חצי אמת

**חצי אמת** היא הטעיה המשלבת רכיב מסוים של אמת. ייתכן שהאמירה נכונה רק בחלקה, או נכונה לגמרי אך מציגה רק חלק מן האמת השלמה, או שהיא עושה שימוש ברכיב מטעה כגון פיסוק מטעה או כפל לשון – במיוחד כאשר הכוונה היא להטעות, להתחמק, להאשים או לסלף את האמת.

## מטרה
המטרה, ולעיתים גם התוצאה, של חצי אמת היא לגרום לכך שמשהו שהוא למעשה אמונה ייתפס כידע, או שאמירה נכונה תיתפס כאילו היא כוללת את כל האמת, ואף להוביל למסקנה שגויה. הסדר שבו מוצגים המידע האמיתי והמידע השגוי בתוך "חצי אמת" עשוי להשפיע על מידת האמינות הנתפסת של האמירה. מחקר הראה שכאשר מחברים שתי אמירות בלתי־קשורות בתחביר המרמז על סיבתיות, הציבור נוטה להאמין לטענה אם ההנחה הראשונה נכונה – גם אם המסקנה אינה קשורה או שגויה; לעומת זאת, אם האמירה השגויה מוצגת תחילה, האמון הכולל נמוך יותר. לתופעה זו ניתן השם "אפקט חצאי אמיתות".

## דוגמאות
* שימוש בפרצה טכנית: הנשיא לשעבר ביל קלינטון אמר בעדותו "לא קיימתי יחסי מין עם האישה ההיא, מיס לוינסקי". בכך נשען על שפה מעורפלת מכוונת של הביטוי "יחסי מין" כדי להטעות את בית המשפט, ובדיעבד לטעון כי "דבריי היו נכונים מבחינה טכנית".
* הסיפור הקלאסי על העיוורים והפיל: כל עיוור נוגע בחלק אחר של הפיל ומסיק מסקנה שונה; כל תיאור אמיתי במקומו, אך איש מהמספרים אינו מתאר את התמונה השלמה. אחד עשוי לגעת בזנב ולהאמין שהפיל ארוך ודק, אחר עשוי לגעת בבטן ולומר שהפיל עגול וגדול.

## פוליטיקה
חלק מצורות חצאי אמיתות הן חלק בלתי־נמנע מן הפוליטיקה בדמוקרטיות ייצוגיות. מועמד שנתפס בשקר עלול להינזק קשות, ולכן התפתח סגנון לשון מורכב שמקטין את הסיכון להיתפס בשקר. אם אדם לא אמר טענה מסוימת, קשה להאשימו בשקר. כתוצאה מכך הפוליטיקה הפכה למרחב שבו חצי אמיתות מצופות, והצהרות פוליטיות אינן מתקבלות כפשוטן.

ויליאם סאפייר הגדיר חצי אמת, לצרכים פוליטיים, כ"אמירה מדויקת מספיק כדי שתצריך הסבר; וככל שההסבר ארוך יותר – כך תגובת הציבור תהיה של חצי אמון".

נמצא גם כי לסדר הצגת חלקי חצאי אמיתות יש השפעה על האמון בה. כאשר אמירה נפתחת בחלק נכון ולאחריו אמירה נוספת (גם אם אינה קשורה או שגויה) – האמון גבוה יותר; כאשר האמירה השגויה מוצגת תחילה, האמון חורג מטה – גם אם החלק השני נכון. הממצא מתקשר גם להטיית העיגון, שבו הנטייה היא להיאחז במידע הראשון כמסגרת לשיפוט; תופעה זו מוכרת גם בתמחור עוגן בקידומי מחיר ובהשפעת סדר הצגת מידע על תפיסות צרכניות.

בספרו משנת 1990, **פנס הקסם: מהפכת 1989 שנראתה בוורשה, בודפשט, ברלין ופראג**, הגיב טימותי גרטון אש לקריאתו של ואצלב האוול "לחיות באמת":

הפילוסוף אלפרד נורת' וייטהד אמר: "אין אמיתות שלמות; כל האמיתות הן חצי אמת. הניסיון להתייחס אליהן כאמת שלמה – הוא שממיט אסון". אם כך, אמירות, או "אמיתות", שהן כולן חצאי אמיתות לפי וייטהד, עלולות להוביל למסקנות מטעות ושגויות.

## תאוריית הממים
ריצ'רד ברודי קושר בין חצאי אמיתות לממים, וכתב: "אמיתות של כל טענה תלויות בהנחות שבמסגרתן בוחנים אותה – כלומר בממים שבאמצעותם חושבים עליה". לדבריו, חצאי אמיתות הן לעיתים הכרחיות באינטראקציה אנושית, משום שהן מאפשרות יישום מעשי של רעיונות כשאין אפשרות להעביר את המידע המלא; עם זאת, חלקן מוליכות למסקנות או היסקים שגויים בעולם הלוגיקה.

## ציטוטים
רעיון חצאי אמיתות מופיע בתרבויות שונות והוליד אמרות אפיגרמתיות:
* קרל קראוס כתב: "אפוריזם לעולם לא יהיה האמת כולה; היא או חצי אמת – או אמת וחצי".
* ארתור קסטלר, סופר ועיתונאי הונגרי-בריטי, כתב: "שתי חצאי־אמיתות אינן יוצרות אמת, ושתי חצאי־תרבויות אינן יוצרות תרבות".

## אמת סלקטיבית

"אמת סלקטיבית" היא הצגה סלקטיבית של חלק מן האמת – במתכוון או שלא במתכוון.

גם אמת סלקטיבית מכוונת וגם בלתי־מכוונת אינן אמת כלל.

### אתיקה ומוסר
השאלה האם "אמת סלקטיבית" היא הטעיה או שקר ומהו המעמד המוסרי שלה – שנויים במחלוקת. יש הרואים בה הטעיה ושקר, אחרים חולקים על כך; יש פילוסופים הרואים בה הטעיה אך לא שקר במובן הצר. יש אף הרואים בה פשוט מצב שאינו שקר, אך גם איננו אמת מלאה.

## ראו גם
* קזואיסטיקה 
* אפקט משולב
* לוגיקה עמומה
* תקינות פוליטית
* לוגיקה בוליאנית
* חמקמילים
* בחירה סלקטיבית

## קישורים חיצוניים
* פרויקט המחקר של SNSF "חצאי אמיתות. אמת, בדיה וקונספירציה ב"עידן הפוסט-עובדתי", בראשות פרופ' ד"ר ניקולה גס (אוניברסיטת בזל, שווייץ).
* שקר עם סטטיסטיקה - דוגמאות לניצול לרעה של עקרונות סטטיסטיים, מתמטיים ומדעיים
* חצאי אמיתות ופיתוח מדיניות מס 

## הערות שוליים

קטגוריה:כינויי גנאי
קטגוריה:הונאה