אדממה

**אדממה** (ביפנית: **枝豆**, באנגלית: **Edamame**) הוא שמם של פולי סויה צעירים הנקצרים לפני הבשלתם, כאשר התרמילים עדיין ירוקים. בניגוד לפולי סויה רגילים, שנקצרים בשלב מאוחר יותר, אדממה נקטף כשהפולים רכים, עסיסיים, מתקתקים ובעלי זרעים גדולים יותר, ומתאים במיוחד לצריכה מיידית, לשימור ולהקפאה.

אדממה נאכל כירק, לרוב לאחר בישול קצר או אידוי כשהוא מוגש בתוך התרמיל או מחוץ לו, כחטיף, כתוספת או כמנה ראשונה. נהוג גם להרתיח את התרמילים במים מומלחים במשך מספר דקות, בשיטת בישול ירוק, לצננם ולהגישם בשלמותם, כך שהפולים נלחצים ישירות לפה מתוך התרמיל. השימוש באדממה מזכיר לעיתים חטיפים אחרים, ונחשב קל ונוח להכנה.

## שם
המונח **אֵדָמָמֶה** מקורו בשפה היפנית, ומשמעותו המילולית היא "ענף פולים" – 枝豆 (枝 eda - ענף/גבעול, 豆 mame - פול). שם זה ניתן להם משום שפולי הסויה בושלו כשהם עדיין מחוברים לגבעול.

בסין מקובל להשתמש בשם "מאודו" (Maodou), שפירושו המילולי הוא "פול שעיר", ביטוי המתאר את המראה הפלומתי של תרמיל האדממה הירוק.

## היסטוריה
האזכור הכתוב הקדום ביותר לצמח הסויה מופיע בספר השירים (Shijing), אחד מהטקסטים הקלאסיים הקדומים ביותר בסין, שנכתב עוד לפני המאה השביעית לפני הספירה. במסמך זה מכונה הסויה בשם shu, אך אין בו אזכור לפולי הסויה הירוקים הנאכלים בצורתם הבוסרית, המוכרים כיום בשם אדממה. כ-900 שנה מאוחר יותר, במאה השנייה לספירה, מפרש המלומד  כי הכינוי Shu אכן מתייחס לסויה, וכי עלי הסויה, שנקראו Huo, שימשו ככל הנראה לכבישה כשהיו ירוקים, ואף ייתכן שנאכלו.

האזכור הראשון למונח "אדממה" עצמו מופיע ביפן בשנת 1275, כאשר הקדוש הבודהיסטי ניצ'ירן שלח פתק תודה על אדממה שהושאר עבורו במקדש. זהו התיעוד המוקדם ביותר של המושג בתרבות הכתובה.

ביפן, גידול האדממה בעבר התאפיין בעונתיות, והגיע לשיאו בתקופת צפיית הירח המלא בספטמבר ובאוקטובר. בתחילה גודלו צמחי האדממה בשולי שדות אורז, אך עם הזמן, בעקבות עודפי אורז ולחץ מצד הרשויות לשנות את ייעוד הקרקעות, הפך הגידול לנפוץ יותר בשדות פתוחים.

בשנת 1406 תועד לראשונה בסין השימוש באדממה כמזון, במסגרת המסמך הסיני העתיק  - *Jiuhuang bencao*. במסמך זה מתוארת אכילת צמח הסויה בצורתו הבוסרית, כולל תרמילים ירוקים, פולים ירוקים ועלים צעירים. צורות שימוש אלה הומלצו בעיקר לתקופות של רעב.

בשנת 1620 מתועד לראשונה השם "Maodou" לציון פולי סויה ירוקים בעלי ציפוי פלומתי, שנצרכו במגוון דרכים כגון בישול, קלייה או השריה, ולעיתים הוגשו כחטיף לצד תה. במסמך זה נרשמו גם שימושים רפואיים ראשוניים, ובהם ייחוס יכולת לסלק אנרגיה שלילית (צ'י מזיק), להקל על כאבים, להפחית הצטברויות נוזלים, לשפר את זרימת הדם ולנטרל השפעות של רעלים.

האזכור הראשון לפולי סויה ירוקים בעולם המערבי מתועד בשנת 1855 בארצות הברית, בכתביו של ט. ו. פטיקולאס (T.V. Petticolas).

בשנת 1890 יובא לראשונה לארצות הברית זן אדממה רשמי מיפן.

בשנות ה-30 של המאה ה-20, יצאה משלחת מטעם מחלקת החקלאות של ארצות הברית (USDA) לחקר גידול הסויה במזרח אסיה. במסגרת המשלחת נאסף מידע מפורט על אופן השימוש המקומי בזני סויה ירוקים למאכל, לרבות שיטות הגידול, מועדי הקטיף, הרגלי הצריכה ודרכי עיבוד מקומיות ביפן.

משנות ה-90 ואילך, החלה חדירה מואצת של אדממה לשווקים מערביים, במיוחד בארצות הברית, שם נמכר ברשתות טבע, חנויות מזון אסייתי וסופרמרקטים, ואף הוגש במסעדות יוקרה. בשנת 2009 הועלו תחזיות שצפו עלייה עתידית בצריכתו ובגידולו המקומי בארצות הברית.

## הרכב תזונתי וצריכה מומלצת
### רכיבים תזונתיים עיקריים באדממה מבושלת (ל-100 גרם ללא תוספות)
לפי מחלקת החקלאות של ארצות הברית.

אדממה הוא מקור עשיר לחלבון, ויטמינים וסיבים תזונתיים, והוא נבדל מהרכבם התזונתי של פולי סויה בשלים, בין היתר בזכות תכולה גבוהה יותר של ויטמינים וחומצה פולית. המלצות התזונה הישראליות והבינלאומיות כוללות מוצרי סויה בצורתם הטבעית כחלק מתזונה מאוזנת, כמקור לחלבון איכותי וידידותי לסביבה. בהתאם לכך, משרד הבריאות ממליץ לשלב גם אדממה בתפריט, כאשר חצי כוס אדממה נחשבת למנת סויה אחת עבור מבוגר. כמו כן, המלצות התזונה האמריקאיות והבריטיות כוללות מוצרי סויה כחלק מהתפריט היומי, ואינן מציינות מגבלה כלשהי על כמות הסויה המומלצת לצריכה יומית. סויה נחשבת לאחד ממקורות החלבון המרכזיים בתזונה הצמחית, מאחר שהיא מספקת את כל חומצות האמינו החיוניות לגוף האדם. לכן, מוצרי הסויה מהווים תחליף איכותי לחלבון מן החי.

## יתרונות בריאותיים: סויה ואדממה
מחקר שפורסם בשנת 2017 זיהה תשעה  באדממה, שניים מהם זוהו לראשונה במחקר זה. איזופלבונים הם רכיבים טבעיים המצויים בסויה, ונחקרים בשל תרומתם האפשרית לבריאות. ממצאי המחקר הראו כי חלק מהאיזופלבונים שנמצאו באדממה הצליחו לעכב צמיחה של חיידקים ולנטרל רדיקלים חופשיים, שהם חומרים מזיקים הקשורים לפגיעה בתאים. החוקרים הציעו כי לרכיבים אלו יש פוטנציאל לפעול כחומרים נוגדי חמצון ונוגדי חיידקים, אך ציינו כי מדובר בממצאים ראשוניים שנצפו בתנאי מעבדה.

בהמשך, האיזופלבונים שבסויה נחקרו גם בהקשרים רחבים יותר של בריאות הציבור, בעיקר בכל הנוגע להפחתת הסיכון למחלות כרוניות כמו סרטן ומחלות לב. מטא אנליזה שכללה 23 מחקרים תצפיתיים עם למעלה מ-330,000 משתתפים מצאה כי צריכה גבוהה של איזופלבונים בסויה ומוצריה, לוותה בסיכון נמוך יותר לתמותה כללית, וכן לתמותה מסרטן, סרטן השד, ומחלות לב וכלי דם. המחקר התבסס על מגוון מוצרי סויה, לרבות פולי סויה, אך אדממה לא נבדקה בו באופן נפרד. אמנם, מאחר שהיא נחשבת לצורתם הצעירה והלא בשלה של פולי הסויה, ייתכן כי חלק מהממצאים רלוונטיים גם לגביה. אולם, בשל הבדלים מסוימים בהרכב התזונתי, לא ניתן להסיק ממנו מסקנות בריאותיות ישירות בנוגע לצריכת אדממה.

עם זאת, שלושה מהאיזופלבונים המרכזיים שנמצאו באדממה (,  ו), זהים לאלה שנבדקו במסגרת המטא אנליזה. ממצא זה עשוי לרמז על פוטנציאל לתרומה דומה לזו שיוחסה להם בצריכת סויה, אך נדרשים מחקרים ייעודיים נוספים כדי לבחון זאת באופן ממוקד ומבוסס יותר.

בנוסף לאיזופלבונים, אדממה מכילה גם  ו, אשר זוהו כמרכיבים התורמים לבריאות העין. נמצא כי הם עשויים לסייע בהגנה מפני  ורדיקלים חופשיים, ולתמוך בשמירה על חדות הראייה. רמות נמוכות שלהם בתזונה נקשרו לעלייה בסיכון למחלות עיניים הקשורות להזדקנות, ובהן ניוון מקולרי (AMD) וקטרקט. אדממה מבושלת מהווה מקור תזונתי עשיר ל ו, עם כ-1,567 מיקרוגרם ל-100 גרם.

## היקף ייצור הסויה העולמי
### נתוני USDA, יולי 2025
לפי דו"ח מחלקת החקלאות של ארצות הברית (USDA), נכון ליולי 2025, היקף הייצור העולמי של הסויה צפוי להגיע ל-427.681 מיליון טון. עשר המדינות המובילות אחראיות יחד לרוב הייצור הגלובלי, כאשר ארבע הראשונות לבדן מהוות כ-85% מהתפוקה הכוללת.

# ברזיל ניצבת במקום הראשון עם ייצור של 175 מיליון טון, שהם כ-41% מכלל הייצור העולמי.
# במקום השני נמצאת ארצות הברית עם 117.98 מיליון טון, המהווים כ-28%.
# במקום השלישי ניצבת ארגנטינה, עם ייצור של 48.5 מיליון טון, שהם כ-11% מהשוק.
# סין מדורגת רביעית עם 21 מיליון טון, המהווים כ-5% מהתפוקה העולמית.

שש המדינות הנוספות המשלימות את רשימת היצרניות הגדולות הן הודו, פרגוואי, רוסיה, אוקראינה, קנדה ובוליביה. כל אחת מהן אחראית לנתח הנע בין אחוז אחד לשלושה אחוזים מהיקף הייצור העולמי.

## שוק האדממה הקפואה: סקירה ותחזית גלובלית
שוק האדממה הקפואה העולמי הוערך בשנת 2023 בכ-5 מיליארד דולר, עם נפח כולל של כ-2.5 מיליון טון מטרי. התחזיות מצביעות על צמיחה שנתית ממוצעת של כ-7%, כאשר עד שנת 2030 צפוי השוק להגיע לשווי של יותר מ-8 מיליארד דולר.

הצמיחה בשוק נובעת מעלייה בביקוש למזון בריא, מהפופולריות ההולכת וגוברת של תזונה מהצומח, ומהתפתחות בטכנולוגיות הקפאה, אחסון והפצה. כל זה הופך את האדממה לבחירה מבוקשת במטבחים ברחבי העולם.

מבנה השוק כיום מפוזר יחסית. 5 החברות המובילות (Asia Foods, LACO, Chiangmai Frozen Foods Public, Young Sun Frozen Foods, KELOLA Group) מחזיקות יחד בכ-35% מהשוק בלבד. בשנים האחרונות ניכרת מגמה של מיזוגים ורכישות, כאשר החברות הגדולות רוכשות שחקנים קטנים יותר במטרה להרחיב את נתח השוק ולחזק את הנוכחות הגלובלית שלהן.

סין מובילה את השוק עם תפוקה שנתית של יותר מ-2 מיליון טון, שהם מעל 60% מהיקף הייצור העולמי. העליונות של סין נובעת משילוב של ייצור בקנה מידה רחב, עלויות עבודה נמוכות, ביקוש פנימי גבוה ופעילות יצוא נרחבת. ההובלה של סין צפויה להישמר גם בשנים הקרובות.

צפון אמריקה ואירופה מציגות פוטנציאל צמיחה משמעותי, בזכות ביקוש הולך וגדל למזון בריא ונוח ועלייה בפופולריות של תזונה צמחית. אף שהן אחראיות לחלק קטן מהייצור הגלובלי, הן מהוות שוקי יבוא מרכזיים, והתחזיות מצביעות על כך ששיעורי הגידול בהן יהיו מהגבוהים ביותר בשנים הקרובות.

### אתגרים ומגבלות
לצד מגמות הצמיחה, שוק האדממה הקפואה מתמודד עם שורה של אתגרים שעלולים לעכב את התפתחותו:
* **תנודתיות במחירי [[חומר גלם|חומרי הגלם]]** – שינויים במחירי האדממה עלולים לפגוע ברווחיות היצרנים.
* **תחרות מצד ירקות קפואים אחרים** – האדממה מתמודדת עם תחרות מצד מוצרים כמו אפונה ושעועית ירוקה, שמציעים ערכים תזונתיים דומים ונתפסים לעיתים כתחליף.
* **עונתיות באספקת חומרי הגלם** – כיוון שגידול האדממה הוא עונתי, זמינות חומרי הגלם משתנה לאורך השנה, מה שמקשה על שמירת רצף ייצור והפצה.
* **שמירה על איכות לאורך זמן** – תהליך ההקפאה והאחסון מציב אתגר באחידות הטעם, המרקם והאיכות, במיוחד כשהמוצר מיועד לשוק בינלאומי.
* **סטנדרטים מחמירים של בטיחות וקיימות** – השוק דורש עמידה ברגולציות נוקשות בתחומים כמו בטיחות מזון ופרקטיקות ייצור בנות קיימא, דבר שמוסיף עלויות ואתגרי תפעול.

## קישורים חיצוניים

* יהודית אופנהיימר, סויה: חששות ועובדות, באתר הצמחונות והטבעונות הישראלי
* ראובן זלץ, חייבים להתחיל לתכנן ולגדל תירס וסויה בישראל, באתר יצרני החלב בישראל
* ד"ר קרלין ווגנר וונדי וולרבנסטיין, תורגם על ידי כרם אביטל, סויה ובריאות, באתר ארגון הרופאים לתזונה
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח היפני
קטגוריה:מוצרי סויה
קטגוריה:גידולים חקלאיים
קטגוריה:המטבח האסייתי
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:חלבונים