open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אבנר ויניסיוס

**אבנר ויניסיוס דה סילבה סנטוס** (נולד ב-27 במאי 2000) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק כמגן שמאלי באולימפיק ליון מהליג 1 הצרפתית.
## קריירה
אבנר התחיל את הקריירה שלו בפונטה פרטה. ב-2019, הוא עלה לקבוצה הבוגרת ב-2019 וערך את הופעת הבכורה שלו ב-16 במרץ 2019, במשחק דרבי נגד גוארני ב-2019 בקמפונאטו פאוליסטה, בו ניצחה פונטה פרטה 3 - 0.

הוא הבקיע את שערו המקצועי הראשון ב-25 במאי 2019, שהיה השער השלישי של פונטה בניצחון 4–2 בליגה על פרנה. באותה שנה חתם באתלטיקו פרנאאנסה.

בינואר 2023, לאחר 4 עונות בפרנאאנסה, חתם אבנר בריאל בטיס מהלה ליגה הספרדית.

ביולי 2024 חתם באולימפיק ליון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:מגני כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו פרנאאנסה
קטגוריה:כדורגלני ריאל בטיס
קטגוריה:כדורגלני אולימפיק ליון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ספורטאים ברזילאים בספרד
קטגוריה:ספורטאים ברזילאים בצרפת
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-2000
משהו מהסרטים

"**משהו מהסרטים**" הוא אלבום האולפן השני של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1986 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליט ותקליטור. בניגוד לאלבומו הקודם, "משהו מהסרטים" לא זכה להצלחה גבוהה.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי 1986
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
ג'גדיפ דהנקר

**ג'גדיפ דהנקר** (באנגלית: **Jagdeep Dhankhar**; בהינדי **जगदीप धनखड़**; נולד ב-18 במאי 1951) הוא פוליטיקאי ועורך דין הודי שכיהן כסגן נשיא הודו מ-2022 עד 2025. כיהן כמושל מערב בנגל בין השנים 2019 ל-2022, כשר המדינה של האיחוד לענייני פרלמנט בממשלת צ'אנדרה שקאר בין השנים 1990 ל-1991, חבר בלוק סבהה מ-1989 עד 1991 ולאחר מכן באספה המחוקקת של רג'סטאן מ-1993 עד 1998. הוא גם היה מזוהה עם מספר מפלגות פוליטיות בהודו, כולל מפלגת העם ההודית, הקונגרס הלאומי ההודי וג'נטה דאל.

## ראשית חייו
דהנקר נולד ב-18 במאי 1951, בכפר קטן בראג'סטאן למשפחה ג'אטית-הינדית. הוא בעל תואר ראשון במדעים ובמשפטים מאוניברסיטת רג'סטאן.

## קריירת משפטית
דנקאר הצטרף למועצת עורכי הדין של רג'סטאן כעורך דין ב-1979. הוא הוגדר כפרקליט בכיר, בעל הזכות להופיע בפני בית המשפט הגבוה למשפטים בראג'סטאן ב-1990.

מאז 1990, דהנקר עסק בעיקר בתחום המשפט החוקתי כפרקליט בכיר בבית המשפט העליון של הודו. הוא הופיע בבתי משפט עליונים שונים בהודו. וכיהן כנשיא לשכת עורכי הדין ברג'סטאן.

## קריירה פוליטית
דנהקר היה חבר במפלגות ג'נטה דאל והקונגרס הלאומי ההודי. נבחר ללוק סבהה מטעם ג'נטה דאל בבחירות ב־1989 ממחוז בחירה בראג'סטאן.

ב-1991 עבר דהנקר לקונגרס הלאומי ההודי, והתמודד מטעמה בבחירות ללוק סבהה על מושב בלוק סבהה והפסיד, ונבחר מטעמה לחבר האספה המחוקקת של ראג'סטאן.

דהנקר התמודד בשלישית ללוק סבהה בבחירות הכלליות בהודו ב-1998 והגיע למקום השלישי.

דהנקר הצטרף למפלגת העם ההודית בשנת 2003. הוא היה חבר בוועדת מערכת הבחירות של מפלגת העם ההודית ב-2008, וב-2016 עמד בראש מחלקת המשפטים והמשפטים של המפלגה.

### מושל מערב בנגל
[ממוזער|250x250 פיקסלים| מושל מערב בנגל דהנקר עם [ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי]]
ב-20 ביולי 2019 מונה דהנקר על ידי נשיא הודו ראם נאת' קובינד למושל מערב בנגל. הוא הושבע למשרה ב-30 ביולי 2019.

לאחר שהפך למושל מערב בנגל, דהנקר ניהל עימותים פומביים תכופים עם ממשלת המדינה וראש השרים של המדינה ממאטה בנרג'י. בתגובה כינתה מפלגת טרינמול קונגרס השלטת במערב בנגל את דהנקר כ"מנהיג האמיתי של האופוזיציה".

דהנקר התפטר מתפקיד המושל ב-17 ביולי 2022, לאחר שהוצע כמועמד למשרת סגן נשיא הודו.

## סגן נשיא הודו
[ממוזער| [נשיא הודו|נשיאת הודו דרופדי מורמו משביעה את דהנקר כסגן נשיא הודו ה-14.]]
ביולי 2022 הודיעה מפלגת העם ההודית כי דהנקר ישמש כמועמד מטעמה לסגן נשיא הודו בבחירות שהתקיימו ב-6 באוגוסט באותה שנה.

דהנקר הוכרז כמנצח כשהשיג 528 קולות מתוך 725 קולות שני בתי הפרלמנט ההודי חברי מפלגת השלטון במערב בנגל, טרינמול קונגרס, נמנעו בבחירות ורק שני חברים מטעמם הצביעו הצביעו.

דהנקר ניצח בבחירות 2022 עם 74.37% מהקולות ורשם את מרווח הניצחון הגבוה ביותר מאז הבחירות ב-1992.

דהנקר הושבע לתפקידו ב-11 באוגוסט 2022 כשהוא מחליף וניקאיאח נאידו.

ב־21 ביולי 2025 התפטר דהנקר מתפקידו כסגן הנשיא מטעמים בריאותיים.
[ממוזער| דהנקר סוקר [משמר כבוד באקדמיה הימית ההודית במאי 2023.]]

## חיים אישיים
דהנקר התחתן עם ד"ר סודש דנקאר בשנת 1979, ויש להם בת אחת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סגני נשיאי הודו
קטגוריה:מפלגת העם ההודית
קטגוריה:מערב בנגל
קטגוריה:ראג'סטאן
קטגוריה:חברי הלוק סבהה
קטגוריה:מושלי המדינות והטריטוריות של הודו
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1951
המארי טראורה

**המארי טראורה** (נולד ב-27 בינואר 1992) הוא כדורגלן מאלי המשחק כמגן ימני בפריז ובנבחרת מאלי.

## קריירה
טראורה התחיל את הקריירה שלו בצרפת וב-2012 עבר לשחק בלירסה מליגת העל הבלגית. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבלגית ב-30 באוקטובר 2013, נגד לוקרן, משחק שהסתיים בהפסד 1-0 בחוץ.

ב-2015 חתם בריימס מליגת העל הצרפתית.

ב-2017 עבר טראורה לסטאד רן ושיחק בקבוצה עד 2022. הוא זכה עם סטאד רן בגביע הצרפתי ב-2019.

ב-2022 חתם טראורה בריאל סוסיאדד הספרדית.

ב-1 בספטמבר 2025 חתם בפריז.

## נבחרת לאומית
ב-2015, טראורה זומן לראשונה לנבחרת מאלי וערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון ידידות 4–1 נגד בורקינה פאסו.

נכלל בסגל נבחרת מאלי לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים מאלים
קטגוריה:מגני כדורגל מאלים
קטגוריה:כדורגלני לירסה
קטגוריה:כדורגלני סטאד ריימס
קטגוריה:כדורגלני סטאד רן
קטגוריה:כדורגלני ריאל סוסיאדד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מאלי
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2017
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2025
קטגוריה:ספורטאים מאלים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים מאלים בספרד
קטגוריה:כדורגלני פריז
קטגוריה:ילידי 1992
מפרץ מנאר

**מפרץ מנאר** הוא מפרץ רדוד גדול המהווה חלק מהים הלקדיבי באוקיינוס ההודי בעל עומק ממוצע של 5.8 מטר. הוא שוכן בין הקצה הדרום מזרחי של תת היבשת ההודית לחוף המערבי של סרי לנקה. שרשרת האיים והשוניות הנמוכים המכונה גשר אדם מפרידה בין מפרץ מנאר לבין מפרץ פאלק, השוכן מצפון בין הודו לסרי לנקה. הנהרות תהמירבאני ואיפר של דרום הודו ונהר מהלאווה הזורם סרי לנקה מתנקזים למפרץ.

## חי במפרץ
במפרץ מנאר חיים למעלה מ-3,600 מינים של חי וצומח, מה שהופך אותו לאחד מאזורי החוף העשירים ביותר באסיה. בסביבות 117 מיני אלמוגים קשים תועדו במפרץ מנאר. צבי ים מבקרים תכופים במפרץ וכך גם כרישים, תחשים ודולפינים.

בשנת 1986, קבוצה של 21 איונים השוכנים מול חופי טאמיל נאדו בין ת'ות'וקודי לדאנושקודי הוכרזה כפארק הלאומי הימי מפרץ מנאר. הפארק ואזור החיץ בן ה-10 קילומטר שלו הוכרזו כשמורה ביוספרית ב-1989.

השמורה הביוספרית של מפרץ מנאר משתרעת על שטח של 10,500 ק"מ של אוקיינוס, 21 איים וקו החוף הצמוד. האיים ואזור החוף כוללים חופים, שפכים ויערות עלים רחבים טרופיים, בעוד שהסביבות הימיות כוללות קהילות אצות ים, עשב ים, שוניות אלמוגים, ביצות מלח ויערות מנגרובים. במאי 2019, המרכז הלאומי לחקר החופים של הודו, המחזיק תחנת מחקר באזור מפרץ מנאר, מצא דפוס מדאיג של הלבנה בשוניות במנדאפם, קילאקראי ומפרץ פאלק.

## פעילות אנושית
ממוזער| דיג פנינים במפרץ מנאר, 1926
מפרץ מנאר ידוע בגדות הפנינים במשך אלפיים שנה לפחות. פליניוס הזקן שיבח את דיג הפנינים של המפרץ. אמנם מיצוי פנינים טבעיות נחשב ליקר מדי ברוב חלקי העולם, אך הוא עדיין מתבצע במפרץ.

נמלי הים הראשיים במפרץ מנאר הם תות'וקודי (טוטיקורין) בטאמיל נאדו וקולומבו בסרי לנקה. בעוד שנמלים אלה יכולים להכיל כלי שיט עם למים עמוקים, מצר פאלק הרדוד יכול להכיל רק כלי שיט קטנים. ביולי 2005 נקטה ממשלת הודו בצעדים מקדימים כדי ליצור תעלת מים עמוקים המקשרת בין מפרץ מנאר למפרץ בנגל.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מפרצים באוקיינוס ההודי
קטגוריה:טמיל נאדו
קטגוריה:סרי לנקה: גאוגרפיה
Waves (שיר של Mr. Probz)

"**Waves**" (בעברית: "**גלים**") הוא סינגל של הזמר-יוצר ההולנדי Mr. Probz. השיר יצא ב-26 באפריל 2013 בהוצאת חברת התקליטים לפט ליין רקורדס. השיר מופיע במיני-אלבום הראשון שלו, *Against the Stream*. השיר נכתב והופק על ידי Mr. Probz. נכון לאוקטובר 2023, גרסה זו הושמע למעלה מ-128 מיליון פעמים בספוטיפיי.

גרסת הרמיקס של המפיק המוזיקלי הגרמני רובין שולץ יצאה ב-4 בפברואר 2014 בהוצאת חברות התקליטים לפט ליין פרודקשיונס, אולטרה רקורדס ואפיק רקורדס. גרסה זו מופיעה באלבום האולפן הראשון של רובין שולץ, *Prayer*. נכון לאוקטובר 2023, גרסה זו הושמעה למעלה מ-926 מיליון פעמים בספוטיפיי.

גרסת רמיקס נוספת של המפיק המוזיקלי הגרמני רובין שולץ, בשיתוף פעולה עם המוזיקאים האמריקאים כריס בראון ו-, יצאה ב-11 בנובמבר 2014. גרסה זו מופיעה באלבום האוסף של אולטרה רקורדס, *Ultra.Dance 16*. נכון לאוקטובר 2023, גרסה זו הושמע למעלה מ-37 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## מיקומי שיא
### גרסה מקורית

### גרסת רובין שולץ

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי רוק קל
קטגוריה:שירי R&B עכשוויים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באוסטריה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בגרמניה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהונגריה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון ביוון
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפולין
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשוודיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשווייץ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:שירי יהלום בגרמניה
מיכאיל בלאייב

**מיכאיל אלכסייביץ' בלאייב** (ברוסית: **Михаи́л Алексе́евич Беля́ев**; 23 בדצמבר 1863 – 1918) היה גנרל רוסי אשר שימש כראש מנהל המטה הכללי בשנתיים הראשונות של מלחמת העולם הראשונה. כמו כן, שימש כשר המלחמה האחרון של האימפריה הרוסית.

## ביוגרפיה
בלאייב נולד בסנט פטרבורג ב-23 בדצמבר 1863. אביו - גנרל-לוטננט אלכסיי בלאייב. הוא למד בגימנסיה בסנט פטרבורג. לאחר מכן התגייס לצבא האימפריה הרוסית ולמד בבית הספר לקציני תותחנים מיכאילובסקי, אותו סיים בשנת 1886. בתום הלימודים החל לשרת במשמר הקיסרי, ובאוגוסט 1890 הוא הועלה לדרגת לוטננט והחל ללמוד באקדמיה הצבאית "ניקולייב". ב-1893 הוא סיים את לימודיו והחל לשרת במפקדת הדיוויזיה ה-24. באמצע ינואר 1897, הוא מונה לקצין ראשי לתפקידים מיוחדים של הקורפוס ה-18 ולראש המטה של הקורפוס בתחילת דצמבר. הוא עלה לדרגת פודפולקובניק בתחילת אפריל 1898. מתחילת דצמבר 1898, שירת בוועדה הצבאית-מדעית של המטה הכללי כפקיד זוטר, הוא הפך לפקיד בכיר באמצע אפריל 1901. באותה שנה הוא גם הועלה לדרגת פולקובניק. ב-1902 הוא מונה למפקד רגימנט במשמר הקיסרי. הוא לחם בהצטיינות במהלך מלחמת רוסיה-יפן, וב-1908 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. ביוני 1912 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה מונה בלאייב לראש מנהל המטה הכללי. בפועל, תפקידו היה חסר משמעות, מכיוון שמיד עם פרוץ המלחמה הכריז הצאר ניקולאי השני על הקמת הסטאבקה - הפיקוד העליון של הצבא הרוסי, והעמיד בראשו את הנסיך הגדול ניקולאי ניקולאייביץ'. ב-10 באוגוסט 1916 הוא הוחלף בתפקיד בידי פיוטר אווריאנוב ומונה לנציג הסטאבקה בחזית הרומנית. ב-3 בינואר 1917 הוא מונה לשר המלחמה.

עם פרוץ מהפכת פברואר, ניסה בלאייב לגדוע את המהפכה באיבה באמצעות הכרזה על מצב חירום בפטרוגראד וניסיון להכניס לעיר כוחות צבא מהחזית. לאחר הצלחת המהפכה, הוא הוכנס למעצר ונחקר בידי ועדת חקירה מיוחדת של ממשלת המעבר הרוסית בחשד להתעללות באזרחים. הוא נמצא זכאי, אולם ב-1918, לאחר מהפכת אוקטובר, הוא נעצר על ידי הצ'קה והוצא להורג..

## קישורים חיצוניים

* מיכאיל בלאייב באתר משרד ההגנה הרוסי
* מיכאיל בלאייב במילון האנציקלופדי הצבאי

קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג ברוסיה וברית המועצות
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1863
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1918
ממא-מיה

"**ממא-מיה**" הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1990 לאור חברת התקליטים הד ארצי על גבי תקליט ותקליטור. זהו אלבומו המצליח ביותר של הזמר. שיר הנושא, "ממא-מיה", הפך ללהיט מוכר בקרב חובבי המוזיקה המזרחית. הפקתו בוצעה על ידי יעקב למאי וניסים בן-חיים. לצידם השתתפו בהקלטתו אריס נחום (בוזוקי), מוסטפא הפאוקור (בגלמה), אלברט אליאס (חליל ערבי), יאיר מיכאל (גיטרה ספרדית), יהודה קיסר (גיטרה חשמלית) ואופירה יוספי (קולות רקע).

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
בני אל בלהיטים הגדולים 95

"**בני אל בלהיטים הגדולים 95**" הוא אלבום גרסאות הכיסוי הראשון של הזמר הישראלי בני אל, והשישי במניין האלבומים בדיסקוגרפיה שלו. את האלבום הוציאה בשנת 1995 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. הוא מורכב מכמה מחרוזות של להיטים מוכרים במוזיקה המזרחית, דוגמת "כמה אפשר" של קוקו מאילת, "למה מה קרה" של משה כהן ו"פרי גנך" של אביבה אבידן.
המעבד איתן אלבז (אחיו של בני אל) הפיק את האלבום (למעט השיר ״שקדם״ שעובד ע״י אלי אורלו ואייבי קזס), ניגן בקלידים ותכנת תופים, בס וכלי הקשה.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי גרסאות כיסוי
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
יבגני גרנגרוס

**יבגני אלכסנדרוביץ' גרנגרוס** (ברוסית: **Евгений Александрович Гернгросс**; 10 בפברואר 1855 – 15 במאי 1912) היה לוטננט גנרל רוסי אשר שימש במשך תקופה קצרה כראש מנהל המטה הכללי הרוסי.

## ביוגרפיה
גרנגרוס נולד בסנט פטרבורג ב-10 בפברואר 1855. הוא היה בן למשפחת אצולה. ב-1873 הוא התגייס לחיל הפרשים של צבא האימפריה הרוסית. ב-1877 הוא החל לשרת במשמר הקיסרי כלוטננט. ב-1881 הוא סיים את לימודיו באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". ב-1888 הוא מונה למפקד גדוד פרשים במשמר הקיסרי. ב-1889 הוא הועלה לדרגת קפטן, וב-1892 הועלה לדרגת פודפולקובניק. ב-29 ביולי 1896 הוא מונה למפקד הזמני של דיוויזיית קרים עד 2 בספטמבר של אותה שנה. לאחר מכן מונה למפקד רגימנט הדרגונים ה-35 עד 1901. באותה שנה הוא הועלה לדרגת פולקובניק ומונה למפקד רגימנט הפרשים של המשמר. ב-1904 הוא מונה לראש מטה המשמר הקיסרי. ב-1906 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. ב-1909 הוא הועלה לדרגת גנרל-לוטננט. בספטמבר של אותה שנה, הוא מונה לראש מנהל המטה הכללי. בתפקידו זה, הוא חרג ממדיניותם של קודמיו בתפקיד שהסתפקו בתפקידים רשמיים והפכו את המטה הכללי הקיסרי לגרורה של משרד המלחמה. גרנגרוס הצליח להעניק למטה הכללי עצמאות מסוימת, והעביר סמכויות מסוימות לאחריותו הבלעדית. ב-22 בספטמבר 1911 הוא הועבר מהתפקיד לאחר שמצבו הבריאותי הורע. הוא נפטר בסנט פטרבורג ב-15 במאי 1912.

## קישורים חיצוניים
* יבגני גרנגרוס במילון האנציקלופדי הצבאי

קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:חברי מסדר פרנץ יוזף
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:מעוטרי מסדר המג'ידיה
קטגוריה:מעוטרי מסדר השמש העולה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1855
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1912
אל תיפול

"**אל תיפול**" הוא סינגל בסוגת המוזיקה החסידית, שבוצע על ידי הזמרים בנצי שטיין אברהם פריד וחיים ישראל. יצא במאי 2023.

השיר, שהולחן על ידי בנצי שטיין ועובד על ידי אלי קליין ואיצי ברי, הפך ללהיט במגזר הדתי והחרדי, וזכה בתואר "שיר השנה" במספר מצעדים לסיכום שנת ה'תשפ"ג במוזיקה היהודית.

## השיר
השיר נכתב לאחר שיוסי, ילד הנמצא במחלקה האונקולוגית בבית החולים תל השומר, פנה אל בנצי שטיין דרך ארגון רחשי לב והודה לבנצי על לחניו "אבא" ו"דע לך בני", שלדבריו נותנים לו כח ותקווה לעמוד באתגרים שנפלו בחלקו, וביקש ממנו שילחין עבורו שיר.

השיר מלווה בקליפ, שבסופו נראים הזמרים מבקרים את יוסי בבית החולים ומשמחים אותו בשירת השיר.

שורות מגרסת קאבר של השיר, בביצוע מקהלת הילדים "שיר הלל", מסומפלות בשיר "אחד עומד ונואם" מהסרט הקצר שם טוב האבי 2.

## הצלחה
באוקטובר 2023 זכה בתואר "שיר השנה" במצעדים של כיכר השבת, קול חי מיוזיק, בחדרי חרדים, והמחדש, ובמקום השני בקטגוריה זו במצעד של רדיו קול ברמה, ושל רדיו קול פליי (במצעד האחרון זכה גם בתואר "דואט השנה").

נכון לספטמבר 2025, לשיר יש למעלה מ-3.1 מיליון צפיות ביוטיוב.

אזכור לשיר מופיע בשיר "אחד עומד ונואם"￼ מתוך שם טוב האבי 2

## קישורים חיצוניים
* 
*השירים שאהבנו - פרק 1: אל תיפול ביוטיוב, עיתון משפחה

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אברהם פריד
ארוממך לכבוד שמך

**אֲרוֹמִמְךָ לִכְבוֹד שִׁמְךָ** (לפעמים נקרא גם על שם הפזמון: **לְעִיר צִיּוֹן הַר קָדְשְׁךָ**) הוא פיוט שמחברו לא ידוע שמושר בקהילות עדות המזרח בשמחת תורה. בפיוט מובעת הערגה והציפייה לעליה לרגל לירושלים ולבית המקדש בשלושה רגלים. בשיר שבחים לבורא שמשמשים בסיס לתפילה ולבקשה לגאולת עם ישראל, להשמדת אויביו ולהחזרת עם ישראל למקומו. בקשת הגאולה בפיוט זה היא לישועה מיידית: "גָּדוֹל אַתָּה גְּאַל עַתָּה". הדברים קשורים גם בבקשת מחילת עוונות והפיכתם לזכויות: "סְלַח רִשְׁעִי. מְחֵה פִּשְׁעִי. לִזְכוּת תְּהַפֵּךְ לֵיהּ". כידוע, התלמוד מביא את ההבחנה של ריש לקיש בין שתי מדרגות של  תשובה: תשובה מיראה ותשובה מאהבה, בעוד לעושה תשובה מיראה נהפכים הזדונות לשגגות, לעושה תשובה מאהבה נהפכים הזדונות לזכויות, וזו בקשת המשורר שימחלו העוונות ויהפכו לזכויות.

בבית האחרון בקשה לגילויו של אליהו הנביא ולבואו לירושלים.

רוב הפיוט כתוב בעברית, אך משולבות בו, כנראה לצורכי החריזה, מספר מילים בארמית. הפיוט מסודר באקרוסטיכון לפי סדר האלפבית העברי, ומשולבים בו הרמזים רבים. לרוב הוא מושר כדו-שיח בין שליח הציבור לבין הקהל, כאשר שליח הציבור שר את השורות המתחלפות והקהל עונה לו ברפרן: "לְעִיר צִיּוֹן הַר קָדְשְׁךָ. שָׁם נִשְׂמַח וְנַעֲלֶה".

## קישורים חיצוניים
* הפיוט ארוממך לכבוד שמך באתר הפיוט והתפילה של הספרייה הלאומית
* הפיוט ארוממך לכבוד שמך, בביצוע "חיבת הפיוט", באתר יוטיוב
* הפיוט ארוממך לכבוד שמך, בביצוע משה חבושה, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:שמחת תורה
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:שירים ופיוטים לשמחת תורה
בני אל בלהיטי זהב 97

"**בני אל בלהיטי זהב 97**" הוא אלבום האוסף הראשון של הזמר הישראלי בני אל, והשביעי במניין האלבומים בדיסקוגרפיה שלו. את האלבום הוציאה בשנת 1997 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. כמה מהשירים החדשים של האלבום נכללו גם באלבום האולפן הבא של אל, "אל תלכי רחוק".

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
ניקולה מנצ'ינו

**ניקולה מנצ'ינו** (באיטלקית: **Nicola Mancino**) הוא פוליטיקאי איטלקי. הוא היה נשיא הסנאט של הרפובליקה (איטליה) בשנים 1996–2001. הוא היה גם נשיא הפרלמנט האזורי של קמפניה מ-1965 עד 1971, מושל קמפניה מ-1971 עד 1972 ושר הפנים מ-1992 עד 1994.

## ראשית חייו
מנצ'ינו נולד במונטפלצ'יונה שבפרובינציית אבלינו (נפה) (קמפניה). הוא הפך למזכיר המחוזי הראשון ולאחר מכן למזכיר האזורי של המפלגה הדמוקרטית-נוצרית (איטליה), ונבחר לראשונה לסנאט האיטלקי ב-1976.

## שר הפנים
ביוני 1992 מונה לשר הפנים במקום וינצ'נצו סקוטי על ידי ראש הממשלה ג'וליאנו אמאטו. למחרת הוא הושבע על ידי הנשיא אוסקר לואיג'י סקאלפרו.
במהלך כהונתו כשר הפנים הוא חתם על צו בשם חוק מנצ'ינו, הקובע את פשע ההסתה לשנאה גזעית, ואשר הביא לסגירתן של אגודות נאו-פשיסטיות רבות. כיום זהו כלי החקיקה העיקרי שמערכת המשפט האיטלקית מציעה לדיכוי פשעי שנאה.
הוא שמר על תפקידו כשר הפנים גם בממשלתו של קרלו אזליו צ'אמפי.

בשנת 1994, לאחר פירוק המפלגה הדמוקרטית-נוצרית, הצטרף למפלגת העם האיטלקית (PPI), ושיתף פעולה עם מזכירה, מינו מרטינאצולי. ביולי אותה שנה התנגד לברית עם קואליציית הימין בראשות סילביו ברלוסקוני, וכן התנגד לבחירתו של רוקו בוטיג'ליונה למזכיר PPI.

מאוחר יותר, הוא הפך לחבר בקואליציית דמוקרטיה היא חופש של מפלגות שנולדו מהאגף השמאלי של ה-PPI. לאחר ניצחון קואליציית המרכז-שמאל בראשות רומנו פרודי בבחירות 1996, נבחר מנצ'ינו לנשיא הסנאט האיטלקי, וכיהן ממאי 1996 עד מאי 2001.

הוא המשיך להיות חבר סנאט עד התפטרותו ביולי 2006.

באוגוסט 2006 מונה לסגן נשיא המועצה העליונה של הראשות השופטת תפקיד שמילא עד שנת 2010 ולאחר מכן פרש מהחיים הפוליטיים.

## קישורים חיצוניים

* מידע מאתר הפרלמנט האיטלקי

קטגוריה:פוליטיקאים איטלקים
קטגוריה:מעוטרי מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של פולין
קטגוריה:שרי פנים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1931
פיוטר אווריאנוב

**פיוטר איוואנוביץ' אוואריאנוב** (ברוסית: **Пётр Ива́нович Аверья́нов**; 5 באוקטובר 1867 – 13 באוקטובר 1937) היה לוטננט גנרל רוסי אשר שימש כראש המטה הכללי האחרון של צבא האימפריה הרוסית.

## ביוגרפיה
אוואריאנוב נולד ב-5 באוקטובר 1867 בקארגאלינסקאיה שבמחוז טרק. ב-1885 התגייס לצבא האימפריה הרוסית ולמד באקדמיה הצבאית "ניקולייב". ב-1888 סיים את לימודיו והחל לשרת בדרגת לוטננט משנה ברגימנט המהנדסים הקווקזי ה-2. ב-1894 החל לשרת במחוז הצבאי הקווקזי. ב-1897 נשלח לשרת במשך שנה בשגרירות הרוסית בקונסטנטינופול. ב-1900 הוא הועלה לדרגת פודפולקובניק. ב-1901 הוא חזר לטורקיה, הפעם כמזכיר הקונסוליה הרוסית בארזורום. ב-1904 הועלה לדרגת פולקובניק. ב-1905 הוא מונה לראש מטה מבצר ליבאו. ב-1908 הוא מונה למפקד רגימנט הגרנדירים ה-16. ב-1910 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. במרץ 1914 הוא מונה לראש מטה המחוז הצבאי אירקוטסק. בנובמבר של אותה שנה מונה לראש מחלקת הגיוס במטה הכללי. במרץ 1915 הועלה לדרגת גנרל-לוטננט. ב-10 באוגוסט 1916 הוא מונה לראש מנהל המטה הכללי הרוסי, תפקיד שהיה חסר משמעות אותה תקופה, מכיוון שהצבא נוהל בידי הסטאבקה - הפיקוד העליון.

לאחר מהפכת פברואר, סולקו כל הקצינים המלוכנים מהמטה הכללי. אווריאנוב מונה לקצין האספקה הראשי בחזית הקווקזית. במקביל, שימש כמושל הצבאי של השטחים הטורקיים שנכבשו במהלך המלחמה. בעקבות פרוץ מלחמת האזרחים הרוסית, התגייס לצבא המתנדבים, ולחם עמו עד סוף המלחמה. ב-1920, לאחר כיבוש חצי האי קרים בידי הצבא האדום, נמלט לטורקיה ומשם ליוגוסלביה. הוא התגייס לצבא היוגוסלבי המלכותי ושימש כמפקד חיל המצב של וליקו גרדיסטה. לאחר מכן לימד באקדמיה הצבאית היוגוסלבית. ב-1936 הוא עזב את הצבא. הוא נפטר בבלגרד ב-13 באוקטובר 1937.

## קישורים חיצוניים
* פיוטר אווריאנוב באתר כרונוס
* פיוטר אווריאנוב במילון האנציקלופדי הצבאי

קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אנשי הצבא הלבן
קטגוריה:מהגרים מרוסיה ליוגוסלביה
קטגוריה:נספחים צבאיים רוסים
קטגוריה:אנשי צבא יוגוסלבים
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:מעוטרי מסדר המג'ידיה
קטגוריה:מעוטרי מסדר אוסמניה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1867
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1937
אל תלכי רחוק

"**אל תלכי רחוק**" הוא אלבום האולפן השמיני של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1998 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. כמה מהשיריו נכללו גם באלבום האוסף הקודם של אל, "בני אל בלהיטי זהב 97".

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
טיול לילי

"**טיול לילי**" (מוכר גם בשם "**חולות מדבר**", ממילות הפתיחה) הוא שיר בביצוע צמד "הדודאים". עמוס אטינגר כתב את השיר, ומאיר נוי הלחין אותו. השיר נכלל באלבום "צמד הדודאים סדרה 2", שהתפרסם ב־1959, וכן באלבום "הם רוכבים ושרים", שהתפרסם ב־1979 במלאת 20 שנה לצמד, בהפקתו המוזיקלית של מתי כספי.

זמרים רבים הקליטו את השיר. בין ההקלטות המוקדמות ניתן למנות את שמעון בר (1960), חבצלת רון (1964), גאולה זוהר (1965), ויפה ירקוני (1966). בין השאר ביצעו אותו גם "הפרברים", אריק סיני, אילנית, "הגבעטרון", רונית אופיר, חופני כהן, שמעון כהן ותזמורת קול ישראל (ביצוע כלי), רן דנקר, ולהקת "גאיה".

## על השיר
"טיול לילי" נכתב והולחן ב־1958. השיר הוא שירו הראשון של עמוס אטינגר, שכתב אותו בעת שירותו בלהקת פיקוד המרכז. באותה העת להקת הנח"ל הייתה בשיאה, ואטינגר הרגיש שהלהקה שלו נחותה ממנה – בעיקר מבחינת החומרים שנכתבו להם. בדרכם על משאית לאחת ההופעות של להקת פיקוד המרכז התערב אטינגר עם חברו אילי גורליצקי על ארוחת צהריים במסעדת גורמה ברמלה (שבה שכנה באותם הימים מפקדת פיקוד המרכז) ששירים כמו שנכתבים ללהקה שלהם, הוא יכול לכתוב בתוך חמש דקות. עוד בהיותו על המשאית בדרך להופעה הוא כתב את מילות השיר. למוחרת ביקר אצל המלחין מאיר נוי, שהיה ממקימי להקת פיקוד המרכז ועבד איתה באותה העת. נוי אהב את המילים, הלחין אותן ומסר את השיר לחברי הצמד שהוקם זה לא מכבר "הדודאים", שהקליטו אותו כעבור שלושה ימים. לימים סיפר אטינגר: "את אותה ארוחת צהריים בגין אותה התערבות לא החזיר לי אילי גורליצקי עד היום, אבל השיר, שנכתב אז על המשאית – "טיול לילי" – שהיה השיר הראשון שלי שבוצע בצורה מקצועית, הפך לאחד הלהיטים הגדולים, הוקלט, ואפשר לי לממן הרבה ארוחות צהריים...".

### גניבה של הלחן
הזמר האמריקאי מרק לאנגן  פרסם ב־2001 שיר באנגלית בשם "Don't Forget Me" שתואר כגנבה מוזיקלית של הלחן של "טיול לילי" (לאנגן הרבה להופיע בישראל). אטינגר התייחס לכך בריאיון לאלי לפיד ואמר כי זהו השיר הראשון שנגנב ממנו וממאיר נוי, והוסיף: "רק הביצוע של 'הדודאים' יותר טוב".

## מיקומי שיא
### גרסת "[[גאיה (להקה)|גאיה]]", 2008

## קישורים חיצוניים

* "טיול לילי" בביצוע להקת "גאיה", באתר יוטיוב

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1958
קטגוריה:סינגלים מ-1958
קטגוריה:סינגלים מ-2008
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירי יפה ירקוני
קטגוריה:שירי שמעון בר
קטגוריה:שירי הפרברים
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי אריק סיני
קטגוריה:גבעטרון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עמוס אטינגר
קטגוריה:שירים על לילות
משלחת מס' 25 לתחנת החלל הבין-לאומית

שמאל|ממוזער|200px|חברי המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תג המשלחת
שמאל|ממוזער|200px|תיאור תחנת החלל בזמן פעילות המשלחת
**משלחת מס' 25** (באנגלית: **Expedition 25**) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-25 בספטמבר 2010 ועד ל-26 בנובמבר 2010. מפקד המשלחת היה דאגלס וילוק מארצות הברית. פעילות המשלחת נמשכה 62 ימים.

ב-1 בנובמבר תחנת החלל הבין-לאומית עברה את 10 שנות פעילותה.
## הרכב המשלחת

## פעילות המשלחת
פעילות המשלחת החלה ב-25 בספטמבר 2010 עם עזיבת חללית סויוז TMA-18 בה היה מפקד המשלחת מס' 24 אלכסנדר סקבורצוב וחלק מצוותו. בשלב ראשון המשלחת כללה 3 אנשים שהיו חלק של משלחמת מס' 24.

במשך פעילות המשלחת תחנת החלל הייתה מחוברת חללית מטען פרוגרס M-07M.

ב-10 באוקטובר לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-01M עם 3 חברי המשלחת החדשים. היא התחברה למודול "פואיסק".

ב-21 באוקטובר בעזרת מדחפי חללית מטען "פרוגרס M-07M" בוצע עדכון גובה מסלול של תחנת החלל.

ב-30 באוקטובר לתחנת החלל הגיע חללית אספקה פרוגרס M-08M עם אספקה חדשה בהיקף של כ-2,500 ק"ג. היא התחברה למודול "פירס". החללית התנתקה מתחנת החלל בינואר 2011.

ב-15 בנובמבר יורצ'יחין וסקריפוצ'קה ביצעו פעילות חוץ-רכבית שבמהלכה בוצעו מספר עבודות תחזוקה. התקנת מצלמה נוספת על מודול "ראסווט" לא הצליחה. הפעילות נמשכה כ-6.5 שעות.

ב-23 בנובמבר בעזרת מדחפי חללית מטען "פרוגרס M-07M" בוצע עדכון גובה מסלול של תחנת החלל.

ב-26 בנובמבר וילוק, יורצ'יחין וווקר נכנסו לחללית סויוז TMA-19 וחזרו לכדור הארץ. אחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 26.

חברי המשלחת ביצעו מספר רב של ניסויים מדעים בתחומים שונים.

## קישורים חיצוניים
* 

* תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס
* מידע מאתר נאס"א
* פעילות משלחת מס' 25 בתחנת החלל הבין-לאומית
* תיאור פעילות של הצוות הרוסי בתחנת החלל
* פעילות חללית M-07M
* פעילות חללית M-08M

קטגוריה:תחנת החלל הבין-לאומית
למה כובע: עלילות בריהו

"**למה כובע: עלילות בָּרְיַהוּ**" (בצ'כית: ***Pan Tau***) היא סדרת טלוויזיה בת 33 פרקים (בארץ שודרו 13 פרקים) ו-3 עונות ששודרו בין השנים 1970–1979 שנוצרה בידי הטלוויזיה הצ'כו-סלובקית (ČST), בשיתוף פעולה עם אולפני ברנדוב ורשת הטלוויזיה הגרמנית Westdeutscher Rundfunk (WDR). לסדרה קדם סרט פיילוט והיא תמה עם סרט נוסף שהופק בשנת 1988.

הדמות הראשית, הקוסם בריהו, תקשר באמצעות פנטומימה לרוב וגולם בידי אוטו סימאנק (1925–1992). הסדרה נכתבה בידי אוטה הופמן ובוימה בידי ג'ינדריץ' פולאק. הפרקים עקבו אחר הקוסם בריהו שעזר לילדים ומבוגרים, בדרכו המצחיקה, בפתרון בעיות בחייהם.

הקוסם בריהו אופיין בחיוך אדיב ומיודד והיה מאופיין בלבוש אלגנטי, לצד מטריה. הוא היה מזוהה בעיקר בחבישת כובע באולר. באמצעות נקישה כל כובעו, הקוסם בריהו היה הופך לבובת-צעצוע, והיה מחייה חפצים שונים. עבור מבוגרים הוא היה לרוב בלתי נראה.

למרות שבזמן יצירת הסדרה, צ'כוסלובקיה הייתה תחת שליטה קומוניסטית, דבר זה לא הוצג באופן ברור בסדרה עבור הצופים, והקוסם בריהו זכה להצלחה גדולה במספר מדינות משני צדדיו של מסך הברזל, ילדים והורים כאחד.

בשנת 2020 יצא אתחול בכיכובו של השחקן מאט אדוארדס בתפקיד בקוסם בריהו.

בפרק השלישי בעונה אחת "הרפתקאות בשלג" הופיעה איוונה מארי זלניצ'קובה, שלימים תהיה מוכרת כאיוונה טראמפ, גרושתו של דונלד טראמפ, וזה היה תפקידה הראשון בטלוויזיה.

## פרקים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
קטגוריה:סדרות טלוויזיה גרמניות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה גרמניות
קטגוריה:סרטי הרפתקאות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שעלו לשידור בשנות ה-1970
הטבח בנתיב העשרה

**הטבח ב[[נתיב העשרה]]** בוצע על ידי ארגון הטרור חמאס בבוקר שמחת תורה ה'תשפ"ד, 7 באוקטובר 2023 במושב נתיב העשרה הצמוד לגדר הגבול בצפון רצועת עזה, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל. בטבח נרצחו 20 מתושבי המושב.

## רקע

## הטבח
בשעה 6:29 בבוקר 7 באוקטובר 2023 ירו מחבלים מעמדת תצפית שהשקיפה על נתיב העשרה, אל מגדל התצפית ומערכת רואה-יורה שהגנו על היישוב; בכך נמנע מהתצפיתניות של צה"ל לדווח על מה שקורה ביישוב.

בשעה 07:15 ירה כלי טיס בלתי מאוייש של חיל האוויר לעבר קבוצת מחבלים שהיתה סמוך לישוב, זוהי התקיפה הראשונה של חיל האוויר באותו בוקר, ככל הנראה ירי זה היה בלתי יעיל ולא הצליח לעצור את המחבלים.

שלושה מחבלים חדרו למושב באמצעות מצנחי רחיפה, עברו מבית לבית, טבחו ב-17 מתושבי המושב (3 נוספים נרצחו בעת שהותם מחוץ למושב), ופצעו רבים נוספים. הם ירו בכל מי שפגשו, שרפו בית בדרום המושב ומרחבים מוגנים. חלק מהנרצחים היו בני אותה משפחה, כמו משפחת וקס, משפחת מולכו, משפחת ינון, משפחת אקוני ומשפחת תעסה. חלק מהנרצחים היו חברי כיתת הכוננות של המושב. בשלב כלשהו נותק החשמל במושב ואנשים היו מסוגרים בחדרי הממ"ד ללא חשמל למשך שעות ארוכות. בהמשך צולם חייל חטוף אחד שנחטף סמוך לנתיב העשרה.
[ממוזער|שמאל|הנשיא [יצחק הרצוג בביקור המפונים מנתיב העשרה וזיקים במעלה החמישה]]

## לאחר הטבח
באוגוסט 2024 זוהו בסיוע אנשי יחידת אית"ן וצוות ארכאולוגים מטעם רשות העתיקות, שרידי גופתה של בלהה ינון שנחשבה לנעדרת האחרונה ממתקפת הטרור של 7 באוקטובר. ינון נרצחה לצד בעלה יעקב לאחר שביתם הוצת על ידי מחבלים.

ב-3 בספטמבר 2024 נהרג בעזה בסיכול ממוקד מפקד פלוגת הנוח'בה שפיקד על הטבח, אחמד פאוזי נאסר מוחמד ואדיה, בהפצצה של חיל האוויר.

## תחקיר צה"ל

במרץ 2025 הוצג תחקיר צה"ל על הטבח בנתיב העשרה. על פי התחקיר, שלושה מחבלים חדרו למושב באמצעות מצנחי רחיפה (בקאי) וטבחו. 25 חברי כיתת הכוננות היו חמושים בבתיהם, אך הרבש"צ היישובי דאז הורה להם שלא לצאת, ולאבטח את בני משפחותיהם ושכניהם באמצעות הוצאת קני הנשק מחלונות בתיהם.

מג"ד 77 קפץ ליישוב ונכח גם כוח של 4 לוחמים קבוע. מפקד הגדוד חתר למגע, אך לא הורה לכיתת הכוננות לצאת ולהילחם. כשלים מבצעיים נוספים גרמו לכך ששלושת המחבלים הצליחו לרצוח 17 אזרחים מהמושב, ושניים מהם ברחו בחיים לעזה. המחבל השלישי חוסל על ידי אלון קרן, תושב המושב וחבר כיתת הכוננות. לאחר כארבע שעות הגיעו למושב כוחות תגבור, אך אלה כשלו ולא הצליחו לעצור חדירה של שבעה מחבלים לא חמושים נוספים, שהגיעו למטרת ביזה.

## לקריאה נוספת
* אילן כפיר, **אוגדת עזה נכבשה**, ידיעות ספרים, 2024, הפרק "נתיב העשרה: 'אמא, הם רצחו את אבא מול העיניים שלנו'", עמ' 169–172

## קישורים חיצוניים
* מפת הטבח ב־7 באוקטובר – פרויקט גיאו־ויזואלי לייצוג מקיף של הזוועות – מקומות, שמות ותמונות הנרצחים, באתר oct7map ובאתר github
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

נתיב העשרה
נתיב העשרה
נתיב העשרה
נתיב העשרה
נתיב העשרה
נתיב העשרה
קטגוריה:נתיב העשרה
ג'ון מרטין (מוזיקאי שוודי)

**ג'ון מרטין לינדסטרום** (**John Martin Lindström**; נולד ב-22 באוגוסט 1980) הוא זמר-יוצר שוודי, אשר ידוע בעיקר בזכות שיתופי הפעולה שלו עם Swedish House Mafia.

## קריירה
ב-13 במאי 2011, הוא התארח (ללא קרדיט) בסינגל "Save the World" של Swedish House Mafia. השיר הגיע בשיאו למקום החמישי במצעד הדאנס הבריטי, למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ולמקום הרביעי בסוורייטופליסטן. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה מחומשת מ-GLF ובתואר פלטינה מ-RIAA.

ב-22 ביולי 2011, נודע כי הוא היה אחד מהכותבים של השיר "Fade into Darkness" של אביצ'י.

ב-14 בספטמבר 2012, הוא התארח בסינגל "Don't You Worry Child" של Swedish House Mafia. הסינגל הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי, למקום השישי בבילבורד הוט 100, למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ולמקום הראשון בסוורייטופליסטן. כמו כן, השיר זכה בתואר 9× פלטינה מ-GLF, בתואר 11× פלטינה מ-ARIA ובתואר פלטינה מחומשת מ-RIAA.

ב-10 במאי 2013, הוא התארח בגרסה הוואקלית של השיר "Reload" של סבסטיאן אינגרוסו  וטומי טראש . הגרסה הגיעה בשיאה למקום החמישי בסוורייטופליסטן, למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום הראשון במצעד הדאנס הבריטי ולמקום הרביעי במצעד שירי הדאנס קלאב. כמו כן, השיר זכה בתואר זהב מ-ARIA, בתואר פלטינה כפולה מ-GLF ובתואר כסף מ-BPI.

ב-25 באוקטובר 2013, הוא התארח בסינגל "Children of the Sun" של טייני טמפה. הסינגל הגיע בשיאו למקום השישי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום השני במצעדי סינגלי ואלבומי ה-R&B הבריטיים ולמקום השישי במצעד הסינגלים הסקוטי. כמו כן, השיר זכה בתואר כסף מ-BPI.

ב-12 בפברואר 2014, הוא הוציא את הסינגל "Anywhere for You". השיר הגיע בשיאו למקום הראשון בלטביה, למקום השני במצעד הסינגלים הסקוטי, למקום הרביעי במצעד הדאנס הבריטי ולמקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה מ-GLF.

ב-17 במאי 2015, נודע כי הוא היה אחד מהכותבים של השיר "Together" של אלה אייר.

מאז 2018, הוא חבר בהרכב המוזיקלי VCATION.

ב-14 במאי 2020, הוא התארח בסינגל "Higher Ground" של מרטין גריקס. השיר הגיע בשיאו למקום ה-80 בסוורייטופליסטן, למקום הראשון בפלנדריה ולמקום ה-11 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.

ב-30 ביולי 2020, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם גריפין, את הסינגל "Cry". השיר הגיע בשיאו למקום ה-12 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:זמרים שוודים
קטגוריה:פזמונאים שוודים
קטגוריה:אמני איילנד רקורדס
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1980
דמיטרי קונדרטייב

**דמיטרי קונדרטייב** (ברוסית:**Дмитрий Юрьевич Кондратьев** , נולד ב-25 במאי 1969 באירקוטסק) היה קוסמונאוט רוסי. השתתף בטיסה לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד משלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית.

## קורות חיים
דמיטרי קונדרטייב נולד בעיר אירקוטסק. בעקבות עבודה של אב המשפחה הם עברו מספר מקומות מגורים. קונדרטייב סיים לימודי בית ספר באלמטי שבקזחסטן הסובייטית בשנת 1986. בשנת 1990 הוא סיים בית ספר לטייסי קרב והחל את השירות בחיל האוויר הסובייטי.

בשנת 1998 קונדרטייב החל קורס במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. לאחר סיומו הוא היה חבר של יחידת הקוסמונאוטים והיה חבר בצוות גיבוי של מספר משימות.

בדצמבר 2010 קונדרטייב היה מפקד טיסה סויוז TMA-20 שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 26 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (סקוט קלי היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת קונדרטייב עבר למשלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקדו. במהלך שהות בחלל קונדרטייב ביצע פעמיים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-10 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 159 ימים בחלל.

בדצמבר 2011 קונדרטייב מונה לצוות של משלחת מס' 41 לתחנת החלל הין-לאומית. ביולי 2012 הוא פרש מיחידת הקוסמונאוטים והחל לעבוד במגזר הפרטי.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה
* ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי

קטגוריה:מעוטרי גיבור הפדרציה הרוסית
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:הלכי חלל רוסים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הרוסי
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1969
איוואן רומנובסקי

**איוואן פבלוביץ' רומנובסקי** (ברוסית: **Иван Павлович Романовский**; 28 באפריל 1877 – 17 באפריל 1920) היה לוטננט גנרל רוסי. שימש כראש המטה הכללי הרוסי לתקופה קצרה לקראת סוף מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה היה אחד המפקדים הבכירים של הצבא הלבן במהלך מלחמת האזרחים הרוסית.

## ביוגרפיה
רומנובסקי נולד בלוהנסק ב-28 באפריל 1877. הוא למד בבית הספר לתותחנים קונסטנטינובסקי וב-1897 התגייס לצבא האימפריה הרוסית. לאחר מכן למד באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". הוא שרת במשמר הקיסרי ולחם במלחמת רוסיה-יפן. הוא שרת במטה הקורפוס ה-18 עד 1906, אז הועבר למחוז הצבאי טורקסטן. ב-1909 החל לשרת במטה הכללי הרוסי.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, רומנובסקי מונה לראש מטה הדיוויזיה ה-25. על חלקו במהלך הפלישה הרוסית לפרוסיה המזרחית, הוענק לו צלב מסדר גאורגיוס הקדוש. באוגוסט 1915 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-206. מיוני עד אוקטובר 1916 שירת כראש מטה הקורפוס ה-13. במרץ 1917 הוא מונה לראש מטה הארמייה השמינית. מפקד הארמייה באותה תקופה היה לאוור קורנילוב. ביולי 1917 מונה קורנילוב לראש הסטאבקה (הפיקוד העליון הרוסי), והוא מינה את רומנובסקי לראש המטה הכללי.

באוגוסט 1917 ניסו קורנילוב ורמנובסקי ליזום הפיכה צבאית נגד ממשלת המעבר הרוסית וסובייט פטרוגראד. הניסיון נכשל, ושניהם הודחו מתפקידיהם ונכלאו בביחוב. לאחר מהפכת אוקטובר, נמלטו שניהם מהכלא והגיעו לרוסטוב על הדון. שניהם הצטרפו לצבא המתנדבים שעד אז היה תחת פיקוד מיכאיל אלכסייב. קורנילוב הפך למפקד החדש של צבא המתנדבים, ורומנובסקי הפך לראש המטה הכללי שלו. הוא השתתף בצעדת הקרח, שבמהלכה צעדו חיילי צבא המתנדבים מרוסטוב עד קובאן. באפריל 1918 מת קורנילוב בקרב, ואנטון דניקין הפך למפקד העליון החדש.

אנשי צבא המתנדבים כבשו את כל אזור קובאן והכריזו על הקמת "דרום רוסיה". הוכרז על גיוס כללי באזור, ועל הקמת "הכוחות המזוינים של דרום רוסיה". דניקין שלט על המדינה כדיקטטור, ושימש גם כמפקד העליון של הכוחות המזוינים, רומנובסקי המשיך לשמש כרמטכ"ל שלו.

רומנובסקי היה אחד האנשים הקרובים ביותר לדניקין, והיועץ הבכיר שלו. עם זאת, הוא היה שנוא על מרבית שדרת הפיקוד של הצבא הדרום-רוסי. בקיץ 1919, כוחותיו תקפו צפונה לעומק השטח שבשליטת הצבא האדום, ובשלב מסוים אף איימו על מוסקבה. עם זאת, בשל תבוסה בקרב ליד אוריול, הם נאלצו לסגת ולנטוש את השטחים שכבשו. הצבא האדום עבר ממגננה למתקפה, והחל לנגוס בהדרגתיות בשטחי דרום רוסיה. במרץ 1920 נאלצו הלבנים לנטוש את דרום-רוסיה ולהתפנות לחצי האי קרים. דניקין התפטר מתפקידו כמפקד העליון והעביר אותו לפיוטר וראנגל. בעקבות כך, גם רומנובסקי התפטר ונמלט לאיסטנבול על גבי ספינה בריטית.

ב-17 באפריל 1920 הוא נרצח בחדר הביליארד של השגרירות הרוסית באיסטנבול בידי מסטיסלב חרוזין - קצין לשעבר בצבא המתנדבים שהאשים את רומנובסקי בתבוסות הצבא.

## קישורים חיצוניים

* איוואן רומנובסקי באנציקלופדיה הרוסית הגדולה
* איוואן רומנובסקי באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* איוואן רומנובסקי באתר כרונוס, העוסק בהיסטוריה צבאית רוסית

קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אישים במלחמת רוסיה–יפן
קטגוריה:אנשי הצבא הלבן
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מהגרים מרוסיה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1877
קטגוריה:נפטרים ב-1920
ינה פירס

**ינה פירס** (במקור **פרידמן** עד 1900; בהונגרית: **Fürész Jenő**; 29 באוקטובר 1881, מישקולץ – יוני 1944, מחנה הריכוז אושוויץ) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, רופא עור, אורולוג, רופא ראשי ומנהל מחלקה בית החולים. ניספה בשואה.

## ביוגרפיה
ינה פרידמן נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר הרמן פרידמן (1845–1922) ושל אסתר לוי (1851–1942) ברחוב סצ'ני במישקולץ. הוא סיים את לימודיו בגימנסיה על שם פרנץ פלדש (1900), ולאחר מכן הפך לסטודנט בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט (1900–1905) (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). הוא החל את דרכו המקצועית במחלקה לרפואת עור בבית החולים סנט אישטוואן בבודפשט, ולאחר מכן עבד כמתמחה בבית החולים Virchow בברלין במשך שנתיים. ב-1908 חזר לעיר הולדתו, שם הועסק בבית החולים הציבורי ארז'בט עד פרישתו לגמלאות ב-1941. בשנת 1908 מונה לרופא מומחה ובשנת 1913 מונה לרופא ראשי ומנהל מחלקה. פירס גויס לצבא במהלך מלחמת העולם הראשונה ונפל בשבי לידי הרוסים כרופא ראשי של גדוד חיל הרגלים השני. הוא שוחרר מסיביר ב-1920. כפעילות ציבורית הוא היה חבר (עד 1941) גם בהנהלת מוסד האשראי של המחוז. לאחר פרישתו, המשיך בעיסוקו ברפואת עור ובאורולוגיה כפרקטיקה פרטית עד לגירושו לאושוויץ ב-1944.

אשתו הייתה מריה מזאי, בתו של ד"ר מור מזאי,הם נישאו ב-8 בדצמבר 1921 בשאיוסנטפטר.

ילדיהם הם אווה פירס שנישאה לאנדור שארקזי (שארפשטיין; 1922–2013), מורה, ויאנוש פירס (13 באוקטובר 1927–?).

## מחקריו ופרסומיו (חלקי)
* טיפול נגד עגבת ויכולת הזיהוי של spirochaeta pallida (עיתון הרפואה של בודפשט, 1907, 1)
* ה-"Sterolum hydrargyri cinerei" בטיפול של עגבת (עיתון הרפואה של בודפשט, 1907, 2)
* מכתב מברלין (עיתון הרפואה של בודפשט, 1907, 3)
* עוד מקרים מעניינים מתחום מקרי העגבת (רפואה, 1909, 11)
* דרמטולוגיה ופתולוגיה של התעבות העור. הרצאתו בקונגרס הרפואי ה-17 בלונדון (עיתון הרפואה של בודפשט, 1913, 3)
* מחלות שחפת של העור (רפואה, 1933, 17)

## לקריאה נוספת
* אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001
* פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002.

## קישורים חיצוניים
* מאמריו באתר Arcanum
* ינה פירס באתר המרכז לזיכרון ותיעוד השואה
* ספרו של ינה פירס בספרייה העירונית במישקולץ על שם פרנץ ראקוצי:רופאים מפורסמים ותיקים ממישקולץ: "בואו נחקור ונשמור על העבר כדי שנוכל לתכנן את העתיד".

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:אורולוגים יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:אוסטרו-הונגרים שנשבו במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:רופאי עור יהודים הונגרים
קטגוריה:מישקולץ: אישים
קטגוריה:נספים במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1881
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1944
ולדימיר מארושבסקי

**ולדימיר ולדימירוביץ' מארושבסקי** (ברוסית: **Влади́мир Влади́мирович Маруше́вский**; 12 ביולי 1874 – 24 בנובמבר 1951) היה לוטננט גנרל רוסי אשר שימש כראש המטה הכללי האחרון של הצבא הרוסי לפני מהפכת אוקטובר. לאחר מכן שימש כמושל צפון רוסיה וכמפקד הצבא הצפוני במהלך מלחמת האזרחים הרוסית.

## ביוגרפיה
מארושבסקי נולד ב-12 ביולי 1874 למשפחת אצולה בסנט פטרבורג. הוא למד בגימנסיה בסנט פטרבורג, ולאחר מכן בבית הספר להנדסה באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". ב-1896 הוא סיים את לימודיו והתגייס לצבא האימפריה הרוסית. ב-1898 הועלה לדרגת לוטננט, וב-1902 הועלה לדרגת קפטן. ב-1904 מונה למפקד פלוגה. הוא לחם במלחמת רוסיה-יפן כקצין למבצעים מיוחדים במפקדת הקורפוס הסיבירי ה-4. לאחר מכן שרת במפקדת הארמייה המנצ'ורית ה-1. לאחר סיום המלחמה שרת במחוז הצבאי סנט פטרבורג. ב-1908 הוא הועלה לדרגת פודפולקובניק, וב-1911 הועלה לדרגת פולקובניק. בדצמבר 1913 מונה לראש מטה בריגדת הרובאים הפינית ה-2. 

בתחילת מלחמת העולם הראשונה הוא לחם בהצטיינות בקרב גליציה. ב-23 ביוני 1915 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים הפיני ה-7. ב-6 בדצמבר של אותה שנה הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. ב-24 במאי 1916 הוא מונה למפקד הבריגדה ה-3, ויחד עמה נשלח לסייע לכוחות מדינות ההסכמה בחזית המערבית. באביב 1917 הוא השתתף בקרבות בצפון צרפת. במאי של אותה שנה הוא מונה למפקד הדיוויזיה המיוחדת ה-1, שגם כן הוצבה בחזית המערבית. כעבור שבוע הוא נקרא חזרה לרוסיה. ביולי הוא החל למלא תפקיד בכיר במחוז הצבאי סנט פטרבורג. ב-26 בספטמבר 1917 מינה אותו אלכסנדר קרנסקי לראש המטה הכללי הרוסי. 

בעקבות מהפכת אוקטובר הוא הודח מתפקיד הרמטכ"ל. הוא נשפט על קשירת קשר נגד השלטון הבולשביקי ועל משא ומתן עם גרמניה. הוא נכלא בכלא קרסטי, אולם שוחרר על תנאי כעבור זמן קצר, ונמלט לפינלנד ומשם לסטוקהולם.

ב-2 באוגוסט 1918, כוחות רוסיים אנטי-בולשביקים ביצעו הפיכה בארכנגלסק. באזור הוקמה ממשלה זמנית בתמיכת בריטניה וצרפת, והוקם הצבא הצפוני במטרה להתנגד לשלטון הבולשביקי. נציגים בריטים וצרפתים פנו אל מארושבסקי בבקשה שינהיג את המרד הצפוני. מארושבסקי נענה לבקשה, וב-19 בנובמבר מונה למושל הכללי של אזור הצפון ולמפקד הצבא הצפוני. הוא הקים צבא שכלל 20,000 לוחמים, מתוכם כמה אלפי חיילים בריטים, ולחם כנגד הצבא האדום. בינואר 1919, הוא העביר את תפקיד המושל לידי הגנרל יבגני מילר. מארושבסקי נותר מפקד הצבא הצפוני, אך בפועל תפקד כעוזרו של מילר.

במאי 1919 הוא הועלה לדרגת גנרל-לוטננט, ובאוגוסט של אותה שנה עזב את הצבא מסיבות בריאותיות. בספטמבר הוא עזב את רוסיה ועבר לשוודיה ומשם ליוגוסלביה. הוא נפטר בזגרב ב-24 בנובמבר 1951. 

## קישורים חיצוניים

* ולדימיר מארושבסקי באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* ולדימיר מארושבסקי באתר כרונוס, העוסק בהיסטוריה צבאית רוסית

קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אישים במלחמת רוסיה–יפן
קטגוריה:אנשי הצבא הלבן
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מעוטרי עיטור גיאורגי הקדוש
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות מפקדים
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:מהגרים מרוסיה ליוגוסלביה
קטגוריה:ילידי 1874
קטגוריה:נפטרים ב-1951
שירים לאוהבים

"**שירים לאוהבים**" הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. כולל שירים של היוצרים אהוד מנור, נתן יונתן, נחום היימן, דודו ברק, רחל שפירא, איזי מן, ועידית חכמוביץ. זהו האלבום הראשון שסימן את דעיכת קריירתו של הזמר.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
קלווין קיפטום

**קלווין קיפטום צ'ריוט** (באנגלית: **Kelvin Kiptum Cheruiyot**; 2 בדצמבר 1999 – 11 בפברואר 2024) היה רץ קנייתי שיאן העולם בריצת מרתון. אלוף מרתון לונדון (2023), מרתון שיקגו (2023) ומרתון ולנסיה (2022). ב-2023 נבחר לאתלט השנה בעולם.

## ביוגרפיה
### 2020
סיים במקום שישי בחצי מרתון ולנסיה.

### 2022
מרתון הבכורה של קיפטום נערך בוולנסיה, ספרד ב-4 בדצמבר 2022 בשיא תחרות חדש של 2:01:53 דקות והתוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים. בחצי השני של הריצה קבע תוצאה של 60:15 דקות, המהיר בהיסטוריה.

### 2023
במרתון לונדון שנערך ב-23 באפריל 2023 זכה במדליית זהב בתוצאה של 2:01:25 שעות, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים, 16 שניות איטי משיא העולם של בן ארצו אליוד קיפצ'וגה (2:01:09 שעות), לפני בן ארצו ג'פרי קמוורור (2:04:23 שעות) ואלוף העולם טמיראט טולה מאתיופיה (2:04:59 שעות). בחצי השני של הריצה קבע תוצאה של 59:45 דקות, המהיר בהיסטוריה.

### שיאן עולם
במרתון שיקגו שנערך ב-8 באוקטובר אותה שנה זכה במדליית זהב בשיא עולם חדש של 2:00:35 שעות, שיפור לשיא בן השנה של אליוד קיפצ'וגה, לפני בן ארצו בנסון קיפרוטו (2:04:02 שעות) ובאשיר עבדי מבלגיה (2:04:32 שעות).

היה חבר בקבוצת האתלטיקה 'גולאזו'.

## חיים אישיים
ב-11 בפברואר 2024 נהרגו קיפטום ומאמנו בתאונת דרכים בקניה.

## שיאים אישיים
* חצי מרתון: 58:42 דקות (2020)
* ריצת מרתון: 2:00:35 שעות (2023), **[[שיאי עולם באתלטיקה|שיא עולם]]**

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רצי מרתון קנייתים
קטגוריה:שיאני עולם קנייתים: אתלטיקה
קטגוריה:אתלט השנה בעולם
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים
קטגוריה:קנייתים שנולדו ב-1999
קטגוריה:קנייתים שנפטרו ב-2024
המכללה האוניברסיטאית למדעים שימושיים

**המכללה האוניברסיטאית למדעים יישומיים** (בערבית: **الكلية الجامعية للعلوم التطبيقية**, באנגלית: **University College of Applied Sciences** ובקיצור **UCAS**) היא מוסד להשכלה גבוהה בעזה, שנוסד בשנת 1998. במכללה כ-60 מגמות לימוד לתואר ראשון בתחומי ההנדסה, מדעי הבריאות, טכנולוגיה, מנהל עסקים, חינוך ומדעי הרוח, ולומדים בה כ-8,000 סטודנטים וסטודנטיות. בנוסף למסלולי תואר ראשון מתקיימים במכללה קורסים מקצועיים קצרים יותר, הנמשכים שנה או שנתיים.

במכללה פועלת גם חממה טכנולוגית למיזמי סטארט-אפ התומכת ביזמים מרצועת עזה. החממה ממומנת מתרומות, ללא מטרות רווח.

## היסטוריה
המכללה נוסדה בשנת 1998 כיוזמה של משרד החינוך ברשות הפלסטינית. בשנת 2007 הפכה למכללה אוניברסיטאית. באותה שנה נפתחה שלוחה של המכללה בח'אן יונס.

## מלגות
המכללה מעניקה מספר סוגים של מלגות וסיוע כלכלי לסטודנטים. בין השאר מוענקות מלגות לסטודנטים מצטיינים, בוגרי תיכון מצטיינים, סטודנטים שהצטיינו בשינון הקוראן, אנשים עם מוגבלות מוטורית או לקות ראייה, בני זוג וצאצאים של מחבלים, ילדי אסירים ביטחוניים ונפגעי מבצע צוק איתן.

## שיתופי פעולה
למכללה פרויקטים רבים בהם היא משתפת פעולה עם אוניברסיטאות רבות בעולם, בהן אוניברסיטת מלאיה וכן אוניברסיטאות באיטליה, דרום אפריקה, טורקיה, מצרים, מרוקו, ספרד ועיראק.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:רצועת עזה: אוניברסיטאות ומכללות
ניקולאי פוטאפוב

**ניקולאי מיכאילוביץ' פוטאפוב** (ברוסית: **Николай Михайлович Потапов**; 12 ביולי 1874 – 2 בפברואר 1946) היה גנרל רוסי אשר שרת בצבא האימפריה הרוסית ובצבא האדום. שימש למשך תקופה קצרה כראש המטה הכללי של הצבא האדום.

## ביוגרפיה
פוטאפוב נולד במוסקבה ב-12 ביולי 1874. הוא למד בגימנסיה צבאית במוסקבה, וב-1888 סיים את לימודיו והחל ללמוד בבית הספר לתותחנים מיכאילובסקי, וב-1891 החל לשרת כלוטננט בבריגדת התותחנים ה-3 של המשמר. לאחר מכן החל ללמוד באקדמיית המטה הכללי ניקולייב, אותה סיים ב-1897. הוא שרת בדיוויזיה ה-38 ולאחר מכן במחוז הצבאי ורשה. ב-1901 הוא נשלח לווינה כנספח צבאי. ב-1903 הוא עבר לשמש כנספח צבאי במונטנגרו. ב-1912 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. בין 1913–1914 היה נציג רוסיה בוועדה בינלאומית שקבעה את גבולות אלבניה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא נותר במונטנגרו כנציג הצבא הרוסי במדינה. ב-1916 הוא חזר לרוסיה ומונה לראש מחלקת הפינוי במטה הכללי.

בעקבות מהפכת אוקטובר מונה פוטאפוב (שהיה נאמן לשלטון הבולשביקי) לראש המטה הכללי הרוסי. הוא כיהן בתפקיד עד מאי 1918. לאחר מכן שימש כחבר במועצה הצבאית העליונה. בין 1921–1922 הוא שימש כעוזר הממונה על הווסבובוך (אימונים צבאיים לאזרחים). לאחר מכן שימש כמומחה לצרפתית באקדמיה הצבאית של הצבא האדום. במקביל, השתתף ב"מבצע אמון" - מבצע מיוחד של הג.פ.או. שבמסגרתו הקימו פוטאפוב וקצינים נוספים ארגון מונרכיסטי מזויף בשם "האיחוד המונרכיסטי של מרכז רוסיה" במטרה למשוך וללכוד מונרכיסטים אמתיים. למרות קשריו הקרובים עם צמרת השלטון, פוטאפוב סירב בנימוס אך בתוקף להצטרף למפלגה הקומוניסטית.

ב מאי1938 פרש מהשירות הצבאי. התגורר במוסקבה, שם מת 2 בפברואר 1946. נקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה

## קישורים חיצוניים

* ניקולאי פוטאפוב באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* ניקולאי פוטאפוב באתר משרד ההגנה הרוסי

קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1871
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1946
המכללה הטכנית פלסטין

**המכללה הטכנית פלסטין** (בערבית: **كلية فلسطين التقنية**) היא מכללה אוניברסיטאית ברצועת עזה. הקמפוס הראשי ממוקם בדיר אל-בלח, ושלוחה נוספת נמצאת בצפון העיר עזה. במכללה 20 מגמות ללימודי תעודה ו-8 מגמות ללימודי תואר ראשון.

המכללה הוקמה בשנת 1992 ולומדים בה כ-1,800 סטודנטים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:רצועת עזה: אוניברסיטאות ומכללות
אוניברסיטת אל-אקצא

**אוניברסיטת אל-אקצא** (בערבית: **جامعة الأقصى**) היא מוסד להשכלה גבוהה בעיר עזה. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1955 והיא המוסד הממשלתי הוותיק ביותר להשכלה גבוהה ברצועת עזה. באוניברסיטה לומדים כ-26,000 סטודנטים.

## היסטוריה
אוניברסיטת אל-אקצא הוקמה בשנת 1955 על ידי ממשלת מצרים כמכון להכשרת מורים בשם "מכללה להוראה על שם בדר". עם השנים נוספו למכללה מחלקות אקדמיות במגוון נושאים, ובשנת 1991 הוכרה כמכללה להשכלה גבוהה. בשנת 2000 שינתה את שמה ל"אוניברסיטת אל-אקצא".

רוב מבני האוניברסיטה נמצאים בעיר עזה. הפקולטה לרפואה, הספרייה המרכזית ומרכז כנסים נמצאים בקמפוס האוניברסיטה בח'אן יונס.

האוניברסיטה שיתפה פעולה במחקרים מדעיים עם אוניברסיטאות שונות, בהן אוניברסיטאות בבלגיה, מלזיה, מצרים, מרוקו, ספרד וצרפת.

בשנת 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, פרסם חייל צה"ל באינסטגרם סלפי על רקע ספרייה שהצית באוניברסיטה.

## פקולטות
* הפקולטה למדע שימושי
* הפקולטה לאמנות ומדעי החיים
* הפקולטה לחינוך
* הפקולטה לאמנויות יפות
* הפקולטה לתקשורת
* הפקולטה לניהול וכלכלה
* הפקולטה לספורט
* הפקולטה לטכנולוגיית מידע
* הפקולטה לרפואה

בכל הפקולטות קיימות מגמות לימוד לתואר ראשון, וברובן גם לתואר שני. חלק מהפקולטות משתפות פעולה בתוכנית הלימודים עם אוניברסיטת עין שמס בקהיר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רצועת עזה: אוניברסיטאות ומכללות