open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
בוכנה

[שמאל|ממוזער|250px|חתך סכמתי של בוכנת [מנוע דיזל מהיר]]
**בֻּכְנָה** היא גליל מתכת (לרוב אלומיניום), אשר נע הלוך ושוב בתוך צילינדר. הבוכנה היא החלק העיקרי של מנועים בוכנאיים ומשאבות בוכנאיות. במנועי בעירה פנימית בוכנאיים, למשל, נדחפת הבוכנה על ידי גזי השריפה, ובאמצעות טלטל ומנגנון ארכובה ממירים את תנועתה הקווית לתנועה סיבובית של הצרכן (גלגלי רכב, מדחף של אונייה, גנרטור חשמלי וכדומה).

על בוכנה של מנועים בוכנאיים מורכבות אחת עד ארבע טבעות (רינגים) העשויות בדרך כלל מפלדה קשה. הטבעות יוצרות אטימה של חלל השריפה בצילינדר, וזאת על מנת להשיג לחץ דחיסה גבוה מחד, וחיכוך נמוך בין הבוכנה לצילינדר מאידך. החיכוך בין הטבעות לצילינדר מוקטן באמצעות מערכת סיכת שמן בלחץ.

בעבר הבוכנה הייתה עשויה מברזל או פלדה, אך כיום הבוכנה עשויה בעיקר מסגסוגת אלומיניום, משום שאלומיניום מוליך חום בצורה יותר טובה וגם יותר קל. 

לבוכנה צורה קונית, כלומר צרה למעלה ורחבה יותר למטה, וזאת בגלל שהחלק החם יותר הוא למעלה והוא מתפשט יותר. בנוסף, לבוכנה צורה אובאלית בניצב לפין הבוכנה על מנת שבחום הסגסוגת שמתפשטת תקבל צורה סימטרית לאורך פין הבוכנה.

הבוכנה עובדת בטמפרטורות של בין 300–450 מעלות צלזיוס בראש הבוכנה ובין 180–280 בחצאית הבוכנה.

בוכנה הידראולית היא מכשיר המפעיל כוח רב בצורה קווית (ליניארית). הבוכנה ההידראולית מורכבת מגליל ובתוכו בוכנה הנעה באמצעות לחץ של נוזל.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
קטגוריה:מנועים
ארץ העוגות

[ממוזער|350px|"ארץ העוגות" פרי מכחולו של [פיטר ברויגל האב. נמצאת כעת באוסף פינקוטק הישן במינכן שבגרמניה.]]

**ארץ העוגות** או **ארץ הממתקים** (נקראת גם **קוקניה** או **קוקאניה**) היא ארץ מיתית שמקורה בימי הביניים, שבה ניטלו כל הקשיים של חיי האיכר וכל מזון וצורך סופקו בן רגע ובלא כל מאמץ. 

שם הארץ מקורו במילה בצרפתית עתיקה "ארץ העוגות" או "ארץ השפע", païs de cocaigne. למילה מקבילות בשפות אחרות כמו בהולנדית ("ארץ העצלות," Luilekkerland), בגרמנית ("ארץ חלב ודבש", Schlaraffenland) ובספרדית, בה ארץ העוגות ממוקמת בחאוחה (Jauja), ארץ מכרות עשירה בהרי האנדים. 

ארץ העוגות, כמו אטלנטיס או אל דוראדו, היא אוטופיה בדיונית, מקום שבו הבטלה והזלילה הם העיסוק העיקרי. לפי שיר צרפתי מן המאה השלוש עשרה, הייתה זו:
:"ארץ שבה הבתים עשויים סוכר ועוגות, הרחובות מרוצפים במאפה, והחנויות מספקות מוצרים בלא כל תמורה." 

בספרות מאוחרת יותר שימשו תיאורים דמויי אלו של "ארץ העוגות" לא כחלום אוטופי מתוק אלא כסוג של אזהרה מוסרית, מפני עצלות, זללנות ובטלנות, במיוחד כלפי ילדים שנחשבו נוטים לכך במיוחד. כך, בסיפור "הנזל וגרטל" ביתה של המכשפה העשוי ממתקים וסוכר הוא פיתוי שאחריתו אסון, ואילו "הר הממתקים" שאחריו נוהה פינוקיו ב"פינוקיו" הופך מגן שעשועים שבו כל אחד מקבל לפי צרכיו ורצונו, לממלכת עבדות בה המתפתים לחלום המתוק הופכים אט-אט לחמורים, ומשתעבדים לנוגשי העבדים. 

בספרו שלושים וחמישה במאי מתאר אריך קסטנר את ארץ העצלנים: ארץ בה המזון זמין לכל דורש. לקראת סוף חייהם הופכים התושבים שמנים כל כך, עד שקשה להם לזוז כדי לאכול, והם ניזונים מכדורים כדי לחסוך את הטרחה שבאכילה. שתי גרסאות ישראליות לארץ העוגות הן ארץ פומפורנל, של גלעדה לב (1970; לחן: דפנה אילת, ביצוע: שלמה ארצי) בה מתוארת הארץ כמקום בו "בחנויות קונים צעצועים בלי לשלם/ בובה גדולה או נדנדה או חיל צבא שלם/ וסוכריות צבעוניות על העצים גדלות/ אוכלים בלי סוף והשיניים לא מתקלקלות"; והארץ הדמיונית המתוארת בספר כל מה שהיה (אולי) וכל מה שקרה (כמעט) לקרשינדו ולי של דבורה עומר (1970), בה ילדים חיים ללא הורים ויכולים לאכול ממתקים ללא הגבלה.

## ראו גם
*אוטופיה
*ארקאדיה
*אטלנטיס
*גן עדן

## לקריאה נוספת
* אומברטו אקו, **תולדות האגדות - סיפורם של מקומות אגדיים**, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2016, הפרק "ארץ קוקיין", עמ' 286–301.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מקומות בדיוניים
נבחרת ליכטנשטיין בכדורגל

**נבחרת ליכטנשטיין בכדורגל** היא נבחרת הכדורגל הלאומית של ליכטנשטיין.

נבחרת ליכטנשטיין נחשבת לאחת הנבחרות החלשות ביותר באופ"א, והיא מעולם לא העפילה לטורניר גמר כלשהו. 

נבחרת ליכטנשטיין קיימה את משחקה הרשמי הראשון ב-1982 נגד שווייץ, והפסידה בתוצאה 1:0.
שנתיים לפני כן, קיימה הנבחרת את משחקה הראשון, כשסיימה בתיקו 1:1 מול מלטה, אולם משחק זה אינו נחשב למשחק רשמי.

ב-13 באוקטובר 2004 השיגה הנבחרת את ניצחונה הגבוה בהיסטוריה והראשון במסגרת מוקדמות גביע העולם בכדורגל, כשהביסה את נבחרת לוקסמבורג בתוצאה 4:0, במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006.
ארבעה ימים לפני כן, הדהימה ליכטנשטיין את פורטוגל כשסיימה מולה בתיקו 2:2 בואדוץ, ובכך קטעה רצף של 20 הפסדים רצופים במסגרת מוקדמות גביע העולם בכדורגל. ב-3 ביוני 2011 חוללה הנבחרת הפתעה, כשהשיגה ניצחון נדיר 0–2 מול נבחרת ליטא במסגרת בית ט' של מוקדמות יורו 2012.

## כל גביעי העולם
* 1930 - לא הוזמנה
* 1934 - 1990 - לא נרשמה
* 1994 - פרשה
* 1998 עד 2026 - לא העפילה

## כל אליפויות אירופה
* 1960 עד 1992 - לא נרשמה
* 1996 עד 2024 - לא העפילה

## ליגת האומות של אופ"א

:*משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה

## שיאי שחקנים
נכון ל-9 בספטמבר 2025. *לאחר משחק נגד *
:שחקנים **מודגשים** הם שחקנים שעדיין פעילים בנבחרת.

### שיאני ההופעות
ממוזער|320x320 פיקסלים|'''פטר יילה''' שיאן ההופעות (132) בנבחרת ליכטנשטיין בכל הזמנים.

[ממוזער|312x312 פיקסלים|'''[מריו פריק''' מלך שערי (16) נבחרת ליכטנשטיין בכל הזמנים.]]

### מלכי השערים

## שחקנים מפורסמים
* דניאל האסלר
* מריו פריק
* פטר ג'הל
* מרסל בוכל

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ליכטנשטיין: כדורגל
ליכטנשטיין
שחף (פירושונים)

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים ולנשים
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בבעלי חיים
ברכת גבורות

[220px|ממוזער|מודעת תזכורת לנוסח המתאים בברכת גבורות וב[ברכת השנים בבית כנסת הרמב"ן בירושלים]]
**ברכת הגבורות**, או ברכת **מחיה המתים**, היא הברכה השנייה בתפילת העמידה. ברכה זו היא אחת משלוש ברכות השבח שבתחילת תפילת העמידה ועניינה הוא שבח לאל על יכולותיו וגבורתו. הברכה נמצאת אחרי ברכת אבות ולפני ברכת קדושת השם. בחזרת הש"ץ אומרים לאחר ברכת מחיה המתים קדושה, כהקדמה לברכת קדושת ה' שבאה אחריה.

## נוסח הברכה
בנוסח ארץ ישראל כפי שהתגלה בגניזת קהיר מובא "אַתָּה גִּבּוֹר, מַשְׁפִּיל גֵּאִים, חָזָק וּמֵדִין עָרִיצִים, חֵי עוֹלָמִים, מֵקִים מֵתִים, מַשִּׁיב הָרוּחַ וּמוֹרִיד הַטַּל/הַגֶּשֶׁם, מְכַלְכֵּל חַיִּים מְחַיֶּה הַמֵּתִים כְּהֶרֶף עַיִן יְשׁוּעָה לָנוּ תַּצְמִיחַ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' מְחַיֶּה הַמֵּתִים."

### השינויים בברכה בתנועה הרפורמית
החל מאמצע המאה ה-19 הופיעו נוסחים רפורמיים של הברכה, המבקשים להעלים או לטשטש, את האמונה בתחיית המתים בגוף, ולהותיר רק את האמונה בהשארות הנפש אחרי המוות. בהתאם לכך נמחקו המילים "מחיה מתים" ו"להחיות מתים" מגוף הברכה, ובחלק מהקהילות אף שינו את החתימה מ"מחיה המתים" ל"מחיה הכל" או "מחיה נשמות המתים" או "הנוטע בנו חיי עולם". במאה ה21 יש קבוצות רפורמיות בהן יש חזרה לנוסח "מחיה המתים" ולו רק כמטאפורה מנחמת.

## מוריד הטל או משיב הרוח

השורה השנייה של הברכה משתנה בהתאם לזמן בו היא נאמרת. החל מתפילת מוסף של היום הראשון של פסח עד לתפילת מוסף של שמיני עצרת אומרים "מוריד הטל", לפי רוב המנהגים למעט אשכנז. לפי נוסח אשכנז לא אומרים דבר, אלא אומרים "מחיה מתים אתה רב להושיע, מכלכל חיים בחסד" וכו', ברם רוב מתפללי נוסח אשכנז בארץ ישראל נוהגים לומר מוריד הטל בהשפעת נוסח הספרדים.

החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת ועד תפילת מוסף של היום הראשון של פסח אומרים "משיב הרוח ומוריד הגשם". אמירה זו נקראת "הזכרת גבורות גשמים".

אם מתפלל טעה ואמר בקיץ "משיב הרוח..." וסיים את ברכת מחיה המתים (דהיינו אמר "ברוך...מחיה המתים") עליו לחזור לתחילת תפילת העמידה. אך בחורף אינו חוזר אם אמר "מוריד הטל", אך אם לפי מנהג אשכנז השמיט לחלוטין את "משיב הרוח" ואף לא אמר מוריד הטל חוזר כמו בקיץ. בשני המקרים יתקן את עצמו המתפלל אם לא סיים את הברכה.

## עשרת ימי תשובה

בעשרת ימי תשובה מוסיפים שבח נוסף הקשור לימים אלה. את התוספת מוסיפים לפני השורה "ונאמן אתה..". הנוסח:לפי נוסח הספרדים, מנהג תימן ונוסח פרובאנס: מי כמוך אב הרחמן, זוכר יצוריו ברחמים לחיים.לפי נוסח ספרד ונוסח קטלוניה: מי כמוך אב הרחמן, זוכר יצוריו לחיים ברחמים.לפי נוסח אשכנז: מי כמוך אב הרחמים, זוכר יצוריו לחיים ברחמים.לפי נוסח איטליה: מי כמוך אב הרחמים. זכור יצוריך ברחמים (לחיים), ממית ומחיה.לפי נוסח רומניא: מי כמוך אב הרחמים, זוכר יצוריך לחיים ברחמים.

על פי ההלכה, אדם ששכח לומר תוספת זו, וסיים את הברכה, אינו צריך לחזור אלא ממשיך בתפילתו כרגיל.

## בתרבות
* **מכלכל חיים בחסד** - מנחם מושקוביץ, בלחן של יוסי גרין.

## ראו גם
* ברכת השנים
* ברכת הגשמים

## קישורים חיצוניים
* מידע על ברכת גבורות בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

גבורות
קטגוריה:עונות השנה
לארס אולריך

**לארס אולריך** (אנגלית: **Lars Ulrich**; נולד ב-26 בדצמבר 1963) הוא מוזיקאי, מלחין וכותב שירים אמריקני ממוצא דני. אולריך התפרסם כמתופף ואחד ממייסדיה של להקת המטאל האמריקאית מטאליקה, יחד עם הגיטריסט והסולן ג'יימס הטפילד.

## ביוגרפיה
אולריך נולד בקופנהגן בירת דנמרק ללונה ולטורבן אולריך טניסאי מקצועי בן לאם יהודיה שהיגרה לדנמרק. אולריך הושפע מהמקצוע של אביו טורבן, וכתוצאה מכך רוב ימי ילדותו של לארס הוקדשו לטניס. אולריך אף זכה באליפות דנמרק בטניס לנוער. בנעוריו התחבר עם זמר מתחיל בן גילו בשם קים בנדיקס פטרסון, אשר לימים נודע כזמר האימה הדני קינג דאיימונד.

כשהיה בן 17 היגרה משפחתו של אולריך לקליפורניה שבארצות הברית, כדי לחפש סוכן ומאמן טוב עבור הטניסאי העולה. בקליפורניה חל שינוי בתחומי עיסוקו של אולריך והוא פיתח אהבה אחרת - רוק כבד.

אולריך החל ללמוד תופים, ובשנת 1981 הוא פרסם מודעה בעיתון מקומי באזור לוס אנג'לס שהוא מחפש להקים הרכב מטאל. למודעה ענה ג'יימס הטפילד וביחד השניים יסדו את להקת מטאליקה. מטאליקה היא אחת הלהקות המוערכות והמצליחות ביותר בעולם בתחום הרוק והמטאל מאז שנות השמונים, אולריך והטפילד הם הכותבים והמלחינים העיקריים של השירים של מטאליקה.

לאחר שהיגר לארצות הברית, הקים את מטאליקה והפך לכוכב מטאל, שמר אולריך על קשר עם חברו פטרסון מדנמרק, שבינתיים הפך בעצמו לכוכב מטאל, כסולנה של להקת מרסיפול פייט, ותחת הכינוי "קינג דאיימונד". בשנת 1998, במסגרת האלבום Garage Inc.&lrm;, אף הוציאה מטאליקה מחרוזת של גרסאות כיסוי לשיריה של מרסיפול פייט.

## חיים אישיים
כיום אולריך נשוי בפעם השלישית, לדוגמנית האמריקאית ג'סיקה מילר אשר נשואה לו משנת 2015. אולריך התחתן לראשונה בשנת 1988 עם בריטית בשם דבי ג'ונס, הנישואים נמשכו שנתיים בלבד עד שנת 1990. בשנת 1997 הוא התחתן עם סקיילר סטנסטיין, מנישואים אלו נולדו לאולריך שני בנים, בני הזוג התגרשו ב-2004. באותה שנה אולריך התחיל במערכת יחסים עם השחקנית הדנית קוני נילסן, זוגיות שנמשכה שמונה שנים. ממערכת היחסים שלו עם נילסן לאולריך יש בן שנולד בשנת 2007.

## ציוד
לארס הוא חובב גדול של תופים מתוצרת טאמה, מצילות זילדג'יאן ועורות תופים של רמו. לעיתים נדירות הוא נראה מתופף על תופים ממותגים אחרים. באולפני ההקלטות השתמש לארס בתופים של לודוויג, גרטש ובמצילות של סביאן. לארס מנגן עם מקלות תופים מדגם שפיתחה עבורו חברת Ahead.

### תופים (טאמה סטארקלאסיק)
* "10X8 טום
* "12X10 טום
* "16X14 פלור טום
* "22X16 בס (X2)
* "14X6.5 סנר

### מצילות (זילדג׳יאן)
* 14" Z קאסטום Dyno Beat היי האט
* 19" A קאסטום מדיום קראש
* 18" A קאסטום מדיום קראש (X2)
* 17" A קאסטום מדיום קראש
* 18" אוריינטל צ'יינה טראש
* 20" אוריינטל צ'יינה טראש

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיקאי רוק
קטגוריה:חברי להקת מטאליקה
קטגוריה:מוזיקאי מטאל
קטגוריה:מתופפים אמריקאים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:ת'ראש מטאל
קטגוריה:מוזיקאים דנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1963
שבבניק

שמאל|ממוזער|250px|ישיבת שערי יושר, הראשונה שפנתה לקהל יעד זה
**שבבניק** הוא כינוי סלנג בציבור החרדי לנער שוליים חרדי. לרוב מדובר בנער שנפלט ממסגרות החינוך וחדל להתנהג על פי נורמות החברה החרדית.

כינויים נוספים המשמשים בקהילה החרדית בהקשר דומה הם: נוער נושר, נוער שוליים, שייגעץ (מיידיש: "שקץ"), "פרחח", "מקולקל" ו"פושטק". בלשון תקינה פוליטית מועדף לעיתים הכינוי "נוער מתמודד".

## אטימולוגיה
מבחינה אטימולוגית, השם הוא שילוב של המילה הערבית **שבאב** شباب, שפירושה נוער, והסיומת הסלאבית והיידית **ניק**. יש המתייחסים לשם כראשי תיבות בדיעבד של הפסוק מקהלת: .

## התפתחות התופעה
עד לאמצע המאה העשרים נשלחו לישיבות בעיקר תלמידים מוכשרים, והשאר עבדו וסייעו למשפחתם. עם התגבשות אורח החיים החרדי המוכר היום החלו כל בני הנוער להישלח לישיבות. נערים רבים עוזבים את הישיבות בין מרצונם ובין שלא מרצונם. חלקם אינם עומדים בדרישות החברתיות הנוקשות של הישיבות או מתקשים ללמוד תלמוד לאורך כל שעות היום, אחרים חפצים לפתח את כישוריהם בתחומים נוספים שאינם מתאפשרים בישיבות שאותן הם עוזבים ויש העוזבים את הישיבה משום שתרבות המערב ואורח החיים החילוני קורצים להם. חלק מן הנפלטים מפסיקים לשמור מצוות ויוצאים בשאלה, אולם רובם ממשיכים לראות עצמם כחלק מהחברה החרדית. לעיתים מתקבצים הנפלטים בחבורות אשר פונות לפעמים לכיוונים שליליים כמו תגרות רחוב והצקה לבחורות ובמקרים מסוימים אף לעבירות פליליות. לעיתים נאלצים הנפלטים לישון ברחוב במשך תקופה ארוכה. שבבניקים שהשתתפו בתחקיר עיתונאי שסקר את התופעה אמרו שחלקם מגיעים לכדי מחשבות אובדניות.

ממחקר שפורסם ב-2009 עולה שכ-30% מבני הנוער החרדים בגילאי חטיבת הביניים והתיכון הם בגדר "נושרים סמויים" - רשומים במוסדות החינוך אך אינם לומדים.

## תגובת החברה החרדית לתופעה
בעבר ראתה החברה החרדית בנערים אלו יחידים הפורצים גדר. החל משנות ה-80 של המאה ה-20 החלו להיעשות מאמצים לטיפול בשבבניקים כתופעה. הוקמו מסגרות המיועדות להם, כגון ישיבת שערי יושר של הרב משה גולדשטיין, ישיבת דרך השם של הרב ברוך צבי גרינבוים וישיבת רש"י של הרב חייקל מילצקי, שלושתן בירושלים, וישיבת נחלת שלמה של הרב אברהם ארלנגר בבני ברק. ישיבה מסוג זה מכונה "ישיבת נושרים".

פוסקים רבים קובעים שיש לסלק נער חרדי מהישיבה, ולעיתים אף ממשפחתו, אם הוא חוצה קו אדום מסוים של התנהגות, כמו שימוש בסמארטפון. הנימוק לכך הוא שהנער עצמו כבר "מקולקל", ואם יישאר בחברה החרדית הוא עלול לקלקל את האחרים שסביבו ולהביאם לידי חטא. כמה רבנים מעודדים את גיוסם לגדוד נצח יהודה, שהשירות בו מהווה מסגרת דתית. אחרים, כמו הרב גרשון אדלשטיין, סוברים שיש להשאיר את הנער או הנערה בבית בכל מחיר, ולא לגרשם.

במקרים רבים שבהם משפחה חרדית מסלקת מביתה נער שבבניק, היא אינה מוותרת עליו לחלוטין, ועושה ניסיונות להחזירו לחיי החברה החרדית. לעיתים ניסיונות אלו מצליחים, ונערים שסולקו מביתם חוזרים לחברה החרדית, ובמקרים מסוימים הם חיים כאנוסים, אשר מקיימים כלפי חוץ את נורמות החברה החרדית, ובתוך ביתם פועלים על פי נורמות אחרות.

## בתרבות
ב-2017 עלתה ב-HOT הסדרה "שבאבניקים" בכיכובים של ישראל אטיאס, דניאל גד, עומר פרלמן ואורי לייזרוביץ', העוסקת בתלמידי ישיבה חרדים מרדנים. התופעה מתוארת גם בספרה של נועה ירון-דיין "שירה גאולה" שיצא ב-2016.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות חרדית בישראל
קטגוריה:סלנג עברי
קטגוריה:נוער בישראל
קטגוריה:כינויי גנאי
כפר גנים

**כפר גנים** היא שכונה בדרום–מערב פתח תקווה, הסמוכה לקריית אונו ולגבעת שמואל. כפר גנים מחולקת למספר אזורי משנה.

## מיקום ותיחום גאוגרפי
השכונה ממוקמת בחלקה הדרומי של העיר פתח תקווה ונהוג לחלק אותה לארבע תתי-שכונות:

### כפר גנים א' (הישנה)
כפר גנים א' הוא החלק הוותיק ביותר של השכונה. חלק זה מתפרס מרחוב כץ דרום-מערבה עד לרחוב הנשיאים ולרחוב יהלום. בחלק זה מצוי בית חולים השרון. בשכונה 3,111 משקי בית. ביולי 2025 נמכרה חלקת קרקע בשכונה במחיר שיא של 25.3 מיליון ש"ח

### כפר גנים ב'
כפר גנים ב' הוא חלק שנבנה ברובו בשנות השמונים ומתפרס מרחוב הנשיאים דרומה עד רחוב יטקובסקי. בשכונה 1,876 משקי בית.

### כפר גנים ג' (החדשה)
כפר גנים ג' היא החלק החדש והגדול ביותר של השכונה. חלק זה מתפרס מרחוב העצמאות/מסקין במזרח, עד לדרך רבין בקצה המערבי של העיר. כיום השכונה מאוכלסת ברובה, אך עדיין נמצאת בתנופת בנייה מתמדת. השכונה הוקמה בתחילת שנות ה-2000 על מתחם שהיה כולו פרדסים והפרויקט הראשון בה היה של חברת שיכון עובדים ברח' מייזנר. חלק זה של השכונה מתאפיין בבנייה של מבנים עד 9 קומות לרוב, וכן בתים צמודי קרקע. בשכונה 4,253 משקי בית. תת-השכונה גובלת בכביש 471 המרכזי ומתחברת דרכו לכביש 4 הקרוב. הגישה לכביש 471 התאפשרה רק לאחר בניית דרך רבין.

### בת גנים
בת גנים היא שכונת יוקרה הממוקמת דרומה מחלקו המזרחי של רחוב העצמאות, מתוחמת ברחוב זרובבל במזרח ובכביש מכבית בדרום. בשכונה ישנם רק בתים פרטיים. בשכונה נמצאת ישיבת אמי"ת כפר גנים.

## היסטוריה
שמאל|ממוזער|250px|כיכר מייסדי כפר גנים א'
שכונת כפר גנים נולדה כיוזמת חקלאות פרטית. היא נוסדה ב-1926 בידי חברה משכנת ששאפה ליצור שכונת גנים מרווחת עבור חקלאים בני המעמד הבינוני והייתה קשורה בדומה לגת רימון הסמוכה עם עולי העלייה הרביעית. שמה של השכונה מבטא נאמנה את הכוונה הזו. במשך הפרעות של שנות השלושים היוותה השכונה קו מגן דרומי עבור פתח תקווה והונהגה בה חובת שמירה של התושבים. במהלך שנות החמישים יושבו בשכונה עולים חדשים מעיראק ובמהלך שנות השישים נקלטה קבוצה נוספת של דוברי אנגלית. השכונה שהלכה וגדלה החלה "להיבלע" בתוך פתח תקווה. בשנת 1962 אוחדה השכונה עם העיר.

עד שנות השמונים שמרה השכונה מבחינות רבות על צביונה החקלאי אבל החל משנות השמונים החלו להיכרת כל הפרדסים והבתים צמודי הקרקע פינו את מקומם לרבי קומות. בשנות האלפיים החלה להיבנות כפר גנים ג', בנייתה חיסלה סופית את הפרדסים שהשתרעו בעבר על כל השטחים של כפר גנים ב' ו-ג' כמו גם על שטחיה של נווה עוז החדשה, עד לגבעת שמואל ולפרדסיה השכנים של גת רימון. כיום כמעט ולא ניתן למצוא שרידים לשכונה המקורית וגם אם הם בנמצא הם בדרך כלל עומדים לפני הריסה. חלקות פרדס קטנות נותרו באזורי הבנייה בכפר גנים ג' אך אלו צפויים להיהרס בקרוב. הזכר המרכזי שנותר מאותה שכונת גנים הוא הדימוי האליטיסטי והאוכלוסייה היחסית חזקה מבחינה סוציו אקונומית.

רב השכונה מאז היווסדה היה הרב בן ציון צוויק. כיום רב השכונה הוא הרב משה קליין.

## לקריאה נוספת
לילי עבודי, **כפר גנים – שועלים בפרדסים**, בתוך מלאבס, 7 בספטמבר 2005

## קישורים חיצוניים

* , בערוץ הרשמי של תאגיד השידור הישראלי
* 
* 
* עץ המריבה ברחוב יהלום
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פתח תקווה: שכונות
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות לשעבר
מיוריזציה

במתמטיקה, **מיוֹריזציה**, **מג'וֹריזציה** או **מיוּר** הוא קדם-סדר חלקי בין שני וקטורים (או סדרות) של מספרים ממשיים, בו וקטור אחד "חוסם" את השני ובמובן מסוים "גדול יותר" ממנו.

## הגדרה פורמלית
בהינתן מספר טבעי d\in \mathbb{N} ווקטור a \in \mathbb{R}^d, אומרים כי a הוא **וקטור לא-עולה** אם ורק אם לכל 1\le i\le n-1 מתקיים ש-a_i\ge a_{i+1}.

עבור זוג וקטורים לא-עולים a,b \in \mathbb{R}^d אומרים כי a **ממייר את** b (או a **גובר על** b) אם ורק אם מתקיימים שני התנאים הבאים:

# \sum_{i=1}^d a_i = \sum_{i=1}^d b_i 
# לכל 1\le k \le d-1 מתקיים כי \sum_{i=1}^k a_i \geq \sum_{i=1}^k b_i 

ומסמנים a\succeq b.

עבור **<math>a</math>** ו-*<math>b</math>* כלליים (לא בהכרח לא-עולים) אומרים כי **<math>a</math>** או גובר על *<math>b</math>* אם ורק אם a^\downarrow\succeq b^\downarrow  כאשר **<math>a^\downarrow</math>** ו-*<math>b^\downarrow</math>* הם הווקטורים הנוצרים על-ידי סידור **<math>a</math>** ו-*<math>b</math>* בסדר לא-עולה בהתאמה.

## הגדרות אלטרנטיביות
ניתן להוכיח כי בהינתן d\in \mathbb{N} ו-a,b \in \mathbb{R}^d, a\succeq b לפי ההגדרה לעיל אם ורק אם קיימת מטריצה דו-סטוכסטית D\in\mathbb{R}^{d\times d} כך ש-b=Da.

כמו כן, a\succeq b אם ורק אם ניתן לייצג את b כצירוף קמור של תמורות על איברי a. כלומר, קיימות מטריצות תמורה P_1,\dots,P_k\in \mathbb{R}^{d\times d}  ומקדמים c_1,\dots,c_k\in\mathbb{R} כך ש-

# c_i> 0 לכל 1\le i\le k
# \sum_{i=1}^k c_i = 1
# \sum_{i=1}^k c_iP_ia = b

משמעות ההגדרה האחרונה היא ש-b נמצא בתוך הפאון הרב-ממדי הקמור הנוצר מתמורות על איברי a.

הוכחת שקילות ההגדרה האחרונה לקודמותיה מתבצעת באמצעות משפט בירקהוף-פון נוימן.

## יישומים
* בהינתן שני אופרטורים הרמיטיים H ו-H' נאמר כי H גובר על H' אם וקטור הערכים העצמיים של H גובר על זה של H'.

* **[[אי-שוויון קאמאראטה]]:** בהינתן שתי סדרות של מספרים ממשיים אי-שליליים a,b\in\mathbb{R}^d, מתקיים: a גובר על *<math>b</math>* אם ורק אם לכל פונקציה קמורה  h:\mathbb{R}\to \mathbb{R}, \sum_{i=1}^d h(a_i) \geq \sum_{i=1}^d h(b_i).
* אי-שוויון מוירהד: בהינתן a,b \in \mathbb{R}^d כך ש-a\succeq b, לכל x_1,x_2,\dots,x_d> 0 מתקיים: \sum_{\sigma\in S_d}{x_{\sigma 1}^{b_1}x_{\sigma 2}^{b_2}\cdots x_{\sigma d}^{b_d}}\le
\sum_{\sigma\in S_d}{x_{\sigma 1}^{a_1}x_{\sigma 2}^{a_2}\cdots x_{\sigma d}^{a_d}} כאשר S_d היא החבורה הסימטרית על d.

## קישורים חיצוניים
* 
* שי גירון ורן טסלר, מיוריזציה ואי שוויון קאמאראטה

## הערות שוליים

קטגוריה:אלגברה ליניארית
קטגוריה:אנליזה פונקציונלית
קטגוריה:תורת הסדר
שיש

ממוזער|שיש

[ממוזער|[סרקופג שיש באתונה]]
[ממוזער|מצבת שיש ב[ספריית קלסוס  באפסוס]]
[ממוזער|עיטורי שיש ב[המסגד הגדול של קירואן|מסגד הגדול של קירואן]]
ממוזער|גושי שיש בתערוכה
**שיש** הוא סלע משקע ימי קרבונטי, לרוב קלציט ודולומיט, שעבר התמרה והתגבשות מחדש כתוצאה מחום או מלחץ במעמקי כדור הארץ. מרקמו חלק ומבריק והוא ניתן לליטוש.

שיש לבן נוצר מהתמרת סלע גיר או דולומיט העני מאוד בסיליקה, ואילו עורקים צבעוניים וכתמים בו נוצרים מאילוח בחול, תחמוצות מתכת שונות, טין, צור ועוד שהיו בין שכבות הגיר המקוריות.

כאשר שיש חשוף למזג האוויר, גשם חומצי מגיב עם הסידן הפחמתי שבשיש ויוצר חומצה קרבונית הגורמת לבלייה של השיש, דבר הניכר בפסלים ומצבות שיש עתיקות שלא הוגנו ממזג האוויר.

## חציבת שיש
שיש נחצב ממחצבות שיש בגושים גדולים במגוון טכניקות כגון קידוח ופיצוץ, חיתוך בסילון מים או החדרת טריזים לחריצים הנחצבים בסלע. מרבית השיש בעולם נחצב באיטליה, סין, ספרד והודו. התפוקה העולמית נאמדה בשנת 2019 ב-316 מיליון טונו, אם כי למעלה ממחצית מהתפוקה אובדת בפחת בתהליך הייצור.


קובץ:Marble_quarry,_near_Jaipur,_Rajasthan.png|מחצבת שיש בראג'סטאן
קובץ:Aliveri marble waste.jpg|גושי שיש קטנים במחצבה באי אוויה
קובץ:Carrara_7.JPG|ממוזער|גושי שיש בקרארה, ניתן לראות כפיסי עץ שעזרו לבקע את הגושים לחתיכות קטנות יותר
קובץ:Marbel equipment.jpg|ציוד לחציבת שיש


## שימוש
היוונים נהגו לפסל פסלים משיש שהובא מאיים שבים האגאי ומהר פנדליקון שנמצא בצפון מזרח לאתונה ששימש לעיצוב המקדש פרתנון שבאתונה. איכות השיש לפיסול תלויה בגודל הגבישים היוצרים את השיש. כך, ככל שהגבישים קטנים, השיש נחשב מתאים יותר לפיסול. מקורות לשיש נחצבו בבלגיה, שווייץ, אירלנד, ארצות הברית ובהודו.

אמני הפיסול הרבו להשתמש בשיש מאזור קרארה שבצפון מערב איטליה. גם הרומאים בתקופה העתיקה נהגו להשתמש בשיש זה. במאה ה-16 פיסל מיכלאנג'לו בואונרוטי בשיש זה.

אבן השיש בצורתה המעובדת משמשת בעיקר עבור משטחים לחדרי מטבח וחדרי רחצה, חיפויי קירות דקורטיביים, דלפקים ושולחנות בר ושימושים ביתיים נוספים.

## בארצות הברית
על פי הגדרת התקן האמריקני שיש הוא סלע גבישי שנוצר מאחד משלושת המינרלים: קלציט, דולומיט או סרפנטין.

## בישראל
בתעשייה בישראל, המונח "שיש" משמש לתיאור משטח סלע מלוטש מסוגי אבן שונים, כגון גרניט או גיר (למשל "שיש חברון"), אף שמשטחים אלו אינם עשויים משיש על פי ההגדרה הגאולוגית.

מחצבות חפציבה הייתה המחצבה היחידה בארץ ישראל לשיש אמיתי. המחצבה נסגרה עוד לפני קום המדינה.

בלשון המקרא נקרא השיש שֵׁשׁ ("וְעַמּוּדֵי שֵׁשׁ מִטּוֹת זָהָב וָכֶסֶף...").

## קישורים חיצוניים

* 
* שיש באתר אבן קיסר
* מהו שיש באתר "דרך האבן"

## הערות שוליים

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעים מותמרים
קטגוריה:חומרי בניין
קטגוריה:חומרי גלם
קטגוריה:מחצבים
שיש
*
יונג וילנה

[שמאל|ממוזער|250px|חברי הקבוצה, 1930. עומדים (מימין): [שמריהו קצ'רגינסקי|שמריהו (שמרק'ה) קצ'רגינסקי (קאַטשערגינסקי), אברהם סוצקבר (סוצקעווער), אלחנן ווׁגלר (וואָגלער), חיים גראדה (גראַדע), לייזר וולף (וואָלף); יושבים (מימין): משה לוין (לעווין), שיינה אפרון (עפֿראָן), שמשון כהן (קאַהאַן), רחל סוצקבר (סוצקעווער), בן ציון מיכטום]]
"**יוּנְג וילנה**" (בכתיב יידי: **יונג-ווילנע**; יידיש: "וילנה הצעירה"), או בשמהּ המלא "**שרייבער און מאַלער גרופע יונג-ווילנע**" (יידיש: קבוצת הסופרים והציירים 'וילנה הצעירה'), הייתה חבורה ספרותית יהודית-יידישאית בעיר וילנה, שפעלה משנת 1927 ועד לשלהי שנות ה-30.

ראשית פרסומה של החבורה היה בשנת 1927, בכינוס ספרותי בווילנה, והמשכו מעל גבי העיתון "ווילנער טאָג", היומון של וילנה. עורך העיתון, זלמן רייזן, פרסם את יצירות חברי הקבוצה בהבלטה גדולה וחזה להם עתיד ספרותי מבטיח.

חבורת היוצרים של וילנה הצעירה מנתה יוצרים רבים, ובהם: המשורר והסופר חיים גראדה, המספר והמשורר שמריהו קצ'רגינסקי, המשורר אברהם סוצקבר, המשורר פרץ מירנסקי, המשורר אברהם לב (שעלה לימים לארץ והיה בין מייסדי קיבוץ גבעת השלושה, אביו של העיתונאי יגאל לב), המשורר לייזר וולף, המשורר שמשון כהן, הסופר משה לוין. הציירים הצעירים שנמנו עם החבורה היו בן-ציון מיכתם, רוזה סוצקבר וש. עפרון. רובם היו חניכי המוסדות היידישאים, ובעלי השקפות שמאליות קיצוניות, הקרובות למפלגה הקומוניסטית. רובם לא היו ציוניים ולא חובבי עברית. המשורר אברהם סוצקבר למשל, חרף ריבוי שנות ישיבתו בישראל, המשיך ליצור ביידיש.

החבורה הוציאה כתב עת ספרותי בשם "יונג-ווילנע", שהחוברת הראשונה שלו נדפסה בשנת 1934. על אף שלא היו שותפים להסכמה ספרותית ויצרו כל אחד בסגנון וברוח אחרת, היו ליוצרים הצעירים של יונג וילנה מספר דברים משותפים: האמונה הגמורה בלשון היידיש כלשון העם היהודי, עניין רב בחיים היהודיים בליטא פולין ומזרח אירופה, יניקה מנופי מולדתם ליטא, ומשירי העם הליטאיים, והערצה של המרכז הרוחני היהודי של וילנה, שכונתה אז "ירושלים דליטא".

החבורה התפוררה מעצמה עוד לפני המלחמה, ויוצריה פנו איש לעברו וליצירתו. רובם הושמדו בשואה, אבל אחדים היגרו לארצות הברית, ומעטים גם נאחזו בארץ. יצירתם החדשנית הייתה חלק מתהליך מהפכני ומעמיק שעבר על לשון היידיש ותרבותה, שאלמלא השואה וההשמדה, אפשר והייתה מתפתחת ללשון מודרנית וחילונית, ותופסת מקום של כבוד בין לשונות אירופה.

## קישורים חיצוניים
* "וילנה הצעירה" (יונג-ווילנע) בתוך תערוכת האינטרנט "וילנה: ירושלים דליטא" באתר יד ושם
* ג'סטין דניאל קמי, 
* חנה מלאָטעק, אלחנן וואָגלער — אַ פּאָעט פֿון "יונג־ווילנע", פארווערטס, 20 בפברואר 2009  – כולל תמונה קבוצתית של כמה מחברי "יונג וילנה"
* אברהם יהושע השל, ירושלים דליטא, באתר "דעת"
* 

קטגוריה:ספרות יידיש
קטגוריה:חבורות ספרותיות
קטגוריה:יידישיזם ויידישיסטים
קטגוריה:יהדות וילנה
קטגוריה:ספרות ליטאית
קורנית (צמח)

**קוֹרָנִית**, **תימין** או **טימין** (שם מדעי: *Thymus*), הוא סוג של צמחי תבלין, בני שיח רב שנתיים ממשפחת השפתניים. בסוג נכללים מעל 350 מינים שגובהם הממוצע כ-40 ס"מ ומקורם בדרום אירופה, בצפון אפריקה ובאסיה.
השם "קורנית" ניתן לצמח זה עקב תחושת הקרירות הנוצרת על הלשון בעת לעיסת עלי הצמח.

## תיאור
הקורנית היא צמח כיסוי עשבוני ירוק-עד, צמיחתה מהירה וצפופה, ורוב המינים צומחים לגובה של פחות מ-10 סנטימטרים. הגבעולים משתרשים לכל אורכם. העלים קטנים, מעוגלים ולהם ארומה אופיינית. הפריחה ברוב המינים היא בגווני ורוד, והיא מופיעה בארץ בחודשים אפריל–מאי ובאירופה ביוני-יולי. הזרעים נובטים רק בסביבה מוארת.
הקורנית עמידה לקור וליובש, מעדיפה תנאי שמש מלאה ואדמה חולית מנוקזת היטב. קורנית צומחת לרוב בצידי דרכים, באחו וכן בנקבות ובסדקי סלעים.

המין הארומטי ביותר הוא בת-קורנית פשוטה **, הנקרא גם 'בת-קורנית מצויה'.

הקורנית הייתה מוכרת ליהודים כבר בתקופת המשנה והתלמוד ושמשה למאכל ולתיבול:  

## שימושים במטבח

קורנית היא מקור עשיר בברזל ומשתמשים בו רבות בעיקר בבישול מרקים ובשרים, ובפרט בבישול בשר כבש, עגבניות וביצים. למרות טעמה החזק, לרוב אינה מסתירה או מטשטשת את טעמם של תבלינים ועשבי תיבול אחרים, ובזכות תכונה זו היא משמשת מרכיב בתערובת התבלינים ארב דה פרובאנס.

קורנית נמכרת מיובשת, טרייה, משומרת בשמן ומלח ועוד. כשהיא טרייה היא עשירה יותר בטעמים, אבל בו-זמנית לא נוחה לעבודה, וגם לא מתאימה לשימוש לאחר יותר משבוע אחד. קורנית טרייה אפשר למצוא בכל עונות השנה, והיא לרוב נמכרת כצרור ענפים שהם גבעולים גזומים של הצמח. הגבעול מורכב מגזע עצי שעליו עלים זוגיים ופרחים.
נהוג להשתמש בגבעולי קורנית שלמים כחלק מהבוקה גרני, צרור של מגוון עשבי תיבול שנותן ניחוח לתבשילי ציר ולמרקים. אפשרות שנייה היא להוריד את העלים הירוקים מהגבעול העצי ולהשתמש רק בעלים. קורנית מיובשת שומרת על טעמה יותר מאשר עשבי תיבול מיובשים אחרים.

## רפואה עממית
הקורנית מכילה סליצילים (רכיבים צמחיים טבעיים דמויי אספירין). ברפואה העממית משמשת הקורנית בעיקר לטיפול במגוון בעיות במערכת הנשימה, ומקובל  כי הפעילויות נוגדות חיידקים של הקורנית מסייעות גם במניעת מחלות שמקורן במזון. יש המאמינים כי לשמן הקורנית השפעות מעכבות גדילה של חמישה מחוללי מחלה נפוצים שמקורם במזון.

## מינים בולטים
בארץ ישראל נפוצים המינים הבאים:
* קורנית הערבות (שם נרדף בת-קורנית הערבות) (*Thymus bovei*) – צומח נדיר בנגב ובמדבר יהודה
* קורנית מקורקפת (*Thymus capitatus*, שם נרדף Coridothymus capitatus) – צומח בצפון הארץ ובמרכזה

מינים בולטים נוספים:
* קורנית הבר (*Thymus serpyllum*)
* קורנית לימונית (*Thymus citriodorus*) – הכלאה בין בת-קורנית פשוטה ל-*Thymus pulegioides*
* קורנית ספרדית (*Thymus zygis*)

## גלריה

Wilder Thymian.jpg|קורנית הבר
Thymus vulgaris0.jpg|בת-קורנית פשוטה (טימין)
Thymus capitatus.jpg|קורנית מקורקפת
Thymus zygis 1.JPG|קורנית ספרדית
Variegated Lemon Thyme Thymus citriodorus variegata Leaves 3264px.JPG|קורנית לימונית
2006-11-28Thymus citriodorus05.jpg|קורנית לימונית
Thymus camphoratus.jpg|קורנית הקמפור
Thymus moroderi02-800.jpg|המין Thymus moroderi


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:שפתניים
קטגוריה:עשבי תיבול
קטגוריה:צמחי מרפא
צ'ונגצ'ינג

**צ'וֹנְגְצִ'ינְג** (; בסינית מסורתית: **重慶**; בפין-יין: **Chóngqìng**; מילולית: "חגיגה כפולה") היא מחוז עירוני בדרום-מערב הרפובליקה העממית של סין. המחוז העירוני גובל במחוזות סצ'ואן, שאאנשי, חוביי, חונאן וגוויג'ואו. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020, מספר התושבים הכולל במחוז העירוני היה כ-32.05 מיליון תושבים, מתוכם כ-25.38 מיליון בכל 26 הרבעים. עם שטח של 82,403 קילומטר רבוע, עשויה צ'ונגצ'ינג להיחשב כעירייה הגדולה ביותר בשטחה בעולם, אך נתון זה מטעה כיוון שהיא כוללת בתוכה גם 12 נפות כפריות.

העיר מהווה מרכז תעשייתי חשוב בדרום-מערב סין. לנהר יאנגצה העובר במחוז, ולסכר שלושת הערוצים שנבנה בו, חלק חשוב בהתפתחות התעשייה בעיר. הסכר תרם לאספקת חשמל סדירה וזולה וכן להסדרת תנועת אוניות מטען בחלק זה של הנהר, המאפשרת סחר בינלאומי דרך ים סין המזרחי. יש לעיר כלכלה מגוונת עם תעשיות מרכזיות בתחום המזון המעובד, ייצור הרכב, כימיקלים, טקסטיל, מכונות ואלקטרוניקה. זהו גם האזור הגדול ביותר לייצור אופנועים בסין.

בשלבי בנייה המתקדמים נמצא מרכז הסחר העולמי צ'ונגצ'ינג הצפוי להגיע לגובה של 468 מ'.

בעבר הייתה צ'ונגצ'ינג חלק ממחוז סצ'ואן, אך ב-1997 קיבלה העיר מעמד של מחוז עירוני, תחת ניהול ישיר של הממשל המרכזי, בדומה לבייג'ינג, שאנגחאי, וטיינג'ין. במהלך מלחמת סין-יפן השנייה מ-1937 עד 1945, היא שימשה כבירה זמנית והותקפה בכבדות על ידי חיל האוויר היפני.

בשנים 2007-2012 בו שילאי היה ראש העיר. במרץ 2012 הוא הואשם בשחיתות ולאחר המשפט נידון למאסר עולם.

## חלוקה מנהלית
המחוז העירוני צ'ונגצ'ינג מחולק לעשרים ושישה רבעים, שמונה נפות וארבע נפות אוטונומיות:

## קישורים חיצוניים

* 
* צ'ונגצ'ינג: המדריך המלא, באתר טראוול צ'יינה
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערים
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערים במעמד מחוז
קטגוריה:ערי נמל על היאנגצה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-4
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערי נמל
אמנית הגוף

**אמנית הגוף** היא נובלה מאת הסופר הפוסט מודרניסטי דון דלילו, שיצאה לאור בשנת 2001.

הספר התפרסם 4 שנים לאחר יציאתו לאור של ספרו האחרון של דלילו "תת עולם" ומהווה, לדעת מבקרי ספרות רבים, עוף חריג ברפטואר שלו. היצירה מתפרשת על פני 128 עמודים ועלילתה סובבת סביב ההתמודדות הפיזית והנפשית של אלמנה טריה עם חייה. הספר נצמד אל השכול לפרטי פרטים דרך ההתמודדות הפיזית עם המוות וההשלכות הנפשיות על גיבורת הספר ועל בתה.

הספר נחשב כקיצון מוחלט ביצירותיו של דון דלילו – רב אומן באהבת הפרטים ופזרנות פרוזאית – אשר מתמצת ביצירה זו את סך עבודותיו במשך השנים לתוך נובלה מדויקת.

בשנת 2007 עיבד המחזאי הגרמני רולנד שימלפפניג את הנובלה למחזה "זמן גוף".
 
## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:נובלות
קטגוריה:ספרי 2001
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
Death Cab for Cutie

**Death Cab for Cutie** היא להקת אינדי אמריקאית המנגנת בעיקר אינדי פופ ורוק קל. הלהקה נוסדה בשנת 1997 בבלינגהאם, וושינגטון.
חברי הלהקה הם: בן גיבארד (סולן), כריס וואלה (קלידים וגיטרה חשמלית), ניק הארמר (גיטרה בס), ג'ייסון מקגר (תופים). שם הלהקה נלקח משיר שבוצע על ידי הלהקה בונזו דוג דו-דה בסרט Magical Mystery Tour של הביטלס.

הלהקה התפרסמה במיוחד כאשר הופיעה בתוכנית הטלוויזיה The O.C, ושיריה שולבו בפסקול (בעקבות בקשתו של אדם ברודי, שחקן ראשי בסדרה ומעריץ גדול של הלהקה). שירי הלהקה הופיעו בתוכניות וסרטים נוספים, כ"עמוק באדמה" ו"לדפוק חתונה". עד היום שחררה הלהקה 7 אלבומים, 5 EP-ים ודמו אחד.

## היסטוריה

### שנים מוקדמות (1997–2004)

דת' קאב פור קיוטי החלה כפרויקט סולו של בן גיבארד, אשר הוציא לאור קלטת בשם "You Can Play These Songs with Chords" אשר הצליחה באפן מפתיע וגיבארד החליט להרחיב את הפרויקט ללהקה. הוא גייס את כריס ואלה (שלקח חלק בהקלטת הקלטת) בתור נגן גיטרה, את ניק האמר בתור נגן בס ואת ניית'ן גוד לתפקיד המתופף. הלהקה הוקמה רשמית באוניברסיטת מערב וושינגטון, ומילות השירים הראשונים כללו אזכורים למקומות באזור, דבר אשר השפיע על התפתחות הלהקה. רבים מהשירים הראשונים של הלהקה הוקלטו במרתף ביתו של גיבארד.

הרביעייה הוציאה לאור את ה-LP Something About Airplanes ב-18 באוגוסט 1998. האלבום קיבל תגובות אוהדות בסצנת המוזיקה העצמאית ובשנת 2000 הוציאה לאור הלהקה את אלבומה השני We Have the Facts and We're Voting Yes. ניית'ן גוד עזב את הלהקה במהלך הפקת אלבום זה והחלף על ידי ג'ייסון טולזדורף-לרסון. הוא לא לקח חלק בהקלטות האלבום (נגינתו של גוד הושארה בשתי רצועות ובכל שאר השירים באלבום גיבארד הוקלט מתופף), אך השתתף בשני סיבובי הופעות. מאוחר יותר הוחלף על ידי מייקל שור שהופיע לראשונה ב-Forbidden Love EP ששוחרר ב-24 באוקטובר 2000. ב-2001 שוחרר LP נוסף בשם The Photo Album. מהדורה מיוחדת של אלבום זה כללה 3 רצועות בונוס, שמאוחר יותר שוחררו בנפרד בתור EP בשם The Stability.

ב-2003 שוב הוחלף המתופף, מייקל שור, בג'ייסון מקגר. מקדר ניגן באלבום הבא של הלהקה "Transatlanticism" ששוחרר באוקטובר 2003. רצועות מאלבום זה הופיעו בפסקולים של הסדרות The O.C, עמוק באדמה,  וכן בכמה סרטים. באביב 2004 הוציאה לאור הלהקה EP הופעה חיה בשם "John Byrd" על שם טכנאי הסאונד שלהם.

### חתימה ב-Atlantic
הלהקה יצרה קשר עם לייבלים גדולים לסירוגין כמה שנים, אך רק לאחר ש-Transatlanticism הוכח כמצליח הוחלט להתחיל לדבר עם הלייבלים על עסקה פוטנציאלית. מאחר שכבר השיגו הצלחה ראויה לציון, הם יכלו לחפש את הלייבל שיתן להם כמה שיותר חופש יצירתי. לפי המנהל שלהם, הם דיברו כמעט עם כולם, ולבסוף חתמו ב-Atlantic.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי אולפן
* *[[Something About Airplanes]]*  (1998)
* *[[We Have the Facts and We're Voting Yes]]*  (2000)
* *[[The Photo Album]]*  (2001)
* *[[Transatlanticism]]*  (2003)
* *[[Plans]]*  (2005)
* *[[Narrow Stairs]]*  (2008)
* *[[Codes and Keys]]*  (2011)
* *[[Kintsugi]]* (2015)

### מיני אלבומים
* *[[The Forbidden Love EP]]*  (2000)
* *[[The Stability EP]]*  (2002)
* *[[Studio X Sessions EP]]*  (2004)
* *[[The John Byrd EP]]*  (2005)
* *[[The Open Door EP]]*  (2009)

### דמואים
* *[[You Can Play These Songs with Chords]]*  (1997)

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 

קטגוריה:להקות פופ רוק
קטגוריה:להקות אינדי אמריקאיות
קטגוריה:להקות פופ אמריקניות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1997
מונוכרומטיות

**מונוכרומטיות** היא תכונה של מקורות אור מסוימים. אור מונוכרומטי הוא גל אלקטרומגנטי בעל אורך גל יחיד. במציאות לא ייתכנו מקורות אור שהם מונוכרומטיים לגמרי, בגלל עיקרון אי הוודאות של הייזנברג, אלא רק מקורות שהם קוואזי־מונוכרומטיים, כלומר כמעט מונוכרומטיים: הספקטרום שלהם מוגבל לתחום צר מאוד של אורכי גל סביב אורך גל מרכזי. בפועל הבחנה זו אינה מאוד נפוצה ובדרך כלל מתייחסים למקור מונוכרומטי גרידא.

אור עשוי להיות מונוכרומטי מבלי שיהיה קוהרנטי זמנית או מרחבית. לדוגמה, אור לבן שעובר דרך מסנן צר סרט הופך לאור מונוכרומטי, למרות שאין קשר בין הפאזות של הגל בשני מקומות שונים על חזית הגל או בשני זמנים שונים. עבור אור קוהרנטי הנוצר בעזרת לייזר, קשר כזה כן קיים.

ייחודו של אור מונוכרומטי הוא בכך שהאנרגיה של כל הפוטונים שלו היא שווה. מכך נובעים השימושים שבהם נדרש אור מונוכרומטי, שבהם בדרך כלל משתמשים באור לתהליכים שמשפיעים על חומר, לדוגמה בתהליכי קירור לייזר, שבהם דרושה אנרגיה מוגדרת של הפוטונים.

## צבע מונוכרומטי
מונוכרומטיות היא גם שימוש בצבע יחיד בסולם גוונים בהיר עד כהה שלו בציור, צילום, ביגוד או עיצוב מסוים. כך למשל מונוכרומטיות של אדום, תשלב גם בורדו, ארגמן או ורוד.

שימוש מונוכרומטי נוסף יכול להיות בצבעים כמו אפור וחום ובגוונים שלהם על־מנת ליצור אשליה של תבליט או פסל אשר נקרא גריזיי (Grisaille).

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אופטיקה
קטגוריה:צבעים
אנחווי

**אָנְחְווֵי** (; בפין-יין: **Ānhuì**) הוא מחוז במזרח הרפובליקה העממית של סין. המחוז משתרע על פני 139,879 קמ"ר ועל פי מפקד האוכלוסין משנת 2020, התגוררו בו כ-61 מיליון תושבים. בירת המחוז היא העיר חֶפֵיי, שהיא מרכז תעשייתי, כלכלי ותרבותי חשוב. בדומה למרבית המחוזות במזרח סין, הוא מאוכלס רובו ככולו על ידי בני ההאן.

בדרומו של המחוז נמצא ההר חְװַאנְגְשַׁאן (בתרגום חופשי: **ההר הצהוב**), אחד מאתרי התיירות הפופולריים בסין ואתר מורשת עולמית של אונסק"ו.

## היסטוריה
מחוז אנחווי נוצר במאה ה-17, עד אז לא היה זה מושג ברור, אלא צפון אנחווי היה חלק ממישור סין הצפוני, ביחד עם מחוז חנאן של ימינו, מרכז אנחווי, רוכז ברובו על גדת נהר הוי הי, מבחינת אוכלוסייה וצפיפות, דרום אנחווי, ביחד עם היאנגצה היה מחובר יותר לחוביי ולדרום מחוז ג'יאנגסו מבחינה תרבותית. עד שלבסוף, גבעות דרום אנחווי הפכו למקום תרבותי ייחודי ומובחן משלהם.

בתקופת המדינות הלוחמות, שֻוצֻ'ון (כיום: שו) הפכה להיות מרכז בצ'ו, לאחר שנכבשה על ידי צ'ין.

## גאוגרפיה
הגאוגרפיה של אנחווי מגוונת, עם אזורים הרריים במערב ושטחים מישוריים במזרח. אזור מרכזי במחוז, המכונה "הקשת של נהר יאנגצה", שוכן במזרח המחוז ומוקף במקווי מים חשובים כגון נהר יאנגצה ונהר הוּאי. השטחים המישוריים מאפשרים פעילות חקלאית רבה, ובחלקם מגדלים אורז, תירס, תותים ומגוון סוגי פירות וירקות.

## חלוקה מנהלית
מחוז אנחווי מחולק לשש עשרה נציבויות עירוניות:

## כלכלה וחקלאות
הכלכלה של אנחווי מבוססת על חקלאות, תעשייה וייצור. החקלאות במרכז המחוז מתמקדת בעיקר בגידול אורז ומזון אחר, בעוד שבחלקים המערביים של המחוז עוסקים בייצור סחורות תעשייתיות. ייצור מכוניות, אלקטרוניקה, ותעשיות כימיות הופכים את המחוז למרכז תעשייתי חשוב בסין.

## תרבות
אנחווי הוא מקום של היסטוריה עשירה ותרבות מגוונת. יש בו מספר אתרים היסטוריים ותרבותיים חשובים, כולל מקדשים, ארמונות ישנים ומוזיאונים. אחת התופעות התרבותיות החשובות היא האומניות המסורתיות של אנחווי, ביניהן אמנות טאי-צ'י (Tai Chi) ותיאטרון סיני מסורתי, שבאו לידי ביטוי בהפקות מקומיות ובתרבות האזורית.

## תחבורה
התחבורה במחוז כוללת רשת כבישים מהירה, רכבות מהירות ותחבורה ציבורית יעילה. בחפיי יש נמל תעופה בינלאומי, שמהווה צומת תחבורה בין סין למספר מדינות במזרח אסיה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: מחוזות
רעידת האדמה בקשמיר (2005)

ממוזער|חיילי הנדסה פולנים בפקיסטן
**רעידת האדמה בקשמיר** התרחשה ב-8:50:38 בבוקר לפי שעון פקיסטן ב-8 באוקטובר 2005 באזאד קשמיר בפקיסטן. הרעש גרם למותם של כ־80,000 אנשים ולכשלושה מיליון מחוסרי בית.

הקושי להגיע לכפרים הנידחים (גם שלושה שבועות לאחר הרעידה היו כפרים שלא הגיעו מהם אפילו דיווחים ראשוניים) כמו גם ההתקררות של האזור שנמצא על מורדות ההימלאיה לקראת החורף הקשו מאוד על הניצולים. העיירה בלקוט בה התגוררו כ-30 אלף תושבים נפגעה קשה וכ-90% מהבתים נהרסו.

## רעידת האדמה
רעידת האדמה גרמה נזק רב בצפון פקיסטן ופגעה גם באפגניסטן וצפון הודו.

לפי השירות הגאולוגי של ארצות הברית, עצמת הרעידה הוא 7.7 בסולם מגניטודה לפי מומנט. רעידה זו הייתה הרעידה החזקה ביותר בתת-היבשת ההודית משנת 1937.

קשמיר נמצאת בחיבור שבין הלוחות הטקטוניים האסיתיים וההודים שהחל להיווצר בהימליה לפני כ-50 מיליון שנים ועדיין ממשיך להגביה את הרי ההימלאיה בכ-5 מ"מ לשנה.

### רעידות משניות
לאחר רעידת האדמה החזקה, התרחשו רעידות משניות רבות באזור. 19 מהן בעצמה של יותר מ-5 בסולם מגניטודה לפי מומנט ב-18 השעות שלאחר הרעידה המקורית. (הרשימה המלאה)

## השפעות פוליטיות
לעובדה כי הרעידה התרחשה באזור קשמיר שהוא אזור שישנה מחלוקת לגביו בין הודו לפקיסטן נודעו השפעות לא מעטות. הודו שלחה סיוע רב לפקיסטן (למרות שהתקשתה לסייע לאזורים שנפגעו בתחומה) והאסון אף הביא לחידוש שיחות לא רשמיות לגבי עתיד החבל (לאחר ששנתיים קודם לכן התפוצץ תהליך השלום בין המדינות).

השפעות צדדיות יותר של הרעידה היו הסכמה לסיוע של פקיסטן מישראל ככל הנראה בעקבות כינון יחסים בלתי רשמיים ביניהן שהחלו כמה חודשים לפני הרעידה, וכן מותם של רבים מלוחמי אל-קאעידה שהסתתרו בגבול פקיסטן־אפגניסטן.

## ראו גם
* רעידת האדמה בקשמיר (2019)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רעידות אדמה ב-2005
קטגוריה:אסונות בפקיסטן
קטגוריה:אסונות ב-2005
2005
2005
קטגוריה:קשמיר
גאנסו

[שמאל|ממוזער|270px|נוף טיפוסי בדרום מחוז גאנסו, סמוך לגבול עם [סצ'ואן]]
**גָאנְסוּ** (; בסינית מסורתית: **甘肅**; בפין-יין: **Gānsù**) הוא מחוז במערב הרפובליקה העממית של סין. המחוז גובל במחוזות צִ'ינְגְהַאי, שִׂינְגְ'יַאנְג, נִינְגְשְׂיַה, שַׁאַנְשִׂי וסצ'ואן. בירתו היא העיר לָאנְג'וֹאוּ. המחוז משתרע על פני 457,382 קמ"ר ועל פי מפקד האוכלוסין משנת 2020, התגוררו בו כ-25.02 מיליון תושבים. זהו מחוז עני ומרבית שטחו הררי וצחיח. עם זאת יש לו חלק חשוב בהיסטוריה של סין, שכן דרך המשי עברה דרכו.

מרבית אוכלוסייתו של מחוז זה נמנית עם בני ההאן, אם כי יש בו כמות לא מבוטלת של בני חווי, קזחים, טיבטים ומונגולים.

בשטחו של המחוז ניתן למצוא אתרים בודהיסטים חשובים, כגון מערות מוֹגַאו, הממוקמות באזור מדברי רווי דיונות ומכילות אמנות בודהיסטית;  ב, המהווה את המנזר הטיבטי החשוב ביותר מחוץ לטיבט עצמה וכן אתרים נוספים.

במחוז הוקמה חוות הרוח גאנסו שמספקת כ-10,000 מגוו"ט חשמל ומתוכננת להגיע להספק של 20,000 מגוו"ט. להעברת אנרגיה מיוצרת למרכזי הצריכה הוקם קו חשמל באורך של 2,683 ק"מ.

## חלוקה מנהלית
מחוז גאנסו מחולק לשתים עשרה נציבויות עירוניות ושתי נציבויות אוטונומיות:

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: מחוזות
תכנות חזותי

[ממוזער|250px|הגרסה העברית של סביבת הפיתוח [Scratch (הגרסה הישנה). מהפופולריות בשפות המחשב בעלות תכנות חזותי, למתחילים בכל הגילאים.]]
[שמאל|ממוזער|250px|דפדפן השאילתות של חברת [MySql שבעזרתו אפשר לבנות שאילתות SQL באופן חזותי, הוא למעשה GQBE]]

[שמאל|ממוזער|250px|[תמונת מסך של Visual Basic 6 שמדגימה כתיבה של התוכנית Hello world. התכנות עצמו אינו חזותי, רק אופן הנחת האלמנטים ועיצובם במסך התוכנה.]]
**תכנות חזותי** הוא שיטה לפיתוח תוכנה שבה כדי לחולל קוד מקור משתמשים במטפורות של אייקונים המסמלים קטעי קוד ואף מודולים שלמים של תכנות, ובו "מניחים" על גבי טופס את קטעי הקוד ואת הפרמטרים שלהם, מתוך רשימות בחירה ותיבות סימון, על ידי גרירה ושחרור **בלוקים** המייצגים פקודה או מספר פקודות בתכנות. תכנות זה מתבצע לרוב בסביבת פיתוח משולבת (IDE) כשבנוסף לתכנות החזותי יש בה גם מהדר, Debugger וכדומה.

התכנות בשיטה הזו ידידותי למתכנת, מקצר את זמן הפיתוח ומאפשר גישה קלה לתכנות. בכל שפות הפיתוח גישה זו משולבת במידה מסוימת, גם בשפות עיליות טהורות כמו ++C, פסקל ו-Java משולבות באופן כלשהו גישה של תכנות חזותי. 

תחום נוסף שבו משולב תכנות חזותי הוא תחום עיבוד המידע ובסיסי הנתונים, שם אפשר באמצעות מסך GQBE לחולל את הקוד של שפת ה-SQL באמצעות גרירת שדות וטבלאות, ואף לשלב בין כתיבה ידנית טקסטואלית לבין כתיבה חזותית.

בשיטה זו של כתיבה חזותית ישנו חיסכון בהקלדה מיותרת ומניעת שגיאות כתיב. אין צורך לנחש את הפקודות או השיטות השונות, דבר זה יכול להקל על המתכנת המתחיל, אבל הוא גם טוב למתכנת עתיר ניסיון, שאיננו רוצה לכתוב מחדש את הפקודות ולהסתכן בתחביר לקוי.

חברות החלוצות בשיטה זו היו חברת בורלנד עם מחולל היישומים פרדוקס וחברת התוכנה הישראלית מג'יק, שהוציאו מוצרים חזותיים עוד בימי מערכת ההפעלה DOS.

כיום בסביבות פיתוח חדשניות משלבים גם בכתיבת טקסטואלית תכנות חזותי באופנים שונים, כמו הופעת רשימת פקודות או רשימת פרמטרים, כאשר כותבים פקודה מסוימת לשם הקלה על הכתיבה או הוספת כפתורים המחוללים קוד. גם בתיבת העריכה של ויקיפדיה אפשר לראות בהוספת כפתורים המחוללים פקודות פנימיות בסוג של תכנות חזותי.

לצד הביקורת על התכנות החזותי שהוא מראש מגביל את המתכנת ומצמצם את דמיונו ואת יכולתו ויוצר מתכנתים שאינן מכירים את הקוד הבסיסי, ישנה הערכה רבה לסוג זה של תכנות, במיוחד כאשר הוא איננו מגביל את האפשרות של התכנות הטקסטואלי, אלא עומד לצידו ומשלים אותו.
## דוגמאות לשפות

שפות הידועות בשימוש בתכנות חזותי הן VB המייצרת קוד בשפת בייסיק, דלפי היוצרת קוד בשפת פסקל ומחולל היישומים אקסס המאפשר ליצור יישום בסיס נתונים שלם, בלי כתיבת שורת קוד. לאחר מהפכת הדוט נט, נוספו שפות כמו VB.NET ו-C# לתכנות החזותי. ובהן חוזק והועמק התכנות החזותי בהיבטים נוספים.
 
Visual Basic **אינה** נחשבת לשפת תכנות חזותית גרידא, כיוון שהתכנות עצמו נעשה על ידי טקסט. ה-IDE שלה כולל עיצוב חזותי ונח על ידי גרירה ושחרור אלמנטים הניתנים לתכנות בצד הטקסטואלי "מאחורי הקלעים".

השפה app inventor לפיתוח יישומי מובייל, משלבת הן IDE ויזואלי, היינו גרירת אלמנטים (כמו VB), והן פקודות ויזואליות (כמו סקראצ').

## ראו גם
* מונחים בתוכנה
### שפות תכנות חזותיות נפוצות
* מיקרוביט
*סקראצ'

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תכנות
ג'ג'יאנג

**גֶ'גְ'יָאנְג** (; בפין-יין: **Zhèjiāng**) הוא מחוז במזרח הרפובליקה העממית של סין. המחוז משתרע על פני 104,873 קמ"ר ועל פי מפקד האוכלוסין משנת 2020, התגוררו בו כ-64.57 מיליון תושבים. בירתו היא העיר הָאנְגְג'וֹאוּ. בדומה למרבית המחוזות במזרח סין, הוא מאוכלס רובו ככולו על ידי בני ההאן.

צפונו של המחוז מהווה חלק מהדלתה של שפך נהר היאנגצה. זהו שטח מישורי המהווה קרקע חקלאית פורייה כבר אלפי שנים והוא רווי נהרות ותעלות השקיה. דרומו של המחוז הררי יותר. חופו של המחוז מפותל ומשונן ולאורכו לא פחות מ-18,000 איים, כשהידוע שבהם הוא פּוּטְווֹשַׁאן (普陀山/Pŭtuóshān), שההר שעליו הוא אחד מארבעת ההרים הקדושים לבודהיזם בסין, והוא רווי מנזרים, חופים וצוקים.

בשנת 2015 פגע במחוז הטייפון צ'אן הום. לקראת הגעתו למחוז פונו כמיליון תושבים, ונזקיו במחוז נאמדו בכמיליארד דולר.

במחוז נמצאת תחנת הכוח השביעית בגודלה בעולם, תחנת הכוח גוודיין ביילון.

## חלוקה מנהלית
מחוז ג'ג'יאנג מחולק לשתי ערים תת-מחוזיות ותשע נציבויות עירוניות:

## ערים תאומות
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: מחוזות
כרטיס אדום

[שמאל|ממוזער|250px|[שופט (ספורט)|שופט (בחולצה הצהובה) מניף כרטיס אדום במהלך משחק כדורגל]]
[שמאל|ממוזער|כרטיס אדום ו[כרטיס צהוב]]
בכדורגל, **כרטיס אדום** הוא כרטיס פלסטיק בצבע אדום ששולף שופט במשחק ספורט על מנת לסמן ששחקן כלשהו מורחק מהמגרש.

הכרטיס האדום נשלף כעונש על עבירה חמורה במיוחד, שתי עבירות בינוניות בחומרתן או התנהגות בלתי נאותה (קללות, אלימות וכו'). כאשר השחקן מורחק מן המגרש, לא יכול שחקן אחר למלא את מקומו והקבוצה שממנה הורחק השחקן נאלצת להמשיך לשחק בלי שחקן. להרחקה בכרטיס אדום במסגרת תחרותית נלווים לרוב גם עונשים משמעתיים: הרחקה ממשחק נוסף והעמדה בפני ועדת משמעת שעשויה לפסוק הרחקה ממשחקים נוספים או קנס. השימוש בכרטיסים אדומים וצהובים הונהג בכדורגל החל משנות ה-70 של המאה ה-20.

ניתן להעניק כרטיס אדום לשחקן, שחקן מחליף או לאנשי צוות (מאמנים עוזרי מאמנים וכו') בגין התנהגות בלתי ספורטיבית כמו מחאה לא לגיטימית על החלטת שופט. כמו אצל שחקנים החוק של כרטיס צהוב שני שווה אדום תופס גם אצל אנשי צוות.

עם השנים, המונח הפך לביטוי שמשמעותו הרחקת אדם מזירת האירועים עקב התנהגות קלוקלת או טעות שביצע. כך דווח למשל כי הממשל האמריקאי הוציא כרטיס אדום ליאסר ערפאת.

## סיבות להרחקה
הכללים להנפת כרטיס אדום רשומים בחוקת משחק הכדורגל שנכתבה על ידי ארגון ה-IFAB, תחת חוק מספר 12: עבירות והתנהגות בלתי הולמת:

## ראו גם

* כרטיס צהוב

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מושגים בכדורגל
קטגוריה:כדורגל: חוקים
אדום
ברכת קדושת השם

ברכת **האל הקדוש** או **קדושת השם** היא הברכה השלישית בתפילת העמידה, אחת משלוש ברכות השבח שבתחילת תפילת העמידה ועניינה האדרת קדושת האל והמלכתו. הברכה נאמרת לאחר ברכת מחיה המתים ולפני ברכת חונן הדעת. בחזרת הש"ץ מברכים ברכה זו לאחר אמירת קדושה.

## נוסח הברכה

## שינויים

### נוסח ארץ ישראל
בנוסח ארץ ישראל הקדום כפי שהתגלה בגניזת קהיר כתוב "קָדוֹשׁ אַתָּה וְנוֹרָא שִׁמְךָ וְאֵין אֱלוֹהַּ מִבַּלְעָדֶיךָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' הָאֵל הַקָּדוֹשׁ". נוסח זה שולב בברכה המורחבת לראש השנה ויום כיפור של נוסח אשכנז ונוסח הספרדים (ראו למטה).

### עשרת ימי תשובה
בעשרת ימי תשובה משנים את חתימת הברכה מ"האל הקדוש" ל"המלך הקדוש". אם שכח, כל עוד לא תיקן את עצמו תוך כדי אמירת הברכה, יחזור לראש תפילת העמידה ויתחיל אותה מההתחלה.

בראש השנה ויום כיפור אומרים גרסה מורחבת של הברכה, לאור משמעותם של ימים אלה.

לפני חתימת הברכה אומרים נוסח זה:

נוסח אשכנז:

נוסח הספרדים:

נוסח תימן בלדי:

### שינויי נוסח
לפי נוסח אשכנז ונוסח תימן, בחזרת הש"ץ מחליפים בכל התפילות את נוסח אתה קדוש בנוסח זה:

:לְדוֹר וָדוֹר נַגִיד גׇּדְלֶךָ וּלְנֵצַח נְצָחִים קְדֻשָּׁתְךָ נַקְדִּישׁ,
:וְשִׁבְחֲךָ (נוסח תימן בלדי: שְׁבָחָךְ הֳ') אֱ-לֹהֵינוּ מִפִּינוּ לֹא יָמוּש לְעוֹלָם וָעֶד.
:כִּי אֵל מֶלֶךְ גָּדוֹל וְקָדוֹשׁ אָתָּה. 
:בָּרוּךְ אַתָּה ה', הָאֵל הַקָּדוֹשׁ.

לפי נוסח ספרד יש מנהגים שונים: בהרבה קהילות, אומרים נוסח זה רק בחזרת הש"ץ של תפילת מוסף, בסידור אדמו"ר הזקן הוא לא מופיע אפילו במוסף, ובחסידות דושינסקיא אומרים אותו בחזרת הש"ץ של כל התפילות.

בנוסח איטליה אומרים את הנוסח הנ"ל בימים נוראים, בין בתפילת לחש ובין בחזרת הש"ץ, וכך אמרו (עם שינויים קלים) בין בלחש ובין בקול בכל השנה בנוסח רומניא.  בשאר ימות השנה אומרים נוסח קצת שונה (בין התפילת הלחש ובין בחזרת הש"ץ):
:לְדוֹר וָדוֹר נַמְלִיךְ לָאֵל כִּי הוּא לְבַדוֹ מָרוֹם וְקָדוֹשׁ
:וְשִׁבְחֲךָ אֱ-לֹהֵינוּ מִפִּינוּ לֹא יָמוּש לְעוֹלָם וָעֶד
:כִּי אֵל מֶלֶךְ גָּדוֹל וְקָדוֹשׁ אָתָּה. 
:בָּרוּךְ אַתָּה ה', הָאֵל הַקָּדוֹשׁ.

בנוסח פרובאנס אמרו בין בלחש ובין בחזרת הש"ץ איזהו נוסח של אתה קדוש או לדור ודור, ויש שינויי נוסחאות בין הסידורים.

לפי נוסח קטלוניה, אמרו בין בלחש ובין בקול:
:לְדוֹר וָדוֹר אַתָּה קָדוֹשׁ וּשְׁמָךְ קָדוֹשׁ
:וּקְדוֹשִׁים בְּכָל יוֹם יְהַלְּלוּךָ סֶּלָה.
:בָּרוּךְ אַתָּה ה', הָאֵל הַקָּדוֹשׁ.

בכל נוסחאות אלה משנים בעשרת ימי תשובה את חתימת הברכה ל"המלך הקדוש". בנוסח התפילה הארץ-ישראלי הקדום נשנה "האל הקדוש" גם בימי הדין.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קדושת השם
דיאמונד הד

שמאל|ממוזער|250px|Diamond Head בהופעה ביפן
**דיאמונד הד** (אנגלית: Diamond Head) היא אחת מהלהקות המרכזיות והבולטות שיצאו מתנועת הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי, ואלבום הבכורה שלה, **Lightning To The Nations** נחשב לקלאסיקה של הז'אנר. דיאמונד הד מוכרת בעולם המטאל בעיקר כלהקה שחברי מטאליקה מרבים להצהיר עליה כהשפעה מוזיקלית וגם לבצע גרסאות כיסוי לשיריה על הבמה, ובאולפן ההקלטות.

## פעילות
ב־1982 וב־1983 יצאו שני אלבומים נוספים ללהקה (Borrowed Time ו־Canterbury), שכללו מספר להיטים אך לא הצליחו מסחרית. כשהאלבום השלישי, נטה מעט לכיוון הפרוג מטאל. ב־1985 הלהקה התפרקה אבל חזרה לפעילות ב־1993 עם אלבום בעל סאונד יותר קליל, שהיווה ניסיון לפרוץ אל המיינסטרים.

ב־1994 הלהקה התפרקה שוב, והתאחדה רק ב־2002 לטובת סיבוב הופעות משותף עם מגאדת'. ואילו ב־2004 הסולן שון האריס עזב וניק טארט החליף אותו, כשהלהקה הוציאה את אלבום הקאמבק השני שלה ב־2005.

## חברי ההרכב
*ניק טארט
*בריאן טאטלר
*אדריאן מילס
*אדי "כאוס" מוהאן
* קרל וילקוקס

## אלבומים

### אוספים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:להקות מטאל
קטגוריה:להקות בריטיות
קטגוריה:הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1976