבחרת בולגריה בכדורגל חופים

**הנבחרת הלאומית של בולגריה בכדורגל חופים** מייצגת את בולגריה בתחרויות כדורגל חופים בינלאומיות ונמצאת בפיקוחה של התאחדות הכדורגל הבולגרית.

## הסגל הנוכחי
*סגל נכון לאליפות אירופה בכדורגל חופים 2018*

מאמן:  סימון חריסטוב

## שיא תחרותי
### מוקדמות גביע העולם בכדורגל חופים (אופ"א)

## קישורים חיצוניים
* דף הנבחרת באתר הרשמי של כדורגל החופים
* דף הנבחרת באתר הרשמי של כדורגל החופים 

בולגריה
כדורגל חופים
קטגוריה:בולגריה: כדורגל
אקארד פון גבלנץ

גנרל **אקארד פון גבלנץ** (בגרמנית: **Eccard Freiherr von Gablenz**; 26 בינואר 1891 – 17 בדצמבר 1978), היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
### קריירה מוקדמת
פון גבלנץ נולד ב-26 בינואר 1891 בקניגסברג, שהשתייכה לקיסרות הגרמנית. בשנת 1910 התגייס לצבא הקיסרות הגרמנית, והצטרף לרגימנט הגרנדירים של המשמר ה-1 (אלכסנדר הראשון, קיסר רוסיה). במהלך מלחמת העולם הראשונה הוא לחם עם יחידתו בקרבות השונים, ואף נפצע כמה פעמים. ב-18 באוגוסט 1915 הוא הועלה לדרגת אובר לוטננט, ובסוף 1916 הועבר לדיוויזיית המשמר ה-2. בקיץ 1918 הוא צורף למטה הכללי הגרמני, וב-18 באוגוסט אותה שנה הוא הועלה לדרגת האופטמן. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף פון גבלנץ לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-31 במרץ 1928 הוא נסע לרוסיה למשך שנה, וב-1 בפברואר 1930 הוא הועלה לדרגת מיור. בתחילת 1932 הוא מונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרגלים ה-9, וב-1 באפריל 1933 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט. ב-1 באוקטובר 1934 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-29, וב-1 באפריל 1935 הוא הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 בדצמבר 1935 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-18, ובמרץ 1937 נולד בו. ב-1 באוגוסט 1938 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור, ובאותו החודש נולדה בתו. בסוף נובמבר אותה שנה הוא מונה למפקד אגד הרגלים ה-5, וב-1 במאי 1939 הוא מונה למפקד אגד הרגלים ה-4, לאחר שאף כיהן תקופה מפקד העיר פראג.

### מלחמת העולם השנייה
עם פרוץ המלחמה מונה פון גבלנץ מפקד "חטיבת נצה", אשר הפכה לאחר מכן לדיוויזיה ה-301, ולחם עימה במהלך המערכה בפולין כחלק מהקורפוס ה-3 במסגרת הארמייה הרביעית, אולם כעבור כמה ימים מונה למפקד העיר ברומברג. ב-1 באוקטובר 1939 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-32, אולם כעבור חודשיים הוא מונה ב-1 בדצמבר למפקד הדיוויזיה ה-7, שאותה הוביל באביב 1940 במהלך המערכה על צרפת, כחלק מהקורפוס ה-11 במסגרת הארמייה השישית. ב-1 באוגוסט 1940 הועלה פון גבלנץ לדרגת גנרל לוטננט, וב-15 באוגוסט הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. במהלך מבצע ברברוסה הוא לחם עם הדיוויזיה כחלק מהקורפוס ה-7 במסגרת הארמייה הרביעית, ואף לחם עמה בקרב ביאליסטוק-מינסק, בקרב סמולנסק ובמהלך הקרב על מוסקבה. ב-24 בדצמבר 1941 הוא מונה לפקד זמני של הקורפוס ה-27, ופיקד עליו עד ה-3 בינואר 1942. ב-10 בפברואר 1942 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-384, ולחם עמה במתקפת הקיץ הגרמנית, כחלק מהקורפוס ה-44 במסגרת הארמייה ה-17 וארמיית הפאנצר הראשונה, ולאחר מכן לחם עמה בקרב סטלינגרד כחלק מהקורפוסים ה-8 וה-11 לסירוגין במסגרת הארמייה השישית. ב-16 בינואר 1943 הועבר פון גבלנץ לעתודת המילואים, ובאמצע מרץ 1943 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-404. ב-1 ביולי 1944 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-232, ולחם עמה בחזית האיטלקית עד סוף המלחמה.

### לאחר המלחמה
בשנת 1947 שוחרר פון גבלנץ מהשבי והוא התגורר בריינבאך, שם חי עד מותו ב-17 בדצמבר 1978.

## קישורים חיצוניים

* אקארד פון גבלנץ באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1891
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1978
נתיבי אוויר ארץ ישראל

**נתיבי אוויר ארץ ישראל** בע"מ (באנגלית: **Palestine Airways limited**; בערבית: **شركة الطرق الجوية بفلسطين محدودة الضمان**, תעתיק מדויק: **שרכת אלטרק אלג'וית בפלסטין מחדודת אלצ'מאן**) הייתה חברת תעופה עברית פרטית שהוקמה בדצמבר 1934 על ידי פנחס רוטנברג ופעלה בתחומי ארץ ישראל המנדטורית עד הפקעת מטוסיה על ידי שלטונות המנדט הבריטי באוגוסט 1940.

## היסטוריה
בראשית דרכה עמד לרשות החברה צי של שני מטוסי נוסעים שבכל אחד מהם חמישה מושבים. החברה קבעה את בסיסה בשדה התעופה בחיפה, והחלה בפעילות סדירה רק בשנת 1937 עם פתיחת קו חיפה-לוד.

עם החרפת מאורעות המרד הערבי התקשו לקוחות החברה להגיע לנמל התעופה בלוד, והחברה הכשירה שדה תעופה קטן בקרבת תל אביב, מצפון לשפך הירקון, ושם קבעה את בסיסה החדש; לימים נקרא שדה התעופה "שדה דב", על שם חלוץ התעופה העברית דב הוז. המעבר לעיר איפשר לחברה להרחיב את היצע הטיסות, ומטוסי החברה טסו מתל אביב לחיפה ובחזרה פעמיים ביום (וכעבור זמן נמתח הקו עד ביירות). בספטמבר 1939 צי החברה גדל במטוס נוסף ולצוות הטייסים הצטרף עוד טייס אנגלי.

באוגוסט 1940 חדלה החברה מלפעול כשמטוסיה הופקעו על ידי חיל האוויר הבריטי לטובת המאמץ המלחמתי של בעלות הברית במלחמת העולם השנייה.

[ימין|ממוזער|300px|מטוסה הראשון של החברה מסוג [S.16 סיאון|פובג'וי שורט S.16 סיאון  (שנת 1938).]]
ממוזער|כרטיס טיסה
ממוזער|כרזת פרסומת

## צי המטוסים
בתחילת דרכה ביולי 1937 השתמשה החברה במטוס שורט סיאון בודד בעל חמישה מושבים. ב-1938 התווספו לצי החברה שני מטוסיפ נוספים: דה הבילנד דראגון רפיד בעל שמונה מושבים ושורט סיאון סניור בעל עשרה מושבים (בגרסה יבשתית של המטוס, שהוא מטוס ימי במקור). המטוסים הגדולים יותר היו בשימוש בקו ללרנקה ובטיסות שכר למצרים.
 

## ראו גם
* ראשית התעופה העברית בארץ ישראל
* חברות תעופה עבריות ביישוב

## לקריאה נוספת
* עדו אמבר ואחרים, **שורשי חיל האוויר**, משרד הביטחון, 1997.
* דוד אביר וגרשון ריבלין, **ברום שחקים**, הוצאת מערכות, 1960.
* אביגדור שחן, **כנפי הניצחון**, עם הספר, 1966.
* דני שלום, **כנפי מלחמה כנפי שלום**, הד ארצי, 1999.

## קישורים חיצוניים

* (נמצא בבנייה, נוב' 2019)
* חברת תעופה מקומית חדשה בארץ ישראל

קטגוריה:חברות ביישוב
קטגוריה:חברות תעופה שנסגרו
קטגוריה:היישוב: תעופה
נשף המט גאלה

ממוזער|שמאל|שמלה בעיצוב גוי פאי מהתערוכה ב-2015 "סין: מבעד למראה"
**נשף המט גאלה** (Met Gala) הוא אירוע אופנתי שנתי בעל פרופיל גבוה המתרחש במוזיאון המטרופוליטן לאמנות בניו-יורק ביום שני הראשון של חודש מאי. הוא מציין את פתיחת תערוכת האופנה השנתית של מכון התלבושות של המוזיאון. הנשף מיועד לאיסוף כספים למכון אמנות לתלבושות של המוזיאון.
## היסטוריה
הנשף נערך לראשונה בשנת 1948 כאירוע מקומי עבור נשות החברה באפר איסט סייד, אך עם הזמן הוא התפתח לתהלוכה של ידוענים. דיאנה פרילנד, שעבדה כיועצת מיוחדת עבור מכון התלבושות בשנות ה-70, הציגה את הרעיון של קישור הנשף לנושא של תערוכה והבאת מפורסמים כמו אנדי וורהול ודיאנה רוס. מאז, בכל שנה, נבחר נושא לתערוכת המכון לתלבושות וכך גם לנשף, והאורחים מצופים להתלבש בהתאם לנושא הנשף. הנשף מוערך כאחד הנשפים החשובים ביותר בניו-יורק.

נכון ל-2014, אספו בו 12 מיליון דולרים לטובת המכון לתלבושות של המטרופולין. מאז 1995, מאשרת אנה וינטור, עורכת עיתון האופנה הנחשב "ווג", כל מוזמן לאירוע. רשימת המוזמנים כוללת כ-700 אנשים ביניהם אומנים מוזיקליים, שחקנים, דוגמנים, משפיעי דעת קהל ואנשי המעמד הגבוה.

לעיתים נושא התערוכות מעורר ביקורת. בשנת 2015, הנושא הנבחר, **"סין: מבעד למראה"**, נקרא במקור "לחישות מסין: סיפורים מהמזרח באומנות, אופנה ותרבות". הנושא המקורי והתערוכה עוררה ביקורת לגבי הגזענות הסמויה והאופי שבה התרבות המזרחית התקבלה במערב במהלך ההיסטוריה.

בשנת 2016, הנושא היה: **"אדם מול המכונה: אופנה בעת הטכנולוגיה" (Manus x Machina: Fashion in an Age of Technology).** הזמרת מדונה עוררה ביקורת עם לבוש של ז'יבנשי שחשף חלקים ניכרים מחזה ומאחוריה.

הנושא בשנת 2018 היה הנצרות הקתולית, תחת הכותרת: **"גופים שמימיים: אופנה ודמיון קתולי"**. הנושא עורר ביקורת לאור הפרשנות בתלבושות של חלק מהמוזמנים. הזמרת ריהאנה הגיעה כשהיא חובשת כתר אפיפיורי. השחקנית שרה ג'סיקה פרקר חבשה כובע המכיל את סצנת לידת ישו. השחקנית לנה וייט הופיעה עם גלימה גדולה המכילה את דגל הגאווה, כדי למחות על התייחסות הכנסייה לנושאי להט"ב במהלך ההיסטוריה.

הנושא של הנשף בשנת 2024, היא "**יפהפיות נרדמות: אופנה מתעוררת מחדש**". האירוע ממומן על ידי טיקטוק בשנת 2024.

בדצמבר 2025 פורסם כי ביונסה, ניקול קידמן וונוס ויליאמס יכהנו כיושבות-הראש של האירוע לשנת 2026 לצד וינטור. האירוע לשנת 2026 יתקיים ב-4 במאי וילווה את פתיחת התערוכה "Costume Art" במכון התלבושות של המוזיאון. ועדת המארחים של מט גאלה 2026 תונהג על ידי אנתוני וקארלו וזואי קרביץ ובין חבריה נמנים אמנים ואנשי תרבות בולטים, ובהם סברינה קרפנטר, דוג'ה קאט, טייאנה טיילור, לינה דנהאם, סם סמית', מיסטי קופלנד וליסה. הספונסרים הראשיים של האירוע והתערוכה הם ג'ף בזוס ואשתו, לורן סנצ'ז בזוס.

## קישורים חיצוניים

* 
* מבט על ההיסטוריה של נשף המטרופוליטן, בלוג מוזיאון המטרופוליטן, ננסי צ'ילטון, 30 באפריל 2018

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיאון המטרופוליטן לאמנות
קטגוריה:אירועי אופנה
קטגוריה:נשפים
קטגוריה:ארצות הברית: אופנה
קשת המשאלות

**קשת המשאלות** היא עמותה שמטרתה להגשים משאלות של חולים, בכל הגילאים, המתמודדים עם מחלות קשות או מרותקים למיטותיהם. בנוסף, העמותה מקדמת מודעות וחינוך לטיפול תמיכה פליאטיבי (הקלה פיזית ונפשית) בחולים סופניים.

כל משאלה מתוכננת בקפידה בתיאום עם הצוות הרפואי המטפל ובשיתוף מתנדבי העמותה. ביצוע המשאלות נעשה באמצעות רכב ייעודי, בהתאם למצב הרפואי, ללא עלות לחולה או למשפחה. במידה והחולה הוא ילד, ניתן גם להשתמש באמבולנס ליצנים המיועד להסיע ילדים המקבלים טיפולים רפואיים אינטנסיביים, לאתרים ואירועים לפי משאלתם. הנסיעה באמבולנס הליצנים היא בליווי ליצנים רפואיים מקצועיים מעמותת רופאי חלום ובלווי צוות רפואי במידת הצורך.

## הרקע להקמת העמותה

העמותה הוקמה בספטמבר 2012. הרעיון להקמת העמותה 'יובא' לישראל מהולנד על ידי יעל גרא, הולנדית במקור שהקימה את ביתה בישראל.

בהולנד הוקמה עמותת "Stichting Ambulance Wens" שמטרתה למלא משאלות לחולים סופניים. 

העמותה בהולנד החלה את עבודתה כשברשותה אמבולנס אחד. כיום לעמותה מעל 6 אמבולנסים שפועלים כל ימות השנה.

בישראל המודעות הנמוכה ל'סוף טוב' בחיי החולה וקיומו של טיפול פלאטיבי אינם מעודדים הוצאת חולים למילוי משאלות אחרונות ולפיכך שמה לה העמותה למטרה לקדם את המודעות לנושא.  

כמעט כל ממחזור הפעילות מוקדש למילוי משאלות וביצוע פעולות לקידום מטרות העמותה, ומופעלת על ידי מתנדבים בלבד.

## קישורים חיצוניים

* 
* עמותת Stichting Ambulance Wens בהולנד,
* כתבה ב'מודיעין ניוז',
* בדיקת 'פטור לפי סעיף 46' באתר רשות המסים בישראל מספר העמותה - 580563815,

קטגוריה:ישראל: עמותות
פני מכשף

**פני מכשף** (בשוודית *Ansiktet* שפירושו: "הפנים", בארצות הברית: The Magician, בבריטניה: The Face (הפנים)) - סרט של הבמאי השוודי אינגמר ברגמן משנת 1958. הסרט מגולל את סיפורו של תיאטרון נודד העוסק בהצגת מעשי קסם ותופעות על טבעיות. הסרט בוחן סוגיות של רציונליות וכוחות נסתרים.

הסרט היה אחד מעשרת המועמדים לקבלת פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר לשנת 1958.

## עלילה
הסרט מתחיל בנסיעה בכרכרה של "התיאטרון לריפוי מגנטי" של ד"ר ווגלר, עוזרו שאינו אלא אשתו המחופשת לגבר, סבתו ודמויות נוספות. בדרך הם פוגשים את השחקן יוהאן שמת בכרכרה כעבור זמן קצר.

הכרכרה נעצרת בגבולות העיר וחבריה נלקחים לקונסול אגרמן. בבניין נמצאים מלבד הקונסול גם מפקד המשטרה והיועץ הרפואי וורגרוס. היועץ מאמין שווגלר הוא שרלטן ומאחז עיניים. אשת הקונסול דווקא מאמינה בכוחותיו של ווגלר. יחסי קרבה שונים נוצרים בין חברי התיאטרון ליושבי הבית.

למחרת מאלצים את ווגלר לערוך בפניהם הופעה פרטית. במופע מת לכאורה ווגלר מהתקף לב. היועץ הרפואי ומפקד המשטרה עורכים בו ניתוח לאחר המוות בהתאם לחוק. זוהי ההזדמנות של ווגלר שכלל לא מת לנקום במדען.

מפקד המשטרה סטארבק רוצה לגרש את ווגלר מהעיר אבל ברגע זה מגיע מסר דחוף ממלך שוודיה, שמבקש להציג את המופע של "התיאטרון לריפוי מגנטי" בארמונו.

## שחקנים
*מקס פון סידוב – ד"ר ווגלר
*אינגריד טולין – מנדה ווגלר (אמן)
* גונאר ביורסטראנד – היועץ הרפואי
* נינה וויסטראנד – הסבתא
* ביבי אנדרסון – שרה

## ביקורת

לסרט נכתבו ביקורות שונות. יש הרואים בו סרט "גרוטסקי" עם מסרים עמומים. יש הרואים בו מהסרטים החשובים של הבמאי וסרט שפותח עדן חדש ביצירות הבמאי.
וודי אלן רואה בסרט זה את אחד מהסרטים החשובים של ברגמן, סרט בעל מסרים דתיים. הוא ממליץ למי שרוצה להכיר את יצירות ברגמן לראות סרט זה לצד ארבעה סרטים נוספים של ברגמן: החותם השביעי, תותי בר, פרסונה וזעקות ולחישות.

## קישורים חיצוניים

*  אינגמר ברגמן: חודר לנפש הצופה במבט קולנועי אחד: פודקאסט להאזנה של תוכנית הרדיו "גיבור תרבות" בהגשת יונתן גת, דוד גורביץ' ודן ערב

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1958
קטגוריה:סרטי אינגמר ברגמן
קטגוריה:סרטי מסתורין
קטגוריה:סרטי שחור-לבן
קטגוריה:סרטים בשוודית
קטגוריה:סטוקהולם בקולנוע
שערורייה אנגלית למדי

**שערורייה אנגלית למדי** (באנגלית: ***A Very English Scandal***) היא מיני-סדרה בריטית בת שלושה פרקים המבוססת על הספר באותו שם מאת ג'ון פרסטון. הסדרה שודרה לראשונה בערוץ BBC One ב-20 במאי 2018.

## תקציר עלילה
הסדרה מתארת את פרשיית ג'רמי ת'ורפ שהתרחשה בבריטניה בשנות השבעים של המאה העשרים. חבר הפרלמנט ג'רמי ת'ורפ נשפט וזוכה מאשמת קשירת קשר לרצח מאהבו לשעבר נורמן ג'וזיף.

## צוות השחקנים
* יו גרנט – ג'רמי ת'ורפ
* בן וישו – נורמן ג'וזיף
* מוניקה דולן – מריון ת'ורפ
* אליס אור-יואינג – קרוליין אולפס
* אלכס ג'נינגס – פיטר בסל
* ג'ונתן הייד – דייוויד נאפלי
* איב מיילס – גוון פארי-ג'ונס
* דייוויד באמבר – ארתור גור, רוזן אראן השמיני
* ג'ייסון ווטקינס – אמלין הוסון
* נעמי בטריק – דיאנה סטיינטון
* בלייק האריסון – אנדרו ניוטון
* מישל פוקס – לין
* אדריאן סקרבורו – ג'ורג' קרמן
* פטרישה הודג' – אורסולה ת'ורפ
* מישל דוטריס – עדנה פריינדשיפ
* מייקל קולקין – רג'י מאודלינג
* סוזן וולדרידג' – פיונה גור, רוזנת אראן
* אנתוני או'דונל – ליאו אבס (Abse)

## הפקה
את הסדרה כתב ראסל טי דייוויס וביים סטיבן פרירס. השחקן יו גרנט מככב בתפקיד ת'ורפ ובן וישו מגלם את סקוט. הפקת הדרמה הטלוויזיונית של ה-BBC פורסמה לראשונה ב-4 במאי 2017.

המיני-סדרה כוללת שלושה פרקים בני 56 דקות.

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות דרמה בריטיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בלונדון
קרישנה קוהלי

**קרישנה קומארי קוהלי** (בסינדית: **ڪرشن ڪماري ڪوهلي**; באורדו: **کرشنا کماری کوہلی**; נולדה ב-1 בפברואר 1979), ידועה גם בכינוי **קישו באי**, היא פוליטיקאית פקיסטנית וסנאטורית מסינד, מושב שבו זכתה בבחירות של מרץ 2018. היא האישה הדלית הראשונה וההינדו השנייה להחזיק בתפקיד זה. היא ידועה בשל הקמפיינים שלה למען זכויות נשים ונגד עבודה בכפייה.

## תחילת דרכה
קוהלי נולדה ב-1 בפברואר 1979 למשפחה ענייה מן הכפר נגפרקאר, שבטהאר. כשהייתה כבת 8, היא ומשפחתה הוחזקו כשבויים במשך שלוש שנים בתור עובדים בכפייה בבית כלא פרטי. הם שוחררו רק לאחר פשיטה משטרתית על אדמות בעל המתקן.

היא התחתנה בגיל 16 ב-1994, בעודה בכיתה ט'. היא המשיכה את הלימודים שלה לאחר נישואיה, ובשנת 2013 סיימה תואר שני בסוציולוגיה מאוניברסיטת סינד.

ב-2007, היא השתתפה במחנה מהרגרה להכשרת מנהיגות נוער בנושא זכויות האדם באיסלאמאבאד, שם למדה על ממשלת פקיסטן, הגירה בינלאומית, תכנון אסטרטגי, ועל כלים ליצירת שינוי חברתי. אחרי זה החלה לעבוד עם הפעילה החברתית הידועה, פאוזיה סעיד.

## קריירה פוליטית
קוהלי הצטרפה למפלגת העם הפקיסטנית (PPP) בתור פעילה חברתית בקמפיין למען זכויות של אוכלוסיות מוחלשות בטהאר. היא מובילה מאז קמפיינים למען זכויות נשים, נגד עבודה בכפייה, ונגד הטרדה מינית במקום העבודה. בשנת 2018, היא נבחרה לסנאט של פקיסטן במושב המשוריין לאישה ממחוז סינד. כשהושבעה ב-12 במרץ 2018, היא הייתה לאישה הדלית ההינדו הראשונה, והאישה ההינדו השנייה סך הכל לשרת בסנאט, אחרי ראטנה בהגוונדס צ'וולה. היא הושבעה לסנאט כשהיא לבושה בשמלה טהארית מסורתית. נערך לכבודה אירוע שבו הדוברים שיבחו את ההתפתחות כסימן טוב לבאות עבור מיעוטים דתיים בפקיסטן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פמיניסטיות פקיסטניות
קטגוריה:פוליטיקאיות פקיסטניות
קטגוריה:זוכות פרס 100 נשים (BBC)
קטגוריה:פקסיטניות שנולדו ב-1979
יחסי כווית–פקיסטן

**יחסי כווית–פקיסטן** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[כווית|מדינת כווית]]** לבין **[[פקיסטן|הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן]]**. שתי המדינות הן חברות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות והארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.

הכוחות המזוינים הפקיסטנים השתתפו באופן פעיל בשחרור כווית יחד עם כוחות הקואליציה בשנת 1991. לאחר תום מלחמת המפרץ הראשונה ב-1991, חלק ניכר ממהנדסי הצבא הפקיסטנים היו מעורבים בפינוי המוקשים במדינה. כווית הייתה המדינה הראשונה ששלחה סיוע לפקיסטן לאחר רעידת האדמה בקשמיר בשנת 2005, כמו כן, כווית העניקה את הסיוע הגדול ביותר שכלל ציוד הומניטרי בשווי 100 מיליון דולר אמריקאי. יתר על כן, בעקבות השיטפונות בפקיסטן בשנת 2010, אספה ממשלת כווית תרומות לפקיסטן.

## יחסים כלכליים
* בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מכווית לפקיסטן הגיעה לסך 1.19 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה נפט מזוקק, אתרים וחומרים כימיים אחרים, גרוטאות של כלי שיט, צינורות ברזל, דודי קיטור, גרוטאות אלומיניום ברזל ונחושת ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מפקיסטן לכווית הגיעה לסך 183 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה דגי פילה, בשר בקר, סרטנים, דגים קפואים, בשר קפוא, אורז, תבלינים, פירות טרופים, בצל, פרי הדר, תפוחי אדמה, ארטישוק ירושלמי, מוצרים אפויים, מים בטעמים, מים, חלקי רכב, מכונות, מוצרי ברזל ואלומיניום, בגדים ועוד.
* בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מכווית לפקיסטן הגיעה לסך 1.63 מיליארד דולר אמריקאי והיא כללה נפט מזוקק, גרוטאות אלומיניום ונחושת, גרוטאות ברזל, חלקי מכונות חשמליים, כבשים ועוד. באותה השנה, שווי הסחורה שיוצאה מפקיסטן לכווית הגיעה לסך בשר בקר, דגנים, סובין, תרכובות כימיות, בגדים, דגי פילה, סרטנים, פסטה, מוצרים אפויים, אלכוהול, אורז, בצל, תבלינים, פירות טרופים, פלפל, פרי הדר, זרעי תבלינים, דבש, חוברות, מפות, מקררים, מכונות בעלות פונקציה אחת ועוד.

## ייצוג
* כווית מיוצגת בפקיסטן על ידי קונסוליה כללית בקראצ'י וכן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באסלאמאבאד, בירת המדינה.
* פקיסטן מיוצגת בכווית על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בכווית סיטי, בירת המדינה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
Otra Cosa

"**Otra Cosa**" (בעברית: "**עוד דבר**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר דדי יאנקי, וזמרת הרגאטון הדומיניקנית נאטי נטשה. השיר יצא לאור ב-6 בדצמבר 2016. הוא היה צריך לצאת כסינגל הרביעי מתוך האלבום, *El Disco Duro*, אך בשנת 2022 נודע כי האלבום נגנז והוא הופץ כסינגל שלא מתוך אלבום.

השיר הגיע למקום הראשון במצעד שברפובליקה הדומיניקנית, ה-17 במצעד השירים הטרופיים, וה-21 במצעד השירים הלטיניים.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי דדי יאנקי, נאטי נטשה ואגברט "הייז" רוזה, והוא הופק על ידי מפיק המוזיקה זוכה פרס גראמי הלטיני הייז. השיר יצא לאור ב-9 בדצמבר 2016, והיה זמין לקנייה ולהורדה דיגיטלית ברשתות הזרמות המדיה השונות.

במקור, היה השיר צריך להיכלל באלבום *La Súper Fórmula* בלבד, אך בסופו של דבר צורף גם לאלבום *El Disco Duro*, של דדי יאנקי.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הנלווה שיצא עבור השיר בוים וצולם על ידי לואיוויל וחברת התקליטים של השניים, ופורסם ב-27 בינואר 2017. הקליפ צולם במיאמי שבפלורידה, באמצע החודש לאחר שיצא כסינגל רשמי. את הקליפ העלה דדי יאנקי לערוץ היוטיוב הרשמי שלו.

נכון למאי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-115 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי דדי יאנקי
קטגוריה:שירי נאטי נטשה
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נאטי נטשה
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פינה רקורדס
דימיטרי טיומקין (שחמטאי)

**דימיטרי טיומקין** (ברוסית: **Дмитрий Тёмкин**) (נולד ב-25 במרץ 1977 בריאזן, אז בברית המועצות) הוא שחמטאי יהודי סובייטי-ישראלי-קנדי בדרגת רב-אמן.

נכון לאוקטובר 2018, מדורג במקום ה-12 בקנדה לפי מד כושר.

## קורות חיים
דימיטרי טיומקין נולד בריאזן. הוא עלה לישראל מברית המועצות לשעבר בשנת 1991. בשנת 1997 הוא זכה באליפות ישראל לנוער ובאליפות אירופה לנוער.

בשנת 1998 הוא הגיע לשלב חצי גמר באליפות ישראל.

בתחילת המאה ה-21 הוא היגר לקנדה. בשנת 2004 הוא חלק את המקום ה-3–6 באליפות קנדה.

## דימיטרי טיומקין ב[[אולימפיאדת השחמט]]
בשנת 2004 השתתף טיומקין באולימפיאדת שחמט:

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחמטאים יהודים קנדים
קטגוריה:רבי-אמנים יהודים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לקנדה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
אליפות ישראל בשחמט 2000

**אליפות ישראל בשחמט 2000** הייתה האליפות ה-25 של ישראל בשחמט, היא אורגנה על ידי האיגוד הישראלי לשחמט והשתתפו בה 12 שחמטאים. התחרות נערכה בין 17 בדצמבר ל-28 בדצמבר 2000 ברמת אביב ובמודיעין.

האליפות התקיימה בשיטת ליגה שכללה משחק בודד בין המשתתפים. עבור ניצחון הוענקה נקודה וחצי נקודה הוענקה עבור תוצאת תיקו.

בתחרות זכה בוריס אברוך, שצבר 7 נקודות מ-11 אפשריות והקדים בהתרת שוויון נקודות את רב-האמן אליק גרשון.

## טבלת סיכום

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תחרויות שחמט ב-2000
קטגוריה:אליפויות ישראל בשחמט
קטגוריה:2000 בישראל: ספורט
קטגוריה:תל אביב-יפו: תחרויות שחמט
קטגוריה:מודיעין-מכבים-רעות: ספורט
יחסי פקיסטן–תימן

**יחסי פקיסטן–תימן** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[פקיסטן|הרפובליקה האסלאמית של פקיסטן]]** לבין **[[תימן|הרפובליקה התימנית]]**. שתי המדינות הן חברות מלאות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות והארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.

נכון ל-2014, מעל 5,000 תושבים תימנים שמוצאם מהעיר עדן בתימן, מתגוררים בקראצ'י. בנוסף, מעל מאה סטודנטים תימנים לומדים באוניברסיטאות שונות בפקיסטן, 40 תלמידים מתוכם זכו לקבלת מלגות ממשלת פקיסטן. כמו כן, כ-3,000 פקיסטנים מתגוררים בתימן, שמתוכם כ-110 אסירים פקיסטניים שהורשעו עקב עבירות שונות.

## היסטוריה
בין המדינות מתקיימים יחסים טובים והדדיים, שתי הממשלות הקימו את הוועידה התימנית-פקיסטנית, שמטרתה לפתח את היחסים הדו-צדדיים בין המדינות. בשנת 2006 ערך נשיא תימן עלי עבדאללה סאלח ביקור רשמי בפקיסטן, שם הוא נפגש עם אנשי עסקים פקיסטנים וסטודנטים תימניים הלומדים בפקיסטן.

בשנת 2011, במהלך ההפיכה בתימן, נמנעה פקיסטן מלהצטרף לקואליציה של מדינות ערב ולשלוח חיילים פקיסטנים לתימן, ולאחר פרוץ מלחמת האזרחים בתימן, עשתה ממשלת פקיסטן מאמצים על מנת לפנות את אזרחיה שמנו 2,145 תושבים שרובם התגוררו בצנעא. אזרחים אלו פונו לערים מרוחקות בתימן ובג'יבוטי.

## יחסים כלכליים
בשנת 2016, היקף הסחר בין המדינות הסתכם ב-90.58 מיליון דולר אמריקאי, כאשר תימן ייצאה לפקיסטן סחורה בשווי 7.48 מיליון דולר אמריקאי, ופקיסטן ייצאה לתימן סחורה בשווי 83.1 מיליון דולר אמריקאי.

פקיסטן מספקת לתימן בעיקר אורז, צמנט, ירקות, משאבות אוויר, מקררים, בטריות חשמליות, תרופות, חלקי רכב, טרקטורים, סוכר גולמי, פסטה, אבקת סוכר, עמלינים, תירס, ירקות מעובדים, חוברות, מכסי פלסטיק, עטים, בקבוקי זכוכית, פירות ואגוזים מעובדים, נעלי עור, נעלי טקסטיל, נייר סיבי תאית, ריבה, צינורות ברזל ועוד. תימן מספקת לפקיסטן בעיקר כבשים, אוסצילוסקופ, אביזרי חשמל, אלמוגים וצדפים, גרוטאות ברזל וכלי שיט ועוד.

## ייצוג
* פקיסטן מיוצגת בתימן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בצנעא, בירת המדינה.
* תימן מיוצגת בפקיסטן על ידי קונסוליה כללית בקראצ'י ועל ידי שגרירות שהיא מחזיקה באסלאמאבאד, בירת המדינה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
אנריק סאבוריט

**אנריק סאבוריט טשידור** (בקטלאנית: **Enric Saborit Teixidor**; נולד ב-27 באפריל 1992) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני המשחק בעמדת הבלם בא.א.ק. לרנקה מליגת העל הקפריסאית.

## קריירת מועדונים
סאבוריט נולד בברצלונה בירת קטלוניה שבספרד. גדל בעיר הקטלאנית מטארו. סאבוריט התחיל לשחק במחלקת הנוער של אספניול בה שיחק עד גיל 16, אז העתיק את מקום מגוריו לעיר הבאסקית ויטוריה עם אמו, ובזכות כך הצטרף לקבוצת הנוער של אתלטיק בילבאו.

ב-23 באוגוסט 2013 ערך סאבוריט את הופעת הבכורה שלו עם אתלטיק בילבאו בלה ליגה הספרדית, בו גם פתח בהרכב, בניצחון הביתי 2–0 על אוססונה. ב-10 בדצמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו עם אתלטיק במפעל אירופאי, במשחק נגד א.ז. אלקמאר ההולנדית, במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית בו אף בישל שער לקיקה סולה. ב-11 בינואר 2017, כבש את שער הבכורה שלו באתלטיק בילבאו וכן בגביע המלך הספרדי, במשחק שנגמר בהפסד חוץ 1–3 לברצלונה. ב-8 בדצמבר 2016 הבקיע לראשונה שער עם אתלטיק בילבאו במפעל אירופאי, בתיקו 1–1 מול ראפיד וינה האוסטרית, במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.

ב-9 ביולי 2014 הושאל למיורקה מליגת המשנה הספרדית, למשך עונה.

ביוני 2018 חתם סאבוריט לשלוש שנים במכבי תל אביב מליגת העל, והיה שותף לזכייתה של הקבוצה בשתי אליפויות. ביוני 2021 לאחר שפתח בהרכב במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 1–2 את הפועל תל אביב, וזכה עם הקבוצה בגביע המדינה, האריך את חוזהו בקבוצה לשתי עונות נוספות.

לאחר שמכבי תל אביב הבטיחה את תואר האליפות בעונת 2023/2024 ב-24 במאי 2024, ולאחר שש שנים במועדון, הודיע במסיבת עיתונאים לקראת המשחק האחרון בעונה שהוא עוזב את הקבוצה.

ביולי 2024, חתם בגזיאנטפ מליגת העל הטורקית.

במרץ 2025, חתם בדפורטס איקיקה מליגת העל הצ'יליאנית. ביולי 2025 חתם בא.א.ק. לרנקה מליגת העל הקפריסאית.

## נבחרות ספרד
סאבוריט שיחק בנבחרת הנערים עד גיל 17 של ספרד, ובנבחרות הנוער עד גיל 18 ועד גיל 19 של ספרד.

## תארים
;מכבי תל אביב
* אליפות: 2018/2019, 2019/2020, 2023/2024
* גביע המדינה: 2020/2021
* גביע הטוטו: 2018/2019, 2020/2021, 2023/2024
* אלוף האלופים: 2019, 2020

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מגני כדורגל ספרדים
קטגוריה:מגני כדורגל קטלאנים
קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:בלמי כדורגל קטלאנים
קטגוריה:כדורגלנים קטלאנים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:ברצלונה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיק בילבאו
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני גזיאנטפ
קטגוריה:כדורגלני א.א.ק. לרנקה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ספרדים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ספרדים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים ספרדים בקפריסין
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1992
לב סקוריש

**לב סקוריש** (נולד ב-22 באפריל 1996) הוא אתלט ישראלי, חמש פעמים אלוף ישראל (2017, 2018, 2019, 2020, 2022 ו-2023) ובעל מדליית ארד מאליפות העולם לקדטים (דונצק 2013) בקפיצה במוט.

## ביוגרפיה
לב סקוריש נולד באירקוצק, רוסיה לאב יהודי. הוא החל להתאמן בקפיצה במוט בגיל 9, בעקבות אחיו. אלכס אברבוך, מאמנו לעתיד, ביקר באירקוצק עיר הולדתו, כשהחל להתאמן ואמר כי "ראיתי אותו קופץ שם כילד כשביקרתי במקום, הוא עוד לא היה בגיל בו אפשר להתרשם". כעבור כמה שנים סקוריש זכה באליפות רוסיה עד גיל 15 בקפיצה למוט בתוצאה של 4.80 מטר. באותו זמן אברבוך פגש אותו שוב, והזמין אותו לעלות לישראל ולהתאמן בארץ, ולקבל אזרחות בעזרת חוק השבות. הוא הסכים, ועלה ארצה.

### 2013
באליפות מוסקבה לקדטים שהתקיימה בשנת 2013 קבע סקוריש בקפיצה במוט שיא ישראלי חדש לגילאי 18 של 5.00 מטר. באליפות העולם עד גיל 18  שנערכה ב-12 ביולי אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בקפיצה במוט בשיא ישראלי חדש לגילאי 18 של 5.10 מטר.

### 2014
ב-3 ביוני קבע סקוריש בקפיצה במוט שיא אישי ושיא ישראלי חדש לנוער של 5.22 מטר. באליפות מדינות הים התיכון עד גיל 23 הוא סיים במקום חמישי כשהיה בן 18 בלבד בתוצאה של 5.17 מטר. הוא זכה בתואר אלוף ישראל לנוער כשקבע תוצאה של 4.90 מטר.

### 2015
באליפות ישראל סיים במקום חמישי בתוצאה של 4.80 מטר.

### 2016
בשנה זו החל סקוריש להתאמן אצל ולרי קוגן, שבעברו אימן יחד עם אחיו פבל את אלכס אברבוך.
בתחרות הליגה הבין אגודתית שהתקיימה ב-21 במאי זכה סקוריש במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא ישראלי חדש לנוער של 5.41 מטר ושלושה ימים לאחר מכן שיחזר תוצאה זו. באליפות ישראל סיים במקום רביעי, בתוצאה של 4.95 מטר.

### 2017
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2017 זכה סקוריש במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה 5.40 מטר.

### 2018
באליפות ישראל סקוריש זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בקפיצה במוט, בתוצאה 5.30 מטר.

### 2019
בתחרות שנערכה בחודש ינואר בבלארוס קבע סקוריש בקפיצה במוט שיא אישי חדש של 5.45 מטר ושיפר את שיאו האישי ב-4 ס"מ. חודש לאחר מכן, באליפות מדינות הבלקן באולם, הוא זכה במדליית הזהב בקפיצה במוט בתוצאה של 5.40 מטר.
בתחרות רחוב שנערכה בפולין בחודש יוני, סיים סקוריש במקום השישי לאחר שקבע שיא אישי חדש של 5.51 מטר.

## קישורים חיצוניים

* לב סקוריש באתר איגוד האתלטיקה בישראל
* 
* 

קטגוריה:אלופי ישראל בקפיצה במוט
קטגוריה:ישראלים ילידי רוסיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
ג'נקינס (תוכנה)

**ג'נקינס** (באנגלית: **Jenkins**) הוא שרת אוטומציה מבוסס קוד פתוח שנכתב ב-Java. שרת ג'נקינס מסייע באוטומציה של תהליכי פיתוח תוכנה כמערכת אינטגרציה רציפה (Continuous Integration). 

המערכת רצה בשרת ב-servlet containers כדוגמת Apache Tomcat. התוכנה תומכת במערכות שונות לניהול גרסאות (בהן AccuRev, CVS, Subversion, Git, Mercurial, Perforce, ClearCase ו-Rational Team Concert) ומסוגלת להריץ פקודות Apache Maven, Apache Ant, sbt וכן קוד shell וקוד אצווה ב-Windows. התוכנה מופצת ברישיון MIT.

תהליכי בנייה (builds) יכולים להיות מורצים בג'נקינס בתגובה לאירועים שונים כמו פרסום קוד למערכת ניהול הגרסאות, כתהליך מתוזמן (דמוי Cron), או באופן יזום על ידי תוכנה או משתמש.

למערכת ג'נקינס קדם פרויקט Hudson, שפותח בסאן מיקרוסיסטמס החל מ-2004, ופורסם ב-java.net בפברואר 2005. בסוף 2010, בעקבות טענות של Oracle לסימן מסחרי על Hudson, החל משא ומתן בין החברה לקהילת Hudson על השימוש בשם, ובינואר 2011 התקיימה הצבעה על שינוי שם הפרויקט שבה התקבל השם "Jenkins".

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הנדסת תוכנה
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2011
קטגוריה:בדיקות תוכנה
קטגוריה:אוטומציה של בניית תוכנה
אמא ארמניה

**אמא ארמניה** (בארמנית: **Մայր Հայաստան**; מבוטא "מַאייר הִיאַסְטַאן") היא האנשתה של ארמניה. העיבוד החזותי הידוע ביותר של הדמות הוא הפסל המונומנטלי בפארק הניצחון, המשקיף על עיר הבירה של ארמניה.

## פסלה של אמא ארמניה בירוואן
הפסל הנוכחי בפארק הניצחון החליף פסל של יוסיף סטלין שנבנה כאנדרטה לזכר הניצחון הסובייטי במלחמת העולם השנייה. במהלך שלטונו של סטלין בברית המועצות, גרגור הרוטיוניאן, המזכיר הראשון של הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית הארמנית פיקח על הקמת האנדרטה יחד עם עוד חברי הממשלה. הבנייה הושלמה ונחשפה לציבור ב-29 בנובמבר 1950, לכבוד שלושים שנה לשלטון הסובייטי בארמניה. הפסל נחשב ליצירת מופת של האמן סרגיי מרקורוב. המעמד עוצב על ידי האדריכל רפאל ישראליאן. ישראליאן חזה כי מה שישכון מעל המעמד יכול להתחלף, ועיצב את המעמד כיצירה שעומדת בפני עצמה, בדמות שלושה עמודי התווך בבזיליקה של הכנסייה הארמנית. שנים לאחר מכן הוא דיבר על כך: .

באביב 1962 הוסר פסלו של סטלין. הדבר קרה בעקבות ההחלטה לגנות את סטלין בוועד המרכזי במוסקבה בשנת 1956, שבגינה הוסרו כל המונומנטים לכבודו ברחבי ברית המועצות, אך המעשה בארמניה נדחה מספר שנים. היו שמועות שזה היה מפני שמזכ"ל המפלגה הארמנית ניצל את ההזדמנות להראות שאין הוא כפוף למרכז, אך נראה שהסיבה האמיתית הייתה טכנית, מכיוון שהשיטה להסרת הפסל מבסיסו פותחה רק ב-1962. עם זאת, האירוע לא עבר בשלום: הפסל נפל, וחייל אחד נהרג, ורבים נפצעו במהלך ההסרה.

הפסל של "אמא ארמניה", דמות קלאסית של אישה מחזיקה בחרב רחבה בידיה, אשר עוצבה על ידי יעארה הרוטיוניאן, הוצב על המעמד בפארק כעבור חמש שנים. הפסל נישא לגובה של 22 מטרים, ויחד עם הבסיס, הגובה הכולל של האנדרטה הוא 51 מטרים. הפסל בנוי מנחושת מרוקעת, והבסיס מאבן בזלת.

שמו הרשמי של הפארק בו שוכן הפסל הוא "פארק הניצחון", אך לאחר שהוסר הפסל של סטלין, החלו תושבי ירוואן לקרוא לו "פארק המונומנט".

עם השנים, הפסל צבר לכלוך רב. נעשו מספר ניסיונות לנקותו, אך עד כה הצליחו לטפל רק בחלקו התחתון. נאמר על כך בירוואן ש"נאלצים לסמוך על הגשם" לטיפוח הדמות הסמלית.

## סמליות
הדמות של אמא ארמניה מסמלת שלום באמצעות כוח. מטרתה, באמצעות הפסל, היא להזכיר לצופים בה דמויות נשים בולטות בהיסטוריה של ארמניה, בהן סוסה מייריג ואחרות, אשר הצטרפו לגברים במאבק המזוין למען שחרור ארמניה נגד החיילים הטורקים והמיליציות הכורדיות. היא מסמלת גם את החשיבות המיוחסת לאישה המבוגרת בקרב המשפחה הארמנית.

מיקומה של "אמה ארמניה" על גבעה המשקיפה על ירוואן – ובה בעת פונה לעבר טורקיה – ממצב אותה כשומרת הבירה הארמנית. ב-9 במאי מדי שנה בשנה מבקרים אלפי ארמנים את "אמא ארמניה" ומניחים פרחים לרגליה, כדי להנציח את הנופלים הארמנים במלחמת העולם השנייה. בבסיס הפסל שוכן "המוזיאון הצבאי - אמא ארמניה", של משרד הביטחון הארמני. בעת הקמתו ב-1970 שכן בו מוזיאון צבאי ייעודי למלחמת העולם השנייה. ב-1995 הוקדש חלק גדול משטח התצוגה למלחמת נגורנו קרבאך הראשונה (1988–1994). המוצגים הם חפצים אישיים – כלי נשק ומסמכים – של הלוחמים, והקירות מעוטרים בדיוקנאות שלהם. בין שאר החפצים ההיסטוריים מוצגת מפה שעליה הכוחות הארמנים תכננו את מבצע הכיבוש של העיר שושה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:האנשת מדינות
קטגוריה:נשים בפיסול
קטגוריה:פסלים (יצירות)
קטגוריה:אירופה: אנדרטאות
קטגוריה:נשים בארמניה
קטגוריה:אסיה: אנדרטאות
קטגוריה:ירוואן: מבנים
קטגוריה:הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית
גוניאופוליס

ממוזער|דגם
**גוניאופוליס** (שם מדעי: *Goniopholis*) הוא סוג נכחד של דמוי-תנין מתור היורה והקרטיקון. מאובני תנין זה נמצאו באירופה (כולל בפורטוגל ואנגליה) ובאפריקה.

## מאפיינים
יצור זה הגיע לאורך  ודמה לתנינים המודרניים, אך לא היה שייך לאותה סדרה. הוא היה בעל גולגולת משולשת שפנתה מעלה עם שיניים חרוטיות חזקות שעזרו לו לתפוס טרף חלקלק. הרגליים היו ארוכות יותר מהתנינים המודרניים והיו לו לוחיות שריון על גבו.

היצור הותאם לחיים במים אך גם יכל לנוע היטב ביבשה, בעזרת רגליו הארוכות. כנראה שהוא ניזון בעיקר מדגים, אך גיוון בחולייתנים קטנים וחסרי-חוליות (כגון סרטנים). הוא שחה לצד תנינים נוספים כמו הסרקוסוכוס.

יצור זה תואר על ידי החוקר ריצ'רד אוון ב-1841.

## מינים
התגלו 4 מינים שונים של יצור זה, הראשון שבהם התגלה ב-1841:
* *G. baryglyphaeus*
* *G. crassidens*
* *G. kiplingi*
* *G. simus*

בנוסף למינים אלה התגלו שיניים בברזיל של המין *G. paulistanus*, אך מעריכים שמדובר בטקסון מוטל בספק של דמוי-תנין לא ברור. מין נוסף מברזיל - *Goniopholis hartti*, הועבר לסוג התנינאי הענק סרקוסוכוס, שכנראה שחה לצד תנינים אלה. נמצאו גם מאובנים באמריקה הצפונית אך הם עברו לסוגים *Denazinosuchus*, *Eutretauranosuchus* ו*Amphicotylus*.

מאובנים ששויכו לתנין בתאילנד הועברו לסוגים: סונוסוכוס, *Nannosuchus*, *Anteophthalmosuchus* ו*Hulkepholis*.

## בתרבות
הגוניאופוליס מופיע בסדרה הכוכב דינוזאור לצד סרקוסוכוס.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שחיו ביורה עליון באירופה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו ביורה עליון באפריקה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון תחתון באירופה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון תחתון באפריקה
קטגוריה:דמויי תנינאים מהיורה
קטגוריה:דמויי תנינאים מהקרטיקון
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד אוון
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1841
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו ביורה עליון
אלנקה

**אלנקה** (שם מדעי: *Alanqa*) הוא סוג נכחד של פטרוזאור שחי בקרטיקון העליון לפני 95 מיליון שנה במרוקו והתגלה ב-2010 בתצורות על הגבול בין מרוקו לאלג'יריה (הקרויות באנגלית "Kem Kem Beds" ) . 

## מאפיינים
פטרוזאור זה השתייך למשפחת האזדרקיים, בה היו היצורים המעופפים הגדולים בעולם אי-פעם. מקור שם היצור מערבית ופירושו: עוף החול שדומה ל"סימורג" (עוף מהמיתולוגיה הפרסית).

מהממצאים הראשונים התגלו רק כמה שרידים מהמפרקים הקדמיים ואולי חוליית צוואר אחת. בהמשך התגלו שרידי לסת שדמו ללסתותיהם הארוכות וחסרות השיניים של קוואצלקואטלוס וג'ג'יאנגופטרוס, כך שהוא היה קרוב משפחה שלהם. ע"פ הערכות גדלים, נראה שמוטת כנפיו הגיעה ל-4 ואולי אף ל-6 מטרים. ליצור הייתה לסת ענקית וחלולה, בדומה למקור הטוקן והקלאו אך הייתה בעלת קצה מחודד. הלסת גם הכילה קטעים גרמיים בקצוות, אשר עזרו לבעליה לפצח מזונות קשים או עזרו בהרשמת נקבות.

ישנם חוקרים הסוברים שהוא היה קרוב יותר למשפחה תלסודרומיים מאשר לאזדרקיים, אך מרבית המדענים משייכים אותו למשפחה האחרונה.

## בתרבות
פטרוזאור זה מופיע בסדרה הכוכב דינוזאור, שם להקת פטרוזאורים מתקהלת סביב פגר ואחד מהם נטרף בידי ספינוזאורוס. הם נראים גם במשחקי מחשב כמו "Jurassic World: The Game" וJurassic World: Alive.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2010
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי דייוויד מרטיל
קטגוריה:אז'דרכיים
קטגוריה:פטרוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באפריקה
אונכופריסטיס

**אונכופריסטיס** (שם מדעי: *Onchopristis*) הוא סוג דג סחוס נכחד שחי לאורך תור הקרטיקון שהיה קרוב לבני סדרת המסורנאים הקיימים כיום.

## מאפיינים
מאובניו של יצור זה התגלו באמריקה הצפונית, צפון אפריקה, ברזיל וניו זילנד.

מהמאובנים התגלו שיניים שמזכירות שיני מסורנים מודרניים. בהשוואה אליהם, השיניים שהתגלו היו גדולות בהרבה ומהם מסיקים שאורך היצור החרטום כולו הגיע לאורך 2.5 מ'. השיניים היו מחודדות ובעלות עוקצים קטנים.

יצור זה חי כנראה בדומה לקרוביו והיה בעל עיניים ממעל לגופו כדי להרגיש בטורפים, לעומת הזימים והפה שהיו מתחת גופו והיו בעלי חישה אלקטרורצפטורית. הוא חי בקרבת הקרקעית והשתמש בתאים כדי לקלוט את טרפו – דגים וחסרי חוליות מימיים. ייתכן שדגים אלה נדדו במעלה נהרות לעיתים בחיפוש מזון.

## בתרבות
*האונכופריסטיס הופיע בסדרה הכוכב דינוזאור שם נראים מספר פרטים שחלקם נטרפים על ידי ספינוזאורוס ופגריהם משמשים מאכל לרוגופסים.
*בנוסף הוא הופיע בסדרה פלאווורלד ובמשחק עולם היורה: המשחק.

## קישורים חיצוניים

[ימין|240px|ממוזער|איור של [ספינוזאורוס צולל במים לצד דגים שונים. מתחתיו נראה אונכופריסטיס]]

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1917
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט שטרומר
קטגוריה:בטאים
קטגוריה:דגי סחוס מהמזוזואיקון
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון באפריקה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון באמריקה הצפונית
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון באוקיאניה
קטגוריה:ניו זילנד: מאובנים
טאמל

**טאמל** (בנפאלית: **ठमेल**) היא שכונה בעיר קטמנדו שבנפאל. לעומת שאר השכונות שבעיר, טאמל מתאפיינת בעיקר כנקודת מעבר וכור היתוך בין מאות אלפי תיירים הפוקדים את נפאל ורוב הפעילויות התיירותיות וחיי הלילה בעיר מתרחשות בה. למעלה מ-4 עשורים, שכונת טאמל מהווה מרכז לענף התיירות במדינה. בגלל אחוזי התיירות הגבוהים, מצויים בה חנויות ציוד-למטייל, מסעדות ופאבים רבים.

## רקע

טאמל ידועה בשל היותה מקום מרכזי עבור כמעט מיליון תיירים הבאים לבקר מדי שנה. כבר בעידן ההיפים במהלך שנות ה-70, הייתה טאמל לבסיס יציאה עבור תיירים בדרכם אל הרי ההימלאיה וטרקים אחרים באזור.

## ישראלים

אלפי ישראלים פוקדים את נפאל מדי שנה. רובם במסגרת טיול אחרי צבא, ולרוב שוהים למשך מספר שבועות. קיימים מספר יעדים ייעודיים למטייל הישראלי בטאמל. במהלך שנות ה-90 ושנות ה-2000, נפתחו בטאמל סוכנויות (אחת מהן אף קרויה על שם השחקן הישראלי מאיר סוויסה) ומסעדות הפונות לקהל הישראלי והוקם בית חב"ד, בניהולו של הרב חזקי ליפשיץ ורעייתו הרבנית חני ליפשיץ.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קטמנדו
איראז'דרכו

ממוזער|עצמות של איראז'דרכו שנמצאו
**איראז'דרכו** (שם מדעי: *Eurazhdarcho*) הוא סוג של פטרוזאור ממשפחת האזדרקיים הענקיים שחי באזור רומניה של ימינו בתקופת הקרטיקון העליון.

האיראז'דרכו נתגלה ב-2013 ונחשב כפטרוזאור בגודל בינוני במשפחתו, אך התגלו ממנו רק כמה חוליות צוואר, מהם הסיקו על גודלו ומראו. על פי הערכה, הגיעה מוטת כנפיו לשלושה מטרים ואורך עצם המסרק הרביעית שלו הגיע ל-25 ס"מ. לאיראז'דרכו הייתה לסת גדולה וחסרת שיניים, שהזכירה מקור של קלאו או טוקאן והייתה בעלת שרירים בקדמתה, בעזרתם ניתן היה לסוגרה במהירות. לאיראז'דרכו היה צוואר ארוך, בדומה לג'ירף, וגפיים ארוכים. אף על פי שנראה מגושם, היה האיראז'דרכו מסוגל לצעוד במהירות על האדמה.

האיראז'דרכו חי בעבר על אי קדום בשם "האצג", סמוך לעיר האטג ברומניה של ימינו. הוא היה טורף גדול שניזון מיצורים קטנים יותר ששרצו באיים והתגמדו בהרבה מקרוביהם, ביניהם כמה צבים, התלמטוזאורוס והטיטנוזאור מגיארוזאורוס. ככל הנראה, במקום לאכול דגים צד הפטרוזאור זוחלים בריצה על ארבע רגליו ותפיסתם בלסתו.

למרות גודלו המרשים היה האיראז'דרכו קטן בהרבה מפטרוזאור נוסף שנמצא באותו אזור - ההטצגופטריקס, שהיה אחד מהגדולים שבפטרוזאורים וטורף העל של האי האטג.

## בתרבות
פטרוזאור זה מופיע בסדרה הכוכב דינוזאור.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2013
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלכסנדר קלנר
קטגוריה:אז'דרכיים
קטגוריה:פטרוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באירופה
קטגוריה:רומניה: מאובנים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2013
לקוסובאגוס

**לקוסובאגוס** (שם מדעי: *Lacusovagus*; פירוש השם: "נודד אגמים") הוא סוג של פטרוזאור דמוי-פטרודקטיל שחי בקרטיקון התחתון, לפני כ-120 מיליון שנה, בברזיל.

ללקוסובאגוס הייתה מוטת כנפיים באורך 4.1 מטרים, והוא נחשב לגדול בפטרוזאורים של ברזיל. מאובניו נתגלו ב-2008 בתצורת קראטו, בסיארה ופרנמבוקו שבברזיל. נמצאו בעיקר עצמות לסת וחלקי הגולגולת הסמוכים לעיניים. הגולגולת הייתה ארוכה ורחבה עם ראש גרמי וללא שיניים.

ישנה מחלוקת על סיווג הפטרוזאור. בעוד מספר חוקרים סוברים שהוא השתייך למשפחה כאוינגופטריים (Chaoyangopteridae). אחרים מעריכים שהוא היה קשור לתלסודרומיים, שהיו בעלי ציצה גבוהה וכרבולתית מאחורי ראשם.

הלקוסובאגוס נראה בסדרה "הכוכב דינוזאור" בפרק החמישי, שם הוא חוטף צעירי ארגנטינוזאורוס הבוקעים מביציהם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כאוינגופטריים
קטגוריה:פטרוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באמריקה הדרומית
קטגוריה:ברזיל: מאובנים