open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ג'ון גרנוויל

**ג'ון אשלי סואמס גרנוויל** (11 בינואר 1928 – 7 במרץ 2011) היה היסטוריון יהודי בריטי, ממוצא גרמני, שעסק בהיסטוריה של העולם המודרני.

## קורות חיים
גרנוויל נולד בשם הנס גוהראור בברלין, גרמניה ב-11 בינואר 1928. ב-1939, ברח מגרמניה בעזרת הקינדר-טראנספורט עם אחיו גוליאן וואלטר.

הוא שינה את שמו רשמית לג'ון אשלי סואמס גרנוויל ב-1949 מיד אחרי שקיבל אזרחות בריטית. אמו מתה במחנה ריכוז, ולאביו היו אמצעים מוגבלים לתמוך במשפחה.

לאחר השתתפותו בבית ספר הכנה באסקס, הוא למד בבית הספר הטכנולוגי של קיימברידג', אחר כך הוא לקח עבודת גננות בפיטר-האוס, קמברידג'. גרנוויל התחיל ללמוד לבדו במהלך היום ולקחת שיעורים בקולג' בירקבק, לונדון בערב. לגרנוויל ניתנה את העטירה של המועצה המחוזית, שאפשרה לו ללמוד באוניברסיטת לונדון. אחר כך הוא הלך לקולג' בירקבק ובית הספר לכלכלה של לונדון. הוא למד בשם צ'ארלס וובסטר וסיים תואר ראשון בהיסטוריה ב-1951 ודוקטורט, שעליו הוענק לו מדליית האצ'ינסון.

גרנוויל התחיל את הקריירה האקדמית שלו באוניברסיטת נוטינגהאם שבו היה עוזר מרצה מוצלח. הוא היה פרופסור להיסטוריה בין לאומית באוניברסיטת לידס מ-1966 עד 1969, אחר כך פרופסור וראש המחלקת להיסטוריה מודרנית באוניברסיטת בירמינגהם מ-1969 עד 1994. אחר כך עבד באוניברסיטת המבורג.

גרנוויל התמקד בהצגתו כאיש אנגלי בעל שורשים גרמניים, ולכן רוב מחקרי סובבים סביב זה. הוא פיתח את לימודי התואר הבינלאומי בלידס, שהתמקדה בשימוש סרטים ככלי להבנת ההיסטוריה.

גרנוויל התחתן פעמיים. הוא פגש את בטי אנני רוסנברג דרך אחוות הרקנוס בייל, היה להם שלושה בנים ביחד, עם זאת, היא מתה, והשאירה את גרנוויל ביחד אם שלושת ילדיו שהוא צריך לגדל לבד. פטרישיה קארני ניחמה אותו באובדנו, והם התחתנו ב-1975 והמשיכו ללדת עוד ילדים.

גרנוויל נפטר ב-7 במרץ 2011.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים יהודים גרמנים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים בריטים
קטגוריה:אנגלים ממוצא יהודי-גרמני
קטגוריה:ניצולי הקינדר-טרנספורט
קטגוריה:ניצולי השואה: גרמניה
קטגוריה:ילדים בשואה: גרמניה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1928
קטגוריה:אנגלים שנפטרו ב-2011
הספרייה הלאומית של קמבודיה

**הספרייה הלאומית של קמבודיה** (בקמרית: **បណ្ណាល័យជាតិកម្ពុជា**) היא גוף לאומי הממוקם בפנום פן, בירת קמבודיה.

## היסטוריה
הספרייה הוקמה על ידי השלטון הקולוניאלי הצרפתי ב-24 בדצמבר 1924. האסוף הראשוני של הספרייה, עם הקמתה, כלל 2,879 ספרים, רוב הספרים היו בצרפתית. ב-1928 היו באוסף הספרייה עשרת אלפים כרכים, וביקרו בה 9,698 קוראים. נציג צרפתי ניהל את הספרייה עד שנת 1951. לאחר קבלת העצמאות על ידי הקמבודיה, במדינה החלה להתפתח ספרות בשפה הקמרית ומספר הספרים בשפה זו היוצאים לאור כל שנה גדל, וכך גדל גם אוסף הספרים בקמרית בספרייה.

הספרייה נסגרה בתקופת שלטונם של קמר רוז' בין השנים 1975–1979. כשמונים אחוז מאוסף הספרייה הושמד בתקופה זו. לפני השתלטותם של קמר רוז' על קמבודיה היו בספרייה 40 עובדים, אך רק שני עובדים שבו לעבודתם לאחר סיום שלטונם בשנת 1979. 

ב-1980 הוחזר מעמדה של הספרייה הלאומית של קמבודיה. כיום אוסף הספרייה כולל 103,635 פריטים. האוספים המיוחדים כוללים 8,327 מסמכים, כולל מסמכים בצרפתית משנים 1925–1970, ומסמכים וספרים בקמרית משנים 1955–1975.

## הספרייה תחת שלטונם של קמר רוז'
מבנה הספרייה, כמו רוב המבנים בפנום פן בתקופת שלטונם של קמר רוז' שרדו. לעומת זאת אוסף הספרייה ניזוק קשות. בתקופה זו גן הספרייה שימש למרעה של חזירים ועופות. מבנה הספרייה והארכיון שימשו לאחסון מזון ולמגוריהם של רועי חזירים, ובתקופה מסוימת למגוריהם של היועצים הסיניים בקמבודיה. לצורך אחסון מזון פונו המדפים מהספרים, רבים מהם אבדו לאחר מכן. לא ברור מהו המספר המדויק של הספרים אשר אבדו בתקופה זו. 

הפגיעה הקשה בספרייה הייתה הפגיעה בכוח האדם של המוסד. לפני תקופת קמר רוז' היו בו 40 עובדים. אנשים אלו הוגלו אל מחוץ לגבולותיה של פנום פן, כמו רוב תושביה של העיר. רק שניים מהם שבו לעבודתם ב-1979.

## לקריאה נוספת

* Jarvis. (1995). The National Library of Cambodia: Surviving for Seventy Years. *Libraries & Culture*, 30(4), 391–408.
* Smith-Frank. (2011). The National Library and Archives of Cambodia: A design proposal for an addition to the existing National Library of Cambodia enabling it to encourage and sustain the continued growth and re-emergence of knowledge and culture in Cambodia.


## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קמבודיה
ספרייה הלאומית של קמבודיה
ספרייה הלאומית של קמבודיה
ג'ון רטקליף

**ג'ון לי רטקליף** (באנגלית: **John Lee Ratcliffe**; נולד ב-20 באוקטובר 1965) הוא פוליטיקאי אמריקאי, חבר המפלגה הרפובליקנית, המכהן כראש ה-CIA מאז ינואר 2025, בממשלו השני של הנשיא דונלד טראמפ. קודם לכן, בממשל טראמפ הראשון, כיהן רטקליף כראש המודיעין הלאומי. בין השנים 2020–2015 כיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס הרביעי של טקסס.

## ביוגרפיה
רטקליף נולד באילינוי, הצעיר משישה ילדיהם של זוג מורים. הוא סיים תואר ראשון באוניברסיטת נוטרדאם ותואר JD במשפטים באוניברסיטת סאותרן מתודיסט שבטקסס. לאחר הלימודים עסק בעריכת דין בדאלאס. בתקופת נשיאותו של ג'ורג' ווקר בוש מונה על ידי הממשל לאחראי לוחמה בטרור וביטחון לאומי במחוז מזרח טקסס, תפקיד בו שימש מ-2004 עד 2007, ולאחר מכן לפרקליט המדינה במחוז, תפקיד בו שימש עד 2008. במקביל כיהן בשנים 2004 עד 2012 כראש עיריית הית'.

ב-2014 התמודד בבחירות המקדימות של המפלגה הרפובליקנית מול חבר הקונגרס המכהן ראלף הול שהתמודד לקדנציה 18 ברציפות. רטקליף גבר על הול בסיבוב השני ברוב של 53% מול 47%. בבחירות הכלליות התמודד ללא תחרות, ונבחר לנציג המחוז הרביעי של טקסס בבית הנבחרים. הוא הושבע לתפקידו בינואר 2015. ב-2016 נבחר לכהונה שנייה ברוב של 88%, וב-2018 לכהונה נוספת ברוב של 76%. הוא כיהן בקונגרס כחבר בוועדת המודיעין, בוועדת המשפטים, בוועדה לביטחון המולדת ובוועדת האתיקה.

רטקליף הוא מתומכיו המובהקים של דונלד טראמפ, ותקף בחריפות את התובע המיוחד רוברט מולר. הוא טען כי התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016 סייעה להילרי קלינטון ולא לטראמפ. 

ב-28 ביולי 2019 הכריז נשיא ארצות דונלד טראמפ על כוונתו למנות את רטקליף לראש המודיעין הלאומי, אך מועמדותו בוטלה כעבור כחמישה ימים. בפברואר 2020 הודיע טראמפ בשנית כי בכוונתו למנות את רטקליף לראש המודיעין הלאומי במקומו של ממלא המקום, ריצ'רד גרנל, והוא הושבע לתפקיד במאי 2020.

בנובמבר 2024 הודיע הנשיא הנבחר של ארצות הברית דונלד טראמפ כי בכוונתו למנות את רטקליף לראש ה-CIA. ב-15 בינואר 2025 הופיע רטקליף לשימוע בפני ועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית. ב-23 בינואר אישר הסנאט האמריקאי את מינויו ברוב של 74 מול 25. באותו היום הושבע לתפקידו בידי סגן נשיא ארצות הברית ג'יי. די. ואנס.

רטקליף נשוי למישל, אותה הכיר בזמן לימודי המשפטים בטקסס, והם הורים לשתי בנות.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
*ג'ון רטקליף באתר ראש המודיעין הלאומי

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטקסס
קטגוריה:ראשי עיריות בטקסס
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת נוטרדאם
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-115 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-116 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקבינט של ארצות הברית בממשל דונלד טראמפ הראשון
קטגוריה:ראשי המודיעין הלאומי של ארצות הברית
קטגוריה:ראשי ה-CIA
קטגוריה:חברי הקבינט של ארצות הברית בממשל דונלד טראמפ השני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1965
החוב (סרט, 2007)

[ממוזער|250px|המפיק איתן אבן (משמאל) בעת הקרנת הסרט בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של הודו 2007 ב[גואה]]
**החוב** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2007 בבימויו של אסף ברנשטיין, שכתב את התסריט ביחד עם עידו רוזנבלום. בתפקידים הראשיים - גילה אלמגור, נטע גרטי, איתי טיראן, יחזקאל לזרוב והשחקן הגרמני אדגר סלגה .

ב-2011 הופק רימייק הוליוודי לסרט עם הלן מירן וסם וורת'ינגטון בתפקידים הראשיים.

הסרט הוא מותחן פסיכולוגי שעלילתו נעה על שני צירי זמן. הציר המרכזי מתרחש בשנת 1997 וציר העבר שהתרחש בשנת 1964.

העלילה מקבלת השראה מחטיפת אייכמן אלא שכאן הפעולה נכשלת.

הסרט היה מועמד לארבעה פרסי אופיר: שחקנית משנה - נטע גרטי, צילום - גיורא ביח, עיצוב אומנותי - עידו דולב, תלבושות - ענבל שוקי.

## תקציר העלילה
בשנת 1964 נשלחים שלושה סוכני המוסד לברלין כדי לחטוף את פושע המלחמה הנאצי ד"ר מקס ריינר (אדגר סלגה), שכונה "המנתח מבירקנאו" על שם ניתוחיו הניסיוניים שגרמו למותם של אסירים רבים, ולהביאו למשפט בישראל.

השלושה הם רחל ברנר (נטע גרטי), צבי (איתי טיראן) ואהוד (יחזקאל לזרוב). ריינר הוא כעת גינקולוג בברלין ורחל מתחזה לחולה גינקולוגית ומקדישה את גופה לפעולה. כאשר ריינר שקוע בבדיקה וראשו בן רגליה היא מזריקה לו סם שינה חזק. הוא מתמוטט כאילו קבל התקף לב, אשתו מזעיקה אמבולנס אבל במקום אמבולנס אמיתי מגיע הרכב של אהוד וצבי והם "מפנים" אותו לדירת מסתור.

הפינוי התלוי בשגרירות, משתהה והשלושה שומרים על ריינר הקשור ופיו סגור בפלסטיק. רחל מאכילה ומגלחת אותו. באחד הפעמים נשמט ממנה סכין גילוח. היא לא משגיחה בכך אבל ריינר לוקח את הסכין ובשעת הכושר כשהיא מנמנמת, הוא חותך את החבלים, מסתער על רחל פוצע אותה בלחי ונמלט.

כדי לא להתבזות הם מחליטים להמציא סיפור כאילו ריינר ניסה לברוח ורחל ירתה בראשו, הרגה אותו והם נפטרו מהגופה.

הם מתקבלים בארץ כגיבורים. במשך הזמן כותבת רחל את הספר "בשליחות חיי" המתאר את הפעולה והפך לרב-מכר.

שנת 1997, צבי המבוגר (אלכס פלג) מזמן לביתו את רחל ברנר (גילה אלמגור) ומראה לה קטע מעיתון רוסי ובו ידיעה על קשיש הנמצא בבית אבות ליד קייב וטוען כי הוא "המנתח מבירקנאו".

הם מחליטים לחסל אותו לפני שהאמת תתגלה. צבי נשאר בארץ ומצייד את רחל בזריקת רעל. רחל טסה לקייב כדי לפגוש שם את אהוד המבוגר (עודד תאומי).

אהוד מחליט לחסל את ריינר באקדח. הם מגיעים לבית האבות אבל השומר לא מכניס אותם. אהוד נתקף בפחד, הם חוזרים למלון והוא מתאבד ביריית אקדח בראשו.

רחל מחליטה להמשיך במשימה כדי לפרוע את החוב המעיק על מצפונה. היא מצליחה להתגנב לבית האבות אבל מסתבר לה שהזקן הוא אדם סנילי שאינו מקס ריינר. היא מחליטה להסתלק אבל בחדר האוכל היא מזהה בוודאות את מקס ריינר הקשיש ועוקבת אחריו כשהוא נכנס לשירותים. שם היא מזדהה בפניו ותוקפת אותו בסכין. הוא מתגונן, תוקף ופוצע אותה אבל היא מצליחה לדקור אותו בצוואר והוא מתמוטט ומת. רחל רצה במהירות לתחנת הרכבת ושם מתמוטטת וצונחת על הקרקע.

## שחקנים

## לקריאה נוספת
* ליאת שטייר-לבני, שתי פנים במראה – ייצוג ניצולי השואה בקולנוע הישראלי 1945 - 2008, ירושלים: הוצאת מאגנס – אשכולות, 2009, עמודים 194–195.

## קישורים חיצוניים
* 

* קדימון לסרט החוב, באתר יוטיוב
* החוב, באתר קרן הקולנוע הישראלי
קטגוריה:סרטי 2007
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי יונייטד קינג
קטגוריה:סרטי מתח ישראליים
קטגוריה:סרטי פעולה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2007
קטגוריה:המוסד בתרבות ובאמנות
אילמירה שמסוטדינובה

**אילמירה שמסוטדינובה** (ברוסית: **Ильмира Шамсутдинова**; נולדה ב-29 בינואר 1976) היא דוגמנית רוסייה.

## ביוגרפיה
שמסוטדינובה נולדה בסראטוב לאם שעסקה בהתעמלות אומנותית.

ב-1993 הנחתה את טקס בחירת מיס רוסיה.

ב-2010 קיבלה תואר בניהול ארגוני.

שמסוטדינובה עוסקת בצלילה וברכיבה על אופניים.

## קריירת דוגמנות

ב-1990, בגיל 14, השתתפה לראשונה בתחרות יופי, היא השתתפה, בין היתר, בתחרות היופי המקומית של העיר שלה ובתחרות מיס וולגה 1991.

היא עבדה שנתיים כדוגמנית באיטליה והופיעה, בין היתר, בתצוגות של פנדי וגוצ'י.

היא לקחה חלק בפרסומים של מספר מותגים וביניהם הד אנד שולדרס.

בנוסף, תמונותיה הופיעו על מספר רב של מגזיני אופנה ברוסיה.

היא הופיעה בקליפים של מספר מוזיקאים, ובהם של להקת "פרמייר מיניסטר" שייצגה את רוסיה באירוויזיון 2002.

### הישגים בולטים

* נבחרה ל"מיס ברית המועצות" (1991).
* בתחרות מיס אינטרנשיונל נבחרה לסגנית הראשונה (1993).
* בתחרות מיס אירופה עלתה לחמישייה הסופית (1995).
* במיס תבל סיימה בין ששת המקומות הראשונים (1996).

## חיים אישיים
שמסוטדינובה נשואה ולה שלושה ילדים ומתגוררת במוסקבה.

## קישורים חיצוניים
* https://bigpicture.ru/?p=514988
* https://www.kommersant.ru/doc/325224
* https://www.anews.com/p/44796845-togda-i-sejchas-sudba-12-korolev-krasoty-sssr-i-rossii/
* http://vsenashimiss.blogspot.com/2015/11/90.html

קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1996
קטגוריה:דוגמניות רוסיות
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס אירופה
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס אינטרנשיונל
קטגוריה:מוסקבה: אישים
קטגוריה:זוכות מיס ברית המועצות
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1976
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1976
בראש שלי (אלבום)

**בראש שלי** הוא אלבום הבכורה של צמד ההיפ הופ הישראלי שרק וצוקוש, יצא לאור ב-1 באוגוסט 2019 דרך תאקט רקורדס ו-NMC.

## סינגלים
* בראש שלי - יצא לאור ב-6 בדצמבר 2018 כסינגל הראשון מתוך האלבום. בשיר משתתף הזמר עידן רז.
* עם האחים - יצא לאור ב-29 בינואר 2019 כסינגל השני מתוך האלבום. בשיר משתתף הראפר אודימן.
* אל תשגע אותי - יצא לאור ב-19 במרץ 2019 כסינגל השלישי מתוך האלבום. בשיר משתתפים הראפרים טדי נגוסה, ויק, טי.או.בי, 9 מילימטר, דראפט וליעד מאיר.
* חמסה חמסה - יצא לאור ב-18 באפריל 2019 כסינגל הרביעי מתוך האלבום. בשיר משתתף הזמר אלמוג טבקה.
* למה כל הדרמה - יצא לאור ב-21 ביולי 2019 כסינגל החמישי מתוך האלבום. השיר כולל קולות רקע של אניס נקש ועידן רז
*ממשיך הלאה - יצא לאור ב-27 בפברואר 2020 כסינגל השישי והאחרון מתוך האלבום. בשיר משתתף אלמוג טבקה.

## רשימת רצועות


קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2019
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:אלבומי היפ הופ ישראליים
קטגוריה:אלבומי תאקט
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
סנאי אדום אמריקני

**סנאי אדום אמריקני** (שם מדעי: *Tamiasciurus hudsonicus*) הוא מין של סנאי אדום פרווה שתחום תפוצתו בצפון אמריקה הצפונית. סנאי זה מזכיר במראהו את הסנאי האדום המוכר, אך למעשה שייך לסוג נפרד. שני המינים חיים באזורים אחרים ואינם חופפים, מה שמפחית את התחרות ביניהם.
## מאפיינים
אורכו של הסנאי 28–35 סנטימטרים ומשקלו 200–250 גרם. הוא בעל פרווה אדמדמה עם זנב בעל גוון אדום עז וקצוות שחורים, בטן וחזה לבנים ועיניים שחורות מוקפות בטבעת אפורות בהירות. הסנאי הוא יונק מותאם לטיפוס על עצים והוא מסתייע בזנב הארוך והשעיר שלו ובכפות רגליו הגדולות.

תפוצת הסנאי היא ביערות מחטניים על עצים כמו אורנים או אשוחים. הסנאי נפוץ באזורים בהם יערות מחט משגשגים כמו במרבית קנדה, דרום אלסקה, צפון-מזרח ארצות הברית, לאורך הרי הרוקי וסביב הימות הגדולות. הוא אינו מצוי סביב המישורים הגדולים ובמרבית דרום ארצות הברית, שם אין מספיק עצי מחט, אם כי אוכלוסייה הררית מתקיימת באריזונה. כמו כן הוא אינו מצוי לחופי קולומביה הבריטית ואזור הפסיפיק נורת' וסט, בהם מצוי קרובו סנאי דאגלס (*Tamiasciurus douglasii*).

הסנאי הוא אוכל-כול הניזון בעיקר מזרעים שונים, אצטרובלים, פירות יער וגרגרים, פטריות לרבות רעילות, ביצים, חרקים קטנים ואף מגוזלים או מצעירי ארנבת השלג כאשר הם זמינים ביותר. לסנאי טורפים רבים ביניהם שונר צפוני ומצוי, זאבים, קויוטים, שועלים, סמוריים שונים ועופות דורסים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ימין|250px|ממוזער|סנאי על העץ

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1777
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן כריסטיאן ארקסלבן
קטגוריה:סנאים
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים בצפון-מזרח ארצות הברית
מרמיטה שעירה

**מרמיטה שעירה** (שם מדעי: *Marmota caligata*) היא מין של מרמיטה ממשפחת הסנאיים החיה בצפון-מערב אמריקה הצפונית. היא מכונה באנגלית: "the whistler" - "השרקנית", עקב קריאות האזהרה הרמות שלה.

## תיאור
מרמיטה שעירה היא מהגדולות שבבני משפחת הסנאיים, אם כי בממוצע היא קטנה יותר מהמרמיטה האלפינית ודומה בגודלה למרמיטה אולימפית (*Marmota olympus*) ולמרמיטת ונקובר (*Marmota vancouverensis*), אשר לעיתים נכללות במין זה. המרמיטה מגיעה לאורך של 62–82 סנטימטרים עם זנב באורך 17–25 סנטימטרים. המרמיטות בעלות דו-צורתיות זוויגית בולטת והזכרים גדולים בהרבה מהנקבות במרבית תת-המינים. משקלה של המרמיטה משתנה לאורך השנה עקב תרדמת החורף הארוכה שלה. כאשר היא מתעוררת, בסביבות חודש מאי, משקלה עשוי להגיע ל-3.75 ק"ג, ועד חודש ספטמבר היא עשויה להגיע למשקל של עד 7 ק"ג. מספר פרטים יכולים להגיע למשקל של 10 ק"ג, והשיא שנמדד היה פרט במשקל 13.5 ק"ג.

למרמיטה שעירה פרווה ארוכה אפורה כהה עד חומה כהה, ולעיתים שחורה. הפנים בהירות יותר בגווני אפור עד אפור בהיר. האף והשפתיים מוקפים באזור לבן המוקף פס שחור. המרמיטה היא מכרסם מגושם יחסית, בעל רגליים רחבות, גוף עגלגל, אוזניים קצרות וזנב רחב ושטוח.

המרמיטות חיות לאורך מורדות הרים עד גובה 2,500 מטר, מאלסקה עד לדרום נהר היוקון שבדרום קנדה, וכן בוושינגטון, במונטנה ובאיידהו שבארצות הברית. הן שוהות במחילות באדמה, בהן הן נחות ואוכלות. הן חיות ביחידות משפחתיות קטנות וישנות יחדיו במשך החורף.

### תת-מינים
* *Marmota caligata caligata*
* *Marmota caligata cascandensis*
* *Marmota caligata okanagana*

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך פון אששולץ
קטגוריה:סנאיי קרקע
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1829
ירמיץ'

**ירמיץ**' (בבלארוסית: **Ярэмічы**, יארמיצ'י; ברוסית: **Еремичи**, ירמיצ'י; בפולנית: **Jeremicze**, ירמיצ'ה; ביידיש: **יערעמיטש**) הוא כפר בבלארוס, הממוקם בקרבת נהר הניימן.

מקור שם העיירה בסיפור. הסיפור מספר על ירמק שהיה בעברו גנב קטן ועם הזמן הפך לראש כנופיה ואדם בעל כוח והשפעה. שמו של ירמק התפרסם בכל רחבי רוסיה עד לנהר הניימן שלגדותיו הייתה עיירה חסרת שם שהחליטו לקרוא לה ירמיצ'י על שמו של ירמק.

## היסטוריה כללית של העיירה
ב-1648, במהלך פלישות השוודים לפולין ולליטא, התמקמו התושבים הראשונים מעבר לנהר הניימן והביאו איתם יהודים שהחליטו להישאר באזור ולעסוק במסחר גם אחרי שהשוודים עזבו את האזור. במהלך אמצע המאה ה-17 הייתה ירמיץ' שייכת למשפחת הנסיכים אללקוביץ' ולאחר מכן עברה לבעלותה של הנסיכה סופיה-לבית רדזיוויל. במחצית המאה ה-19 העבירה סטפניה רדזיוויל  כחלק מנישואיה את החזקותיה, בהם גם שטח ירמיץ', לבעלותה של משפחת הנסיכים ויטנשטיין כדין.

בשנת 1793, בעקבות חלוקת פולין, העיירה סופחה לאימפריה הרוסית. לאחר מלחמת העולם הראשונה, כאשר הוקמה הרפובליקה הפולנית השנייה, שבה העיירה והייתה לחלק של פולין.

## הקהילה היהודית בירמיץ'
גרסה נוספת מספרת שהיהודים הראשונים התיישבו בעיירה ירמיץ' בראשית המאה ה-18. הם הקימו נמל על גדות הנהר ומחסני סחורות. ב-1806 חיו בירמיץ' 108 יהודים, ובסוף המאה ה-19 חיו בה 258 יהודים, כ-30% מכלל העיירה. חלק מהילדים היהודים בעיירה התחנכו "בחדר" וחלק בבית הספר הרוסי הכללי אשר הוקם בה בראשית המאה ה-20, ובו למדו גם יהודים מעיירות אחרות בסביבה. היהודים בעיירה התפרנסו ממסחר זעיר ורוכלות, מעטים מהם התפרנסו מעבודת כפיים ומשקים חקלאיים. אנשי העיירה ירמיץ' היו בקשרים טובים עם טורץ העיירה הסמוכה, שאף היוותה עבורם מקום לשיווק ולמסחר עסקיהם. לעיירה ירמיץ' היה רב ובית כנסת. בית הכנסת נשרף בדלקה גדולה בשנת 1908 עם בתי מגורים רבים. באותו מקום שבו עמד בית הכנסת נבנה בית כנסת אחר. בירמיץ' שבין שתי מלחמות העולם פעלו מספר תנועות נוער ציוניות. תנועת "השומר הצעיר" פעלה משנת 1930 ואחריה ב-1932 הוקם קן "גורדוניה". תקופה זאת הוגדרה כתקופה של "חלומות לציון, לעבודה ולחלוציות".

### הקהילה היהודית בזמן מלחמת העולם השנייה
לקראת תחילת מלחמת העולם השנייה היו בעיירה כ-110 יהודים (20% מכלל האוכלוסייה). ירמיץ' נכבשה בספטמבר 1939 על ידי הצבא האדום על פי הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. כעבור שנתיים, בסוף יוני 1941, העיר נכבשה על ידי כוחות גרמניה הנאצית במסגרת מבצע ברברוסה.

הגרמנים הוציאו צווים מיוחדים ליהודים, הורו להם לשים טלאי צהוב, לשמור מרחק מהלא יהודים וחלקם נשלחו לעבודות כפייה. היהודים שנשלחו לעבודות הכפייה סבלו מהתעללות בדרכים שונות. באוגוסט באותה שנה כמאה יהודים הועברו לגטו שנוצר באזור בית הכנסת המקומי, בו הם סבלו מרעב. כעשרים יהודים נשדדו ונורו למוות בכיכר השוק. זמן קצר לאחר מכן, לפי חלק מהמקורות ב-4 בנובמבר 1941, נלקחו היהודים האחרונים באמצעות משאיות ליער הקרוב ושם הם נורו למוות. רק מעטים הצליחו לברוח, להצטרף לפרטיזנים ולהינצל. חלק מהניצולים הגיעו לאיטליה ומשם הפליגו לארץ ישראל באוניית מעפילים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז גרודנו: יישובים
העלייה מצרפת

**[[עלייה לארץ ישראל|עלייה]] של [[יהדות צרפת|יהודי צרפת]]** לישראל התקיימה לכל אורך קיומה של מדינת ישראל. אין מדובר בעליה המונית או גדולה בממדיה; ועם זאת, מתחילת העשור השני של המאה ה-21 ואילך, העלייה מצרפת היא הגדולה ביותר במספר העולים, ביחס למדינות מוצא אחרות, ומאפייניה והשפעתה על החברה הישראלית ניכרים. מתחילת קום המדינה ועד שנת 2018 עלו לישראל מעל כ-210,000 יהודים מצרפת.

## יהדות צרפת

בצרפת קיים הריכוז הגדול באירופה, והשלישי בעולם, של יהודים (אחרי ישראל וארצות הברית). לפני תחילת מלחמת העולם השנייה היו בצרפת 300,000 יהודים. כ-25% מהם נרצחו בשואה. לאחר השואה, הייתה צרפת המדינה היחידה ביבשת אירופה אליה היגרו יהודים במספרים גדולים. כ-80,000 עקורים ממזרח אירופה ומרכזה התיישבו בה מיד לאחר מלחמת העולם השנייה. בשנות ה-50 הגיעו לצרפת כ-19,000 יהודים ממצרים עם הרעת מצב היהודים שם. בשנים 1956–1967, סיום הקולוניאליזם הצרפתי בצפון אפריקה כמו גם מלחמת ששת הימים הביאו להגירה המונית של כ-235,000 יהודים מתוניסיה, אלג'יריה ומרוקו. בכך הפכו יהודי צפון אפריקה לרוב בקהילה היהודית בצרפת. הקהילה היהודית המורחבת, שכוללת בני זוג של יהודים, מונה כ-600 אלף איש, וזכאי חוק השבות מונים כ-700 אלף.

## מניעים לעליה

יהודי צרפת השתלבו היטב בצרפת, נהנים מחופש דת מצד אחד, ומכל הזכויות של השתייכות לרפובליקה הצרפתית מצד שני. עליה של יהודי צרפת לישראל אמנם התקיימה מתקופת קום המדינה, אך בממדים קטנים. עם זאת, היו מספר אירועים שגרמו להגדלת מספר העולים באופן ניכר. בתקופת האינתיפאדה השנייה בתחילת שנות ה-2000, ובהמשך במהלך המבצעים והמלחמות שניהל צה"ל בארגוני טרור מוסלמים, חלה לסירוגין עלייה בתקריות האנטישמיות כנגד יהודים בצרפת, שהתבטאה בהשחתת בתי קברות ובתי כנסת לצד תקיפות אלימות כנגד יהודים, בעיקר מצד מוסלמים. התקריות החמורות ביותר בתקופה זו היו חטיפתו ורציחתו באכזריות של אילן חלימי בידי כנופיית מהגרים מוסלמים בשנת 2006, רציחתם של מורה ושלושה תלמידים בבית הספר בטולוז בידי צעיר מוסלמי בשנת 2012, הפיגוע במשרדי שרלי הבדו, ורציחת ארבעה יהודים בפיגוע במרכול יהודי בפריז בשנת 2015.

התנכלויות אלו הובילו לגלי הגירה של יהודי צרפת, חלק גדול מהם פנו לארצות הברית, בריטניה, קנדה, וחלקם, בליווי עידוד גורמים ציוניים ופרו-ישראלים שונים עלו לישראל ובחרו להתיישב על פי רוב במרכזי הערים הגדולות בהם כבר הייתה קיימת אוכלוסייה מיוצאי צרפת, בעיקר: רעננה, נתניה, אשדוד, אך גם בירושלים ממניעים דתיים.

## מאפייני העלייה מצרפת
העלייה מצרפת אינה עליה "המונית". במסגרת העלייה מצרפת הגיעו לישראל משנת 2001 עד שנת 2012 בממוצע כ-2,000 עולים בשנה. רובה כולל צעירים בעלי מקצוע (כמחציתם בעלי תואר אקדמי), מונעי לאומיות מוצהרת, או מוטיבציה דתית, עם רצון לגדל ילדים במדינה יהודית. זאת, לצד דאגתם מההתנכלויות נגד יהודים כמו גם שיקולים כלכליים וחשש מאבטלה. משנת 2013 מגיעים לישראל כ־4000 עולים צרפתים בשנה, פחות מאחוז מכלל יהדות צרפת. עליה זו מודעת לעצמה ולזכויותיה, וניתן להגדירה כ"עליית יש ברירה",
מאחר שמדובר בעלייה של יהודים בעלי אמצעים ומקצועות בעלי יכולת לתרום, וציפיות לתנאי קליטה ומחייה ראויים. עקב זאת, חלק ניכר מהעולים עוזבים. כ-10% מהם שבים לצרפת במהלך שלוש השנים הראשונות שלהם בארץ, בעיקר בשל קשיי קליטה ושפה, קשיי תעסוקה, יוקר המחיה בישראל השונה ממה שהורגלו אליו בצרפת, וקיומה של אלטרנטיבה אטרקטיבית.

בראיה סוציולוגית, עולי צרפת אינם מתחלקים לקטגוריות החברתיות והדתיות הקיימות כיום בישראל ויש לכך השלכות דתיות ורוחניות שונות.

## ראו גם
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות צרפת
צרפת
קטגוריה:ציונות בצרפת
נלחם בשביל עצמי

**נלחם בשביל עצמי** הוא אלבום הבכורה של הראפר והמפיק המוזיקלי הישראלי עומרי 69 סגל. האלבום יצא דרך משפחת תאקט ו-NMC.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2012
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי עומרי 69 סגל
קטגוריה:אלבומי היפ הופ ישראליים
קטגוריה:אלבומי תאקט
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
תאורגיה

**תֶאוּרְגִיַה** (ביוונית: **Θεουργία**) פירושה עשיית מופתים, מעשי קסמים, מאגיה, התערבות כוחות על־טבעיים או אלוהיים בחיי האדם. בקבלה פירושה היא ההנחה האומרת כי האדם יכול וצריך להשתתף במעשי הבורא ובהנהגתו את עולמו באמצעות הפעלת נוכחותו בעולם ובאמצעות קיום מצוות (זהו אחד הפירושים לצלם האלוהים בו נברא האדם).

על פי הפילוסוף האיטלקי ג'ובני פיקו דלה מירנדולה, התיאורגיה היא מאגיה אלוהית הנסמכת על ברית עם מלאכים או אלים.

ניתן לתרגם תיאורגיה כ"מדע או אמנות של המעשים האלוהיים" והיא הפן המעשי של אמנות האלכימיה ההרמטית. ייתר על כן, אלכימיה היא ה"מפתח" לתיאורגיה. המטרה הסופית של מה שעתיד להיות מאוחד עם מקבילים גבוהים יותר המוביל להשגת ההכרה האלוהית.

פרופסור משה אידל מסביר, כי ישנן שתי משמעויות עיקריות למונח זה בחקר הדתות. משמעות אחת למושג תיאורגיה היא השפעת מעשי האדם על העולם האלוהי, והמשמעות השנייה היא עליית נפש האדם לעולם העליון באמצעות ריטואלים.

## שורשי הרעיון ביהדות
שורשי הרעיון התיאורגי בתרבות היהודית נעוצים בספרות חז"ל. ביטוי לכך הוא המדרש: "כל זמן שישראל עושין רצונו של הקב"ה הן מוסיפין כח בגבורה", ה'גבורה' - היא כינוי לאל. על פי המדרש ישראל יכולים כאשר הם מקיימים את רצון האל להעצים את כוחו, והיינו האדם משפיע על האלוהות. אמנם ביטויים מסוג זה אינם מצויים לרוב בחז"ל, אך היוו נקודת מוצא לפיתוחים רחבים בספרות הקבלה. המקובלים העבירו רעיונות שבספרות חז"ל היו קיימים בשוליים, אל מרכז הבמה ההגותית שלהם.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מיסטיקה הרמטית
קטגוריה:מאגיה
יחסי מונקו–פולין

**יחסי מונקו–פולין** הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין **[[מונקו|נסיכות מונקו]]** לבין **[[פולין|רפובליקת פולין]]**.

## סקירה כללית
היחסים שבין נסיכות מונקו לבין רפובליקת פולין כוננו ב-1990. בשנת 2007 רמת היחסים בין שתי המדינות שודרגה לשגרירויות כאשר האמינה פולין את שגרירותה בפריז, בירת צרפת על מונקו ומונקו האמינה את שגרירותה שבברלין, בירת גרמניה על פולין. היחסים הקונסולריים שבין שתי המדינות נוסדו בשנת 2004.

אלבר השני, נסיך מונקו, ביקר באופן רשמי בפולין בין ה-17 ל-19 באוקטובר 2012. ביוני 2015 נפגשה סגנית שר החוץ הפולני הנריקה מושצ'יקה-דנדיס  עם מישל רוז'ר , ראש ממשלת מונקו ושר המדינה. שיתופי הפעולה של שתי המדינות הם בעיקר בנושא התיירות וארגונים בינלאומיים כגון לה פרנקופוני והאומות המאוחדות.

הסחר בין שתי המדינות הוא מינורי וזניח.

## נציגויות דיפלומטיות
* פולין אינה מיוצגת במונקו הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. במקום זאת, האמינה פולין את שגרירותה בפריז, בירת צרפת הסמוכה גם על מונקו.
* מונקו אינה מיוצגת בפולין בדרג השגרירות, אלא באמצעות שגרירותה בברלין, בירת גרמניה הסמוכה אותה האמינה גם על פולין. מונקו מיוצגת בפולין בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה שהיא מחזיקה בוורשה, בירת המדינה.

## קישורים חיצוניים

* Monaco, באתר משרד החוץ הפולני

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
הספרייה הלאומית של בהוטן

**הספרייה הלאומית של בהוטן** (בדזונגקה: Druk Gyelyong Pedzö འབྲུག་རྒྱལ་ཡོངས་དཔེ་མཛོད།) היא ספרייה לאומית ממוקמת בעיר טהימפהו, בירת בהוטן. מטרת הספרייה היא לשמר ולקדם את המורשת התרבותית ודתית של בהוטן.

מטרת הקמתה של הספרייה הייתה חלק מן התכנית הלאומית לשמר את המורשת הדתית והתרבותית של בהוטן. תפקידה של הספרייה היה לאסוף ולשמר טקסטים בודהיסטיים.

## היסטוריה
הספרייה הוקמה ב-1967 תחת חסותה של מלכת בהוטן. עם הקמתה שכנה הספרייה במגדל המרכזי של טשיצ'ודזונג. יותר מאוחר, בעקבות גידול האוסף, נבנה מבנה חדש לשם הועברה הספרייה. המבנה החדש כולל ארבע קומות ובנוי בצורה מסורתית, מבנה בעל שמונה פינות המזכיר בצורתו דזונג בהוטני. הבנייה של מבנה הספרייה החדש מומן במלואו על ידי הממשל הבהוטני, ללא תרומות.

## הארכיון הלאומי
הארכיון הלאומי אמון על שמירתם של המסמכים הרשמיים של בהוטן. ביולי 2000 נחתם הסכם בין ממשלת בהוטן לממשלת דנמרק, לפי הסכם זה דנמרק תתמוך בהקמת בניין מודרני שבו ישכון הארכיון. בשנת 2004 הושלמה בנייתו של מבנה בן שתי קומות, צמוד לספרייה הלאומית. המבנה מאובזר בציוד אבטחה וציוד מיוחד לצורכי כיבוי אש ובקרת אקלים.

כחלק מהארכיון פועל **הבנק לזיכרון לאומי**, בבנק זה שמורים מסמכים ישנים, מכתבים וכ-7,000 תמונות. כאן נמצאים גם מיקרופילמים של מסמכים וספרים ישנים.

בארכיון פועל מיזם לאיסוף ושמירה של ההיסטוריה האוראלית של בהוטן.

## לקריאה נוספת

* Ransom. (2011). Bhutan’s First Library Qualification, Background and Development. *Education for Information*, 28(2-4), 165–173. https://doi.org/10.3233/EFI-2010-0899
* Shaw, F. (2007). The national library of Bhutan: A work in progress. Centre of Asian Studies, University of Hong Kong
* Wangdi, LeGrand, C., Norbu, P., & Rinzin, S. (2021). What’s past is prologue: history, current status and future prospects of library development in Bhutan. *Global Knowledge, Memory and Communication*, 70(4/5), 339–354. https://doi.org/10.1108/GKMC-12-2019-0153


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

בהוטן
קטגוריה:בהוטן: מבנים
גביע המדינה בכדורעף נשים

**גביע המדינה בכדורעף נשים** הוא טורניר שנתי בשיטת גביע, בו משתתפות קבוצות ליגת העל בכדורעף נשים בישראל. הטורניר נערך בשיטת "נוקאאוט" (המפסיד יוצא), כאשר המנצחת עולה לשלב הבא, והמפסידה מודחת. חצאי הגמר והגמר נערכים בשיטת משחק אחד מכריע במגרש נייטרלי. שתי הקבוצות המנצחות של חצאי הגמר מעפילות לגמר, בו המנצחת זוכה בגביע. מחזיקת הגביע משתתפת בעונה שלאחר מכן במסגרת אירופאית של (Women's CEV Cup).

משחק הגמר הראשון התקיים בתאריך 12 באוגוסט 1960 במגרש "הפועל" בתל אביב, בו ניצחה הפועל עין שמר את הפועל עין החורש 2-3.

## משחקי הגמר

## גביעים לפי קבוצה

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: תחרויות כדורעף
כדורעף
קטגוריה:כדורעף נשים
פונטוס יאנסון

**פונטוס סוון גוסטב יאנסון** (בשוודית: **Pontus Sven Gustav Jansson**; נולד ב-13 בפברואר 1991) הוא כדורגלן שוודי המשחק בעמדת הבלם במאלמה.

## קריירת מועדונים
יאנסון התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של "ארלובס". בשנת , יאנסון עבר לקבוצת הנוער של מאלמה.ב-14 בספטמבר 2009 יאנסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1–2 נגד יורגודן. בעונת , יאנסון השתלב בקבוצה הבוגרת, כמחליפו של ג'סמין סודיץ' שנפצע בתחילת העונה. ב-15 במאי 2010, יאנסון כבש את שער הבכורה שלו בקריירה בהפסד 2–4 למיאלבי. בעונת , יאנסון הפך לשחקן הרכב פותח בקבוצה.

ב-24 באפריל 2014, יאנסון חתם בטורינו מהסרייה א', אליה הגיעה בהעברה חופשית. ב-19 באוקטובר 2014, יאנסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד אודינזה. נגד אודינזה, הוא אף כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, במשחק שנערך ב-30 באפריל 2016 בו ניצחה טורינו 1–5.

ב-18 באוגוסט 2016, יאנסון הושאל ללידס יונייטד מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-23 באוגוסט 2016, יאנסון ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק גביע הליגה נגד לוטון טאון. ב-10 בספטמבר, יאנסון ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בהפסד 0–1 נגד האדרספילד טאון. ב-17 בספטמבר, יאנסון נבחר לאיש המשחק בניצחון 0–2 נגד קארדיף סיטי. ב-5 בנובמבר 2016, יאנסון הבקיע את שער הבכורה שלו בלידס, בניצחון 2–3 נגד נוריץ' סיטי. בדצמבר , יאנסון נבחר לכדורגלן החודש בליגה.

ב-2 בפברואר 2017 יאנסון חתם על חוזה בלידס לשלוש עונות תמורת 3.5 מיליון פאונד. החוזה נכנס לתוקף עם סיום העונה. ב-25 באוקטובר 2017 יאנסון האריך את חוזהו בקבוצה ל-5 שנים. בעונת  נכלל בנבחרת העונה של הליגה.

ב-8 ביולי 2019, יאנסון חתם לשלוש עונות בברנטפורד.

## קריירה בינלאומית
בצעירותו, יאנסון שיחק בנבחרת הצעירה של שוודיה. בינואר  זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת. ב-18 בינואר 2012, יאנסון ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק הידידות נגד .

ב-27 במרץ 2018, יאנסון ענד את סרט הקפטן במשחק הידידות נגד .

יאנסון, השתתף עם הנבחרת ביורו 2016, מונדיאל 2018 ויורו 2020.

## תארים
; מאלמה
*ליגת העל השוודית: , , 
*הסופר קאפ השוודי: 

; אישיים
*כדורגלן החודש בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: דצמבר , דצמבר 
*נבחרת העונה בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: , 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים שוודים
קטגוריה:בלמי כדורגל שוודים
קטגוריה:כדורגלני מאלמה
קטגוריה:כדורגלני טורינו
קטגוריה:כדורגלני לידס יונייטד
קטגוריה:כדורגלני ברנטפורד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שוודיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:ספורטאים שוודים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים שוודים באנגליה
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1991
אנדרואיד ג'לי בין

**אנדרואיד "ג'לי בין"** (באנגלית: **Jelly Bean**) הוא שם הקוד לגרסה העשירית של מערכת ההפעלה אנדרואיד שפותחה על ידי חברת גוגל. הגרסה נחשפה בכנס Google I/O ביוני 2012, והתמקדה בשיפורי ביצועים שנועדו להעניק למערכת תחושה חלקה יותר, שיפורים במערכת ההודעות שאפשרו להציג התראות "הניתנות להרחבה עם לחצני פעולה". שתי גרסות נוספות נחשפו בהמשך והכילו שינויים קטנים יותר. גרסה 4.2 הכילה אופטימיזציה של המערכת, תמיכה מרובת משתמשים במחשבי לוח, וידג'טים למסך הנעילה, הגדרות מהירות ושומרי מסך; ואילו גרסה 4.3 הכילה שיפורים נוספים ועדכונים לפלטפורמה הבסיסית.

גרסות אלה של אנדרואיד אינן נתמכות עוד על ידי גוגל. נכון למאי 2019, על פי נתונים של גוגל, 3.2% מהמכשירים הניגשים ל-Google Play משתמשים באנדרואיד ג'לי בין.

## פיתוח
אנדרואיד ג'לי בין 4.1 נחשפה לראשונה בכנס המפתחים של גוגל ב-27 ביוני 2012, תוך התמקדות בשיפורים בממשק המשתמש, יחד עם שיפורים בחוויית החיפוש בגוגל על גבי הפלטפורמה, אינטגרציה והסייען הדיגיטלי החדש Google Now. 

בגרסה זו הייתה גם כן אופטימיזציה של הביצועים החזותיים והתגובתיות במערכת ההפעלה באמצעות סדרה של שינויים המכונים "פרויקט חמאה".

לאחר גרסה 4.1 פורסמו עוד שתי גרסות אנדרואיד תחת שם הקוד ג'לי בין; שתי הגרסות התמקדו בעיקר בשיפורי ביצועים, ומעט מאוד שינויים עבור המשתמשים. לצד אנדרואיד 4.1, גוגל החלה גם לפרק ממשקי API של שירותיה באנדרואיד לרכיב חדש במערכת המכונה שירותי Google Play, הניתן להורדה מחנות האפליקציות. הדבר אפשר הוספת צורות מסוימות של פונקציונליות מבלי להפיץ שדרוג למערכת ההפעלה, תוך מתן מענה לפיצול שחוותה המערכת עד אז.

## תכונות
### חוויית משתמש
מבחינה ויזואלית, הממשק של ג'לי בין משקף עידון של מראה ה-Holo שהוצג באנדרואיד 4.0. מסך הבית המוגדר כברירת מחדל קיבל תכונות חדשות, כמו היכולת של קיצורי דרך ווידג'טים אחרים לסדר עצמם מחדש כך שיתאימו לפריט או ישנו את גודלם. מערכת ההודעות שופרה בתוספת התראות "הניתנות להרחבה" ו"ניתנות להפעלה"; התראות בודדות היו יכולות לאחר העדכון להציג כפתורי תוכן או פעולה נוספים (כמו "התקשרות חזרה", "הודעה" ואחרים) על ידי פתיחת ההודעה.

אנדרואיד 4.2 הוסיפה תכונות לממשק המשתמש; ניתן להחליק את מסך הנעילה כדי לראות דפי וידג'טים ולהחליק לכיוון ההפוך לפתיחת המצלמה. חלונית הגדרות מהירות נוספה גם היא לאזור ההודעות, על ידי החלקה מטה. בגרסה 4.2 הוחלפה אפליקציית הדפדפן בגוגל כרום, וכמו כן נוספו מחוות במקלדת, אפליקציית שעון מחודשת ומערכת שומר מסך חדשה המכונה "חלומות בהקיץ". במחשבי לוח, החלה המערכת לתמוך במספר משתמשים.

### פלטפורמה
עבור המפתחים, הוסיפה 4.1 ממשקי API חדשים לנגישות, תמיכה מורחבת בשפה עם תמיכה בטקסט דו-כיווני, תמיכה בניהול התקני קלט חיצוניים, תמיכה ב-USB, ממשק API חדש לניתוב מדיה. אנדרואיד 4.2 הוסיפה כתיבה מחדש של הבלוטות' ועוד. אנדרואיד 4.3 כללה שינויים נוספים ופחותים, וכמו כן תכונת פרטיות המכונה "App Ops" שאפשרה למשתמשים לשלול באופן פרטני הרשאות לאפליקציות. עם זאת, התכונה הוסרה בהמשך באנדרואיד 4.4.2; דובר גוגל טען כי התכונה הייתה ניסיונית ועלולה הייתה לגרום לפגיעה באופן פעולתן של אפליקציות אם משתמשים בהן בדרכים מסוימות. הרעיון עבר ביקורת מחדש כבסיס למערכת התראות מחודשת באנדרואיד מרשמלו.

## ראו גם
* אנדרואיד אייס קרים סנדביץ' (הגרסה הקודמת)
* אנדרואיד קיטקט (הגרסה העוקבת)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2012
יחסי גרמניה – ניו זילנד

**יחסי גרמניה–ניו זילנד** הם היחסים בילטרליים והדיפלומטיים שבין **[[הרפובליקה הפדרלית של גרמניה]]** לבין **[[ניו זילנד]].** שתי המדינות מקיימים יחסים דיפלומטיים החל מהמאה ה-20. בין שתי המדינות ניכר שיתוף הפעולה בתחומי הכלכלה, המוזיקה, האמנות והספורט.

## היסטוריה
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה התייצבה ניו זילנד לצד בריטניה, כחלק ממדינות ההסכמה, וכוחותיה לחמו כחלק מכוח אנזא"ק נגד הקיסרות הגרמנית ובעלות בריתה, ובכלל זה השתתפו בקרבות המערכה בגליפולי, המערכה על סיני וארץ ישראל והחזית המערבית. במהלך מלחמת העולם השנייה שוב התייצבה ניו זילנד לצד בריטניה, כחלק מבעלות הברית נגד גרמניה הנאצית, והדיוויזיה הניו זילנדית ה-2 תחת פיקודו של ברנרד פרייברג, ברון פרייברג הראשון נלחמה בקרב על כרתים, במערכה בצפון אפריקה ובזירה האיטלקית, בעוד הדיוויזיה הניו זילנדית ה-3 לחמה בקרבות הזירה הפסיפית.

ב-10 בנובמבר 1953 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים, ובשנת 1966 הם החליפו שגרירים ביניהן. שיתוף הפעולה בין המדינות התגבר בשנים האחרונות, ברמה הפוליטית, הכלכלית, התרבותית והמדעית. זרם מבקרים רציף זורם לשני הכיוונים, אמנים וכותבים רבים עובדים בשתי המדינות ואלפי סטודנטים, סטודנטים ומדענים לומדים ועורכים מחקרים בגרמניה ובניו זילנד.

נקודות השיא של היחסים כוללות את ביקורו של ראש ממשלת ניו זילנד, ג'ון קי, בגרמניה, שם נפגש גם עם הקנצלרית אנגלה מרקל, ואת התערוכה המוצלחת והמצליחה של ניו זילנד כאורח כבוד ביריד הספרים הבינלאומי בפרנקפורט באוקטובר 2012.

## יחסים דיפלומטיים
גרמניה מחזיקה בניו זילנד שגרירות בוולינגטון וקונסוליות באוקלנד ובכרייסטצ'רץ'. מאידך, ניו זילנד מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין וקונסוליה כללית בהמבורג.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
נחום יברוב

הרב **נחום יברוב** (כסלו תשט"ז – כ"ה בתמוז תשע"ט) היה מחבר ספרי הלכה, שימש כרב מערכת השחיטה בבד"ץ שארית ישראל.

## תולדותיו
נולד בבני ברק, בנם של הרב משה אהרון יצחק יברוב, שכיהן כר"מ בישיבת קרלין, ושל חוה, בת הרב יעקב מרדכי מרקוביץ, אב"ד נור שבפולין. סבו, הרב אלתר יהודה יברוב, היה מרבני ישיבת עץ חיים.

למד בישיבת פוניבז'. היה מקורב למשגיח הרב בן ציון במברגר, ולימים הוציא את שיחותיו בספר "ניב שפתים - שערי ציון על התורה".

נשא את מלכה, בתו של הרב אברהם קופשיץ, רבה של שכונת נווה צבי בירושלים. מאז נישואיו התגורר בשכונת עזרת תורה בירושלים.

לאחר נישואיו הוציא את ספרו הראשון "ניב שפתיים" על הלכות שקר. מאז שקד על הוצאתם של ספרים רבים בכל תחומי ההלכה. ספרו הידוע והנפוץ ביותר הוא "דברי סופרים" על הלכות אבלות, שמרכז את כל דיני ומנהגי האבלות בישראל.

היה תלמידם של הרב יוסף שלום אלישיב ושל הרב מאיר ברנדסדורפר, וקיבל מהם את דרכם בהלכות שחיטה. היה רב מערכת השחיטה בשארית ישראל. היה מעורב בפולמוס על זריקות בעופות.

בשנת תשע"ח חלה. נסע ללוס אנג'לס לצורכי ריפוי, ושם נפטר ב-28 ביולי 2019. ארונו הובא לקבורה בישראל ונקבר בהר הזיתים.

היה אב לאחד עשר ילדים.

## ספריו

## קישורים חיצוניים

* 
* 

### ספריו

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

2019 07
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
אלכס פינה

**אלכס פינה** (בספרדית: **Álex Pina**; נולד ב-23 ביוני 1967) הוא עיתונאי, במאי, מפיק, יוצר ותסריטאי ספרדי-בסקי, המוכר בעיקר כיוצר והמפיק של סדרות הטלוויזיה "בית הנייר" ו"בפנים".

## ביוגרפיה
פינה נולד בעיר פמפלונה, עיר הבירה של הקהילה האוטונומית נווארה שבצפון ספרד.

בגיל חמש עבר עם משפחתו לסן סבסטיאן שבחבל הבסקים. לאחר מכן למד באוניברסיטת נווארה .

## קריירה
הוא החל את דרכו כעיתונאי בעיתון "El Diario Vasco", ולאחר מכן עבר לסוכנות הידיעות "Europa Press".

בשנת 1993 החל לעבוד כתסריטאי ועורך ב"Videomedia". בשנת 1996 עבר ל"Globomedia".

בשנת 1997 היה בצוות התסריטאים של סדרת הטלוויזיה "Más que amigos". לאחר מכן היה המפיק והיוצר של הסדרות "Los Serrano", "Los hombres de Paco" ו"El barco".

בשנת 2016, לאחר השקת סדרת הטלוויזיה "בפנים", שהוא היה אחד מיוצריה, עזב את חברת Globomedia ופתח חברת הפקות עצמאית, "Vancouver Media".

הסדרה הראשונה אותה הפיקה החברה הייתה "בית הנייר", ששודרה לראשונה בערוץ Antena 3 הספרדי, ולאחר מכן נמכרה לשירות הזרמת המדיה נטפליקס. בשל הצלחת הסדרה חתמו נטפליקס ופינה על חוזה ליצירת סדרות מקוריות בשביל נטפליקס.

בשנת 2019 יצר את הסדרה "המזח", ובשנת 2020 יצר את סדרות הטלוויזיה "קווים לבנים" ו-"שמיים אדומים" לנטפליקס.

בשנת 2023 יצר וכתב עבור נטפליקס את הסדרה "ברלין", ספין-אוף של הסדרה המצליחה שלו "בית הנייר".

בשנת 2025 יצר שוב עבור נטפליקס את סדרת טלוויזיה "בונקר המיליארדרים" על סיפור של שתי משפחות מיליארדרים שנאלצים לשרוד ביחד בבונקר מסיבי שנבנה עבור עשירים בלבד במהלך מלחמת עולם שלישית, ומפתחים יריבויות ובריתות בלתי צפויות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:במאי קולנוע ספרדים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע ספרדים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1967
קו 7 (הרכבת התחתית של מדריד)

**קו 7 של הרכבת התחתית של מדריד** (בספרדית: **línea 7**) הוא קו רכבת תחתית במערכת הרכבת התחתית של מדריד. הקו, שנפתח בשנת 1974 ממלא תפקיד חשוב בשירות המערכת ומקשר בין מספר קווים אחרים. הקו נוסע לאורך כל מסלולו מתחת לאדמה. סמל המסלול של הקו הוא בצבע כתום ופועלות בו 22 תחנות על 18.8 קילומטר מקצה לקצה. אף על פי שמספר הקו הוא 7 הוא נבנה שנים רבות לפני קו 6 וזאת עקב העיכובים הרבים שהיו בבנייתו של קו 6.

## מסלול הקו
קו 7 אשר הוא אחד הקווים הארוכים ביותר במערכת חוצה את מדריד ממזרח למערב וממרכז העיר לצפונה. את מסלולו הוא מתחיל מאזור התפר שבין השכונות המזרחיות של מדריד לפרברים. במרכז העיר הוא נוסע במסלול משותף עם קווים רבים נוספים ועוצר בתחנות הצטלבות רבות. סמוך למערב העיר פונה הקו לכיוון צפון במסלול ישר כלפי מעלה. הוא מגיע עד לפרברים הצפוניים של מדריד שם נמצאת תחנתו הסופית.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של מדריד
The Young Ones

**The Young Ones** (בעברית: "**הצעירים**") הוא סינגל של קליף ריצ'רד ולהקת הצלליות. את השיר כתבו סיד טפר ורוי סי בנט, והוא שיר הנושא של הסרט ,הצעירים", מ-1961 ומופיע באלבום של פסקול הסרט.

הסינגל יצא לאור בינואר 1962 בלייבל , אחרי הזמנות מראש של 500,000 עותקים, והגיע מיד למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי. השיר שהה במקום הראשון במשך שישה שבועות והיה במצעד במשך עשרים שבועות. בממלכה המאוחדת נמכרו 1.06 מיליון עותקים של התקליט, ו-2.6 מיליון עותקים ברחבי העולם.

השיר נכלל במיני-אלבום של קליף ריצ'רד והצלליות "Hits from the Young Ones".

## מבצעים
* קליף ריצ'רד – סולן
* האנק מרווין – גיטרה מובילה
* ברוס ולץ' – גיטרת קצב
* ג'ט האריס – גיטרה בס
* טוני מיהאן – תופים

## מצעדים

## גרסאות כיסוי
הזמרת האמריקאית קאתי קרול הקליטה גרסת כיסוי של השיר שבועות אחרי יציאתו לאור אבל לא זכתה להצלחה.

## בתרבות הפופולרית
בשנות השמונים של המאה העשרים היה השיר לשיר הנושא של קומדיית המצבים הבריטית "The Young Ones".

## ראו גם
* מצעד הסינגלים הבריטי (1960–1969)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1961
קטגוריה:סינגלים מ-1962
קטגוריה:שירי קליף ריצ'רד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על בני נוער
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בדנמרק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה גרפופון קומפני
יחסי איסלנד–רוסיה

[ממוזער| [אולפור רגנר גרימסון עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בקרמלין ב-19 באפריל 2002.]] 
ממוזער
**יחסי איסלנד–רוסיה** הם היחסים בין שתי המדינות, איסלנד ורוסיה. לרוסיה יש שגרירות בעיר רייקיאוויק. לאיסלנד הייתה שגרירות במוסקבה, ושתי קונסוליות כבוד במורמנסק ובסנקט פטרבורג. לשתי המדינות קשרים הדוקים במימון, מה שחיזק את היחסים בין השתיים.

## היסטוריה
איסלנד הכירה בברית המועצות ב-22 ביוני 1926. היחסים הדיפלומטיים הישירים בין ברית המועצות לאיסלנד כוננו ב-4 באוקטובר 1943. בדצמבר 1955 שודרגו המשלחות במוסקבה ורייקיאוויק לשגרירויות. בין השנים 1975–1991 היה נציג סחר של ברית המועצות באיסלנד ובין 1991–1995 היה נציג סחר באיסלנד מטעם רוסיה. בשנת 1997 פורסם המילון הרוסי-איסלנדי הראשון על ידי הלגי הראלדסון.

הצטלבות האינטרסים של ברית המועצות ודייגי איסלנד החל לאחר מלחמת העולם השנייה, כך שכבר בשנת 1949, נשלחה לחופי איסלנד משלחת סובייטית של ארבעה כלי שיט, והמדענים הסובייטים תרמו תרומה רבה למחקר של איסלנד. בשנים 1971–1973 פעלה המשלחת הסובייטית הגיאודינמית שהייתה מעורבת ב"פרויקט הגאודינמי", שבראשו עמד ולדימיר בלוסוב. המפה הגאולוגית הראשונה של איסלנד נערכה על תוצאות הפעולות. במקביל המחקר נערך מקרקעית הים במים הסובבים את האי.

נשיא איסלנד לשעבר, אולפור רגנר גרימסון נסע לרוסיה בין ה-18 באפריל 2002 ל-24 באפריל 2002. גרימסון ביקר בסנקט פטרבורג, במוסקבה, בנובגורוד ובסלקהרד.

בשנת 2008 ראש הממשלה גייר הארדה שלח משלחת לרוסיה כדי לנהל משא ומתן על הזרמת הון בסך 3 מיליארד ליש"ט (4 מיליארד אירו) לכספי המדינה, לאחר שבעלות הברית המסורתיות של המדינה, ממדינות המערב, סירבו לסייע למערכת הבנקאית המתמוטטת. בהמשך ההלוואה הוחלפה מחדש משא ומתן ל-500 מיליון דולר לאחר שאיסלנד הצליחה להשיג הלוואות ממדינות סקנדינביה וקרן המטבע הבינלאומית, אך לבסוף רוסיה סירבה להלוות סכום כלשהו לאיסלנד.

שיתוף הפעולה בין המדינות מתפתח בכיוונים שונים:

* שיתוף פעולה בין פרלמנטרי,
* יחסי סחר וכלכלה,
* שיתוף פעולה בתחום הדייג במסגרת NAFO, NEAFC, IWC,
* בתחום השותפות "אנרגיה נקייה" (מקורות אנרגיה מתחדשים)
* אינטראקציה תרבותית (חילופי תערוכות, ימי התרבות הרוסית השנתית באיסלנד)

לקראת סוף מרץ 2018 השעתה איסלנד דיאלוג דו צדדי גבוה עם הרשויות ברוסיה. כתוצאה מכך, מנהיגי איסלנד לא הגיעו למונדיאל הרוסי בשנת 2018. זה נבע מהרעלת המרגל הרוסי לשעבר סרגיי סקריפאל בסולסברי שבאנגליה. גורמים איסלנדים הצהירו כי התגובה הרוסית לחיסול "חסרה מאוד" ולא הראתה כיצד גז עצבים המיוצר ברוסיה בא לשימוש נגד אזרחים בבריטניה. בניגוד למדינות אחרות שנקטו נגד רוסיה בתגובה לאירוע, רוסיה לא הגיבה לגישתה של איסלנד.

הידרדרות נוספת ביחסים התרחשה בשל הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, ובקיץ 2023 איסלנד החליטה לסגור את שגרירותה במוסקבה.

## יחסי סחר
בשנת 2003 הסתכם הסחר הרוסי-איסלנדי ב-89.7 מיליון דולר. הייצוא מאיסלנד לרוסיה היה 13.8 מיליון דולר, ואילו הייבוא היה 75.9 מיליון דולר. רוסיה היא היצואנית התשיעית בגודלה לאיסלנד. היצוא הרוסי הוא חומרי גלם: מוצרי נפט (62,3%), ואלומיניום (27%). איסלנד מייצאת לרוסיה אוניות וספינות (25,1%), מוצרי ים (23,3%), טקסטיל ובגדים (14,9%), דשנים כימיים (10,8%) וציוד תעשייתי (9,5%).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
Phoenix World Tour

**Phoenix World Tour** הוא סיבוב ההופעות הרביעי של הזמרת-יוצרת הבריטית, ריטה אורה. סיבוב ההופעות החל באוקיאניה ועתיד להסתיים באירופה. הופעת הפתיחה התקיימה ב-1 במרץ 2019, באוסטרליה שבמלבורן.

סיבוב הופעות זה נועד לקדם את אלבום האולפן השני שלה, *[[Phoenix (אלבום)|Phoenix]]*.

## רשימת שירים
להלן רשימת השירים של סיבוב ההופעות. ייתכן שבמהלך סיבוב ההופעות התרחשו שינויים אחדים:

#"For You"
#"Your Song"
#"Doing It"
#"Let You Love Me"
#"Summer Love"
#"New Look"
#"Girls"
#"Only Want You"
#"Hell of a Life"
#"Soul Survivor"
#""
#"I Will Never Let You Down"
#""
#"Keep Talking"
#"Black Widow"
#"Hot Right Now"
#"Coming Home"
#"Lonely Together"
#"Anywhere"

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2019
קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2021
קטגוריה:סיבובי הופעות של ריטה אורה
קטגוריה:סיבובי הופעות באוסטרליה
קטגוריה:סיבובי הופעות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סיבובי הופעות שנדחו בעקבות מגפת הקורונה
The Girls Tour

**The Girls Tour** הוא סיבוב ההופעות השלישי של הזמרת-יוצרת הבריטית ריטה אורה. סיבוב ההופעות החל באירופה והסתיים באירופה גם כן. הופעת הפתיחה התקיימה ב-11 במאי 2018, בסקוטלנד שבגלאזגו.

סיבוב הופעות זה נועד לקדם את אלבום האולפן השני שלה, *[[Phoenix]]*.

## רשימת שירים
להלן רשימת השירים של סיבוב ההופעות. ייתכן שבמהלך סיבוב ההופעות התרחשו שינויים אחדים:

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2018
קטגוריה:סיבובי הופעות של ריטה אורה
קטגוריה:סיבובי הופעות בממלכה המאוחדת
קו 8 (הרכבת התחתית של מדריד)

**קו 8 של הרכבת התחתית של מדריד** (בספרדית: **línea 8**) הוא קו רכבת תחתית במערכת הרכבת התחתית של מדריד. הקו, שנפתח בשנת 1998 ממלא תפקיד חשוב בשירות המערכת ומקשר בין נמל התעופה מדריד-בראחס אל מרכז העיר. הקו נוסע לאורך כל מסלולו מתחת לאדמה. סמל המסלול של הקו הוא בצבע ורוד ופועלות בו 8 תחנות על 16.4 קילומטר מקצה לקצה. אף על פי שמספר הקו הוא 8 הקו נבנה בפועל רק שנים רבות לאחר פתיחתם של קווים 9 ו- 10.
קו 8 הוא הקו היחיד שמסלולו הוחלף לחלוטין כאשר במסגרת מבצע השיפוץ שבוצע בו שונה מסלולו מן הקצה אל הקצה.

## מסלול הקו
הקו אשר מקשר בין כל הטרמינלים בנמל התעופה מדריד-בראחס אל מרכז העיר מתחיל את מסלולו מטרמינל 4 שבנמל התעופה. הוא עוצר גם בטרמינלים 1 ו- 2 ומשם פונה מערבה לכיוון מרכז העיר. הקו הנוסע במסלול מהיר עוצר בתחנות מועטות ומגיע עד למרכז העיר שם נמצאת תחנתו הסופית של הקו.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של מדריד
אלינה דוני

**אלינה דוני** (באנגלית: **Elina Duni**; נולדה ב-10 במרץ 1981) היא זמרת ג'אז ומלחינה אלבנית-שווייצרית.

## ביוגרפיה
היא נולדה ב-10 במרץ 1981 בטירנה, אלבניה. היא עזבה את ארץ הולדתה לשווייץ ב-1992, כשהייתה בת 10. דוני למדה מוזיקה קלאסית וג'אז באוניברסיטת לאמנויות ברן  שבשווייץ. מאז 2004, מוזיקת הפולק היה השראתה העיקרית. בכתבה שכתב ג'ון פורדהם  כתב כי: 

## דיסקוגרפיה
* 2008: Baresha
* 2010: Lume, Lume
* 2012: Matanë Malit
* 2014: Muza e zezë
* 2015: Dallëndyshe
* 2018: Partir
* 2020: Lost Ships (עם רוב לופט)
* 2023: A Time to Remeber

## קישורים חיצוניים

* 


* 


## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות אלבניות
קטגוריה:זמרות שווייצריות
קטגוריה:אלבנים שנולדו ב-1981
קטגוריה:שווייצריות שנולדו ב-1981
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1981
הפיגוע בבסיס חיל האוויר בגראם

**הפיגוע בבסיס חיל האוויר בגראם** שבאפגניסטן התרחש ב-27 בפברואר 2007. מחבל מתאבד הפעיל את חגורת הנפץ שלו וגרם למותם של 23 בני אדם. הפיגוע התרחש בשעה שבבסיס ביקר סגן נשיא ארצות הברית דיק צ'ייני.

## הפיגוע
בסיס בגראם שוכן כ-50 קילומטר מצפון לעיר קאבול בירת אפגניסטן. הוא שימש כבסיס חיל האוויר המרכזי של ארצות הברית במדינה. ב-2007 שהו בו כ-9,000 מחיילי הקואליציה המערבית באפגניסטן. 

המחבל המתאבד, מארגון הטליבאן או מארגון אל-קאעידה, הפעיל את מטען הנפץ שלו בשעה 10:00 ליד שער הכניסה הראשי לבסיס, אשר היה מאובטח באבטחה כבדה. אחרי שער הכניסה נמצאו עוד שתי נקודות ביקורת בדרך אל פנים הבסיס.

משרדו של נשיא אפגניסטן הודיע כי בפיגוע נהרגו 23 איש, וביניהם 20 אזרחים אפגנים שעבדו בבסיס. דובר של נאט"ו מסר כי תשעה אנשים נהרגו וביניהם חייל אמריקאי אחד, חייל דרום קוריאני אחד וקבלן אזרחי אמריקאי. עם זאת מסר הדובר בהמשך כי הדיווח של משרד הנשיא על האבדות היה "קרוב למציאות". עוד 20 אנשים נפצעו בפיגוע.

סגן הנשיא צ'ייני נמצא בעת הפיגוע בתוך הבסיס במסגרת ביקור שערך אצל כוחות הקואליציה המערבית באפגניסטן. הוא נמצא במרחק של כ-1.5 קילומטר ממקום הפיגוע. הוא העיד כי שמע את הפיצוץ וכי מאבטחיו העבירו אותו לאחריו למקלט למשך זמן קצר.

דובר מטעם ארגון הטליבאן נטל בהודעה לעיתונות אחריות לפיגוע וטען כי לארגונו היה ידוע על ביקורו הצפוי של צ'ייני בבסיס בגראם וכי הפיגוע נועד להתנקש בחייו. דוברים אמריקאים הגיבו לטענה זו בספקנות.

בשנים 2015 ו-2016 התרחשו בבסיס עוד שני פיגועי התאבדות, שבהם נהרגו 6 ו-5 אנשים, בהתאמה.

## קישורים חיצוניים
* [ידיעה על הפיגוע באתר [CNN]], מאורכבת באתר Web Archive
* ידיעה על הפיגוע באתר הבוסטון גלוב, מאורכבת באתר Web Archive

בגראם
בגראם
בגראם
קטגוריה:מלחמת אפגניסטן (2001–2021)
קטגוריה:טליבאן: פיגועים
קטגוריה:דיק צ'ייני
קטגוריה:פיגועי טרור באפגניסטן
בסיס חיל האוויר בגראם
קטגוריה:2007 באסיה
אליפות אירופה בכדורסל 2022

**אליפות אירופה בכדורסל 2022**, המכונה גם **[[יורובאסקט]] 2022**, היא האליפות היבשתית ה־41 שמאורגנת על ידי פיב"א אירופה. באליפות משתתפות 24 נבחרות לאומיות בכדורסל ממדינות אירופה. משך הטורניר הוא כשבועיים וחצי, בין התאריכים 1 בספטמבר ל־18 בספטמבר 2022. הוא יהיה טורניר אליפות אירופה הראשון מאז 2017 לאחר החלטת פיב"א משנת 2012 שאליפות אירופה בכדורסל תיערך אחת ל־4 שנים (במקום אחת לשנתיים), אחרי יורובאסקט 2017. הטורניר היה אמור להיערך בשנת 2021 אבל בשל דחיית אולימפיאדת טוקיו בגלל נגיף הקורונה הטורניר נדחה לשנת 2022 כדי למנוע התנגשויות.

## המדינות המארחות
ב-15 ביולי 2019 נקבע כי שלב הבתים ייערך בערים קלן (גרמניה), מילאנו (איטליה), טביליסי (גאורגיה) שבחרה לבנות היכל חדש לטורניר, ופראג (צ'כיה). שלבי ההכרעה ואילך נערכו בברלין, גרמניה.

## אולמות המשחקים

## הנבחרות המשתתפות

## שלב הבתים
### בית א' (טביליסי, גאורגיה)

### בית ב' (קלן, גרמניה)

### בית ג' (מילאנו, איטליה)

### בית ד' (פראג, צ'כיה)

## שלב הנוק-אאוט
אצטדיון: **[[מרצדס-בנץ ארנה (ברלין)|מרצדס-בנץ ארנה]], [[ברלין]], [[גרמניה]]**

#### משחק הגמר

## נבחרת ישראל באליפות
נבחרת ישראל העפילה לאליפות דרך המוקדמות. היא סיימה את התחרות במקום ה-17. 
### סגל נבחרת ישראל

 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 

מאמן - גיא גודס

## דירוג סופי

## סטטיסטיקות

### נקודות

### ריבאונדים

### אסיסטים

### חסימות

### חטיפות

## פרסי הטורניר

## קישורים חיצוניים
* 

* האליפות, באתר פיב"א
* תיאור משחק הגמר
* תחרות העפלה
* סיכום הנתונים
* נבחרת ישראל באליפות

## הערות שוליים

קטגוריה:אליפויות אירופה בכדורסל
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2022
קטגוריה:תחרויות כדורסל בגרמניה
קטגוריה:תחרויות כדורסל באיטליה
קטגוריה:תחרויות ספורט בגאורגיה
קטגוריה:תחרויות ספורט בצ'כיה
קטגוריה:המבורג: תחרויות ספורט
קטגוריה:2022 באירופה