open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סלבה אוקראיני

ממוזער|שמאל|מפגינה מניפה שלט שעליו דגל אוקראינה עם הברכה "סלבה אוקראיני" במהלך הפגנה נגד הפלישה הרוסית לאוקראינה בניו יורק, ב-27 בפברואר 2022
**סְלָבָה אוקראיני!** (באוקראינית: **Слава Україні**; מילולית: "תהילה לאוקראינה!", במשמעות קרובה ל"תחי אוקראינה!") הוא ביטוי לאומי אוקראיני הידוע כסמל למאבק לעצמאות ובהמשך לריבונות אוקראינית, ומ-2018 הוא גם הברכה הרשמית בעת הצדעה בצבא אוקראינה. נהוג לענות על ברכה זו בברכת "**הֶרוֹיָם סְלָבָה!**" (באוקראינית: **Героям слава!**; בעברית: **לגיבורים תהילה!**).

מקורותיו של הביטוי "סלבה אוקראיני" לא ברורים, אך נראה שהשימוש הראשון בו נעשה בתחילת המאה ה-20, כשהוא נעשה פופולרי בקרב אוקראינים בזמן מלחמת העצמאות של אוקראינה בין 1917 ל־1921. השימוש ב"סלבה אוקראיני" נמשך בקרב קבוצות לאומיות אוקראיניות במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20, וכן על ידי פליטים אוקראינים בגוש המערבי במהלך המלחמה הקרה, אף שבברית המועצות (ששלטה באוקראינה) נאסר השימוש בברכה זו.

במהלך התפרקות ברית המועצות ב-1991 וב-1992 חזר "סלבה אוקראיני" לשימוש נפוץ בקרב המאבק האוקראיני לעצמאות, והשימוש בו המשיך במהלך הפגנות האופוזיציה האוקראינית ב-2013 וב-2014 (כחלק מהסכסוך האוקראיני-רוסי) ושוב במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

## היסטוריה
### מקורות
השימוש הראשון בברכה "סלבה אוקראיני!" מיוחס לתקופתו של טאראס שבצ'נקו בשירו מ-1860 "לאוסנוביאננקו" (До Основ'яненка):

הביטוי הופיע פעם נוספת ב-1877 במחזה של פול דרולד הצרפתי שעלילתו מתרחשת בעת מרד חמלניצקי, דבר המצביע על אפשרות כי הברכה הייתה מוכרת עוד הרבה קודם, ב. השימוש הראשון בברכה "סלבה אוקראיני!" ובתשובה "תהילה בכל רחבי העולם!" (באוקראינית: !По всій землі слава) מיוחס לקהילת הסטודנטים בחרקיב בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.

## בתרבות
[ממוזער|[גרפיטי עם דיוקנו של וולודימיר זלנסקי בצבעי דגל אוקראינה, מאי 2022]]
ב-27 בפברואר 2022, שלושה ימים לאחר תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה, יצא השיר "סלבה אוקראיני!" (במקור: Слава Україні!) של מרקוס פאוז, שמתבוסס על הביטוי, כסמל להזדהות ולהתנגדות האוקראינית במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, בעוד הלחן מבוסס באופן רופף על המנון אוקראינה. יומיים לאחר מכן, השיר הוקלט על ידי ה הליטאי-נורווגי פובילאס סיריסט-גלגוטה מהתזמורת הפילהרמונית של אוסלו ושודר על ידי NRK (תאגיד השידור הנורווגי) ובוצע בקונסרט תמיכה באוקראינה ב, כמו גם ב-LRT (תאגיד השידור הליטאי) ב-8 במרץ 2022. כמו כן, היצירה בוצעה בקונסרט בשם "ביחד למען הילדים של אוקראינה", שאורגן בין היתר על ידי קרן החירום הבין-לאומית של האומות המאוחדות לילדים ונערך ב, בו חולקו בעבר פרס נובל לשלום.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים באוקראינית
קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
Don't Wait

"**Don't Wait**" (בעברית: "**אל תמתין**") הוא סינגל של היוטיובר האמריקאי, ג'ואי גרייספה . השיר נכתב והופק על ידי אריק לבה, לילנד ומאט פאראד. השיר יצא, באופן עצמאי, ב-12 במאי 2015.

נכון ליוני 2022, השיר הושמע למעלה מ-11 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## וידאו קליפ
ה של השיר, שבוים על ידי דאג פוטס, הועלה לערוץ היוטיוב של גרייספה, ב-16 במאי 2015. נכון ליוני 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-42 מיליון פעמים.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לילנד
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירי פופ רוק אמריקאיים
ארון היקי

**ארון ביוקנן היקי** (באנגלית: **Aaron Buchanan Hickey**; נולד ב-10 ביוני 2002 בגלאזגו שבסקוטלנד) הוא כדורגלן סקוטי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת ברנטפורד ובנבחרת סקוטלנד.

## קריירת מועדונים
היקי גדל במחלקות הנוער של הארט אוף מידלות'יאן ושל סלטיק. ב-10 במאי 2019 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הארט אוף מידלות'יאן, בהפסד 1–2 לאברדין במסגרת הליגה לעונת . בסך הכל ערך 24 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-24 בספטמבר 2020 חתם היקי בבולוניה 1909 מהסרייה א'. ב-28 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–4 על פארמה במסגרת הליגה לעונת 2020/2021.

ביולי 2022 חתם בברנטפורד מהפרמייר ליג. ב-7 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתיקו 2-2 עם לסטר סיטי.

## קריירה בינלאומית
ב-24 במרץ 2022 ערך היקי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סקוטלנד, בתיקו 1-1 נגד נבחרת פולין במשחק ידידות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים סקוטים
קטגוריה:מגני כדורגל סקוטים
קטגוריה:גלאזגו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הארטס
קטגוריה:כדורגלני בולוניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סקוטלנד
קטגוריה:כדורגלני ברנטפורד
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-2002
מייקל לאנגלי

**מייקל לאנגלי** (באנגלית: **Michael E. Langley**) הוא קצין בדימוס בדרגת גנרל בחיל הנחתים של ארצות הברית כיהן כמפקד פיקוד אפריקה של ארצות הברית.

## ביוגרפיה
לאנגלי נולד בשריבפורט שבלואיזיאנה ונדד עם משפחתו בין בסיסי חיל האוויר היכן שאביו שירת כנגד. ב-1985 סיים תואר ראשון מאוניברסיטת טקסס בארלינגטון והתגייס לחיל הנחתים של ארצות הברית. בהיותו בדרגת לוטננט נענה להצעה ממפקד רגימנט הנחתים העשירי להישאר בשירות קבע ולהתמנות למפקד סוללה. הייתה זו הפעם הראשונה מאז מלחמת וייטנאם שקצין בדרגה זו מתמנה ישירות למפקד סוללה. בהמשך שירותו פיקד על גדוד ועל רגימנט הנחתים ה-12 שהוצב באוקינאווה. לאורך שירותו השתתף במלחמת עיראק, במבצע השבת התקווה בסומליה ובמלחמת אפגניסטן. שירת כראש חטיבת התכנון, אסטרטגיה ומדיניות בפיקוד מרכז של ארצות הברית, סגן מפקד כוח המשלוח השני של חיל הנחתים, מפקד חטיבת המשלוח השנייה של הנחתים, מפקד כוחות הנחתים בגזרת אירופה ואפריקה וסגן מפקד פיקוד כוחות חיל הנחתים.

בנובמבר 2021 מונה למפקד פיקוד כוחות חיל הנחתים ומפקד הנחתים בפיקוד צפון (גזרת האוקיינוס האטלנטי). באוגוסט 2022 מונה למפקד פיקוד אפריקה בדרגת גנרל. שירת בתפקיד עד אוגוסט 2025.

לאנגלי בעל תואר שני באסטרטגיית ביטחון לאומי ממכללת המלחמה של הצי ותואר שני בלימודי אסטרטגיה ממכללת המלחמה של הצבא.

## קישורים חיצוניים

*ביוגרפיה באתר חיל הנחתים

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים בחיל הנחתים של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:מעוטרי כוכב הארד
קטגוריה:מפקדי פיקוד אפריקה של ארצות הברית
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת אפגניסטן
סרטי לייב אקשן המבוססים על סרטי דיסני

20זוהי רשימת סרטי לייב אקשן המבוססים על סרטי הנפשה של דיסני וסרטי ההמשך של סרטי לייב אקשן המבוססים על סרטי הנפשה של דיסני.

רשימה זו אינה כוללת עיבודים מחודשים של סרטי לייב אקשן (כגון חברי הדרקון אליוט), סרטי לייב אקשן של דיסני המבוססים על סרטי הנפשה שהופקו על ידי אולפנים אחרים או על סדרות הנפשה של דיסני בטלוויזיה.

## פרויקטים אחרים
בשנת 2016 רכשה אולפני וולט דיסני מחדש את זכויות סדרת הספרים מחזור ארץ פרידיין, שעליה התבסס סרט ההנפשה "הקדרה השחורה", מתוך כוונה לעבד את סדרת הספרים לסדרת סרטי לייב אקשן. הפרויקט היה בפיתוח מוקדם באולפני וולט דיסני ללא במאי, מפיק או תסריטאי עדיין צמודים. מאז, לא היו חדשות חדשות על הפרויקט.

סרט ספין-אוף של אלאדין המתמקד בנסיך אנדרס עבור דיסני+ הוכרז בדצמבר 2019, כאשר נודע שבילי מגנוסן יחזור לתפקידו. לאחר זמן ללא חדשות, מגנוסן הצהיר כי הפרויקט עדיין בפיתוח באפריל 2021. במאי 2022, מגנוסן שוב אמר שהסרט עדיין בעבודה.

בינואר 2022, ג'ניפר לי חשפה שסטלה מג'י, הסופרת והבמאית של טיאנה שעל שמה נקראה הכלבה של שרלוט (החברה העשירה של טיאנה), רצתה לפתח עיבוד לייב אקשן ל"הנסיכה והצפרדע".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רשימות
אליפות ישראל באתלטיקה 2022

[ממוזער|טקס חלוקת המדליות ב[ריצת 100 מטר משוכות לנשים - אלכסנדרה לוקשין זוכה בזהב, משמאלה לינוי לוי עם מדליית הכסף, מביטה משמאל מאמנת מכבי חיפה קשת שפיגלשטיין.]]
**אליפות ישראל באתלטיקה ה-86** נערכה בין ה-26 ביוני ל-27 ביוני 2022 באצטדיון גבעת רם שבירושלים.

זו הפעם הראשונה מזה 18 שנה שאליפות ישראל באתלטיקה לא התקיימה באצטדיון הדר יוסף. זאת בין היתר בשל הצורך לקיים באצטדיון גבעת רם את אליפות אירופה באתלטיקה עד גיל 18, שנערכה באצטדיון כשבוע לאחר מכן.

## אתלטיות מצטיינות
* **[[אסטל ולאנו]]** (מכבי תל אביב) זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס, מדליית כסף ביידוי פטיש.
* **[[נועה לוי]]** (מכבי ראשון לציון) זכתה ב-2 מדליות זהב, בריצת 400 מטר משוכות ובקפיצה לרוחק

## אתלטים מצטיינים
* **[[בלסינג אפריפה]]** (מכבי תל אביב) זכה בשתי מדליות זהב בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר.
* **[[נועם ממו]]** (הפועל עמק חפר הדסה נעורים) זכה בשתי מדליות זהב בריצת 400 מטר ובריצת 800 מטר.

## שיאים ישראלים
ממוזער|דיאנה ויסמן לאחר שבירת השיא במוקדמות ה-100 מטר
### נשים
* **[[דיאנה ויסמן]]** (מכבי ראשון למציון) קבעה בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר שיא ישראלי חדש של 11.22 שניות.

## תוצאות הנשים
### מקצועות המסלול

### מקצועות השדה

## תוצאות הגברים
### מקצועות המסלול

### מקצועות השדה

## קישורים חיצוניים

*לוח הזמנים של אליפות ישראל באתלטיקה 2022.

## הערות שוליים

קטגוריה:אליפויות ישראל באתלטיקה
קטגוריה:2022 בישראל: ספורט
חואן מוסו

**חואן אגוסטין מוסו** (בספרדית: **Juan Agustín Musso**; נולד ב-6 במאי 1994 בסן ניקולאס דה לוס ארוז'וס שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת השוער בקבוצת אתלטיקו מדריד מהלה ליגה ובנבחרת ארגנטינה.

## קריירת מועדונים
מוסו גדל במחלקת הנוער של ראסינג קלוב. הוא ערך 23 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת ליגת העל הארגנטינאית.

ב-11 ביולי 2018 חתם מוסו באודינזה מהסרייה א'. הוא שיחק במועדון במשך שלוש עונות, בהן ערך 102 הופעות ליגה.

ב-2 ביולי 2021 חתם מוסו באטאלנטה מהסרייה א'. ב-21 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על טורינו במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022.

ב-27 באוגוסט 2024 הושאל לאתלטיקו מדריד לעונה אחת.

ב-10 ביוני 2025 אתלטיקו מדריד החתימה את מוסו על חוזה לשלוש עונות.

## קריירה בינלאומית
ב-26 במרץ 2019 ערך מוסו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארגנטינה, בניצחון 0–1 על נבחרת מרוקו במשחק ידידות. הוא היה חלק מסגל הנבחרת בטורניר קופה אמריקה 2019 ובטורניר קופה אמריקה 2021, אך לא שיחק בהם.

## תארים
;נבחרת ארגנטינה
* קופה אמריקה (1): 2021
'''אטאלנטה'''
* הליגה האירופית: 2023/2024

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:שוערי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני ראסינג קלוב
קטגוריה:כדורגלני אודינזה
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מדריד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ארגנטינה
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2019
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2021
קטגוריה:ספורטאים ארגנטינאים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים ארגנטינאים בספרד
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1994
סקפיטס

**סקפיטס** (שם מדעי: *Scaphites*) הוא סוג של רכיכה נכחדת מקבוצת האמוניטים שהייתה נפוצה בימים במשך הקרטיקון שלפני 105 עד 66 מיליון שנה מזמננו, עד להכחדת הקרטיקון. המאובנים שלו התגלו ברחבי העולם, רבים מהם סביב הים הפנימי המערבי ששרר באמריקה הצפונית של הקרטיקון. מאובנים נוספים התגלו ברחבי אירופה, גרינלנד, אוסטרליה, אנטארקטיקה, הודו, מדגסקר, דרום אפריקה ועוד, כאשר מינים שונים היו אנדמיים לאזורים קטנים.

## מאפיינים
אמוניט זה היה בעל קונכייה חלולה דמוית-סירה באורך של 8 ס"מ בקירוב שפנתה כלפי מעלה והייתה בעלת קצה ספירלה מוגבהת שבסופה חלל דחוס, בו נמצא מרכז היצור. לא נמצאו שרידים רכים שלו אך ייתכן שאלה דמו לאלה של שאר סילוניות והיה בעל 6 זרועות חזקות ומקור קרני חזק ששימש לכתישת טרף. הקונכייה יכלה לסייע ליצור לנוע ולשייט אף שייתכן שהיה גם חי כפלנקטון. ייתכן שהוא גם התאים עצמו לחיים במצולות.

מבנהו דמה מאוד לסוג נוסטוצרס.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם מתאר הטקסון אינו מתאים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:אמוניטים
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון באמריקה הצפונית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1811
דגל האיחוד הערבי

**דגל האיחוד הערבי** היה דגלה הלאומי של האיחוד הערבי. בשנת 1958, בתגובה לאיחודן של סוריה ומצרים במסגרת הרפובליקה הערבית המאוחדת (רע"ם או קע"ם), הקימו שתי הממלכות ההאשמיות עיראק וירדן את האיחוד הערבי, קונפדרציה של שתי המדינות. לפי הסעיף השביעי של ועידת הפדרציה, דגל המרד הערבי היה אמור להיות הדגל הרשמי של האיחוד. האיחוד נמשך פחות משישה חודשים, והופסק לאחר ההפיכה בעיראק ביולי 1958.

הדגל כמעט זהה לדגל הפלסטיני, אך המשולש האדום בדגל האיחוד הערבי יותר כהה מהמשולש האדום בדגל הפלסטיני.

## ראו גם
* דגל עיראק
* דגל ירדן

## הערות שוליים

האיחוד הערבי
האיחוד הערבי
נטע סגל

**נטע סגל** (נולד ב-19 ביולי 1995) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בהפועל באר שבע.

## קריירה
סגל נולד בסקוטלנד, וגדל בראש העין. לאחר מכן שיחק במחלקת הנוער של מכבי ראש העין ובהמשך עבר לאקדמיה לכדורסל בווינגייט.

בעונת 2013/2014 עלה לראשונה לקבוצת בוגרים כששיחק בכרטיס כפול בעירוני נס ציונה מליגת העל ובאליצור רמלה מהליגה הלאומית. בעונה הבאה המשיך לשחק באליצור רמלה, ובעונת 2015/2016 שיחק בא.ס. רמת השרון ובהפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית. בשנת 2015 שיחק עם נבחרת העתודה (עד גיל 20) באליפות אירופה דרג א' שנערכה באיטליה, בה סיימה ישראל במקום העשירי.

בעונת 2016/2017 שיחק שוב בליגת העל, כששיחק 12 משחקים במכבי קריית גת, בהם העמיד ממוצעים של נקודה אחת, 0.6 ריבאונדים ו-0.7 אסיסטים ב-7.8 דקות.

בעונת 2017/2018 שב לליגה הלאומית, ושיחק במדי הפועל מגדל העמק-יזרעאל. בעונה הבאה שיחק באליצור עירוני נתניה, ובעונת 2019/2020 שיחק באליצור יבנה.

בעונת 2020/2021 שב לליגה העל וחתם בהפועל באר שבע. הוא היה אחד המועמדים ל'תגלית העונה', כשסיפק ממוצעים של 3.1 נקודות, 1.4 ריבאונדים ו-1.4 אסיסטים ב-10.5 דקות בעונה הסדירה. בתום העונה האריכה הקבוצה את חוזהו בשנתיים נוספות.

בעונת 2021/2022 העמיד בעונה הסדירה ממוצעים של 7.1 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-4.7 אסיסטים ב-25.4 דקות. דורג בסוף העונה במקום השמיני בליגה באסיסטים וראשון מבין הישראלים. בתום העונה האריך את חוזהו בשנתיים. בתחילת עונת 2022/2023 מונה לקפטן הקבוצה. בעונה זו העמיד ממוצעים של 4.3 נק', 3.7 אסיסטים ו-1.8 ריבאונדים ב-19.4 דק' בעונה הסדירה. בשלושת משחקי הפלייאוף שותף בכ-15.7 דק' בממוצע מסר 1.7 אס' וקטף 1.7 ריבאונדים.

## קישורים חיצוניים
* נטע סגל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* משה הליקמן, הוא נולד בסקוטלנד ושיחק בליגה הלאומית. היום הוא מלך האסיסטים הישראלי בליגת העל, באתר Sports Rabbi, 12 בנובמבר 2021

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני עירוני נס ציונה
קטגוריה:כדורסלני אליצור רמלה
קטגוריה:כדורסלני א.ס. רמת השרון
קטגוריה:כדורסלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורסלני מכבי קריית גת
קטגוריה:כדורסלני הפועל מגדל העמק
קטגוריה:כדורסלני אליצור עירוני נתניה
קטגוריה:כדורסלני אליצור יבנה
קטגוריה:כדורסלני הפועל באר שבע
קטגוריה:בוגרי בית החינוך המשותף חוף השרון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
אלכסיס בקה בקה

**אלכסיס אדלין בקה בקה** (בצרפתית: **Alexis Adelin Beka Beka**; נולד ב-29 במרץ 2001 בפריז שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת ראא"ל לה לובייר מליגת העל הבלגית.

## קריירת מועדונים
בקה בקה גדל במחלקת הנוער של קן. ב-20 בדצמבר 2019 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 0-0 נגד קלרמון פוט במסגרת הליגה הצרפתית השנייה. בסך הכל ערך בקה בקה 30 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-23 באוגוסט 2021 חתם בקה בקה על חוזה לחמש עונות בלוקומוטיב מוסקבה מליגת העל הרוסית. ב-27 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד דינמו מוסקבה במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת 2021/2022.

ב-2 באוגוסט 2022 חתם בניס מהליגה הצרפתית, תמורת 14 מיליון אירו.

בקיץ 2025 חתם בראא"ל לה לובייר מליגת העל הבלגית.

## קריירה בינלאומית
בקה בקה היה חלק מסגל נבחרת צרפת בטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו (2020) בשנת 2021, וערך שלוש הופעות בטורניר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני קן
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני ניס
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2001
עאדל עאושיש

**עאדל עאושיש** (בצרפתית: **Adil Aouchiche**; נולד ב-15 ביולי 2002 בלה בלאן-מני שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בשאלקה 04 מהבונדסליגה השנייה.

## קריירת מועדונים
עאושיש גדל במחלקת הנוער של פריז סן-ז'רמן. ב-30 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על מץ במסגרת הליגה הצרפתית לעונת 2019/2020. ב-5 בינואר 2020 הבקיע את שערו היחיד במדי המועדון, במסגרת הגביע הצרפתי. הוא זכה עם פריז סן-ז'רמן באליפות צרפת ובגביע הצרפתי.

ב-20 ביולי 2020 חתם עאושיש בסנט אטיין. ב-30 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על לוריאן במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2020/2021. ב-20 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד נאנט במסגרת המחזור הרביעי בליגה. הוא ערך 34 הופעות ליגה בעונת 2020/2021, בהן הבקיע שני שערים. בעונת 2021/2022, שהסתיימה בירידה של סנט אטיין לליגה הצרפתית השנייה, ערך עאושיש 35 הופעות ליגה.

ב-1 בספטמבר 2022, חתם עאושיש לארבע שנים בלוריאן מליגת העל הצרפתית.

ב-1 בספטמבר 2023, חתם לחמש שנים בסנדרלנד.

ב-31 בינואר 2025, הושאל לפורטסמות' מהצ'מפיונשיפ עד סוף העונה. בתום תקופת ההשאלה, ב-6 ביולי, הוא הושאל שוב, הפעם לאברדין מליגת העל הסקוטית.

בפברואר 2026 עזב עאושיש את סנדרלנד, ונמכר לשאלקה 04 מהבונדסליגה השנייה, בה חתם על חוזה לעונה וחצי.

## קריירה בינלאומית
עאושיש זכה בתואר השחקן המצטיין של טורניר אליפות אירופה עד גיל 17 בשנת 2019.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני סנט אטיין
קטגוריה:כדורגלני לוריאן
קטגוריה:כדורגלני סנדרלנד
קטגוריה:כדורגלני פורטסמות'
קטגוריה:כדורגלני אברדין
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2002
יבגני לויטס

**יבגני לֵוִיטָס** (נולד ב-9 במרץ 1972 באוקראינה, ברית המועצות) הוא מלחין ומעבד ישראלי.

## קריירה
לויטס מלחין ומעבד מוזיקה קלאסית עכשווית, ג'אז, מוזיקה אלקטרונית, פופ ורוק.

את חיבוריו המוזיקליים ניגנו מיטב התזמורות והסולנים בישראל ובארצות אחרות, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הקאמרית הישראלית, אנסמבל סולני תל אביב, תזמורת סימפונט רעננה ותזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית (שהיה מלחין הבית שלה). עם הסולנים שניגנו את יצירותי נמנים חן צימבליסטה, בבטה חאג, שרון רוסטורף-זמיר ואחרים.

יצירותיו בוצעו בגרמניה, איטליה, ארצות הברית, רוסיה, סין, יפן, טאיוואן ובעוד ארצות.

לויטס הלחין ועיבד מוזיקה לסרטים ולהצגות תיאטרון בישראל ומחוצה לה. בין יצירותיו בישראל: "מולי סוויני", "האיש שחשב שאשתו היא כובע" בבימויה של ג'יטה מונטה בתיאטרון החאן, בתיאטראות "הבימה" ו"מלנקי" בהן "לחן ורשאי", "אמוק" ועוד. כמו כן כתב יחד עם רועי חן מיני-אופרה על פי הסיפור "מעשה טישוויץ" מאת יצחק בשביס-זינגר עבור התזמורת הקאמרית הישראלית.

יצירות ועיבודים תזמורתיים שלו בוצעו והוקלטו על ידי שרון רוסטורף-זמיר, דואו גרפינקל, חן צימבליסטה, רוברטו פטרנוסטרו, יורי בשמט וסולני מוסקבה, שלומי שבן, שלמה ארצי, חוה אלברשטיין, אבישי כהן ואמנים רבים נוספים.

אחיו, דמיטרי לויטס, הוא חצוצרן קלאסי, חצוצרן ראשון בתזמורת הסימפונית ירושלים. האחים לויטס פרסמו שלושה אלבומים משותפים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:מלחיני מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
הקרב השני על נמל התעופה הבין-לאומי של דונצק

**הקרב השני על נמל התעופה הבינלאומי של דונצק** החל ב-28 בספטמבר 2014, כחלק מהמלחמה בדונבאס שבמזרח אוקראינה. לאחר הקרב הקודם על הנמל שנערך במאי 2014 נמל התעופה הבינלאומי של דונצק נותר בשליטה אוקראינית. למרות הסכם הפסקת האש, פרוטוקול מינסק, שנכנס לתוקף החל מה-5 בספטמבר 2014, פרצו קרבות בין כוחות הרפובליקה העממית של דונצק בתמיכת רוסיה, לבין כוחות צבא אוקראינה ומתנדבים אוקראינים.

בתחילת הקרב, נמל התעופה מוקם בין קווי השליטה הבדלני והאוקראיני, והיה האזור האחרון בעיר דונצק שהוחזק על ידי כוחות הצבא האוקראיני. הקרבות הקשים על שדה התעופה נמשכו לתוך השנה החדשה, כאשר כמה מהקרבות הקשים ביותר התרחשו בינואר 2015. ב-21 בינואר, כוחות הרפובליקה העממית של דונצק השתלטו על עמדות הממשלה בנמל התעופה. שאר הכוחות האוקראינים נהרגו, נסוגו או נפלו בשבי, מה שהביא לניצחון הבדלנים בקרב וכיבוש כל העיר דונצק על ידם.

## ראו גם
* הקרב הראשון על נמל התעופה הבינלאומי של דונצק
* המדינה הפדרלית של נובורוסיה
* סרן רון פביאן, הקרב על שדה התעופה בדונייצק, מתוך אתר "מערכות", 31.01.2022

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:המלחמה בדונבאס
קטגוריה:מחוז דונצק
קטגוריה:הרפובליקה העממית של דונצק
קטגוריה:2014 באוקראינה
קטגוריה:2015 באוקראינה
פולסטאר 2

**פולסטאר 2** (באנגלית: **Polestar 2**) היא מכונית משפחתית חשמלית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי פולסטאר חטיבת הביצועים של וולוו משנת 2020. היא נחשפה ב-27 בפברואר 2019 והוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה ב-5 במרץ 2019.

בתחילת 2022 הודיעה יבואנית רכבי וולוו בישראל - מאיר חברה למכוניות ומשאיות על תחילת שיווק הפולסטאר 2 החל מקיץ 2022.
## פיתוח
מכונית הקונספט שקודמה לפיתוח ה"פולסטאר 2" נקראה "וולוו קונספט 40.2", היא עוצבה על ידי תומאס אינגלאת', לצד "וולוו קונספט 40.1", שלימים הפך לבסיס לדגם וולוו XC40. שתי מכוניות הקונספט הללו הוצגו לראשונה בשנת 2016. עם זאת, וולוו החליטה להעביר את המיקוד שלהן לקרוסאוברים קטנים, מאוחר יותר באותה שנה. ובחרה בחרו ב-40.2 כבסיס לעיצוב ה"פולסטאר 2". המעצב של חברת "וולוו", מקסימיליאן מיסוני, שיפר את הפנסים האחוריים, הגריל והגלגלים של המכונית, כדי ליצור מבנה המבדיל אותה כמותג נפרד. ה"פולסטאר 2" היא המכונית הראשונה עם מערכת ההפעלה "אנדרואיד אוטומוטיב", תוצרת חברת גוגל.

הפולסטאר 2 היא המכונית השנייה שמיוצרת תחת המותג פולסטאר אחרי הפולסטאר 1, רכב היברידי נטען בייצור מוגבל, מה שהופך את הפולסטאר 2 לרכב לרכב החשמלי מונע מצבר הראשון בייצור המוני של קבוצת וולוו.

גרסת הייצור נחשפה רשמית ב-27 בפברואר 2019, במהלך שידור חי באינטרנט והופיעה לראשונה בפומבי בתערוכת ז'נבה 2019 באותו חודש. לרכב יש מחיר התחלתי מומלץ לצרכן של 49,900 דולר נכון לאוקטובר, 2021.

באפריל 2021 הושקו שתי גרסאות הנעה קדמית חדשות של הפולסטאר 2, עם טווח נסיעה של עד 540 ק"מ.

## עיצוב
העיצוב החיצוני שלה משלב מרכב סדאן עם האצ'בק שיוצר רכב פנאי. תא הנוסעים מציג עיצוב נקי ומינימלי במרכזו נמצא את מערכת המולטימדיה הראשונה המבוססת על מערכת ההפעלה אנדרואיד. המערכת כוללת מסך מגע בגודל 11 אינץ' והיא מאפשרת שליטה על מערכות הרכב השונות לצד כל שירותי הרשת של גוגל. המערכת מצוידת ב-e-SIM המאפשר קישוריות קבועה לרשת האינטרנט ושליטה מרחוק על מערכות הרכב ומידע על מצב הסוללה.

## מפרט טכני
הפולסטאר 2 משווקת עם מספר יחידות הנעה חשמליות.

* **4X4**: שני מנועים חשמליים המספקים יחד 408 כ"ס ומומנט מרבי של 67.3 קג"מ. נתון תאוצה של 4.7 שניות ומהירות מרבית של 202 קמ"ש. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 78 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של בין 450 ל-480 ק"מ בתקן WLTP.
* **SR**: מנוע חשמלי קדמי המספק 224 כ"ס ומומנט מרבי של 33.6 קג"מ. נתון תאוצה של 7.4 שניות ומהירות מרבית של 160 קמ"ש. סוללת ליתום-יון בקיבולת 64 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של בין 420 ל-440 ק"מ בתקן WLTP.
* **LR**: מנוע חשמלי קדמי המספק 231 כ"ס ומומנט מרבי של 33.6 קג"מ. נתון תאוצה של 7.4 שניות ומהירות מרבית של 160 קמ"ש. סוללת ליתום-יון בקיבולת 78 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של בין 525 ל-540 ק"מ בתקן WLTP.

## פולסטאר 2 BST Edition 270
היא גרסת ביצועים מיוחדת לפולסטאר 2, היא נחשפה ב-2 ביוני 2022 ומיוצרת בייצור מוגבל של 270 יחידות. היא כוללת שני מנועים חשמליים המספקים יחד 476 כ"ס ומומנט מרבי של 69.3 קג"מ. נתון תאוצה של 4.4 שניות ומהירות מרבית של 205 קמ"ש. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 78 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 470 ק"מ בתקן WLTP.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות חשמליות
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2020
קטגוריה:קרוסאובר
1
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
פרס אטלס

**פרס אטלס** (באנגלית: **Atlas Award**) הוא פרס שנתי לחברות סטארט-אפ ישראליות שיוצרות טכנולוגיה, רעיון או מוצר, בעלי ערך יוצא דופן. הפרס הוא פסל של הטיטאן אטלס שייצר הפסל ריצ'רד מינס, ושוויו הוא כ-100 אלף דולר. הפרס מחולק החל משנת 2016.

הפרס הוא מטעם מרכז איין ראנד בישראל ושותפים כגון: TheMarker, Amazon Web Services, סטארט-אפ ניישן סנטרל, קרן פרומתאוס, קבוצת דאו הקנדית, חברת קאריופארם ואחרים. בעבר נמנו גם דלויט, בנק הפועלים, קופאס בי.די.אי והתעשייה האווירית.

## זכיות
* 2016 - Moovit
* 2017 - זברה מדיקל ויז'ן
* 2018 - אינוויז טכנולוגיות
* 2019 - Taranis
* 2020 - הפרס לא חולק
* 2021 - אוגורי סיסטמס
* 2022 - Nucleai
* 2023 - הפרס לא חולק
* 2024 - אקסטנד (XTEND)
* 2025 - UVeye
## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

אטלס
*
A Swingin' Christmas

***A Swingin' Christmas*** הוא אלבום האולפן ה-54 ואלבום חג המולד השלישי של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור ב-14 באוקטובר 2008 חברת התקליטים קולומביה רקורדס. השתתפו בו תזמורת קאונט בייסי וביתו של בנט, אנתוניה, שהופיעה ברצועה אחת. הוא קיבל פרס גראמי עבור אלבום הפופ הווקאלי העממי הטוב ביותר.

## רקע
כדי לקדם את האלבום בנט רואיין לכלי תקשורת רבים והופיע בתדירות גבוהה בתוכניות טלוויזיה מרגע צאתו. ב-20 בנובמבר בשעה 16:30 בצהריים אף הופיע בחינם לעוברים והשבים במפתן חנות הכלבו בלומינגדיילס. הוא ביצע שלושה שירים: "I'll Be Home for Christmas," "Santa Claus Is Coming to Town" ו-"Jingle Bells". ב-16 בדצמבר הופיע בתיאטרון אפולו יחד עם תזמורת קאונט בייסי.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי חג המולד מ-2008
קטגוריה:אלבומי טוני בנט
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי ג'אז
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי המסורתי הטוב ביותר
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
עידן גולן

**עידן גולן** (נולד ב-29 בפברואר 1996 ברמת ישי שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת קשר הכנף בהפועל נוף הגליל.

## קריירת מועדונים
גולן גדל במחלקת הנוער של הפועל חיפה, אליה הגיע ממחלקת הנוער של הפועל נצרת עילית. הוא שיחק בקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה במשך ארבע עונות, בהן ערך 27 הופעות בליגת העל והבקיע שער אחד, בניצחון 0–1 על הפועל עכו במסגרת עונת 2017/2018.

ב-6 באוגוסט 2018 חתם בהפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, במהלכה ערך 20 הופעות ליגה ולא הבקיע שערים.

ב-20 באוגוסט 2019 חתם בהפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית. הוא ערך 29 הופעות ליגה במהלך תקופתו במועדון, בהן הבקיע שני שערים.

ב-14 באוגוסט 2020 חתם באוניברסיטת קלוז' מהליגה הרומנית השנייה. במשך תקופתו במועדון הוא ערך 20 הופעות ליגה, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-16 באוגוסט 2021 חתם על חוזה לעונה אחת בוולונטר מליגת העל הרומנית. ב-22 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–2 ל-UTA ארד במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת . בסך הכל ערך גולן שמונה הופעות ליגה במועדון בעונה זו.

ב-30 בספטמבר 2022 חתם בעירוני טבריה. ב-7 באוקטובר ערך הופעת בכורה כשנכנס כמחליף בניצחון 1–5 על הפועל עפולה. ב-14 באוקטובר פתח בהרכב לראשונה והבקיע שער בכורה מול הפועל אום אל-פחם, במשחק שהסתיים בתיקו 1-1.

ב-7 ביולי 2023 חתם בבוז'או מהליגה הרומנית השנייה. בספטמבר 2024 חזר לישראל וחתם בהפועל עכו. בפברואר 2025 עבר להפועל אום אל פאחם.

ב-25 ביוני 2025 חזר גולן לקבוצת נעוריו הפועל נוף הגליל
## חיים אישיים
גולן הוא בנו של מאמן הכדורגל דני גולן.

נשוי לקסם שלם, מאמנת כושר.

## תארים
;הפועל חיפה
* גביע המדינה: 2017/2018

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:רמת ישי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטת קלוז'
קטגוריה:כדורגלני וולונטר
קטגוריה:כדורגלני עירוני טבריה
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני הפועל אום אל-פחם
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים ברומניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
אביטל שרנסקי

**אביטל שרנסקי** (נולדה ב-1950 כנטליה שטיגליץ; באוקראינית: **Наталія Стігліц**) היא אקטיביסטית ודמות ציבורית, סמל למאבקה של התנועה למען יהדות ברית המועצות שנלחמה, בין השאר, למען שחרורו של בעלה, נתן שרנסקי, ואסירי ציון נוספים מהכלא הסובייטי.

## ביוגרפיה
נולדה בברית המועצות (כיום אוקראינה) לסבטלנה וסמיון ב-1950. אחיה הגדול הוא אלוף-משנה מיכאל שטיגליץ, אשר שימש כנספח צה"ל ברוסיה ופיקד על גדוד תותחנים 411 באגד ארטילרי 282 ועוצבת אדירים.

## פעילותה למען שחרור בעלה ואסירי ציון
[טקסט=Avital_Sharansky_with_Senator_Bob_Dole|ממוזער| אביטל שרנסקי עם הסנאטור [בוב דול]]
נטליה שטיגליץ ונתן שרנסקי נפגשו באוקטובר 1973. זמן קצר לאחר הפגישה נדחתה אשרת היציאה של נתן שרנסקי על ידי השלטונות הסובייטים והוא הפך למסורב עלייה. נטליה ביקשה ויזה לישראל, ובני הזוג החלו לתכנן את נישואיהם. הם נישאו ב-1974, יום וחצי לפני שפג תוקפה של אשרת היציאה של נטליה. למחרת חתונתם עלתה נטליה לארץ, בעוד נתן נשאר בברית המועצות. הוא נכלא ב-1977 באשמת בגידה.

בארץ שינתה נטליה את שמה לאביטל והחלה לפעול למען שחרורו של בעלה. בסתיו 1975, היא ערכה את נסיעתה הראשונה לארצות הברית ולקנדה בעזרת פעילים ושם נפגשה עם חברי קונגרס. ב-1978 נידון נתן ל-13 שנות עבודת כפייה. התגובה הזניקה את בני הזוג לאור הזרקורים והאירו את מצבם של יהודי ברית המועצות. במשך שנים נפגשה שרנסקי עם מנהיגים בארצות הברית ובעולם. בשנת 1979 הוציאה אביטל ספר על מאבק בני הזוג: "הביתה: סיפורו של אנטולי שרנסקי".

במהלך משפטו של נתן שרנסקי, הואר בטיימס סקוור בניו יורק שלט "שחררו את שרנסקי".

נתן שרנסקי שוחרר ב-11 בפברואר 1986.

## חיים אישיים
לאחר שחרור בעלה, אביטל התרחקה מהחיים הציבוריים. לבני הזוג שתי בנות והם מתגוררים בירושלים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:מתנגדי משטר בברית המועצות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:ישראליות ילידות ברית המועצות
קטגוריה:עולות בשנות ה-1970
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:קטמון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
לילנד

**ברט לילנד מקלוהן** (באנגלית: **Brett Leland McLaughlin**; נולד ב-22 ביולי 1987, בילוקסי), הידוע בשם הבמה **לילנד** (**Leland**) הוא זמר יוצר  אמריקאי. הוא כתב שירים למספר זמרים ידועים שזכו לפופולריות.

## ביוגרפיה
ברט לילנד מקלולין נולד בעיירה בילוקסי במיסיסיפי. הוא התחיל לשיר עוד בהיותו בבית הספר. לאחר סיום בית הספר למד מוזיקה באוניברסיטה בנשוויל. הוא התחיל להופיע עם שם במה "לילנד" בשנת 2007. בשנת 2010 לילנד נחתם בחברת תקליטים EMI. החל משנת 2015 הוא מתגורר בלוס אנג'לס.

בשנת 2018 לילנד הוצא את האלבום הראשון Sierra Burgess Is a Loser על בסיס שירים שהוא כתב לסרט באותו שם.

לילנד כתב מוזיקה למספר תוכניות טלוויזיה לרבות "המרוץ לדראג של רו פול". הוא כתב שלושה שירים לסדרת טלוויזיה "באהבה, ויקטור".

בשנת 2019 שיר שלילנד כתר זכה בפרס גלובוס הזהב.

## שירים שנכתבו על ידי לילנד

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:זמרים-יוצרים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1987
המשפט של ג'וני דפ נגד אמבר הרד

**המשפט של [[ג'וני דפ]] נגד [[אמבר הרד]]** היה משפט דיבה אזרחי, שהתרחש בארצות הברית מ-11 באפריל 2022 עד 1 ביוני באותה שנה בבית המשפט בפיירפוקס, וירג'יניה, ארצות הברית. הוא זכה להתעניינות חובקת עולם, הן בתקשורת הממוסדת והן ברשתות החברתיות, והסתיים בהחלטת חבר המושבעים לטובת ג'וני דפ.

ב-2023 יצא בנטפליקס סרט הדוקו "דפ נגד הרד" אשר תעד את המשפט.

## רקע
בשנת 2012 החלו אמבר הרד בת ה-26 וג'וני דפ בן ה-48 להיות במערכת יחסים זוגית. השניים נישאו ב-3 בפברואר 2015 בטקס אזרחי פרטי בביתם בלוס אנג'לס. בני הזוג היו נשואים 15 חודשים, ובמאי 2016 הגיעה הרד לבית המשפט בלוס אנג'לס כשהיא חבולה ובוכיה. היא הגישה בקשה לצו הרחקה וגירושים מדפ.

### משפט הגירושים
במהלך משפט הגירושים המתוקשר העידה הרד כי ג'וני דפ היה אלים פיזית ומילולית כלפיה, לרוב תחת השפעת סמים ואלכוהול. דפ שילם להרד בהסכם הגירושין 7 מיליון דולר וכן נחתם הסכם האוסר על הצדדים לדון בתקשורת במערכת היחסים ביניהם.

### המאמר של הרד
בדצמבר 2018 פרסמה הרד מאמר עמדה בעיתון "וושינגטון פוסט", בו כתבה שעקב הפיכתה לסמל של קורבן לאלימות זוגית, היא איבדה הזדמנויות עבודה ונענשה על ידי החברה. באותה שנה פורסם כי דפ התפרץ באלימות גם על סט של סרטו.

במרץ 2019 פורסם כי דפ הגיש תביעת דיבה על סך 50 מיליון דולר כנגד הרד עקב הנאמר באותו מאמר, אף על פי ששמו אינו מוזכר.

### משפט דיבה נגד עיתון הסאן
בנובמבר 2020 הפסיד ג'וני דפ בתביעת דיבה שהגיש נגד העיתון "סאן" על שכינה אותו "בעל מכה". במשפט שהתקיים באנגליה פסק הדין של השופט היה שג'וני דפ אכן הכה את אמבר הרד לפחות 11 פעמים. בעקבות ההכרעה במשפט נאלץ דפ לעזוב את סדרת הסרטים "חיות הפלא" לבקשת אולפני האחים וורנר.

## המשפט
ב-11 באפריל 2022 החל משפט תביעת הדיבה של דפ נגד הרד והוא נמשך כשישה שבועות, עד 27 במאי. המשפט נערך בבית המשפט בפייפרפוקס, וירג'יניה, ארצות הברית, בהשתתפות חבר מושבעים.

### עדים מטעם התביעה
קייט מוס, שהייתה במערכת יחסים עם דפ בשנות ה-90, העידה כי הוא לא נקט נגדה באלימות, בניגוד לטענות ההגנה. אחותו של דפ העידה כי כילדים, השניים סבלו מאלימות רבה מצד אמם, ולכן נשאר במערכת היחסים למרות האלימות מצד הרד.

### עדים מטעם ההגנה
הפסיכולוג דייוויד שפיגל  העיד שהתנהגותו של דפ מתאפיינת באלימות, הרס רהיטים, ושבירת חפצים. ד"ר ריצ'רד מור, מנתח כף יד, העיד כי הפציעה באצבעו של דפ נעשתה על ידו.

### ההכרעה
ב-1 ביוני 2022 הוכרע המשפט כניצחון לטובת דפ. חבר המושבעים קבע שהרד הוציאה את דיבתו בכל שלושת הסעיפים שפורסמו במאמר, פסקו תשלום של 10 מיליון דולר על הפגיעה, ו-5 מיליון דולר נוספים כפיצוי. השופטת הורידה סכום זה לכ-350 אלף דולר, בעקבות מגבלת הסכום בווירג'יניה. בנוסף פסקו חבר המושבעים על תשלום של 2 מיליון דולר לזכותה של הרד, לאחר שמצאו שעורך דינו של דפ הוציא את דיבתה, בסעיף אחד מתוך שלושת סעיפי התביעה הנגדית.

### הערעור
הרד החליטה להגיש ערעור על פסק הדין, אך הערעור נדחה על ידי השופט.

### הסכם פשרה
בהסכם פשרה בין הצדדים, סוכם שהרד תשלם לדפ מיליון דולר, במקום ה-13 מיליון עליהם פסק בית המשפט במקור.

## תגובות למשפט ולפסק הדין
בטורי דעה רבים הובעה הדעה שתוצאות המשפט פוגעות במאבק באלימות במשפחה ובתנועת Me Too.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:משפטים ופסקי דין בארצות הברית
קטגוריה:2022 בארצות הברית
נונאטאק חיטר פטר

**נונאטאק חיטר פטר** או **נונאטאק היטר פיטר** (באנגלית: **Hitar Petar Nunatak**; בבולגרית: **нунатак Хитър Петър**) הוא נונאטאק הממוקם לחוף מצר הים תעלת הנסיך גוסטב, הנונאטאק ממוקם בחצי האי טריניטי באזור ארץ גרהאם, בצפון חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.

נונאטאק חיטר פטר ממוקם 7.35 קילומטרים צפונית-מזרחית להר רוברטס;

נונאטאק חיטר פטר ממוקם 4.69 קילומטרים דרומית-מזרחית לנונאטאק באליי;

נונאטאק חיטר פטר ממוקם 4.35 קילומטרים מדרום לנונאטאק טפט.

גובהו של הנונאטאק 434 מטרים מעל פני הים.

הנונאטאק ממוקם בסמוך מדרום לשפכו של קרחון אייטקנהד למול האי אלקטוריה.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הנונאטאק

הנונאטאק מופה בשנת 1996 על ידי סוקרים גרמניים מטעם המכון לגאודזיה יישומית (Institut für Angewandte Geodäsie) וסוקרים בריטיים מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי.

### מקור השם

הנונאטאק נקרא על שם גיבור הפולקלור הבולגרי חיטר פטר ('פיטר הערמומי').

## לקריאה נוספת

* הגאזט האנטארקטי הבולגרי 

## קישורים חיצוניים
* תצלום לוויין של אזור הנונאטאק, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix

חיטר פטר
חיטר פטר
הגלולה

**הגלולה** הוא סרט פנטזיה ישראלי שיצא לאקרנים ב-1972 בבימויו של דוד פרלוב, עם יוסי בנאי, אבנר חזקיהו, ז'רמן אוניקובסקי וגדעון זינגר בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב בידי נסים אלוני וזה ניסיונו היחיד בתסריט לקולנוע (מחזהו של אלוני "הכלה וצייד הפרפרים", גם הוא בכיכובו של יוסי בנאי, הפך לסרט טלוויזיה).

ההפקה של "הגלולה" החלה ב-1967 אחרי מלחמת ששת הימים, נתקלה בקשיים רבים והסרט הושלם ויצא לאקרנים רק חמש שנים אחר כך, ב-1972. שרגא פרידמן נפטר ב-1970 וקולו מדובב בסרט על ידי אברהם רונאי.

הסרט היה חריג בתקופת הסרטים עם מסר לאומי-ציוני וסרטי הבורקס והקהל לא הבין אותו. "הגלולה" נחל כישלון מסחרי גמור בקופות וספג גם ביקורות שליליות מאוד מכל מבקרי הקולנוע בישראל.

הצילומים נערכו בתל אביב בגן יעקב וברחוב ביאליק.

## תקציר העלילה
פלטיאל פיק (אבנר חזקיהו) הוא היפוכונדר ואספן בולים. דירתו מלאה בעשרות תרופות למחלות שונות. הוא נבדק על ידי ד"ר שחור (גדעון זינגר) שמוכן לוותר על שכרו תמורת בול פלשתינה 1926, אבל פלטיאל מסרב. הוא גר עם אחיו למחצה גץ (יוסי בנאי) שהוא זמר מתוסכל שמופיע במועדון לילה בלווית שני גיטריסטים (יוסף פלטה ובני אמדורסקי). גברת פסיה (זהרירה חריפאי) מבקשת ממנו קטע סטריפטיז וכשהוא מסרב היא גורמת להרס במועדון ורודפת אחריו ופלטיאל מצטנן. גץ מאשפז אותו בבית החולים של ד"ר שחור ובתמורה נותן לרופא את בול פלשתינה שלו ללא ידיעתו. פלטיאל מיואש ורוצה להתאבד בתלייה, אבל באותו רגע מופיעה הרמינה (ז'רמן אוניקובסקי) שמעריצה את גץ מזמן שהייתה בת 12 והוא ביקש ממנה שתגיע כשתהיה בת 18. היא מתחילה להתפרע ובעקבותיה מגיע אביה הרוקח יעקב צווינגל (שרגא פרידמן) שבידו הגלולה עליה עבד 15 שנה והיכולה להצעיר את הלוקח אותה. הרמינה בולעת את הגלולה ומתחילה לרחף באוויר.

שכנתו האלמנה של פיק (אדית אסטרוק) גרה עם בתה (ענת שפירא) ולוחצת על פיק להתחתן איתה. הוא מסרב והיא שולחת לו אבטיח ובתוכו פצצה. בהתפוצצות הוא וצווינגל נפצעים. לבסוף הוא מסכים להתחתן איתה לאחר שהיא מגלה לו שהיא עובדת בדואר.

צווינגל נותן לגץ את הגלולה והוא הופך לבחור צעיר ומלא מרץ. הרמינה מנהלת את יחסי הציבור שלו והוא הופך לידוען. הוא מוקף כל הזמן בדוגמניות (יעל אביב, עפרה פוקס, אירית אלטר) ומרואיין על ידי עיתונאים (יוסי גרבר ודורי בן זאב). הוא שר בחוצות תל אביב את "שיר הנעורים" כשלצדו הרמינה. ההמצאה מתפרסמת בכל העולם ומדענים מגיעים לישראל כדי ללמוד עליה ובעיקר להיפגש עם גץ. בשדה התעופה מקבל אותם נציג הממשלה (גד קינר). מיליונר מצרפת (יעקב בן סירא) מורה למזכירו (דודיק סמדר) לרכוש את ההמצאה במיליוני דולרים. בטלוויזיה דנים על הגלולה ואחד המדענים (דובי גל) אומר שאם גץ יחלה בנזלת זה ישפיע על אורך החיים של הגלולה.

גץ מופיע בכל הפרסומות ובעיקר בקמפיין של הרמינה לצמחונות. כעת ד"ר שחור מוכן להחזיר את בול פלשתינה תמורת הגלולה. הגלולה מפסיקה להשפיע וגץ זקוק לגלולות נוספות בהופעה הגדולה שלו באצטדיון הכדורגל.

פלטיאל מבקש ממנו שלא ייקח את הגלולות, אך גץ בולע בקבוק שלם, מתחיל את ההופעה ובסוף מתפוצץ ועף מעלה עם כנפיים כשפלטיאל מבקש ממנו מלמטה, לחזור.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* 
*סצנה מהגלולה, באתר יוטיוב
*חי בסרט - גלעד אמיליו שנקר משוחח עם ד"ר שמואל דובדבני ויעל פרלוב על דוד פרלוב והגלולה, באתר יוטיוב
*שיר של נעורים - יוסי בנאי וז'רמן אוניקובסקי, באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 1972
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני ופנטזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1972

## הערות שוליים
אריק קינרד

**אריק גינרד ג'וניור** (באנגלית: **.Erik Kynard Jr**; נולד ב-3 בפברואר 1991) הוא אתלט אמריקאי, הוא אלוף אולימפי (לונדון 2012) ו-4 פעמים ברציפות (2013–2016) אלוף ארצות הברית בקפיצה לגובה.

## ביוגרפיה
קינרד נולד וגדל בטולידו, אוהיו. הוא למד באוניברסיטת המדינה של קנזס.

### 2011
באליפות העולם שנערכה בדאיגו, קוריאה הדרומית בשנת 2011 סיים במקום 14 בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.28 מטר.

### 2012
#### אלוף אולימפי
באולימפיאדת לונדון (2012) זכה קינרד במדליית זהב בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.33 מטר, לפני רוברט גרברז מבריטניה, מועתז עיסא בראשים מקטר ודרק דרואין מקנדה שקבעו תוצאה של 2.29 מטר והתחלקו במדליית הכסף. בתחרות ניצח איוון אוחוב מרוסיה בתוצאה של 2.38 מיטר, אך המדליה נילקחה ממנו ב-1 בפברואר 2019 לאחר שנימצא חיובי באימרוץ וקיבל עונש השעיה לשנתיים ו-9 חודשים.

### 2013
בתחרות שנערכה בלוזאן, שווייץ ב-4 ביוני 2013 הוא קבע שיא אישי חדש של 2.37 מטר.

באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה באוגוסט 2013 סיים במקום רביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.32 מטר.

### 2014
#### מדליית ארד באליפות עולם באולם
באליפות העולם באולם שנערכה בסופוט במרץ 2014 זכה במדליית ארד בקפיצה לגובה בשיא אישי חדש של 2.34 מטר, אחרי מועתז עיסא בראשים (2.38 מטר) ואנדריי פרוטסנקו מאוקראינה (2.36 מטר). איוון אוחוב שסיים שני החזיר את המדליה בשל אימרוץ.

### 2015
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין בשנת 2015 סיים במקום שמיני בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.25 מטר. בשלב המוקדמות הוא קפץ לגובה של 2.29 מטר.

### 2016
באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד אורגון במרץ 2016 זכה פעם שנייה ברציפות במדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.33 מטר, אחרי ג'יאנמרקו טאמברי מאיטליה (2.36 מטר) ורוברט גרברז (2.33 מטר).

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיים במקום שישי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.33 מטר

### 2017
באליפות העולם שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת בשנת 2017 הוא קפץ קפיצה אחת בשלב המוקדמות, פסל ופרש מהתחרות.

### 2018
באליפות העולם באולם שנערכה בבירמינגהאם הממלכה המאוחדת במרץ 2018 סיים במקום רביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.29 מטר.

## שיאים אישיים
### אצטדיון
* קפיצה לגובה: 2.37 מטר (2013)
### אולם
* קפיצה לגובה: 2.34 מטר (2014)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אוהיו
קטגוריה:טולידו (אוהיו): אישים
קטגוריה:קופצים לגובה אמריקאים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: קפיצה לגובה (גברים)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:אלופים אולימפיים אמריקאים: אתלטיקה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של קנזס
קטגוריה:אוהיו: אתלטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1991
חוק האחריות הפוליטית

**חוק האחריות הפוליטית** (בספרדית: **Ley de Responsabilidades Políticas**) היה חוק שהתקבל על ידי המדינה הספרדית בראשותו של פרנסיסקו פרנקו בשנת 1939, לקראת סיום מלחמת האזרחים בספרד. החוק נוצר על מנת להפליל בדיעבד את פעולתם של אנשי הכוחות הרפובליקנים שלחמו מול פרנקו ואנשיו והניח בסיס משפטי לרדיפתם. החוק שימש בפועל עד למחצית שנות ה-40 ובוטל למעשה רק בשנת 1966. כחצי מיליון ספרדים נחשפו לצעדי עונשין מכוחו.

## החוק
בראשית 1939 הובהר לרפובליקנים בספרד כי מלחמתם נגד הלאומנים אבודה. פרנקו דחה את התנאי היחיד של הממשלה הרפובליקנית לכניעה במלחמה - התחייבות כי לא יינקטו מעשי תגמול נגד הרפובליקנים המנוצחים. ההיסטוריון אנטוני ביוור כתב בספרו אודות מלחמת האזרחים כי ספרד הלאומנית הייתה רק מעט יותר מכלא פתוח בעבור אלו שלא הזדהו עם המשטר. ההיסטוריונית הלן גרהם כתבה בספרה על המלחמה כי ספרד הפרנקואיסטית עוצבה כקהילה מונוליטית, שבה הוצאו מן החברה בברוטליות קבוצות ספציפיות של אנשים, הלא הם הרפובליקנים המובסים, שלא יכלו לעזוב את המדינה, שממשלת פרנקו ראתה בכולם "אדומים" (כלומר קומוניסטים) ושללה את זכויותיהם.

חוק האחריות הפוליטית פורסם על ידי פרנקו ב-13 בפברואר 1939. הוא קבע רטרואקטיבית, בניגוד לעקרון החוקיות, את אשמתם במרד מזוין של כל מי שהיו חברי החזית העממית, הקואליציה של מפלגות השמאל שלחמה נגד הלאומנים, וזאת החל מה-1 באוקטובר 1934. כמוהם הוכרזו כאשמים במרד גם אלו שהתנגדו להפיכה הצבאית של פרנקו ואנשיו שהתחוללה ב-17 ביולי 1936, לרבות כל פקידי הממשלה הרפובליקנית שכיהנה באותו מועד וכל אנשי הכוחות המזוינים הרפובליקאים. החוק היה כאמור רטרואקטיבי, וקבע את אשמתם של מי שצייתו לפקודות החוקיות של הממשלה הרפובליקנית, שנים לפני שהחוק המפליל בא לעולם. ככזה הוא היה אמצעי מרכזי במסגרת הדיכוי שנקט המשטר הפרנקואיסטי כנגד תומכי המשטר הקודם. הוא גם נועד לאפשר הרחיק מעמדת השפעה כל מתנגד אפשרי למשטר החדש.

החוק איפשר להטיל קנסות והפקעת רכוש (עד כדי תפיסת רכוש מלאה) על מי שהוכרזו לפיו כעבריינים ועל בני משפחותיהם. סנקציות נוספות שאיפשר היו הטלת מגבלות על פעילות מקצועית, הטלת מגבלות על מגורים ואף שלילת האזרחות הספרדית. אנשים שנהרגו או הפכו לנעדרים הוכרזו כאשמים ובני משפחותיהם סבלו את התוצאות הכלכליות של אשמתם. בין אלו שנענשו בחומרה לפי חוק זה היה הצ'לן הקטלאני פבלו קזאלס. מעשי הדיכוי והרדיפה כנגד הרפובליקנים המובסים לא הצטמצמו לסנקציות כלכליות וכללו גם הוצאות להורג, עינויים ומאסר ממושך.

הפעלת החוק הושעתה למעשה בשנת 1945, אך בתי דין להטלת אחריות פוליטית שהוקמו מכוחו הוסיפו להתקיים עד לשנת 1966, שאז בוטל. בשש השנים העיקריות של הפעלת החוק נענשו מכוחו 500,000 ספרדים מתוך אוכלוסייה של כ-23 מיליון נפש.

## קישורים חיצוניים
* נוסח החוק, באתר המגזין הרשמי של ספרד 

קטגוריה:חוקים היסטוריים
קטגוריה:המדינה הספרדית
קטגוריה:מלחמת האזרחים בספרד
קטגוריה:ספרד: חוק ומשפט
קטגוריה:רדיפות פוליטיות
אאורליו בוטה

**אאורליו גבריאל אולינייה בוטה** (בפורטוגזית: **Aurélio Gabriel Ulineia Buta**; נולד ב-10 בפברואר 1997 באנגולה) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת סטאד ריימס.

## קריירת מועדונים
בוטה גדל במחלקות הנוער של ביירה-מאר ובנפיקה ליסבון. בשנת 2016 החל לשחק בבנפיקה ליסבון ב', קבוצת המילואים של בנפיקה ליסבון, במסגרת הליגה הפורטוגלית השנייה. ב-31 באוגוסט 2017 הושאל למשך עונה אחת לרויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית, ובמשך עונה זו ערך 15 הופעות ליגה במדי המועדון. לקראת עונת  חתם בוטה ברויאל אנטוורפן באופן קבוע.

ב-3 ביוני 2022 חתם באיינטרכט פרנקפורט. בשתי העונות הראשונות שלו בקבוצה היה שחקן מפתח בסגל הקבוצה. ב-28 באוגוסט 2024 הושאל לסטאד ריימס עד לסוף עונת 2024/25, והגיע עמה לגמר הגביע הצרפתי. בסיום ההשאלה חזר לפרנקפורט ושיחק בה בחצי הראשון של עונת 2025/26, אך ערך בו 4 הופעות ליגה בלבד.

בינואר 2026 עזב בוטה את פרנקפורט וחתם בפ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית.

## תארים
;רויאל אנטוורפן
* הגביע הבלגי (1): 2019/2020

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים אנגולים
קטגוריה:כדורגלנים פורטוגזים
קטגוריה:מגני כדורגל אנגולים
קטגוריה:מגני כדורגל פורטוגזים
קטגוריה:כדורגלני רויאל אנטוורפן
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט פרנקפורט
קטגוריה:כדורגלני סטאד ריימס
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קופנהגן
קטגוריה:ספורטאים פורטוגזים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים פורטוגזים בצרפת
קטגוריה:פורטוגזים שנולדו ב-1997
עונת 2022/2023 ביורוליג

**עונת 2022/2023 ביורוליג** הייתה העונה ה-66 של המפעל הראשון בחשיבותו בכדורסל האירופי, והעונה ה-23 בשם "יורוליג" (לפני כן נקרא המפעל גביע אירופה לאלופות בכדורסל). זו העונה השביעית בפורמט הליגה. התחרות אורגנה על ידי יורוליג בסקטבול.

ריאל מדריד זכתה בתואר בפעם ה-11 בתולדותיה לאחר ניצחון 79:78 על אולימפיאקוס בגמר.

## מתכונת התחרות
בתחרות השתתפו 12 קבוצות בעלי רישיונות A. תוקפם יסתיים בשנת 2026. קבוצות אלו קיבלו זכות להשתתף בעונה הסדירה לכל התקופה.

משתתפי משחק הגמר עונת 2021/2022 ביורוקאפ העפילו לתחרות.

ארבע קבוצות נוספות העפילו לעונה הסדירה על בסיס הזמנה מיוחדת.

בתחרות השתתפו 18 קבוצות שהתחרו בפורמט של ליגה בעלת שני סיבובים – כל קבוצה משחקת משחק בית ומשחק חוץ נגד כל הקבוצות, כאשר בסיום העונה הסדירה שמונה הקבוצות המדורגות ראשונות העפילו לפלייאוף, בו שיחקו המדורגת בשיטת הצלבה של הראשונה נגד המדורגת שמינית, שנייה נגד שביעית, שלישית-שישית ורביעית-חמישית. הפלייאוף התקיים בפורמט של סדרת הטוב מ-5, כאשר בסיומו המנצחות העפילו לפיינל פור 2023.

## המשתתפות בתחרות

## שינוי מאמנים

## עונה סדירה

## פלייאוף

8 הקבוצות שהעפילו משלב העונה הסדירה התמודדו בסדרות לפי דירוגן בסיום העונה הסדירה (מקום ראשון נגד מקום שמיני, מקום שני נגד מקום שביעי, מקום שלישי נגד מקום שישי ומקום רביעי נגד מקום חמישי).

המדורגת גבוה יותר אירחה את המשחק הראשון, השני והחמישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השלישי והרביעי (במידת הצורך). ארבע קבוצות העפילו לשלב הפיינל פור, ושתי המנצחות בחצאי הגמר התמודדו בגמר על תואר אליפות אירופה בכדורסל.

## פיינל פור

### משחק הגמר

## פרסים
### [[MVP של היורוליג]]
 סשה וזנקוב ( אולימפיאקוס)

### [[MVP של פיינל פור היורוליג]]
 אדי טבארש ( ריאל מדריד)

### [[חמישיית העונה ביורוליג]]

### [[פרס אלפונסו פורד|מלך הסלים "אלפונסו פורד"]]
 סשה וזנקוב ( אולימפיאקוס)

### [[שחקן ההגנה של היורוליג|שחקן ההגנה]]
 אדי טבארש ( ריאל מדריד)

### [[הכוכב העולה של היורוליג|הכוכב העולה]]
 ים מדר ( פרטיזן בלגרד)

### מצטיין המחזור
#### עונה סדירה

#### פלייאוף

### מצטיין החודש

## קישורים חיצוניים

* נתונים מאתר הליגה
* פירוט תוצאות באתר יורובסקט

## הערות שוליים

קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2022
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2023
קטגוריה:2022 באירופה
קטגוריה:2023 באירופה
שמש בית כנסת

**שַׁמָּשׁ בית כנסת** (בשונה מגבאי) עוסק בתחזוקת בית הכנסת, בדומה לשרת בית הספר.

השמש פותח ונועל את בית הכנסת (ובימינו מאז תופעת גניבת ספרי התורה החל בשנות השבעים של המאה העשרים, גם נועל ופותח את ארון הקודש), מנקה את בית הכנסת, משפץ ומתקן אותו, ועוסק בתפעול השוטף, בתאורה (בעבר בנרות ובשמן), בריהוט ובסידור הספרים. לעומתו הגבאי אחראי לסדרים ולארגון, ויש לו תפקידים טקסיים רשמיים כמו הקריאה לעולים לתורה ואמירת "מי שבירך", הנעדרים מתפקידי השמש.

את שכרו קיבל השמש מקופת הציבור כחלק מבעלי התפקידים בקהילה. בעבר שמש בית הכנסת היה גר בסמוך לבית הכנסת או בתוכו. השמש היה נחשב תפקיד מוערך, ובספרות הרבנית מובטחת לאדם העוסק בכך ברכה וחיי עולם, אם כי בדרך כלל בעלי תפקיד זה היו מתחתית הסולם הכלכלי והחברתי. לעיתים אשת השמש עזרה על ידו בניקיון ובסידור. גם בימינו ישנן משפחות המעבירות במסורת מדור לדור את התפקיד.

בקהילות קטנות תפקידי הגבאי והשמש אוחדו, ובימינו יש המחליפים בין התפקידים ומשתמשים במונח "שמש" גם לתיאור הגבאי.

התפקיד קיים בימינו בבתי כנסת בחוץ לארץ, בבתי כנסת גדולים או וותיקים בארץ, ובבתי כנסת חרדים, אך פחות מוּכָּר בבתי הכנסת של המגזר הדתי לאומי, במיוחד אלו של האשכנזים.

מקור המילה בלשון חז"ל - במשמעות המשרת שהיה מגיש את האוכל ומוזג את היין המהול במים, שהכהל שבו היה הכרחי כדי להתגבר על זיהום חידקים במים. המילה **שמש** בהשאלת משמעות משמשת לנר הנפרד שמדליקים בו את שמונת נרות חנוכה בחנוכיה.

קטגוריה:תארים ותפקידים יהודיים
תוכנית סילון

**תוכנית סילון** היא תוכנית מצוינות מטעם חיל האוויר הישראלי, במסגרת העתודה האקדמית של צה"ל. חניכי התוכנית לומדים כארבע וחצי שנים לימודי אווירונאוטיקה וחלל, ובסופן מתגייסים ומשרתים בתפקידים אשר נמצאים בליבת מערכי המחקר והפיתוח של צה"ל ושל מערכת הביטחון הישראלית. מסלול הלימודים של חניכי התוכנית כולל שני תארים, תואר ראשון ותואר שני (כולל תזה) בפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון. בוגרי התוכנית משרתים כקצינים כ-5 שנים ו-8 חודשים בתפקידים טכנולוגיים בצה"ל ובמערכת הביטחון, מתוכם שנתיים ושמונה חודשי שירות חובה ושלוש שנות שירות קבע. הבוגרים עוסקים בפיתוח אמצעי לחימה, הגנה מפני טילים, פיתוח חימושים אוויריים וקרקעיים, שילוב טילים במטוסי קרב, ניסויי טיסה, ופיתוח מל"טים.

## מהלך התוכנית
* במהלך הקיץ הראשון ללימודיהם עוברים החניכים טירונות עם שאר העתודאים כדי לקבל הסמכת רובאי 02.
* במהלך הסמסטר הרביעי ללימודיהם עוברים החניכים סדרת חילות בה הם נחשפים ליחידות השונות בצה"ל ובמערכת הביטחון (חיל האוויר, חיל המודיעין, רפאל, ויחידות טכנולוגיות נוספות) ושם נחשפים החניכים לתפקידים הצפויים להם.
* במהלך הקיץ השלישי ללימודיהם עוברים החניכים קורס קציני מטה בבית הספר לקצינים, בה"ד 1.
* בתום השנה השלישית ללימודיהם נדרשים חניכי התוכנית לסיים את מרבית התואר הראשון, שנה מוקדם מהמסלול הרגיל, ולהתחיל את העבודה המחקרית למען השלמת התואר השני.
* לקראת סוף השנה הרביעית ללימודיהם, חניכי התוכנית מתמיינים ומשתבצים לתפקידי מחקר ופיתוח בצה"ל ובמערכת הביטחון.
* במהלך שארית לימודיהם (שנה רביעית ואילך) משלימים הסטודנטים את דרישות התואר השני (קורסים ומחקר).
* בתום לימודיהם משרתים החניכים כקצינים בתפקידים אליהם שובצו שירות מורחב של 5 שנים ו-8 חודשים, מתוכם שנתיים ושמונה חודשי שירות חובה ושלוש שנות שירות קבע.

## דרישות קבלה
דרישות הקבלה לתוכנית הן גבוהות מן הנדרש לקבלה לפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה. בנוסף, החניכים צריכים לעמוד ברף ציונים גבוה לאורך כל המסלול. דרישות הסף למיון הן:
# ציון הבחינה הפסיכומטרית – מעל 650.
# ממוצע בגרויות – מעל 100.
# 5 יח"ל מתמטיקה.
# סכם טכניוני מצטבר - מעל 88.

בנוסף, החניכים עוברים מיונים אישיותיים ומקצועיים הבוחנים את התאמתם לאופיה של התוכנית וללימודי הנדסה אינטנסיביים.

## מאפיינים ייחודיים
התוכנית היא אחת התוכניות היחידות במסלול העתודה המכשירות את חניכיהן לתואר שני עם תזה, בנוסף לתואר הראשון. בנוסף, חניכי התוכנית מלווים על ידי הטכניון ומנהלת התוכנית הנמצאת תחת חיל האוויר. מפקדי התוכנית הם קצינים בחיל האוויר.

במהלך לימודיהם בטכניון, מקבלים החניכים מספר הטבות:
* מענק כספי שנתי של 5000 שקלים, בנוסף למענק העתודה הרגיל, למשך 4 שנים.
* זכאות אוטומטית לקבלת מעונות בטכניון.
* מלגה חודשית במהלך הלימודים לתואר השני.
* רפרנט צמוד בדרגת פרופסור המלווה ומסייע לחניכי התוכנית.
* סדנאות, תכנים העשרתיים, ימי עיון וגיבוש חיליים.

## קישורים חיצוניים
*תוכנית סילון, באתר מיטב

*מידע על תוכנית סילון, באתר הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל

קטגוריה:העתודה האקדמית
קטגוריה:הטכניון: יחידות אקדמיות
סילון
סילון