קטרה (כפר)

**קטרה** (בערבית: **قطرة**) היה כפר ערבי בשפלה, כיום בצפון גדרה. קטרה נכבש בידי חטיבת גבעתי, במהלך מלחמת העצמאות, במאי 1948, ותושביו פונו.

## היסטוריה
הכפר נוסד בתקופה העות'מאנית על תל היישוב הקדום "קדרון" המוזכר בספר חשמונאים א'. בתקופה הביזנטית התקיים במקום יישוב ובית מרחץ. תושבי הכפר היו מקומיים ומהגרים מלוב כולם מוסלמים, ועסקו בעיקר בחקלאות. רוב בתי הכפר היו בתי טיט בנויים מלבני בוץ וקש.

במפקד האוכלוסין העות'מאני מ-1596 מנו תושביו 336 נפשות. ב-1863 ביקר בכפר החוקר הצרפתי ויקטור גרן ודיווח על כ-600 תושבים. ב-1870 מנו עות'מאנים 161 בתים בכפר. ב-1882 ביקרה בכפר הקרן לחקר ארץ ישראל.

כמו במרבית היישובים הכפריים בארץ באותה תקופה, אדמות הכפר היו בבעלות אפנדי זר ותושבי הכפר חכרו את הקרקע או שהיו אריסים. ב-1884 מכר הקונסול הכללי של צרפת בעכו, 3,000 דונם מאדמות הכפר שהיו בבעלותו, לקבוצת ביל"ויים שהקימו במקום את המושבה גדרה.

ב-1887 החריפו היחסים בין קטרה למושבה החדשה. גדרה הוקמה על שטח שבעבר היה שייך לכפריי קטרה או הוחכר להם, ומכירת האדמות נטלה מהם מקור חשוב של פרנסתם. כפריים שעיבדו שטח של גדרה שלא כחוק, תקפו בתחילת אפריל מתיישב מגדרה. כמה מתיישבים, מצוידים בשוטים, עלו בתגובה על שטח המריבה בכוונה לעורר תגרה שתחייב התערבות השלטונות העות'מאנים. המתיישבים, שהערבים עלו עליהם במספרם, אולצו לסגת עד מהרה, אולם השלטונות, כמצופה, התערבו ועצרו תשעה ערבים. העוינות בין גדרה לקטרה הגיעה לשיאה שנה אחר-כך, כאשר הכפריים גנבו סוס מגדרה. המתיישבים רדפו אחרי הגנבים, החזירו את הסוס ותפסו אחד מהם. אותו לילה, ב-17 באוקטובר 1888, תקפו הכפריים את גדרה כדי לשחרר את העציר. יריות נורו באוויר ואבנים יודו, אך שני הצדדים נזהרו שלא להרוג איש והערבים נהדפו.
שתי מתיישבות יהודיות הפילו את ולדיהן בעת ההתקפה ושני קברים ראשונים נכרו במושבה החדשה.
למחרת הגיעה לגדרה תגבורת משתי מושבות שכנות, עקרון וראשון לציון, אך רק הגעת החיילים הטורקים מנעה תגרה המונית. השלטונות עצרו ארבעה מכפריי קטרה ונטלו את הערבי שהוחזק בידי היהודים. התגרה שככה, ושני היישובים השכינו שלום ביניהם. נראה שמאז והלאה השלימה קטרה עם קיומה של גדרה.

בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת רמלה.
במפקד האוכלוסין של המנדט הבריטי משנת 1922 נמנו בכפר 640 תושבים ובמפקד של 1931, 822 תושבים ב-175 בתים.
בעקבות אירועי המרד הערבי הגדול (1936–1939), הקימו הבריטים בשנים 1940–1941 מזרחית לכפר את משטרת קטרה.
ב-27 בספטמבר 1944 תקף האצ"ל את התחנה.
בסקר הכפרים משנת 1945 נאמדה האוכלוסייה ב-1,290 תושבים, כולם מוסלמים. הכפר השתרע על שטח של 7,853 דונמים (שטח בנוי ואדמות חקלאיות).
אזור הכפר נכלל בשטח שיועד למדינה היהודית, לפי החלטת החלוקה.

ערב מלחמת העצמאות פנו אנשי גדרה הסמוכה לשייח'ים של קטרה ויעצו להם לשכנע את תושבי הכפר לא לעזוב את הכפר.
במסגרת מבצע כיתור, בתחילת מאי 1948, הגיעו נציגי ההגנה ומוח'תאר הכפר להסכם, לפיו תושבי הכפר ימסרו את נשקם עד 6 במאי 1948. באותו בוקר כיתרו חיילי חטיבת גבעתי את הכפר. כמה עשרות חמושים ניסו לצאת מהכפר ולפרוץ את הכיתור, אך נעצרו. חיילי גבעתי נכנסו לכפר, לאחר קרב של פחות משעה. רוב הכפריים ברחו עם תחילת הקרב.
כוחות גבעתי דרשו מן התושבים למסור את נשקם. כמה כלי נשק נמסרו, אך החיילים חשדו שהדרישה לא מולאה, ולכן לקחו מספר כפריים כבני ערובה עד שיוסגרו שאר כלי הנשק. במבצע שנערך נאספו כ-60 כלי נשק מן הכפריים.
החיילים סרקו את הכפר בחיפוש אחר לוחמים לא-סדירים ועצרו כמה תושבים.
אחד החיילים נורה למוות בידי תושב מקומי בעת שעסק בביזה. שלושה ערבים נלקחו כבני ערובה על מנת שהיורה יוסגר לידי כוח גבעתי.
מאוחר יותר נכנס לכפר שוב כוח של ההגנה לצורך פינוי הכפריים ושמירה על דרך פתוחה לנגב.
שאר תושבי הכפר גורשו או שוכנעו לעזבו. לדברי בני מוריס, "נראה כי בתחילה ניתן לתושבי קטרה להישאר, אך כאשר הגיע הצבא המצרי לאיסדוד הקרובה אבידן החליט כי מסוכן מדי להותיר ריכוז כזה של ערבים קרוב כל־כך לקווי החזית". לפי יואב גלבר, "ב-29 במאי, כשהגיע חלוץ הטור המצרי שהתקדם בציר החוף לאשדוד, גירשו אותם חיילי גבעתי אל החולות שליד יבנה".

מבני הכפר נהרסו מאוחר יותר, למעט "בית המוכתר", שבשנות ה-50 שימש כבית הספר לילדי המעברה בגדרה. שטח העיר גדרה התרחב לאזור שבו שכן הכפר; כיום הרחובות, הנשיא, שבטי ישראל, שפרינצק ויצחק בן צבי. בשטחים החקלאיים של הכפר הוקם בשנת 1949 מושב קדרון.

כ-200 פליטי קטרה ששהו במג'דל הועברו במשאיות לרמלה בקיץ 1950.

## קישורים חיצוניים

* פרטים על הכפר ויחסיו עם המושבה גדרה, באתר "כל גדרה"
* 
* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:שפלת יהודה
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי