open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דב אינדיג

**דב אינדיג** (ג' בסיוון ה'תשי"א, 6 ביולי 1951 – י"א בתשרי ה'תשל"ד, 7 באוקטובר 1973) היה תלמיד ישיבת הסדר, מחללי מלחמת יום הכיפורים. התכתבותו עם בת קיבוץ חילונית בשנים שלפני המלחמה שימשה בסיס לספר "מכתבים לטליה".

נפילתו בקרב של אינדיג עומדת ברקע ספרו של הרב חיים סבתו, תיאום כוונות.

## ביוגרפיה
דב אינדיג נולד בשנת 1951 ברומניה למרים ואברהם יחזקאל אינדיג.

בשנת 1959 עלה יחד עם הוריו לישראל. את לימודיו היסודיים עשה ב"תלמוד תורה" בירושלים. הוא הצטיין בלימודים והוקפץ שתי כיתות. את לימודיו התיכוניים עשה בישיבת בני עקיבא נתיב מאיר שבה זכה לפרס הישיבה. הצטיין גם בלימודי החול וגם בלימודי הקודש. בזמנו הפנוי מלימודים עסק דב בהדרכת נוער דתי, בפעולות הסברת ערכי היהדות, בטיולים בחוצות ירושלים ובתחביבו צילום.

דב היה תלמיד ישיבת ההסדר "כרם ביבנה". התגייס ביולי 1970 לחיל השריון והיה חייל בישיבת ההסדר ואיש צוות טנק יחד עם חיים סבתו.

במוצאי-השבת בה פרצה מלחמת יום הכיפורים היה דב בישיבה. הוא מיהר לביתו כדי להצטייד בכל הדרוש, ובאותו לילה יצא אל יחידתו, חטיבה 679, שברמת הגולן. השתתף בקרבות הבלימה נגד צבא סוריה וביום י"א בתשרי תשל"ד 7 באוקטובר 1973 נפגע במהלך קרב, ונהרג. הוא הובא למנוחות בהר המנוחות. הותיר אחריו אב, אם ואח. הועלה לדרגת רב-טוראי לאחר נפילתו.

## הנצחה
ממוזער|שלט הכוונה בכיכר לזכרו בירושלים
עיריית ירושלים הנציחה את שמו בכיכר בשכונת גבעת שאול. בית הכנסת במעלה שומרון נקרא על שמו. בשנת 2007 הוסב שמו של בית הכנסת ישועה טובה (נבנה ב-1827) בבוקרשט לשם ישועה טובה - תפארת דב.

ב-2007 הוקמה יחידה בזק"א בשם "יחידת דב" לזכרו ולזכר יוני נתניהו.

## מכתבים לטליה

**"מכתבים לטליה"** הוא ספר המתעד חליפת מכתבים בענייני אמונה, יהדות ומחשבת ישראל בין דב אינדיג, ל'טליה' (שם בדוי), נערה חילונית מקיבוץ בצפון ישראל בשנתיים שלפני מלחמת יום הכיפורים. הספר יצא לאור בשנת 2005 בעריכתו של ד"ר חגי בן ארצי, חברו של דב אינדיג, ובהוצאת "ידיעות ספרים". המכתבים מובאים במלואם ובעריכה מזערית. הספר משויך לסוגת רומן מכתבים.

הנערה המכונה "טליה" התכתבה עם אינדיג במשך למעלה משנתיים עד למותו. בעת חליפת המכתבים היה אינדיג תלמיד בישיבת ההסדר כרם ביבנה בן כעשרים, והנערה תלמידת כיתות י"א וי"ב. חליפת המכתבים החלה לאחר שהנערה חזרה מסמינר של עמותת "גשר", שהעלה לה שאלות רבות בנושאי יהדות. אביה הפנה אותה לדב, אותו פגש בשירות מילואים, לאחר שהתרשם מהשכלתו הרחבה ביהדות ובנושאים כללים.

## תיאום כוונות

הספר "תיאום כוונות" מאת חיים סבתו מתאר את מלחמת יום הכיפורים בחזית רמת הגולן מנקודת מבטו האישית של חייל צעיר בחטיבה 679, תלמיד ישיבת הסדר היוצא למלחמה מלווה בחבריו. את הספר מלווה תחושת המצוקה שחש המחבר כיוון שאינו יודע מה עלה בגורל חברו הטוב הנעדר, דב.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* על דב אינדיג של באתר ישיבת כרם ביבנה
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:בוגרי ישיבת כרם ביבנה
קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
אלבום וידאו

**אלבום וידאו** (נקרא גם **אלבום אוסף וידאו**) הוא בדרך כלל אוסף של קטעי וידאו או הופעות חיות של אותו אמן או מספר אמנים המקובצים לסרט ארוך (לעיתים קרובות) בפורמט וידאו ביתי, שעשוי להיות מורכב מיחידה אחת או יותר של DVD או בלו-ריי. אלבומי וידאו מופצים גם בפורמטים של הזרמת מוזיקה והורדה דיגיטלית. במרוצת השנים, פחתו הוצאות של אלבומי וידאו שכן, את הקליפים וההופעות מעלים לאינטרנט.

ישנם אלבומי וידאו הכוללים וידאו קליפים כדוגמת ** שאיגד את כל הקליפים שהוציאה עד לאותה העת.

## אלבומי וידאו בולטים
במרוצת השנים יצאו אלפי אלבומי וידאו, מתוכם מספר מסוים נמכרו במאות אלפי עותקים כדוגמת:
* *Farewell 1 Tour-Live from Melbourne* מאת האיגלס: 3 מיליון עותקים.
* *[[Live Shit: Binge & Purge]]* מאת מטאליקה: 1.5 מיליון עותקים.
* *[[Number Ones (וידאו)|Number Ones]]* מאת מייקל ג'קסון: 1.3 מיליון עותקים.

## הערות שוליים

*
וידאו
אם גרעין זרעת - בטח!

250px|ממוזער|שמאל|ברכה לגרעין נח"ל עם עלייתו על הקרקע
**אִם גַּרְעִין זָרַעְתּ – בְּטַח!** הוא שיר שחיבר לוי בן־אמתי בשנת 1932. באותה שנה הלחין אותו שלום פוסטולסקי. בשנת 2010 הלחין את השיר שנית אילן צלניק. השיר מזוהה במיוחד עם תנועת המחנות העולים ועם יציאת גרעינים לשירות בנח"ל. הסיסמה "אִם גַּרְעִין זָרַעְתּ – בְּטַח!" שימשה שנים רבות ברכה מקובלת בעת עלייה על הקרקע של קיבוצים, וניתן למצוא אותה במקומות שונים הקשורים להגשמה והתיישבות.

## תולדות השיר
בן־אמיתי חיבר את השיר, המתואר כחדור ב"פאתוס התיישבותי", בדגניה א' בשנת 1932. השיר היה המנון להקמת יישובים חקלאיים בתקופת חומה ומגדל ובראשית ימי המדינה. השיר מבטא אמונה וביטחון בעבודה הקשה של טיפוח ה"גרעין", החלק המהותי שנזרע בקרקע ובתמורה לעבודה הקשה – הצפייה בצמח שעולה וצומח מן הגרעין שנזרע. זריעת הגרעין יכולה להתפרש הן כעבודה חקלאית הן כהקמת יישוב.

בשנת 2010, לקראת סמינר פסח של המחנות העולים, הולחן השיר מחדש וזכה עד מהרה לפופולריות רבה במחנות העולים וכסמל של יציאה לשירות בגרעיני נח"ל. השיר מבטא את שני מסלולי ההגשמה העיקריים בתנועה: התיישבות חקלאית וחינוך (שגם הוא, בהשאלה, "זריעה" וטיפוח). צלניק ערך שני שינויים בשיר המקורי. האחד – העברת הניקוד של המלה "מָקָבֶת" (המתחרז עם "מוות") לצורה השגורה יותר "מָקֶבֶת" (בסגול). השני – העברת המשפט הפותח "אם גרעין זרעת – בטח" לסוף הבית הראשון, מה שסוגר אותו והופך אותו ליחידה בפני עצמה.

## קישורים חיצוניים
* 
* אם גרעין זרעת – בטח! גלגולו של המנון חלוצים חוצה דורות, הבלוג של מלחין השיר אילן צלניק
* 
*
*
## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ההתיישבות העובדת
קטגוריה:המחנות העולים
קטגוריה:שירי 1932
עוד ועוד

**עוד ועוד** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. הוא יצא לאור בשנת 1983, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל שלא מתוך אלבום.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי שלומית אהרון ויובל דור והולחן על ידי אורי קריב ולהקת הכל עובר חביבי. בדומה לשיריה הקודמים של אביטל, גם הפקת "עוד ועוד" בוצעה על ידי ננסי ברנדס. לשיר לא הופק וידאו קליפ רשמי, אולם ב-2019 פורסם ביוטיוב אודיו לא רשמי שלו. אביטל השתתפה בקדם-אירוויזיון עם השיר, הגיעה למקום החמישי עם 37 נקודות והפסידה לעפרה חזה עם "חי".

## הצלחה
ב-23 במרץ 1983 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-25. ב-1 ביוני עלה למקום השביעי - המיקום הגבוה ביותר בו דורג. ב-29 ביוני, לאחר 13 שבועות רצופים, יצא מהמצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשמ"ג הגיע "עוד ועוד" למקום ה-21.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון 1983
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:שלומית אהרון
ידידיה בלחסן

**ידידיה בלחסן** (נולד ב־6 בינואר 1986) הוא זמר-יוצר, מלחין, משורר ומוזיקאי ישראלי.

## ביוגרפיה
בלחסן נולד בתלמי אליהו למאיר ולמוניק בלחסן. יש לו 11 אחים ואחיות. אחיו היה הזמר-יוצר והמוזיקאי גבריאל בלחסן, איתו גם שיתף פעולה באלבומו "מדרגות". אח נוסף שלו הוא הסופר עמנואל בלחסן. בלחסן למד בבתי ספר דתיים. בגיל 16 עזב את לימודיו בישיבה בעיר נתיבות והחל לממן את עצמו. הוא סובל מהפרעה דו-קוטבית. בת דודתו היא הזמרת יוצרת נועה בלחסן.

## קריירה
את הקריירה שלו החל בלחסן בשנת 2012 כשהוציא עם אחיו גבריאל בלחסן את האלבום "מדרגות", שזכה לשבחי הביקורת.

בשנת 2014 הוציא את האלבום "חייך עכשיו" לזכר אחיו. באלבום שירים שנכתבו על ידי גבריאל וידידיה, והוא יצא בלייבל התו השמיני. אחד השירים, "ידידיה", נכתב על ידי גבריאל אחיו כמעין מכתב פרידה לפני מותו.

בשנת 2016 הוציא בלחסן את אלבום סולו הבכורה "קודש וחול" עם ההרכב שהקים, "בלחסן והדיסוננס". באלבום, שבו עשרה שירים, בלחסן מתמודד עם מותו של אחיו. את ההפקה המוזיקלית עשה שלום גד. שירי האלבום הושמעו בתחנות רדיו רבות.

במאי 2017 הוציא בלחסן את האלבום "אין קול ואין עונה". את ההפקה המוזיקלית והעיבודים עשה בעצמו. שנה לאחר מכן הוציא את האלבום "עיניים מביטות בי", העוסק בהתמודדות שלו עם מחלת המאניה דיפרסיה. באלבום עשרה שירים, והוא יצא תחת הלייבל "קמע".

בשנת 2018 הופיע בפסטיבל אינדינגב בבמה המרכזית.

בינואר 2019 יצא אלבומו החמישי, "בוא", שהוקלט בלייב. באלבום 11 שירים והוא יצא בלייבל קמע. באוגוסט אותה שנה יצא המיני-אלבום "ימים", ובו שירים שנגנזו מתקופות שונות בחייו. האלבום נוגע במחלתו, באשפוזים, בדת ובמותו של אחיו.

בשנת 2020 יצא אלבומו השביעי, "פיסות חיים". באלבום, שיצא בקמע, שמונה שירים. השיר "כוכב נופל" הושמע בתחנות רדיו רבות. באוגוסט אותה שנה יצא אלבומו השמיני "4321" גם הוא תחת קמע. באלבום שבו שמונה שירים מתמודד בלחסן עם נושאים שונים ומגוונים כדת, אהבה ונפש.

ביולי 2022 יצא אלבומו התשיעי, "אתה לא קיים", ובו נוגע בלחסן בנושאים בהם אלוהות, שאלות פילוסופיות, ומחלת הנפש שעמה הוא מתמודד.

ב-2023 הוציא שלושה אלבומים: "Bipolar", "חסד" ו"בן תערובת". האלבומים "שמש נצחית בלב שלם", "סיפור אחר" ו"מחשבות נדודים" יצאו ב-2024.

בדצמבר 2023 התארח בלחסן בהסכת "צלילים מהנגב המערבי" של כאן.

## חיים אישיים
בלחסן מתגורר בתלמי אליהו.

## דיסקוגרפיה
* 2012 **מדרגות** בשיתוף עם גבריאל בלחסן
* 2014 **חייך עכשיו** בשיתוף עם גבריאל בלחסן
* 2016 **אין קול ואין עונה**
* 2018 **עיניים מביטות בי**
* 2019 **בוא**
* 2019 **ימים** - מיני אלבום
* 2020 **פיסות חיים**
* 2020 **4321**
* 2022 **אתה לא קיים**
* 2023 **Bipolar**
* 2023 **חסד**
* 2023 **בן תערובת**
* 2024 **שמש נצחית בלב שלם**
* 2025 **גן עדן**

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:תלמי אליהו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
אמי גרינג

**אמה יוהנה האני "אמי" גרינג** (24 במרץ 1893 – 8 ביוני 1973) הייתה שחקנית גרמנייה שנודעה בעיקר בגלל היותה אשתו השנייה של מפקד הלופטוואפה ושר התעופה הנאצי, הרמן גרינג.

היא שמשה כמארחת של אדולף היטלר באירועים רשמיים רבים של גרמניה הנאצית ובשל כך הייתה בין הנשים שזכו לתואר "הגברת הראשונה של הרייך השלישי".

## ביוגרפיה
היא נולדה בשם אמה זוהנמן בהמבורג לאיש מכירות עשיר. לאחר לימודיה, היא הפכה לשחקנית בתיאטרון הלאומי בויימאר.

בינואר 1916, נישאה זוהנמן לשחקן קארל קסטלין בטריאסטה שבממלכת איטליה. עם זאת, באוטוביוגרפיה שלה אמרה גרינג שהיא וקוסטלין הבינו במהרה שהם מתאימים יותר כידידים מאשר כבני זוג ובסופו של דבר הם נפרדו והתגרשו ב-1926.

### נישואים להרמן גרינג
באפריל 1935 היא נישאה בשנית, להרמן גרינג מפקד הלופטוואפה ושר התעופה הנאצי. אלו היו גם הנישואים השניים של גרינג, אשתו הראשונה, קארין גרינג נפטרה באוקטובר 1931. היא הצטרפה למפלגה הנאצית במהלך חג המולד של 1938. לאחר נשואיהם החליטו לגור באופן קבוע באחוזתו של הרמן, קארינהאל. לאחוזתו בפרוסיה המזרחית הוא קרא על שמה: "אמיהאל".

בתם היחידה, אדה נולדה ב-2 ביוני 1938 ונקראה על שמה של אדה מוסוליני, בתו הבכורה של דוצ'ה איטליה וראש ממשלת איטליה, בניטו מוסוליני (שהיה בעל בריתו הקרוב של הפיהרר, אדולף היטלר וממנהיגי מדינות הציר). עם זאת, באוטוביוגרפיה שלה, גרינג טענה שבתה נקראה על שם אחת מחברותיה.

#### "הגברת הראשונה של הרייך השלישי"
אמי גרינג שימשה כמארחת של היטלר באירועים רבים של המדינה לפני מלחמת העולם השנייה. זה ותביעתה להיות "הגברת הראשונה של הרייך השלישי" יצרו איבה רבה בינה לבין בת זוגו של היטלר (ולימים אשתו), אווה בראון, שאותה היא דחתה והביעה את איבתה לגרינג מספר פעמים. כתוצאה מכך היטלר זעם על גרינג ודרש שאמי תתייחס בכבוד לאווה, אחת התוצאות של יחסה המתנשא של אמי כלפי אווה הייתה שהיא לא הוזמנה עוד לאחוזתו של היטלר בבוואריה, הברגהוף.

כאשתו של אחד הגברים העשירים והחזקים באירופה, היא זכתה לתשומת לב ציבורית רבה, היא צולמה ללא הרף, ונהנתה מאורח חיים מפואר גם במלחמת העולם השנייה. בעלה היה הבעלים של אחוזות, אחוזות וטירות באוסטריה, גרמניה ופולין, הרמן בזז אוצרות אמנות מכל רחבי אירופה הכבושה לשם קישוט אחוזתם הפרטית.

### מאסרה ומותה
עם סיום מלחמת העולם השנייה, כחלק מתהליך דה-נאציפיקציה גרינג הורשעה בחברות במפלגה הנאצית ונגזרה עליה שנת מאסר. כשהיא שוחררה, כ-30% מרכושה הוחרם. בעלה לעומת זאת נידון לעונש מוות במהלך משפטי נירנברג אך התאבד בתאו בבליעת כמוסת ציאניד בטרם הוצא גזר הדין אל הפועל.

כמה שנים לאחר שחרורה מהכלא, אמי גרינג הצליחה לקנות דירה קטנה מאוד בבניין בעיר מינכן ונשארה שם עד סוף חייה. בשנותיה האחרונות, היא סבלה מסיאטיקה והיא כתבה אוטוביוגרפיה ב-1972.

אמי גרינג מתה במינכן ב-8 ביוני 1973 בגיל 80.

## ראו גם
* מגדה גבלס – אשתו של שר התעמולה הנאצי, יוזף גבלס
* גרטרוד שולץ-קלינק – מנהיגת תנועת הנשים במפלגה הנאצית, רעייתו של אוגוסט הייסמאייר
* מרגרטה הימלר – אשתו של ראש האס אס ושר הפנים הנאצי, היינריך הימלר

## לקריאה נוספת

* 


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נאציות
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה גרמנים
קטגוריה:בני זוג של פוליטיקאים גרמנים
קטגוריה:מעוטרי אות הזהב המפלגתי
קטגוריה:הרמן גרינג
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1893
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1973
קטגוריה:נפטרות ב-1973
בלי בושה (שיר)

**בלי בושה** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. הוא יצא לאור בשנת 1986, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך אלבומה החמישי, בלי בושה.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על ידי חמוטל בן זאב ואביטל והופק על ידי יזהר אשדות. לשיר לא הופק וידאו קליפ רשמי, אולם ב-2014 פורסם אודיו לא רשמי שלו ביוטיוב.

## הצלחה
ב-2 בדצמבר 1986 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-24. ב-30 בדצמבר עלה למקום הראשון. ב-21 בינואר, לאחר שמונה שבועות רצופים, יצא מהמצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשמ"ז הגיע למקום ה-30.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חמוטל בן זאב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אילנה אביטל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
אליפות תל אביב אייזנברג הפתוחה 1996

**אליפות תל אביב אייזנברג הפתוחה 1996** היא טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך ב-1996 באצטדיון קנדה ברמת השרון, ישראל בין ה-14-20 באוקטובר. האליפות הייתה המהדורה ה-17 והאחרונה של אליפות תל אביב הפתוחה ותחרות ה-ATP-250 האחרונה שהתקיימה בישראל עד ל-2022. באליפות היחידים ניצח חביאר סנצ'ז הספרדי.

## התחרויות
### תחרות היחידים
בתחרות היחידים השתתפו 32 טניסאים, ניצחונו של סנצ'ז היה השני באותה שנה וה-24 בקריירה.

### תחרות הזוגות
בתחרות הזוגות השתתפו 16 זוגות.

## הערות שוליים

קטגוריה:1996 בישראל: ספורט
1996
מייקי קלי

**מייקי קלי** (באנגלית: **Mikey Kelley**; נולד ב-14 בנובמבר 1973) הוא שחקן ומדבב אמריקאי. ידוע בעיקר בתור המדבב של מיכלאנג'לו בסרט צבי הנינג'ה ובמספר דיבובים נוספים.

## ביוגרפיה
קלי נולד בנובמבר 1973 בקווינסי , מסצ'וסטס והוא בוגר של קולג' אמרסון מ-1995 בתקשורת המונים והפקת טלוויזיה.

הוא החל לדבב במשחקי וידאו וסדרות אנימציה החל מ-1997 בסדרה "Extreme Ghostbusters" ולאחריה בסדרה שנוצרה בידי סטיבן שפילברג "Invasion America" מ-1998 בתור דייוויד קרטר.

במשך השנים הופיע במגוון סדרות ומשחקי מחשב וכן בכמה סרטי אנימציה וקומדיות. בנוסף עבד בפרסומות בטלוויזיה וברדיו.

## פילמוגרפיה חלקית

**סרטים**:
* Scooby-Doo and the Cyber Chase - 2001
* מיסטיק ריבר - 2003
* Undiscovered - 2005
* היצ' - 2005
* מר וגברת סמית' - 2005
* צבי הנינג'ה - 2007
* פייטר - 2010
* נורם בעיר הגדולה - 2016
* מכוניות 3 - 2017
* טופאק: כל העיניים עליי - 2017

**סדרות טלוויזיה**:
* רוקט פאוור - 2002
* ראגרטס כבר גדולים - 2004
* בן 10 - 2006
* המלך היל - 2007
* המסע לעמק החלומות - 2008
* צוות גיבורי העל - 2009-2011
* פיניאס ופרב - 2012
* גרוויטי פולס - 2012
* עולם היורה: מחנה הקרטיקון - 2022

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מדבבים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת אמרסון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1972
אנדור וידור

**אנדור וידור** (במקור **וייס**, בהונגרית: **Vidor Andor**; בודפשט, 14 באפריל 1912 – אוקראינה, מרץ 1943) היה צלם קולנוע יהודי-הונגרי, עורך שניספה בשואת יהודי הונגריה. דודו לאסלו ויידה היה סופר, תסריטאי, בן דודו לאסלו ויידה הבן (1906–1965) היה במאי קולנוע, תסריטאי.

## ביוגרפיה
אנדור וידור נולד במשפחה יהודית כבנם של לאיוש וידור (וייס) (1882–1941), רופא שיניים ושל בלנקה וייס. הוא היה תלמידו של צלם הקולנוע המפורסם ביותר בתקופתו, אישטוואן אייבן. לפני פרסום החוקים היהודיים (משנת 1938 ואילך), הוא הופקד על צילום סרטים עלילתיים גדולים רבים (13 סרטים). הוא ניספה במהלך מלחמת העולם השנייה באחד ממחנות העבודה (במקום לא ידוע באוקראינה) בשירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). וידור היה צלם קולנוע מוכשר ביותר שכבר בגילו הצעיר ובחייו הקצרים הגיע להישגים גדולים. כל סרטיו (עם במאים שונים זכו להצלחה גדולה בזמנו וחלקם גם בשנות ה-2000).

ב-20 בינואר 1936 נשא את ליוויה, בתם של שמואל מנדל ושל סרנה ארנפלד, בבודפשט.

## סרטיו

### כצלם ראשי

* הלו, בודפשט (1935)
* 200 לחודש, פיקס (1936)
* הזר המסתורי (1936)
* העלמה הוד מעלתה (1937) 
* אוכל לראותך פעם בשבוע (1937)
* בתי לא כזו (1937) 
* הצילו, ירשתי! (1937) 
* קצב של 120 (1937) 
* מלון קיקלט (1937)
* הטירה המושאלת (1937) 
* בנות של היום (1937)
* הרע של הכפר (1937)
* נערה יוצאת לדרך (1937) 

### כעורך

* 1 : 3 לטובת האהבה (1937) 

### כעוזר צלם

* סליחה טעיתי! (1933, הונגרית-אמריקאית-גרמנית)
* שיטה סגולה (1934) 

## לקריאה נוספת

* Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* הביוגרפיה של אנדור וידור (hangosfilm.hu)
* אנדור וידור באתר arcanum
* אנדור וידור ב-PORT.hu (בהונגרית)

## קישורים חיצוניים

* אחד מסרטיו בפייסבוק
* אנדור וידור ב-HMDB

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:צלמים יהודים הונגרים
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:נספי השואה
קטגוריה:צלמי קולנוע יהודים הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:משפחת ויידה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1914
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1943
אלימז'אן טוחטחונוב

**אלימז'אן טורסונוביץ' טוחטחונוב** (ברוסית: **Алимжан Турсунович Тохтахунов**; נולד ב-1 בינואר 1949) הוא איש עסקים רוסי ממוצא אויגורי, מצנט.

טוחטחונוב ידוע גם בכינוי "טייוואנצ'יק". בתקשורת הרוסית והמערבית מוזכר טוחטחונוב כאחת מדמויות הפשע הגדולות ברוסיה. החל משנת 2012, הוא היה ברשימת המבוקשים של האינטרפול.

## ביוגרפיה
אלימז'ן טוחטחונוב בילה את נעוריו בטשקנט, שם במהלך שנות הלימודים שלו פגש אנשים כמו אוליגרך האלומיניום העתידי מיכאיל צ'רנוי, הקפטן העתידי של קבוצת הטניס הרוסית שאמיל טרפישצ'ב.

בתקופת ברית המועצות, טוחטחונוב ריצה תקופת מאסר במסגרת תיק על בטלה , בכלא הוא פגש גנבים בחוק רבים.

ב-1989 עזב לגרמניה ונשאר שם. עד מהרה קיבל אזרחות ישראלית. טוחטחונוב התחיל לעשות עסקים (לספק מזון לרוסיה) והרוויח הון לא קטן.

## אולימפיאדת החורף 2002
בשנת 2002, טוחטחונוב היה מעורב בשערורייה סביב הענקת מדליות זהב בהחלקה אמנותית באולימפיאדת החורף סולט לייק סיטי, שבזכותה התפרסם לא רק במעגלים צרים. בקיץ 2002, לבקשת השלטונות האמריקאים ובסיוע ה-FBI, נעצר טוחטחונוב על ידי המשטרה האיטלקית באתר הנופש פורטה דיי מארמי שבצפון איטליה. על פי החוק האמריקאי, הוא הואשם בהונאה, מתן שוחד לשופטי ספורט וקשירת קשר לזיוף תוצאות התחרות האולימפית. הוא בילה יותר מ-10 חודשים בכלא בוונציה, ולאחר מכן שוחרר מבלי להגיש את התיק לבית המשפט. לאחר שערך חקירה משלו, הוועד האולימפי הבין-לאומי הגיע למסקנה שטוחטחונוב אינו מעורב, הרשויות בארצות הברית לא התעקשו על הסגרתו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאפיונרים רוסים
קטגוריה:אנשי עסקים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1949
אליפות תל אביב הפתוחה 1995

**אליפות תל אביב הפתוחה 1995** היא טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך ב-1995 באצטדיון קנדה ברמת השרון, ישראל בין ה-9-16 באוקטובר. האליפות הייתה המהדורה ה-16 של אליפות תל אביב הפתוחה. באליפות היחידים ניצח יאן קרוסלאק הסלובקי.

## התחרויות
### תחרות היחידים
בתחרות היחידים השתתפו 32 טניסאים.

### תחרות הזוגות
בתחרות הזוגות השתתפו 16 זוגות.

קטגוריה:1995 בישראל: ספורט
1995
קים מין-ג'יי

**קים מין-ג'יי** (בקוריאנית: **김민재**; נולד ב-15 בנובמבר 1996) הוא כדורגלן דרום קוריאני, המשחק בעמדת הבלם בקבוצת באיירן מינכן ובנבחרת קוריאה הדרומית.

## קריירה
קים הצטרף למועדון החצי-מקצועי Gyeongju KHNP ב-1 ביולי 2016, עמו שיחק בליגה הלאומית של קוריאה מאמצע עונת 2016. הוא שיחק 15 משחקים עבור KHNP עד לסיום העונה הסדירה.

ב-22 בדצמבר 2016, קים חתם בקבוצת ג'אונבוק יונדאי מוטורס.

ב-29 בינואר 2019, עבר קים לבייג'ינג גוגואן.

ב-16 באוגוסט 2021 חתם קים בפנרבחצ'ה, תמורת דמי העברה של 3 מיליון אירו בחוזה לארבע שנים. ב-17 באוקטובר הוא ערך את הופעת הבכורה בקבוצה בהפסד 1–3 לטרבזונספור. ב-20 במרץ 2022 כבש שער בכורה בניצחון 1–2 על קוניאספור.

ב-27 ביולי 2022 חתם קים בנאפולי מהסרייה א', עליו היא שילמה 18 מיליון אירו. ב-21 באוגוסט כבש שער בכורה בקבוצה, בניצחון 0–4 על מונצה.

ב-18 ביולי 2023, חתם קים בבאיירן מינכן ל-5 שנים תמורת 50 מיליון אירו.

### נבחרת קוריאה הדרומית
ב-14 באוגוסט 2017 זומן קים לראשונה לסגל נבחרת קוריאה הדרומית לקראת צמד משחקי מוקדמות מונדיאל 2018 נגד איראן ואוזבקיסטן. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו נגד איראן ב-31 באוגוסט. הוא זומן לסגל הנבחרת לקראת המונדיאל אך נפצע ולא השתתף בתחרות. ב-15 בדצמבר 2019 הוא כבש שער בכורה במדים הלאומיים, בניצחון 0–1 על נבחרת סין.

נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;צ'ונבוק מוטורס
* אליפות קוריאה הדרומית: 2017, 2018

;נאפולי
* אליפות איטליה: 2022/2023

;באיירן מינכן
* אליפות גרמניה: 2024/2025
* הסופר קאפ הגרמני: 2025

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים
קטגוריה:בלמי כדורגל דרום קוריאנים
קטגוריה:כדורגלני בייג'ינג גואואן
קטגוריה:כדורגלני צונבוק יונדאי מוטורס
קטגוריה:כדורגלני פנרבחצ'ה
קטגוריה:כדורגלני נאפולי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוריאה הדרומית
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1996
שיאי מזג אוויר

זוהי **רשימה של שיאי מזג אוויר**, רשימה של ההתרחשויות הקיצוניות ביותר של תופעות מזג אוויר.

שיאי מזג אוויר נמדדים בתנאים ספציפיים - כמו טמפרטורת פני השטח ומהירות הרוח - כדי לשמור על עקביות בין המדידות סביב כדור הארץ. כל אחד מהרשומות הללו הוא ערך השיא שנצפה באופן רשמי, מכיוון שייתכן שחרגו מהרשומות הללו, לפני המצאת מכשור מזג האוויר המודרני, או באזורים מרוחקים ללא תחנת מזג אוויר רשמית.

## טמפרטורות גבוהות לפי יבשת
**(צוינו טמפרטורות מעל 45.0)**

### אוקיאניה

### אירופה

### אמריקה הדרומית

### אמריקה הצפונית

### אסיה

### אפריקה

## טמפרטורות נמוכות לפי יבשת
**(צוינו טמפרטורות מתחת למינוס 15.0)**

### אוקיאניה

### אירופה
**(צוינו טמפרטורות מתחת למינוס 20.0)**

### אנטארקטיקה

## ראו גם
* מזג אוויר קיצוני
* התחממות עולמית

## הערות שוליים

קטגוריה:מזג אוויר קיצוני בכדור הארץ
ויקטור בוניפייס

**ויקטור בוניפייס אוקו** (באנגלית: **Victor Boniface Okoh**; נולד ב-23 בדצמבר 2000 בניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ורדר ברמן בהשאלה מבאייר לברקוזן ובנבחרת ניגריה.

## קריירת מועדונים
בוניפייס גדל במחלקת הנוער של ריאל סאפייר הניגרית. ב-4 במרץ 2019 חתם בבודה/גלימט מליגת העל הנורווגית. הוא ערך 48 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 13 שערים.

ב-8 באוגוסט 2022 חתם בוניפייס על חוזה לארבע שנים ברויאל אוניון סן-ז'ילואז מליגת העל הבלגית. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, במהלכה ערך 37 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים, בנוסף סיים כמלך השערים של הליגה האירופית בעונה זו, ביחד עם מרקוס רשפורד.

ב-22 ביולי 2023 חתם בונפייס על חוזה לחמש שנים בבאייר לברקוזן מהבונדסליגה. ב-26 באוגוסט כבש את שעריו הראשונים בבונדסליגה, כשכבש צמד בניצחון על בורוסיה מנשנגלדבך. את עונתו הראשונה בקבוצה סיים כמלך השערים של הקבוצה, זכייה אליפות הבונדסליגה והגביע הגרמני.
ב-22 באוגוסט 2025 הושאל למילאן לעונה אחת עם אופציית רכישה בסך 30 מיליון אירו, אך בוניפייס נכשל בבדיקות הרפואיות וההעברה התבטלה.

ב-1 בספטמבר 2025 הושאל אל ורדר ברמן.

## קריירה בינלאומית
ב-10 בספטמבר 2023 ערך בוניפייס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, בניצחון 6-0 על נבחרת סאו טומה ופרינסיפה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2023.

נכלל בסגל נבחרת ניגריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

## תארים
;בודה/גלימט
* ליגת העל הנורווגית (2): 2020, 2021

;באייר לברקוזן
* בונדסליגה (1): 2023/24
* הגביע הגרמני (1): 2023/24

;אישיים
* מלך השערים בליגה האירופית (1): 2022/23
* נבחרת העונה בליגה האירופית (1): 2022/23
* שחקן החודש בבונדסליגה (1): אוגוסט 2023
* נבחרת העונה בבונדסליגה  (1): 2023/24

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניגרים
קטגוריה:כדורגלני בודה/גלימט
קטגוריה:כדורגלני רויאל אוניון סן-ז'ילואז
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בגרמניה
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-2000
הידמאסה מוריטה

**הידמאסה מוריטה** (ביפנית: **守田 英正**; נולד ב-10 במאי 1995 בטקאצוקי שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת ספורטינג ליסבון מליגת העל הפורטוגלית ובנבחרת יפן.

## קריירת מועדונים
מוריטה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקווסאקי פרונטלה מליגת העל היפנית. הוא ערך 81 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-7 בינואר 2021 חתם מוריטה בק.ד. סנטה קלרה מליגת העל הפורטוגלית. ב-25 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על ריו אבה במסגרת המחזור ה-15 בליגה לעונת . במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. בסך הכל ערך 48 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.

ב-1 ביולי 2022 חתם מוריטה בספורטינג ליסבון מליגת העל הפורטוגלית.

## קריירה בינלאומית
ב-11 בספטמבר 2018 ערך מוריטה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יפן, בניצחון 0–3 על נבחרת קוסטה ריקה במשחק ידידות. ב-30 במרץ 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–14 על נבחרת מונגוליה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת יפן לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת יפן לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
;קאווסאקי פרונטלה
* אליפות יפן: 2018, 2020
* גביע הקיסר: 2020
* גביע הליגה היפנית: 2019
* הסופר קאפ היפני: 2019
**ספורטינג ליסבון**

* אליפות פורטוגל: 2022/2023, 2024/2025
* הגביע הפורטוגלי: 2024/2025

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:קשרי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני קווסאקי פרונטלה
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג ליסבון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת יפן
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1995
די לי די

"**די לי די**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. הוא יצא לאור בשנת 1987, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך אלבומה החמישי של אביטל, *[[בלי בושה (אלבום)|בלי בושה]]*.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי שמרית אור, הולחן על ידי אביטל והופק על ידי קובי אשרת. לשיר לא הופק וידאו קליפ רשמי, אולם ב-2014 פורסם ביוטיוב אודיו לא רשמי שלו. אביטל השתתפה בקדם-אירוויזיון 1987 עם השיר, הגיעה למקום השני עם 66 נקודות והפסידה לדטנר וקושניר עם "שיר הבטלנים".

## הצלחה
ב-21 באפריל 1987 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום החמישי. ב-19 במאי עלה למקום הראשון. ב-30 ביוני, לאחר תשעה שבועות רצופים, יצא מהמצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשמ"ז הגיע למקום ה-13.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אילנה אביטל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
אדם הרינגטון

**אדם הרינגטון** (באנגלית: **Adam Harrington**; נולד ב-18 ביוני 1970 בסן פרנסיסקו) הוא שחקן קולנוע ומדבב אמריקאי. ידוע בעיקר כמדבב במשחקי וידאו שונים, בעיקר של החברות Riot Games ו-Telltale Games. הוא דיבב את "ביגבי וולף", הדמות הראשית של משחק הווידאו The Wolf Among Us, שזכה בפרס באפט"א לקולנוע.

## פילמוגרפיה
* מעשיות אי הקופים - 2009
* בחזרה לעתיד: המשחק - 2010
* L.A. Noire - 2011
* המתים המהלכים - 2012
* The Wolf Among Us - 2013
*  - 2016
* Middle-earth: Shadow of War - 2017
* Red Dead Redemption 2 - 2018
* עולם היורה: מחנה הקרטיקון - 2022
* The Wolf Among Us 2 - 2023

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מדבבים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
אוקייריאטה אונודואן

**אוקייריאטה אונודואן** (באנגלית: **Okieriete Onaodowan**; נולד ב-16 באוגוסט 1987) הוא שחקן וזמר אמריקאי. ידוע בעיקר בשל תפקידו הכפול בתור הרקולס מאליגן (אנ')/ ג'יימס מדיסון במחזמר "המילטון" בתיאטרון ברודוויי ובתור הכבאי דין מילר בסדרה הדרמה של ABC, "תחנה 19" (2018–2021).

## קורות חיים
אונודואן נולד ב-16 באוגוסט 1987 בניוארק, ניו ג'רזי להורים שהיגרו מניגריה. הוא וחמש אחיותיו גדלו בעיירה הפרברית ווסט אורנג' (אנ'), ניו ג'רזי, שם הוא למד בבית הספר היסודי גרגורי ובחטיבת הביניים רוזוולט ובתיכון ווסט אורנג' (אנ'), וסיים את לימודיו ב-2005.

אונודואן שיחק לזמן קצר כדורגל בבית הספר התיכון, אבל הוא הפסיק לאחר שנפצע במהלך אימון. כתוצאה מהפציעה, הוא החל לחקור את תחום המשחק כפעילות אלטרנטיבית. בזמן שלמד בתיכון, הוא החל להופיע בתיאטרון הנוער של ניו ג'רזי (אנ'). לאחר התיכון, אונודואן התקבל לבית הספר לאמנויות ע"ש מייסון גרוס (אנ') באוניברסיטת ראטגרס; הוא למד שם במשך שנה אחת עד לפרישתו.

## קריירה
הוא החל להופיע ב-2009 בתיאטרון במחזות כמו: "רוקי המחזמר", "סיראנו דה ברז'ראק" ו-"American Idiot". הוא שיחק גם במחזמר "נטשה, פייר והשביט הגדול של 1812" בתור פייר בזוחוב.

הוא גם הופיע לאורך השנים על המסך במספר סדרות בתפקידים שונים, לרוב משניים. תפקידו הגדול העיקרי היה בתור הרקולס מוליגן / ג'יימס מדיסון בסרט "המילטון" מ-2020 וכן בתור הכבאי דילר מילר בסדרה "תחנה 19", סדרה-בת ל"האנטומיה של גריי". ואולם ב-2021 ביקש לעזוב את הסדרה ודמותו בסדרה נהרגה בתחילת העונה החמישית.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

### תיאטרון

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:מדבבים אמריקאים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא ניגרי
קטגוריה:פורבס 30Under30
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1987
קטגוריה:שחקני מחזות זמר
אינפיניטי (סדרת טלוויזיה)

**אינפיניטי** היא סדרת דרמה ומדע בדיוני לנוער שנוצרה ונכתבה בידי ליאור ירון יחד עם נעה גוסקוב והדר ארזי סראנו ובוימה על ידי רינה הורן. הסדרה עלתה לשידור בערוץ זום, עבור לקוחות Yes, ב-28 ביולי 2022.

## סקירת הסדרה

## תקציר העלילה
גאיה שקד, נערה מבריקה וחכמה נחושה לנצח בתחרות המתמטיקה של פרויקט X. בתוכנית זו היא משתתפת יחד עם חבריה אלימלך, דניאל ולילוש. גאיה מתאהבת בארי (בחור בן 17 שהגיע משנת 2041). ארי וגאיה, חוקרים יחד מקרה מוות של תלמיד מהפרויקט, שבעצם הם חוקרים את מקרה המוות של גאיה, רק שהיא לא יודעת זאת. בהמשך הסדרה לילוש מתאהבת בבנדה- תלמיד מקבוצה שמתחרה נגד קבוצתה בתחרות, בסוף מתאהבת באלימלך, שהיה מאוהב בה, כבר מתחילת הסדרה.

## צוות השחקנים ודמויות ראשיות

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות דרמת נעורים ישראליות
קטגוריה:סדרות מדע בדיוני ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קטגוריה:ערוץ זום: תוכניות וסדרות
קטגוריה:yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות להט"ב ישראליות
ריכרד אבג

**רִיכַרְד וִילְהֵלְם הַיְנְרִיךְ אַבֶּג** (בגרמנית: **Richard Wilhelm Heinrich Abegg**; 9 בינואר 1869–3 באפריל 1910) היה כימאי גרמני וחלוץ של תורת הערכיות. הוא הציע שההפרש בין הערכיות החיובית המרבית והשלילית המרבית של יסוד כימי נוטה להיות שמונה. כלל זה, אשר קדם לפיתוח כלל האוקטט של גילברט ניוטון לואיס, זכה לכינוי כלל אבג. אבג גילה את תאוריית ירידת נקודת הקיפאון וחקר נושאים רבים נוספים בכימיה פיזיקלית, לרבות המקדם הדיאלקטרי של קרח, לחצים אוסמוטיים, פוטנציאלי חמצון ויונים מצומדים.

## חייו
אבג נולד בדנציג לווילהלם אבג ומרגרט פרידנטל. אחיו, וילהלם אבג, היה למזכיר המדינה של פרוסיה. לאחר שלמד בבית הספר התיכון וילהלם בברלין, למד כימיה אורגנית באוניברסיטת קיל ובאוניברסיטת טיבינגן. הוא קיבל את הדוקטורט שלו ב-19 ביולי 1891 מאוניברסיטת ברלין בהנחייתו של אוגוסט וילהלם פון הופמן. אף שלמד כימיה אורגנית תחת שרביטו של הופמן, בשנה שלאחר סיום הדוקטורט החל לחקור כימיה פיזיקלית, עת למד אצל וילהלם אוסטוולד בלייפציג. אבג שימש מאוחר יותר עוזרם האישי של ולטר נרנסט באוניברסיטת גטינגן ושל סוונטה ארניוס באוניברסיטת סטוקהולם. ב-1895 התחתן עם לינה סימון, שהייתה חובבת ספינות אוויר כמותו.

במהלך לימודיו מילא אבג את חובתו לצבא. בשנת 1891 הפך לקצין במילואים בצבא הקיסרות הגרמנית. בשנת 1900 הפך לאובר-לויטננט במילואים בגדוד ה-9 של ההוסרים. במהלך שנה זו ביצע את הטיסה הראשונה שלו בספינת אוויר למטרות צבאיות. טיסות בספינת אוויר הפכו לבילוי תדיר של אבג ואשתו. הוא ערך תצפיות מדעיות רבות במהלך טיסותיו שמעולם לא פורסמו.

בשנת 1897 קיבל משרה של פרופסור לכימיה באוניברסיטת ברסלאו. שנתיים לאחר מכן הועלה לדרגת פריבט-דוצנט, ובשנה שלאחר מכן התמנה לפרופסור. קלרה אימרווהר, אשתו הראשונה של פריץ הבר, למדה וסיימה את לימודיה כתלמידתו. ב-1909 הפך לפרופסור מן המניין.

אבג עסק בצילום ובמסעות בספינות אוויר. הוא היה היוזם והיושב ראש של המועדון שלזיה לאווירונאוטיקה בברסלאו. יתר על כן, היה לו תפקיד של מעריך בנשיאות איגוד מלחי האוויר הגרמני. הוא נהרג בהתרסקות ספינת האוויר שלזיה בשנת 1910 בטסין שבפומרניה.

## עבודתו
אבג נודע בעיקר בזכות מחקריו המכירים בתפקידה של הערכיות בהקשר של קשרים כימיים. הוא מצא שחלק מהיסודות נוטים פחות להצטרף לבניית מולקולות, ומכאן הסיק שליסודות היציבים יותר יש, מה שנקרא כיום, קליפות אלקטרונים מלאות. הוא הצליח להסביר את המשיכה של אטומים באמצעות מטענים חשמליים מנוגדים. הוא גם הבחין בין ערכיות רגילה לבין ערכיות נגד, ומצא שסכום שתי הערכיויות הללו מגיע תמיד לשמונה.

יחד עם עמיתו, גואידו בודלנדר, הוא פרסם על זיקה אלקטרונית, עיקרון חדש של כימיה אי-אורגנית באותה העת.

אבג היה העורך של כתב העת Zeitschrift für Elektrochemie מ-1901 ועד מותו ב-1910.

## ספריו
* *Über das Chrysen und seine Derivate.* שאדה, ברלין 1891
* *Anleitung zur Berechnung volumetrischer Analysen.* גראס, בארת ושות', ברסלאו 1900
* *Die Theorie der elektrolytischen Dissociation.* אנקה, שטוטגרט 1903

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סטוקהולם
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טיבינגן
קטגוריה:כימאים גרמנים
קטגוריה:כימאים פיזיקליים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1869
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1910
קרחון ויליאמסון

**קרחון ויליאמסון** (באנגלית: **Williamson Glacier**) הוא קרחון באזור ארץ וילקס של אנטארקטיקה.

הקרחון מנקז לכיוון צפון-מזרח את השטח של אזור כיפת לא. הקרחון נשפך אל מפרץ קולבוקורסס.

## היסטוריה
### מיפוי הקרחון
הקרחון מופה לראשונה בשנת 1955 על ידי ג'י. די. בלודג'ט (G.D. Blodgett), בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה (Operation Highjump), שנערך בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבין השנים 1946–1947.

### מקור השם
שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים (Advisory Committee on Antarctic Names; בראשי תיבות: US-ACAN), של ארצות הברית.

הקרחון נקרא על שם ג'ון ג'י. וילימאסון (John G. Williamson), ששירת כאיש צוות על הסלופ ונסנס (Vincennes), במהלך מסעה במסגרת משלחת החקר מטעם ארצות הברית (שנערכה בין השנים 1838–1842), בפיקודו של לוטננט צ'ארלס וילקס.

וילימאסון
דפנה אפרת

**דפנה אפרת** (נולדה ב-9 בפברואר 1955) היא היסטוריונית של האסלאם, פרופסור אמריטה במחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה.

## ביוגרפיה
אפרת סיימה בהצטיינות תואר ראשון (1982) ותואר שני (1986) בהיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב. את תואר הדוקטור קיבלה בשנת 1993 מאוניברסיטת הרווארד. עבודת הדוקטורט שלה, שנכתבה בהנחית פרופסור  (Prof. Roy P. Mottahedeh) עסקה בחכמי האסלאם ('עולמא') בבגדאד של המאה האחת עשרה.

בשנת 1997 הצטרפה לסגל המחלקה להיסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות באוניברסיטה הפתוחה. פרופסור אפרת מילאה תפקידים אקדמיים וניהוליים רבים באוניברסיטה הפתוחה ומחוצה לה. בין היתר היא חברת מערכת בכתב עת בתחום הסופיות וחברה בוועד המנהל של האגודה הישראלית לחקר הדתות.

מחקריה של אפרת מתמקדים בחסידים, במיסטיקנים ובקדושים מוסלמים הידועים בשם סוּפים, ובאופן שבו הם הפיצו את דרכם הרוחנית ברחבי עולם האסלאם וייסדו קהילות מקומיות של תלמידים וחסידים. מחקרה בוחן את מקורות הסמכות של השיח' הסופי ואת מופעיה השונים. היא מבססת את מסקנותיה על מגוון מקורות ראשוניים, ובהם כתבי יד המוקדשים לחיי קדושים ומעלותיהם.

## מספריה
אפרת היא המחברת והעורכת של ספרים ומאמרים רבים בנושאים הקשורים לדת האסלאם. בין ספריה ניתן למנות את:
* **אסלאם: מבוא להיסטוריה של הדת** (בשיתוף עם נחמיה לב ציון ודניאלה טלמון-הלר), הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2008.


* Daphna Ephrat, **Sufi Masters and the Creation of Saintly Spheres in Medieval Syria**. ARC Humanities Press and Amsterdam University Press, 2021
* Daphna Ephrat, **Spiritual Wayfarers, Leaders in Piety: Sufis and the Dissemination of Islam in Medieval Palestine**. Cambridge, MA: Harvard University Press, 2008
* Daphna Ephrat, **A Learned Society in a Period of Transition: The Sunni 'Ulama' of Eleventh-Century Baghdad**. Albany, NY: State University of New York Press, 2000


## משפחתה
נשואה לעובד אפרת (מוזיקאי, מלחין ומעבד מוזיקלי). אם לשלושה. אחד מילדיה הוא המחזאי והשחקן דניאל אפרת.

אביה הוא האלוף במיל. אברהם טמיר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:סגל האוניברסיטה הפתוחה: היסטוריה, פילוסופיה ומדעי היהדות
קטגוריה:היסטוריוניות ישראליות
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
ראמסוואמי אייר

**צ'טפוט פאטבריהאמאן ראמסוואמי אייר** (באנגלית: **Sir Chetput Pattabhiraman Ramaswami Iyer**; במלאיאלאם: **ചെട്പുട് പട്ടാഭിരാമൻ രാമസ്വാമി അയ്യർ**; 12 בנובמבר 1879–26 בספטמבר 1966) היה משפטן ופוליטיקאי הודי שכיהן כראש ממשלת טרוונקור.

## ביוגרפיה
ראמסוואמי אייר נולד למשפחה אצילה מאזור מדרס. סבו עבד בחברת הודו המזרחית הבריטית. אביו היה שופט. ראמסוואמי אייר למד בבית הספר במדרס. בהמשך הוא למד משפטים וסיים את הלימודים בהצטיינות. הוא רצה להמשיך בקריירה אקדמית אך אביו לחץ אליו להיות משפטן. הוא הצטרף למשרד עורכי דין ופעל בבית המשפט העירוני.

בשנת 1917 אייר הצטרף לפעילות של הקונגרס הלאומי ההודי ומונה לתפקיד ניהולי בארגון. בהמשך לאור חילוקי דעות עם מהאטמה גנדי הוא הפסיק את פעילותו בארגון.

בשנת 1920 ראמסוואמי אייר מונה ליועץ המשפטי של הממשל המקומי במדרס. בשנים 1926–1927 הוא היה חבר משלחת הודית לחבר הלאומים. בשנת 1932 הוא השתתף בשיחות על רפורמות בהודו שנערכו בלונדון עם הממשל של הממלכה המאוחדת.

בשנת 1931 לאור גילו הצעיר היה קושי לאשר מינוי של מהראג'ה טרוונקור לבנו של השליט שנפטר. סוכם שראמסוואמי אייר יהיה יועץ ליד השליט הצעיר. הוא כיהן בתפקיד זה עד לשנת 1936. בשנת 1936 הוא מונה לראש ממשלת טרוונקור. באותה שנה יצאה צו ממשלתי שבכל האזור הודים מכל קאסטות יהיו שווי זכויות. הצהרה זו קיבלה תמיכה נרחבת מגנדי ופעילים הודים נוספים. בשנת 1937 הוא מינה לשופטת את אנה צ'אנדי, לראשונה בהודו. במשך כל הכהונה הוא קידם פיתוח תעשייתי וחקלאי של האזור.

ב-3 ביוני 1947 הודו קיבלה עצמאות. ב-18 ביוני 1947 הממשל המקומי של טרוונקור הכריז על עצמאותו. לאחר שיחות ממושכות סוכם שהאזור יהיה חלק של מדינת הודו החדשה.

בעקבות השינויים הפוליטיים ראמסוואמי אייר התפטר מכל תפקידיו. הוא סייר מספר שנים ברחבי העולם. בשנים 1949–1950 הוא היה פרופסור אורח באקדמיה ללימודי אסיה בקליפורניה.

בשנת 1954 הוא חזר להודו וכיהן במספר משרות ציבוריות.

בספטמבר 1966 אייר נסע ללונדון במטרה לאסוף חומר לספרו "A History of My Times". ב-26 בספטמבר במהלך שיחה עם עיתונאי הוא התמוטט ומת.

במהלך פעילותו אייר קיבל מספר עיטורים. הוא היה חבר פעיל בארגון הבונים החופשיים.

אייר קידם מספר רב של רפורמות בממשל וכלכלה במהלך כהונתו כראש הממשל. בשנת 1946 הוא פעל נחרצות נגד התקוממות קומוניסטית באזור.

## חיים אישיים
אייר התחתן בשנת 1896 ולזוג נולדו מספר בנים. בנו הבכור היה פעיל ב ובשנים 1966–1967 כיהן כשר בממשלה.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה
* ביוגרפיה באתר מדינה קרלה

קטגוריה:פוליטיקאים הודים
קטגוריה:משפטנים הודים
קטגוריה:מסדר כוכב הודו: אבירים מפקדים
קטגוריה:מסדר האימפריה ההודית: אבירים מפקדים
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:ילידי 1879
קטגוריה:נפטרות ב-1966
קטגוריה:טרוונקור
חסידות נארול

**נארול** היא חצר חסידית שמקורה בעיירה נארול, שבמערב גליציה (וכיום בפולין). החצר המרכזית נמצאת בעיר בני ברק ומונה כ-100 איש. 

## תולדות החסידות
ממוזער| רבי חיים מאיר יחיאל שפירא (ריינמאן) מנארול
שושלת נארול נוסדה בידי רבי יעקב ריינמן ה'תקל"ח, ד' תמוז ה'תקע"ד, (סביבות 1778–1814) שכיהן כרב של ראדיחוב, קוזובה והולישיץ בטרם מונה לרבנות נארול, והיה תלמיד בולט של החוזה מלובלין.

לאחר השואה כיהן רבי חיים מאיר יחיאל שפירא (ריינמאן), אשר נולד בכ"ה אלול תרס"ז ובעת פטירתו בגיל 99 היה זקן האדמו"רים בארץ ישראל. גם בעת כהונתו ראה עצמו כחסיד בעלז והיה מקורב מאוד לרבי "הינוקא" המכהן כיום. בהיותו בן 20, בשנת תרפ"ז (1927) מונה לרב ה-20 של חצר נארול. נשא לאישה את בתו של רבי משולם זלמן יוסף זילברפרב מטופורוב (כיום טופוריב באוקראינה). נולדו להם בן, אהרן, בת, מלכה, שנספתה בשואה, ובן, דב בריש שהוא האדמו"ר הנוכחי של חסידות נארול.

הרב חיים מאיר יחיאל שרד את מלחמת העולם השנייה בסיביר; לאחר מכן התגורר באנטוורפן, בלואר איסט סייד שבמנהטן, בקראון הייטס ולבסוף, ב-30 השנים האחרונות לחייו, בבני ברק שבישראל שם בנה בית מדרש שהיה נקודת ציון בולטת במרכז העיר. הרב שפירא נפטר ביום י"ח בתמוז ה'תשס"ז (4 ביולי 2007) בגיל 99. הוא כיהן בתפקיד אדמו"ר נארול במשך 80 שנה.

הרבי מנארול הנוכחי רבי דב בעריש שפירא, הוא בנו בכורו של רבי חיים מאיר יחיאל. אחיו ואחותו הקטנים נספו כאמור בשואה הרב בריש הקים בית מדרש וכיהן כאדמו"ר בשכונת פלטבוש שבברוקלין, ניו יורק, אך עם מות אביו עלה לארץ להחליפו בבית המדרש של החצר החסידית בבני ברק. הוא יושב ראש הנהלת כולל חיבת ירושלים.

בנו של הרב בעריש, רבי אשר שפירא פעיל בקהילה היהודית של סטמפורד היל, לונדון ואחת מיוזמותיו המוכרות היא מדריך מינחה בבריטניה. ילדים נוספים של האדמו"ר מנארול הם הרבנים אהרן שפירא - רב קהילת נארול, זלמן שפירא, אברהם יהושע העשל, והרבנית אשת האדמו"ר מקוידנוב יעקב צבי מאיר ארליך, והרבנית אשת האדמו"ר מבראד.

צאצאים נוספים של שושלת נארול כוללים את רבי יעקב יוסף ריינמאן, מחבר תלמיד חכם ומחבר ספרים מוערך, בנו של רבי אריה לייב ריינמן מנארול.

## שושלת נארול
# רבי יעקב ריינמאן (1778–1814) מייסד השושלת. תלמידם של רבי שלמה מלוצק ושל רבי מנחם מנדל מרימנוב.
# רבי אברהם ריינמאן מנארול (1796–1841) בן רבי יעקב. רבו: רבי צבי הירש מזידיטשוב.
# רבי יצחק משולם זלמן (1817–1886) בנו של רבי דב בריש ניימרק מהרוביישוב וחתן רבי אברהם. היה תלמיד של רבי שלום מבלז.
# רבי שלום (כונה "שוּלֶם" 1856-1927) אב"ד נארול. בנו של רבי יצחק משולם זלמן, וחתן רבי שמואל אהרון רובין אב"ד קורטשין.
#
#* רבי דב בריש (נפ' 1919) בנו של רבי שולם. חתן רבי חיים מאיר יחיאל אונגר מרדיחוב.
#* רבי חיים ריינמאן. אב"ד נארול. אח של רבי דב בריש. (#5) נספה בשואה.
#
#* רבי חיים מאיר יחיאל שפירא (1907–2007), בן רבי דב בריש. שרד גלות בסיביר. נפטר בגיל 99 בצלילות הדעת, כיהן 80 שנה כאדמו"ר.
#* רבי אריה לייב ריינמאן - החי בארצות הברית.
#
#* רבי דב בריש שפירא - האדמור הנוכחי של החסידות, במרכזה שבבני ברק.
#* רבי יעקב יוסף ריינמאן.

## קישורים חיצוניים
*  - מאורכב

נארול
משה ירמיה הכהן

**הרב משה ירמיה הכהן** (יש הרושמים כ"ץ; נפטר בי"ח באייר ה'תי"ט) המכונה **משה מנארול** היה רב בכמה קהילות בפולין, ולאחר גזירות ת"ח ות"ט נמלט למץ שבצרפת והיה רבה של יהדות מץ.
## ביוגרפיה
משה ירמיה הכהן נולד בעיר קרמניץ לאביו ר' אליעזר וועלשים, מניש קריווא, בן רבי שלום, אב"ד בצפת (גיסו של המקובל, אליהו די וידאש). נישא לפיגא בתו של הקצין ר' יונה דישוויץ מנארול. וכיהן כרב של העיירה נארול בפולין. בעת גזרות ת"ח ות"ט ברח מערבה ובשנת ה'ת"ט התקבל כרב במץ. הרב הכהן היה תלמיד המהרש"א, והב"ח ושל ר' יעקב מלובלין, ר' אברהם חיים שור.

בימיו הוגדרו באופן מדויק סמכויותיו של הרב, שכללו את סמכות השיפוט ופסיקת ההלכה וכן את ההכרעה בכל התחומים הדתיים, במץ גופא ובכפרים הסמוכים. באופן חריג לא קיבל מינוי זה אישור מלכותי כנדרש, ובעת ביקורו של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת בקהילת מץ בשנת תי"ח והענקת כתבי הזכויות החדשים שלה, המלך קבל על כך וחידש את הדרישה לאישור מלכותי קודם מינוי הרב.

הרב מנרול חיבר תפילת הזכרת נשמות מיוחדת להרוגי גזירות ת"ח ות"ט, והיא התקבלה בקהילתו מץ ונאמרה לפני "אב הרחמים" בשווארץ שבת ובשבת חזון.

כתבים תורניים נוספים שלו נדפסו בידי בנו, הרופא טוביה כהן. מקובל לסמן את מינויו של הרב מנרול כראשית "תקופת הזוהר של רבנות מץ".

אלמנתו פיגא נשאה בחשוון תכ"ג לר' משה שמשון בכרך, אביו של רבי יאיר חיים בכרך. נפטרה במגפה ו' באב ה'תכ"ו.

## משפחתו
* חתנו - ר' משה ב"ר שלום פרידמן, הנקרא 'ר' משה ציפש'.
* בנו - ר' ידידיה גוטליב.
* בנו - הרופא טוביה כהן.

## קישורים חיצוניים
* כרטסת (ארבעת) ספריו המופיעים בספריה הלאומית
* ספרו "ברכת טוב" באתר כתבים עבריים (היברו בוקס)
## הערות שוליים

קטגוריה:מץ: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1659
קטגוריה:רבנים פולנים
אקדמיצ'סקאיה דאצ'ה

**אקדמיצ'סקאיה דאצ'ה** (ברוסית: **Академическая Дача**) הוא בית קיץ הידוע כבסיס היצירתי הוותיק והעיקרי של איגוד האמנים של הפדרציה הרוסית. הוא ממוקם ליד העיירה וישני וולוצ'יוק במחוז טבר, במיקום ציורי על גדות נהר Msta ואגם Mstino. במובן הרחב יותר, האקדמיצ'סקאיה דאצ'ה מתייחסת לכל האזור שמסביב לרבות הכפרים כמו בולשוי גורודוק, מאלי גורודוק שבהם התגוררו אמנים רוסים רבים באמצע המחצית השנייה של המאה ה -20.

## היסטוריה
ממוזער|315x315 פיקסלים|אקדימצ'סקאיה דאצ'ה
האקדמיצ'סקאיה דאצ'ה נפתחה ב-22 ביולי 1884, כמקום לתרגול קיץ לסטודנטים עניים של האקדמיה הקיסרית לאמנויות. חלקת האדמה עם הפארק, הבית והמבנים נחכרו על ידי האקדמיה לאמנויות. המקום נקרא במקור "מקלט ולדימיר ומריה" לכבוד הדוכס הגדול ולדימיר, נשיא האקדמיה הקיסרית לאמנויות, ורעייתו הדוכסית הגדולה מריה פבלובנה והקיסרית מריה אלכסנדרובנה. המבנים יוצאי הדופן של הדאצ'ה היו "הבקתות האקדמיות" שנבנו בתרומת הפטרון שלה ואסילי קוקורב, שהיה תעשיין גדול, ובעל אחד האוספים הגדולים ביותר של אמנות רוסית ומערב אירופאית.

לפני מהפכת אוקטובר של 1917, אמנים רוסים מפורסמים רבים עבדו במקום, כולל איליה רפין, ניקולאי בוגדנוב-בלסקי, פאבל צ'יסטיאקוב, ארכיפ קוינג'י, יצחק לויתן, אנדריי ריאבושקין, ניקולאי רוריך ולנטין סרוב.

לאחר מהפיכת אוקטובר, הבית המרכזי הועבר לילדים לשימוש כמחנה קיץ פתוח. תפקידו האמנותית שוחזר רק בשנת 1948. מאז הפכה הדאצ'ה לאחד ממרכזי החיים היצירתיים המוכרים בברית המועצות וברוסיה.
באותן שנים עבדו כאן ציירים רוסים כאלכסיי גריצאי, וצ'סלב זגונק, דמיטרי מייבסקי, מאיה קופיצבה, פיודור רשתניקוב, ניקולאי פוזדנייב, ניקולאי טימקוב ורבים אחרים. אין זה מקרי, בשים לב לתפקידה של הדאצ'ה האקדמיצ'סקיה בשימור וקידום מסורות האמנות הריאליסטית הרוסית, שהיא נקראת "הברביזון הרוסי".

מיטב יצירות האמנות של ציור נוף וז'אנר, שהוצגו בתערוכות אמנות של שנות ה-1960–1980, נוצרו בעיקר על ידי אמני הדאצ'ה וסביבתה. מאוחר יותר בשנות ה-1980 נבנו בתי מלאכה ובנייני משרדים מודרניים, המאפשרים שימוש כל השנה בדאצ'ה למטרות אמנותיות.

בשנת 1964, האקדמיצ'סקאיה דאצ'ה נקראה על שמו של הצייר הרוסי המפורסם איליה רפין.

ב-1974, ליד הביתן הראשי הוקמה אנדרטה לזכרו של איליה רפין, שתוכננה על ידי הפסל אולג קומוב והאדריכל ניקולאי קומוב, לכבוד 130 שנה להולדת האמן.

בשנת 2004, במהלך חגיגת יום השנה ה-120 לדאצ'ה אקדמיצ'סקיה, נפתח לוח לזכרו של ואסילי קוקורב בבניין הביתן הראשי.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ציירים רוסים
ניקולאי טיכוברזוב

**ניקולאי טיכוברזוב** (ברוסית: **Николай Иванович Тихобразов**; 1818–1874) היה צייר רוסי, שנודע בעיקר בזכות ציורי ההיסטוריה וסצנות הז'אנר שלו. הוא למד באקדמיה בסנט פטרסבורג אצל קארל בריולוב, וקיבל את התואר אקדמאי בזכות עצמו ב-1852.

## ביוגרפיה
את החינוך לאמנות קיבל בהשתתף בשיעורים של האקדמיה האימפריאלית לאמנויות (מאז 1835). הוא היה תלמידו של קארל ברולוב. במהלך לימודיו הוענקה לו מדליית כסף קטנה (1840), שתי מדליות כסף קטנות (1841) ומדליית זהב קטנה אחת (1843). הוא סיים את לימודיו בשנת 1845, מדליית זהב גדולה על העבודה "המשיח מגרש את הסוחרים מהמקדש".

לאחר שהאקדמיה נתנה לו מלגה לשהות באירופה ב־1847, הוא התיישב ברומא. ב-1849 חזר לרוסיה ומאז התגורר בסנט פטרבורג, עסק ביצירה ולימד רישום. בשנת 1852, על הציור "אישה בתלבושת אלבנית יושבת בעבודת התפירה" זכה בתואר אקדמאי.

בנוסף לציור תמונות, הוא עסק בציור מונומנטלי - הוא צייר את האיקונוסטזיס, יצר לוחות קיר וציורים דקורטיביים לקישוט מבנים. הוא קיבל את התואר פרופסור לפי דרגת האקדמיה הקיסרית לאמנויות (1859). 

בשנות ה-60 של המאה ה-19 היה טיכוברזוב בעל בית מלאכה לצילום בסנט פטרבורג.

הוא נפטר ב-14 בדצמבר (26), 1874 בסנט פטרבורג. הוא נקבר בבית הקברות נובודביצ'י.

ציוריו של האמן זמינים בגלריה טרטיאקוב ובמוזיאון הממלכתי של פושקין.

## גלריה

File:Tikhobrazov NI - Interior 2.jpg|ציור פנים חדר באחוזה, 1844
File:Tikhobrazov NI - Interior 1.jpg| ציור פנים חדר באחוזה, 1844
File:Portrait of a Young Man by Nikolai Tikhobrazov.jpg|דיוקן איש צעיר


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1818
קטגוריה:נפטרים ב-1874
הדהודים

**הדהודים** (באנגלית: **Echoes**) היא מיני-סדרת מותחן דרמה אוסטרלית שעלתה לשידור בשירות "נטפליקס" ב-19 באוגוסט 2022.

## תקציר העלילה
עלילת הסדרה עוסקת בתאומות הזהות, לני וג'ינה (בגילומה של מישל מונאהן), שחולקות סוד מסוכן, מאז היו קטנות השתיים חיו חיים כפולים בהן החליפו אחת את השנייה לסירוגין בסתר. סוד שמגיע לשיאו כשבהיותן מבוגרות הן חולקות שני בתים, שני בעלים ובת אחת. עם זאת, לאחר שאחת האחיות נעלמת, עולמן המושלם נקלע לכאוס מוחלט.

## צוות השחקנים והדמויות
### דמויות ראשיות
* מישל מונאהן – התאומות **לני וג'ינה**
** את דמויותיהן של לני וג'ינה בצעירותן מגלמות התאומות הזהות מדיסון וויקטוריה אבוט.
* מאט בומר – **ג'ק בק**
* דניאל סונג'אטה – **צ'ארלי דבנפורט**
* אלי סטרוקר – **קלאודיה**
** את דמותה של קלאודיה בצעירותה מגלמת לוסי האמונד.
* קארן רובינסון – השריף **לואיז פלוס**
* רוזני זייאס – סגנית **פולה מרטינז**
* מייקל אוניל – **ויקטור מקלירי**
* סיליה ווסטון – **ג'ורג'יה טיילר**
* גייבל סוונלנד – **מתילדה "מתי" בק**
* ג'ונתן טאקר – **דילן ג'יימס**
### דמויות משניות
* טיינר ראשינג – **מריה מקלירי''
* אליס ויליס – **מג**
* מאדי ניקולס – **נטשה**
* אוניי אמה-אקוורי – **בו מקמילן'''

## הפקה
### פיתוח
הסדרה נוצרה ונכתבה על ידי ונסה גאזי, שגם אמונה על הפקתה בפועל לצדם של בריאן יורקי, קווינטון פיפלס ואימוג'ן בנקס.
### ליהוק
ביולי 2021, נמסר על ליהוקם של מישל מונאהן ומאט בומר לצוות השחקנים הראשי; ובאוגוסט 2021, על ליהוקם של דניאל סונג'אטה, אלי סטרוקר, קארן רובינסון ורוזני זייאס לצוות השחקנים הראשי. באוקטובר 2021, נמסר על ליהוקם של מייקל אוניל, סיליה ווסטון, גייבל סוואנלונד, טיינר ראשינג, הייזל וג'ינג'ר מייסון, אליס ויליס, מאדי ניקולס וג'ונתן טאקר לצוות השחקנים.

## הפצה
הסדרה עלתה לשידור בשירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-19 באוגוסט 2022.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אוסטרליות
קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות מתח
קטגוריה:סדרות דרמה אוסטרליות
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
פרסים ומועמדויות של אוליביה רודריגו

הזמרת-יוצרת והשחקנית האמריקאית **[[אוליביה רודריגו]]** זכתה בפרסים רבים; כולל שלושה פרסי גראמי, שבעה פרסי המוזיקה של בילבורד, ארבעה פרסי ווידאו קליפים של MTV, ארבעה פרסי המוזיקה של iHeartRadio ושני פרסי בחירת הקהל, פרסי המוזיקה האמריקאית, פרסי המוזיקה הבריטית ופרס ג'ונו; וכן נכנסה למהדורת שנת 2021 של רשימת טיים 100 נקסט של מגזין טיים וסכתה בפרס "בדרן השנה" של טיים לשנת 2021. בילבורד הכתיר אותה כאשת השנה במוזיקה לשנת 2022. היא גם זכתה בפרס כ"פזמונאית השנה" על ידי וראייטי בשנת 2021 ובטקס פרסי האגודה האמריקאית למלחינים, מחברים ומוציאים לאור לשנת 2022.

בעקבות הצלחה בערוץ דיסני בסדרות ביזארדבארק והיי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה, רודריגו חתמה על חוזה הקלטות עם אינטרסקופ וגפן רקורדס בשנת 2020. היא הוציאה את הסינגל הראשון שלה "Drivers License" בינואר 2021 ששבר מספר שיאים וקיבל הכרה ושבחים בינלאומיים. "Drivers License" שבר את שיאי ספוטיפיי פעמיים עבור השיר היומי המושמע ביותר לשיר שאינו שיר חג, והזמן המהיר ביותר לשיר להגיע ל-100 מיליון השמעות בספוטיפיי בשבוע על ידי אישה. השיר בילה שמונה שבועות רצופים בראש מצעד בילבורד הוט 100 האמריקאי, וגם הגיע לראש המצעדים בלמעלה מ-25 מדינות אחרות. היא הוציאה את הסינגל השני שלה "Deja Vu" שהגיע למקום השלישי בבילבורד הוט 100. לאחר מכן, רודריגו הוציאה את הסינגל השלישי שלה "Good 4 U" שהגיע למקום ראשון בהוט 100 ובכך הפך אותה לאחת מכמה זמרות נבחרות שיש לה יותר משיר אחד מאלבום בכורה בראש מצעד ההוט 100. בעקבות הצלחת הסינגלים שלה, היא הוציאה אותה אלבום הבכורה Sour שהגיע למקום הראשון בבילבורד 200 ובילה בראש המצעד במשך חמישה שבועות. האלבום היה לאחד מהאלבומים הנמכרים ביותר של שנת 2021, ארבעה מהסינגלים שלו זכו לתואר רב פלטינה על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA) ורודריגו זכתה בשלושה פרסי גראמי מתוך שבע מועמדויות בטקס פרסי הגראמי לשנת 2022.

## פרסים ומועמדויות

## שבחים נוספים
### שיאי עולם

### רשימות

## הערות שוליים

קטגוריה:רשימות פרסים ומועמדויות של מוזיקאים
קטגוריה:רשימות פרסים ומועמדויות של שחקנים