open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אלבום מחזמר

**אלבום מחזמר** (נקרא גם: **הקלטת קאסט**; באנגלית: **Cast recording**) הוא סוג של אלבום במסגרתו מקליטים מחזמר ואת השירים שבוצעו בו. מטרתו היא לתעד את השירים כפי שהם בוצעו במחזמר ונחוו על ידי הקהל. האלבום מציג את הקולות של צוות השחקנים המקוריים של המחזמר. הקלטות של שחקנים כוללת את הקאסט המקורי שהוצג במחזמר מסוים, למשל, "הקלטת הקאסט המקורי בברודוויי" (OBCR) או "הקלטת הקאסט המקורי בלונדון" (OLCR).

הקלטות של שחקנים הן (בדרך כלל) הקלטות אולפן ולא הקלטות חיות. עם זאת, מילות השיר והתזמורות המוקלטות זהות (או דומות מאוד) לאלו של השירים כפי שהוצגו בתיאטרון.

במרוצת השנים, הפך האלבום של "פנטום האופרה" (1986), *[[The Phantom of the Opera (אלבום מחזמר)|The Phantom of the Opera]]*, לאלבום המחזמר הנמכר ביותר בכל הזמנים, עם מכירות של למעלה מ-40 מיליון עותקים ברחבי העולם.

## אלבומי המחזמר הנמכרים ביותר בכל הזמנים
אלבום המחזמר הנמכר ביותר בכל הזמנים הוא, *[[The Phantom of the Opera (אלבום מחזמר)|The Phantom of the Opera]]*, של שרה ברייטמן ואנדרו לויד ובר.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:תיאטראות מוזיקליים
מחזמר
מפרץ דונגונאב

**מפרץ דונגונאב** (בערבית: **خليج دنقناب**) הוא מפרץ הפונה דרומה על חוף סודאן בים סוף, 125 קילומטרים צפונית לפורט סודאן. חלקו האמצעי, לגונת ראוויה, מוקף בשוניות אלמוגים. המפרץ גובל בחצי האי דונגונאב ושניהם קרויים על שם היישוב דונגונאב הסמוך.

ב-2005 הוקם הפארק הלאומי הימי דונגונאב-האי מוכוואר (אי השוכן דרומית למפרץ) במטרה להגן על המגוון הביולוגי של בעלי החיים הימיים הטרופיים בים סוף. בין העופות השוכנים בפארק מינים נדירים כמו שחף לבן עין ומין השחפית *Thalasseus bengalensis*.

ב-2009 הוגדר האזור כאתר רמסר מוגן.

ב-2016 הוכרזו הפארק הלאומי הימי סנגניב והפארק הלאומי הימי דונגונאב - האי מוכוואר כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו. בהסבר להכרזה נכתב כי 

## קישורים חיצוניים

*Sanganeb Marine National Park and Dungonab Bay – Mukkawar Island Marine National Park – UNESCO


## הערות שוליים

קטגוריה:אפריקה: פארקים לאומיים
קטגוריה:אתרי רמסר
קטגוריה:מפרצים בים סוף
Nightingale (אלבום מחזמר)

***Nightingale*** (בעברית: **זָמִיר**) הוא אלבום מחזמר שנכתב, הולחן והופק על ידי צ'ארלס סטראוס והוקלט על ידי צוות השחקנים המקורי של לונדון ושרה ברייטמן. אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1983, בהוצאת חברת התקליטים ד'אט אנטרטיינמנט רקורדס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "נייטינגייל".

"נייטינגייל" הוא מחזמר של צ'ארלס סטראוס המבוסס על האגדה של הנס כריסטיאן אנדרסן משנת 1843, "הזמיר".

## רקע
המחזמר הוצג לראשונה בפסטיבל בוקטון ולאחר מכן בלונדון ב-18 בדצמבר 1982, עם צוות שחקנים הכולל את שרה ברייטמן כדמות הראשית, הזמירה. השירים שהוקלטו על ידי ברייטמן הם: "", "I Was Lost", "A Singer Must Be Free", "Rivers Cannot Flow Upwards", "Death Duet" ו-"We Are China / Finale". חלק נוסף משירי אלבום המחזמר הוקלט על ידי הזמרת סוסנה פלאוס. ישנם מספר שירים שהוקלטו על ידי מספר אמנים.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פסקולים מ-1983
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
פטריק טוומאסי

[ממוזער|358x358 פיקסלים|פטריק טוומאסי (משמאל) לצידם של [איגור זלטנוביץ' ולירן רוטמן במדי מכבי נתניה, 2022]]
**פטריק טְווּמַאסִי** (באנגלית: **Patrick Twumasi**; נולד ב-9 במאי 1994) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת הקיצוני בצ'ונבוק מוטורס ובנבחרת גאנה.

## קריירת מועדונים
טוומאסי נולד באובואסי, גאנה. הוא הצטרף לספרטקס יורמלה מליגת העל הלטבית, אליה עבר מרד בול גאנה. טומאסי כבש עשרה שערים ב-22 הופעות בליגה והפך למלך השערים של הקבוצה ובמקום השביעי בליגה כולה.

ביולי 2013 הצטרף לאסטנה מליגת העל הקזחית בהאשלה מספרטקס יורמלה. הוא כבש שישה שערים ב-11 משחקים במהלך תקופת ההשאלה ומאוחר יותר חזר לספרטקס יורמלה.

ב-2014 הושאל טוומאסי למועדון הרוסי אמקאר פרם מהליגה הבכירה ברוסיה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הרוסית ב-10 במרץ 2014 במשחק מול וולגה ניז'ני נובגורוד.

ב-9 ביולי 2014 הושאל שוב לאסטנה מהליגה בקזחסטן, לשארית עונת 2014. כבש עשרה שערים ב-11 משחקים והפך למלך השערים של המועדון באותה העונה, ועזר לאסטנה לזכות באליפות.

טוומאסי חתם באסטנה לפני פתיחת עונת 2015. ב-27 ביולי 2017 חתם על חוזה חדש לשנתיים במועדון הקזחי.

ב-27 ביולי 2018 חתם על חוזה לארבע שנים באלאבס הספרדית מהלה ליגה.

ב-16 באוגוסט 2019 חתם על הסכם השאלה לשנה בגזניאטפ מליגת העל הטורקית.

ב-4 בספטמבר 2020 חתם על חוזה לשלוש שנים בהנובר 96 הגרמנית מהבונדסליגה השנייה.

ב-3 בפברואר 2022 חתם במכבי נתניה מליגת העל. ב-19 בפברואר כבש את שערו הראשון במדי הקבוצה, במשחק הליגה נגד מכבי פתח תקווה. בינואר 2023 זכה עם המועדון בגביע הטוטו לעונת 2022/2023.

ב-3 באוגוסט 2023 חתם בפאפוס מליגת העל הקפריסאית. ב-18 באוגוסט ערך הופעת בכורה כמחליף וגם הבקיע את שערו הראשון בקבוצה במשחק מול קארמייטיסה, שהסתיים בניצחון קבוצתו 0–3.

ב-23 ביולי 2024 חתם בבית"ר ירושלים.ביוני 2025 חתם בצ'ונבוק מוטורס בדרום קוריאה.

## נבחרת גאנה
טוומאסי זומן לנבחרת הבוגרת של גאנה על ידי מאמנה הישראלי, אברהם גרנט, למשחק מוקדמות גביע אפריקה 2017 מול מאוריציוס ביוני 2016. לזכותו שלוש הופעות במדיה מאז 2017.

## תארים
;אסטנה
* ליגת העל הקזחית (4): 2014, 2015, 2016, 2017
* הסופר קאפ הקזחי (1): 2015

;מכבי נתניה
* גביע הטוטו (1): 2022/23

;פאפוס
* הגביע הקפריסאי (1): 2023/24

;אישיים
* שער העונה בליגת העל (1): 2022/23

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני אסטנה
קטגוריה:כדורגלני אמקאר פרם
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו אלאבס
קטגוריה:כדורגלני הנובר 96
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני פאפוס
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאנה
קטגוריה:ספורטאים זרים בלטביה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקזחסטן
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בספרד
קטגוריה:ספורטאים גנאים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:ספורטאים גנאים בקפריסין
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1994
A Christmas Symphony

**A Christmas Symphony** הוא סיבוב הופעות של הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן, אשר נתמך על גבי אלבום הווידאו, *[[A Christmas Symphony (וידאו)|A Christmas Symphony]]*. סיבוב ההופעות המקורי החל ב-26 בנובמבר 2021, והסתיים ב-21 בדצמבר 2021. במקור, קיימה ברייטמן ב-19 בדצמבר 2020 הופעה חד-פעמית שצולמה והופצה בווידאו; היא התקיימה בלונדון, אנגליה. בשנה שלאחר מכן, החליטה לצאת לסיבוב הופעות בארצות הברית בלבד, במסגרתו הופיעה שבע-עשרה פעמים החל מנובמבר ועד דצמבר של אותה השנה.

סיבוב ההופעות התקיים ברחבי ארצות הברית בלבד, וכלל כשבע-עשרה הופעות בסך הכול. לאור הצלחתו של "A Christmas Symphony" ברחבי ארצות הברית, החליטה ברייטמן לקיים שש הופעות ביפן בשנת 2022. אותן ההופעות התקיימו בשלוש ערים שונות במדינה: טוקיו, נגויה ואוסקה. כרטיסי VIP הוצעו למכירה כבר באמצע שנת 2022. שבע הופעות נוספות ברחבי אסיה התווספו לאור הצלחת שש הקודמות. בשנת 2023, התווספו עשרים-ושתים הופעות נוספות לאור הצלחת הקודמות; הן אירעו ברחבי אמריקה הצפונית. בשנת 2024 התווספו ארבע-עשרה הופעות נוספות, מתוכן שלוש-עשרה בארצות הברית והופעה אחת במקסיקו. בכל אחת מההופעות התקיים מפגש VIP עם ברייטמן.

## רשימת השירים
להלן רשימת השירים אשר בוצעו במהלך ההופעה הראשונה שהתקיימה בסיבוב ההופעות:

## תאריכי הופעות

## ביאורים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2021
קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2022
קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2023
קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2024
קטגוריה:סיבובי הופעות של שרה ברייטמן
קטגוריה:סיבובי הופעות בארצות הברית
קטגוריה:סיבובי הופעות ביפן
קטגוריה:סיבובי הופעות במקסיקו
מהדורת היום

**מהדורת היום** (בעבר: **שלוש**) היא מהדורת חדשות מוקדמת של חברת החדשות המשודרת בקשת 12, העוסקת באירועי אקטואליה בישראל ומחוצה לה, בהגשתם של עופר חדד ועמליה דואק. 

התוכנית עלתה בתקופת התפרצות מגפת הקורונה בישראל.

ב-8 באוקטובר 2023, למחרת טבח שבעה באוקטובר, שונה שם התוכנית למהדורת היום ושעת השידור החלה מ-14:00. בחודש פברואר 2024 חזר השידור לשעה 15:00. בגלל פרוץ המלחמה עם איראן מ-1 למרץ 2026 התוכנית חזרה להיות משודרת מ14:00.

## היסטוריה
מרכז|ממוזער|סמל התוכנית בעבר
התוכנית החלה את דרכה בתור משדר מיוחד בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל.

ב-16 בספטמבר 2020 קיבלה התוכנית את האריזה הגרפית שלה, לפני זה היה שימוש בפתיח משדר מיוחד.
עד תחילת מלחמת חרבות ברזל היה מגיש את התוכנית עופר חדד כשאחת לשבוע החליפה אותו לרוב אלמז מנגיסטו. לאחר תחילת המלחמה הצטרפה עמליה דואק להגשת המהדורה לצידו של חדד, התוכנית מותגה מחדש ושמה שונה ל"מהדורת היום" בנוסף, הוארכה משעה לשעתיים (בעקבות ירידת "מהדורה ראשונה" מהאוויר ב-2023).

## תוכן
התוכנית משודרת בימים ראשון-חמישי, בין השעות 15:00–16:55.

## מגישים
**מגישים ראשיים:**
עופר חדדעמליה דואק

**מגישים מחליפים:**
תמיר סטיינמן, גיא פלג, יאיר שרקי, לירון זייד,עדי זריפי, אלמוג בוקר, יונה לייבזון

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תוכניות חברת החדשות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2020
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
Oh! Carol

"**Oh! Carol**" (בעברית: "**הו קרול**") הוא להיט של ניל סדקה משנת 1958. את השיר כתב סדקה יחד עם הווארד גרינפילד. בפעם השנייה שמילות הבית הראשון נשמעות בשיר, סדקה מדקלם אותן ולא שר.
השיר שהה 18 שבועות בבילבורד הוט 100. ב-9 בדצמבר 1959 הגיע למקום התשיעי. במצעד New Musical Express הבריטי הגיע השיר למקום השלישי. זה היה השיר הראשון של ניל סדקה, שהגיע למקום ראשון בהולנד ובוולוניה. אחרי שיצא כסינגל, נכלל השיר באלבום "Neil Sedaka Sings Little Devil and His Other Hits".

באותה תקופה שני הסינגלים של סדקה  ו-"Crying My Heart Out for You", לא זכו להצלחה במצעדים, ואנשי חברת התקליטים RCA ויקטור רצו לוותר עליו. אבל המפיק אל נווינס שכנע את המנהלים לתת לו הזדמנות נוספת. סדקה שהיה נחוש בדעתו ליצור להיט, הקשיב ללא הרף לשלושת הסינגלים שבראש המצעד, כדי ללמוד מהם איך ליצור להיט.

השם "קרול" מתייחס לקרול קליין, בת כיתתו של סדקה בבית הספר התיכון, וזמרת-יוצרת עמיתה בבניין בריל, בה היה מאוהב. בהמשך הקריירה שלה היא נישאה לג'רי גופין, שכתב שיר תגובה בשם "Oh! Neil". קליין הקליטה את השיר בשם הבמה שלה: קרול קינג, אך הסינגל לא זכה להצלחה.

סדקה הקליט גם גרסה בעברית של השיר בשם "או קארול" שאת מילותיו כתב חיים קינן. גם אורי פיינמן הקליט גרסה בעברית בשם "או קרול". השיר הוקלט בגרסאות כיסוי גם בשפות אחרות.

השיר בצד ב' של התקליטון "One Way Ticket" זכה אף הוא להצלחה והגיע למקום ראשון במצעד ביפן בשנת 1960. שיר זה מוכר בשם "The Choo-Choo Train".

## מצעדים

## גרסאות כיסוי
* ארבע העונות באלבום "Sherry & 11 Others" משנת 1962
* ג'נרל סיינט עם דון קמפבל בשנת 1994

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1958
קטגוריה:סינגלים מ-1959
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי ניל סדקה
קטגוריה:שירים באנגלית
חגית בן-יעקב

250px|ממוזער|שמאל|בן-יעקב, 2013
[250px|ממוזער|בן יעקב נפגשת עם [ראש ממשלת לטביה ואלדיס דומברובסקיס, 2011]]
**חגית בן-יעקב** (נולדה בשנת 1968) היא דיפלומטית ישראלית. כיהנה כשגרירת ישראל בפינלנד ואסטוניה וכן כשגרירת ישראל בלטביה וליטא.

## ביוגרפיה
בן-יעקב נולדה וגדלה בבאר שבע ולמדה בתיכון מקיף ג' בעיר. שירתה בצה"ל כקצינה בחיל המודיעין. היא סיימה לימודים לתואר ראשון בהיסטוריה ולימודי המזרח התיכון ותואר שני בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים. לפני הצטרפותה לשירות החוץ הישראלי בשנת 1995 עבדה כמורה.

בעבודתה במשרד החוץ שירתה כדיפלומטית בשגרירות ישראל במנילה ובאנקרה ובמרכז למחקר מדיני במשרד החוץ. כמו כן כיהנה כיועצת מדינית לשר החוץ (2009–2011).

בשנים 2011–2015 כיהנה כשגרירת ישראל בלטביה וכשגרירה לא תושבת בליטא.

בשנים 2016–2018 ניהלה את המחלקה לענייני אירופה במטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה. לאחר מכן עבדה כמתאמת פעילות ישראל-סין באגף כלכלה במשרד החוץ.

בן-יעקב היא בוגרת התוכנית למנהלים של המכון לאסטרטגיות משא ומתן (NSI) באוניברסיטת הרווארד.

בשנים 2024-2020 כיהנה בן-יעקב בתפקיד שגרירת ישראל בפינלנד וכשגרירה לא תושבת באסטוניה.

בן-יעקב היא אם לשני ילדים.

## קישורים חיצוניים

* ליאור לרנר, שגרירת באר שבע בפינלנד, באתר עיתון שבע, 30 ביולי 2020

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות תיכון מקיף ג' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ג' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:שגרירי ישראל בלטביה
קטגוריה:שגרירי ישראל בליטא
קטגוריה:שגרירי ישראל בפינלנד
קטגוריה:שגרירים באסטוניה
קטגוריה:שגרירות ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1968
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
עידן הקרח: נקודת רתיחה

**עידן הקרח: נקודת רתיחה** (באנגלית: **Ice Age: Boiling Point**) הוא סרט קומדיה והרפתקאות מונפש אמריקאי שעתיד לצאת בשנת 2027, בהפקת אולפני המאה ה-20 ואולפני ההנפשה של המאה ה-20 ובהפצת סרטי אולפני וולט דיסני. הסרט הוא השישי בזיכיון "עידן הקרח", והוא משמש כהמשכון לסרט "עידן הקרח: מסלול התנגשות" משנת 2016. ריי רומנו, ג'ון לגוויזאמו, דניס לירי, סיימון פג וקווין לטיפה חוזרים על תפקידיהם מהסרטים הקודמים. זהו סרט הקולנוע הראשון של הזיכיון שלא בהפקת Blue Sky Studios, לאחר סגירתו ב-2021.

הסרט צפוי לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-5 בפברואר 2027.

## דמויות ומדבבים
*ריי רומנו בתור מני, ממותה צמרית ומנהיג העדר.
*ג'ון לגוויזאמו בתור סיד, עצלן קרקע ומייסד העדר.
*דניס לירי בתור דייגו, טיגריס שנחרבי ומנהיג שותף של העדר.
*סיימון פג בתור באק, סמור בעל עין אחת וצייד דינוזאורים.
*קווין לטיפה בתפקיד אלי, ממותה צמרית ואשתו של מני.

דמותו של סקראט צפויה לחזור לסרט, לאחר היעלמותו בסרט עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד, יחד עם סקראט התינוק אשר הוצג בסדרה עידן הקרח: סיפורי סקראט.

## הפקה
על האפשרות של המשך פוטנציאלי לסרט "עידן הקרח: מסלול התנגשות" ביוני 2016, הבמאי המשותף גלן טי. צ'ו אמר שיש כמה רעיונות לפרק השישי של סדרת עידן הקרח. ביולי 2016, מגזין Bustle ציין שהפוטנציאל של הפקת עידן הקרח 6 היה גבוה יחסית למרות שזה יכול להיות תלוי בעיקר בביצועי הקופות של הסרט החמישי.

בפברואר 2017, PopWrapped התייחס לנושא של סרט המשך, והצביע על הקליטה הגרועה של הסרט החמישי וכיצד הזיכיון הולך יותר לאבסורד ומתרחק מהשארת השפעה רגשית מתמשכת על הקהל שהסרט השישי חוזר לשורשיו על ידי הצגת מחדש של בני האדם מהסרט הראשון (במיוחד דמות התינוק הקטן רושן); כדי להזכיר לקהל למה הם כל כך אוהבים את עידן הקרח מלכתחילה, כדי שהסרט השישי יוכל לפדות את הזיכיון ולסיים את הסדרה בנימה גבוהה.

בפברואר 2022, המפיקה לורי פורטה דנה באפשרות של סרט המשך תוך כדי קידום הסרט עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד, ואמרה, "אני חושבת שזה קצת מוקדם מדי. אנחנו מקווים שאנשים יגיבו לזה, וזה יקדם אותנו להיות מסוגלים לעשות עוד סרט אם הקהל רוצה את זה, יש לנו הרבה רעיונות, הרפתקאות ודמויות, אז אנחנו מוכנים אם הם מוכנים."

בספטמבר 2024, ג'ון לגוויזאמו, המדבב של סיד בסרטי עידן הקרח, חשף כי הסרט השישי נמצא בפיתוח.

בנובמבר 2024, במהלך אירוע D23 בברזיל, הסרט הוכרז רשמית להיות בהפקה עם ריי רומנו, ג'ון לגוויזאמו, דניס לירי, סיימון פג וקווין לטיפה שיחזרו על תפקידיהם מהסרטים הקודמים.

## הפצה
הסרט צפוי לצאת לאקרנים ב-5 בפברואר 2027. במקור, הסרט היה אמור לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-18 בדצמבר 2026. אולם נדחה כדי למנוע יריבות עם הסרטים "משיח חולית" ו-"".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2027
קטגוריה:סרטי אולפני המאה ה-20
קטגוריה:סרטי אנימציה ממוחשבת
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה מונפשים
קטגוריה:עידן הקרח (זיכיון)
קטגוריה:סרטי דינוזאורים
קטגוריה:סרטי אנימציה של פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי אנימציה על בעלי חיים
אלסנדרו קטלן

**אלסנדרו קטלן** (; נולד ב-11 במאי 1980) הוא מנחה טלוויזיה איטלקי, המגיש בקביעות את "Total Request Live", המשודרת על ידי MTV איטליה, ו-"Le Iene" בערוץ Italia 1. בנוסף, הוא הנחה את הגרסה האיטלקית של "The X Factor" בשנים 2011–2020.

בין השנים 2018–2019 קטלן הגיש את תוכנית האירוח האיטלקית "E poi c'è Cattelan", המשודרת בערוץ סקיי אונו. הוא גם נמנה בין האישים הפוטנציאליים להגשת פסטיבל סן רמו לשנת 2020. ב-2 בפברואר 2022 הכריזה רשות השידור האיטלקית (RAI) כי קטלן נבחר להגיש את משדרי אירוויזיון 2022, לצד מיקה ולאורה פאוזיני.

## פילמוגרפיה

## טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מנחי טלוויזיה איטלקים
קטגוריה:מנחי האירוויזיון באיטליה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1980
ג'ורג' אוביאוזור

**ג'ורג' אוביאוזור** (באנגלית: **George Obiozor**; 15 באוגוסט 1942 – 26 בדצמבר 2022) היה פרופסור ודיפלומט ניגרי.

אוביאוזור למד במכון ללימודי אפריקה (שמסונף לאוניברסיטת גאנה) ובמכללת אלברט שוויצר. הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת פיוג'ט סאונד ב-1969, ובאוניברסיטת קולומביה עם תואר דוקטור ביחסים בינלאומיים.

## קריירה
אוביאוזור היה המנהל הכללי של המכון הניגרי לעניינים בינלאומיים. הוא היה הנציב העליון של ניגריה בקפריסין. הוא היה שגריר ניגריה בישראל, מ-1999 עד 2003. בהמשך הוא מונה לשגריר ניגריה בארצות הברית במקום ג'יבריל אמינו וכיהן בתפקיד עד לשנת 2008.

ב-2021 אוביאוזור נבחר לנשיא הכללי של ארגון אוהנאזה נדיגבו , קבוצה חברתית-תרבותית אשר הוקמה כדי לדאוג לרווחתה של אומת האיגבו בניגריה.

נפטר ב-26 בדצמבר 2022.

## הערות שוליים

קטגוריה:ניגרים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:שגרירי ניגריה בישראל
קטגוריה:שגרירי ניגריה בארצות הברית
קטגוריה:שגרירים בקפריסין
קטגוריה:ניגריה: יחסי חוץ
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1942
קטגוריה:ניגרים שנפטרו ב-2022
A Christmas Symphony (וידאו)

***A Christmas Symphony*** הוא אלבום הווידאו השנים עשר של הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן. אלבום הווידאו יצא לאור ברחבי העולם בדצמבר 2020, לכבוד חג המולד והופץ כמהדורה מוגבלת. ההופעה שהוא כולל התקיימה במקור ב-19 בדצמבר 2020, כמה ימים לפי הפצתו ברחבי העולם.

על בסיס אלבום הווידאו, יצאה ברייטמן בשנת 2021 לסיבוב ההופעות, "A Christmas Symphony".

## רקע והפקה
לקראת עונת החגים ב-2020, הודיעה ברייטמן שהיא עתידה לקיים הופעה מיוחדת וחד-פעמית. בהמשך לכך, פרסמה ששם ההופעה יהיה, *A Christmas Symphony*, והודיעה על כך שהיא תצולם ותופץ בווידאו ברחבי העולם. לבסוף, פרסמה שהיא תתקיים ב-19 בדצמבר 2020 בכנסיית קרייסט, ספיטלפילדס , לונדון שבאנגליה.

לקראת סוף אלבום הווידאו, מתנגן השיר "I Wish It Could Be Christmas Everyday", תוך שהקרדיטים מופיעים.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

* A Christmas Symphony באתר פורבס

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי וידאו מ-2020
קטגוריה:אלבומי וידאו של שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי וידאו באנגלית
קטגוריה:סרטי הופעה
פרדריק, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג

**פרדריק, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג** (10 בדצמבר 1652 – 3 באוגוסט 1692) היה דוכס דני-גרמני.

## ביוגרפיה
פרדריק נולד ב-10 בדצמבר 1652 בזונדרבורג והיה בנם השני של ארנסט גינתר, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג ואוגוסטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג. הוא ירש את אביו כדוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג ב-1689. עם זאת, הוא מת רק שלוש שנים מאוחר יותר, ב-3 באוגוסט1692 באדינגן, במהלך המלחמה נגד הצרפתים.

פרדריק היה נשוי לאנה כריסטינה ברויטר; אולם לא נולדו להם ילדים.  ירש אותו אחיו הצעיר ארנסט אוגוסט.

## הערות שוליים

קטגוריה:בית אולדנבורג
קטגוריה:ילידי 1652
קטגוריה:נפטרים ב-1692
הדיוויזיה ה-74 (בריטניה)

**הדיוויזיה ה-74 של [[הצבא הבריטי]]** הייתה דיוויזיית יומנרי בריטית אשר לחמה במלחמת העולם הראשונה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-25 בפברואר 1917 באל עריש ואריק גירדווד מונה למפקדה (תחת פיקודו של לוטננט גנרל פיליפ צ'טווד מפקד הקורפוס ה-20), והיא כללה את החטיבות ה-229, ה-230 וה-231. בתקופה זו נלחמה הדיוויזיה בקרב עזה השני, קרב באר שבע, קרב תל חווילפה, קרב תל א-שריעה ותל הוריירה, קרב עזה השלישי, כיבוש ירושלים, כיבוש יריחו וכיבוש בקעת הירדן. רוב הקרבות נעצרו במהלך 1917 לאחר שהבריטים ייצבו את קו שתי העוג'ות.

באפריל-מאי 1918 ערך הצבא הבריטי שינוי מעמיק בסדר הכוחות שהיו פרושים בארץ ישראל. בתהליך זה נשלחו חלק גדול מהיחידות האנגליות לחזית המערבית בצרפת ובמקומן הובאו לארץ ישראל יחידות מהודו, אוסטרליה וניו זילנד. במסגרת השינוי נשלחה הדיוויזיה ה-74 לחזית המערבית.

במאי 1918 הגיעה הדיוויזיה למרסיי והחלה להתארגן ללחימה. הקרבות הראשונים של הדיוויזיה החלו רק ביולי אותה שנה והיא השתתפה במתקפת מאה הימים, הקרב השני על הסום וקרב אפי . עד סיום המלחמה, בנובמבר 1918, הגיעה הדיוויזיה לסביבת העיר טורניי שבבלגיה. לאחר סיום המלחמה עסקו חיילי הדיוויזיה בפעולות שיקום התשתיות באירופה עד פירוק הדיוויזיה ב-10 ביולי 1919.

## קישורים חיצוניים

* הדיוויזיה ה-74

## הערות שוליים

קטגוריה:עוצבות בריטיות שלחמו בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה
74
רות גריצבאוך

**רות גריצבאוך** (בגרמנית: **Ruth Grützbauch**; נולדה ב-3 באוקטובר 1978 בווינה) היא אסטרונומית, מתקשרת מדע וסופרת אוסטרית.

גריצבאוך ערכה מחקר חוץ-גלקטי באוניברסיטת וינה, אוניברסיטת נוטינגהאם ואוניברסיטת ליסבון. מאז 2017 היא מנהלת את הפלנטריום "Public Space". יחד עם , היא מפרסמת את פודקאסט האסטרונומיה "Das Universum" (בעברית: היקום).

## ספרים
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר הפלנטריום "המרחב הציבורי"

## הערות שוליים

קטגוריה:אסטרונומיות
קטגוריה:סופרים אוסטרים
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת וינה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת וינה
קטגוריה:מדענים אוסטרים
קטגוריה:מגישי פודקאסטים
קטגוריה:אוסטריות שנולדו ב-1978
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1978
מוכוואר

**מוּכַּווַאר** (בערבית: **مكوار**; ידוע גם בשמות **מגרסם**, **ג'זירת מגרסם** או **ג'בל מגרסם**) הוא אי לא מיושב בים סוף מול חופי מדינת אל-בחר אל-אחמר בסודאן, מדרום למפרץ דונגונאב. ביחד עם המפרץ האי הוא חלק מפארק לאומי ימי של סודאן. פארק זה, יחד עם הפארק הלאומי הימי סנגניב (המכיל אטול ששוכן דרומית לאי ולמפרץ), הוכרזו כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו ב-2016.

אורך האי כ-12 קילומטרים ורוחבו כ-3 קילומטרים, ושיא גובהו בגבעה בגובה 94 מטרים. האי סלעי, עם מספר צוקים תלולים המורכבים מאבן חול, שככל הנראה נשחקו מגשמים כבדים לאורך השנים. אין בו כמעט צמחייה בכלל למעט כמה מנגרובים בקצהו הדרומי, ובקצהו הצפוני יש שונית.

בהסבר להכרזה נכתב כי 

האי, המפרץ ואיונים בקרבתם הוכרזו כאזור ציפורים בעל חשיבות על ידי ארגון BirdLife International בשל היותם אתרי מחיה ורבייה משמעותיים של מספר מינים; באי נצפתה אוכלוסייה של כ-800 זוגות שחפית בנגלית ועוד כ-450 באיונים הקרובים, וכן רבייה של המינים שחפית שוניות, שחפית רסן ושחף כהה. בנוסף על הציפורים יש בחוף המזרחי של האי נקודת קינון חשובה של צב ים ירוק וצב ים קרני, אחת החשובות ביותר בים סוף.

## קישורים חיצוניים
* הפארק הלאומי הימי סנגניב והפארק הלאומי הימי דונגונאב-האי מוכּוואר באתר אונסק"ו 

## הערות שוליים

קטגוריה:אפריקה: איים
קטגוריה:איים בים סוף
קטגוריה:סודאן: גאוגרפיה
קטגוריה:אפריקה: פארקים לאומיים
קטגוריה:איים לא מיושבים
קטגוריה:אזור ציפורים בעל חשיבות
The Essential Tony Bennett

***The Essential Tony Bennett*** (בעברית: **טוני בנט החיוני**) הוא אלבום אוסף בן שני תקליטורים של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאו לאור ב-23 ביולי 2002 חברות התקליטים קולומביה, RPM ולגסי רקורדס.
## הפקה
*The Essential Tony Bennett* כולל שירים שהוקלטו לאורך הקריירה של בנט תחת חברת קולומביה רקורדס. שיריו שיצאו לאור בשנים 1970–1986 לא נכללו באלבום, כיוון שבתקופה זו בנט לא עבד עם חברת התקליטים. גרסה נוספת לאלבום כוללת ספרון באורך של 12 עמודים המציג מידע אודות הרצועות, תהליך כתיבתן, הפקתן, ותאריכי ההקלטה שלהן. בנוסף, הוא כולל גם תמונות של בנט באולפני הקלטות מתקופות שונות לאורך הקריירה שלו.

"AllMusic" תיאר את *The Essential Tony* כתיקייה המאגדת את אוסף השירים המצוינים של בנט שהוקלטו תחת חברת קולומביה רקורדס. בשנת 2008 יצאה לאור גרסה נוספת של אלבום האוסף, בת שלושה תקליטורים.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אוסף של טוני בנט
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומי ג'אז
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
עמר לחמנוביץ

**עמר לחמנוביץ** (נולד בח' בסיוון ה'תשל"ט, 3 ביוני 1979) הוא עיתונאי ומבקר ספרות ישראלי, המשמש כעורך הראשי של העיתון "ישראל היום".

## ביוגרפיה
לחמנוביץ נולד בראשון לציון להרצל ושרה לחמנוביץ, משפחה דתית לאומית. למד בבית הספר ממ"ד סיני בראשון לציון, ובתיכון למד באמי"ת גוש דן. בוגר מכינה קדם-צבאית יתיר. שירת בצה"ל כלוחם שריון בחטיבה 7.

החל את דרכו בתקשורת בישראל ב-2003, כמבקר אמנות בעיתון "מקור ראשון", ונמנה עם הצוות המייסד של מוסף הספורט בעיתון. לאחר מכן שימש חבר מערכת בחינמון שנפתח באותה תקופה ״ישראלי״, שם שימש עורך מדור הספורט ועורך מדור הספרים. עם סגירת "ישראלי" והקמת החינמון "ישראל היום" בשנת 2007, הצטרף לצוות העיתון, תחילה שובץ במדור הספורט, ולאחר מכן בצוות המוסף "ישראל השבוע". בהמשך ייסד את מדור הספרים של העיתון.

ב-2014 החל לשמש כעורך מוסף "ישראל השבוע".

ב-2013 זכה בפרס ברנשטיין על ביקורת ספרותית בעיתונות יומית.

ב-2016 החל לשמש יזם ומנהל אמנותי של פרס רמת גן למצוינות ספרותית.

בין הישגיו העיתונאים של לחמנוביץ: התחקיר על השיתוק בספריות הציבוריות בישראל, בו מנהלי ספריות טענו לחוסר שקיפות תקציבית לכאורה מצד המחלקה לספריות במשרד התרבות והעומד בראשה בועז דהן. חשיפה על הליך מינויו של שי ניצן לרקטור הספרייה הלאומית. כתבת שטח תחקירית על הבסיסים הנטושים ברמת הגולן.

ב-1 בפברואר 2022 עם פרישתו של בועז ביסמוט מתפקיד העורך הראשי של ״ישראל היום". מונה לממלא מקום העורך, ובהמשך החודש מונה לעורך הראשי.

הוא בוגר בהצטיינות של בית הספר לאמנות קמרה אובסקורה.

שימש כחבר המדור לספרות במועצה לתרבות ואמנות של משרד התרבות, חבר ועדת השופטים לפרס ע"ש דבורה עומר לספרות ילדים לשנת 2014, חבר ועדת השופטים של פרס ספיר לספרות לשנת 2015.

## חיים אישיים
לחמנוביץ נשוי לאורית, מנהלת הדרכה ברשת "ישרוטל", ואב לשלושה. מתגורר במודיעין. אחותו היא סגנית נשיא בתי משפט השלום במחוז דרום עדי איזדורפר.

## קישורים חיצוניים

* מבחן התולעת עם עמר לחמנוביץ, באתר "שימו לב", 11 בדצמבר 2018
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:מבקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:סגל מקור ראשון
קטגוריה:סגל ישראל היום
קטגוריה:זוכי פרס ברנשטיין
קטגוריה:בוגרי בית ספר סיני (ראשון לציון)
קטגוריה:בוגרי אמי"ת גוש דן
קטגוריה:בוגרי מכינות קדם-צבאיות
קטגוריה:בוגרי קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
נונאטאק וילן

[ממוזער| [מפה טופוגרפית של מרכז-מזרח האי ליווינגסטון.]]
[ממוזער| [מפה טופוגרפית של האי ליווינגסטון והאי סמית'.]]
**נונאטאק וילן** או **נונאטאק וילאן** (באנגלית: **Willan Nunatak**) הוא נונאטאק שאינו מכוסה קרח, במזרח האי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, אנטארקטיקה.

גובהו של הנונאטאק 400 מטרים מעל פני הים.

הנונאטאק מהווה חלק מקו פרשת הקרחונים שבין קרחון האנטרס ושדה השלג בלקן, שבחצי האי הרד.

אוכף וילן מקשר בין נונאטאק וילן לבין פסגת ברדיק הדרומית בכוון צפון-צפון מזרח לנונאטאק וילן.

נונאטאק וילן מקושר לנונאטאק קסטילו ולבקע צ'ארואה ולרכס צ'רואה לכיוון מערב.

נונאטאק וילן ממוקם 890 מטרים מזרחית לנונאטאק קסטילו;

נונאטאק וילן ממוקם 4.66 קילומטרים מזרחית - דרום-מזרחית לגבעת סינמורץ;

נונאטאק וילן ממוקם 2.36 קילומטרים דרומית - דרום-מערבית לפסגת ברדיק;

נונאטאק וילן ממוקם 4.96 קילומטרים מערבית - צפון-מערבית מהר פריזלנד;

הנונאטאק ממוקם 4.63 קילומטרים צפונית - צפון-מערבית מסלע סטאמבולוב ו-3.21 קילומטרים צפונית - מזרחית מפסגת נייפייר.

## היסטוריה
הנונאטאק מופה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968. מיפוי נוסף נערך על ידי סוקרים ספרדים בשנת 1991, ועל ידי סקר טופוגרפי בולגרי בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1995–1996, וכן בשנת 2005 ובשנת 2009.

הנונאטק קרוי על שמו של הגאולוג מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי רוברט צ'ארלס ריצ'רד וילן (Robert Charles Richard Willan), אשר היה אחראי על חקר חצי האי הרד, החל משנת 1985.

שם הנונאטאק אומץ רשמית ב-13 במאי 1991.

## קישורים חיצוניים
* נתונים כלליים
* נונאטאק וילן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

## הערות שוליים

וילן
פרס סמי מיכאל

**פרס סמי מיכאל** הוא פרס ישראלי ליחידים התורמים לחברה בכל הקשור לצמצום פערים חברתיים ולמתן שוויון הזדמנויות.

## על הפרס
פרס סמי מיכאל לשוויון ולצדק חברתי ניתן ליחידים התורמים לחברה בתחומים הקשורים לצמצום פערים ולמתן שוויון הזדמנויות. מטרת הפרס היא להוקיר ולעודד תרומה לחברה שוויונית וצודקת.

טקסי פרס סמי מיכאל נערכים במקביל ליום זכויות האדם הבינלאומי שמצוין ברחבי העולם מדי שנה ב-10 בדצמבר.

הפרס לשנת 2016 הוענק על ידי עמותת סמי מיכאל הפועלת להפצת יצירתו של סמי מיכאל, המשקפת את הרב־גוניות והפלורליזם בחברה הישראלית – ומעודדת מחקר אקדמי ושיח ציבורי בתחומים אלה בטקס שנערך בחיפה בשיתוף עם העמותה לתולדות חיפה.

מאז שנת 2018 מוענק הפרס על ידי עמותת סמי מיכאל בשיתוף עם אוניברסיטת בן-גוריון, מכון הקשרים לחקר הספרות והתרבות העברית והישראלית והחוג למזרח־התיכון והטקסים נערכים בבאר שבע.

## הזוכים בפרס
* 2017 – שולה מולא, ראונק נאטור, יואב ללום. שווי הפרס עמד על 21 אלף ש"ח שחולק שווה בין הזוכים.
* 2018 – שלמה סבירסקי, גדיר האני, קלרה יונה משומר.
* 2019 – סמי סמוחה, אבתיסאם מראענה-מנוחין, נטע אלקיים.
* 2020 – אור-לי ברלב, זאב דגני, איאת אבו שמיס, הדס תגרי, הקבוצה למאבק בתאונות בניין ותעשייה.
* 2021 – חנה קים, ניהאיה דאוד, ריקי כהן-בנלולו.
* 2022 – דב חנין, נעמה קטיעי ודוד מזרחי.
* 2023 - פרופ' יוסי דהאן, ראדה זועבי, אבי דבוש
* 2024 - מיכאל ספרד, פרופ' ורד סלונים, אסתי שושן

## קישורים חיצוניים
* 
* אתר עמותת סמי מיכאל
* עמותת סמי מיכאל בפייסבוק
* 

## הערות שוליים

סמי
קטגוריה:זוכי פרס סמי מיכאל
חוסה דה לה טורה

**חוסה דה לה טורה** (בספרדית: **José de la Torre**; ) היה שחקן ספרדי.

## ביוגרפיה
חוסה דה לה טורה סיים את לימודיו באוניברסיטה הפרטית לאמנויות הדרמה של מאלגה, "Escuela Superior de Arte Dramático". אחר כך למד תיאטרון במדריד. לאחר שסיים את לימודיו, הוא שיחק בתחילה אך ורק בתיאטרון, בהפקות ספרדיות שונות, כמו "Lunas Viejas" מאת אלנה סנטוס, ו-"Cuento de Navidad", בבימוי כריסטינה גרסיה פינטו ופבלו גרסיה. הופעה בולטת נוספת של דה לה טורה הייתה במחזה "שיקגו" של סיליה דולצ'י, איתה עבד גם במחזה "Paisaje Con Argonautas".

הופעת הבכורה שלו כשחקן הייתה בשנת 2017, כששיחק ללא קרדיט בסדרת הטלוויזיה "Servir y proteger". בשנת 2019 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הספרדית "טוי בוי", לצד חסוס מוסקרה.

מת ממחלה ממארת שאובחנה זמן קצר לפני מותו.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני תיאטרון ספרדים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1987
קטגוריה:ספרדים שנפטרו ב-2024
בלה בראט

**בלה בראט** ((במקור **פרוינד**, בהונגרית: **Barát Béla**; טימישוארה, 27 בספטמבר 1888 – בודפשט, 20 בינואר 1945) היה אדריכל יהודי-הונגרי, סופר והיסטוריון בנושאי אמנות.

## קורות חיים
ב-1910 קיבל בלה בראט תואר באדריכלות באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה וארבע שנים לאחר מכן קיבל דוקטורט בתולדות האמנות באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בין השנים 1912 לבין 1945, היה שותף במשרד עם האדריכל אדה נובאק, ויחד תכננו שכונות, בתי ספר (בקישפשט, בצ'ונגרד, במוהאץ') ובתי דירות. היצירה העיקרית שלהם היא בית המגורים גיאורגיה (בית דירות בבודפשט, רובע 7. בפינת Károly körút ו-Rákóczi út, כלומר ליד מלון אסטוריה. הפרויקט הוקם משילוב של שני מבנים בכתובת זו) הארכיטקטורה המודרנית של הפרויקט עוצבה על ידי אדריכל שלישי בשם דז'ה הילטי. בראט כתב עבודות משמעותיות גם כהיסטוריון אמנות. הוא היה עורך שותף של "הלקסיקון הטכני" ושל "תולדות האמנות", בהוצאת שלישית העורכים בראט – אבּר – טקאץ'. הוא היה שותף גם ללקסיקון האמנות בעריכת לאסלו אבר.

## משפחתו
בראט נולד במשפחה יהודית כבנם של ארמין בראט (1860–1937) עיתונאי, מתרגם ושל יוליאנה רוט (1856–1939) סבו וסבתו מצד אביו היו מור פרוינד ופאולה טדסקו, וסבו וסבתו מצד אמו היו אלברט רוט וארז'בט (אליז) ויפלר. אחותו הייתה אירן בראט (1890–1972) רופאת ריאות עטורת פרס המדינה.

## עבודותיו
### בנייניו
* שיכון OTP אלברטפלבה (1929–1930)
* וילה ברחוב רזדה (1931)
* בניין דירות גיאורגיה. בודפשט רובע 7 (1935)

### כתביו
* מבנה וצורה באדריכלות הרומנית בדרום צרפת. עבודת דוקטורט אוניברסיטאית. (בודפשט, 1914)
* אמנות העתיקות (בודפשט, 1926)
* ההיסטוריה של האמנות . עם לאסלו אבר וזולטן טאקאץ' פלווינצ'י. (בודפשט, 1926; מהדורה שנייה מורחבת ומשופרת: 1934; מהדורה שלישית מורחבת ומשופרת: 1940; מהדורה דומה: 1993. לאחר מילה: Csaba Sík)
* ספר האומנויות היפות. עורך עם אחרים (בודפשט, 1940; מהדורה דומה: 1999)

## לקריאה נוספת
* Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967).
* לקסיקון אמנות 1. A-K (בודפשט, 1935)
* נקודת שם
* עשרים מבנים חשובים בבודפשט, שתוכנן על ידי אדריכלים יהודים הונגרים (mazsihisz.hu)
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלים יהודים הונגרים
קטגוריה:חוקרי תולדות האמנות יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:היסטוריונים שנספו בשואה
קטגוריה:סופרים ומשוררים שנספו בשואה
קטגוריה:משפחת בראט
קטגוריה:טימישוארה: יהודים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1888
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1945
חסוס מוסקרה

**חסוס מוסקרה ברנאל** (בספרדית: **Jesús Mosquera Bernal** הגייה: xe.ˈsus̬ mos.ˈkɛ.ɾa βɛɾ.ˈnal] ; נולד ב-23 בפברואר 1993) הוא כדורגלן עבר ושחקן קולנוע וטלוויזיה ספרדי.

## קריירה ככדורגלן
מוסקרה נולד בעיירת החוף הדרומית פואנחירולה, במחוז מאלגה. הוא שיחק כמגן מרכזי והחל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל מאלגה, בגיל 12. הוא שיחק בליגה הנמוכה של המועדון האנדלוסי, ומשם עבר לשחק באתלטיק בילבאו בגיל 16 ואף דחה הצעות ממועדונים גדולים כמו ריאל מדריד ואתלטיקו מדריד. זמן קצר לאחר מכן, בגיל 18, חזר למאלגה, ונרשם לקבוצת המילואים של מאלגה. לפני שפרש מכדורגל, שיחק במועדונים Betis B ו-Antequera.

## קריירה כשחקן
לאחר שהתגלה בחדר כושר במאלגה, מוסקרה נבחן לתפקיד במה שהיה הופעת הבכורה שלו במשחק. מפיקי הסדרה "טוי בוי" ראו בו פוטנציאל לכוכבות, מה שהוביל אותו לתפקיד הראשי בסדרה במקום קטעי ביט שאליהם לוהק בתחילה.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1993
KeePassXC

**קיפס אקס סי** (באנגלית: **KeePassXC**) הוא מנהל סיסמאות מבוסס קוד פתוח ונכתב בשפת C++.

הכלי מאפשר לאחסן סיסמאות של יישומים שונים ולייבא אותם בעת הצורך, נבנה באמצעות ספריות Qt5 וזמין להורדה במערכות הפעלה שונות כגון: Linux, Windows, Mac OSX.

הכלי פותח על ידי צוות פיתוח קהילתי ושוחרר בגרסה ראשונה בתאריך 2 במאי 2012.

## ראו גם
* סיסמה
* קריפטוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנה חופשית
מריה פורטוני

**מריאנו פורטוני** (בספרדית: **Mariano Fortuny**; 11 ביוני 1838 – 21 בנובמבר 1874) היה הצייר הספרדי המוביל בתקופתו, בעל מוניטין בינלאומי. הקריירה הקצרה שלו כללה יצירות במגוון נושאים נפוצים באמנות התקופה, כולל המשיכה לנושאים אוריינטלים, ציור ז'אנר היסטורי, ציור צבאי של התפשטות הקולוניאלית הספרדית.

## ביוגרפיה
הוא נולד בראוס, עיר ליד טרגונה, בקטלוניה, ספרד. אביו נפטר כשהיה תינוק, ואמו כשהיה בן 12. לפיכך, מריה גדל על ידי סבו, יוצר ארונות שלימד אותו להכין פסלוני שעווה. בגיל 9, בתחרות פומבית בעירו, צייר, מורה ופטרון מקומי, דומנק סובראנו, עודד אותו ללימוד נוסף. בגיל 14 עבר לברצלונה עם סבא שלו. הפסל Domènec Talarn הבטיח לו פנסיה שאפשרה לו ללמוד בבית הספר לאמנויות ואומנות בברצלונה. הוא למד במשך ארבע שנים אצל קלאודי לורנזלה ופאו מילה וב־1857 זכה במלגה שזיכתה אותו בשנתיים של לימודים ברומא החל משנת 1858. שם למד רישום וסגנונות מפוארים, יחד עם ג'וזפ ארמט וריקרדו דה מדרסו.

ב-1859 הוא נקרא על ידי ממשלת מחוז ברצלונה לצייר את קרבות המלחמה הספרדית-מרוקאית. הוא נסע למרוקו מפברואר עד אפריל של אותה שנה, עשה סקיצות של נופים וקרבות, אותם הראה במדריד ובברצלונה כשחזר. אלה ישמשו לו מאוחר יותר כסקיצות ראשוניות ליצירה המונומנטלית שלו, הקרב על טטואן, במוזיאון הלאומי לאמנות של קטלוניה.

בשנת 1870 עברו האמן ומשפחתו לגרנדה. במקור, זה היה אמור להיות שלב בטיול תיירותי מורחב ביישובים שונים באנדלוסיה. עם זאת, לאחר שהגיע לגרנדה, פורטוני חש כי זה מקום להתיישב בו ולעבוד. הם הגיעו בקיץ 1870 ונשארו עד סתיו 1872 - שהות של כשנתיים וחצי. לפי כמה מהביוגרפים שלו, פורטוני הקים בגרנדה אטלייה. המיקום המדויק שלו לא ברור.

מאז ימי ולסקס הייתה מסורת בספרד של הנצחת קרבות וניצחונות בציורים מונומנטליים. על בסיס חוויותיו, פורטוני הוזמן על ידי מועצת מחוז ברצלונה לצייר דיורמה בד גדולה של לכידת המחנות של מולי אל עבאס ומולי אל חאמד על ידי הספרדים. הוא התחיל את הציור של קרב טטואן על בד באורך 15 מטרים; אבל אף שעבד עליו לסירוגין במהלך העשור הבא, הציור מעולם לא הסתיים.

ההשפעה הגדולה יותר של מסעו במרוקו היה המשיכה שלו לאחר מכן לנושאים האקזוטיים של מרוקו. הוא צייר יחידים וגם סצנות מדומיינות.

הוא ביקר בפריז ב-1868 וזמן קצר לאחר מכן התחתן עם ססיליה דה מדרסו, בתו של פדריקו דה מדרסו, שהפך לאוצר של מוזיאון הפראדו במדריד. ססיליה הייתה אחות של חברו של פורטוני, האמן האוריינטליסטי, ריקרדו דה מדרסו, שליווה בעבר את פורטוני במסעות באירופה. לפורטוני ולססליה נולד בן, מריאנו פורטוני, שהפך למעצב אופנה ושטיחים ידוע. ביקור נוסף בפריז ב-1870 ולאחריו שהה שנתיים נוספות בגרנדה.

הוא חזר לרומא, שם מת באופן פתאומי משהו ב-21 בנובמבר 1874, מהתקף של מחלת המלריה, שחלה בזמן שצייר בנאפולי ובפורטיצ'י בקיץ 1874.

לאחר מותו של פורטוני, גיסו, ריקרדו דה מדרסו, טיפל בסטודיו שלו. קטלג את יצירותיו וארגן אותן למכירה פומבית. 

אחד מתלמידיו של פורטוני היה אטיליו סימונטי.

## גלריה

File:MARIANO FORTUNY - La Odalisca (Museo Nacional de Arte de Cataluña, 1861. Óleo sobre cartón, 56.9 x 81 cm).jpg|האודליסק, 1861

File:Marià Fortuny i Marsal Bullfight.jpg|פיקאדור פצוע במלחמת שוורים, 1867

File:Fortuny El col·leccionista d'estampes I.jpg|אספן הדפוס, 1863

File:Marià Fortuny - Moroccan Horseshoer - Google Art Project.jpg|פרש מרוקאי, 1870

File:El venedor de tapissos.jpg|מוכר השטיחים, 1870

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים ספרדים
קטגוריה:ילידי 1838
קטגוריה:נפטרים ב-1874
Song & Dance

***Song & Dance*** (בעברית: **שִׁיר & רִקוּד**) הוא אלבום מחזמר שהולחן והופק על ידי אנדרו לויד ובר, נכתב על ידי דון בלאק והוקלט על ידי ויין סליפ ושרה ברייטמן. אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1984, בהוצאת חברת התקליטים רילי יוזפול רקורדס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "שיר וריקוד" .

"שיר וריקוד" הוא מחזמר המורכב משתי מערכות, האחד מסופר כולו ב"שיר" ואחד כולו ב"ריקוד", הקשור יחדיו בסיפור אהבה מאחד.

## רקע
מערכת ה"שיר" ("Song") נכתבה במיוחד עבור מרטי ווב, והוצגה בפסטיבל סידמונטון בקיץ 1979. לאחר מכן, היא הוקלטה ושודרה כספיישל טלוויזיוני באורך שעה על ידי ה-*[[BBC]]* בינואר שלאחר מכן. מערכת ה"ריקוד" הוקלטה ב-1978, וכמעט שולבה ב"קאטס". רצף הפתיחה שימש כמוזיקת הנושא לתוכנית, *The South Bank Show*. המפיק קמרון מקינטוש הציע לשלב את שתי המערכות בשם אחד: "שיר וריקוד", כדי להכיר בהיבט העיקרי של כל מערכה, ולהגדיר את היצירה כ"קונצרט לתיאטרון".

כל השירים של התקליטור הראשון הוקלטו על ידי שרה ברייטמן, בעוד שהתקליטור השני הוקלט על ידי אמנים שונים.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פסקולים מ-1984
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אנדרו לויד ובר
קטגוריה:אלבומי חברת רילי יוזפול רקורדס
Requiem (אלבום מחזמר)

***Requiem*** (בעברית: **רֶקוִיאֶם**) הוא אלבום מחזמר שנכתב, הולחן והופק על ידי אנדרו לויד ובר והוקלט על ידי פלאסידו דומינגו, שרה ברייטמן ולורין מאזל. אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1985, בהוצאת חברת התקליטים רילי יוזפול רקורדס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "רקוויאם".

"רקוויאם" הוא יצירה פרי עטו של המלחין הבריטי לויד ובר למילות הרקוויאם הקתולי.

אלבום המחזמר נמכר בלמעלה מ-300,000 עותקים בבריטניה וקיבל את תואר הפלטינה מטעם איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI) בשנת 1985.

## רקע
ה"רקוויאם" הולחן בשנת 1984–1985 והוקדש לזכר אביו של אנדרו לויד ובר, ויליאם לויד ובר, שנפטר בשנת 1982. מלבד מות אביו, סיפקה השראה לכתיבת הרקוויאם כתבה שקרא לויד ובר, ובה סיפור על ילד מקמבודיה שעמד בפני הדילמה להרוג את אחותו שזנתה או להתאבד, וכן מותו של עיתונאי שראיין את לויד ובר. היה זה אתגר בשביל לויד ובר להלחין יצירה "רצינית", כאשר עסק בדרך כלל במחזות זמר פופולריים. ביצירה ניכרים באמת השפעות פופ, אולם היא מורכבת משאר יצירותיו של לויד ובר.

גרסה ראשונה של היצירה בוצעה בשנת 1984 בפסטיבל סיידמונטון, אך הבכורה של הרקוויאם המלא והמתוקן הייתה כמה חודשים לאחר מכן, ב-25 בפברואר 1985 בכנסיית סנט תומאס בניו יורק. המנצח בביצוע הבכורה, ולאחר מכן בהקלטה של הרקוויאם היה לורין מאזל, הסולנים היו: פלאסידו דומינגו ושרה ברייטמן (אשתו של לויד ובר באותה העת).

## רשימת רצועות

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פסקולים מ-1985
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני אבי רוד
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אנדרו לויד ובר
קטגוריה:אלבומי חברת רילי יוזפול רקורדס
עדות מאונס

**עדות מאונס** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1984 בבימויו של רפאל רביבו, עם ענת עצמון ואורי גבריאל בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על אישה גרושה שעומדת להעיד במשפט נגד אנס שתקף את שכנתה, אולם אחיו העבריין מאיים על חייה ועל בנה.

בסרט יש סצנה של אונס אלים (שלמה תרשיש ועירית פרנק) ועירום (ענת עצמון).

הסרט זכה לביקורות מעורבות.

## תקציר העלילה
דוד (שלמה תרשיש) תוקף את בטי (עירית פרנק) בדירתה ומבצע בה אונס אלים. היא זועקת לעזרה ובסיום היא מקיאה על פניו. דוד יורד במהירות במדרגות ובפתח הבית הוא נתקל ברונית שמתבוננת בו ושומעת את הזעקות של שכנתה.

רונית גלבוע (ענת עצמון) גרושה מאבנר (נתן דטנר) ומגדלת לבדה את בנם המשותף בן התשע דני (איתי קרן). לפרנסתה היא עובדת כמדריכה בסטודיו לבלט. קצין המשטרה פקד רמי (צדוק צארום) מגיע לסטודיו ואומר לה כי דוד עצור וכי עדותה חשובה מאוד להרשעתו, ורונית לא מהססת ומגישה עדות בכתב למשטרה.

דני קשור מאוד לאמו ומתנגד בתוקף ליחסיה עם אשר (אבי קליינברגר) שעובד כמנתח פלסטי. רונית רוצה לפתוח פרק ב' בחייה ודני מתנגד בתוקף ובורח מהבית לאביו אבנר המתגורר עם בת זוג (קרוליין לנגפורד).

גבי (אורי גבריאל) הוא אחיו של דוד שעצור באבו כביר. הוא מגיע אליו עם עורך הדין בלקין (מוסקו אלקלעי) שמודיע כי הכל תלוי בעדותה של רונית וכי על גבי לשכנע אותה לבטל את עדותה.

גבי הוא בעל מוסך מכוניות מפוקפק ועסק לרכבים משומשים אותו הוא מנהל בעזרת עוזרו הראשי איציק (דליק ווליניץ). בתחילה הוא מציע לרונית מכונית במצב טוב במחיר אטרקטיבי אך היא מבינה את כוונתו ודוחה אותו, ומכאן מתחילה מסכת הטרדות ואיומים של גבי ואיציק. רונית מגישה תלונה במשטרה אבל פקד רמי מקבל את השגותיו של בלקין ומשחרר אותו.

מסכת ההטרדות נמשכת ומתעצמת ואשר מבקש מרונית לחזור מעדותה, וכאשר היא מסרבת הוא מנתק את הקשר ביניהם. גבי גם מאיים על דני, עוקב במכוניתו אחרי דני הנמלט במהירות ונופל ונפצע וגבי דורס את אופניו.

בטי נמצאת בפוסט טראומה ובדיכאון. היא נזקקת לתרופות רבות וגם רונית לא מצליחה לעודד אותה, ולבסוף נוטלת בטי כמות גדולה של תרופות ומתאבדת. עורך הדין בלקין מודיע בשמחה לגבי ודוד כי לאור התאבדותה של התובעת, המשפט יבוטל ודוד ישוחרר.

גבי רוצה כעת לנקום ברונית. הוא חודר לדירתה, כולא את דני בחדר ומתחיל לתקוף אותה במטרה לאנוס אותה כמו שעשה אחיו לבטי. היא נאבקת בו ודני מנסה לעבור מהחדר אל הסלון ולעזור לאמו אך הוא נתקע על המעקה. לבסוף לוקחת רונית כד מתכת והולמת בו מספר פעמים בראשו של גבי וגורמת למותו, ולאחר מכן היא מצליחה לשלוף את דני מהמעקה.

לבסוף רונית נעצרת ונידונה לשנת מאסר בפועל.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*עדות מאונס, בספר הקולנוע הישראלי

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1984

קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי פשע ישראליים
קטגוריה:אונס בקולנוע
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1984
ריקרדו דה מדרסו

**ריקרדו דה מדרסו** (בספרדית: **Ricardo de Madrazo**;  7 בפברואר 1852 – 18 באוגוסט 1917) היה צייר ספרדי ממשפחת האמנים מדרסו, הידוע בעיקר בזכות יצירותיו האוריינטליסטיות. הוא גם היה גיסו של הצייר הספרדי הגדול, מריה פורטוני, שהשפיע רבות על חייו ועל עבודתו.

## ביוגרפיה
ריקרדו דה מדרסו נולד במדריד למשפחה של אמנים בעלי רקע אצילי. סבו היה חוסה דה מדרסו, הצייר והמנהל של מוזיאון הפראדו; אביו היה פדריקו דה מדרסו, גם הוא צייר; דודיו היו לואיס דה מדרסו, צייר, פדרו דה מדרסו, מבקר אמנות וחואן דה מדרסו, אדריכל. אחיו היה ריימונדו דה מדרסו, גם הוא צייר. סבו מצד אמו היה תדיאוש קונה, צייר פולני. משפחת מדרסו תוארה כאחת משושלות הציור החשובות ביותר, ששלטה בציור של המאה ה-19 בספרד. 

הוא ואחיו, ריימונדו, למדו בתחילה אמנות מאביהם. מאוחר יותר הוא המשיך ללימודים רשמיים באקדמיה המלכותית לאמנויות יפות של סן פרננדו עם יואקים אספלטר והפסלים ריקרדו בלבר ופונסיאנו פונצ'אנו. 

בשנת 1866, הוא התיידד עם מריה פורטוני, שתהיה לו השפעה רבה על אמנותו וחייו. בשנה שלאחר מכן התחתן פורטוני עם אחותו, ססיליה דה מדרסו. הוא ליווה את משפחת פורטוני לטולדו, ואז נסע איתם לרומא, שם למד. מאוחר יותר, הוא ואחיו ריימונדו יעבדו בסטודיו של פורטוני. 

דה מדרסו ליווה שוב את פורטוני ומשפחתו כשעברו לפריז ובילה את זמנו בהעתקת יצירות בלובר ובמוזיאון לוקסמבורג. במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה, הוא וריימונדו חזרו לספרד והתיישב בגרנדה. מאוחר יותר הוא נסע למרוקו עם פורטוני, וחזר שוב לרומא. הוא נסע למרוקו פעם נוספת בעקבות מותו בטרם עת של פורטוני ב-1874.

לאחר מותו של פורטני, מדרסו טיפל בסטודיו שלו - קטלוג יצירותיו וארגון אותם למכירה פומבית בפריז. בינתיים, אחותו, ססיליה, הקדישה את שארית חייה לשימור זכר בעלה. 

לאחר מותו של פורטוני, עבר מדרסו בין פריז, מדריד וטנג'יר; חי בוונציה תקופה קצרה, התחתן ב-1884 ולבסוף השתקע במדריד ב-1885 והשתמש בה כבסיס לטיולים שנתיים לפריז ולוונציה.

לאחר שהתמקם במדריד, הוא החל להתמקד בפורטרטים, שהיו מומחיות של משפחת מדרסו. בין אלה שביקרו אותו בסטודיו היו המלכה מריה כריסטינה, הנדבן ארצ'ר מילטון הנטינגטון, אספן האמנות הצרפתי פול דוראן-רואל והנשיא ויליאם טאפט. הידע שלו באמנות עתיקה הפך אותו ליועץ מבוקש.

## גלריה

File:Ricardo de Madrazo y Garreta - Rest Halt for an Arab Caravan - Google Art Project.jpg|עצירת מנוחה של שיירת סוחרים ערבית, 1877

File:RMadrazo-Warrior.jpg|לוחם ערבי, 1878

File:RMadrazo-Moor.jpg|מור מהדרום, 1881

File:Manuel Allendesalazar y Muñoz de Salazar (Ricardo Madrazo).jpg|מנואל אלנדסלזאר

File:EnElPatioDeMadrazo.jpg|בחצר האחורית, 1893

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים ספרדים
קטגוריה:ילידי 1852
קטגוריה:נפטרים ב-1917
היום העולמי לאחווה האנושית

**היום העולמי לאחווה האנושית** הוא יום בין-לאומי שנקבע על ידי האו"ם ל-4 בפברואר ומטרתו קידום סובלנות רבה יותר בין התרבויות והדתות השונות. היום נקבע על ידי האו"ם ב-21 בדצמבר 2020, החלטה 75/200 – לראשונה בשיתוף של מצרים ואיחוד האמירויות הערביות, ובהמשך הזמינה העצרת הכללית של האו"ם את כל המדינות החברות בה וארגונים בין-לאומיים אחרים לציין את היום הזה.

היום העולמי לאחווה האנושית התקבל על ידי מנהיגים שונים בעולם. ראש הכנסייה הקתולית האפיפיור פרנציסקוס, השייח' אחמד א-טייב האימאם הגדול של אל-אזהר ונשיא ארצות הברית ג'ו ביידן תמכו ביוזמה.

## היסטוריה
במפגש בעיר אבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות, שהתקיים ב-4 בפברואר 2019, חתמו האפיפיור פרנציסקוס והשיח' אחמד א-טייב, על "מסמך האחווה האנושית לשלום עולמי וחיים משותפים", המסמך ידוע גם בשם "הצהרת אבו דאבי". הצהרה זו היוותה ההשראה להחלטה שקבעה את ה-4 בפברואר כיום האחווה הבין-לאומי. על בסיס המסמך של האחווה אנושית הוקמה גם הוועדה העליונה לאחווה האנושית. באיגרת האפיפיורית "Fratelli tutti", האפיפיור פרנציסקוס קובע שהכל נוצר בהשראת פגישתו עם השייח' אחמד אל-טייב.

## ציון היום
אירועי היום כוללים אירועים בהשתתפות המדינות החברות בעצרת הכללית של האומות המאוחדות (האו"ם), מנהיגים דתיים ונציגים מהחברה האזרחית בנוסף ל"פרס זאיד לאחווה אנושית", המוענק ליחידים או ישויות מכל מקום בעולם על תרומתם העמוקה לאחווה האנושית.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מועדי האומות המאוחדות
מלכת הלבבות (שיר של אסאלה)

**מלכת הלבבות** (מוכר כ"**אני מלכת הלבבות**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הדרוזית-ישראלית אסאלה. השיר יצא לאור בשנת 2003, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ, כסינגל מתוך אלבום הבכורה שלה, מלכת הלבבות. במרוצת השנים, הוקלט השיר עשרות פעמים ובוצע בידי עשרות מוזיקאים שונים, כדוגמת רינת בר (שהקליטה אותו פעמיים), גלית סדן, שרי סולטאן, אופיר יצחקי, שונטל, וכולי.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי יוסי גיספן והולחן על ידי עדי לאון. האודיו הרשמי של "מלכת הלבבות" הועלה ליוטיוב ב-18 בדצמבר 2013, כעשור לאחר יציאתו המקורית של השיר. הוא הצליח לצבור כחצי מיליון צפיות ונחשב לנצפה ביותר של אסאלה. גרסתה של רינת בר ל"מלכת הלבבות" הצליחה לצבור למעלה מ-2.2 מיליון צפיות.

הופעתה של אסאלה עם "מלכת הלבבות" בתוכנית הטלוויזיה "אייל גולן קורא לך" פורסמה בשנת 2020.

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על מלכות
ארמין בראט

**ארמין בראט**, (במקור **פרוינד**, בהונגרית: **Barát Ármin**; אילאבה, 7 ביולי 1860 – בודפשט, 26 בפברואר 1937)  היה סופר יהודי-הונגרי, עיתונאי, מתרגם, בעל תואר "יועץ חצר המלך" (1905).

## ביוגרפיה
ארמין פרוינד החל את דרכו כעיתונאי בעיר ארד, ולאחר מכן עבר לטימישוארה כמנסח והפך לעורך של "טמשווארר צייטונג" (Temesvarer Zeitung), עיתון בשפה הגרמנית שהופיע בעיר במשך כ-100 שנים, בין השנים 1852 ועד 1948. בין השנים 1905–1915 עבד בלשכת העיתונות של משרד ראש הממשלה בבודפשט ובין השנים 1911–1915 עמד בראשה. הוא פרש לגמלאות ב-1915. בראט היה חבר מייסד של "אגודת העיתונאים הלאומית של עיתונאי ערי השדה" ושל "אגודת יאנוש אראן" בטמשוואר והוא המשיך בעבודתו העיתונאית בהונגרית ובגרמנית. הוא תרגם את שיריהם של היינריך היינה ושל ניקולאוס לנאו להונגרית ואת שיריהם של יאנוש אראן, יוז'ף קיש ומיהאי טומפה לגרמנית.

## משפחתו
בראט שנולד במשפחה יהודית הוא בנם של מור פרוינד ושל פאולה טדסקו. אשתו הייתה יוליאנה רוט (1856–1939).

ילדיהם היו בלה בראט (1888–1945), אדריכל, סופר והיסטוריון אמנות, ואירן בראט (1890–1972) רופאת ריאות ופאולה בראט מורה.

## עבודותיו העיקריות
* גיבוש משחק הבמה ההונגרי בטימישוארה (טימישוארה, 1896)
* חמישים שנות ההיסטוריה של בנק החיסכון הראשון בטימישוארה . 1846–1895. עם אגושטון שטולץ (טימישוארה, 1896, פורסם גם בגרמנית)
* Zwanzig Tage in Paris. Reise- und Austellungs-Skizzen (Temesvár, 1901) (עשרים ימים בפריז)
* Die königliche Freistadt Temesvár. Eine monographische Skizze (Temesvár, 1902)
* Von der Nordsee bis zum Bosporus (Temesvár, 1906 (מהים הצפוני עד לבוספורוס)

### תרגומיו
* לנאו, ניקולאוס: שירי אהבה. (בקשצ'אבה, 1918)
* לנאו, ניקולאוס: שירה (בודפשט, 1923)
* היינה, היינריך: ספר שירים. Buch der Lieder (בודפשט, 1923).

## לקריאה נוספת
* Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967)
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. ארמין בראט
* נקודת שם
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:משפחת בראט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1860
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1937