open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אבידוס (מצרים)

250px|ממוזער|שמאל|חזית מקדש סתי באבידוס
שמאל|ממוזער|250px|מיקום אבידוס (כיתוב צהוב)
**אֶבּידוֹס** (בערבית: **أبيدوس**; ביוונית: **Αβυδος**; בקופטית: **Ebot**) היא אחת הערים העתיקות ביותר במצרים העליונה, הנמצאת כ-11 קילומטרים מהנילוס. אבידוס הייתה בירתו של הנום השמיני במצרים. השם המצרי לנום ולבירתו היה אבדג'ו (3bdw, ראה כתב הירוגליפי משמאל), "גבעת הסמל", בה ראשו הקדוש של אוסיריס השתמר. היוונים קראו למקום אבידוס, כשמה של העיר היוונית הקרויה באותו השם. שמה הערבי המודרני של העיר הוא אל-ערבה אל מדפונה (בערבית: العربة المدفونة).

בעיר העתיקה באבידוס שכנו מקדשים עתיקים רבים, ביניהם גם הנקרופוליס המלכותי, בו  נקברו המלכים הקדמונים. קברים אלו הפכו לאתרי קבורה מפורסמים, ובזמנים מאוחרים יותר המקום הפך לאתר קבורה מבוקש, מה שגרם לגדילת חשיבותה של העיר, ולהפיכתה למרכז פולחן.

כיום, אבידוס ידועה בעיקר בזכות מקדש הזיכרון לפרעה סתי הראשון, בה נמצאת הקדשה שנקראת רשימת המלכים מאבידוס, רשימה כרונולוגית המראה כרטושים של רבים ממלכי השושלת הפרעונית, מהראשון שבהם, נערמר/מנס, עד לרעמסס הראשון, אביו של סתי. המקדש הגדול האמיתי והעיר העתיקה קבורים ברובם תחת העיר החדשה, מצפון למקדשו של סתי.

בחפירות ארכאולוגיות באבידוס נמצאה לראשונה משפחת כלים ייחודית מתקופת השושלת הראשונה שנתנה למשפחה את שמה והנקראים כלי אבידוס.
[ממוזער|חריטות [יוונית עתיקה|יווניות ופיניקיות במקדש סת באבידוס]]
על קירות מקדש אוסיריס נמצאו כתובות פיניקיות רבות , חרוטות ומשוחות בצבע. חלקם היו תיירים מערי פיניקיה, כפי שמעיד מוצאם.

## טבליות אבידוס
טבליות שנהב קטנות ובהן סימנים צרובים המתוארכים לשנת 3320 לפני הספירה, שלוש מאות שנה לפני הופעת השושלת המצרית הראשונה, הנחשבים לשלב הקדום של התפתחות הכתב טרם התבססות הממלכות. הטבליות מבטאות בעיקר שמות של מקומות, אתרים ואנשים פרטיים. הרישום הזה אינו מחקה את השפה המדוברת ואינו מנסה לבטא משפטים בנויים אלא מתרכז בביטוי מילים בודדות בשיטת הרבוס.

## ראו גם
* הירוגליף המסוק מאבידוס

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מצרים העתיקה: ערים
קטגוריה:ערים עתיקות שנהרסו
קטגוריה:ערים קדושות
קטגוריה:אבידוס
מספר אטומי

**מספר אטומי** הוא מספר הפרוטונים הנמצאים בגרעין של אטום מסוים. מספר זה קובע את היסוד הכימי של האטום. לכל יסוד יש מספר אטומי מסוים, שונה מזה של כל יסוד אחר. כאשר האטום נייטרלי חשמלית (אינו יון), אופיו הכימי, להבדיל מאופיו הפיזיקלי של האטום, נקבע על ידי מספר זה. לעומת זאת, אופיו הפיזיקלי של האטום נקבע גם על ידי האיזוטופ שלו. כל יסוד עשוי להתקיים כאיזוטופים שונים, שלכל אחד מהם מספר אטומי זהה אך מספר מסה שונה.

## היסטוריה
[שמאל|ממוזער|350px|[גרף (נתונים)|גרף המתאר את ההפרש בין המשקל האטומי למספר האטומי של היסודות ממימן עד אורניום]]
עם פיתוח הטבלה המחזורית של היסודות השתמשו הכימאים במספר האטומי לציון מקומו הסידורי של היסוד בטבלה. דמיטרי מנדלייב סידר בטבלה שלו את היסודות לפי דמיון בתכונות כימיות. בסדר זה רואים כמה אי-התאמות לסידורם לפי המשקל האטומי. כפי שניתן לראות בגרף משמאל, לדוגמה, משקלו האטומי של יוד () הוא מעט נמוך מזה של טלוריום (). זאת, על אף שהמספר האטומי של יוד גבוה ב-1 מזה של טלוריום (53 לעומת 52).

אי ההתאמות הוסברו באופן מדעי במחקרו של הנרי מוזלי בשנת 1913, בו הוא גילה קשר ישיר בין אורך הגל של קרני X הנפלטים מיסוד המופגז בקרן אלקטרונים, לבין מקומו בטבלה המחזורית. בהמשך, במסגרת פיתוח פיזיקת החלקיקים, הבינו החוקרים שהמספר האטומי מתאים למטען החשמלי של גרעין האטום, אשר נובע אך ורק ממספר הפרוטונים שבו. מטען זה הוא הקובע את תכונותיהם הכימיות של יסודות, לא המשקל האטומי. ההבדל בין שני המספרים נובע מהימצאותם של נייטרונים בגרעין האטום. במקרה של היוד (53 פרוטונים) והטלוריום (52 פרוטונים), ההפרש בין מספר הפרוטונים קטן מההפרש בין מספר הנייטרונים בגרעין של טלוריום (76 באיזוטופ השכיח ביותר של טלוריום) לעומת היוד (74 באיזוטופ השכיח). לכן, המשקל האטומי של טלוריום גבוה יותר.

## סימון
הסמל הכימי של יסוד קובע חד-חד-ערכית את מספרו האטומי. אולם, לעיתים, כאשר מבקשים לציין את המטען החשמלי של האטום (למשל, ברישום תגובה כימית), המספר האטומי נכתב גם הוא, משמאל ולמטה לסימן היסוד. מספר המסה של האיזוטופ מסומן משמאל ולמעלה. למשל, האיזוטופ פחמן-12 עשוי להיות מסומן .

במשוואות, המספר האטומי מסומן לפעמים באות "Z".
## ראו גם
*מספר מסה (A) – מספר הנוקליאונים (פרוטונים ונייטרונים) בגרעין של אטום מסוים; קובע את האיזוטופ של האטום.
*יחידת מסה אטומית מאוחדת (u) – יחידת מידה קבועה של מסה, השווה  מהמסה של אטום אחד של פחמן-12.
*מסה אטומית (ma) – מסה של אטום מסוים; משתנה עם שינוי האיזוטופ; ניתנת למדידה ביחידות u.
*משקל אטומי או מסה אטומית יחסית (Ar) – המסה הממוצעת של אטום אחד של יסוד מסוים, לאחר שקלול שכיחותם היחסית של האיזוטופים השונים של היסוד, שלכל אחד מהם מסה אטומית שונה.
*מסה מולקולרית (m) – מסה של מולקולה מסוימת; ניתנת למדידה ביחידות u.
*מסה מולרית (M) – מסה של כמות נתונה של חלקיקים מסוימים; נמדדת ביחידות g/mol.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:גדלים פיזיקליים
קטגוריה:תכונות כימיות
קטגוריה:אטומים
Knoppix

**קנופיקס גנו/לינוקס** (**Knoppix GNU/Linux**) היא הפצת גנו/לינוקס גרמנית מבוססת דביאן, אחת מהפצות ה־LiveCD המפורסמות ביותר. הפצת LiveCD (נקראת גם "הפצה חיה") פועלת ישירות מכונן התקליטורים ללא צורך בהתקנה. בתור שכזאת היא מצוינת עבור שימוש מזדמן, התרשמות מלינוקס ותיקון מערכת בעייתית אבל לא מומלצת לשימוש קבוע. ההפצה משתמשת במנהל החלונות KDE. ישנה הפצה מקבילה המשתמשת ב־GNOME ונקראת Gnoppix.

החל בגרסה 4.0 ההפצה מגיעה בגודל של DVD ולכן יש בה פחות הגבלת מקום והיא מגיעה עם KDE ו־Gnome גם יחד.

קזית היא הפצה של קנופיקס עם תמיכה ותרגום לעברית.

## קישורים חיצוניים

* 
* דף הבית של פרויקט Knoppix GNU/Linux (באנגלית)
* אתר פרויקט קזית
* הפרקים אודות קנופיקס ו־LiveCD במדריך 'עוברים ללינוקס' באתר לינמגזין

קטגוריה:הפצות של GNU/לינוקס
Brainfuck

**Brainfuck** (בתרגום חופשי מאנגלית: "זיון מוח"), ובקיצור **BF**, היא שפת תכנות אזוטרית המורכבת משמונה פקודות בלבד, אך יחד עם זאת מְמַמֶּשֶת מכונת טיורינג אוניברסלית, ובנוסף, פונקציות קלט ופלט. את השפה פיתח אורבן מילר, בשנת 1993. השפה לא נועדה לשרת צורך מעשי כלשהו, אלא למטרת שעשוע והדגמה של מינימליזם.

מטעמי נימוס, השפה מכונה גם ***Brainf או Brainf*ck.

המכונה שעליה פועלת שפת BF כוללת: 
* זיכרון לאחסון התוכנית.
* זיכרון נפרד לאחסון הנתונים שעליהם פועלת התוכנית. זהו מערך של תאים, שגודל כל אחד מהם בית אחד והערך ההתחלתי של כל אחד מהם הוא 0.
* מצביע על התא הנוכחי בזיכרון הנתונים. בערכו ההתחלתי המצביע מצביע על התא הראשון בזיכרון הנתונים. 
* מחרוזת קלט.
* מחרוזת פלט.

## הפקודות של BF

ניתן להוכיח ששפת תכנות זו יכולה לממש מכונת טיורינג אוניברסלית (בהנחה שיש מספר בלתי מוגבל של תאים או שאין הגבלה על גודל התא). אוצר הפקודות הדל של השפה, ופשטותן של הפקודות, עושים את התכנות באמצעותה למשימה מייגעת (עניין המסביר את שמה).  

דוגמה לתוכנית Hello world (כמובן, זו לא הדרך היחידה לייצר פלט זה):

```bf
+++++ +++++             מאתחל את האוגר (תא מס' 0) ב 10
[                       משתמש בלולאה כדי להוסיף לכל אחד מהתאים הבאים את הערכים 7/10/3/1
    > +++++ ++              מוסיף 7 לתא מס' 1
    > +++++ +++++           מוסיף 10 לתא מס' 2 
    > +++                   מוסיף 3 לתא מס' 3
    > +                     מוסיף 1 לתא מס' 4
    <<<< -                  מחזיר את הרגיסטר לתא מס' 0
]
                            :לאחר 10 מעברים על הלולאה שבשורות 2–8 תאים 1–4 מכילים את הערכים הבאים
                            תא מס' 1 מכיל 70
                            תא מס' 2 מכיל 100
                            תא מס' 3 מכיל 30
                            תא מס' 4 מכיל 10
                            
> ++ .                  מדפיס 'H'   מוסיף לתא 1 שמכיל 70 עוד 2 ומדפיס את קוד האסקי 72 שהוא האות
> + .                   מדפיס 'e'   המצביע מתקדם לתא 2 שמכיל 100 מוסיף לו 1 ומדפיס את קוד האסקי 101 שהוא האות
+++++ ++ .              מדפיס 'l'   מוסיף 7 ומדפיס את קוד אסקי 108
.                       מדפיס 'l'   קוד אסקי 108
+++ .                   מדפיס 'o'   קוד אסקי 111
> ++ .                  עובר לתא 3 שמכיל 30 מוסיף לו 2 ומדפיס את קוד אסקי 32 ומדפיס רווח 
<< +++++ +++++ +++++ .  מדפיס 'W'   
> .                     מדפיס 'o'   
+++ .                   מדפיס 'r'
----- - .               מדפיס 'l'
----- --- .             מדפיס 'd'
> + .                   מדפיס '!'
> .                     יורד שורה
```


כאמור, רווחים, שורות חדשות, וכל תו פרט לשמונת התווים המרכיבים את השפה נחשב להערה. את אותה תוכנית ניתן לרשום, בלי כל ההערות, כך:

```bf
++++++++++[>+++++++>++++++++++>+++>+<<<<-]>++.>+.+++++++..+++.>++.<<+++++++++++++++.>.+++.------.--------.>+.>.
```


ניתן "לתרגם" בין שפת BF ובין חלק משפת C לפי הטבלה הבאה:

כמובן שתרגום זה איננו מלא, ולא ניתן ליצור כך תוכנית תקינה בשפת C.

## ראו גם
* JSFuck
* Ook, שפת תכנות פארודית לאורנגאוטנים המבוססת על BF.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:שפות תכנות
זבובאים

[ממוזער|זבוב ממשפחת ה[בומביליים]]
[ממוזער|זבובאי מאביק [חצב]]
ה**זְבוּבָאִים** (שם מדעי: Diptera) מהווים סדרה של חרקים מכונפים הכוללת את הזבובים והיתושים. בסדרה יש כ-120 משפחות ובהן יותר מ-100,000 מינים. תפוצת הזבובאים היא כלל-עולמית. בישראל מצויים מעל ל-3,000 מינים, הנכללים ב-85 משפחות.

## מאפיינים
מחזור חייו של זבובאי, כמו אצל שאר בעלי גלגול מלא, מתחלק לארבעה שלבים: ביצה, זחל, גולם ובוגר. לבוגרים זוג כנפיים בודד הממוקם על החזה האמצעי. התכונה המבחינה את הזבובאים באופן מובהק משאר סדרות החרקים היא הימצאותו של זוג כנפיים אחד בלבד (בפרק החזה האמצעי) וזוג בוכניות שהתפתחו מהכנפיים האחוריות (בפרק החזה האחורי). רק לסדרה נוספת אחת – המניפאים – יש זוג כנפיים וזוג בוכניות, אך בניגוד לזבובאים, אצל המניפאים הבוכניות נמצאות בפרק השני של החזה, והכנפיים בפרק השלישי שלו. לזבובאים יש גפי פה דוקרים-מוצצים או לוקקים-מוצצים. יש להם מבנה עין מיוחד, המכונה "עין תשבץ", המסוגל לקלוט אותות חיצוניים במהירות ובכך לחמוק מסכנה אם יש צורך בכך.

מינים רבים של זבובאים גורמים נזקים ישירים או עקיפים. מינים מסוימים (למשל שחמטנים, בהם שחמטן) עשויים להעביר מחלות שונות: מחלות מעיים, שיתוק ילדים, שחפת ומחלות עיניים. המזיקים העיקריים הם המינים מוצצי הדם, המעבירים מחלות (כגון מלריה). מקצת המינים שזחליהם צמחוניים פוגעים בגידולים חקלאיים. מינים אחרים, כגון זבוב הבית, מזהמים מזון. יש גם מינים שזחליהם חודרים לגוף האדם. אחד מסוגי הזבובאים המסוכנים ביותר הוא זבוב הצה צה, המעביר את מחלת השינה. בין בני הסדרה יש גם מינים מועילים, כגון מאביקים חשובים או אויבים של חרקים מזיקים.

## מיון טקסונומי
***תת-סדרת ה[[יתושים]] Nematocera**
**Axymyiomorpha
**Bibionomorpha (אביביוניים, פטריתושיים, יתוציים ואחרים)
**Blephariceromorpha
**Culicomorpha (כולכיתיים, ישחוריים, יבחושיים, ימשושיים ואחרים)
**Psychodomorpha (יתושעשיים ואחרים)
**Ptychopteromorpha
**Tipulomorpha (טיפולתיים ואחרים)

***תת-סדרת ה[[זבובים]] Brachycera**
**Asilomorpha (טרפניים, זבוברשתיים, בומביליים, פיזוזיים ואחרים)
**Muscomorpha (רחפניים, קונופיתיים, פריזבוביים, פיופיליים, מנהרניים, בראולתיים, חלזבוביים, תסיסניתיים, זבובחופיים, שיבולניים, אנתומיתיים, זבוביים, בוהקניים, אסטריתיים, שחמטניים, טחבוביים, זריזבוביים, שרצגלמים ואחרים)
**Stratiomyomorpha
**Tabanomorpha (טבניים, רגיוניים, אסטרטיוניים ואחרים)
**Vermileonomorpha
**Xylophagomorpha

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אלבום זבובאים מישראל באתר החרקים של ישראל
* שמות למשפחות וסוגים של זבובים ויתושים, כפי שאושרו על ידי האקדמיה ללשון העברית, מרץ 2018

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בטריאס תיכון
קטגוריה:בעלי חיים שוכני בית
כולכית

**כולכית** (שם מדעי: *Culex*) הוא סוג במשפחת הכולכיתיים. סוג זה כולל את שני מיני הכולכיתיים הנפוצים ביותר בישראל.

## מחזור ההתפתחות

נקבת היתוש מטילה על פני מים עומדים, בעיקר במקומות רדודים ועשירים בצמחיית גדות, גוש ביצים דמוי רפסודה שחורה, המונה כ-200 ביצים. גוש זה, שגודלו 7–8 מ"מ, צף על פני המים הודות לשלפוחיות אוויר הקבועות משני צדדיו. נקבת כולכית חד פסית מעדיפה להטיל ביצים במים נקיים, כמי מעיינות ובריכות דגים, לשם הטלת ביציה. הכולכית המצויה הטרדנית חיה בסביבת מים עומדים ומרופשים ומבכרת לדגור באפלה, במים מזוהמים המלאים רקב. לפיכך, מטילה נקבת הכולכית המצויה הטרדנית ביצים במים עשירים בחומר אורגני, בעיקר במי שופכין. הביצים בוקעות תוך 2–3 ימים בטמפרטורה בין 24–28 מעלות צלזיוס. הזחלים המתפתחים במים, זקוקים לאוויר אטמוספירי, אותו הם קולטים דרך פתחי נשימה הנמצאים בקצה הטרכיאה - צינור נשימה מוארך, שבקצה בטנם ואותו הם מבליטים אל מחוץ לפני המים. הם ניזונים מן הרקבובית שבמים, אותה הם גורפים אל פיהם בעזרת מברשות נוציות שסביב פיהם. הזחלים עוברים 4 דרגות התפתחות עד הגיעם לדרגת הגולם. משך התפתחות הזחל בתנאים אופטימליים הוא 6–8 ימים. הגולם פעיל, אך אינו אוכל. הוא צולל מטה כשמנוחת המים מופרעת לפתע וחי במים 1–3 ימים נוספים עד שעובר לדרגת יתוש מכונף.

## מחיה
[שמאל|ממוזער|250px|[פגית|זחלים של כולכית. הזחלים המתפתחים במים, זקוקים לאוויר אטמוספירי, אותו הם קולטים דרך פתחי נשימה הנמצאים בקצה בטנם, אותה הם מבליטים אל מחוץ לפני המים. הם ניזונים מן הרקבובית שבמים, אותה הם גורפים אל פיהם בעזרת "מברשות נוציות" שסביב פיהם.]]
היתוש הבוגר חי מחוץ למים. הזכר ניזון ממוהל צמחים כמו צוף פרחים והנקבה תרה אחר ארוחת דם הדרושה להתפתחות הביצים בגופה. לצורך זה, יש לה חדק ובו איברי קידוח היוצרים צינור יניקה. בשעת העקיצה מזריקה הנקבה לתוך דמו של הנעקץ נוזל המונע את קרישת דמו ומקל על יניקתו. הנקבה היא אוטוגנית ומסוגלת להטיל ביצים פוריות, גם מבלי להזדקק לארוחת דם, אך, אז מספר הביצים ברפסודה קטן יותר. ארוחת הדם דרושה רק כדי לספק חומרי מזון להבשלת הביצים, אבל משום שזחלי הכולכית המצויה הטרדנית מסוגלים לנצל את מזונם בצורה יעילה יותר יחסית למינים אחרים, הם פוטרים את הנקבה הבוגרת מן הצורך לאכול ארוחת דם לפני הטלת ביציה. הכולכית המצויה הטרדנית מסוגלת בתנאים אופטימליים להטיל כ-6 רפסודות ביצים בחודש ולהאריך ימים 3–4 חודשים לערך. תצפיות הראו שטווח מעופה יכול להגיע ל-22 ק"מ.
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:כולכיתיים
כולכית מצויה

**כולכית מצויה** (שם מדעי: *Culex pipiens*), או **יתוש בית**, הוא יתוש, מין בסוג כולכית. הכולכית המצויה היא היתוש הנפוץ ביותר, והיא נפוצה בכל היבשות למעט אנטארקטיקה. יתוש זה ניזון מחולייתנים בעלי דם חם, ובמיוחד מעופות, ויכול להיות וקטור למחלות שונות. הכולכית המצויה היא יתוש בינוני בממדיו ואורך הכנף שלה 3.5-4 מ"מ.

## שלבי החיים
הכולכית היא חרק בעל גלגול מלא הכולל ארבע דרגות: ביצה, זחל, גולם ובוגר. שלושת השלבים הראשונים הם מימיים ונמשכים 5-14 ימים, תלוי במין ובטמפרטורת הסביבה. הנקבות חיות עד חודש (או יותר מכך בשבי), אך ברוב המקרים לא חיות למעלה משבוע-שבועיים בטבע.

### ביצה
הנקבה מטילה ביצים בצורת רפסודות עד 300 ביצים בכל הטלה, הביצים צפות על פני המים.
בתי גידול מתאימים להנחת ביצים הם גופים קטנים של מים עומדים: שלוליות, בריכות, תעלות וכו'.
הביצה בוקעת תוך מספר ימים במזג אוויר חם.

### זחל
זחלי הכולכית מותאמים לחיים במים. ראש הזחל מפותח היטב, בצדי הפה קבועות מברשות גדולות בעזרתן הוא גורף יצורים ומסנן את חלקיקי המזון. שלושת פרקי החזה מאוחים לחטיבה אחת. הבטן מוארכת ובקצה פתחי נשימה, בעזרתם הזחלים נושמים אוויר אטמוספירי. פתחי הנשימה של יתושי הכולכית נמצאים בקצה של צינור ארוך (סיפון), כך שבעת הנשימה הם תלויים במלוכסן מתחת לפני המים.

### גולם
לגולם שתי חטיבות גוף ראש-חזה ובטן, מהחטיבה הראשונה יוצאות שתי חצוצרות נשימה באמצעותן נושם הגולם אוויר חופשי.
הגולם חופשי ומסוגל לנוע ונמלט בשעת סכנה כמו הזחל כלפי מטה, אולם אינו ניזון. התפתחות הגולם נמשכת בעונת הקיץ 1-3 ימים. שלב המעבר מהגולם לבוגר מכונה שלב הגיחה, והוא מהווה את המעבר מחיים במים לחיים "על היבשה". בשלב זה היתושים פגיעים מאוד - עליהם להתרחק מהמים, למצוא מקום מנוחה קרוב (בדרך כלל צמחים הנמצאים בקרבת המים), ולחכות במצב מנוחה עד לפרישת הכנפיים ולהתקשותן המלאה.

## מחלות
הכולכית מעבירה מחלות כמו קדחת הנילוס המערבי, וקדחת וירוס הזיקה.

## ראו גם
*כולכית
*כולכית מצויה טרדנית

## קישורים חיצוניים

* Culex pipiens, VIRGINIA MOSQUITO CONTROL ASSOCIATION

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:כולכיתיים
קטגוריה:פרוקי רגליים קוסמופוליטיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
כולכית מצויה טרדנית

**כולכית מצויה טרדנית** (שם מדעי: *Culex pipiens molestus*) היא תת-מין במין כולכית מצויה, והוא אחד היתושים הנפוצים בישראל. כל המין נחשב למעביר מחלות משמעותי.
## מאפיינים
אורך הכולכית כ-15 מילימטר, התפתחותה היא בגלגול מלא, ומזונה הוא צוף צמחים ודם בעלי חוליות (נקבות).

תת-מין זה ייחודי בכך שסביבת המחיה שלו באזורים ממוזגים היא תת-קרקעית: מערכות רכבת תחתית, מרתפים מוצפים, בורות שופכין ועוד. הוא אופיין לראשונה במצרים ב-1775.

באנגלית ובמספר שפות אחרות הכולכית מכונה "יתוש הרכבת התחתית הלונדונית". בזמן הבליץ על לונדון במלחמת העולם השנייה, הציבור, שנהג לישון בתחנות הרכבת התחתית בחפשו מקלט מפני ההפצצות, סבל מעקיצותיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כולכיתיים
קטגוריה:אירופה: חרקים
ניאון

**נֵיאוֹן** (באנגלית: **Neon**) הוא יסוד כימי מסדרת הגזים האציליים, שסמלו הכימי Ne ומספרו האטומי 10.

## תכונות
הניאון הוא הגז האציל השני במשקלו, הוא חסר צבע וכמעט לא פעיל. ניאון יוצר ספקטרום פליטה בצבע כתום-אדמדם כאשר הוא מיונן. לניאון יכולת קירור גדולה פי 40 מהליום נוזלי ופי 3 ממימן נוזלי (ההשוואה מתבססת על נפח). ברוב המקרים קירור ניאון יותר זול מקירור הליום.

## שימושים
בצבע האדמדם-כתום שהניאון פולט בנורות ניאון - נעשה שימוש רב בהכנת שלטי פרסומת.בשפה העברית, השם "נאון" משמש לעיתים גם בצורה גנרית לתיאור נורות חשמל פלואורסצנטיות כאשר בפועל, אדי כספית משמשים לייצור נורות אלה הפולטות אור בצבעים שונים בהתאם לציפוי הפלאורסצנטי שלהן. שימושים נוספים:
*אינדקטור למתח גבוה.
*משתמשים בניאון בשילוב עם הליום בלייזר מטיפוס לייזר-גז.
*נוזל קירור חסכוני.

## היסטוריה
ב-1898, זוהה הניאון (מהמילה היוונית **Neos** שפירושה "חדש") על ידי ויליאם רמזי ומוריס טרברס (Morris Travers) בעיר לונדון שבאנגליה. ניאון התגלה כאשר רמזי צינן דגימת אוויר עד שהפך לנוזל, ואז חימם את הנוזל וכבש את הגזים כשהם רותחים. את גז הניאון מצאו שני הכימאים הבריטיים ויליאם רמזי ומוריס טראוורס, ביוני 1898.
הם עשו זאת כאשר הם עדיין חגגו את גילוי גז הקריפטון במאי 1898, כאשר הם גילו עוד אחד - ניאון. רמזי האמין שהוא גילה דפוס של מיקום היסודות בטבלה המחזורית, וכאשר יש שיטה, יש מה לחפש. כאשר המדען יודע מה הוא מחפש יש לו סיכוי טוב יותר גם למצוא.
החוקרים חיפשו גז כבד לא פעיל, בתערובת הקרה של גזים ונוזלים שנשארו במכונת ההקפאה לאחר שהוציאו מהאוויר הנוזלי את ההליום והארגון. הם מצאו קריפטון. מה שהם לא ידעו שהם קיבלו יחד עם ההליום והארגון גם נאון.
לאחר שמצאו את היסוד הכבד הבא, ולאחר שראו דפוס במשקלים האטומיים, הם היו בטוחים שקיים גז חדש בין הליום וארגון. לכן הם פנו שוב למכונת האוויר הנוזלי שלהם, שיפרו את שיטת ההפרדה ומצאו גז חדש, כאשר העבירו דרך הגז זרם חשמלי הם גילו אור אדום בהיר שאנו מזהים היום עם שלטי הניאון.

## תרכובות
הניאון יכול ליצור תרכובת עם פלואור במעבדה. לא בטוח כי הניאון יוצר תרכובות בטבע, אך כמה עדויות רומזות כי הדבר יכול להיות נכון. היונים  נצפו במחקר עם ספקטרוגרף מסות.

## צורה בטבע
הניאון נמצא לרוב בצורת גז אטומרי. הניאון נדיר באטמוספירת כדור הארץ והוא מהווה חלקיק אחד מתוך 65,000.

## שילוט ניאון
נורת ניאון היא צינור מלא בגז האציל, אשר בשני קצותיו אלקטרודות. כאשר מושרה בין שתי האלקטרודות מתח גבוה מספיק, הגז מתחיל לזהור בצבע האופייני לו. המתח ההתחלתי הדרוש הוא גבוה יחסית, אך בזמן פעולתה, נורת ניאון צורכת כמות אנרגיה נמוכה, יחסית לשלט זהה שכולו נורות להט.

כדי לייצר נורות ניאון, משתמשים בצינורות זכוכית בקטרים שונים ומעוצבים לצורות שונות.

הצבע שמאפיין את הניאון עצמו הוא אדום.
ניתן להשפיע על צבע הנורה וליצור גוונים שונים (ביניהם כחול, ירוק ולבן), על ידי שימוש בארגון ואדי כספית (שהפליטה הראשונית היא באולטרה סגול) במקום בניאון, יחד עם ציפויים פלואורסצנטים שפולטים אור בצבעים שונים. כמו כן, מכיוון של ניאון יש פלט באולטרה סגול הארוך, ניתן להשתמש בציפוי פלואורסצנטי ירוק כדי לשנות את הצבע לכתום או לצהוב, או לחלופין בציפוי פלואורסצנטי כחול כדי לשנות את הצבע לוורוד או לסגול.

## [[איזוטופ]]ים של ניאון

## קישורים חיצוניים

* 
*  ייצור שלטי ניאון בסדנת לבור ניאון, 1957, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

קטגוריה:גזים אצילים
קטגוריה:נוזל קירור
אמזוניה

**אמזוניה** (Amazonia) הוא אגן האמזונאס (בשמו הלטיני). זהו אגן ההיקוות הגדול בעולם אשר תופס יותר משליש שטחה של אמריקה הדרומית, כ-7 מיליון קמ"ר. המדינות הכלולות בו הן: ברזיל (4,750,000 קמ"ר שהם 56% משטח המדינה), פרו, קולומביה, בוליביה, סורינאם, גיאנה, ונצואלה, אקוודור וכן גיאנה הצרפתית.

אמזוניה הייתה מכוסה לפנים ים רדוד, כשהאוקיינוס הגיע עד למרגלות הרי האנדים. אט-אט נתמלא ים זה בכמויות עצומות של סחף שהובא אליו משך אלפי שנים על ידי הנהרות שזרמו מן ההרים, נוסף לכך התרוממה היבשה כולה, עד שאגן האמזונאס קיבל את צורתו הנוכחית והיה לשפלה אטלנטית, מן השפלות הגדולות בעולם.

הנהרות העיקריים באמזוניה:
* אוקיאלי – 1960 ק"מ
* אורובמבה – 725 ק"מ
* ארגואייה – 2627 ק"מ
* **[[נהר האמאזונאס|אמזונאס]]** - 6,448 ק"מ, ממקור הנהר עד השפך
* בני – 1005 ק"מ
* ז'ורואה - 2410 ק"מ
* ז'פורה – 2510 ק"מ
* טוקנטינס - 2,640 ק"מ
* טפז'וס - 820 ק"מ
* מדיירה - 3380 ק"מ
* מדרה דה דיוס – 1125 ק"מ
* ממורה – 1930 ק"מ
* מרניון – 1600 ק"מ
* פוטומיו - 1605 ק"מ
* פורוס – 3300 ק"מ
* ריו ברנקו – 560 ק"מ
* ריו נגרו – 2255 ק"מ
* שינגו – 2126 ק"מ

בשנת 1999 הוקמה האגודה לשימור האמזונאס.

בשנת 2000 הכריז אונסק"ו על השטח המוגן המצוי בלב אגן האמזונאס והקרוי **Central Amazon Conservation Complex** כאתר מורשת עולמית.

## ראו גם
* יער גשם טרופי
* נהר האמזונאס
* משמר האמזונאס
* יהודי האמזונס

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ברזיל: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אמריקה הדרומית: גאוגרפיה
קטגוריה:אגני ניקוז
קטגוריה:אזורים אקולוגיים
טרנס אמזוניקה

שמאל|ממוזער|350px|מפת הדרך
שמאל|ממוזער|150px|סימון הדרך
**טרנס אמזוניקה** (בפורטוגזית: **Rodovia Transamazônica**) היא דרך שנסללה על ידי ממשלת ברזיל במעבה יער האמזונאס, מן החוף האטלנטי עד לגבול הפרואני. אורכה של הדרך 4,380 ק"מ, והיא השלישית באורכה בברזיל. הדרך מסומנת כ-BR230.

הדרך נחנכה ב־30 באוגוסט 1972, במטרה לחבר את מדינות פארה ואמזונאס, אותן היא חוצה, עם יתר ברזיל, וכן עם פרו ואקוודור. הקמת הדרך לוותה בקשיים לוגיסטיים, בשל מרחקם של חלקים רבים ממנה מנקודות יישוב.

בתחילה תוכנן לסלול כביש לאורך 8,000 ק"מ, אך תוכנית זו ירדה מן הפרק. למעשה, בשל עלויות הסלילה, רק חלק קטן מן הדרך נסלל, ורובה דרך עפר. הדבר מקשה על הנסיעה בה, ובעונה הגשומה (בין אוקטובר למרץ) השימוש בה בלתי אפשרי.

## קישורים חיצוניים

*הדרך באתר משרד התחבורה הברזילאי
* 

קטגוריה:ברזיל: תחבורה
קטגוריה:דרכים וכבישים
קטגוריה:מדינת אמזונאס
קטגוריה:פארה
קטגוריה:טוקנטינס
קטגוריה:מרניאו
קטגוריה:פיאאוי
קטגוריה:סיארה
קטגוריה:פאראיבה
פילאים

[ממוזער|שחזור של [ממותה צמרית]]
[ממוזער|איור של [דינותריום]]
[ממוזער|שלד של [גומפותריום]]
[ממוזער|[פיל אסייתי מצוי|פילים אסייתים סרי-לנקים]]
**פִּילָאִים** (שם מדעי: Proboscidea) היא סדרה במחלקת היונקים, הכוללת את הפילים ואת קרובי המשפחה שלהם שנכחדו, ובייחוד הממותה והמסטודון. המין החי הגדול ביותר בבני סדרה זו - פיל סוואנה אפריקני (*Loxodonta africana*) הוא חיית היבשה הגדולה ביותר כיום והפרט הכי גדול שניצוד הגיע למשקל של 12 טון אם כי רוב הפרטים מגיעים רק עד ל-9 טון.

## משמעות השם
השם פילאים נוצר מבני משפחת הפיליים, היחידים אשר חיים כיום בסדרה. בעבר נקראו המינים **בעלי חדק** עקב היותם בעלי אף ארוך המכונה בעברית "חדק".

כיום המילה חדק מזוהה בעיקר עם הפיל. בלשון חז"ל חדק פירושו 'קוץ' הלחם של המילים חד-דק. (ונראה שנכתב בפתח) בכתבי ימי הביניים שימש השם ככינוי לעוקץ או קוץ קטן של בעלי כנף קטנים, ובעברית החדשה איבד את משמעותו המקורית והפך לשם אפיו של הפיל ודומיו אף שאינו לא חד ולא דק.

### מיני הפילים
כיום חיים 3 מיני פילים המשויכים לשני סוגים:

## מיון
*סדרה **פילאים** (Proboscidea)
**סוג ללא מקור אריתריום (Eritherium) – נכחד
**משפחה מריתריומיים (Moeritheriidae) – נכחדה
**קבוצה Plesielephantiformes – נכחדה	
*** משפחה בריתריים (Barytheriidae)
*** משפחה נומידותריים (Numidotheriidae)
*** משפחה דינותריומיים (Deinotheriidae)
**קבוצה Elephantiformes
***סוג ללא מקור אריתריאום (Eritreum) – נכחד
***משפחה המימסטודוניים (Hemimastodontidae) – נכחדה
***משפחה פיומיים (Phiomiidae) – נכחדה
***משפחה פלאומסטודונטיים (Palaeomastodontidae) – נכחדה
***קבוצה Elephantimorpha
****משפחה ממוטיים (Mammutidae) – נכחדה
****קבוצה Elephantida
*****משפחה גומפותריומיים (Gomphotheriidae) – נכחדה
*****על-משפחה Elephantoidea
******משפחה אננקידיים (Anancidae) – נכחדה
******משפחה סטגודוניים (Stegodontidae) – נכחדה
******משפחה פיליים (Elephantidae) – בה כל המינים החיים כיום

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר
מוזיקה אקספרסיוניסטית

**מוזיקה אקספרסיוניסטית** היא מוזיקה שנכתבה על ידי המלחינים ארנולד שנברג, אלבן ברג ואנטון וברן. שלושת המלחינים כונו "האסכולה הווינאית השנייה". המוזיקה שיצרו נבעה מלב ליבו של הרעיון האקספרסיוניסטי באמנות של תחילת המאה העשרים.

הרעיונות על האדם הרדוף, מלא הפחדים והטירוף הנובע מחיי העיר של תחילת המאה העשרים, מובעים ביצירותיהם במוזיקה חסרת מרכז טונאלי אשר נשמעת מתוחה ביותר ומלאת תזזית.
שנברג כתב בתחילת דרכו מוזיקה פוסט רומנטית המזכירה את סגנונו של מורהו גוסטב מאהלר. דוגמה לכך ניתן לשמוע ביצירה "ליל זוך". מאוחר יותר ביטל שנברג את הטונאליות לחלוטין ויצר מוזיקה אטונאלית. הסיבה לביטול הטונאליות נבעה כנראה אצל שנברג משני מניעים: הראשון - הרצון הטבעי ליצור משהו חדשני על פני המוזיקה הרומנטית שמיצתה את עצמה ובהתייחסות להתפתחות השפה המוזיקלית מהטונאליות הפשוטה בקלאסיקה דרך הכרומטיקה הרומנטית ועד לביטול מרכז טונאלי לחלוטין. המניע השני יוצא מתפיסתו האסתטית האקספרסיוניסטית המביאה נושאים קשים באופן מוזיקלי הדורש משהו דיסוננטי ומחוספס.

רעיונותיו של שנברג - המורה הפליגו בשנות העשרים של המאה ה-20 כאשר המציא את שיטת שנים-עשר הטונים, אשר דואגת מראש שלא יהיה צליל אחד חשוב מהאחרים ביצירה, על ידי סידור הצלילים בשורה או סדר כלשהו שאין בו תחושה טונאלית ומתוך כך תיווצר יצירה ללא מרכז טונאלי. המוזיקה האקספרסיוניסטית היוותה נקודת ציון משמעותית לכל מלחיני העולם, בדומה למה שעשתה המוזיקה של "טריסטן ואיזולדה" מאת ואגנר. שני תלמידיו של שנברג - ברג ווברן - המשיכו כל אחד בדרכו את רעיונות מורם.

קטגוריה:מוזיקה קלאסית
תת-מין

**תת־מין** (באנגלית: **Subspecies**) הוא המדרג הטקסונומי האחרון במיון עולם הטבע, והוא מגדיר אוכלוסייה של פרטים בני מין אחד שבשל בידול גאוגרפי או אחר קיים שוני מהותי בצורה, ברצף ה־DNA או בהתנהגות בינם לבין הפרטים באוכלוסיות אחרות של אותו מין. אולם קיימת אפשרות של הזדווגות והעמדת צאצאים פוריים עם פרטים אחרים באותו מין.

## מינוח
ישנם מונחים שונים לרמות שמתחת למין.

השימוש במונחים האלה אינו אחיד, עם זאת לרוב:
* הטקסון זן משמש עבור צמחים בלבד (ולעיתים נדירות בדגים ובנגיפים), ולעיתים כדרגה מתחת לתת-מין
* הטקסון גזע משמש עבור בעלי חיים מבויתים וחיות משק, ולעיתים כדרגה מתחת לתת-מין
* הטקסון תת-מין בשאר בעלי החיים הוא הדרגה היחידה מתחת למין

## קריטריונים
פרטים המסוגלים להתרבות זה עם זה ולהעמיד צאצאים פוריים נחשבים בדרך כלל כבני אותו המין, אך אם יש ביניהם שוני גנטי ופנוטיפי מהותי והם משתייכים לאוכלוסיות שבדרך כלל נפרדות זו מזו, הם עשויים להיות מוגדרים כתת-מינים שונים. לדוגמה, כלב הבית והזאב הערבי יכולים להזדווג ולהוליד צאצאים פוריים, עם זאת בדרך כלל האוכלוסיות נפרדות זו מזו, והשוני הגנטי ביניהם משמעותי מאוד מבחינה מורפולוגית ומבחינת דפוסי ההתנהגות, ולכן הם מוגדרים כשייכים לתת-מינים שונים של הזאב המצוי.

רק שוני מהותי מגדיר תת-מין, ולכן הגדרת אוכלוסייה כתת-מין תלויה גם בהגדרת שוני מהותי, ולפיכך היא תלויה גם בחוקר המגדיר.

## תת-מין כשלב התמיינות חדש
בספר מוצא המינים של צ'ארלס דרווין משנת 1859, העלה דרווין השערה שתת-מינים הם התחלה של התמיינות של מינים חדשים. דרווין העריך שאם סוג מסוים של אורגניזם כולל הרבה מינים, הדבר מעיד על התמיינות בקצב גבוה יחסית, ובהתאם לכך נצפה לראות גם הרבה תת-מינים, שהם התחלה של התמיינות נוספת.

מספר מחקרים ניסו לבחון את השערתו של דרווין שיימצאו הרבה תת-מינים בקרב אורגניזמים בעלי הרבה מינים. מחקר משנת 2017 הראה שהתופעה נכונה לגבי עופות. מחקר משנת 2020 הראה שכך המצב גם עבור חלק מהיונקים – אלו שחיים בים ובאוויר, אך לא בקרב יונקים יבשתיים, כנראה בגלל השפעתם של מחסומים יבשתיים טבעיים כמו הרים ונהרות, שתוחמים באופן מובהק יותר את סביבת המחיה של מינים יבשתיים. מסקנת החוקרים במחקר של שנת 2020 הייתה שבקרב יונקים ועופות שאינם יבשתיים תת-מינים הם אכן תחילתה של התפתחות חדשה פוטנציאלית של מין חדש.

## גלריה
לטיגריס ישנם שישה תת-מינים חיים:

קובץ:Siberian tiger at Kolmården zoo (14496293970).jpg|טיגריס סיבירי
קובץ:Panthera tigris corbetti Mazak - Tierpark Berlin - 2015.jpg|טיגריס הודו סיני
קובץ:MalayanTiger PantheraTigrisJackson2i.jpg|טיגריס מלאי
קובץ:Bengal Tigress.jpg|טיגריס בנגלי
קובץ:Südchinesischer Tiger 0858.JPG|טיגריס דרום-סין
קובץ:Tierpark.Friedrichsfelde.Tiger.jpg|טיגריס סומטרה


## ראו גם
*זן טהור
*כלל ברגמן
*זן (טקסונומיה)
*גזע (ביולוגיה)

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פנתר שחור

[ממוזער|[נמר שחור]]
[שמאל|ממוזער|200px|פנתר שחור בעל פיגמנטציה חלקית מהמין [יגואר]]
**פנתר שחור** הוא כינוי שניתן לפרטים שחורים של חתוליים גדולים. בניגוד לפנתר, שהוא סוג טקסונומי, המונח פנתר שחור אינו מכוון למין טקסונומי כלשהו, אך המינים בהם קיימים פרטים שחורים הם נמר באסיה ובאפריקה, ויגואר באמריקה הלטינית (שני מינים השייכים לסוג פנתר). בצפון אמריקה מתייחס המונח לפומה, אף שבניגוד לנמר וליגואר אינה שייכת לסוג פנתר. המונח מאפיין פרטים בעלי מלניזם (עודף פיגמנטציה של מלנין) הנובע מווריאציה גנטית מולדת.

פנתרים רבים המזוהים ממרחק כשחורים הם בעלי פיגמנטציה חלקית המאפשרת במבט מדוקדק לראות את חברבורותיהם.
במינים אלה, כמו בבעלי חיים אחרים, קיימת גם תופעה הפוכה של פרטים לבקנים, הנובעת מהיעדר מלנין. פרט כזה מכונה "**פנתר לבן**".

## נמרים שחורים
[שמאל|ממוזער|200px|פנתר שחור מהמין [נמר]]
נמרים שחורים נדירים מאוד באפריקה, אך נצפים באזורים שונים באסיה, בפרט באזורים מיוערים בסין, נפאל, בורמה ודרום הודו. הם נפוצים מאוד בחצי האי המלאי. מעריכים כי הסיבה להיותם נפוצים באזורים המיוערים בדרום מזרח אסיה היא ברירה טבעית הנובעת מיכולת ההסוואה המשופרת שלהם באזורי היער, המאופיינים בצמחייה סבוכה וסביבה חשוכה. זו כנראה הסיבה למיעוט פרטים כהים באפריקה, שם הנמרים חיים בסביבה דלילה יחסית בצמחייה. נמצא כי הפרטים השחורים הם אגרסיביים יותר, עד כי זואולוגים נטו בעבר לסווגם כמין נפרד.
בנמרים, התכונה נובעת מאלל רצסיבי, ולכן זיווג של שני נמרים שחורים יניב תמיד גורים שחורים. לעומת זאת, מכל זיווג אחר יכולים להיוולד צאצאים שחורים או מנומרים.

## יגוארים שחורים
ממוזער|שמאל|פנתר שחור ליד יגואר ללא פיגמנטציה
במין יגואר, הנפוץ בדרום אמריקה, מתאפיינים כשישה אחוזים מבין הפרטים במלניזם. המלניזם במין זה מקורו באלל דומיננטי. לכן להורים בעלי פרווה כהה עשויים להיוולד בשגר אחד פרטים נורמליים ופרטים בעלי מלניזם, ואילו לזוג הורים בעלי פרווה מנומרת ייוולדו תמיד ולדות בעלי פרווה מנומרת. עם זאת, הדומיננטיות אינה מלאה, ולכן גם הפיגמנטציה עשויה להיות חלקית, וייתכנו פרטים בעלי גוונים שונים של שחור.

## שימושים במושג "פנתר שחור"
שמאל|ממוזער|250px|סמלו של גדוד טנקים 761

הפנתר השחור ידוע בתרבות בעיקר מספרו של רודיארד קיפלינג, "ספר הג'ונגל", אשר עובד אחר כך לסרטים וסדרות אנימציה. בספר אחת הדמויות הראשיות היא בגירה - נמר כהה המוצא ביער תינוק נטוש ומביא אותו לגדול בלהקת זאבים.

תנועת המחאה האפרו-אמריקאית "הפנתרים השחורים" שאבה את שמה מהפנתר השחור. בלוגו שלה מופיע איור של פנתר שחור. תנועת מחאה ישראלית שקמה בתחילת שנות השבעים הלכה בעקבותיה ואימצה את השם "הפנתרים השחורים".

בהקשרים רבים הכינוי "פנתר שחור" נושא משמעות חיובית והוא ניתן כשם חיבה לאנשים ולגופים שונים. כך למשל, בהקשר צבאי, "הפנתרים השחורים" היה כינויו של גדוד שריון 761 של הצבא האמריקאי, שפעל במהלך מלחמת העולם השנייה החל משנת 1942 (אך שותף בקרבות רק מאוקטובר 1944) במסגרת הארמייה השלישית בפיקודו של גנרל ג'ורג' פטון. הגדוד היה מורכב מחיילים שצבע עורם שחור.

כדוגמה למוצר צבאי שנקרא בשם "פנתר שחור" ניתן לציין טנק מערכה שפותח בקוריאה הדרומית.

"הפנתר השחור" הוא דמות קומיקס מבית היוצר של חברת מארוול קומיקס.

בכדורגל משמש המונח לתיאור מספר שחקנים. "הפנתר השחור" היה כינויו של אאוזביו, שחקנה של בנפיקה ליסבון ואחד משחקני הכדורגל הבולטים בכל הזמנים. "פנתר שחור" היה גם כינויו של השוער לב יאשין שנהג ללבוש בגדים שחורים בהופעותיו.

## קישורים חיצוניים

* 
* על ריבוי הנמרים השחורים בחצי האי המלאי והסיבות לתופעה
* 

קטגוריה:פנתר
קטגוריה:מוטציות גנטיות
כלל ברגמן

[ממוזער|250px|כלל ברגמן מודגם על [פינגוויניים.]]

בביוגאוגרפיה, **כלל ברגמן** הוא כלל הקושר בין המשקל של בעלי חיים ממינים או תת-מינים שונים המשתייכים לאותו סוג לבין אזור האקלים בו הם גרים. פרטים המצויים באזורים קרים יהיו לרוב כבדים יותר מפרטים אחרים מאותו הסוג המצויים באזורי אקלים חמים. כלל זה קרוי על שמו של החוקר קרל ברגמן.

הכלל חל בעיקר על בעלי דם חם, כלומר, עופות ויונקים, אבל ישנם מחקרים הטוענים שהכלל עובד גם על בעלי דם קר מסוימים. 

ברגמן הסתמך על העובדה שככל שגוף גדול יותר, היחס בין שטח פני הגוף לנפח שלו קטן יותר. חום הגוף משתחרר לסביבה דרך שטח הפנים של הגוף. בעל חיים קטן, ששטח פני גופו גדול מאוד ביחס לנפחו, מפסיד חום מפני שטח הגוף במהירות רבה יותר בהשוואה לבעל חיים גדול יותר. אצל בעל החיים הגדול, הפסד החום לסביבה אטי יותר שכן שטח פני הגוף קטן יחסית לנפחו. מטעם זה, בעלי חיים קטנים מתקשים או לא מסוגלים לשרוד באקלים קר מאוד. זה ההסבר לכך שבאזורי הקוטב נמצאים בעיקר עופות גדולים ויונקים גדולים (אם כי יש גם ארנבות המתקיימות בחוג הקוטב הצפוני; את הישרדותן אפשר להסביר במנגנונים אחרים, שאינם קשורים לגודל הגוף). 

יונק שחי באקלים קר, מבזבז יותר אנרגיה על שמירת חום גופו הקבוע, מאשר אילו היה נמצא באזור חמים יותר, שכן מפל הטמפרטורות בין גופו לבין הסביבה גבוה יותר.
ככל שבעל החיים גדול יותר, כך קל לו יותר לשמור על טמפרטורה קבועה של הגוף. חום הגוף נוצר בתהליך נשימת התא, ושיעורו תלוי בכמות התאים החיים, או במסת הרקמות החיות של גוף החיה, וכן גם במנגנונים פיזיולוגיים של הפצת החום באופן אחיד בגוף, על ידי מערכת כלי הדם ומערכת העצבים האוטונומית. לעומת זאת, קצב איבוד החום לסביבה, תלוי כאמור בשטח פני הגוף של החיה, וכן גם במפל הטמפרטורה בין פנים הגוף לסביבה ובאיכות הבידוד שעל פני העור, כגון פרווה או נוצות ושומן. 

הנפח של גוף כדורי נמצא ביחס ישר לחזקה השלישית של רדיוס הכדור, ואילו שטח הפנים שלו נמצא ביחס ישר לחזקה השנייה של הרדיוס. כך לדוגמה, כדור שהרדיוס שלו גדל פי 2, יגדיל את נפחו פי 8, ואילו שטח הפנים שלו יגדל רק פי 4. היחס בין שטח הפנים לנפח של הגוף, עבור גוף בעל פיזור מסה הומוגני, קטן ככל שהגוף גדל. לכן, ככל שהגוף גדול יותר, קל לו יותר לשמור על טמפרטורה קבועה. מסיבה זו לדוגמה, חדפים אוכלים בכל יום מזון במשקל פי 1.5 ממשקל גופם, בעוד פילים, שזקוקים אמנם למזון בכמות גדולה בהרבה, ניזונים מכמות מזון המהווה אחוזים מעטים ממשקל גופם. 

הואיל והגירת פרטים בשל תנאי אקלים קשים, כדי למצוא סביבה נוחה יותר להתקיים בה, לא תמיד מתבצעת - מסיבות אקולוגיות רבות כגון תחרות, מחסור במחסה ובמזון, הרי שלתהליך הברירה הטבעית יש חשיבות רבה בהשפעתו על שינוי תכונות הפרטים באוכלוסייה, גם אם היא נותרת קבועה; למשל, אם לא מתקיימת הגירה אליה וממנה, נבררים הפרטים הגדולים יותר של כל מין או תת-מין, וזאת משום התאמתם היתרה, כי ככל שיהיו גדולים יותר כך ישקיעו פחות אנרגיה חיונית בשמירת חום גופם הקבוע. אם כך, תהליך הברירה הטבעית מניע את היווצרותם של בעלי חיים גדולים יותר במקומות קרים; דוגמה לכך: זאבי הגולן גדולים מזאבי הערבה, וזאבי אלסקה גדולים משניהם גם יחד.

## ראו גם
*כלל אלן - כלל הקושר בין גודל גפיים או איברי גוף בולטים של בעלי חיים כלשהם לבין חום הסביבה הממוצע. 
*כלל גלוגר
*ענקיות מעמקים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זואוגאוגרפיה
קטגוריה:חוקים אקוגאוגרפים
פילוסופיה הודית

**פילוסופיה הודית** היא שם כולל למסורות פילוסופיות שצמחו בעת העתיקה בתת-היבשת ההודית, ושמהן התפתחו הדתות שמקורן בהודו, ביניהן בודהיזם, הינדואיזם וג'ייניזם.

## דרשנות
הפילוסופיה ההודית מחולקת לשש אסכולות פילוסופיות מרכזיות, המכונות דרשנות (רבים של דרשה): מיממסה, ודאנטה, סאנקהיה, יוגה, ואיששיקה וניאיה.

האסכולות האלו החלו לצמוח באלף הראשון לפנה״ס, והותירו אחריהן דיונים פילוסופיים מקיפים על אונטולוגיה (מטאפיזיקה, ברהמן-אטמן-שונייטא-אנאטה), אמצעי הכרה אמינים (אפיסטמולוגיה, פראמנה), תורת הערך (אקסיולוגיה, אתיקה ואסתטיקה) ותחומים נוספים. כל שש האסכולות המרכזיות מקבלות את סמכות כתבי הוודות, אך הן חלוקות בעמדותיהן הפילוסופיות השונות.

## סאנקהיה
סאנְקְהְיַה היא העתיקה ביותר מבין המערכות הפילוסופיות האורתודוקסיות בהינדואיזם. סאנקהיה טוענת כי כל דבר במציאות מורכב מפורושה (עצמי או נשמה) ופארקרטי (חומר, אנרגיה, גורם יוצר).

פארקרטי הוא בעל שלוש תכונות: יציבות (סאטווה), פעילות (ראג'אס), ועמימות (טאמאס), הידועות כשלושת ה'''גונות''', או האיכויות. בגלל היחסים בין הנשמה לבין איכויות אלה, חוסר-איזון באיכויות גורם לעולם להתפתח. כאשר מבינים שהנשמה והאיכויות שונות זו מזו מתרחש שחרור.

סאנקהיה היא פילוסופיה דואליסטית, אבל יש הבדלים בינה לבין סוגים אחרים של דואליזם. במערב, דואליזם הוא בין השכל והגוף, ואילו בסאנקהיה הוא בין העצמי והחומר. המושג של עצמי דומה במידה מסוימת למושג המערבי של שכל. הסאנקהיה לא הייתה קשורה לדת במקורה, אך יחד עם היוגה היא התפתחה לכיוון זה.

## מושג הזמן במחשבה ההודית
הפילוסופיה ההודית מתייחסת למושגי הזמן באופן רחב יותר מאשר האופן בו הם נתפסים בחברה המערבית:
* יחידת הזמן הקטנה ביותר היא הזמן שלוקח לגל תודעה לחלוף (בהאוואנגה) מדובר על חלקיק שנייה.
* יחידת הזמן הבאה היא מחזור נשימה ונשיפה.
* יחידות הזמן של שנייה, דקה, שעה, יממה, שבוע, חודש ושנה משמשות בהודו בצורה דומה לדרך בה הן משמשות בשאר העולם.
* גלגל החיים הוא לידה עד מוות ולידה מחדש, אורכו אינו קבוע.
* היוגה (yuga) משמשת במובן עידן, כלומר תקופה של אלפי שנים הנשלטת על ידי אל אחד.
* מאהאיוגה (יוגה גדולה) היא ארבעה עידנים, (ארבע יוגות).
* מאנוואנטארה היא תקופה של שבעים ושתיים מאהאיוגות, בסוף כל מאנוואנטארה העולם נשטף במבול.
* קאלפה היא פרק זמן של ארבע עשרה מאנוואנטארות, מוערכת בארבעה מיליארד שנים. בסוף הקאלפה העולם חוזר למצב תוהו ובוהו.
* פראלאיה פרק זמן של ארבע עשרה מאנוואנטארות נוספות בו העולם נשאר במצב תוהו ובוהו.
* קאלפה אחת ופראלאיה אחת הן יום ולילה אחד של האל הבורא ברהמה.
* גם לבראהמה יש מחזור חיים, בגיל מאה שנות בראהמה הוא מת, יש המתנה של מאה שנות בראהמה ואז הוא נולד מחדש.

## ראו גם
* קארמה
* מוקשה
* ברהמן
* דהרמה

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
הודית
קטגוריה:זמן
היפופוטמיים

[ממוזער|[היפופוטם אנתיקוס]]
**היפופוטמיים** (לעיתים גם **בהמותיים**; שם מדעי: Hippopotamidae) היא משפחה של יונקים שוכני מים מהסדרה מכפילי פרסה.

כיום נותרו במשפחה זו שני מינים, שניהם בסוגים נפרדים. הבדלים בין שני המינים במשפחה גדולים בהשוואה ליונקים אחרים. בעוד ההיפופוטם המצוי יכול להגיע למשקל 1,800 ק"ג, קרובו והקטן יותר - היפו גמדי מגיע למשקל ממוצע של 250 ק"ג. שני המינים מצויים בסכנת הכחדה.

בעבר הייתה המשפחה נפוצה באפריקה, מדרום לסהרה ובאזור נהר הנילוס, בארץ ישראל ואף במדגסקר. מאובנים של המשפחה תוארכו מסוף המיוקן לסוף הפליסטוקן ונמצאו באירופה, באסיה ובאפריקה. שני המינים הקיימים חיים רק במקווי מים באפריקה.

## אנטומיה
מבנה הגוף דומה, הם בעלי ראש גדול ממדים וחוטם רחב, גוף מעוגל וחביתי, רגליים קצרות ועבות, הזנבות קצרים ושעירים בקצותיהם. העור עבה וכמעט מחוסר שיער, מורכב משכבת שומן עבה, מפריש חומר ורדרד ושמנוני - "זיעת דם", העוזר הן בהגנה מאור השמש והן כחומר מבודד מים. פיהם רחב ועגול. הנחיריים והעיניים הם בקדמת הגולגולת, כך שאיברים אלו יימצאו מחוץ למים בשעה ששאר הגוף מכוסה מים, הנחיריים נסגרים ונאטמים בעת כניסת הראש למים. הגולגולת גדולה ולעומתה קופסת המוח קטנה. אצבעות הרגליים אינן מחוברות, וכל הארבע מתפקדות ומחזיקות את משקל הגוף, אולם רק הפרק הקדמי של כל אצבע נוגע בקרקע, יתרת הרגל צמודה ברקמת חיבור. האצבעות הצדדיות מפותחות כאלו שבמרכז. הבטן מידלדלת סנטימטרים ספורים מעל הקרקע. בקיבה שלושה חדרים אך היא אינה מעלה גירה. לנקבות שתי פטמות.

## התנהגות
ההיפופוטם המצוי הוא יצור חברותי החי בעדרים של עד 40 פרטים. הם אמפיביים ושחיינים מעולים, מבלים את רוב שעות היום בתוך המים, ובערב יוצאים לחפש צמחייה מזינה. הם ניזונים אף מצמחייה מימית שאליה הם מגיעים בצלילה.

אזורי המחיה המשמשים להם לאגירה וחיפוש מזון, מרוחקים מספר קילומטרים מהמקום בו הם מבלים את שעות היום. במהלך "טיולים" אלו של חיפוש מזון עלולים הבהמות להרוס אדמות מרעה ויבולים רבים. ההיפו הגמדיים חברותיים פחות ונמצאים בעיקר באזורים מיוערים.

## מיון
**סוג *Trilobophorous* - נכחד
*תת-משפחה *Hippopotaminae*
**סוג ארכאופוטם (*Archaeopotamus*) - נכחד
**סוג היפו (*Choeropsis*)
**סוג הקספרוטודון (*Hexaprotodon*) - נכחד
**סוג היפופוטם (*Hippopotamus*)
**סוג *Saotherium* - נכחד
*תת-משפחה *Kenyapotaminae* - נכחדה
**סוג קניהפוטם (*Kenyapotamus*)
**סוג *Palaeopotamus*

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:דמויי היפופוטם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
תורשה

**תּוֹרָשָׁה** היא העברה של חומר תורשתי שמקודד למידע תורשתי, שיחידותיו קרויות גנים, מהורה לצאצאיו בתהליך הרבייה.

ענף המדע העוסק בתורשה ובהשפעתה על תכונותיהם של יצורים קרוי "גנטיקה".

הגנים קובעים את התכונות המשותפות לכל הפרטים בני אותו מין ואת התכונות הייחודיות לכל פרט ופרט באוכלוסיית המין. כל יצור חי נושא מטען גנטי העובר מדור לדור. למטען הגנטי הטמון בכל יצור יש קשר למבנה גופו, ליכולתו הפיזיולוגית ולהתנהגותו, ואלה קשורים קשר הדוק לנוף שהוא חי בו.

את המילה **תורשה** (בסמיכות: **תּוֹרֶשֶׁת**-) חידש הבלשן יצחק אפשטיין.

## השפעת הסביבה
לסביבה ישנה השפעה על האופן שבו המידע התורשתי יבוא לידי ביטוי.
גמישות פנוטיפית היא תופעה ביולוגית נפוצה בה הגנוטיפ של תכונה מסוימת מבטא פנוטיפים שונים תחת תנאים סביבתיים שונים.

מבחינה נוירולוגית, הגנים האנושיים לא מסוגלים לתת פקודות גנטיות ייחודיות עבור כל אחד מאלף מיליארד תאי העצב שבגוף האדם. על כן ההתפתחות של תאי העצב במוח האדם ותכונותיהם הספציפיות מושפעת לא רק מהתורשה, אלא גם מהסביבה.

## היסטוריה ומחקר
הראשון שעסק בתורשה כענף במדע היה גרגור מנדל. מנדל החל בניסויים מבוקרים בצמחים ובהם אפונה. גרגור מנדל גילה שבהכלאת זן אפונה צהוב עם זן ירוק כל הצאצאים ירוקים, ובהכלאה נוספת בין הצאצאים המיעוט יהיה צהוב והשאר ירוק. על פי ממצאים אלו קרא מנדל לתכונה הירוקה באפונים 'תכונה דומיננטית', והיא מסומנת באות G גדולה, ולתכונה הצהובה באפונה קרא 'תכונה רצסיבית', והיא מסומנת באות g קטנה. על-פי מחקריו יצר מנדל רשימת חוקים הנקראת "חוקי התורשה של מנדל". חוקים אלה היו השלב הראשון לביסוס מדע התורשה המהווה כיום חלק נרחב במדע, ודרכם נסללה בין השאר הדרך לשיבוט ולביוטכנולוגיה.

## ראו גם
*רבייה ביולוגית - מונחים
*תורשתיות
*תורשה מול סביבה
*תורשה סביבה והתפתחות האדם
*העברה אנכית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גנטיקה
זיהום תרמי

[שמאל|ממוזער|250px|לבה זורמת ב[הוואי]]**זיהום תרמי** הוא שינוי מלאכותי או טבעי של טמפרטורת הסביבה, הגורם להפרת האיזון האקולוגי במערכות אקולוגיות. שינוי זה נגרם בדרך כלל כתוצאה מפעילות אנושית, כגון הפעלת תחנת כוח המשתמשת במים לקירור ומחזירה אותם כשהם חמים יותר, אך עשוי להיגרם גם מתהליכים טבעיים כמו זרימת לבה. לזיהום תרמי עלולות להיות השלכות נרחבות על דגים, חרקים, מיקרואורגניזמים ובעלי חיים אחרים, וכן על מארג המזון כולו.

## מקורות לזיהום תרמי
זיהום תרמי נפוץ נגרם על ידי הפעלת תחנת כוח (לדוגמה תחנת כוח גרעינית) בסמיכות למקורות מים. תחנות אלו משתמשות במי אגמים, נהרות או ימים לצורך קירור מערכותיהן, ולאחר מכן משיבות את המים כשהם חמים יותר. שינוי זה בטמפרטורת המים משפיע על האיזון האקולוגי ועלול לפגוע במגוון יצורים חיים.

## השפעות על מערכות אקולוגיות

### פגיעה ברביית דגים
עלייה בטמפרטורת המים עלולה לשבש את מחזורי הרבייה של דגים. מינים המטילים ביצים בטמפרטורה קרירה עשויים לאבד את יכולת הרבייה בסביבת מים מחוממים. כאשר מדובר במין שתפוצתו אנדמית, הזיהום התרמי עלול להביא להכחדתו המקומית.

### שיבוש מארג המזון
שינוי מלאכותי בטמפרטורה עלול לגרום להופעה מוקדמת של חרקים ביחס לעונות השנה. במקרים כאלה ייתכן שעדיין אין להם מקורות מזון זמינים, וכתוצאה מכך הם עלולים למות. בעלי חיים הניזונים מאותם חרקים עלולים גם הם לסבול ממחסור במזון, דבר המשפיע על כלל מארג המזון באזור.

### התפשטות מיקרואורגניזמים
חימום יתר של מים יוצר תנאים נוחים להתרבות מיקרואורגניזמים, שחלקם עלולים להיות מזיקים ואף קטלניים ליצורים החיים במים.

## השפעות עקיפות
מעבר להשפעה התרמית, תחנות כוח עלולות לפגוע במערכת האקולוגית גם בדרכים נוספות. במהלך שאיבת המים למערכות הקירור נגרמת לעיתים פגיעה בזואופלנקטון – יצורים מיקרוסקופיים המשמשים חוליה מקשרת בין הפלנקטון הצמחי לבין חסרי חוליות ודגים הניזונים מהם. מותם של הזואופלנקטונים עלול לגרום להפרת האיזון בכל מערכת אקולוגית ימית או אגמית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זיהום מים
תרמי
קטגוריה:אנרגיה
1879

__TOC__

## אירועים
[170px|ממוזער|מודל הנורה המוצלח הראשון שפיתח [תומאס אדיסון ב-1879]]

## נולדו
ממוזער|173x173px|אלברט איינשטיין|טקסט=

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1879 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
המאה ה-1 לפנה"ס

**המאה ה-1 לפני הספירה** היא המאה שהחלה ב-1 בינואר בשנת 100 לפנה"ס והסתיימה ב-31 בדצמבר בשנת 1 לפנה"ס. מאה זו נקראת גם "המאה האחרונה לפני הספירה".

## אירועים בולטים בעולם
*הרפובליקה הרומית הופכת לאימפריה הרומית.
*בשנת 63 לפנה"ס נכבשה ארץ ישראל בידי פומפיוס.
*בשנת 57 לפנה"ס נוסדה ממלכת שילה (כיום בשטחה של קוריאה הדרומית).
*מלחמת גאליה (58–50 לפנה"ס)
*בשנת 44 לפנה"ס נרצח יוליוס קיסר.
*בשנת 37 לפנה"ס נוסדה ממלכת גוגוריו (כיום בשטחה של קוריאה הצפונית).
*בשנת 18 לפנה"ס נוסדה ממלכת באקג'י (כיום בשטחה של קוריאה הדרומית).

## ערים חדשות
* קיסריה
* בון
* פמפלונה
* סיאול
* ליון (43 לפנה"ס)
* מיינץ (13 לפנה"ס)
* שטרסבורג (12 לפנה"ס)

## אישים משמעותיים
### שליטים
*יוליוס קיסר, דיקטטור רומי.
*אוגוסטוס קיסר, קיסר רומי.
*קלאופטרה השביעית, מלכת מצרים.
*אלכסנדר ינאי, מלך יהודה.
*שלומציון, מלכת יהודה.
*הורדוס, מלך יהודה.

### פוליטיקאים ומנהיגים אחרים
*מרקוס טוליוס קיקרו, פוליטיקאי וסופר רומי.
*מרקוס אנטוניוס, פוליטיקאי רומי.
*מרקוס יוניוס ברוטוס, ראש הקשר לרציחתו של יוליוס קיסר.
*ספרטקוס, גלדיאטור, מנהיג מרד עבדים.

### משוררים
*הוראציוס, משורר רומי.
*אובידיוס, משורר רומי.
*ורגיליוס, משורר רומי.

### אנשי דת ורוח
*לוקרטיוס, פילוסוף רומי.

### אישים בולטים ביהדות
*הלל הזקן, נשיא הסנהדרין.
*שמאי הזקן
*רבן גמליאל הזקן
*רבן יוחנן בן זכאי
## תגליות והמצאות
* מנגנון אנטיקיתרה
* מרקוס טרנטיוס וארו היה הראשון שהעלה על הכתב אפשרות שמחלה נגרמת על ידי חלקיקים פיזיים בלתי מורגשים. ההשערה תאושש לאחר כ-2,000 שנה.

## תרבות ואמנות

### המזרח הרחוק
* אמנים באזור הודו התחילו בתקופה זו להשתמש באבן ליצירותיהם, והמוטיבים העיקריים ביצירות היו קשורות למסורות חייו של בודהה.
* לסין של שושלת האן במאה זו היו כמה מאפיינים פופולריים, ביניהם אמנות קבורה עם אבני ירקן ומתכות יקרות, מראות ברונזה , ועיטורים של דמויות מכונפות, מפלצות ויצורים בני אלמוות.
* המצאת הנייר בסין פיתחה סביבה תחומי אמנות חדשים, חיתוך נייר שהיה נפוץ בקרב האצולה, וקיפול נייר אמנותי שהוא בסיסו של אמנות האוריגמי שתתפתח בהמשך.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
1
-
שכבת הקו של מודל ה-OSI

**שכבת הקו** (באנגלית: **Data Link**) היא השכבה השנייה במודל ה-OSI והיא משמשת את שכבת הרשת, ומשתמשת בשירותיה של השכבה הפיזית של מודל ה-OSI. מבחינת התפקוד, שכבת הקו של מודל ה-OSI מקבילה לשכבת הקו של מודל ה-TCP/IP.

שכבת הקו אחראית על מעבר הסיביות בין שתי תחנות של הרשת. שכבת הקו אחראית על העברת המידע למרות רעשים או תקלות או התנגשויות שיש בקו. חבילות נתונים בשכבת הקו מכונות "מסגרות" (frames) ומכילות, בנוסף למידע ולתוספות הפרוטוקולים של השכבות הגבוהות יותר, את כתובות ה-MAC של תחנות המוצא והיעד.

כיום נהוג לחלק את שכבת הקו לשתי שכבות נפרדות:
* Logical Link Control (LLC) אחראית על חלוקת הנתונים שמגיעים מהשכבות העליונות למסגרות, ועל הטיפול בכל מסגרת בנפרד.
* Media Access Control (MAC) קיימת כאשר קיים מדיום משותף לכמה נקודות קצה - כאשר הרשת אינה רשת נל"ן (נקודה לנקודה) מלאה (ברשת נל"ן כל נקודת קצה מחוברת בקו ייעודי לכל נקודת קצה אחרת), ונכנסת לפעולה כאשר שני מחשבים או יותר באותו מתחם התנגשות (collision domain) מעוניינים לשדר בו-זמנית. במקרה כזה, יופעל פרוטוקול לטיפול בשכבת ה-MAC. דוגמאות לפרוטוקול MAC:
** פרוטוקול ALOHA אשר מהווה בסיס לפרוטוקול שכבת ה-MAC של מערכות Ethernet. 
** שימוש במנגנון מרכזי אשר מפקח על כלל התעבורה ברשת ונותן "רשות דיבור" לאחד המכשירים.

## רכיבי תקשורת שמתפקדים בשכבת הקו
* כבל פשוט או כבל קואקסיאלי - כמו למשל ב-10BASE5  ו-10BASE2 
*גשר (רשת)
*מתג
*BRouter

## תקנים של שכבת הקו
*Ethernet
*Token Ring
*Point-to-Point Protocol
*HDLC
*PAP
*CHAP

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים

## קישורים חיצוניים

* 

2
קטגוריה:אתרנט
איבר

**איבר** הוא קבוצה של רקמות היוצרות מבנה המותאם לביצוע תפקיד מסוים.

## אטימולוגיה
במשמעות המקראית, "איבר" הוא הנוצות הגדולות של כנף העוף, ו"אברה" היא כנף העוף כולה. בתקופת חז"ל הורחב המושג, ומאז הוא כולל כל חלק מהגוף הממלא בו תפקיד מסוים. ההגדרה המדויקת של המושג המורחב הזה שונה בהתאם להקשר. 

סתם איבר בלשון חז"ל מתייחס לאיבר המין הזכרי.

## בצומח
בעולם הצומח איברים ידועים הם: גזע, עלה, פרח, גבעול, זרע, נבג.

## בעולם החי
מספר איברים של בעלי חיים הפועלים יחדיו יוצרים מערכת בגוף היצור. רגל, יד, שיער וציפורניים אינם איברים על פי ההגדרה הביולוגית. ברגל האדם למשל ישנם חלקים ממערכות העצבים, הדם, העצמות, השרירים והעור. כל אחת ממערכות אלה מורכבת מאיברים רבים.

איברים מסוימים בגוף יכולים להיות חלק ממערכות שונות (לדוגמה: פה שהוא חלק ממערכת הנשימה וגם ממערכת העיכול, או האשכים שהם חלק ממערכת הרבייה וגם מהמערכת האנדוקרינית).

## ראו גם
* אנטומיה - מונחים
* איברים בגוף האדם
* הומונקולוס (קליפת המוח)

## קישורים חיצוניים

* 
* הסבר והדמיה תלת־ממדית של סוגי האיברים בגוף האדם, מתוך אתר ה-BBC 

## הערות שוליים

קטגוריה:איברים בגוף האדם
קטגוריה:אנטומיה
מערכות הגוף

**מערכות גוף-האדם** הן אוסף קבוצות האיברים השונים בגוף שהם בעלי תפקיד משותף.

בין מערכות הגוף השונות יש תלות, אחת לא יכולה לתפקד כראוי בלעדי אחרת וקיים ביניהן תיאום המאפשר חיפוי וביצוע תהליכים שונים בגוף המצריכים יותר ממערכת אחת.

המערכת השולטת בכל שאר מערכות הגוף ויוצרת את התיאום היא **[[מערכת העצבים]]**, לעזרתה קיימת **[[המערכת האנדוקרינית]]** האחראית על ויסות התהליכים הכימיים בגוף ותיאום הפעולות, אשר מבצעת את תפקידה בעזרת **[[מערכת הדם]]** ו**[[מערכת הלימפה]]**. **[[מערכת הראייה]]**, **[[מערכת השמיעה|השמיעה]]** וחושי המגע, הריח והטעם מאפשרים מודעות של היצור לסביבתו והתמצאותו בה. **[[מערכת הקול]]**, ביצורים מסוימים גם **השתן** ובאדם גם העיניים, מסייעות לתקשורת בין הפרטים השונים.

**[[מערכת העיכול]]** ו**[[מערכת הנשימה]]** אחראיות על סיפוק האנרגיה לכלל הגוף. **[[מערכת השתן]]** ו**הנשימה** אחראיות על הפרשת הרעלים שנוצרו בגוף עקב תהליך המטבוליזם, ביניהם פחמן דו-חמצני ושתנן, באמצעות השתן ופליטת האוויר מהריאות.

גוף האדם בנוי ממערכות. כל מערכת בנויה מאיברים. כל איבר בנוי מרקמות. כל רקמה בנויה מתאים. כל תא בנוי מאברונים. 3 האברונים הם: ציטופלזמה (נוזל התא), גרעין התא (המכיל את חומר התורשה DNA) והאברונים הקטנים שתפקידם לשמור על כניסה ויציאה של חומרים.

**[[מערכת החיסון]]** ביחד עם **[[מערכת הכסות]]**, מגנה על הגוף מפני נגיפים, חיידקים ופטריות (ראו גם: זיהום).

**[[מערכת השלד]]** אחראית על תנועתו וייצובו של הגוף ו**[[מערכת הרבייה]]** אחראית להמשך קיומו של המין.

לכל מערכת תפקיד מרכזי בהישרדות האורגניזם וקיומו.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:אנטומיה