open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אבודים באמריקה

**אבודים באמריקה** (באנגלית: **Lost in America**) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1985 בהפקה, כתיבה ובימוי של אלברט ברוקס, עם אלברט ברוקס וג'ולי הגרטי בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על זוג נשוי שמחליט להתפטר מעבודתם ולטייל ברחבי ארצות הברית במעונוע.

## תקציר העלילה
דייוויד הווארד (אלברט ברוקס) ואשתו לינדה (ג'ולי הגרטי) הם זוג יאפים שגרים בלוס אנג'לס ומשועממים מחייהם הבורגניים. דייוויד עובד בחברת פרסום ומצפה לקידום ולינדה עובדת כפקידה בחנות כלבו.

דייוויד מוזמן לשיחה עם הבוס פול מורס (פיטר מרס) שמודיע לו שלא יקודם בלוס אנג'לס אלא יעבור לניו יורק ויקדם את הפרסום של חברת פורד. דייוויד כועס, מטיח עלבונות כלפי הבוס ומפוטר מיד. הוא רץ שמח ללינדה מודיע לה שהוא פוטר וכי גם עליה להתפטר והם ימכרו את הבית, יממשו את חסכונותיהם ויקנו מעונוע שבו יגורו ויסתובבו ברחבי המדינה כמו בסרט איזי ריידר.

הם נוסעים ללאס וגאס כדי לחגוג את חייהם החדשים בטקס נישואים חוזר בכנסייה. בהגיעם עייפים הם מעדיפים לגור בלילה הראשון בבית מלון. הם מתאכסנים בבית המלון דזרט אין  שבו יש גם קזינו.

בלילה מתגנבת לינדה לקזינו ומפסידה במשחק את כל כספם. דייוויד מגיע לקזינו מאוחר יותר ושופך את כל זעמו על אשתו. הוא משוחח עם מנהל הקזינו (גארי מרשל) ומציע לו שיחזיר את כספו ובתמורה יפרסם את המלון כמוסד שיש לו רגשות חמלה. המנהל מתייחס אליו בנימוס אבל דוחה את הצעתו.

הם ממשיכים לסכר הובר ורבים כל הזמן עד שלינדה תופסת טרמפ עם גבר (דונלד גיב) ומסתלקת. דייוויד רודף אחריהם ומוצא אותם במסעדה. הגבר הוא אסיר לשעבר והוא חובט בפניו של דייוויד ומסתלק.

הם ממשיכים וחונים בחניון קראוואנים. דייוויד מוצא "עבודה" כמפקח במעבר חצייה ולינדה עובדת במסעדת שניצלים עם בוס שגילו מחצית מגילה.

לבסוף הם מבינים שנכשלו בניסיונם לחקות את איזי ריידר הם נוסעים לניו יורק שם מתקבל דייוויד שוב לחברה במשכורת מופחתת ולינדה מקבלת משרה בבלומינגדיילס והם מצפים לילד ראשון.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לאבודים באמריקה, באתר יוטיוב
*אבודים באמריקה, באתר TCM
*דייוויד מנסה לשכנע את מנהל הקזינו, באתר יוטיוב
*דייוויד כשומר המעבר חצייה, באתר יוטיוב
*הסצנה בקזינו, באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 1985
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
Swarm Technologies

**Swarm Technologies** - חברה שמספקת יכולת העברת נתונים לצורכי האינטרנט של הדברים. החברה מנהלת צי לוויינים שמאפשרים לתת שירות ללקוחות החברה. השירות החל בפברואר 2021 כאשר 72 לוויינים היו בעבודה וכל נקודה על כדור הארץ הייתה נגישה ל-3 לוויינים. מטה החברה ממקום בפאלו אלטו.

ביולי 2021 החברה עברה לבעלות מלאה של SpaceX.

## היסטוריה
החברה הוקמה בשנת 2016 על ידי יוצאי אפל וגוגל. הלוויינים הראשונים שוגרו בשנת 2018, למרות העדר הרשאה מגוף רגולטורי. זה היה קשור לממדים קטנים של הלוויינים שהיו מקשים על איתורם בחלל. כתוצאה מכך על חברה הוטל קנס בגובה של 900 אלף $ והתחייבותה להעביר נתוני הלוויינים עתידיים 45 ימים לפני השיגור.

לווייני החברה שוקלים כ-400 גרם והם בגודל של 0.25 קיובסאט, כלומר 11*11*2.8 ס"מ. אנטנה של הלוויין נפתחת לאחר השיגור.

## רשימת שיגורים

## קישורים חיצוניים

* רשימת שיגורים
* תיאור הלוויין

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות אמריקאיות
לוקאניקו

**לוקניקו** (ביוונית: **λουκάνικο**) הוא סוג של נקניק יווני עשוי מבשר חזיר או בשר כבש ובדרך כלל בטעם קליפת תפוז, זרעי שומר ועוד עשבים יבשים וזרעים שונים, ולעיתים מעושן על עצים ארומטיים. לעיתים קרובות מתובל בטעם ירוקות, במיוחד כרישה.

לוקניקו מוגש לעיתים קרובות כמזה, פרוס ומטוגן, לפעמים עם סגאנאקי. הוא מבושל גם לתוך מגוון רחב של מנות.

השם 'לוקאניקו' נגזר מהלוקאניקה של מטבח רומא העתיקה (ממחוז לוקאניה שבדרום איטליה) והוא נמצא בשימוש ביוון לפחות מאז המאה ה-4.

## ראו גם
* לוקאנקה, נקניק בולגרי עם שם קשור
* לינגויסה, כל אחת ממגוון הנקניקיות מ: פורטוגל, גואה, מקאו ברזיל
* סוג'וק, נקניקייה מתובלת, יבשה ורזה מהבלקן ומהמזרח התיכון

## הערות שוליים

קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:המטבח הקפריסאי
קטגוריה:המטבח היווני
נקניקיית מורטו

**נקניקיית מורטו** (בצרפתית: **Saucisse de Morteau**; ידועה גם בשם **Belle de Morteau**) היא נקניקיה מעושנת מסורתית מהאזור ההיסטורי הצרפתי פראנש-קונטה ושמה נובע מהעיר מורטו במחוז דו. מעשנים אותה בארובות פירמידליות מסורתיות, הנקראות "tuyés". זוהי נקניקייה לא מבושלת בעלת טעם חזק וצפופה מאוד.

היא מיוצרת על הרמה ובהרי הרי היורה שבדו בגובה של יותר מ-660 מטרים. העיר מורטו נמצאת במרכז התעשייה החקלאית-הארטיזנלית הזו.

נקניקיית מורטו מיוצרת רק באמצעות בשר חזיר מאזור פראנש-קונטה, מכיוון שבאזור הררי זה מפטמים את החיות באופן מסורתי. בנוסף, כדי להיות מורשה להשתמש בתווית "Saucisse de Morteau", יש לעשן את הנקניקיות במשך 48 שעות לפחות עם נסורת מחטניים וערער בתוך ה־tuyés. עם זאת, הוא אינו מבושל, שכן הבעירה מלווה בזרם אוויר חזק.

נקניקיית מורטו מוגנת בתווית הסמכה כינוי מקור מוגן (PGI) של האיחוד האירופי, המבטיחה את איכותה, מקורה ושיטת ההכנה שלה כמומחיות צרפתית אזורית. מורטו אותנטי מגיע בדרך כלל עם תג מתכת כמו גם מקל עץ קטן עטוף סביב קצה הקישור.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
סויוז MS-11

**סויוז MS-11** (ברוסית:**Союз МС-11**) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-3 בדצמבר 2018 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-25 ביוני 2019. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה צוות שהתווסף למשלחת מס' 57 לתחנת החלל הבין-לאומית.

## הצוות
*  אולג קונוננקו - מפקד
*  דוויד סן-ז'אק - מהנדס טיסה
*  אן מקליין - מהנדסת טיסה

### צוות גיבוי
*  אלכסנדר סקבורצוב - מפקד
*  לוקה פרמיטנו - מהנדס טיסה
*  אנדרו מורגן - מהנדס טיסה

## תיאור המשימה
חללית "סויוז MS-11" שוגרה ב-3 בדצמבר 2018 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

החללית התחברה למודול "פואיסק" של תחנת החלל הבין-לאומית כעבור כ-6 שעות ללא בעיות. באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 57 בפיקוד אלכסנדר גרסט.

צוות החללית הצטרף למשלחת שגדלה ל-6 אנשי צוות. בהמשך הם עברו למשלחת מס' 58.

"סויוז MS-11" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.

ב-25 ביוני 2019 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות.

עם ניתוק החללית מתחנת החלל החלה לפעול משלחת מס' 58 לתחנת החלל הבין-לאומית.

## קישורים חיצוניים

* מידע על הטיסה
* תיאור המשימה

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2018 ברוסיה
קטגוריה:2019 ברוסיה
אה וואו

"**אה וואו**" הוא אלבום ראפ והיפ-הופ של הראפר והזמר הישראלי ג'ימבו ג'יי. באלבום 10 שירים, ואורכו 35 דקות ו-24 שניות. זהו האלבום החמישי של ג'ימבו ג'יי (והרביעי בסך כל הדיסקוגרפיה).

את האלבום ניהל אמנותית רועי דורון, שגם הפיק בו שישה שירים. מלבד דורון באלבום השתתפו גם המפיקים אוריה ויצטום שהפיק את "אקסית מיתולוגית" ואת "מפקיר במאני טיים", איציק פצצתי שהפיק את מתגעגע ומיקסס את האלבום וישי סוויסה שהפיק את "כל האהבה". האלבום יצא לאור ב-14 בדצמבר 2023.
האלבום עוסק בחיים בעוטף עזה ובחיי האהבה והמשפחה של ג'ימבו/עומר. האלבום הוקדש לזכרו של גיא אילוז, טכנאי קול שליווה את ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא מ-2021, שנחטף לעזה ונרצח בשבי חמאס.
[ממוזער|250x250 פיקסלים|ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא במופע השקת האלבום עם תזמורת הרחוב ו[מקהלת העפרוני, מועדון בארבי בנמל יפו, אוגוסט 2024]]

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי ג'ימבו ג'יי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ישי סוויסה
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי איציק פצצתי
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
קטגוריה:אלבומים לזכר אישים שנפטרו
דברצני

[ממוזער|דברצני (מסומן בחצים ירוקים) על גבי מגש עץ (פסטיבל בשר) במסעדה [המטבח ההונגרי|הונגרית]]
נקניק/נקניקיה **דֶבְּרֶצֶנִי** (בהונגרית: **Debreceni kolbász**) היא נקניקיית חזיר בעלת מרקם עדין אחיד וצבע כתום-אדמדם, הנקראת על שם העיר דברצן בהונגריה.

## מאפיינים
הנקניקיות מתובלות בכבדות עם פפריקה ותבלינים נוספים כמו שום, פלפל ומיורן (אזוב תרבותי). בדרך כלל מכיל גם חתיכות זעירות של שומן חזיר. הנקניקים בדרך כלל לא מעושנים או מעושנים קלות, ונמכרים בזוגות מחוברים בקצה אחד. טכניקת הבישול המסורתית דורשת לחתוך את הדברצני לרוחב במרווחים ולאפות, לצלות או לטגן. הנקניק נוטה להתכרבל מהחתכים, ויוצרת סדרה מקושרת של מטבעות נקניק.

## תפוצה
אף על פי שמקורו במזרח הונגריה, נקניק זה התפשט והפך פופולרי כמעט בכל חלק של האימפריה האוסטרו-הונגרית לשעבר (כולל אוסטריה, צפון איטליה, קרואטיה, סלובניה, פולין, צ'כיה, סלובקיה, מערב ומרכז רומניה ומערב אוקראינה) ואומצה לתוך המטבחים האלה. בפולין קוראים לה "דברצינסקה" (Debreczyńska). בבולגריה נקראת הנקניק/נקניקיה נגזרת **דברציני** (בבולגרית: **дебърцини**) ומוצע באופן נרחב על ידי שרקוטרי בבולגריה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח ההונגרי
קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
פואנלברדה (כדורגל)

**פואנלברדה** (בספרדית :**Club de Fútbol Fuenlabrada**; **SAD**) היא קבוצת כדורגל מאזור פואנלברדה במדריד, ספרד, שמתחרה כיום בפרימרה דיוויסיון RFEF, הדרג השלישי של מבנה ליגות הכדורגל בספרד. היא נוסדה בשנת 1975. אצטדיון הבית שלה הוא אצטדיון פרננדו טורס.

## היסטוריה
פואנלברדה נוסדה בשנת 1975, כאיחוד בין סן אסטבן לאתלטיקו פואנלברדה. היזם מאחורי הרעיון לאיחוד הוא ראש העיר באותה תקופה, רג'ינו בניטז, שהציע למנהלי שני המועדונים לאחד מאמציהם ועל ידי כך לקבל מענק עירוני גבוה יותר. בשנת 1986, הקבוצה עלתה לראשונה ל-Tercera Division, וסיימה במקום השלישי מלמטה בקמפיין הבכורה שלה.

עם ג'וליאן פרז כנשיא, פואנלברדה עברה שינוי דרמטי שהגיע לשיאו עם העלייה לסגונדה דיוויזיה ב' ב-1994. בעונת 1997/1998, המועדון עשה גיוסי כספים כדי לשכור מאמן חדש בדמותו של אדוארדו קאטורלה ושחקנים חדשים על מנת לעלות ליגה, אך סיים את העונה רק במקום ה-9 בסגונדה ב'. עם הרצון להשיג קידום, לעונה הבאה הימר המועדון על מאמן אחר בעל יוקרה מוכרת ועם הניסיון בלה ליגה, פליקס ברדראס.

פואנלברדה שיחקה באצטדיון לה אלדהואלה (La Aldehuela) לפני שעברה לאצטדיון פרננדו טורס באוגוסט 2011, על שם החלוץ הבינלאומי הספרדי לשעבר פרננדו טורס, שנולד בעיר אך מעולם לא ייצג את המועדון. בעונת 2016/2017, המועדון סיים במקום השלישי בסגונדה דיוויזיון B, לפני שהפסיד בכל משחק בפלייאוף 0-1 ל-CF VillanovenseMere מונה כמאמן לעונת 2018/2019.

ב-7 במאי 2022, פואנלברדה ירדה לפרימרה דיוויסיון RFEF, והביאה לסיומו של תקופת שלוש העונות שלהם בליגה השנייה.

## הישגים
* 3 עונות בסגונדה דיוויזיון
* 2 עונות בפרימרה פדרציון
* 19 עונות ב-Segunda División B
* 14 עונות ב-Tercera División

## קבוצת המילואים
קבוצת המילואים של פואנלברדה נוסדה ב-2015, והיא משחקת כיום ב-Preferente de Madrid – Group 2.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:מדריד (קהילה אוטונומית): ספורט
סלמי חורף

ממוזער|400x400 פיקסלים| צלחת סלמי חורף ומעדני חזיר
**סלמי חורף** (בהונגרית: **Téliszalámi**) הוא סוג של סלמי מעושן העשוי מבשר חזיר ובייקון וסאלו חזיר.

## מעמד מוגן
**סלמי החורף של סגד הוא** מעמד גאוגרפי מוגן של האיחוד האירופי מאז 2007, וסלמי החורף של פיק והרץ הוא הונגריקום מאז 2014.

על פי גיליון הסיכום שהוכן על בסיס תקנה 510/2006 (EC), סלמי חורף סגד מורכב מ"גודל גרגירים 2–4 מ"מ וגרגרי בייקון חזיר וקותלי חזיר מעורבבים באופן שווה, מלוחים ומתובלים (פלפל לבן, פלפל אנגלי, פפריקה), הנקניק ממולא במעטפת טבעית או במעטפת מלאכותית שוות ערך, אשר פני השטח שלו מצופים בעובש אצילי אפרפר-לבן לאחר סיום העישון עם בולי אשור וייבוש."

## מקור השם
שמו נובע מהעובדה שבעבר היו מייצרים אותו רק בחורף. הסיבה לכך הייתה שלחות האוויר בסגד בדרך כלל לא הייתה נמוכה מספיק כדי שחומר הגלם יאבד את כמות המים הנכונה במהלך היישון ולכן הוא היה מקורר תחילה ולאחר מכן מעושן כך. עד שלא היו מכונות (משאבות) המתאימות לכך, יכלו לקרר את הסלמי רק בקרח (בחורף, באמצעות הקרח של נהר הטיסה והאגמים בסביבה). מצד שני, בנוסף למוצרים האחרים, לא היו מספיק עובדים לייצר אותו, ולכן המפעל העסיק בחורף פועלים חקלאיים עונתיים להכנת הסלמי.

## לקריאה נוספת
* סודות סלמי החורף (לינק לא פעיל)
* זה כמו זוגיות טובה - כך מכינים סלמי חורפי, origo.hu
* מחתיכות לפצצת אומאמי - מבחן סלמי חורף, origo.hu
* סלמי פיק מיוצר באותו אופן כמו לפני 140 שנה (לינק לא פעיל)
* כתב העת הרשמי של האיחוד האירופי "סלמי סגד" או "סלמי חורף סגד" צו מועצת 510/2006/EC, fvm.hu
* פטר גאשפאר–מיקלוש לוצי: סוד הייצור, התיבול והטיפול בסלמי החורף. לקצבים ובעלי איטליזים ; פישהוף ה. ווסט, קישפשט, 1930
* יוז'ף ללה: סלמי פיק ונקניק איכרים ; Pick Szeged Salami Factory and Húsüzem Rt., Szeged, 2002

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:המטבח ההונגרי
מיסירלו

**מיסירלו** (ביוונית Μισιρλού, בטורקית Mısırlı, באנגלית Misirlou או Miserlou) הוא לחן עממי מזרח תיכוני. מלחין הנעימה אינו ידוע.

קיימות גרסאות של השיר החל משנות העשרים של המאה העשרים שבוצעו על ידי נגנים ערבים, יוונים ויהודים. מאוחר יותר נוספו גרסאות אלבניות, ארמניות, טורקיות ועוד.

ההקלטה המוקדמת ביותר הידועה של הלחן נעשתה בארצות הברית בביצוע יווני בסגנון רבטיקו בשנת 1927. בעקבותיה עלתה הפופולריות של הנעימה, והוקלטו לה גרסאות רבות ברחבי העולם.
גרסת הרוק של הנעימה הפכה לנעימת גיטרה מוכרת ואהובה, וקיבלה משנה פופולריות בעקבות הכללתה בפסקול הסרט ספרות זולה ב-1994.

## היסטוריה
### פירוש השם
שמו הטורקי של הלחן הוא מיסירלי, שפירושו מצרי או מצריה. שמו של הלחן ביוונית הוא מיסירלו, מצריה. בגרסאות מושרות של הלחן הוא נקרא לעיתים "נערה מצריה" או "אישה מצריה".

### מקורות
מחברו המקורי של הלחן אינו ידוע. יש השערות שהלחן היה ידוע בין מוזיקאים ערבים, יוונים וכליזמרים יהודים בשנות העשרים. זהו לחן בסולם הרמוני כפול (E-F-G#-A-B-C-D#), המוכר בשם חיג'אז קאר.

## גרסאות מוקלטות
ההקלטה המוקדמת ביותר של השיר נעשתה על ידי המוזיקאי היווני תיאודוטוס דמטריאדס ב-1927. הוא נולד באיסטנבול של האימפריה העות'מאנית, והיגר לארצות הברית ב-1921. ההנחה היא שהוא הכיר את הלחן העממי לפני שעבר לארצות הברית.

ב-1941 הקליט המוזיקאי האמריקאי ממוצא יווני ניקולס רובניס גרסת ג'אז של הלחן, והכריז על עצמו כמלחין המקורי. מאחר שאיש לא ערער על הקביעה הזאת, הוא נתפס בעיני רבים בעולם כמלחין המקורי של הלחן. רובניס גם כתב מילים לנעימה ביוונית. הגרסה של רובניס הפכה ללהיט בארצות הברית, ובעקבותיה הוקלטו גרסאות נוספות ללחן, עם מילים באנגלית ובצרפתית.

ב-1962 הקליט הגיטריסט האמריקאי דיק דייל גרסה של הנעימה בסגנון רוק גלישה. הוא הגביר את קצב הנגינה והתאים אותו לקהל חובב רוקנרול. הגרסה של דייל הפכה לפופולרית ביותר בארצות הברית והציגה את הלחן בפני הקהל הרחב.

ב-1994 נכללה הגרסה של דייל בפסקול הסרט ספרות זולה. היא מושמעת על רקע כתוביות הפתיחה של הסרט. הדבר עזר להגביר את הפופולריות של הלחן, כך שכיום נחשבת גרסה זאת לאחד הריפים המוכרים והפופולריים לגיטרה חשמלית.

במרץ 2005 נכללה הגרסה של דייל ברשימת 100 קטעי הגיטרה הגדולים ביותר של מגזין Q, במקום ה-89.

## גרסאות בישראל
ללחן הוקלטו כמה גרסאות בעברית, עם מילים של מחברים שונים:
* גרסה משנות החמישים בשם לולו בביצועה של יפה ירקוני.
* גרסה נוספת משנות החמישים בשם ליל רזים, בביצועה של שולמית לבנת. תרגום המילים נעשה על ידי אברהם בן זאב.
* גרסה משנת 2000 בשם נערת המדבר של איילה לוי עם מילים מתורגמות של ארלט ספדיה.
* גרסת האוס ייחודית משנת 2026 של הדי-ג׳יי הישראלי הבינלאומי גיא גרבר.

בנוסף הוקלטו גרסאות של זמרים ישראלים לשיר עם המילים ביוונית של ניקולס רובניס, בין היתר של שלומי סרנגה ואבי טובי.

בציבור החרדי מושרת המנגינה בשם "שיר הביטחון" במילים: "יש בורא עולם; אין עוד מלבדו".
השיר מוכר בסגנונו הקצבי ומושר בחתונות ובאירועי שמחה אחרים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקה עממית
רוד פלסה

ממוזער| פלסה אדום מסופרמרקט
**רוד פלסה** (בדנית: ) שפירושו "נקניקייה אדומה", הוא סוג של נקניקיית חזיר אדומה בוהקת ונפוצה מאוד בדנמרק. מכיוון שדוכני נקניקיות נמצאים בכל מקום בדנמרק, יש אנשים הרואים ברוד פלסה את אחד המאכלים הלאומיים. הם עשויים מסוג נקניקיית וינה והעור נצבע בצבע אדום מסורתי (קרמין).

## הכנה מסורתית
יש לחמם *את* רוד פלסה במים חמים ולרוב היא מוגשת עם רמולד, חרדל או קטשופ, בצל מטוגן ומלפפון פרוס כבוש (קורנישון). אגדה נפוצה מספרת שפעם הורו לצבוע נקניקיות שהיו כבר בני יום כאמצעי אזהרה. פרשנות נוספת היא שהחל משנות ה-20 של המאה ה-20 השתמשו הספקים בצבע אדום כדי להסוות את האיכות המופחתת של נקניקיות ישנות יותר.

## נקניקיות סקנדינביות אחרות
נקניקיות סקנדינביות עשויות בדרך כלל מ-80-60% בשר חזיר טחון דק, מתובל בפלפל שחור, אגוז מוסקט, פלפל אנגלי או תבלינים מתוקים דומים (ניתן להוסיף גם זרעי חרדל טחונים, בצל וסוכר). מים, שומן חזיר, גלדי שומן חזיר, קמח עמילן תפוחי אדמה וחלבון סויה או חלב מתווספים לעיתים קרובות כחומרי מילוי. כמעט כל הנקניקיות הזמינות המסחריות מבושלות מראש מבחינה תעשייתית, כדי להיות מטוגנות או מחוממות לאחר מכן במים רותחים.

בנורווגיה, נקניקיות מוגשות לרוב בלחמניות לבנות, או בלחם שטוח מסורתי. הנקניקיות נצלות או מחוממות במים והן מוגשות בדרך כלל עם קטשופ או חרדל. "רוטב תיבול" חלופי לנקניקיות עשוי להיות מחית תפוחי אדמה.

באיסלנד, הנקניקיות עשויות להכיל בשר כבש, מה שמעניק להן טעם מובחן ושונה.

## ראו גם
* Pølsevogn (מילולית: קרון נקניקיות), הם דוכני הנקניקיות הדניות
* פלסה היא מילה בעלת צליל דומה בשוודית, אך המילה השוודית לנקניקייה היא "korv".
* נקניקייה בלחמנייה (hot dog) היא נקניקייה דומה שנמצאת במקומות אחרים בעולם.
* רשימת נקניקיות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הדני
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
קטגוריה:נקניקיות
מדיסטרפלסה

**מדיסטרפלסה** (בדנית ובנורווגית: **Medisterpølse** או **Medisterkorv** או פשוט **Medister**) הוא מאכל סקנדינבי המורכב מנקניקייה עבה ומתובלת העשויה מבשר חזיר טחון ושומן חזיר, ממולאים לתוך מעטפת.

## מאפיינים
זוהי נקניקיה מעט מתוקה והבשר הטחון לדק מתובל בבצל קצוץ, פלפל אנגלי, ציפורן, מלח ופלפל שחור.   זוהי נקניקיית ארוחת ערב מסורתית במטבח הדני והנורווגי, דומה במקצת לנקניקיית קאמברלנד הבריטית.

## מקור השם
המילה medister נגזרת משילוב של med ו-ister, בהתאמה, כלומר 'בשר' ו'סואט' שהוא שומן רווי המשמש במתכונים מסורתיים רבים. הוא שימש לראשונה בדפוס בספר משק בית שוודי מתחילת המאה ה-16. מתכון הנקניקיות השתנה מאז כיוון שמלית הבשר הייתה קצוצה ידנית בסכין, ואילו היום קוצצים אותה דק מאוד במכונה, מה שמקנה לנקניקיה מרקם שונה. הוא עשוי בחתיכה אחת ארוכה מאוד ואז נחתך לאחר הבישול, לפני ההגשה. בניגוד להרבה סוגי נקניקים אחרים, מדיסטר נשמר טרי (כלומר לא מבושל מראש תעשייתית) ורק מבושל או מטוגן במהלך ההכנה הסופית. מסיבה זו יש לשמור *את* המדיסטר קריר (או מוקפא) עד להכנה.

## ראו גם
* Klobasa
* רשימה של מנות חזיר
* רשימת נקניקיות

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח השוודי
קטגוריה:המטבח הנורווגי
קטגוריה:המטבח הדני
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
קטגוריה:נקניקיות
רוני פחימה

**רוני פחימה** (נולדה ב-19 באוגוסט 1978) היא מאיירת, אנימטורית, אמנית טקסטיל ומרצה לאיור ישראלית.

## ביוגרפיה
נולדה ברמלה מתגוררת בתל אביב. עשתה שנת שירות בקרית אלעזר.

בעלת תואר שני בעיצוב M.Des. בתוכנית ללימודי תואר שני בעיצוב בשנקר. מרצה במחלקה לתקשורת חזותית, שנקר ומורה לאיור, קומיקס, קרמיקה ואמנות לילדים ומבוגרים.

בין השנים 2012–2014 פחימה עבדה בשיתוף פעולה עם להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק והמאיירת שמרית אלקנתי ויצרה אנימציות עבור האופרה "השועלה הערמומית הקטנה" מאת לאוש יאנאצ'ק שהוצגה בבית האופרה הלאומי בברגן, ואת המופע "אבק".

ב-2013 יזמה וערכה את המגזין "scrawl", מגזין דיגיטלי לאיור ולקומיקס.

ב-2017 איירה את הרומן הגרפי "מיסטר יואינג" מאת אורי אמיתי אשר נפטר ממחלת הסרטן, עליו עבדה תשע שנים. את הספר הוציאה לאור באאמצעות קמפיין הד סטארט.

בתערוכה **"הקוף למד לארוג"** שנפתחה ביולי 2023 במוזיאון הרצליה, בתיה קולטון ורוני פחימה מציגות עבודות טקסטיל גדולות ממדים המשלבות בין איור לטקסטיל: "את המעשייה רצינו לגולל, את עגנון לפרק לתנועה, את המויירות לתמצת ואת הקוף לספר כקומיקס. ואז בחנו שיטות אריגה שיתאימו לאופי הסיפור הפעולה".

## תערוכות
* 2023 – "הקוף למד לארוג", מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, הרצליה.

## עבודות נבחרות
**ספרי ילדים ונוער**
* הסיפור של אליעזר בן יהודה, תמי שם טוב, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2010.
* היידי בת ההרים, יוהנה ספירי, הוצאת כתר, 2011.
* יקינתון, סיפור על חברות ושיר, שהם סמית, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2015.
* השחר של גאיה, שגית אמת, הוצאת מודן, 2015.
* הסייח השחור, אנה סואל, הוצאת מודן, 2016.
* מחברת החלל, רוני פלומן, משכל, ידיעות ספרים, ספרי חמד, 2018.
* הרשת של שרלוט, א"ב וייט, אוקיינוס/מודן, 2018.
* הילדים צחקו, זכריא תאמר, הוצאת מכתוב/מכון ון לייר, 2018.
* ז'קלין כהנוב, אבירמה גולן, סדרת "הישראליות", הוצאת צלטנר, 2019.
* סבתא וחוטי הפלא מאת אורי אורלב, הוצאת נח ומודן, 2021.

**רומנים גרפיים**
* מיסטר יואינג, אורי אמיתי, רומן גרפי, הוצאה עצמית, 2016.

**אנימציה**
* השועלה הערמומית הקטנה, להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק, אופרה (2013)
* אבק, להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק, עבודת מחול (2013)
* העלמה בלובשטיין, סיון ארבל, סרט דוקומנטרי מסדרת העברים (2015)
* אחד לארבע, תיאטרון מחול אבשלום פולק, עבודת וידאו (2021)

## פרסים
* זוכת מלגת קרן התרבות אמריקה-ישראל למצוינות בתחום העיצוב לשנת 2006–2007
* פרס "המגזין הדיגיטלי הטוב ביותר" לשנת 2012 בתחרות הבינלאומית Magnify your World. מגזין דיגיטלי ואינטראקטיבי לאיור ולקומיקס.
* מגזין סקרול, זוכה התחרות הישראלית לעסקים יצירתיים, 2013 ויצג את ישראל ב-CBC אליפות העולם לעסקים יצירתיים בקופנהגן
* פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק לשנת 2016 – ציון לשבח על איוריה לספר יקינתון בהוצאת כנרת זמורה-ביתן, דביר
* פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק לשנת 2022 – ציון לשבח על איוריה לספר "סבתא וחוטי הפלא" מאת אורי אורלב, מודן וספריית נח
* פרס ברווז הזהב על שם דודו גבע לספר הקומיקס לילדים של השנה 2022
* מענק לאמנות עכשווית ע"ש לורן ומיטשל פרסר לשנת 2024

## קישורים חיצוניים
* 
* "אחד לארבע"
*"העלמה בלובשטיין, רחל"

## הערות שוליים

קטגוריה:מאיירות ישראליות
קטגוריה:אנימטוריות ישראליות
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1978
רינימאקארה

**רינימאקארה** (בפינית: **Ryynimakkara**, מילולית נקניקיית גריסים) היא סוג של נקניקייה במטבח הפיני המכילה גריסים.

## מאפיינים
ברינימאקארה יש גריסי שעורה, כחמישית ממשקלו, מה שמפחית את תכולת הבשר והשומן. כמו כן, תכולת השומן נמוכה במידה ניכרת מנקניקיות אחרות, בדרך כלל בין 10 לבין 15%. בחלק מהמתכונים המסורתיים מכינים רינימאקארות ללא בשר כלל.

## סוגים אחרים
קרובי המשפחה הקרובים ביותר של הרינימאקארה הם נקניקיית תפוחי האדמה (perunamakkara) מאזור Häme שבפינלנד, שבה יש תפוחי אדמה במקום גריסי השעורה, נקניקיות דם ( verimakkara) והנקניקיה השחורה (mustamakara) מטמפרה. השימוש בגריסים ברינימאקארה דומה לפודינג השחור הבריטי אם כי המראה שלו שונה, בהיותו נקניק עבה וקטן. כמו כן, להאגיס האוכל הסקוטי המסורתי יש כמה קווי דמיון לרינימאקארה, אם כי במקום מעיים הוא מיוצר מקיבה של כבשה.

## ראו גם
* קאשנקה (סוג של נקניק דם מזרח אירופאי)

## קישורים חיצוניים
* Makkaraportali (בפינית)

קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:המטבח הפיני
קטגוריה:נקניקיות
צ'שניובקה

**צ'שניובקה** (בקרואטית: **Češnjovka**) היא נקניקיית שום בשר חזיר חריפה קרואטית מאזור טורופוליה (Turopolje).

## מאפיינים
צ'שניובקה היא נקניקיית חזיר מסורתית מהמטבח הקרואטי. הבשר מגיע מחזיר טורופוליה, גזע חזירים במקור ממרכז קרואטיה. הנקניקיה מקבלת את החריפות הקלה שלה מכמות גדולה של שום שמתווספת לבשר הנקניק. השום גם נותן לנקניקייה את שמה, שניתן לתרגם כ"נקניקיית שום".

## הצריכה
בעיירה סאמובור (Samobor), שבה צ'שניובקה היא מומחיות מקומית פופולרית, הנקניקיה משולבת בדרך כלל עם החרדל של העיר עצמה, Samoborska muštarda. היא נמכרת בדוכני מזון רבים ברחבי מרכז וצפון קרואטיה, במיוחד בתקופת החורף. תוספות פופולריות כוללות כרוב כבוש או מחית תפוחי אדמה עם חזרת טרייה מגוררת.

נקניקיית השום הזו משלימה את המנה Mješano meso, הידועה גם בשם גריל קרואטי, הנפוץ במסעדות קרואטיות רבות.
## ראו גם
* רשימת נקניקיות
* רשימה של מנות קרואטיות

## קישורים חיצוניים
* צ'שניובקה - נקניקיית שום מעושנת
* צ'סניובקה תוצרת סאמובור

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הקרואטי
קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
ירחמאל

**יְרַחְמְאֵל** הוא שמה של יחידה שבטית חשובה ביהודה, ושל הדמות המקראית משושלת יהודה שהיא האב האפונימי של יחידה שבטית זו. זהו גם שמן של שתי דמויות מקראיות נוספות: ירחמאל בן קיש מבני לוי, שאולי קשור לירחמאל מיהודה; וירחמאל המכונה בתואר "בן-המלך" בימי יהויקים מלך יהודה.

ערך זה עוסק ביחידה השבטית וכן בכל שלוש הדמויות והופעותיהן במקרא.

## ירחמאל והירחמאלי ביהודה
ברשימות היחש של יהודה, הקבוצות הגדולות של משפחות יהודה מתקבצות תחת שמותיהם של ירחמאל, כלב (שניהם בני חצרון) ואפרת (או חור בכור אפרתה). עיקרי הדברים בעניין זה הוסקו כבר בניתוחו הראשוני של יוליוס ולהאוזן, בעבודת היסוד בנושא רשימות היחש של יהודה (1870), ופיתחו הבאים אחריו במחקר.

ירחמאל הוא הבכור בין האבות האפונימיים של הקבוצות הגדולות, המתייחשות על חצרון. משמעותית במיוחד היעדרות הערים מרשימת משפחותיו - ולהאוזן תולה בכך את מעמדו כבכור, מתוך אנלוגיה לבכורת הנוודים בקרב שבטי ערב. הבחנה מעניינת של ולהאוזן קושרת את עטרה בת ירחמאל ליישובים היקפיים עגולים (דמויי עטרה), שאצל הנוודים. מצבו הנוודי מרמז למיקומו בנגב או בספר המדבר, כפי שעולה גם ממסורות דוד ביחס לירחמאלי.

בעת שהותו של דוד אצל אכיש מלך גת, מסופר כי הוא פשט "אֶל הַגְּשׁוּרִי והגרזי [וְהַגִּזְרִי] וְהָעֲמָלֵקִי", כאשר לפחות העמלקי הוא אויב מובהק של יהודה; אולם דוד לא הותיר מהם איש בחיים, לבל ייוודע לאן פשט. לאכיש סיפר כי פשט "עַל נֶגֶב יְהוּדָה וְעַל נֶגֶב הַיַּרְחְמְאֵלִי וְאֶל נֶגֶב הַקֵּינִי. יא וְאִישׁ וְאִשָּׁה לֹא יְחַיֶּה דָוִד לְהָבִיא גַת לֵאמֹר פֶּן יַגִּדוּ עָלֵינוּ לֵאמֹר כֹּה עָשָׂה דָוִד וְכֹה מִשְׁפָּטוֹ כָּל הַיָּמִים אֲשֶׁר יָשַׁב בִּשְׂדֵה פְלִשְׁתִּים. יב וַיַּאֲמֵן אָכִישׁ בְּדָוִד לֵאמֹר הַבְאֵשׁ הִבְאִישׁ בְּעַמּוֹ בְיִשְׂרָאֵל"; כלומר, ירחמאל נמנה יחד עם הקיני וכלל יהודה כחלק מעמו של דוד.

בהמשך הסיפור, כאשר העמלקי פשט על צקלג ודוד רדף אחריו והביסו, שלח דוד משלל העמלקי אל זקני יהודה במקומות שונים בהר יהודה ובנגב, לפי המשוער כדי לרכוש את אהדתם למימוש שאיפותיו בעתיד. בין היתר שלח "לַאֲשֶׁר בְּעָרֵי הַיְּרַחְמְאֵלִי וְלַאֲשֶׁר בְּעָרֵי הַקֵּינִי", גם כאן נזכרים זקני הירחמאלי לצד זקני הקיני, כחלק מיהודה.

הקיני הוא קבוצה שבטית אשר במקורה הייתה נפרדת לחלוטין מיהודה, והצטרפה ליהודה רק בסמוך לימי דויד. עקב שתי ההקבלות הבולטות שלעיל, עלתה סברה במחקר שגם הירחמאלי הוא במקורו שבט נוודי שלא היה קשור ליהודה, והצטרף אליה בשלב מסוים בתולדותיו, מסתבר שעוד קודם לקיני. השערה זו לגבי ההיסטוריה הקדומה של הירחמאלי אמנם אפשרית ומסתברת, אך פחות מבוססת בראיות מאשר ההיסטוריה הקדומה של הקיני.
## ירחמאל בן קיש בן לוי
ירחמאל בן קיש בן לוי הוא דמות מקראית אשר מקובל להניח כי גם היא אב אפונימי של בית אב, במקרה זה משבט לוי. עקב קרבתו של לוי ליהודה, ייתכן כי יש קשר בין היחידה השבטית ביהודה לבין בית האב בלוי.

## ירחמאל "בן-המלך" בימי יהויקים
אדם בשם ירחמאל נזכר בספר ירמיהו בתור "בן-המלך" בחצר יהויקים מלך יהודה. "בן-המלך" הוא כנראה שמה של משרה פקידותית, ואף לא בכירה ביותר, ולא בנו הממשי של המלך, במקרה זה יהויקים.

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים משבט יהודה
בוטיפארה סולדניאס

[ממוזער| [ברנקייה]]
**בוטיפארה סולדניאס** (בספרדית: **Butifarra Soledeña**) (נקניק של Soledad, Atlántico) הוא סוג של בוטיפארה שהתפתח להתמחות אזורית במטבח הקולומביאני.

## מאפיינים
הוא עשוי מבשר בקר טחון ובשר חזיר עם תיבול ותבלינים. הבשר נחתך לחתיכות ומבושל. התערובת עטופה במעי ונקשרת בחוט למקטעים. המקטעים מבושלים. בוטיפארה סולדניאס נמכרת ברחוב על ידי רוכלים שקוראים "buti, buti, buti" תוך כדי תיפוף על מכלי המתכת שמהם הם נמכרים. בוטיפארה סולדניאס מוצעים לעיתים קרובות עם מיץ ליים סחוט טרי.

הגרסה הדרום אמריקאית של בוטיפארה היא קצרה יותר וכמעט עגולה. זוהי התמחות בקולומביה בעיירה סולדד וגם בברנקייה. בוטיפרה היא מנה פופולרית מאוד שאוכלים עם בולו של יוקה (מניהוט מצוי) ומיץ ליים. זוהי מסורת ידועה באזור. ניתן לאכול אותו כשהמעטפת מוסרת.

השם בא מהמילים embutido (בספרדית נקניקיות מעושנות ומשמעותן ממולאות) ופארה (שפירושה הילולה או מסיבה).

## הערות שוליים

קטגוריה:נקניקיות
אלכסנדר צ'ומקוב

**אלכסנדר פטרוביץ' צ'ומקוב** (בבלארוסית: **Аляксандр Пятровіч Чумакоў**, נולד ב-26 בנובמבר 1941) הוא גנרל בלארוסי בדימוס. כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 1995–1996, וכשר ההגנה בין השנים 1996–2001.

## ביוגרפיה
צ'ומקוב נולד בכפר ליינקה שבמחוז דובובסקי ב-26 בנובמבר 1941. אביו לחם במלחמת העולם השנייה. במהלך המלחמה, נכבש הכפר שלו בידי אנשי הוורמאכט שהעלו את כל בתי הכפר באש. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים, צ'ומקוב עבר לאודסה, שם התגורר אצל דודו. ב-1958 הוא זייף את תעודת הלידה שלו והוסיף שנה על גילו האמיתי, כדי להתקבל לבית הספר הצבאי בעיר.

ב-1962 סיים צ'ומקוב את לימודיו ומונה למפקד כיתת רובאים. באוגוסט 1967 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית "פרונזה". הוא סיים את לימודיו ביוני 1970 ומונה למפקד גדוד ממונע שהוצב במחוז הצבאי הטרנס-קווקזי. ביולי 1978 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי. באוגוסט 1980 הוא סיים את לימודיו ומונה למפקד הדיוויזיה ה-120 של המשמר. ביוני 1982 עברה הדיוויזיה הרחבה והפכה לקורפוס המשמר ה-5. ביוני 1986 הוא הועבר לפקד על ארמיית המשמר ה-20 שהוצבה בגרמניה. ב-1988 הוא מונה לראש מטה המחוז הצבאי הבלארוסי. ביוני 1991 הוא נשלח כיועץ צבאי לקוריאה הצפונית.

לאחר פירוק ברית המועצות, צ'ומקוב חזר למולדתו, בלארוס, והתגייס לצבא בלארוס. ב-1995 הוא מונה לראש המטה הכללי הבלארוסי. הוא כיהן בתפקיד עד אוקטובר 1996, אז מונה לשר ההגנה. הוא כיהן בתפקיד עד 28 במרץ 2001.

## קישורים חיצוניים

* אלכסנדר צ'ומקוב באתר הספרייה הלאומית של בלארוס

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים בלארוסים
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:מעוטרי הכוכב האדום
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא האדום
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:ילידי 1941
מה שלומך אחות

"**מה שלומך אחות**" הוא שיר שכתבה והלחינה נעמי שמר. השיר נכתב בשנת 1986, ייתכן שלכבוד אסירת ציון אידה נודל, ששלטונות ברית המועצות סירבו להתיר לה לעלות ארצה. שבע שנים קודם לכן (1979) פרסמה שמר את השיר "שלום אידה נודל". בשיר "מה שלומך אחות" משוחחת שמר עם ה"אחות" (נודל) מהגולה, מעודדת אותה ומנחמת אותה.

## גרסאות לשיר
את השיר ביצעו לראשונה בשנת 1986 חוה אלברשטיין וריימונד אבקסיס בתוכנית הטלוויזיה 'סיבה למסיבה. בהמשך כלל אותו הזמר משה בקר בתקליטו "חפצים אישיים", שיצא לאור בשנת 1987. בתוכנייה המצורפת לתקליטור, "נעמי שמר: אסיף" שיצא בשנת 1998 נכתב כיצד נולד הרעיון לכתיבת השיר:

אלברשטיין הקליטה גרסה של השיר שנכללה באלבומה "סרנדה" ב־2015.

בשנת 2018 ביצעו חניכות הנוער העובד והלומד, ערביות, דרוזיות ויהודיות את השיר במשותף במסגרת המאבק נגד אלימות נגד נשים.  באותה שנה הוציאה הזמרת יוצרת ענת מלמוד גרסת כיסוי לשיר.

בשנת 2023 הוציאה אודהליה ברלין יחד עם המוזיקאיות אורית איזק, בת-חן אדרי, מרב ברנר, עדי אלבחר, רוחמה בן-יוסף גרסת כיסוי לשיר.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1986
קטגוריה:שירי משה בקר
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
בן-ציון צוקרמן

**בן־ציון צוקרמן** (1890 – 1944) היה צייר יהודי ליטאי שנספה בתקופת השואה.

## קורות חיים
צוקרמן נולד ליד וילנה שבליטא, בה חי ופעל. הוא למד בבית הספר לאמנות בווילנה, אחר כך נסע לפריז ולמד שם באקדמיה לאמנויות יפות (École des Beaux-Arts). ב-1913 הציג תערוכת יחיד ראשונה בפריז. הוא צייר טיפוסים יהודיים מחיי הרובע היהודי הווילנאי, חצר בית הכנסת ורחובות הרובע עם חיי המסחר בהם

בתקופת מלחמת העולם הראשונה התגורר במוסקבה. אחרי המלחמה שב לווילנה וכעבור שנים אחדות, ב-1923, הגיע לארץ ישראל ופעל בה עד 1927. במהלך שנים אלו הציג תערוכה מיצירותיו בירושלים העתיקה. לאחר מכן שב לאירופה והמשיך לצייר בה, בעיקר נופי טבע ונופים עירוניים, אך ניכרה השפעת שהותו בארץ ישראל, בסצנות אוריינטליות שצייר. עד פרוץ מלחמת העולם השנייה הרבה צוקרמן להציג בעיקר בערים בעלות קהל יהודי כמו וילנה, ורשה, לבוב וקרקוב.

צוקרמן נמלט מאימת הנאצים ונפטר בסמרקנד באוזבקיסטן שבברית המועצות ב-1944.

## לקריאה נוספת
* תערוכת האמן בן ציון צוקרמן במגדל דוד, ירושלים: חברת למען ירושלם, תשרי תרפ"ה (קטלוג תערוכה)

## קישורים חיצוניים

* **[https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH990013056180205171/NLI קינסטלערישער אלף בית]** (מיידיש: אלף-בית אמנותי), וילנה: ב"א קלעצקין, תר"פ/1920
* ציור של צוקרמן, בית הכנסת אבוהב בצפת, באתר בית המכירות סותבי'ס 
* המרפסת, ציור של בית ירושלמי, בצבעי מים, ופרטים נוספים על האמן, באתר בית לוחמי הגטאות

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים יהודים
קטגוריה:אמנים יהודים ליטאים
קטגוריה:אמנים שנספו בשואה
קטגוריה:וילנה: אישים
אלי שיינפלד

**אליהו (אלי) שיינפלד** (נולד ב-18 בדצמבר 1975) הוא פילוסוף ישראלי, ראש התוכנית הבינתחומית בפילוסופיה והגות יהודית במרכז האקדמי שלם. שימש כעוזרו האישי של הפילוסוף הצרפתי בני לוי.

## ביוגרפיה
שיינפלד נולד בשנת 1975 באנטוורפן, בלגיה. בשנת 1993 עלה לארץ ישראל ולמד בישיבת ברכת משה.

בשנת 1997 סיים תואר ראשון בפילוסופיה וכלכלה באוניברסיטת בר-אילן. ובשנת 2002 סיים תואר שני בפילוסופיה באוניברסיטה העברית. בשנת 2009 סיים דוקטורט בפילוסופיה באוניברסיטה העברית.

משנת 1998 שיינפלד היה עוזרו האישי של בני לוי, וסייע בהקמת המכון ללימודי לוינס שנוסד בשנת 2000 על ידי בני לוי, אלן פינקילקראוט וברנר-הנרי לוי, שם הוא לימד קורס שנתי בעברית על הגותו של עמנואל לוינס. 

בין השנים 2002-2014 שיינפלד לימד בחוג לפילוסופיה באוניברסיטה העברית ובחוג לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב. 

שימש כעורך מדעי בהוצאת רסלינג, עמית מחקר במכון שלום הרטמן ובמכון ון ליר בירושלים.

בין השנים 2014-2015 חקר בבית הספר למשפטים באוניברסיטת ניו יורק. בשנים 2015–2016 היה עמית פוסט-דוקטורט במרכז כץ ללימודי יהדות מתקדמים באוניברסיטת פנסילבניה.

בשנת 2016 הצטרף לסגל המרכז האקדמי שלם.

שיינפלד הוא ממייסדי בית המדרש שם ועבר (עם ישי מבורך), המכון ללימודי לוינס בירושלים, ושותף להקמת כתב העת Cahiers d’Etudes Levinassiennes המוקדש להגותו של לוינס.

## ספריו
* '''פלא הסובייקטיביות''': עיון בפילוסופיה של עמנואל לוינס, רסלינג, 2007
* **[https://editions-verdier.fr/livre/l_apologie_de_mendelssohn/ L'Apologie de Mendelssohn]**, Verdier, 2018
* '''האפולוגיה של מנדלסון''': הולדת הפילוסופיה היהודית המודרנית, הוצאת כרמל, 2019
* **[https://www.degruyterbrill.com/document/doi/10.1515/9783111442938/html?lang=en The Remnant: Franz Kafka’s Letter. A Study on the Margins of Judaism]**, De Gruyter, 2024
* **[https://eliotteditions.fr/30-lettre-restante/ Lettre Restante: Kafka et le Neant de Judaisme]**, Eliott, 2025
### בעריכתו

* **[https://www.kibutz-poalim.co.il/page_53038? האלוהים לא ייאלם דום: המודרנה היהודית והתאולוגיה הפוליטית]**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2009 (עם כריסטוף שמידט)

## לקריאה נוספת
* יקיר אנגלנדר, נעים להכיר - אלי שיינפלד, דעות 29, נובמבר 2006

## קישורים חיצוניים
* אלי שיינפלד באתר Academia.edu
* 
* 
* פודקאסט על הגלגול של קפקא, עם ז׳רמי פוגל https://www.youtube.com/watch?v=9a4YxUMBM9E&ab_channel=ShalemCollege-%D7%94%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96%D7%94%D7%90%D7%A7%D7%93%D7%9E%D7%99%D7%A9%D7%9C%D7%9D
* פודקאסט על הרהורים בשאלה היהודית של ז׳אן פול סארטר, עם ז׳רמי פוגל https://www.youtube.com/watch?v=elLUnIfPrBw&t=3030s&ab_channel=ShalemCollege-%D7%94%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96%D7%94%D7%90%D7%A7%D7%93%D7%9E%D7%99%D7%A9%D7%9C%D7%9D
* אבנר שפירה, מצב הפילוסופיה בישראל, כתבה בהארץ, https://www.haaretz.co.il/gallery/2009-09-07/ty-article/0000017f-f85d-ddde-abff-fc7de80b0000

## הערות שוליים

קטגוריה:פודקאסטים
קטגוריה:ישראלים ילידי בלגיה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל מרכז שלם
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
גיבור של אמא

"**גיבור של אמא**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר והיוצר הישראלי משה פרץ, השיר יצא לאור ב-18 בנובמבר 2014, מתוך אלבומו השביעי, "סימני הזמן".

## רקע וכתיבה
השיר, שהיה לסינגל השלישי מתוך אלבומו השביעי, נכתב, הולחן והופק מוזיקלית על-ידי פרץ באולפנו הביתי. השיר הוא שיר תפילה של אם לבנה, אשר אותו הקדיש לביתו, מיכאלה.

השיר זכה להצלחה גדולה, גרסאות כיסוי מרובות, ותגובות משבחות מהקהל ומתחנות הרדיו בישראל, כאשר בשיאו היה לשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט.

לצד זאת, נשמעו גם ביקורות אודות העיסוק התכוף בזמר הים-תיכוני בשירים המוקדשים לאמא, אשר מבטלים את היותה אדם בפני עצמה, ומתייחסים לתפקידה כאם בלבד.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של משה פרץ ב-18 בנובמבר 2014.

נכון לדצמבר 2023, לקליפ למעלה מ-11 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* סרטון השיר "גיבור של אמא" באתר יוטיוב
* מילות השיר "גיבור של אמא" באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי משה פרץ
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי משה פרץ
קטגוריה:שירים על אמהות
קרב יריות

[250px|ממוזער|שמאל|צילום לאחר קרב יריות בין שוטרים לפושעים בעקבות [שוד בנק ב-2014 בסטוקטון, קליפורניה]]
**קרב יריות** הוא מצב לחימה בין צדדים חמושים המשתמשים באקדחים או ברובים. ניתן להשתמש במונח כדי לתאר כל קרב כזה, אם כי הוא משמש בדרך כלל בהקשר לא צבאי או לתיאור מצבי לחימה בעיקר באמצעות כלי נשק (בדרך כלל לא כולל כלי נשק המשרתים צוות, כלי רכב קרביים, כלי טיס חמושים או חומרי נפץ).

אירועים המכילים יריות קורים לעיתים קרובות בין רשויות אכיפת החוק לבין פושעים, אם כי הם יכולים לערב גם קבוצות מחוץ לאכיפת החוק, כגון כנופיות מתחרות, מיליציות או יחידים. מצבי לחימה צבאיים נקראים לעיתים רחוקות "קרב יריות", והם נחשבים כמעט תמיד לקרבות.

קרב יריות מתואר לעיתים קרובות בסרטי פעולה, מערבונים ומשחקי וידאו.

## הערות שוליים

קטגוריה:לחימה
ואסילי יבסייב

**ואסילי ארקדייביץ' יבסייב** (באוקראינית: **Василь Аркадійович Євсєєв**; 30 באוגוסט 1962 - 26 ביוני 2010) היה כדורגלן ומאמן כדורגל סובייטי-אוקראיני. שיחק בעמדת המגן (בין היתר גם בישראל).

## קריירת שחקן
יבסייב גדל במחלקת הנוער של מועדון הכדורגל זוריה וורושילובגרד, בגיל 18 הועלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. בשנת 1983 עבר לקבוצת הצמרת של הליגה הסובייטית - דינמו קייב. לאחר 5 שנים בשורות דינמו, עבר לשחטאר דונצק. בשנת 1991 הגיע לישראל, תחילה נבחן בצפרירים חולון, בהמשך הושאל למכבי חיפה. שיחק עונה אחת בשורות הירוקים. 

לאחר שובו לאוקראינה שיחק במספר קבוצות מן הליגות הנמוכות. את קריירת המשחק סיים בקבוצת אוראלאן אליסטה הרוסית.

### קריירת אימון
לאחר שפרש ממשחק פעיל הצטרף יבסייב אל צוות האימון של "אוראלאן אליסטה". בהמשך היה עוזר מאמן של קבוצת וורסקלה פולטבה. בשנת 2004 מונה למאמן ראשי של צסק"א קייב. לאחר עונה אחת בתפקיד - פוטר. לאחר מכן היה עוזר מאמן של ארסנל קייב.

26 ביוני 2010 התאבד ואסילי יבסייב בקפיצה מבניין גבוהה (ככל הנראה כתוצאה מבעיות נפשיות מהן סבל בשנותיו האחרונות).

בנו, יבהן יבסייב, היה גם כדורגלן מקצועי.

## תארים
* אליפות ברית המועצות :  1985, 1986
* הגביע הסובייטי: 1985, 1987

## קישורים חיצוניים
* על ואסילי יבסייב באתר של מכבי חיפה

קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:מגני כדורגל אוקראינים
קטגוריה:מגני כדורגל סובייטים
קטגוריה:כדורגלני דינמו קייב
קטגוריה:כדורגלני שחטאר דונצק
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני זוריה לוהנסק
קטגוריה:כדורגלני ניבה ויניצה
קטגוריה:כדורגלני בוקובינה
קטגוריה:כדורגלני אוראלאן אליסטה
קטגוריה:לוהנסק: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני כדורגל אוקראינים
קטגוריה:מתאבדים: ספורטאים
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1962
קטגוריה:נפטרים ב-2010
אברהם פלסנר

**אברהם פלסנר** (ברוסית: **Абрам Иезекиилович Плеснер**; 1 בפברואר 1900 – 18 באפריל 1961) היה מתמטיקאי יהודי-סובייטי. 

פלסנר נולד ב-13 בפברואר 1900, למשפחה יהודית בלודז' (אז בתחומי האימפריה הרוסית, היום בפולין). הוא למד בבית ספר תיכון שבו שפות ההוראה היו: ברוסית, גרמנית ופולנית. לאחר סיום לימודיו התיכוניים למד באוניברסיטת גיסן, שם למד אצל לודוויג שלזינגר ופרידריך אנגל. הוא גם למד באוניברסיטת גטינגן ובברלין. בשנת 1922 הוא סיים לימודי דוקטורט באוניברסיטת גיסן. יחד עם המתמטיקאי הגרמני קורט הנסל הוא ערך את אוסף עבודותיו של לאופולד קרונקר.

לאחר סיום לימודי דוקטורט פלסנר עבד במרבורג שם פרסם מאמר ובו ניסח את מה שמכונה "משפט פלסנר" (Plessner's theorem). המשפט עוסק בהתנהגות פונקציות מרומורפיות בגבול האליפסה.

פלסנר הגיש את ההביליטציה שלו, שהיא דרגת פוסט-דוקטורט הדרושה לקבלת משרת הוראה באוניברסיטה גרמנית, לפקולטה באוניברסיטת גיסן. עבודתו נדחתה כיוון שהיה אזרח פולני. לאחר שלא התקבל לעבודה באוניברסיטת גיסן הוא עבר למוסקבה והצטרף לקבוצת המחקר של ניקולאי ניקולאביץ' לוזין באוניברסיטת מוסקבה. אף על פי שעזב את גרמניה לפני שחוקק חוק ההסמכה ב-1933, יש חוקרים הרואים בו מהגר יהודי מגרמניה הנאצית; התפתחותו המקצועית נפגעה מאנטישמיות והוא לא הצליח לחזור לגרמניה, בניגוד למהגרים לא-יהודים מוקדמים כמו אברהרד הופ ווילהלם מאייר. חוקר אחד כתב כי במקרה של פלסנר "דאגה ביחס להיעדר אזרחות גרמנית היה מסווה ליחס אנטישמי".

ב-1939 הוא הפך לפרופסור באוניברסיטת מוסקבה. הוא גם מילא תפקיד במכון המתמטי של האקדמיה למדעים של ברית המועצות. ב-1949 הוא פוטר משני התפקידים במהלך המאבק נגד קוסמופוליטיות.

חוקרים רואים בפלסנר מייסד אסכולת מוסקבה של ניתוח פונקציונלי. בשנות חייו האחרונות התמודד עם בעיות כלכליות ובריאותיות. הוא נפטר ב-18 באפריל 1961 במוסקבה.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מתמטיקאים יהודים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:מתמטיקאים סובייטים
קטגוריה:יהודים סובייטים
קטגוריה:מהגרים מגרמניה לברית המועצות
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1900
קטגוריה:נפטרים ב-1961
מיכאיל קוזלוב

**מיכאיל פדרוביץ' קוזלב** (בבלארוסית: **Міхаіл Фёдаравіч Казлоў**, נולד ב-1 בינואר 1946) הוא גנרל בלארוסי בדימוס, אשר כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 1996–2001.

## ביוגרפיה
קוזלב נולד ב-1 בינואר 1946 למשפחת איכרים. לאחר שסיים את לימודיו, הוא עבד כנהג טרקטור בקומסומול במשך שנתיים. ב-1965 הוא התגייס לצבא האדום. הוא למד בבית הספר לפיקוד שריון, וסיים את לימודיו ב-1970. לאחר מכן למד באקדמיה לכוחות השריון עד 1977. בין השנים 1979–1981, השתתף בלחימה באפגניסטן. בין השנים 1988–1992 הוצב בגרמניה המזרחית.

לאחר פירוק ברית המועצות, קוזלב חזר למולדתו, בלארוס, ומונה למפקד ארמיית הטנקים ה-7. ב-1996 הוא מונה לראש המטה הכללי הבלארוסי. הוא כיהן בתפקיד עד 2001.

## קישורים חיצוניים

* מיכאיל קוזלב באתר הספרייה הלאומית של בלארוס

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים בלארוסים
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:מלחמת אפגניסטן (ברית המועצות): אישים
קטגוריה:מעוטרי הכוכב האדום
קטגוריה:שריונאים סובייטים
קטגוריה:ילידי 1946
סרגיי גורוליוב

**סרגיי פטרוביץ' גורוליוב** (בבלארוסית: **Сяргей Пятровіч Гурулёў**, נולד ב-21 בפברואר 1953) הוא גנרל בלארוסי בדימוס, אשר כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 2001–2009.

## ביוגרפיה
גורוליוב נולד ב-21 בפברואר 1953 במחוז צ'יטה. ב-1974 הוא התגייס לצבא האדום, ולמד בבית הספר לפיקוד טנקים. הוא שירת כמפקד יחידות טנקים בעבר הבאיקל ובגרמניה המזרחית. ב-1986 הוא סיים את לימודיו באקדמיית השריון. לאחר פירוק ברית המועצות, הוא עבר להתגורר בבלארוס והחל לשרת בצבא הבלארוסי. ב-1997 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי. ביולי 2000 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-28. בפברואר 2001 הוא מונה לראש המטה הכללי הבלארוסי, וכיהן בתפקיד עד 2009. ב-4 בדצמבר 2009 הוא מונה ליושב ראש הוועדה הצבאית-תעשייתית. הוא כיהן בתפקיד עד 20 ביוני 2017.

## קישורים חיצוניים

* סרגיי גורוליוב באתר הספרייה הלאומית של בלארוס

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים בלארוסים
קטגוריה:אנשי צבא סובייטים
קטגוריה:שריונאים סובייטים
קטגוריה:מעוטרי הכוכב האדום
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:ילידי 1953
בדאוויה

ממוזער|חגיגת יום הולדתו של אחמד אל-בדאווי בעיר טנטא, במצרים
**מסדר הבָּדָוִויָּה** (בערבית: **الطريقة البدوية**) הוא מסדר סוּפי שנוסד במאה השלוש-עשרה במצרים על ידי אחמד אל-בדאווי (בערבית: ) המכונה אל-בדאווי (1199–1276). המסדר היה פופולרי במצרים בתקופה הממלוכית והעות'מאנית, והסולטאנים מימנו את תחזוקת קברו של שייח' אחמד אל-בדאווי בעיר טנטא שבדלתת הנילוס ואת החגיגות לזכרו. במהלך התקופה העות'מאנית המסדר התפשט גם לטורקיה ובמיוחד באיסטנבול, אך במשך השנים התמעטו החסידים והמסדר דעך שם. 

כיום, לא מוכרת הדוקטרינה של מסדר הבדאוויה, למעט העובדה שהוא נחשב סוּפי קדוש ויום הולדתו נחגג מדי שנה בעיר טנטא. אלפי חסידים ממצרים, מצפון אפריקה ואירו-אסיה, מגיעים אל העיר, מתגוררים באוהלים, ברחובות שסביב המסגד שבו הוא קבור, משננים יחד פרקי קוראן ומקשיבים לדרשות של חוקרים ממסגד אל-אזהר, בתקווה להיות מבורכים. אל-בדאווי נחשב קדוש שמסוגל להביא ברכה לאנושות כולה, אך מאמינים שהוא יכול גם לסייע בהקלת כאבי לידה, באיתור נעדרים, ובמעבר בחינות בבית הספר. תושבי העיר מקבלים את פני החוגגים בממתקים ובמטעמים מיוחדים.

## המסדרים שהסתעפו מאל-בדאוויה
* **א-שנאוויה** (الشناوية). השייח': חסן מוחמד א-שנאווי (محمد الشناوي), שהוא השייח' של השייח'ים של המסדרים הסוּפיים במצרים ולשעבר ראש המועצה הסוּפית העליונה.
* **אל-מראזקה** (المرازقة). השייח': עיסאם א-דין אחמד שמס א-דין (عصام الدين أحمد شمس الدين).
* **א-שועייביה** (الشعيبية). השייח': מוחמד מוחמד א-שועייבי (محمد محمد الشعيبي)
* **א-זאהדיה** (الزاهدية). השייח': חסן א-סייד חסן יוסף (حسن السيد حسن يوسف)
* **אל-ג'והריה** (الجوهرية). השיח': אל-חוסיין אבו אל-חסן אל-ג'והרי (الحسين أبو الحسن الجوهري)
* **אל-פרע'ליה** (الفرغلية). השייח': אחמד סברי אל-פרע'לי ( أحمد صبري الفرغلي)
* **אל-אימבאביה** (الإمبابية).השייח': האני מוחמד עלי סלמאן (هاني محمد علي سلمان)
* **אל-ביומיה** (البيومية). השייח': אחמד חאמד פד'ל (أحمد حامد فضل)
* **א-סטוחיה** (السطوحية). השייח': עלי זאין אל-עאבדין א-סטוחי (علي زين العابدين السطوحي)
* **אל-חמודיה** (الحمودية). השייח': איבראהים מוחמד אל-מע'רבי (إبراهيم محمد المغربي)
* **א-תסקיאניה** (التسقيانية). השייח: אחמד איבראהים א-תסקיאני. ( أحمد إبراهيم التسقياني)
* **אל-כנאסיה** (الكناسية). השייח': אחמד סלאמה נויתו (احمد سلامة نويتو)
* **אל-מנאיפה** (المنايفة). השייח: עלי א-דין עבדאללה אל-מנופי (علي الدين عبد الله المنوفي)
* **אל-ג'עפריה** (الجعفرية). השייח': עבד אל-ע'ני סאלח אל-ג'עפרי (عبد الغني صالح الجعفري)
* **אל-ג'ריריה** (الجريرية). השייח': עבדאללה ח'ויטר ג'ריר (عبد الله خويطر جرير)
* **אל-חלביה** (الحلبية)
* **א-סלאמיה** (السلامية). השייח': ד"ר חוסיין עבד אל-מג'יד חוסיין אבו אל-עלא (الدكتور حسين عبد المجيد حسين أبو العلا)
* **אל-כנאניה** (الكنانية)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סופיות
קטגוריה:אסלאם סוני
פיליפ שאולוב

**פיליפ שאולוב** (נולד ב-10 בפברואר 1999) הוא שחקן ישראלי.

## ראשית חייו
שאולוב נולד וגדל בשדרות, כבן יחיד להורים עולים מברית המועצות. הוריו התגרשו כשהיה בן שנה והוא גדל בעיקר עם אמו.

בצעירותו שיחק כדורסל וכדורגל במועצה אזורית שער הנגב. למד במגמת תיאטרון בתיכון שער הנגב, ב-2016 השתתף בסרט הגמר של המגמה "בדרך צפונה".

בגיל 21 למד קורס משחק ב"טכניקה-משחק מול מצלמה" של ניב רז ואולי שטרנברג.

## קריירה
בתור ילד בן 9 הצטלם לסרט הקצר "מסע'" של דורון עופר. בנוסף גילם תפקיד אורח בפרק של "החברים של נאור".

ב-2022 הוא קיבל את התפקיד הגדול הראשון שלו כשחקן בסדרת הנעורים "שומקום" דרמת נוער מוזיקלית של אורי גרוס ויואב צפיר. בסדרה הוא גילם את ולאדי ברטונוב, ילד אומנה המגדל את אחותו הקטנה יחד עם נערים נוספים. עוד ב-2022 שיחק בסדרה "בת השוטר" בתור ערן.

בשנת 2023 השתתף בסדרה "סובייצקה" ששודרה בכאן 11 בתור אלכס סטלינסקי, סטודנט בנבחרת המתמטיקה של ענת (סוזנה פפיאן). בנוסף באותה שנה שיחק בסדרה "משמר הגבול" ששודרה ב-HOT ובנטפליקס, בנוסף שאולוב השתתף בוידאו קליפ של אלה לי להב "רציתי שתעוף". החל מ-2023 הוא משחק בסדרת המדע בדיוני הישראלית לנוער "דרימארס" ששודרה בערוץ זום בתור מקס, מהנדס הלוויינים של המשלחת הסובל מהתקפי חרדה.

ב-2024 שיחק בסדרה "אף אחד לא עוזב את פאלו אלטו" של קשת 12 בתור לב דוידוביץ', מדריך במעבדה לאנטומיהוכן בעונה הרביעית של "לבד בבית" המשודרת בכאן חינוכית בתפקיד יורן קפלינסקי, החבר של מיקה (נטע רוט). עוד באותה שנה שיחק בסדרה "אינדל" בתפקיד אנטון.

ב-2025 שיחק בסדרה "מגרש הרוסים" של כאן 11 בתפקיד שוטר בשם דוד קליינמן. באותה השנה שיחק גם בסדרה "קווסט" של הוט בתפקיד זוג אחים תאומים ששמם גורי ולירז. גורי הוא גיימר שמתחרה בתחרות הגיימרים של מיינדנס (mindness), ולירז הוא אחיו התאום שמצטרף למסעו.

## חיים אישיים
בין 2022 ל-2024 היה בזוגיות עם הזמרת אלה לי להב אותה הכיר על סט הסדרה "שומקום".

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## פרסים והוקרה

* ב-2022 היה מועמד ל"פריצת השנה במשחק" בטקס פרסי נבחרי השנה של פרוגי.
* ב-2023 נבחר ל"פריצת השנה במשחק" על ידי עורכי פרוגי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:שדרות: אישים
קטגוריה:בוגרי בית חינוך שער הנגב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1999
פיוטר טיחונובסקי

**פיוטר מיקולאביץ' טיחונובסקי** (בבלארוסית: **Пётр Мікалаевіч Ціханоўскі**, נולד ב-8 ביולי 1958) הוא גנרל בלארוסי בדימוס, אשר כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 2009–2014.

## ביוגרפיה
טיחונובסקי נולד ב-8 ביולי 1958 בכפר סידרובקה שבמחוז מוהילב. למד בבית הספר הצבאי קירוב, וב-1980 החל לשרת בצבא האדום. ב-1991 סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית "פרונזה". לאחר פירוק ברית המועצות, עבר להתגורר במולדתו, בלארוס, והתגייס לצבא הבלארוסי. פיוטר מונה לראש קבוצת התכנון של המחלקה המבצעית של המטה הכללי הבלארוסי. ב-1999 סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי, ומונה לסגן ראש המחלקה המבצעית במטה הכללי.

בדצמבר 2009 מונה לראש המטה הכללי הבלארוסי, וכיהן בתפקיד עד 11 בינואר 2014, אז נאלץ לפרוש מכיוון שהגיע למגבלת הגיל. לאחר פרישתו, שימש במשך כשנה כיועץ למטה הכללי הבלארוסי. בפברואר 2018 מונה לסגן המזכיר הכללי של חבר המדינות.

## קישורים חיצוניים

* פיוטר טיחונובסקי באתר הספרייה הלאומית של בלארוס

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים בלארוסים
קטגוריה:אנשי צבא סובייטים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:ילידי 1958
דרייסיקאקר

טקסט=מבט על דרייסיקאקר.|ממוזער|מבט על דרייסיקאקר.
**דרייסיקאקר** (בגרמנית: **Dreißigacker**) היא עיירה בדוכסות סקסוניה-מיינינגן שבמדינת תורינגיה שבגרמניה. העיירה ממוקמת קילומטר מערבית למיינינגן, שמהווה המרכז הכלכלי והתרבותי של דרום מדינת תורינגיה.

## היסטוריה
דרייסיקאקר מוזכרת לראשונה במסמך מ-22 באוגוסט 1311 אותו כתב ברתולד השביעי, רוזן הנברג-שלאוזינגן, ונקראת בשם **דריזיצ'אצ'ר** (Drizichaccher).

בין השנים 1611 ועד 1658 התרחש בעיירה ציד מכשפות, במהלכו הגיעו ארבע נשים וגבר למשפט. אנה גרמן בת ה-80 הוצאה להורג על המוקד בשנת 1611; התוצאה של ארבעת המשפטים האחרים אינה ידועה.

בשנת 1641, במהלך מלחמת שלושים השנים, חיילים אימפריאליים הרסו את המקום בהצתת האש.

ב-1710, הדוכס ארנסט לודוויג הראשון בנה בדרייסיקאקר בקתת ציד שבה שכנה מכללת היערות הראשונה של תורינגיה, האקדמיה ליערות דרייסיקאקר, מ-1801 עד 1843.

בשנת 2020, התגוררו בעיירה מעל ל-1400 תושבים.

## הקהילה היהודית
המשפחות היהודיות הראשונות עברו לדרייסיקאקר ככל הנראה באמצע המאה ה-17. והתקיימה קהילה יהודית במאות ה-18 וה-19. בשנת 1833 היו בה 56 חברים. ב-1856 קיבלו היהודים שחיו בדוכסות סקסוניה שוויון אזרחי. כתוצאה מכך עברו כמעט כל המשפחות היהודיות לעיר השכנה, מייניגן. לקהילה היהודית היה חיידר, בית כנסת (שהוקמו בסביבות 1820), מקווה ובית קברות, החיידר ובית הכנסת נהרסו כליל בשריפה גדולה שהייתה בעיר ב-13 במאי 1867, בה נהרסו חלקים נרחבים בעיירה. החיידר ובית הכנסת היהודי לא נבנו מחדש, בעיקר כי בשלב זה כבר עזבו רוב המשפחות היהודיות את העיירה, ברובה למייניגן הסמוכה.
טקסט=בית הקברות היהודי בדרייסיקאקר.|ממוזער|בית הקברות היהודי בדרייסיקאקר.

### בית הקברות היהודי
במהלך המאה ה-17, הקימה הקהילה את בית הקברות היהודי (גר'). המצבה העתיקה ביותר היא משנת 1665. בית הקברות מחולק לשני אזורים, בחלקו העתיק קיימות עדיין 24 מצבות, רובן מהמאה ה-18, ובחלקו החדש, ישנן 28 מצבות בשתי שורות קברים. המצבה האחרונה בבית הקברות היא משנת 1880, בשנת 1932 חולל בית הקברות.

### חברי קהילה מפורסמים
* משה זקס (1800-1870), ב-1830 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, נחשב לראשון העולים מגרמניה במאה ה-19. שד"ר ועסקן, ממקימי כולל הו"ד.
* ד"ר גוסטב סטרופ (1851-1918), חבר המועצה המסחרית החסידית, נחשב לאיש העשיר ביותר בתורינגיה לפני מלחמת העולם הראשונה; בנוסף לפעילויות הקהילתיות הרבות שלו, הוא הקים קרנות נחשבות במיינינגן, וקיבל הערכה ופרסים רבים במהלך חייו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תורינגיה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בגרמניה