רחל עזריה

**רחל עזריה** (נולדה ב-21 בדצמבר 1977) היא אשת ציבור ישראלית אשר עומדת בראש המיזם העוגן למשפחות המילואים. בעברה הייתה חברת הכנסת מטעם סיעת "כולנו", כסגנית רה"ע ירושלים וכחברת מועצת העיר ירושלים מטעם סיעת "ירושלמים". מחברת הספר המדריכה למהפכה, ובעלת הפודקסט "פרשת דרכים".

## ביוגרפיה
עזריה נולדה בירושלים לישראל עזריה, יליד תוניסיה, ולשרון לבית פרידמן, ילידת ארצות הברית. סבה הוא פרופ׳ ג'רלד פרידמן , גאולוג, ממיסדי הסדימנטולוגיה, ואבי תגליות הגז בים התיכון. גדלה במושב בית גמליאל, התחנכה בחינוך הממלכתי דתי ובבני עקיבא. שירתה בצה"ל כמורה חיילת בחברה להגנת הטבע (בית ספר שדה עפרה).

סיימה בהצטיינות לימודי תואר ראשון בפסיכולוגיה ותואר שני מחקרי ביישוב סכסוכים באוניברסיטה העברית. בשנים 2009–2010 הייתה עמיתה בבית הספר למנהיגות חינוכית, שבמכון מנדל למנהיגות. בשנת 1999 זכתה במקום הרביעי באליפות אירופה בדיבייטינג לאוניברסיטאות בדירוג ESL.

### תחילת דרכה במגזר הציבורי
עזריה החלה את פעילותה הציבורית בגיל 22 כשהייתה סטודנטית באוניברסיטה העברית, בארגון מגמה ירוקה, בה הייתה פעילה מתנדבת החל משנת 1999, במשך כעשור וכיהנה בתחילה כפעילה בלובי הסביבתי חברתי, ובקמפיינים סביבתיים ובהמשך, כרכזת ת"א הסטודנטים, חברת צוות ההנהלה וחברה בוועד המנהל.

בשנים 2004–2007, הייתה המנכ"לית של הארגון "מבוי סתום" המסייע למסורבות גט בהתמודדות עם בתי הדין הרבניים, בהליכי גירושין מגבר סרבן גט, והובילה מאבק ציבורי פוליטי וחברתי לטובת פתרון בעיית סרבנות הגט.

יזמה ומייסדת שותפה של פורום רשות הרבים לארגוני התחדשות יהודית בירושלים.

עזריה הייתה שותפה ומובילה במספר רב של קמפיינים למען שינוי חברתי, ביניהם הרכבת המהירה לירושלים מאבק נגד הדרת נשים, פעילות למען משפחות צעירות, התגייסות לסיוע למשפחות אנשי מילואים, מאבק עובדות הצהרונים ועוד.

### פעילות בעיריית ירושלים
בבחירות המוניציפליות של שנת 2008, נבחרה עזריה למועצת עיריית ירושלים, עת עמדה בראש רשימה משותפת של סיעת "ירושלמים" וסיעת "התעוררות בירושלים, שייצגה קהל מצביעים צעיר ממגזרים שונים, סטודנטים ומשפחות צעירות. הרשימה קיבלה שני מושבים (מתוך 31) במועצת העיר עם 16,692 קולות.

עם תחילת הקדנציה, הצטרפה סיעת "ירושלמים" לקואליציה ועזריה ביקשה וקיבלה את תיק הגיל הרך, תפקיד שאותו יזמה, והוקם על ידי ועבור עזריה עצמה) ואת תיק המינהלים הקהילתיים.

### פעילות למען משפחות צעירות והגיל הרך
* עזריה יזמה את תוכנית החודש ה-11 להארכת שנת הלימודים בגני הילדים בירושלים, תוכנית ראשונה מסוגה בישראל. שהיוותה את ההשראה לתוכנית בית ספר של החופש הגדול שמשרד החינוך יזם בהמשך.
* במחאה החברתית של קיץ 2011, הייתה עזריה אחת ממנהיגות המאהל הירושלמי, וממובילות צעדת העגלות, שדרשו תנאים טובים יותר לגידול ילדים.עם הקמתה של ועדת טרכטנברג, הוזמנה עזריה להופיע בפני הוועדה כדי להציג בפניה את התוכניות שהגתה לחינוך חינם וסבסוד צהרונים.ועדת טרכטנברג אימצה את המתווה שבנתה בירושלים לרמה הארצית, וממשלת ישראל התחילה ליישם זאת בשנת הלימודים תשע"ג.
* יוזמת מהלך לשכר הוגן לעובדות הצהרונים. בינואר 2013, כשרפורמת הצהרונים עמדה להיות מיושמת בירושלים, התגלתה הרעת תנאים משמעותית בתנאי הגננות והסייעות. עזריה הובילה מחאה משותפת להורים ולעובדות, יחד עם כח לעובדים, שכללה שביתה בצהרונים ולבסוף מנעה את הרעת התנאים לעובדים, במקביל להוזלה של מחיר הצהרונים.
* עזריה הובילה מהלך למזון בריא בצהרונים בירושלים. את המהלך החלה בהיותה חברת מועצה, והוא הסתיים כשכיהנה כסגנית רה״ע.
* יחד עם ארגון הורים עובדים לשינוי, עזריה פעלה להתאמת מספר ימי החופשה של הורים וילדים.

### המאבק נגד הדרת נשים
* בעת הקמפיין לבחירות המוניציפליות ב-2008, ביקשה סיעת "ירושלמים" לפרסם שלטים על גבי אוטובוסים של אגד ברחבי העיר. "כנען מדיה בתנועה בע"מ", זכיינית הפרסום על האוטובוסים, סירבה לפרסום המודעה כיוון שתמונתה של עזריה הייתה אמורה להתנוסס עליה, כשטענתה שתמונות נשים על גבי אוטובוסים אסורה בירושלים. בעקבות סירובה של כנען מדיה, עתרה עזריה לבג"ץ שהורה לפרסם את המודעה המכילה את תמונתה על גבי האוטובוסים.
* בעקבות אותו מקרה, עזריה הובילה קמפיין ציבורי נגד הפרדה בישיבה באוטובוס. דבר שהוביל להצטרפות של תנועתה כידידת בית המשפט בבג"ץ נגד קוי ההפרדה שבהם נשים ישובות מאחורה באוטובוס, וכן את המאבק הציבורי הנלווה לבג"ץ נעמי רגן נגד קווי ההפרדה.
* טביעת הביטוי "הדרת נשים במרחב הציבורי", בכדי להמשיג את התופעה שכללה מספר תופעות שהתרחשו במקביל: סירוב לפרסם תמונות נשים במרחב הציבורי, דרישה שנשים ישבו מאחור באוטובוסים, והעלמה של נשים מהמרחב הציבורי.
* באוקטובר 2010, במהלך חג הסוכות, הגישה עזריה עתירה לבג"ץ נגד משטרת ישראל נגד ההפרדה המגדרית בשל אי-אכיפת החוק שאסר על הפרדה מגדרית במדרכות.
* ההפרדה התקיימה באזורים חרדים במרכז העיר ירושלים במהלך החג. בעקבות העתירה הודיעה המשטרה שתפעל לביטול ההפרדה המגדרית, ובאמת כוח המשטרה הצהירה כי "מקובל על המדינה כי במרחב ציבורי מובהק כגון רחובות עיר, קיים איסור על הפרדה על רקע מגדרי".לאחר שהתחייבות זו לא יושמה, הגישה עזריה עתירה נוספת באוקטובר 2011 וגם בדיון זה התחייבה המשטרה למנוע הקמת גדרות להפרדה מגדרית.בעקבות העתירה פיטר ראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, את עזריה מהקואליציה. הפיטורים הובילו לסערה תקשורתית והעלאת נושא הדרת נשים לראש סדר היום הציבורי.
* בעקבות הסערה הציבורית התערבה הילרי קלינטון שהייתה מזכירת המדינה בזמנו, וסייעה למאבק בהדרת נשים, ובתוצאה מכך נכתבה החלטת ממשלה שאוסרת הדרת נשים בישראל. בעקבות התערבותה של קלינטון, נפגשו בהמשך עזריה וקלינטון לפגישה אישית בה הן דנו בנושא הנ"ל, וכן על תמיכתה של קלינטון במאבק.
* בהמשך, התנועה הירושלמית, תנועת האחות האזרחית של סיעת ירושלמים בראשותה של עזריה, עתרה לבג"ץ מספר פעמים נוספות כדי להשלים את המהלך שמאפשר פרסום תמונות נשים בירושלים.

### פעילות בנושא יחסי דת ומדינה
* עזריה יזמה יחד עם שותפים, מערך כשרות אלטרנטיבי בשם השגחה פרטית, שלימים הפך להיות מערך הכשרות של רבני צהר.
* עזריה הובילה מהלך שהצליח לטובת זכויותין של נשים לטבול במקווה ללא בלנית, מהלך שנעשה בשיתוף פעולה עם עמותת עיתים, קולך, עבודה שבגוף, וגורמים נוספים.
* עזריה הובילה יחד עם התנועה הירושלמית את המהלך לפתיחת המתנ"סים בשבת לטובת פעילות למשפחות צעירות, מהלך שנעשה ברוח אמנת גביזון מדן.
בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013 עמדה עזריה בראש סיעת "ירושלמים" שזכתה בשני מושבים במועצת העיר יחד עם תמיר ניר. "ירושלמים" הצטרפה לקואליציה העירונית, במסגרתה מונתה עזריה לסגנית ראש העיר, משנה לתיק החינוך, ומחזיקת תיק מעמד האישה.

עזריה הייתה לאישה הראשונה שעומדת בראש סיעה עצמאית בירושלים, ומקבלת מספיק קולות בכדי להתמנות לסגנית רה״ע. במסגרת תפקידה כסגנית ראש עיריית ירושלים, יזמה עזריה מספר מהלכים:

עזריה הכניסה למערכת החינוך היסודי בעיר את תוכנית 'היתרון הירושלמי', שמחזק את הקשר בין ילדי ירושלים למוסדות התרבות בעיר באמצעות מספר ביקורים של הכיתה באותו מוסד תרבות באותה שנה (מוזיאון ישראל, גן החיות התנ"כי, , ועוד) כאשר בכל שכבת גיל הילדים נקשרים למוסד תרבות אחר בעיר.

בזמן כהונתה בתפקיד, הובילה עזריה מעבר של ארוחות גני הילדים בעיר לתפריט בריא. במסגרת השינוי, הוצאו מתפריטי ארוחות הילדים בשר מעובד, וצומצמו כמויות המלח, השמן, והסוכר בארוחות הילדים.

עם פרוץ מבצע צוק איתן, יזמה הקמת מוקד סיוע למשפחות במילואים שפעל מתוך לשכתה. בכדי לסייע למשפחות בהן האבא או האמא מגויסים, ועולה צורך בעזרה באתגרי היומיום ותחזוקת פעילות הבית והילדים. המהלך אורגן על ידי צוות של מנהלות מתנדבות. כשעד סוף המבצע, הסתייעו ביוזמה מאות משפחות של מילואימניקים.

עזריה מינתה מומחית להיא-סטוריה לוועדה לבחירת שמות רחובות, כדי להגדיל את שיעור הרחובות על שמות נשים בירושלים.

### פעילות כחברת כנסת

ב-6 בינואר 2015 הודיעה יחד עם משה כחלון על הצטרפותה למפלגת כולנו,הוצבה במקום החמישי ברשימה ונבחרה מטעמה לכנסת העשרים.

במהלך כהונתה עזריה הובילה מספר חוקים משמעותיים:
* חוק ימי חופשה - הצעת החוק שביקשה להעלות את מינימום ימי החופשה לכל עובד במשק מ-10 ימים ל-12 ימים. לאחר קמפיין ציבורי נרחב ומהלך פוליטי, החוק עבר את כל שלבי החקיקה ואושר סופית בפברואר 2016, תוך השפעה על מעל 1.5 מיליון עובדים במשק. הצעה זו הייתה הפעם הראשונה מקום המדינה שמספר ימי החופשה של עובדים בישראל עלה בחוק.
* 'חוק הורות שוויונית', שמאפשרת להורים לחלוק את הזכות לצאת שעה מוקדם ממקום העבודה במשך ארבעה חודשים, מיום חזרת האם מתקופת לידה. באותו החוק, שונה שמה של שעת הנקה לשעת הורות. וגם שמה של חופשת הלידה, החוק אושר בכנסת בחודש יולי 2016.
* ׳חוק ימי מחלת ילד׳, המאפשר להורים לחלוק ביניהם את ימי המחלה של ילד מבלי להפסיד ימי חופש נוספים. על פי החוק שעאושר באוגוסט 2016, ימי המחלה של ההורים ייספרו יחד, כך שמהיום השני יקבלו תשלום על חצי יום ומהיום הרביעי תשלום מלא – זאת לעומת המצב הקודם, בו כל יום מחלה שלוקח אחד ההורים נספר בנפרד.
* ׳חוק מזון בריא בצהרונים׳ על פי החוק נקבע סטנדרט של מזון בריא שמוגש בצהרונים, שכולל כמות ירקות ופירות, איכות הבשר, והחלבון, והגבלת כמות סוכר, מלח ושמן. כמו בן נבנה מערך פיקוח על המזון המוגש. בהצעת חוק זו יצרה עזריה שיתוף פעולה בין שבעה משרדי ממשלה שונים כדי לאפשר את המהלך. החוק עבר בנובמר 2016, ובזכותו מאות אלפי ילדים מדי שנה זוכים לארוחה יומית בריאה. חוק זה היה המשך של המהלך שהובילה עזריה בהיותה סגנית רה"ע ירושלים, בשיתוף פעולה עם משרד החינוך, לטובת מזון בריא בצהרונים בירושלים.
בינואר 2017 מונתה עזריה ליו"ר ועדת הרפורמות והובילה חקיקה של מספר חוקים, כגון:
* חוק דייר קשיש, המעניק הטבות לדיירים מעל גיל 70 במתחמי פינוי בינוי והתחדשות עירונית. ההטבות כוללות הן פטור ממסים, והן אפשרות לקבלת שתי דירות במקום אחת, קבלת ערך הדירה מהיזם, זאת מבלי שיידרש לשלם מיסוי עודף. ועוד. בכך השתחררו מתחי פינוי בינוי רבים ברחבי הארץ, והתאפשרה בניה משמעותית בתוך הקהילה.
* חוק שירותי תשלום - חוק המאפשר לשלם עם הסלולרי בבתי עסק ברחבי הארץ. הצעת חוק זאת עברה למרות התנגדויות, וניסיונות להעמיס עלויות על המשתמשים בשירות זה, ניסיונות אותם הדפה עזריה בוועדה בראשותה. החוק עבר בימים האחרונים של הכנסת ה־20, ועברה בקריאה שנייה ושלישית בלילה האחרון של הכנסת
* חוק ניוד חשבונות בנק: חוק במאפשר מעבר מהיר ויעיל בין בנקים, כדי לפתוח את השוק לתחרות. הצעת החוק אושרה ביוני 2018, ונכנסה לתוקף ב-2021.

עזריה, שנחשבת לסמן ליברלי בציונות הדתית בכלל ובקואליציה בפרט, בלטה בכנסת העשרים במאבקיה מול חקיקה דתית.
* פעלה כדי לעצור את חוק הכשרות של ש"ס שלטענתה היה פוגע בכל אדם מסורתי או דתי שרוצה לשמור על כשרות ללא תעודת הרבנות הראשית.
* לאחר משא ומתן פנים קואליציוני, עצרה את חקיקת חוק השבת של ח"כ מיקי זוהר שפעל לסגור את כל החנויות בשבת, ולפתוח מנגנון דיווח אודות עסקים הפתוחים בשבת והחמרת הקנס בנושא. עזריה הציגה הוכחות, שהחוק פוגע בסטטוס קוו, ועבדה במהלכים פוליטיים שסללו את עצירתו.
* עצרה את חקיקת חוק המקוואות של ח"כ משה גפני בטענה שהחוק יפגע במסורות טבילה של נשים מסורתיות ודתיות, שהרבנות הראשית לא מעוניינת לאשר. התנגדויות אלו הובילו לעימותים קואליציוניים רבים, ולבלימת החוקים

### תפקידים בכנסת
עזריה שימשה יושבת ראש ועדת הרפורמות של הכנסת לאחר מינויו של אלי כהן לשר הכלכלה והתעשייה, חברה בוועדת הכספים, ועדת הפנים והגנת הסביבה, וועדת האתיקה של הכנסת. היא שימשה גם כיושבת ראש-משותפת ל"שדולה ליהדות ישראלית", יחד עם ח"כ אלעזר שטרן, יו"ר משותפת ל"שדולה הסביבתית-חברתית", יחד עם ח"כ דב חנין וח"כ תמר זנדברג, יו"ר "שדולת המשפחות הצעירות" ויו"ר משותפת עם חברי הכנסת איתן כבל וישראל אייכלר ב"שדולה לאורח חיים בריא".

בשנת 2017, נבחרה על ידי העיתון דה מרקר לאחת מ-"100 המשפיעים בישראל".

בשנת 2016, נבחרה לרשימת 40 הצעירים המבטיחים עד גיל 40 של גלובס

באותה השנה, לאחר ששמונה גברים ואף לא אישה אחת, הגישו מועמדות בבחירות לראשות העיר ירושלים, עזריה התמודדה לראשות העיר כאישה יחידה. אך לאחר שכל תמונותיה נתלשו מהאוטובוסים, מה שפגע בקמפיין הבחירות באופן קיצוני, פרשה מהמירוץ.

בנובמבר 2018 הפרה את המשמעת הקואליציונית והצביעה בעד הצעת חוק להתרת תחבורה ציבורית בשבת.

### לאחר כהונתה בכנסת
בספטמבר2020, יצא לאור ספרה הראשון "המדריכה למהפכה", ספר ראשון מסוגו בישראל המסביר כיצד פעילים חברתיים יכולים להוביל שינוי חברתי במדינת ישראל, הספר זכה להצלחה, ונמכר באלפי עותקים, ואף נלמד באוניברסיטאות ומכללות בישראל.

במאי 2020, עזריה מונתה ליו"ר חיים וסביבה, ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל, וכיהנה בתפקידה זה עד שנת 2023.

שנת 2021, מונתה עזריה לחברות בחבר הנאמנים של האוניברסיטה העברית.

במהלך השנים 2020 - 2022, הובילה שתי קבוצות חשיבה לפיתוח רעיוני של החיבור בין יהדות לדמוקרטיה, האחד במרכז מורשת בגין, והשני בפרויקט Z3 בפאלו אלטו. בין משתתפי התכנית היו: נתן שרנסקי, יולי תמיר, שופט בימ"ש העליון בדימוס אליקים רובינשטיין, אנדרס ספוקוייני, ברט סטיבנס, גל גבאי ועוד. מתוך פעילות זו, נולד הפודקאסט "פרשת דרכים".

החל מ-2023 מגישה את הפודקאסט "פרשת דרכים", על פרשת השבוע, מבית All•in

בפודקסט משוחחת עזריה עם מגוון דמויות על פרשת שבוע במבט עכשווי. בין היתר התארחו בפודקסט: חיים באר, נורית גפן, גיא הוכמן, ד"ר ליאת יקיר, קובי אוז ועוד.

עזריה הייתה מנכ"לית של תנועת דרכנו למספר חודשים עד שעזבה, והובילה את קמפיין ״בג"ץ הוא השכפ"ץ של הלוחמים והלוחמות שלנו״.

בשבעה לאוקטובר 2023, יזמה את הקמת "העוגן למשפחות המילואים", בו היא מכהנת כמנכ"לית מרגע הקמתו. זהו מערך התנדבותי המבוסס על פעילות דומה שהקימה בירושלים בהיותה סגנית ראש העיר. העוגן למשפחות המילואים מסייע כעת למעל 35,000 משפחות בכ-800 יישובים ברחבי הארץ בהן בן או בת הזוג התגייסו למילואים בכדי לסייע בתחזוקת הבית והילדים באמצעות רשת של 20,000 מתנדבים, ובשיתוף פעולה עם גורמים מגוונים: צה"ל, משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, חברות עסקיות, חברה אזרחית, פילנתרופיה ועוד. על פעילותה זאת זכתה בפרס מיקס פיקס דה יוניברס: והארגון זכה באות הנשיא להתנדבות.

## חיים אישיים
תושבת שכונת קטמונים בירושלים. נשואה לד"ר אלישיב פרנקל, חוקר ומורה לתלמוד, שעשה הסבה לסיעוד, וכיום אח בטיפול נמרץ ילדים בבי"ח הדסה עין כרם. אמא לארבעה ילדים. אלישיב הוא בנו של פרופ׳ יונה פרנקל, ואחיינם הוא הרב ישי אנגלמן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בית גמליאל: אישים
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם כולנו
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:מתמודדים בבחירות לרשויות המקומיות בישראל
קטגוריה:סגל בית ספר שדה עפרה
קטגוריה:סגני ראש עיריית ירושלים
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:ציונות דתית: חברות כנסת
קטגוריה:ציונות דתית: חברי כנסת
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977