open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דוד משולם

**דוד משולם** (25 במאי 1930 – 4 באוגוסט 1987) היה פסל וצייר ישראלי.

## ביוגרפיה
נולד בקיוסטנדיל, בולגריה, ועלה לישראל לבדו כמדריך בשומר הצעיר בשנת 1948. לחם ונפצע קשה בדרדרה, במלחמת העצמאות.

בתום שירותו הצבאי החל ללמוד פיסול במדרשה לאמנות בתל אביב, אצל הפסל משה שטרנשוס, מאנשי קבוצת האמנים "אופקים חדשים", ולאחר מכן המשיך ללימודי ציור במכון אבני, בין היתר אצל הציירים יחזקאל שטרייכמן ואביגדור סטימצקי.

בתחילת שנות ה-60 נסע לפריז והמשיך בלימודי האמנות בבית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות ("הבוז-אר של פריז"), שם הציג במספר תערוכות, בין היתר בבינאלה של פריז ב-1961 וב-1963, בסלון הסתיו בשנת 1963 ובסלון הצייר הצעיר בשנת 1964.

במקביל, הציג בין השנים 1959–1964 שש תערוכות יחיד בגלריה לאמנות כ"ץ בתל אביב וכן בתערוכה הכללית של אמני ישראל במוזיאון תל אביב לאמנות.

בשנת 1966 הציג תערוכת יחיד במוזיאון בית דיזנגוף, ובשנת 1970 שב להציג בפריז בגלריית Serret-Fauveau.

לאורך שנות ה-60 וה-70 לימד ציור ומלאכה בבית ספר היסודי "יוסף הגלילי" בתל אביב, וכן לימד ציור ופיסול במוזיאון תל אביב בחוגים לילדים. בשנות ה-80 לימד ציור במכון אבני ובחוגים פרטיים בביתו. עסק בהוראה וביצירה, וכן המשיך להוציא לאור ספרי אמנות, עד לפטירתו בשנת 1987.

### תערוכות קבוצתיות נוספות
* **סמלים ודמיון**, עמותת הציירים והפסלים, תל אביב, 1972
* **תערוכת הגרפוטק הישראלי**, ספרית שער ציון, בית אריאלה, תל אביב, 1979
* **בית פתוח ותערוכת אמנות**, בית משפחת ד'לוגוף, ניו יורק, ארצות הברית, 1980
* **אוסף רוז'ה ואריה דוברון**, מוזיאון יד לבנים, פתח-תקוה, 1982 ו-1983
* **יוליפו 87**, יפו, 1987
* **בריאות ואריכות ימים – גילויי הומור באמנות הישראלית**, ספרית שער ציון, בית אריאלה, תל אביב, 1990
* **העשור הראשון – הגמוניה וריבוי**, המשכן לאמנות על שם חיים אתר, קיבוץ עין חרוד, 2008
* **מקרר 3**, סטודיו "המקרר", תל אביב, 2019

### ספריו
משולם פרסם שישה ספרים בנושא אמנות:
* **ציורים 1960 – 1968 (אלבום רפרודוקציות)**, תל אביב: צפורה ראובן, 1969
* **פסלים ורישומים (אלבום פיסול)**, תל אביב: כתובות, 1970
* **רישומים**, תל אביב: שער פאר, 1972
* **רבע אור על חצי צל (רישומים)**, תל אביב: יהודית, 1977
* **Posteriors**, תל אביב: לוין, 1983
* **פרופיל שמאל**, תל אביב: ציפורה ראובן, 1987

## סגנון אמנותי
רוב יצירתו של משולם היא בסגנון סוריאליסטי. הוא השתייך לדור הציירים "הפיגורטיביים החדשים" של שנות ה-50, וביסס את דמות האדם ביצירותיו על סגנון ההולם סיטואציה מסוימת, דבר שאפשר לו לפתח סיטואציות הנעות בין הקומי, הטראגי והאבסורדי. הוא נותר נאמן לסגנון זה גם מעבר לתמורות סגנוניות ולתמורות קיצוניות בתפיסה הציורית עצמה.

עם עזבונו האמנותי של דוד משולם נמנים כאלף ציורים, פסלים וליטוגרפיות, וכן ספרים ואלבומים של יצירותיו.

## פרסים
משולם זכה על יצירותיו בפרס דיזנגוף לציור בשנת 1963, וכן בפרס אויגן קולב לגרפיקה ישראלית מטעם מוזיאון תל אביב לאמנות בשנת 1965.

## קישורים חיצוניים

* גדעון עפרת, יוחזר דוד משולם לתודעה!, מתוך המחסן של גדעון עפרת, 10 באפריל 2012
* 
* עמוד פייסבוק המוקדש ליצירתו של דוד משולם

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס דיזנגוף
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
לינדה ג'יווין

**לינדה ג'יווין** (באנגלית: **Linda Jaivin**; נולדה ב-27 במרץ 1955) היא סינולוגית וסופרת ומתרגמת יהודייה אוסטרלית ילידת ארצות הברית.

## ביוגרפיה
לינדה ג'יווין נולדה בניו לונדון, קונטיקט, למשפחה יהודית. הסבים שלה היו פליטים יהודים מהאימפריה הרוסית, שהיגרו לארגנטינה ולארצות הברית.

העניין שגילתה בסין ובשפות סיניות הוביל אותה ללימודים בתחום, באוניברסיטת בראון. ב-1977 עברה לטאיוואן, כדי להעמיק את ידיעותיה וב-1979 עברה להונג קונג. עבודתה הראשונה הייתה עריכת תוכני ספרים עבור הוצאת אוניברסיטת אוקספורד. בהמשך היא עבדה עבור המגזין Asiaweek, שם הכירה מלומד אוסטרלי בשם Geremie Barmé, איתו התחתנה בהמשך. בני הזוג עברו, ב-1986, לקנברה, אוסטרליה.

## מיצירותיה
### ספרות יפה
* 1995, Eat Me **אכלו אותי**
* 1996, Rock 'n' Roll Babes from Outer Space **בחורות רוקנרול מהחלל החיצון**
* 2006, The Infernal Optimist **האופטימיסט התופתי**
* 2009, A Most Immoral Woman **אישה הכי לא מוסרית**
* 2012, Dead Sexy: The Wicked Story **מת סקסי: הסיפור המרושע**
* 2014, The Empress Lover **מאהב הקיסרית**
* 2014, Miles Walker, You're Dead **מיילס ווקר, אתה מת**

### ספרי עיון
* 2001, The Monkey and the Dragon: A True Story About Friendship, Music, Politics and Life on the Edge, **הקוף והדרקון: סיפור אמיתי על חברות, מוזיקה, פוליטיקה והחיים על הקצה**
* 2012, Confessions of an S & M Virgin, **וידויים של בתולה S & M**
* 2013, In Praise of a Plural World, **בשבחו של עולם רבים**
* 2014, Beijing, **בייג'ינג**
* 2021, The Shortest History of China, **ההיסטוריה הכי קצרה של סין**, תורגם לעברית מאנגלית על ידי תום דולב והופיע בהוצאת דביר ב-2022.

## קישורים חיצוניים
* 

* לינדה ג'ווין בראיון עיתונאי 

קטגוריה:סופרים יהודים אוסטרלים
קטגוריה:מתרגמות יהודיות
קטגוריה:סופרות אוסטרליות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בראון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בראון
קטגוריה:ילידות 1955
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1955
היאנגה אמבוק

**היאנגה מנאנגה אמבוק** (בצרפתית: **Hianga'a Mananga Mbock**; נולד ב-28 בדצמבר 1999 בברסט שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ברסט מליגת העל הצרפתית.

## קריירת מועדונים
אמבוק גדל במחלקות הנוער של AS ברסט וברסט. בשנת 2017 החל לשחק בקבוצת המילואים של ברסט. ב-20 באוקטובר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון על מץ במסגרת גביע הליגה הצרפתית לעונת . ב-23 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, בתיקו 1-1 נגד נאנט במסגרת המחזור ה-14 בליגה לעונת 2019/2020. ב-11 בינואר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 5-2 על טולוז במסגרת המחזור ה-20 בליגה.

ב-31 באוגוסט 2022 הושאל אמבוק למשך עונת  לקן מליגת המשנה הצרפתית. הוא ערך 24 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני ברסט
קטגוריה:כדורגלני קן
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1999
שומר הנצח

**שומר הנצח** (באנגלית: **The Guardian of Forever**) הוא פורטל זמן תבוני שהופיע לראשונה בפרק "The City on the Edge of Forever" בסדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים". מאז הופיע לראשונה בפרק זה, היו לו הופעות רבות בספין אופים, מחוות ופרודיות.

### מקורות בדיוניים
ביקום של מסע בין כוכבים, ניתוח של ההריסות בעולם הבית של שומר הנצח מרמז כי השומר הוא בן מיליארדי שנים, אבל אף אחד לא יודע מי בנה אותו. הוא מסוגל לענות למי ששואל אותו שאלה, אך משמעותה של התשובה לא תמיד ברורה. לדוגמה: כאשר הוא נשאל האם הוא מכונה או יצור חי, הוא משיב: "שניהם, ... ואף לא אחד מהם". כאשר ספוק מגיב שאין כל סיבה לדבר בחידות, השומר עונה לו שהוא משיב באופן הטוב ביותר שיתאים ל"הבנה המוגבלת שלך". השומר יכול לזהות שינויים בציר הזמן, אך בדרך כלל מספק למשתמשים בו מעט עזרה בלהבין איך לשנות את ציר הזמן בחזרה. כאשר שינויים אלו מתרחשים, אלו אשר נמצאים בקרבתו של השומר מבודדים מההשפעות של השינויים בציר הזמן.

#### הופעות אחרות
לשומר הנצח הייתה הופעה נוספת על המסך, בפרק "*Yesteryear*" של "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה" (1973), שבה קולו של השומר בוצע על ידי ג'יימס דוהאן (שמגלם את סקוטי).

בשנת 2020 היווה שומר הנצח חלק מרכזי בעלילת הפרק הכפול "Terra Firma" בעונתה השלישית של הסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי". לאורך רוב הפרק מופיע שומר הנצח בדמות אנושית בשם קארל, לצד דלת, כשלקראת סוף הפרק מתגלה דמותו האמיתית של שומר הנצח ששולח את הקיסרית פיליפה ג'ורג'יו למבחן אישיות ביקום המראה ולאחר שהיא עוברת אותו, הוא מחזיר אותה מהמאה ה-32 למאה ה-23.

במיני-סדרה הלא-קאנונית "*Star Trek: Of Gods and Men*", צ'ארלי אוונס (דמות שהופיעה ב"מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית") משתמש בפורטל הזמן על מנת לשוב אחורה בזמן, ולשנות את ההיסטוריה. כמו כן, השומר מופיע גם בפרק של "*Star Trek: New Voyages*", אך בגרסה גדולה הרבה יותר, המאפשרת לספינת חלל לטוס דרכו.

#### ספרות לא-קאנונית

#### סיפורים קצרים

#### קומיקס
* בסיפור קומיקס משנת 1978, תחת הכותרת "*No Time Like the Past*", מוזכר שומר הנצח.
* סיפור קומיקס בחמישה חלקים משנת 1993 כולל את שומר הנצח.
* בסיפור משנת 1990, שומר הנצח מראה לגאינן, חברת צוות האנטרפרייז-D, כיצד לשחזר את ציר הזמן החלופי, שבו רוב רביע אלפא נמצא תחת השליטה של הבורג.

#### משחקי מחשב
* במשחק התפקידים הממוחשב "Fallout 2" יש מפגש אקראי שבו השחקן יכול להיכנס לפורטל זמן הדומה במראהו לשומר הנצח, אשר, באופן פרדוקסלי, גורם לו להתחיל מחדש את העלילה של המשחק הקודם, Fallout.
* ב-*Star Trek Online*, המשימה "*City on the Edge of Never*" כרוכה בשימוש בשומר הנצח כדי לנסוע בזמן על מנת למנוע מהקלינגונים מלשנות את ההיסטוריה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית - דמויות
קטגוריה:מסע בין כוכבים: דיסקברי - דמויות
קטגוריה:מסע בזמן
משה חי אהרוני

הרב **משה חי אהרוני** (תרנ"ו - י"ג תשרי תשי"ח, 1957-1896) היה רב, סופר ומתרגם, איש ציבור ופעיל ציוני בקהילה היהודית בכרמאנשאה שבכורדיסטן האיראנית.
## ביוגרפיה
אהרוני נולד למרים וליצחק אשר היו בתהליך עלייה מיזד לארץ ישראל ושהתמקמו בכרמאנשאה. בשנת 1904 היה אהרוני לאחד התלמידים הראשונים שלמדו בבית הספר של "כל ישראל חברים" בעיר. בצעירותו הוסמך לרבנות והפך למקורב למנהיג המקומי, הרב הרופא חכים אגא ג'אן. במקביל לעיסוק בתורה, אהרוני התפרנס ממסחר סיטונאי ובניהול חשבונות. בשלב מסוים אף עבדו תחתיו כעשרות עובדים. למד ושלט בשפות רבות, ובהן פרסית, ערבית, אנגלית, צרפתית וגרמנית. השכלתו כללה גם זיקה ציונית, והוא היה מנוי לשבועון העולם של ההסתדרות הציונית העולמית. הוא אף החל לעסוק בהנהגה ציבורית ודתית, והוביל את ועד הקהילה היהודית בעיר. בשנת 1934 פורסם בירושלים ספר הדרשות שלו "פרדס הדת".

בשנת 1922 התחתן עם מאהי חכימזאדה, צאצאית למשפחת אנוסי משהד.

ב-9 בינואר 1953 עלה לארץ והתיישב עם משפחתו בתל אביב-יפו ובחולון. בשנותיו האחרונות היה פעיל בקהילת עולי פרס, אך התקשה למצוא פרנסה. במקביל, עבד על כתיבת מילון עברי-פרסי אך לא זכה לסיים את כתיבת המילון. הוא נפטר בשנת 1957, ונקבר בבית העלמין קריית שאול שבתל אביב.

הארכיון האישי של אהרוני כולל כתבי יד, תצלומים אישיים וקהילתיים, מפת הקהילה, פנקסים וכתובות, ומכתבים אישיים. הארכיון שמור בספרייה הלאומית.

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי איראן
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים איראנים
קטגוריה:רבנים איראנים ופרסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1957
מחנה בולפורד

**מחנה בולפורד** (באנגלית: **Bulford Camp**) הוא מחנה צבאי בריטי ועיירה צבאית כ-12 ק"מ צפונית לסולסברי בוילטשייר שבדרום-מערב אנגליה.

המחנה, שנוסד בשנת 1897 ונמצא בשימוש מתמשך מאז, הוא חלק ממערך בסיסי הצבא הבריטי במישור סולסברי אשר באופן היסטורי כלל שטחי אימון נרחבים. מחנה בולפורד חולש על שטח של כ-1.6 קמ"ר ומחולק לשני אזורים שביניהם עובר כביש איימסברי-טידוורת', כאשר בצד המזרחי נמצא קסרקטיני פיקטון, מקום מושבה מאז 1992 של מפקדת הדיוויזיה השלישית, רגימנט הקשר שלה, מפקדת קבוצת ההנדסה ה-25 והגדוד הראשון של הרגימנט המרסיאני.

קסרקטיני קיווי מנציח את נוכחות החיילים הניו זילנדים ששהו במקום ב-1919 וכולל את הרגימנט השלישי, המשטרה הצבאית המלכותית, והגדוד החמישי של רגימנט הרובאים. בצד המערבי של המחנה שוכנות מפקדות חטיבות השריון ה-12 וגדוד מודיעין לצד יחידות לוגיסטיקה בקסרקטיני וורד, מפקדת חטיבת השריון ה-20 בקסרקטיני וינג, ורגימנט משמר הפרשים בקסרקטיני פאוול.

## יחידות עיקיות מוצבות
**מפקדות:**
* מפקדת הדיוויזיה השלישית
* מפקדת צוות קרב חטיבת השריון ה-12
* מפקדת צוות קרב חטיבת השריון ה-20
* מפקדת הרגימנט שלישי, המשטרה הצבאית המלכותית
* מפקדת קבוצת ההנדסה ה-25 (הכוללת שלושה רגימנטים של חיל ההנדסה המלכותי)

**יחידות:**
* רגימנט משמר הפרשים
* הגדוד החמישי, רגימנט הרובאים
* הגדוד הראשון, הרגימנט המרסיאני
* גדוד המודיעין הצבאי הרביעי, חיל המודיעין
* רגימנט הקשר הדיוויזיה השלישית, חיל הקשר המלכותי

## הקיווי של בולפורד
בשנת 1919, חיילים ניו זילנדים מחיל המשלוח שלקח חלק במלחמת העולם הראשונה, הוצבו במחנה בולפורד בזמן שחיכו לחזור למולדתם. בזמן זה הם חצבו על דופן גבעה סמוכה את הסמל הניו זילנדי הקיווי, בדומה לסמלים דומים שנחצבו בסלע הגיר בהיסטוריה הקדומה בגבעות האזור כגון הסוס לבן של וסטברי  (ראו דמות גבעה).

מאז 2017 הקיווי של בולפורד מוגדר כמונומנט רשום ולכן זוכה לשימור והגנה, כאשר משרד הביטחון של בריטניה אמון על פעולות השימור והניקוי של הדמות.

## קישורים חיצוניים

* היסטוריה של המחנה באתר ה-BBC.
* מחנה בולפורד במהלך מלחמת העולם הראשונה באתר 'פרויקט זכרונות המלחמה'.

קטגוריה:וילטשייר
בולפורד
סובייצקה

**סובייצקה** היא סדרת דרמה קומית ישראלית שעלתה לשידור ב-13 באוגוסט 2023 בערוץ כאן 11. הסדרה נכתבה על ידי דנה אברמוביץ' ובוימה על ידי ענת סטלינסקי.

## עלילה
במרכז הסדרה סיפורה של ענת (אניה), סטודנטית צעירה למתמטיקה. היא אומנם ילידת ישראל אך הוריה עלו מברית המועצות לשעבר. ענת מתכחשת למוצא הסובייטי שלה כדי לנסות ולהיטמע בחברה הישראלית בה נולדה וגדלה, ולמרות זאת היא מתוייגת כ"רוסייה". לאחר שאביה פוטר מעבודתו במפעל לאחר 20 שנה, לא מקבל דמי אבטלה ומושפל בביטוח לאומי, ענת מוצאת את עצמה בעימות קולני עם פקיד הביטוח הלאומי שבעקבותיו היא הופכת, מבלי שהתכוונה לכך מלכתחילה, לקול של הדור שלה, בני העולים מברית המועצות. הסדרה עוקבת אחר התהליך שעוברת ענת, במהלכו היא מקבלת את מוצאה והופכת ל"סובייצקה", קולה של העלייה ברשתות חברתיות, וכך נחשפת לקשיי העלייה שחוו בני הדורות השונים במשפחתה.

## שחקנים ודמויות

## הפקה
הסדרה הופקה עבור תאגיד השידור הישראלי על ידי חברת ההפקה "ארצה הפקות". יוצרת ותסריטאית: דנה אברמוביץ', בימוי: ענת סטלינסקי, עורכת תסריט: אסתר נמדר תמאם, יוצרי המוזיקה המקורית: ערן פריאון, עופר פריאון ויקיר בן טוב. את לוגו הסדרה צילם ועיצב פיני סילוק.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* קדימון הסדרה, כאן 11, יוטיוב
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:דרמות קומיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2023
קטגוריה:כאן 11: תוכניות וסדרות
I'm Going Slightly Mad

"**I'm Going Slightly Mad**" הוא סינגל של להקת הרוק הבריטית קווין. הוא נכתב על ידי פרדי מרקיורי ופיטר סטרקר, ויצא כסינגל השני מתוך האלבום *[[Innuendo]]*. השיר יצא כסינגל ב-4 במרץ 1991, חודש לאחר יציאת האלבום. המילים והקליפ הנלווה מקרינים את השיר כהומוריסטי וקליל, למרות המילים העוסקות בירידה הנפשית שחווה מרקיורי כאחת ההשפעות של האיידס.

עטיפת הסינגל נוצרה בהשראת ציור של ז'אן גרנדוויל.

## וידאו קליפ
את הקליפ של "I'm Going Slightly Mad" ביים צוות הבמאים האוסטרי DoRo, שכלל את רודי דולזאל והאנס רוסאכר. הוא צולם בפברואר 1991 באולפני ליימהאוס. התלבושות נוצרו על ידי דיאנה מוסלי. הוא מציג את הלהקה לבושה ופועלת בצורה סוריאליסטית, כולל הגיטריסט בריאן מיי לבוש כפינגווין, המתופף רוג'ר טיילור עונד קומקום תה על ראשו ורוכב על תלת אופן בעוד מרקיורי מתגנב אליו ורודף אחריו גבר בחליפת גורילה, הבסיסט ג'ון דיקון בתור ליצן, ומרקיורי חובש בננות בתור פאה, שמתכתב עם השורה "אני חושב אני עץ בננה".

בקליפ מרקיורי היה חולה במידה ניכרת באיידס. למרות זאת, ניתן לראות את מרקיורי מאוד אקספרסיבי בסצנות של הקליפ. הוא אפילו ביים באופן פעיל חלק מהסטוריבורד של הקליפ. מרקיורי התאפר כדי לכסות את הכתמים על פניו, ושכבה נוספת של בגדים מתחת כדי להסתיר את הירידה במשקל. הוא גם לבש פאה, שכיסתה את קו שיערו הנסוג, וחליפה, שניהם בסגנון הפופולרי בהשראה הגותית באותה תקופה.

לעומת זאת, בקליפ של "These Are the Days of Our Lives", הקליפ האחרון שמרקיורי צולם בו, הוא כמעט שלא זז, מכיוון שמצבו הידרדר עוד יותר. בנוסף שני הקליפים של שני השירים צולמו בשחור לבן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פרדי מרקיורי
קטגוריה:שירים על בריאות הנפש
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
יעקב יוסף וייס

רבי **יעקב יוסף וייס** (י"ב בניסן ה'תרע"ו, 1916 – י"ט בניסן ה'תשמ"ח, 1988) היה האדמו"ר מספינקא, משקם החצר לאחר השואה. הקים מרכזים בארצות הברית ובישראל.

## ביוגרפיה
נולד בעיירה ספנצה (ספינקא) לרבי ישראל חיים וייס, בן רבי יצחק אייזיק וייס, האדמו"ר ה"חקל יצחק" מספינקא, ולאמו חוה שרה, בת רבי אלעזר מסאסוב (אמו נפטרה בלידתו). נישא למלכה, בת רבי אלתר מנחם מנדל הגר, האדמו"ר מבורשא (בן רבי פנחס מבורשא, ונכד רבי ברוך מוויז'ניץ).

בשואה נספו בני משפחתו, בהם סבו האדמו"ר ושלושת בניו, וכן רוב נכדיו. 
לאחר השואה התאחסן בבית משפחות שבשוביץ ומושקוביץ ברומניה, שהיו חסידי ספינקא לפני השואה וניצלו מן המחנות יחד איתו. נישא בשנית לפערל בת דודו רבי אביש הורוביץ מקראלי, חתן סבו רבי יצחק אייזיק. לאחר נישואיו חזר לבורשה, והחל לשקם את הקהילה היהודית בעיר.

כעבור תקופה עבר לאראד, שם הוכתר על ידי שרידי החסידים לאדמו"ר מספינקא ולממשיך השושלת, בהיותו נצר כמעט יחיד לסבו. 

היגר לארצות הברית בשנת תש"ט, ופתח את בית מדרשו בקראון הייטס. בהמשך העתיק את חצרו לבורו פארק. במקביל להקמת החצר בברוקלין פעל להחייאת החסידות בישראל, הקים בתי מדרש וישיבה בבני ברק ובירושלים. היה מגיע לישראל לתקופות ממושכות. יזם את הקמת "קריית ספינקא" בפתח תקווה אך התוכנית לא יצאה אל הפועל.

בשנת תשי"ב הוציא לאור מכתב יד של סבו רבי יצחק אייזיק וייס מספינקא את הספר "חקל יצחק".

בשנת תשל"ב העלה את עצמות סבו הרב יוסף מאיר וייס, האדמו"ר הראשון בשושלת ספינקא, לקבורה בארץ ישראל, בבית הקברות סגולה בפתח תקווה.

דברי תורתו נלקטו ויצאו לאור בספר בשם "שיח יעקב יוסף".

## משפחתו
גיסו (אח אשתו) היה בן דודו רבי שמואל צבי הורוביץ, מקראלי, שגם כיהן כאדמו"ר מספינקא בארצות הברית.
;בניו:
* רבי אברהם אביש וייס, חתן רבי נתן אייכנשטיין האדמו"ר מזידיטשויב. נפטר ממחלה בצעירותו.
* רבי נפתלי צבי וייס, האדמו"ר מספינקא בבורו פארק. חתן רבי חיים שמחה ישכר בער רובין מטומשוב.
* רבי ישראל חיים וייס, האדמו"ר מספינקא בבני ברק. חתן רבי ירחמיאל צבי יהודה רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא פשיסחה.
* רבי מאיר אלעזר וייס, מכהן גם כאדמו"ר מספינקא בבורו פארק, ומגיע לעיתים לישראל. חתן רבי מרדכי דוד רובין מסאסרגן.
* רבי יצחק אייזיק וייס, נהרג בשנת תשמ"ד בתאונת דרכים. בניו רבי מאיר אביש ורבי אהרן ישראל חיים מכהנים כאדמו"רים מספינקא בבני ברק.

## קישורים חיצוניים
* 
* רבי יעקב יוסף ווייס זצ״ל מספינקא - י״ט ניסן תשמ״ח - ובניו באתר אייוועלט 

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי ספינקא
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:בני ברק: אדמו"רים
קטגוריה:משפחת הגר
לתת פה

ממוזער|מתוך מופע תיאטרלי בבית ספר
ממוזער|מתוך מופע מוזיקלי
**לתת פֶּה** היא עמותה חינוכית שהוקמה בישראל בשנת 2015. העמותה עוסקת בחינוך למוגנות מינית ומיניות בריאה דרך פעילויות חינוכיות מגוונות, ופועלת במגזרים שונים ואוכלוסיות מגוונות בחברה הישראלית. העמותה מקיימת שיתוף פעולה עם מכון חרוב ומשרדיה שוכנים בקמפוס חרוב לילדים, בהר הצופים בירושלים.

## רקע
עמותת לתת פה הוקמה על ידי רן יהושע ושניאור וולקר מתוך צורך להגברת המודעות והחינוך למוגנות מינית בקרב ילדים ונוער, מתוך גישה חיובית ומתונה. העמותה שמה דגש על ראיית עולם חיובית ובריאה, חיזוק הקשר והשיח בין הורים וילדים, הקשבה וביטחון פנימי. פעילות העמותה נפרסת בכל רחבי הארץ. נכון לשנת 2023 בעמותה עובדים כ-60 מנחים מתחומי החינוך והטיפול. פעילות העמותה ממוקדת בסדנאות והרצאות להורים, ילדים ונוער. עמותת לתת פה מגיעה לכ-150,000 מוטבים מדי שנה.

פעילות העמותה מותאמת לאוכלוסיות שונות – דתיים וחילונים, חרדים וערבים. כמו כן העמותה מקיימת פעילות בתיווך לשפות שונות, כולל אמהרית, רוסית, טיגרינית, צרפתית ואנגלית. העמותה פועלת בבתי ספר, בקהילות ובתנועות נוער, ומקיימת שותפויות עם עיריות רבות ברחבי הארץ – עיריית ירושלים, עיריית תל אביב, עיריית חדרה, עיריית כפר סבא ועוד – וכן עם רשויות ומועצות מקומיות שונות.

החל משנת 2023 פעילות העמותה החלה להתרחב אל מעבר למדינת ישראל, דרך שיתוף פעולה ופעילות בקהילות יהודיות באירופה, בדרום אפריקה ובמרכז אמריקה.

## פעילות העמותה
עמותת לתת פה פועלת במגוון צורות לקדם מוגנות מינית ומיניות בריאה בקרב ילדים ונוער בישראל.
***סדנאות מוגנות בבתי ספר יסודיים** – סדנאות מוגנות מינית משותפות להורים וילדים בנושא יצירת קשר ושיח פתוח, כללי מוגנות, סימולציות וכתובות לשיתוף.
***סדנאות מיניות בריאה לבני נוער** – סדנאות בחטיבות ביניים ותיכונים בנושא גיל ההתבגרות, התפתחות פיזית ומנטלית, חינוך מיני ומיניות בריאה, בדגש על ראיית עולם ערכית וקשר מיטיב.
***מופעים תיאטרליים** – מופעים מוזיקליים בבתי ספר יסודיים בנושא מוגנות מינית.
***הרצאות למבוגרים** – הרצאות להורים, צוותים חינוכיים בבתי ספר, צוותי מוגנות בקהילה, רכזי נוער ועוד, בנושא מוגנות מינית, מוגנות ברשת ומיניות בריאה.
***קו ייעוץ** – קו ייעוץ להורים ואנשי חינוך שעוסק במתן עזרה והכוונה במקרים של פגיעות מיניות ושאלות חינוכיות.
***קידום מדיניות** – העמותה פועלת לקידום החינוך למוגנות מינית ומיניות בריאה בישראל, ולקחה חלק במאבק של הלובי למלחמה באלימות מינית לקידום רפורמה בחינוך המיני בישראל.

## תיקוף מחקרי
בשנת 2023 קיימה העמותה מחקר ייחודי בסוגו במסגרת עמותת מקסימום אימפקט (MAXIMUM IMPACT) במטרה לבחון את השפעת פעילות העמותה בתחום המוגנות. המחקר העלה כי במהלך הסדנאות 25% מהילדים שיתפו את הוריהם במצוקות מיניות שלא עלו לפניהן, ובששת החודשים שלאחר הפעילות נמצאה עלייה של 81% בשיחות היזומות של הצוות לגבי מוגנות ופגיעה מינית עם התלמידים. בנוסף הייתה עלייה של 350% במספר השיתופים של תלמידים אודות מקרים בעלי אופי מיני, לעומת התקופה קודם התכנית. כמו כן נמצא כי חברי סגל זיהו פי 7.5 יותר אירועים בהם עלו סימנים לפגיעה מינית, ודאגו לטיפול בכלל המקרים.

## לקריאה נוספת
* מודל '''התגובה הטובה של לתת פה''', בתוך: נעמי גוטמן ויפה ציונית, 'צופן סוד – שיח עם ילדים שיש חשד שנפגעו מינית'. כן בבית ספרנו – חינוך לקידום מיניות הדדית ומניעת פגיעה מינית, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית, 2019

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: עמותות
בין העולמות

**בין העולמות** הוא סרט קולנוע ישראלי שעלה לאקרנים בשנת 2017 בכתיבה ובימוי של מיה חטאב, עם מאיה גסנר, יורם טולדנו ומריה זריק בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על שתי נשים המגיעות מעולמות שונים שנפגשות בבית חולים עם הזמן הן מתקרבות זו לזו אך אחת מהן עושה הכל כדי להסתיר את זהותה האמיתית. רוב העלילה מתרחשת בבית החולים הדסה עין כרם.

הסרט הוקרן בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ובפסטיבל הקולנוע בבוסאן, דרום קוריאה. מאיה גסנר זכתה בפרס השחקנית המצטיינת בפסטיבל לקולנוע הישראלי בקרפנטרה, צרפת.

## תקציר העלילה
אוליאל "אולי" גלבוע (רועי גולן), מאבטח בסניף הביטוח הלאומי בירושלים נפצע קשה בפיגוע דקירה, מוחש לבית החולים הדסה עין כרם, מנותח ונמצא בתרדמת. אולי חזר בשאלה לפני חמש שנים ומאז ניתק הקשר עם משפחתו.

אביו מאיר (יורם טולדנו) הוא סופר סת"ם. אמו היא בינה (מאיה גסנר). הם אינם בקשר אתו ורק בתם אסתר (ורוניקה ניקול) שומרת על קשר אתו ללא ידיעתם.

בבית הספר למוזיקה במוסררה פגש אולי את אמאל (מריה זריק) הערביה והם התאהבו וגרו ביחד. אמאל רבה עם משפחתה ורק אחיה סמיר (ג'מיל ח'ורי) תומך בה נפשית ואומר שעליה לגלות לבינה את מוצאה אך אמאל חוששת.

כעת נפגשות בינה ואמאל בבית החולים. אמאל קוראת לעצמה שרה ואומרת שהיא בתו של חולה בתרדמת שאין לו משפחה. היא מתיידדת עם אדם (אבי דנגור) שמטפל באשתו שנמצאת בתרדמת. מאיר הוא חזק באמונתו. לפי עצת הרב (מנחם צברי) הוא עושה טקס כפרות עם תרנגול מעל מיטת אולי, מגיע לביתו של אולי ובודק את התפילין שלו ורוצה לשנות את שמו בעצת הרב.

בינה לא מאמינה בכל זה ומאשימה את מאיר בניתוק עם אולי. היא מתקרבת ל"שרה" והן מבלות שעות ארוכות ליד מיטת אולי, עושות לו מסאז' אך אמאל מפחדת לגלות לה את האמת שהיא ערביה.

מאיר מוצא בדירתו של אולי פתק אהבה בחתימתה של אמאל. הוא מגלה זאת לבינה שמשנה את יחסה לאמאל ודורשת ממנה להסתלק. אמאל עוזבת בצער. בינה רואה בטלפון של אולי תמונות רבות של הזוג הצעיר. היא נמלכת בדעתה ומתקשרת לאמאל. אמאל חושבת שאולי מתקשר אבל כשהיא שומעת את קולה של בינה, היא מנתקת.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* קדימון לבין העולמות, באתר יוטיוב
* ביקורת על בין העולמות, באתר סלונה
קטגוריה:סרטי 2016
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2016

קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים על הסכסוך הישראלי-פלסטיני
מרי ג'יין ניויל

**מרי ג'יין ניויל**, באנגלית: **Mary Jane Newill** (1860–1947) הייתה ציירת, רוקמת, מורה, מאיירת ספרים ומעצבת ויטראז'ים אנגלייה. היא הייתה קשורה לתנועת האמנויות והאומנות. ניויל הייתה חברה בקבוצת בירמינגהם, קבוצה לא רשמית של אמנים ואומנות שעבדה בברמינגהם, אנגליה.

## ביוגרפיה
מרי ג'יין ניויל נולדה בשרופשייר, אנגליה בשנת 1860. היא למדה בבית הספר לאמנות בברמינגהם בשנות ה-80 וה-90. עמיתיה כללו את צ'ארלס מארץ' גיר, סידני מטיארד והנרי פיין. היא זכתה במלגת ג'ון סקירו רייט בשנת 1880, ניויל המשיכה את לימודיה בפריז. היא חזרה לבירמינגהם ונשכרה ללמד רקמה ועיצוב בבית הספר לאמנות בבירמינגהם ב-1892, תפקיד אותו מילאה עד 1919.

בשנת 1893, הוצג הוויטראז׳ שלה Newill's Babes in the Woods - באגודת התערוכות השנתית של Arts and Crafts בלונדון, זה היה עיצוב הוויטראז' השני של אמנית אישה שהוצג, והראשון של אישה שהפכה מאוחר יותר לאמנית מסחרית מצליחה. הציור שימש מאוחר יותר את כריסטופר וואל כהמחשה במדריך רב ההשפעה שלו: עבודת זכוכית צבעונית (1905).
ממוזער|איור לספר
הרישומים של ניויל דומים לעבודותיו של המנטור שלה, סלווין אימג'. "אף שעבודות הוויטראז' שלה לאחר מכן התפתחו בדרכים מעניינות ומקוריות, היא תמיד שמרה על הדים של הפשטות הגרפית של אימג' ברישום."

לניויל היה סטודיו משלה במרכז ברמינגהם עד 1906, בתקופה שבה היו מעט נשים שעבדו במקצוע.היא הייתה מעצבת באגודה לאמנויות שימושיות וחברה בקבוצת בירמינגהם ובאגודה לתערוכות אומנויות ואמנות. רוב עבודות הוויטראז' שלה הוזמנו ונרכשו עבור מגורים פרטיים. שתי דוגמאות פומביות ליצירתה הן חלון בקפלת סנט מרי וכנסיית סנט אמברוז באדגבסטון, וחלון בכנסיית וורוקורדין בשרופשייר.
רקמה של ניויל ותלמידיה הוצגה בתערוכה הבינלאומית של 1906 בקרייסטצ'רץ', ניו זילנד. כמה מפרויקטי הרקמה שלה הוזמנו עבור כנסיות. דוגמאות לעבודות רקמה שלה נמצאות באוספים של מוזיאון ויקטוריה ואלברט ושל המוזיאון והגלריה לאמנות ברמינגהם.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות בריטיות
קטגוריה:ילידות 1860
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1860
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1947
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1947
שרה פייג'

**שרה פייג**', באנגלית: **Sara Page** (1855–1943) הייתה אמנית, דיוקנאות וציירת פיגורטיבית בריטית מהתקופה הוויקטוריאנית והאדוארדית. במהלך חייה הציגה בתערוכות רבות בסלונים פריזאיים ובגלריות בריטיות, כולל האקדמיה המלכותית לאמנויות. שלושה מציוריה נמצאים בגלריה לאמנות וולברהמפטון.

## ביוגרפיה
שרה פייג' נולדה ב-1855 במוקסלי, סטפורדשייר, הרביעית מתוך תשעה ילדים לסוחר עצים מצליח, סמואל פייג' ושרה פייג', שאביה תומאס וולס (1804–1876) היה עשיר מקומי. סם וולס, פייג', אחיה של שרה, היה כונס נכסים רשמי של וולברהמפטון ועורך דין במידלנדס.  שני ההורים מתו בשנות ה-70,  והותירו לילדיהם הון ניכר, שעזר להם לחיות באופן עצמאי. בין 1884 ל-1891,  פייג' למדה רישום בבית הספר לאמנות בוולברהמפטון, ו לאחר מכן למדה את יצירותיהם של המאסטרים מתקופת הרנסאנס באיטליה.  בשנת 1892, לאחר שחזרה מאיטליה, היא הציגה באיגוד האמנים המלכותי ברמינגהם ציור ונציאני מוזהב.

### פריז
ממוזער|אנדרומדה, 1902
שרה פייג' הגיעה לפריז בערך ב-1892 ולמדה אצל ויליאם-אדולף בוגרו, טוני רובר-פלרי וגבריאל פרייר מהאקדמיה ז'וליאן. היא הציגה בתערוכת אגודת הציירים הצרפתית משנת 1893.  בסלון פריז ובאקדמיה המלכותית לאמנויות בלונדון. ציוריה מ-1892 עד 1896 כללו דיוקנאות של בני משפחתה המורחבת. בשנים הבאות היא המשיכה לצייר דיוקנאות נשיים, כגון: ביאטריס (1899), תיאודורה (1903), בלונדינה (1914), איזובל (1915, 1916), הנרייט (1935).

ב-1897 היא התיישבה בפרבר מגורים עשיר של פריז עם אווירה אמנותית חזקה, וקיימה שם סטודיו משלה. היא לקחה שיעורים נוספים מהאמנים המבוססים והמובילים של הסגנון האקדמי פסקל דגנן-בוורט וגוסטב-קלוד-אטיין קורטואה, שהתגוררו גם הם בשכונה הזאת.

הצלחתה הגדולה ביותר הייתה ציור השמן בקנה מידה גדול של אנדרומדה בשנת 1902. בשנת 1904 התגוררה בפריז בשדרת ניל 16, וזוהה כציירת מיניאטורות.  הציור ״הרוחץ״, שהוצג ב-1911 וב-1935, דומים לאנדרומדה בסגנון, בקומפוזיציה ובטכניקה. ככאלה, ניתן לראות בהם דוגמאות טובות לסגנון האקדמי הצרפתי של מוריה.

משנת 1909 לערך, פייג' למדה אצל ציירת המיניאטורה גבריאל דבילמון-שרדון, נשיאת אגודת ציירי המיניאטורות הצרפתיים. ב-1910 השתתפה בתערוכת המיניאטורות בגלריה ג'ורג' פטיט, כשהיא מציגה תמונה של ילדים הולנדים.  יצירותיה המיניאטוריות שהוצגו ב-1921 בגלריה ברונר, זכו לביקורת חיובית בכתב העת לאמנות מודרנית. 

### שנים מאוחרות
פייג' חזרה לאנגליה בערך בשנת 1934. את שנותיה האחרונות בילתה עם אחותה אליזבת פייג' בפארקסטון, דורסט, שם נפטרה בשנת 1943. באותה שנה, אחותה אליזבת תרמה לגלריה לאמנות וולברהמפטון דיוקן קטן לזכרה של אחותה הציור "לחישת האביב" ניתן לגלריה ב-1977. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1855
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1855
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1943
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1943
עונת 2022/2023 בליגת העל בכדורסל נשים

עונת 2022/23 בליגת העל לנשים בכדורסל הייתה העונה ה-66 בליגת הנשים הבכירה בישראל. הליגה החלה באוקטובר 2022 והסתיימה באפריל 2023 כאשר אליצור רמלה זכתה באליפות ה-12 בתולדותיה לאחר שגברה בסדרת הגמר על מכבי בנות אשדוד.

## קבוצות

10 קבוצות השתתפו בליגת העל בעונת 2022/23. אליצור תל אביב נשרה לליגה הלאומית בתום העונה הקודמת ואת מקומה תפסה אס"א ירושלים. אמנם הפועל כפר סבא זכתה באליפות הליגה הלאומית, אך היא ויתרה על זכותה לעלות ליגה משיקולים תקציביים ובסופו של דבר מנהלת הליגה העניקה לאס"א ירושלים את הזכות לשחק בליגת העל.

## טבלת הליגה

בעונה הסדירה התקיימו שני סיבובים כאשר כל קבוצה שיחקה פעמיים נגד יריבותיה, פעם אחת בבית ופעם אחת בחוץ. בתום העונה הסדירה התפלצה הליגה לבית עליון, בו שיחקו שש הראשונות בתום העונה הסדירה, ובית תחתון בו שיחקו ארבע האחרונות. כל קבוצה גררה איתה את המאזן מהעונה הסדירה.

כך דורגו הקבוצות בתום העונה הסדירה:

## בית עליון

קבוצות הבית העליון קיימו ביניהן סיבוב ליגה נוסף כאשר כל קבוצה משחקת פעם אחת נגד יריבותיה לבית. הקבוצות שסיימו את העונה הסדירה במקומות 1-3 שיחקו שלושה משחקי בית והקבוצות שסיימו במקומות 4-6 שיחקו שני משחקי בית. ארבע הראשונות עלו לפלייאוף.

אליצור רמלה הקדימה את רמת גן בשל מאזן טוב יותר במשחקים ששוחקו ביניהם במהלך העונה, שני ניצחונות לרמלה לעומת ניצחון אחד של רמת גן.

## בית תחתון

קבוצות הבית התחתון קיימו ביניהן שני סיבובי ליגה נוספים כך שכל קבוצה שיחקה פעמיים נגד יריבותיה לבית. בסיום המשחקים נשרה הקבוצה במקום האחרון לליגה הלאומית.

הפועל פתח תקווה הקדימה את בנות הרצליה בשל מאזן טוב יותר במשחקים ששוחקו ביניהם במהלך העונה, שלושה ניצחונות לפתח תקווה לעומת ניצחון אחד להרצליה. הרצליה נשרה לליגה הלאומית.

## פלייאוף
ארבע הראשונות בבית העליון עלו לחצי גמר הפלייאוף. הראשונה בבית העליון התמודדה מול הרביעית והשנייה מול השלישית. המנצחות בחצי הגמר עלו לסדרת הגמר. בחצי הגמר ובגמר התקיימו סדרות של חמישה משחקים כאשר המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך) והמודרגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך). אליצור רמלה זכתה באליפות לאחר שגברה על אשדוד בסדרת הגמר.

### חצי גמר

### גמר

לאחר הפסדים בשני המשחקים הראשונים השוותה אשדוד את הסדרה ל-2-2, אך למרות יתרון הבייתיות הפסידה לרמלה במשחק החמישי.

## השתתפותן של קבוצות ישראליות באירופה

ארבע קבוצות ישראליות השתתפו ביורוקאפ. מכבי בנות אשדוד ואליצור רמלה עלו ישירות לשלב הבתים ואילו אליצור חולון וא.ס. רמת השרון עלו לשלב הבתים לאחר סיבוב מוקדמות. רמת השרון סיימה את שלב הבתים המקום האחרון והודחה. רמלה גברה על אשדוד בסיבוב הראשון של הפלייאוף והודחה בשלב רבע הגמר. חולון הודחה בשלב שמינית הגמר.

## קישורים חיצוניים
* שי ברק, ליגת העל נפתחת. 6 מחפשות אליפות - חלק א', 20 באוקטובר 2022, באתר ספסל
* שי ברק, ליגת העל נפתחת - פריוויו חלק ב', 20 באוקטובר 2022, באתר ספסל

## הערות שוליים

קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורסל נשים בישראל
קטגוריה:2022 בישראל: כדורסל
קטגוריה:2023 בישראל: כדורסל
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2022
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2023
סלמון במדיח כלים

[שמאל|ממוזער| חתיכות דג עטופות ב[נייר אלומיניום במדיח כלים.]]
שמאל|ממוזער| סלמון מדיח כלים מוכן להגשה.
**סלמון במדיח כלים** היא מנת דג אמריקאית המתבשלת בחום של מדיח הכלים. עיקר הבישול מתרחש בשלב הייבוש של המדיח. דרך בישול זו איננה מומלצת, ועלולה להביא לאכילת דגים שאינם מבושלים כראוי, להרעלת מזון, לבחילות ולהקאות.

## אופן ההכנה
חתיכות סלמון מתובלות עטופות היטב בשתי שכבות לפחות של רדיד אלומיניום מוכנסות למדיח כלים. מגדירים את מדיח הכלים לבצע שטיפה וייבוש. הסלמון נצלה, מאודה ונאפה. היתרון בשיטה הוא שהבישול נטול ריח.

### סיכונים
למדיח כלים אין טמפרטורות מוגדרות כמו כיריים ותנור ולכן יש סיכון שהדג לא יתבשל לגמרי.

## היסטוריה
מקור המנה בארצות הברית, הכנה זו של דגים הודגמה על ידי וינסנט פרייס בשנת 1975 כאשר הופיע ב-*[[The Tonight Show]]* עם ג'וני קרסון. פרייס הציג אותה כ"מנה שכל טיפש יכול להכין".

הכנת המנה הוצגה בתוכנית הקנדית *The Surreal Gourmet* בהנחיית בוב בלומר בשנת 2002. דיווחים על המנה פורסמו על ידי וול סטריט ג'ורנל, NBC, BBC, ווג, CHOICE ו-CBS News אשר ראיינו את קים דאגלס על הספר *The Black Book of Hollywood Diet Secrets* היכן שהמנה מוצגת.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* קים דאגלס מציגה את המנה בתוכנית בוקר ב-CBS News במרץ 2008 (סמוך לסוף הסרטון)

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלי דגים
קטגוריה:המטבח האמריקאי
אדלידיי

**אדלידיי** או **אדלירי** (באיסלנדית: **Elliðaey** או **Ellirey**) הוא אי קטן מדרום לאיסלנד. האי הוא האי הצפון-מזרחי ביותר של הארכיפלג וסטמאנאאיאר.

## גאוגרפיה
שטח האי הוא 0.45 קמ"ר (110 אקר או 45 הקטאר). הוא האי השלישי בגודלו בארכיפלג וסטמאנאאיאר. על האי אין אוכלוסייה קבועה של בני אדם. חיים עליו בעיקר תוכיי ים.

על האי קיימים שני מבנים. אחד מהם הוא בקתת ציד שנבנתה ב-1953 על ידי אגודת הציד של אדלידיי. השני הוא צריף אחסון ובית מלאכה שנבנה בגבעה שמול בקתת הציד. ברשתות החברתיות, בקתת הציד מכונה לעיתים קרובות "הבית הבודד ביותר בעולם".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:איסלנד: איים לא מיושבים
קטגוריה:איסלנד: איים
עודד זימן

**עודד זימן** הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש קצין האג"ם של פיקוד הצפון. קודם לכן שימש מפקד חטיבה 55 ובמקביל מפקד בא"פ לכיש, מפקד בא"ח צנחנים ומפקד סיירת צנחנים.

## ביוגרפיה
עם גיוסו לצה"ל בשנת 2003, התנדב זימן לצנחנים והתקבל לפלחה"ן צנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בשנת 2008 היה סגן מפקד הפלחה"ן במבצע עופרת יצוקה. בשנים 2013-2011 פיקד על פלחה"ן צנחנים. בהמשך לקח חלק במבצע צוק איתן ושימש כקצין האג"ם של חטיבת הצנחנים. בשנת 2019 מונה למפקד סיירת צנחנים. תחת פיקודו הגדוד הוסב ממתכונת גדס"ר לסיירת. בהמשך מונה למפקד בא"ח צנחנים בין השנים 2021–2023. במהלך תפקידו כמפקד הבא״ח נהרג לוחם במהלך שבוע אימון. ב-2023 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבה 55. ב-5 במרץ 2025 סוכם כי ימונה לקצין אג״ם בפיקוד הצפון.

## הערות שוליים

 קטגוריה:מפקדי גדס"ר צנחנים
 קטגוריה:מפקדי חטיבה 55
 קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
נבחרת סרביה בכדורסל 3x3

**נבחרת סרביה בכדורסל 3x3** היא הנבחרת הלאומית המייצגת את סרביה בתחרויות כדורסל 3x3 בין-לאומיות. לזכות הנבחרת, שמנוהלת על ידי פדרציית הכדורסל של סרביה, שש אליפויות עולם (ומדליית כסף), ארבע אליפויות אירופה (ומדליית כסף) ומדליית ארד אולימפית מטורניר הכדורסל 3x3 באולימפיאדת טוקיו (2020).

## תארים

## תחרויות
### המשחקים האולימפיים

### גביע העולם

### גביע אירופה

### המשחקים האירופיים

### משחקי הים התיכון

## ראו גם
* נבחרת סרביה בכדורסל

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

סרביה3
כדורסל3
קטגוריה:סרביה: כדורסל
קטגוריה:כדורסל 3x3
אדמה (שיר)

"**אדמה**" הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית עפרה חזה. אהוד מנור כתב את מילותיו ויאיר קלינגר הלחין אותו. השיר הוא שיר הנושא של אלבום הסולו התשיעי של חזה, "אדמה", שהתפרסם ב־1985.

## על השיר
בשנות ה־70 התגורר יאיר קלינגר בפריז. הוא הקפיד אומנם לשלוח מדי שנה שיר לפסטיבל הזמר והפזמון בישראל, אך עיקר עשייתו הייתה במוזיקה העולמית.

לקראת סוף העשור הלחין קלינגר את השיר. הביצוע הראשון שלו היה באנגלית ונקרא בשם "Love is Love". הזמרת האיטלקייה אלסנדרה מוסוליני ביצעה אותו ב־1980 בפסטיבל טוקיו  והגיעה איתו למקום השני בתחרות. בעקבות ההצלחה, השיר תורגם לגרמנית, שוודית וצרפתית (בביצוע של הזמרת מישל ת'ור ).

ב־1985, אחרי שקלינגר חזר להתגורר בישראל, הוא הביא לאהוד מנור קלטת עם השיר ואמר לו שזה לא סביר שאין גרסה לשיר דווקא בשפתו של המלחין, ואז ניגש מנור לתרגם את השיר. מנור ידוע כמתרגם מחמיר ומדויק שהקפיד מאוד על חריזה ומצלול מבלי לפגוע בתוכן הטקסט המתורגם, אבל למרות שהתרגום המתבקש לשיר זה הוא "אהבה", שמתיישב יפה על הלחן של המילים "Love is Love", בחר מנור לתרגם את השיר ל"אדמה". עפרה חזה ומנהלה בצלאל אלוני שמעו את השיר, התלהבו והפכו אותו לשיר הנושא של אלבומה החדש שיצא באותה שנה.

## הצלחה
"אדמה" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־30 באפריל 1985. השיר זכה להצלחה והגיע בשיאו למקום הראשון ב־9 ביולי 1985, מקום בו שהה במשך שבועיים. בסך הכל צעד השיר במשך 12 שבועות עד 13 באוגוסט 1985, אז יצא מהמצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשמ"ה של התחנה השיר דורג במקום החמישי, ובמצעד השנתי של גלי צה"ל הוא דורג במקום השביעי.

### מיקומי שיא
#### מצעדים שבועיים

#### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר קלינגר
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
דירת מיטה

**דירת מיטה** (בסינית: **牀位寓所** או **籠屋**) הוא סוג מגורים שנפוץ בהונג קונג, שגדול מספיק עבור מיטת קומתיים אחת מוקפת בכלוב מתכת. נכון ל-2007, כ-53,200 אנשים חיו בדירות מיטה בהונג קונג.

האנשים שחיים בדירות מיטה הם בדרך כלל בעלי הכנסה נמוכה, כולל קשישים, משתמשי סמים ועובדים בעלי כישורים נמוכים או לא מיומנים. על פי המועצה המחוקקת של הונג קונג, האנשים שחיו בדירות מיטה היו אלו שלא זכאים לרווחה סוציאלית, לדירה מסובסדת או לחשמל. רוב האנשים שחיים בדירות מיטה הם גברים. כמו כן, תנאי החיים ובטיחות דירות המיטה הם לרוב גרועים.

המונח דירת מיטה בהונג קונג מתייחס לבית המכיל 12 אנשים או יותר השוכרים חללי מיטה בנפרד. ממשלת הונג קונג  מכירה בסוג מגורים זה, אך מחייבת את בעלי דירות המיטה להגיש בקשה לרישיון מיוחד.

## היסטוריה
דירות המיטה היו פופולריות בהונג קונג במהלך שנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20, וזאת בעקבות הגירה של סינים כתוצאה ממלחמת האזרחים הסינית, וכן העלייה בשיעורי הילודה בהונג קונג. בניסיון להתמודד עם הביקוש לדיור, ממשלת הונג קונג  החלה לבנות מבני דיור ציבורי. עם זאת, היא לא יכלה לטפל בנטל הנוסף של מהגרי עבודה סינים על שוק הדיור בהונג קונג. כמו כן, לא הייתה לממשלה מדיניות דיור או הגנה על עבודה באותה תקופה. לפיכך, דירות המיטה נהיו פופולריים בקרב מהגרי העבודה מאחר שדמי השכירות של דירות אלו היו נמוכים.

כיום, אנשים עדיין גרים בדירות מיטה בהונג קונג וזאת בעקבות מערכת הניקוד לדיור ציבורי והורדת מכסות הדיור הציבורי בהונג קונג. כמו כן, על פי חוק יסוד הונג קונג, מהגרים להונג קונג חייבים להמתין שבע שנים עד שיהו תושבי קבע הונג קונג. כתוצאה מכך, מהגרים עניים נאלצים לעיתים קרובות לגור בדירות מיטה עד שהם מקבלים תושבות קבע.

## ראו גם
* מלון כמוסות
* דירה מפוצלת

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* דירות מיטה בהונג קונג, פליקר

* 
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:הונג קונג
קטגוריה:מגורים ודיור
רושל ולנסקי

**רושל פאולה ולנסקי** (באנגלית: **Rochelle Paula Walensky**; שם לידה: **ברסוף**, Bersoff; נולדה ב-5 באפריל 1969) היא רופאה-מדענית  אמריקאית, ששימשה בתפקיד מנהלת המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית (CDC) בין השנים 2021–2023. קודם לכן שימשה ולנסקי ראש המחלקה למחלות זיהומיות בבית החולים הכללי של מסצ'וסטס ופרופסור בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד. תחום התמחותה העיקרי הוא נגיף ה-HIV/איידס.

## ביוגרפיה
ולנסקי, בת לקרול ואדוארד ברסוף, משפחה יהודית מפיבודי שבמסצ'וסטס , גדלה בפוטומק שבמרילנד. למדה לתואר ראשון בביוכימיה וביולוגיה מולקולרית באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, וב-1995 השלימה את לימודי הדוקטורט שלה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס. במשך שלוש השנים הבאות התמחתה ברפואה פנימית בבית החולים ג'ונס הופקינס ומאז 2001 עבדה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, תחילה כמדריכה ובהמשך כפרופסור לרפואה (2012–2020). בין השנים 2017–2020, ניהלה ולנסקי את החטיבה למחלות זיהומיות בבית החולים הכללי של מסצ'וסטס והובילה יוזמות של מדיניות בריאות הציבור, בדגש על אסטרטגיות לחיסון האוכלוסייה והגעה לאוכלוסיות מוחלשות.

ולנסקי נבחרה לנהל את ה-CDC, המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן, בידי הנשיא הנבחר ג'ו ביידן, בדצמבר 2020, תקופת המעבר לקראת מינויו כנשיא. התפקיד אינו דורש את אישור הסנאט וכהונתה של ולנסקי החלה ב-20 בינואר 2021. בתפקידה ניהלה ולנסקי את מדיניות ה-CDC ביחס לנגיף הקורונה וזכתה על תפקודה לשבחים ולביקורת.

ב-5 במאי 2023 הודיעה על התפטרותה מניהול ה-CDC, החל מ-30 ביוני באותה שנה.

היא נשואה ללורן ד. ולנסקי  אף הוא רופא-מדען יהודי, ולהם שלושה בנים. הם חברים בקהילה הרפורמית טמפל עמנו-אל בניוטון, מסצ'וסטס .

## קישורים חיצוניים

* פרסומים וסטטיסטיקת ציטוטים של מחקריה של רושל ולנסקי באתר אינדקס הציטוטים  'Scopus' 

קטגוריה:רופאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס
קטגוריה:בוגרי בית הספר לרפואה של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
אליפות ישראל באתלטיקה 2023

**אליפות ישראל באתלטיקה ה-87** נערכה בין ה-30 ביולי ל-31 ביולי 2023 באצטדיון גבעת רם שבירושלים.

## אתלטיות מצטיינות
* **[[אסטל ולאנו]]** (מכבי תל אביב), זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, הדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס ומדליית ארד ביידוי פטיש
* **[[אילנה דורפמן]]** (הפועל חולון), זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר.
* **[[סיון אוירבך]]** (מכבי חיפה כרמל), זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר.
* **[[רומי טמיר]]** (מכבי תל אביב), זכתה בשתי מדליות זהב, בקפיצה לרוחק ובקפיצה משולשת.

## אתלטים מצטיינים
* **[[בלסינג אפריפה]]** (מכבי תל אביב), זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר.

## תוצאות הנשים
### מקצועות המסלול

### מקצועות השדה

## תוצאות הגברים
### מקצועות המסלול

### מקצועות השדה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אליפויות ישראל באתלטיקה
קטגוריה:2023 בישראל: ספורט
קטגוריה:ירושלים: תחרויות ספורט
אן שוחט

**אן שוחט** (באנגלית: **Anne Schuchat**; נולדה ב-1960) היא רופאה אמריקאית, קצינה בכירה () לשעבר בחיל האמון על שירותי בריאות הציבור של ארצות הברית . שימשה עד מאי 2021 כסגנית המנהלת של המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC).

## ביוגרפיה
שוחט נולדה וגדלה במשפחה יהודית בוושינגטון די. סי. בירת ארצות הברית, הרביעית בין חמישה ילדים. סבה היה שוחט וקצב שמכר בשר כשר במערב וירג'יניה. היא הצטיינה בלימודיה, סיימה בהצטיינות יתרה את לימודיה במכללת סווארת'מור בשנת 1980 (ב-2005 העניקה לה המכללה תואר דוקטור לשם כבוד), ובהצטיינות את בית הספר לרפואה של דארטמות' קולג'.

החל מ-1988 עבדה שוחט במסגרת המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) של ארצות הברית, בתחוומי החיסונים, מחלות נשימה ומחלות זיהומיות נוספות. ב-2001 הייתה חברה בצוות שחקר את מתקפת האנתרקס.

במשך שתי תקופות במהלך 2017 ובמהלך 2018 שימשה שוחט ממלאת מקום מנהל ה-CDC. בראשית שנת 2020 הייתה שותפה פעילה במאמצי הארגון להילחם בהתפשטות נגיף הקורונה בארצות הברית, בסוף פברואר הייתה שותפה לאופטימיות בארגון שלפיה הנגיף נבלם בארצות הברית, אך בדו"ח שפרסמה במאי באותה שנה, הודתה כי ההימנעות מהמלצה על הגבלת התכנסויות, שהתבססה על הערכה אופטימית מוקדמת ושגויה זו מילאה תפקיד בולט בהפצת הנגיף בעקבות מספר אירועים גדולים שנערכו בסוף פברואר.

בתפקידה האחרון במרכזי לבקרת מחלות ומניעתן, שימשה כסגנית המנהלת הכללית של הארגון עד פרישתה במאי 2021.

## קישורים חיצוניים

* 
* '''אן שוחט''': ביוגרפיה ופרטים נוספים לרגל הענקת תואר כבוד, על הצלת מאות אלפי חיים, באתר מכללת סווארת'מור, בארכיון האינטרנט
* ידיעה על הענקת פרס ידידי EIS לאן שוחט באתר ה-CDC

קטגוריה:אמריקאים ילידי וושינגטון די. סי. 
קטגוריה:רופאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות מכללת סווארת'מור
קטגוריה:בוגרי מכללת סווארת'מור
קטגוריה:בוגרות דארטמות' קולג'
קטגוריה:בוגרי דארטמות' קולג'
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1960
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1960
עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל נשים

עונת 2023/24 בליגת העל לנשים בכדורסל היא העונה ה-67 בליגת הנשים הבכירה בישראל. בשל מלחמת חרבות ברזל העונה החלה באיחור של כחודש וחצי, ב-20 בנובמבר 2023. בנוסף לכך, בוטלו משחקי הבית העליון והתחתון ומשחקי הפלייאוף התחילו מיד בתום העונה הסדירה.

אליצור רמלה זכתה באליפות לאחר שגברה בסדרת הגמר על הפועל לב ירושלים. זו הייתה האליפות השלישית ברציפות של אליצור רמלה וה-13 בתולדותיה.

## קבוצות ושיטת המשחקים

10 קבוצות השתתפו בליגת העל בעונת 2023/24. בנות הרצליה נשרה לליגה הלאומית בתום העונה הקודמת ואת מקומה תפסה הפועל לב ירושלים שזכתה באליפות הליגה הלאומית.

במהלך העונה התקיימו שני סיבובי ליגה כך שכל קבוצה שיחקה פעמיים נגד יריבותיה לליגה, פעם אחת בבית ופעם אחת בחוץ. ארבע הראשונות בתום שני סיבובים העפילו לפלייאוף והקבוצה במקום האחרון נשרה לליגה הלאומית.

## טבלת הליגה

כך דורגו הקבוצות בתום העונה הסדירה:

אס"א ירושלים נשרה לליגה הלאומית לאחר שסיימה את העונה הסדירה במקום האחרון. אס"א ירושלים טענה כי היא נפגעה מקצועית בשל מלחמת חרבות ברזל וכי יש להקפיא את הירידות. בקשתה נדחתה על-ידי ועדה מיוחדת של מנהלת הליגה ואיגוד הכדורסל.

הפועל ראשון לציון הקדימה את א.ס. רמת השרון לאחר שניצחה בשני המפגשים ביניהן במהלך העונה.

## פלייאוף
ארבע הראשונות בתום העונה הסדירה העפילו לחצי גמר הפלייאוף. הראשונה התמודדה מול הרביעית והשנייה מול השלישית. המנצחות בחצי הגמר יעפילו לסדרת הגמר. בתחילת העונה הוחלט לקצר את סדרות הפלייאוף לשלושה משחקים, אך לקראת תום העונה הוחלט לקיים סדרות של חמישה משחקים כבכל עונה.

המדורגת גבוה יותר מארחת את המשחק הראשון, השלישי והחמישי (במידת הצורך) והמודרגת נמוך יותר מארחת את המשחק השני והרביעי (במידת הצורך).

### חצי גמר

### גמר

## ביטול השתתפותן של קבוצות ישראליות באירופה

א.ס. רמת השרון ואליצור רמלה היו אמורות להשתתף ביורוקאפ והן שובצו ישירות בשלב הבתים.עם זאת, בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל לא יכלו הקבוצות לארח משחקים בביתן והן לא השתתפו בתחרות.

## קישורים חיצוניים
קבלו אותה - ליגת העל 23/24, 20 בנובמבר 2023, באתר ספסל

## הערות שוליים

קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורסל נשים בישראל
קטגוריה:2023 בישראל: כדורסל
קטגוריה:2024 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2023
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2024
סליים רנצ'ר

**סליים רנצ'ר** (באנגלית: **Slime Rancher**) הוא משחק וידאו מסוגת משחקי ההרפתקאות שפותח והופץ על ידי אולפן המשחקים האמריקאי, Monomi Park. המשחק יצא לאור בגישה מוקדמת בינואר 2016 אך באופן רשמי לרוב הפלטפורמות ב-1 באוגוסט 2017. גרסת פלייסטיישן 4 שוחררה ב-21 באוגוסט 2018, וגרסת Nintendo Switch שוחררה ב-11 באוגוסט 2021.

משחק המשך, סליים רנצ'ר 2 , שוחרר בגישה מוקדמת ב-22 בספטמבר 2022, שכיום נגיש לשימוש דרך Windows ו-Xbox Series X/S.

## משחקיות
המשחק משוחק בעולם פתוח ומנקודת מבט בגוף ראשון. השחקן שולט בדמות בשם "ביאטריקס ליבו", שהגיע לכוכב "הרחק הרחק" לאחר שעזב את כדור הארץ וזאת כדי להיות חוואי בחוות סליים  ומטרתו לאסוף, לגדל, לחקור ולהאכיל סליימים. הסליים הם יצורים בעלי גוף עם הרכב הדומה לזה של ג'לטין ויש מינים שונים ורבים מהם ברחבי העולם.

ההיבט הכלכלי העיקרי של המשחק סובב סביב האכלת סליים בפריטי המזון המתאימים שבתמורה מייצרים "פלורטים" שאותם ניתן למכור בתמורה לכסף, שמשמש לרוב לרכישת שדרוגים לציוד או לבנייני החווה של החווה. פרט לסליים הוורוד הבסיסי, סליים יאכלו רק אחד משלושת סוגי המזון; פירות, ירקות או בשר. לכל מין של סליים יש מאכל מועדף, אם הם יאכלו את המזון הזה הם יפיקו 2 פלורטים ולא פלורט אחד. כדי לאגור את פריטי המזון וכדי לכלוא את הסליימים, הדמות הראשית משתמשת במעיין שואב שאיתו הם יכולים לאחסן את הדברים (עם זאת, הדמות יכולה לאחסן בתיק שלה רק מספר מוגבל של פריטים בכל פעם והם יהיו חייבים לחזור לחווה כדי לפרוק את הפריטים שנאספו לפני שהם יוכלו לאסוף פריטים אחרים). השחקן חייב לקנות ולשדרג מתחמים שונים כדי לאחסן את הסליימים והאוכל שהוא אוסף.

ניתן לשלב בין שני סוגים של סליים על ידי האכלת סליים בפלורטים של סליים ממין אחר. לאחר האכלתם, הם יגדלו בצורה ניכרת ויהיו מסוגלים ליצור את שני סוגי הפלורטים. עם זאת, כאשר סליים ישולב עם מין שלישי, הוא יהפוך למפלצת זדונית ושחורה בשם "טאר", שתאכל את כל הסליימים שמסביבו ואף עלולה לפגוע בשחקן. התזת מים על ה"טאר" תוכל להרוג אותו.

למרבית הסליימים יש גרסאות ענקיות של עצמם, שנמצאים בשלל נקודות ברחבי העולם. הם גדולים מאוד ובניגוד לסליימים הרגילים, הם נייחים וללא יכולת לזוז ממקומם. שחקנים יכולים להאכיל את הסליימים הענקיים במזון עד שהם יתפוצצו. לאחר שיתפוצצו, השחקן יוכל להשיג מהם גרסאות רגילות של הסליים מפתחות, טלפורטר ו"מפתח סליים", ששימוש בו יאפשר לשחקן גישה לאזורים חדשים שלא יכל להיכנס אליהם לפני כן.

## פיתוח
פיתוח המשחק "Slime Rancher" החל בדירתו של יוצר המשחק, ניק פופוביץ'. מכיוון שפופוביץ' היה מעצב משחקים ולא מתכנת, הוא הסתמך על קוד מקור של אנשים אחרים כדי ליצור אב טיפוס של המשחק. בסופו של דבר הוא גייס את מייק תומאס כדי שיעזור לתכנת את המשחק. השניים עבדו על המשחק 8 שעות ביום. המשחק היה אמור לצאת לאור לאחר שנה, אך העבודה עליו התעכבה בשישה חודשים והוא יצא לאחר שנה וחצי.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי נינטנדו סוויץ'
קטגוריה:משחקי Xbox One
קטגוריה:משחקי Windows
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 4
קטגוריה:משחקי עולם פתוח ממוחשבים
קטגוריה:משחקי macOS
קטגוריה:משחקי לינוקס
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2017
קטגוריה:משחקי אינדי
קטגוריה:משחקי סימולציית חיים
קלרה מריה פופ

**קלרה מריה פופ** (באנגלית: **Clara Maria Pope**  1767 - 24 בדצמבר 1838) הייתה ציירת ואמנית בוטנית בריטית.

## ביוגרפיה
קלרה נולדה בלונדון, והוטבלה בשנת 1767. אביה היה ג'ארד לי, אמן חובב.   היא מצוירת כתינוקת עם הוריה ואחיה בציור של ג'ורג' רומני משנת 1768 בציור הנמצא בגלריה הלאומית ויקטוריה במלבורן, אוסטרליה.

היא עבדה כדוגמנית אצל אמן במשך מספר שנים. בגיל 19, היא התחתנה עם הצייר פרנסיס ויטלי בשנת 1786.  נולדו להם ארבע בנות, ובן אחד.
ממוזער|איור של קמליה, לספרו של קרטיס.
היא התחילה בציור מיניאטורות, וב-1796 היא הציגה באקדמיה המלכותית.[2] בעלה נפטר ב-1801, והיא נאבקה לפרנס את משפחתה. היא התמחתה בציור בוטני. עבודתה זכתה לתשומת לב ולהוקרה יופיו ודיוקו על ידי סמואל קרטיס המוציא לאור של המגזין הבוטני. היא יצרה איורים חשובים, בגודל מלא, עבור המגזין הבוטני של קרטיס וכן עבור יצירותיו האחרות כמו הספר על הקמליות. 1819 היא נתמכה בעבודתה על ידי האדריכל סר ג'ון סואן, אשר הזמין אצלה ציור בשם "פרחי שייקספיר" (1835), המתאר פסל של המחזאי באוסף של סואן שמוקף בכל הפרחים המוזכרים ביצירותיו של שייקספיר.

בשנת 1807 היא נישאה שנית לשחקן והצייר אלכסנדר פופ, והפכה לאשתו השלישית. היא לימדה ציור, ותלמידיה כללו את הנסיכה סופיה מגלוסטר וחברי אצולה בריטיים.

עבודתה נמצאת באוסף מוזיאון טייט.

פופ מתה בלונדון ב-1838.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות בריטיות
קטגוריה:ילידי 1767
קטגוריה:נפטרים ב-1838
רבי יהושע בן כפוסאי

רבי **יהושע בן כפוסאי** היה תנא בדור השלישי וחתנו של רבי עקיבא.

## שמו
שמו של רבי יהושע מופיע בוורסיות שונות בספרות חז"ל: בן קבוסאי; בן קפוסאי; בן קופסהי; בן קביסאי; בן קפוצאי; בן כפוסאי; בן קבסוי; בן קבסיו.

## זמנו ורבותיו
העיד על עצמו שנמנה עם חכמי בית הוועד ביבנה: "אמר ר' יהושע בן קביסאי כל ימיי הייתי קורא המקרא הזה (במדבר יט) וְהִזָּה הַטָּהֹר עַל הַטָּמֵא ולא מצאתיו אלא באוצר של יבנה, ומאוצרה של יבנה למדתי שטהור אחד מזה אפילו על מאה טמאים". מהתוספתא עולה שהיה נוכח בבית המדרש כשחלקו חכמים עם רבי אליעזר בן הורקנוס בהלכה מהלכות מעשרות: "אמר (לו) ר' יהושע בן קבוסיי, מימי לא גס לבי לומר לאדם צא ולקט תמרות של חרדל וכבוש, והוי פטור מן המעשרות", ממשמעות ההלכה עולה כי "ר' יהושע בן קבוסיי סובר כחכמים ופוטר, אבל מ"מ לא גס לבו להורות כן למעשה", אולי משום שהיה צעיר לימים. העיד על מעשיהם של רבן גמליאל דיבנה ואונקלוס כמעשה-רב: "מעשה ברבן גמליאל ואונקלוס הגר שהיו באשקלון וטבל רבן גמליאל במרחץ ואונקלוס בים, אמר ר' יהושע בן קופסהי, עמהן הייתי ולא טבל רבן גמליאל אלא בים". במקור אחר מצטט רבן שמעון בן גמליאל הלכה בשמו: "רשב"ג אומר משום ר' יהושע בן קפוסיי".

## אזכורים
בספרות חז"ל בשמו כמה הלכות בכור. בתוספתא: "רבי יהושע בן קפוסאי אומר אין שוחטין את הבכור אלא על פי שניים"; במקור אחר חלק על רבי חנינא בן אנטיגנוס בפרטי שחיטת בכור.

## משפחתו וקורותיו
בבבלי מתואר מפגש שאירע בינו לבין רבי יהודה הנשיא:

ממקור זה עולה שהיה חתנו של רבי עקיבא וכי האריך ימים עד דורו של רבי. בירושלמי מעיד ר' יהושע על עצמו שקיבל תפקיד של שררה בעולמם של חכמים.

## לקריאה נוספת
* הרב מאיר שפירא, שו"ת **אור המאיר**, פיעטרקוב תרפ"ו, עמ' [3-2], באתר hebrewbooks

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חז"ל
קטגוריה:תנאים
קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:תלמידי רבן גמליאל דיבנה
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-2