עת שערי רצון להפתח

[שמאל|ממוזער|450px|עת שערי רצון להפתח מתוך [מחזור קטלוניה מהמאה ה-14]]
שמאל|ממוזער|279x279px|עקידת יצחק מאת דה ולדס ליל
**עֵת שַׁעֲרֵי רָצוֹן לְהִפָּתֵחַ** או **עוקד והנעקד** הוא פיוט הנאמר על ידי הספרדים ועדות המזרח וגם יהדות תימן בתפילת ראש השנה. יש הנוהגים לאומרו לפני תקיעות השופר שבין תפילת שחרית לתפילת המוסף ויש הנוהגים לאומרו בעת פתיחת ההיכל. בחלק מעדות המערב וצפון אפריקה הוא נאמר גם לפני תפילת מנחה של יום כיפור, בשעה שבה על פי המסורת נערכה העקידה. בנוסח איטליה ולוב הוא נכלל בסליחות בתפילת נעילה של יום הכיפורים. יש אף קהילות הנוהגות לאומרו עבור יולדת במהלך הלידה. הפיוט חובר על ידי המשורר רבי יהודה בן-שמואל אבן-עבאס (יליד פאס) במאה ה-12.

## מבנה הפיוט
הפיוט פותח בשורות המבטאות את הרעיון המרכזי בפיוט, הזכרת עקידת יצחק ביום הדין, הוא ראש השנה, ממש לפני תקיעת השופר, כאירוע מלמד זכות:

הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט הוא המילים המזכירות את שלושת השותפים בעקדה: 
השיר מסתיים במשפט האופטימי, שעליו חוזר הקהל לאחר החזן:

האותיות הראשונות בכל בית בפיוט יוצרות אקרוסטיכון של שם המחבר: "עבאס יהודה שמואל".

## תוכן הפיוט
הפיוט מגולל את סיפור עקידת יצחק תוך הרחבת היריעה המקראית (בראשית כ"ב, א-יט). לצד השתלשלות האירועים, הפיוט מעניק קול לנקודות המבט השונות של כמה גיבורים בסיפור העקידה: אברהם כ"עוקד", יצחק כ"נעקד", ושרה – שנוכחותה מורגשת דרך דאגתו של יצחק נוכח תגובתה לבשורה. אפילו המזבח זוכה למקום כדמות רקע פסיבית אך טעונה ודרמטית.

הטקסט מתאר את תגובתם של מלאכי המרכבה אשר אינם יכולים לעמוד מנגד מול המראה הנורא. המילה "ויהמו" מבטאת סערת רגשות ורעש פנימי של פחד וחמלה, כששואלים בנדבה ומתחננים לאל עבור "שר צבא", כינוי ליצחק במדרש. המלאכים מציגים את דרישתם כצורך קיומי: "אנא תנה פדיום וכופר הבה", כלומר, בקשה למציאת תחליף לקורבן האדם, מתוך הבנה שהשלמת העקדה במוות תהיה הרסנית לעולם כולו. הדימוי העוצמתי "אל נא יהי עולם בלי ירח!" מהווה את ציר המשמעות המרכזי בבית זה, כאשר יצחק נמשל לירח – המאור הקטן המאיר את החשיכה. הירח מהווה סמל למחזוריות ולהמשכיות הדורות. דרך תחינה זו, מבוטאת החרדה הקיומית מפני קטיעת שרשרת הדורות בגלל מות בנם היחיד של אברהם ושרה, תוך התייחסות אסוציאטיבית להבטחת האלוהים בברית בין הבתרים כי זרעו של אברהם ירבה כ"כוכבי השמיים". המלאכים בטענתם מחזקים את התחושה כי הריגת יצחק תגזור על העולם חשיכה רוחנית, שכן עקידתו של אחד משלושת האבות לכאורה סותרת את הייעוד ההיסטורי של עם שלם, שאמור להיות "אור לגויים". יצחק מסמל בכך לא רק דמות פרטית, אלא הדמות המבטיחה את קיום האומה המאירה את העולם. 

סיפור העקדה שבפיוט מלווה בדברי תפילה. ייעודו, כפיוט לראש השנה, מביא את הפייטן לנצלו לבקשת רחמים וסליחה בזכותם של העוקד והנעקד, ולכן הפיוט מביא את הקהל לרגשות עזים. יש המבארים את הרגש המיוחד שבפיוט הזה בעקבות הטרגדיה שעבר המחבר, כאשר בנו סמואל אל-מוגרבי, התאסלם באזרבייג'ן בשנת 1163. אולי צערו של האב משוקע בתוך הפיוט, הרווי כאב, הוא הריגוש האמיתי שחשים בפיוט זה.

במספר קהילות היה נהוג לשיר לפני פיוט זה את פיוטו של הרמב"ם "אני מזכיר היום חסדי אבותי".

## שירת הפיוט בשעת הלידה
משה בר אשר כותב כי היה מנהג אצל יהודי צפון אפריקה לקרוא פיוט זה בשעה שבה האישה כורעת ללדת, ונשקפת סכנה לחייה ולחיי העובר. באותה העת היו מזעיקים מספר גברים, או אף כיתת ילדים עם מלמד, וכאשר צירי לידה אחזו את היולדת היו קוראים את הפיוט. במקרה בו התקשתה היולדת היו גם תוקעים בשופר, וכך עשו עד שהתינוק נולד. מסיבה זו היו נשים שבתודעתן זיהו את תהליך הלידה עם סיפור העקדה.

## התייחסות בתרבות
### במוזיקה
מספר זמרים שרו את הפיוט:
* הזמר שלמה ארצי באלבומו "עת שערי רצון להפתח".
* הזמר אהוד בנאי באלבומו "שיר חדש".
* הזמרים יואב יצחק וחיים ישראל.
* בשנת 1996 כתב אהוד מנור טקסט על פי הפיוט. השיר הולחן ובוצע על ידי מאיר בנאי באלבום מנגינת הנדודים.
*ב-2012 שיתף ארז לב ארי פעולה עם יוני גנוט באלבום "אות לאות", שבו ביצע לב ארי לחן שהלחין גנוט לפזמון "העוקד והנעקד והמזבח".
* להקת המטאל סיילם באלבומה "Playing God and Other Short Stories" (כרצועת בונוס). ביצוע זה אינו כולל את הבית האחרון של השיר העוסק בגאולה.
* בשנת 2012 הוציא גיא זו-ארץ אלבום משותף עם אחיו רועי זו-ארץ בשם "לדינו ופיוט מבית אבא", ובו שירים בלאדינו לצד פיוטים, ביניהם גם עת שערי רצון להפתח.
*הזמר והיוצר גבריאל בלחסן כלל את השיר העוקד הנעקד והמזבח באלבומו השלישי בשדות שיצא בשנת 2006. בנוסף, בלחסן הקליט עם אחיו ידידיה בלחסן קטע אינסטרומנטלי הנקרא "כיפור" המבוסס על לחן הפיוט עצמו.
*אודהליה ברלין ב-2018 הוציאה את השיר באלבום "אשאלה ממנו", המבוסס על המופע "אוחילה", ובו שירים וניגונים לימי תשובה.
*הזמר והיוצר יובל מנדלסון מצטט את הפיוט בסוף שירו "הר הגולגולת" שעוסק ברצח מוחמד אבו ח'דיר והופיע באלבום "יובל מנדלסון והמסע לפולין" שיצא בשנת 2019.
* הראל טל הוציא את השיר יחד עם ישיבת תורת חיים במנגינת יהודי מרוקו.
* הזמרת יובל דיין בביצוע לקראת ראש השנה תשפ"ו

File:The_National_Library_of_Israel_-_Sihu_Leimi_-_Greek_version_-_1765169_sadikario.ogg|שיחו לאמי, נוסח יון, סלוניקי. שר: יעקב צדיקריו, בלחן ליום שני של ראש השנה.
File:The_National_Library_of_Israel_-_Sihu_Leimi_-_Bulgarian_version_in_Ladino_-_1765170_BELLA.ogg|שיחו לאמי, נוסח יהדות בולגריה, שרה: בלה בכר, בשפת לדינו


### בקולנוע
להלן קטע מתוך הסרט "שנה בשנה", בימוי והפקה יצחק ש' רקנטי: 

## לקריאה נוספת
* שולמית אליצור, עוקד והנעקד והמזבח – עיון בפיוט, מתוך הספר "שירה של פרשה: פרשות התורה בראי הפיוט" (מוסד הרב קוק, תשנ"ט), באתר הפיוט והתפילה
* .
* יהודה רצהבי, עיונים בפיוטו של יום - "עת שערי רצון"
* יואל טייב, "בין טעמי המקרא והמוזיקה של השירה", **[[הו!]]** 17, טבת תשע"ט, עמ' 22–27

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* פירוש לפיוט עוקד והנעקד והמזבח פרשנות הפיוט לאור זיקתו למדרשים, באתר של אודי צמח
* על הפיוט, באתר "דעת"
* ביצועים שונים לפיוט באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
* 
* דף לימוד על הפיוט, באתר מדרשת
* 
* על הקשר בין שואת יהודי סלוניקי והפיוט, באתר מדרשת
* מספר ביצועים באתר רשות השידור
* ביצוע באתר פזמונים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:שירת ימי הביניים
קטגוריה:יצירות המאה ה-12
קטגוריה:פיוטי עקידה
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון