חיסון

ממוזער|קריקטורה של עיתון בלונדון, המתארת את החיסון כנגד האבעבועות השחורות, עלי-די אדוארד ג'נר. (1796) מכיוון שהשתמשו בסרום פרות שחלו באבעבועות והתחסנו, שם הפעולה Vaccination(Vacca בעברית פרה)
**חיסון** היא פעולה המיועדת למנוע גורם זר כמו נגיפים וחיידקים מלגרום לנזק או מחלה מייד לאחר חדירתם לרקמות. תכלית החיסון היא להכיר למערכת החיסון גורמים פתולוגים וללמד אותה לפעול במהירות ולהשמיד מחוללי מחלות (פתוגניים), שנגדם חוסנו. חיסון מתוכנן ויעיל החל ב־1796 על-ידי רופא כפרי אנגלי, אדוארד ג'נר, שהציל את אירופה ממגפת האבעבועות השחורות שהשמידה מעל 50% מהתושבים באירופה אף כי לא ידע מהו וירוס או חיידק. לאורך השנים מספר האנשים שניצלו ממוות בזכות חיסונים מגיע למאות מיליונים. לאחר מלחמת העולם הראשונה(,1918 - 1920) מתו יותר אנשים ממחלת השפעת הספרדית מאשר בכל המלחמה, כאשר וירוס השפעת בודד ויוצר חיסון ראשון רק ב־1933. החיסון מונע התפשטות מגפות קטלניות, בעיקר כאשר פתוגן חדש ולא מוכר חודר לאוכלוסייה אנושית(emergin diseases) פרקטיקה נכונה של חיסונים חוסכת טיפולים רפואיים ושימוש בתרופות יקרות, מונעת השבתת יצור ומאריכה את תוחלת החיים בעוד שעלות החיסון עצמו בדרך כלל נמוכה, ולכן הם מהווים גורם כלכלי שאין לו שיעור.

## מונחים בסיסיים

### [[אנטיגן]] (antigen)
פולי אמינים או חלבון המזוהה על-ידי תאי המערכת החיסונית כגורם זר והיא מייצרת נוגדנים תואמים לו. אנטיגנים הם בדרך כלל מקטעים במעטפת של וירוס או של חיידק, שמערכת החיסון מזהה. קיימים אנטיגנים שאינם חלבונים, שמזוהים על-ידי מערכת החיסון ומפעילים תגובה מיידית של אלרגיה ואף שוק אנאפילקסי, באמצעות נוגדן מסוג IgE.
[ממוזער|סוגי הנוגדנים באדם: ההבדלים הם בתיזמון יצירתם עם כניסת אנטיגן, במקום פעולתם, וביכולתם להפעיל תגובות נוספות, כמו קישור למשלים או הפרשת [ציטוקין|ציטוקינים.]]

### נוגדן (antibody)
נוגדנים הם חלבונים (אמינו - גלובולינים) המיוצרים על ידי תאי B של מערכת החיסון בתגובה לחשיפה לאנטיגן. הנוגדנים נצמדים למחולל המחלה (הפתוגן) ומסמנים אותו להשמדה או מנטרלים אותו ישירות. קיימים 6 סוגים של נוגדנים באדם. IgD IgM, IgE,IgV IgA,IgG כאשר לכל אחד תפקיד ומבנה המותאמים לשלבי ההגנה על-ידי היקשרות לפתוגן והשמדתו,. כדי לייעל את התגובה כנגד הפתוגן, מכינים נוגדנים הייחודיים נגד אנטיגן ספציפי החיוני לפתוגן. בשיטה זו משתמשים בנוגדן חד - שבטי (monoclonal antibody) המופק משורת תאי B ייחודית (clone) שיטה זו מקובלת גם בלחימה כנגד תאים סרטניים, כאשר מזהים אנטיגנים הייחודים להם.

### חסינות סבילה(Passive Immunity)
הנוגדנים הספציפיים מאפשרים גם זיהוי מהיר של פתוגן, כאשר הם מסומנים. ערכות לזיהוי מהיר של וירוסים וחיידקים מבוססות על עיקרון זה.

### זיכרון חיסוני (Immunological Memory)
זיכרון חיסוני היא היכולת של מערכת החיסון לזכור אנטיגן שנחשפה אליו בעבר באמצעות תאי זיכרון (לימפוציטים מסוג T), הגוף מסוגל להגיב במהירות ובעוצמה רבה הרבה יותר בחשיפה חוזרת, ובכך למנוע התפתחות מחלה. לאחר פגישה ראשונה של תאי T עם אנטיגן, נוצר שבט של תאי B המייצרים נוגדנים כנגד האנטיגן. גם כאשר האנטיגן נעלם ממחזור הדם עדיין קיימים תאים אלה במספר נמוך אך מיד אם פגישה חוזרת עם אותו אנטיגן הם מתחלקים במהירות ויוצרים כמות גדולה של נוגדנים. זה הגורם העיקרי שמאפשר חיסון למחלה. למעשה מטרת החיסון היא יצירת זיכרון שמאפשר מניעת התרבות וסילוק וירוסים, חיידקים ורעלנים.

### חסינות פעילה (Active Immunity)
נוצרת כאשר הגוף מייצר בעצמו נוגדנים ותאי זיכרון בעקבות חשיפה לאנטיגן (דרך מחלה או חיסון). זו חסינות לטווח ארוך. הזרקה של אנטיגן המייצג פתוגן גורמת להפעלת שרשרת התגובה החיסונית. זאת המערכת העיקרית, ועליה מבוסס החיסון המונע. הנוגדן העיקרי המאפשר חיסון לאורך זמן הוא IgG

### חסינות סבילה
העברה ישירה של נוגדנים מוכנים (למשל, מעבר נוגדנים מאם לעובר או הזרקת נסיוב המכיל נוגדנים לאחר הכשת נחש). זו חסינות מיידית אך זמנית על-ידי העברת סרום המכיל כבר נוגדנים להגנה מיידית, כאשר המערכת החיסונית הפעילה עדיין איננה מוכנה, למשל לאחר הכשת נחש.

### חסינות עדר (Herd Immunity)
ממוזער|חסינות העדר. מונעת הפצה מהירה ויצירת מגפה.
מצב שבו אחוז גבוה של אוכלוסייה מחוסן וקוטע את שרשרת ההדבקה. מצב זה מגן בעקיפין גם על אנשים שאינם מחוסנים. אזור שבו יש % גבוה של מחוסנים, מונע הדבקה מהירה (מגפה) של אוכלוסייה.

### אדג'וונט / מאיץ חיסוני (Adjuvant)
חומר שמוסיפים לחלק מהחיסונים כדי להגביר את התגובה החיסונית של הגוף לאנטיגן. הוא מסייע ליצור הגנה חזקה וממושכת יותר, במיוחד בחיסונים המכילים נגיף מומת או חלבונים מבודדים. בחלק מהחיסונים משתמשים באדוגוונט שעשוי לגרום לתופעות אלרגיות (אלרגן), כאשר האנטיגן עצמו בדרך כלל לא גורם לתופעות לוואי.

### חסינות אמהית
חסינות של תינוק על-ידי קבלת נוגדנים מהאם בזמן ההיריון או באמצעות החלב הראשוני (כולוסטרום). בימים הראשונים לאחר הלידה מסוגלת מערכת העיכול של התינוק להעביר חלבונים (נוגדנים) פעילים ישירות לדם. חסינות אימהית מספיקה להגן על התינוק למשך מספר חודשים. כאשר רמת הנוגדנים האימהיים יורדת, מתחילה מערכת החיסון העצמאית לפעול. שלב זה רגיש במיוחד כיוון שלא תמיד המערכת העצמאית של התינוק מספיקה להגן בעיקר כנגד וירוסים וחיידקים אלימים. כאשר האם איננה מחוסנת או רמת הנוגדנים בדמה נמוך, קיים סיכון שהוולד ילקה במחלה בסביבה מאולחת.

## מערכת החיסון המולדת (Innate Immunity)
מערכת הנוצרת בעובר ומהווה קו ההגנה הראשון במהלך ההיריון המתקדם ולאחר הלידה. היא פועלת במהירות (דקות עד שעות) נגד כל פולש, ללא הבחנה ספציפית בסוג החיידק או הנגיף. המערכת מורכבת מהגנה פסיבית - מניעת חדירה, ומערכת יצירת נוגדנים ראשונית הכוללת בעיקר:

**מחסומים פיזיים וכימיים:** העור, הריריות, דמעות, וחומציות הקיבה. הם מונעים מהפולשים להיכנס לרקמות.

**תאים בולעניים ([[פגוציט]]ים):** תאים כמו מקרופאגים ונויטרופילים ש"אוכלים" ומעכלים גופים זרים.
ממוזער|'''התגובה החיסונית לחדירת אנטיגן''': מקרופג תוקף על-ידי בליעה ישירה (אמבית). תא דנדריט מציג את האנטיגן ל תא T, שמעורר לימפוציטים של השבט ליצירת נוגדנים ספציפיים לאנטיגנים השונים שמרכיבים את הפולש. תחילה נוצר IgM ואחריו IgG.לכל אנטיגן נוצר שבט (clone) ייחודי.
**[[מערכת המשלים]]: (complement)** קבוצת חלבונים הנמצאים בדם ומסייעים להשמיד חיידקים ומגייסים תאי חיסון לאזור הזיהום. המשלים נקשר לדופן תא הפתוגן, יוצר נקבים בדופן שלו וגורם לנוגדן להשמיד את התא. מאידך קומפלקס המשלים יכול לגרום לתופעות אלרגיות באמצעות נוגדן מסוג IgE.

## מערכת החיסון הנרכשת (Adaptive Immunity)
זוהי המערכת ש"לומדת" את הפולש. היא איטית יותר בתחילה, אך היא מדויקת מאוד ויוצרת את הזיכרון החיסוני (עליו מתבססים חיסונים).
ממוזער|תאי המערכת החיסונית באדם
**לימפוציטים מסוג B:** תאים המייצרים **נוגדנים**. הם מזהים אנטיגנים חופשיים בדם ובנוזלי הגוף.

**לימפוציטים מסוג T:**

**[[לימפוציט T|תאי T]] מסייעים (Helper T cells):** "מנהלי העבודה" של המערכת. הם מפרישים חומרים (ציטוקינים) שמפעילים את שאר התאים וגם זוכרים את האנטיגן ומוכנים להעביר אות ליצירת נוגדנים ללימפוציטים (B).

**תאי T קטלניים (Cytotoxic T cells):** תאים שתוקפים והורגים תאים של הגוף עצמו שפלשו על ידי נגיף או שהפכו לסרטניים.
ממוזער|'''סוגי החיסון.''' מלמעלה בכיוון השעון.1. שימוש באנטיגן רב-סוכרי עם קוניוגט (קישור לאנטיגן)2. הזרקת הפתוגן עצמו, חי /מוחלש/ מת.3.הזרקה או הרכבה של וירוס שאינו פתוגני לאדם אבל יוצר נוגדנים.

4. חיסון מבוסס RNA.5. הזרקת אנטיגן מלאכותי המבוסס על מבנה אנטיגן של פתוגן. 6. טוקסואיד - חומר סינתטי שאינו מזיק, הגורם ליצירת נוגדנים כנגד רעלן (טוקסין) של חיידק ולא נגד החיידק עצמו. (למשל טטנוס)
**תאי זיכרון:** תאי B ו-T שנשארים בגוף שנים רבות לאחר המפגש עם הפולש, כדי להגיב במהירות במפגש הבא.

### המחזור החיסוני
חדירת פתוגן>>הכרות על-ידי תא דנדריט ותא זיכרון (Thelper)>> הפעלת תא לימפוציט(B) המתחלק במהירות, ויוצר שבט (Clone) ומפריש נוגדן ספציפי לאנטיגן >> רמת הנוגדנים בדם עולה במהירות (טיטר גבוהה)>> הפתוגן הושמד>>רמת הנוגדנים בדם יורדת אבל תאי הזיכרון נשארים.>> בהתקפה חוזרת, כבר קיימת הכרות וחלוקת תאי השבט מהירה ויצרת כמות גדולה של נוגדנים. הזיכרון יכול להמשך לכל החיים.

**זריקת דחף: (booster)** לעיתים מזריקים מנה נוספת של אנטיגנים לאחר מספר שנים כדי לעורר את המערכת להישאר ברמת נוגדנים גבוהה.

## הפעלת המערכת החיסונית
### חיסון מולד (innate Immunity)
החסינות הנרכשת נוצרת בטבע כאשר קיימת חסינות אימהית על-ידי מגע ישיר של הפתוגן עם נוגדנים קיימים. המגע הראשוני, לאחר הלידה יוצר כבר שבט של לימפוציטים המכירים את האנטיגן, לכן פתוגן הנמצא בסביבה מעורר תגובה חוזרת ורמת נוגדנים גבוהה נגדו, ותאי הזיכרון כבר מכירים אותו. בטבע קיים מצב שבו מגפה (התפרצות של פתוגן חדש) גורמת להכחדה חלקית כי בדור המחוסן בחיסון אמהי כבר יש מספיק נוגדנים ותאי T להגנה וליצירת אוכלוסייה עמידה. לכן נשים המחוסנות היטב למחלות הילדות יוצרות תנאים מובחרים ללידת תינוק בריא.

### חיסון נרכש אקטיבי.
מרבית החיסונים פועלים באמצעות הזרקה או חשיפה לאנטיגן המזהה פתוגן. : חלקים מהפתוגן, או ההפתוגן השלם כשהוא מומת או מוחלש בדרך כלל עם אדג'וונט מתאים, זאת מתוך כוונה שהמערכת החיסונית תלמד לזהות אותו ותייצר נגדו נוגדנים ותאי זיכרון ייחודיים לו. ברוב החיסונים התרכיב המוחדר לא גורם להופעת המחלה כלל, אך לעיתים מופיעה מחלה קלה או תסמינים שנזקם אמור להיות קטן משמעותית מהנזק שגורמת התפרצות ממשית של המחלה. ישנן מחלות עבורן מספיק חיסון בודד או סדרת חיסונים, והנוגדנים נשארים בגוף למשך כל החיים. אולם ישנן מחלות שרמת הנוגדנים יורדת מתחת לסף ההגנה ומחייבת לחזור על החיסון מדי כמה שנים, ואף מדי חודשים (חיסון דחף)

## שיטות החיסון הפעיל
החיסון הפעיל התפתח מעבודתו המקורית של אדוארד ג'נר ולואי פסטר, ושיטות חדישות של שימוש באנטיגנים מלאכותיים, רקומביננטים ומבוססי RNA. להלן עיקר השיטות:

### הרכבה
שיטה שבוססה כבר על ידי אדוארד ג'נר ב־1880. יוצרים סריטה בעור ומעבירם דגימה של הפתוגן מתחת לעור. השיטה מבוססת על כך שכל פתוגן חודר וגורם למחלה בדרך הייחודית לו. למשל חיידק השחפת, גורם למחלה רק דרך מערכת הנשימה. החדרה שלו בהרכבה, יוצר דלקת מקומית במקום ההרכבה אבל גם מפעילה את כל המערכת החיסונית הנרכשת, ולכן נוצר טיטר גבוה של נוגדנים ותאי T. פעולה זו נקראת vaccination, (שימוש בסרום נגוע של פרה (Vacca))

### הזרקת פתוגן חי/מוחלש או מומת
בדרך כלל מחלישים את הפתוגן על-ידי חימום או בתמיסות כהל, שמונעות התרבות אבל משאירות את האנטיגנים שלו חשופים. שיטה זו פותחה כבר על-ידי לואי פסטר כנגד כלבת.(כיום משתמשים בשיטת אנטיגן הרקומביננטי, ללא צורך לטפל בנגיף מסוכן זה.)

### הרכבת וירוס חי שאיננו פתוגן לאדם
ישנן משפחות של חיידקים ווירוסים שאינם אלימים לאדם אבל חולקים אנטיגנים משותפים עם וירוסים פתוגניים. אדוארד ג'נר, אף שלא ידע על קיום וירוסים, השתמש וירוס אבעבועות של פרות, בהרכבה כנגד וירוס האבעבועות השחורות הקטלני. וכך הציל את אוכלוסיית אירופה מהמגפה.

### הזרקת מרכיבים נפרדים של וירוס או חיידק
מפרקים את הפתוגן ומזריקים מקטע מסוים, למשל מעטפת בלבד, שאיננה גורמת למחלה אבל יוצרת הגנה חיסונית כנגד הפתוגן. שיטה זו נפוצה לחיסון כנגד חיידקים. מכיוון שהיא מפעילה נוגדנים נגד אנטיגנים רבים בו זמנית, ובכך מייעלת את פעולת החיסון.

### שימוש באנטיגן רקומביננטי
ניתן לייצר מקטעי DNA שמקודדים ליצירת אנטיגנים ספציפיים, ולשבט אותם בתרבית חיידקים, החיידקים יפרישו למצע הגידול כמות גדולה של האנטיגן כך שניתן לייצר את האנטיגנים בכמות גדולה. אנטיגן זה נקרא אנטיגן רקומביננטי. (recombinant antigen)

### חיסון שלא באמצעות הרכבה או הזרקה
חיסון באמצעות טיפות לאף או לפה. עוטפים את האנטיגן בבועיות זעירות של חלבון, שנקלטים ומתפרקים לאחר חדירתם לגוף ומשחררים את האנטיגנים. (בדרך כלל פתוגן מוחלש).

### זריקת דחף
לחלק מהחיידקים והווירוסים הפתוגניים, המתרבים במהירות או יוצרים רעלנים (טוקסינים), חשוב לשמור על רמת תאי זיכרון ולימפוציטים המוכנים לתגובה מהירה. לכן לאחר הזרקה ראשונה מזריקים כמות קטנה של האנטיגן כדי לעורר את התגובה השנייה והשלישית.

### חיסון באמצעות RNAm

ממוזער|חיסון נגד וירוס הקורונה באמצעות mRNA: מקטע של RNA המקודד ליצירת ה"קוצים" (spiks) של הווירוס מוחדר לתא, וגורם לריבוזומים לייצר את החלבון המשמש כאנטיגן. החלבון מוצג לתאי T ו־B ומעורר יצירת נוגדנים.
שיטת חיסון חדישה המבוססת על העברת ייצור האנטיגן לתאי הגוף במקום הזרקת האנטיגן המוכן.

**העיקרון**. מייצרים mRNA המקודד ליצירת חלבון ספציפי (אנטיגן), ומזריקים אותו לתאי הגוף. RNA שליח זה, גורם לשעתוק של החלבון על-ידי מערכת הריבוזומים של התא, המציג את החלבון לתאי הדנדריטים ותאי T, וכך מפעיל את שרשרת החיסון. שיטה זו כבר קיימת בחיסון נגד הקורונה' וכנגד דלקת נשימתית קשה (SARS) ומכונה 9COVid. החיסון יחסית קצר, ולכן יש לחזור עליו כדי להגביר את התגובה. עם היווצרות חיסון עדר, נגרעת האלימות של המחלה ושוב איננה מסוכנת כפי שהייתה.
## היסטוריה
[שמאל|ממוזער|250px|וירוס [אבעבועות שחורות|האבעבועות השחורות]]
משחר ההיסטוריה ניסו בני האדם להתמודד עם מחלות קשות. הסינים השתמשו בווריאולציה (Variolation), תהליך הנקרא על שמה של מחלת האבעבועות השחורות (Variola). במאה ה-15 היה נוהג לקחת מחולי אבעבועות שחורות גלד של פצע מגופם, להפכו לאבקה, ולתת לשאיפה לאנשים בריאים שנטו להידבק במחלה רק באופן קל יחסית. תהליך הווריאולציה הגיע לארצות אירופה רק במאה ה-18. הרופא הבריטי אדוארד ג'נר פיתח את תרכיב החיסון הפעיל הראשון בעולם ב-1796. הביולוג והאימונולוג הצרפתי לואי פסטר התבסס על עבודתו של ג'נר ויצר תרכיבים נגד המחלות כולרה, דיפתריה, שנית וכלבת.

## ציוני דרך בתולדות החיסון

### הישגים בולטים של חיסונים
החיסון נגד האבעבועות השחורות ביער לחלוטין את מחלת האבעבועות השחורות שקטלה למעלה מ-300 מיליון איש.

במאה ה-20 פותחו חיסונים רבים, בעיקר בארצות הברית, וביניהם שעלת ופוליו. מחלת הפוליו שיתקה וקטלה כחצי מיליארד איש. בעקבות ההתחסנות נגד פוליו הצטמצם המספר לכמה מאות מקרים בשנה בלבד.

## חיסונים בעולם
היות שכל אזור גאוגרפי בעולם שונה ממשנהו מבחינת אוכלוסיית האדם המתגוררת בה וכל האורגניזמים החיים בסביבה הביולוגית, אדם הגדל כל חייו באזור מסוים עשוי להיות חשוף יותר למחלות באזורים בהם הוא לראשונה מבקר. לכן, לפני נסיעות למקומות מרוחקים, במיוחד כאלה שהתברואה בהם לוקה, נהוג להתחסן לפני נסיעה למדינה או יבשת זאת וכל קופות החולים ממליצות על חיסונים אלו.

[ממוזער|מודעה בריטית הקוראת להתחסן מפני [דיפתריה]]

### חיסונים במנדט הבריטי בארץ ישראל
שמאל|ממוזער|300px|חיסונים בשנת 1943

### חיסונים בישראל
[שמאל|ממוזער|300px|[פנקס חיסונים|פנקסי-חיסונים ישראליים משלהי המאה ה-20]]
ממוזער|300px|ניידת חיסונים בנגב בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל
משרד הבריאות ממליץ על מספר חיסונים שחלקם ניתנים במספר מנות (21 מנות חיסון בסה"כ). שיעור הילדים המקבלים את חיסוני השגרה בישראל הוא מהגבוהים בעולם, אף שקבלת חיסון אינה חובה על-פי חוק (נכון ל-2004, שיעור המחוסנים באוכלוסיית הילדים בישראל עומד על 92%-97%).

חלה חובת תיעוד של כלל החיסונים בפנקס חיסונים.

כדי להתמודד עם התופעה של הורים שאינם מחסנים את ילדיהם החליטה המדינה, במסגרת חוק ההסדרים 2009, להטיל סנקציות על הסרבנים ולשלול מהם חלק מקצבת הילדים של המוסד לביטוח לאומי. החוק היה אמור להיכנס לתוקפו בתחילת מרץ 2011. שלושה ארגונים עתרו לבג"ץ בעקבות החלטה ממשלה זו ובג"ץ דחה את העתירות. למרות זאת החליטה שרת הבריאות יעל גרמן כי תבטל את הפחתת הקצבאות לילדים שלא חוסנו כנדרש.

בדצמבר 1989 נחקק חוק ביטוח נפגעי חיסון, התש"ן-1989, שמכוחו הוקמה ועדה מיוחדת לקביעת פיצויים לנפגעי חיסון והוקמה קרן פיצויים לנפגעי חיסון.

#### חיסונים המומלצים לכלל האוכלוסייה
המחלות שמשרד הבריאות ממליץ לחסן נגדן הן כאלו שיש עבורן חיסון שהוכח כיעיל, ונחשבות בדרך כלל לקשות ובעלות סיכון לגרום לסיבוך ואף למוות. חיסונים אלו ממומנים על ידי המדינה.
* **[[הפטיטיס B]]** (ידועה גם בשם דלקת כבד B או צהבת B) - ניתן לתינוקות בני יומם נגד דלקת כבד נגיפית. גורמי ההדבקה הם מגע עם דם מזוהם ומוצריו (שימוש משותף במברשת שיניים, מגע של ריריות עם חפצים מזוהמים, וכן שימוש במזרקים מזוהמים), מגע מיני, והעברה מדם האם לעובר. הסימפטומים הם חוסר תיאבון, בחילה, הקאות וצהבת, ולעיתים נדירות גם מוות.
* **[[חצבת]]** - מחלה מידבקת ביותר הגורמת לסיבוכים בדרכי הנשימה. כשליש מהחולים יפתחו סיבוך מהמחלה.
* **[[חזרת (מחלה)|חזרת]]** - מחלה הגורמת להתנפחות בלוטות הלימפה. הסימפטומים הם דלקת אשכים ודלקת לבלב. מסוכנת בעיקר בבני נוער ובמבוגרים.
* **[[אדמת]]** - בדרך כלל מחלה קלה, ומטרת החיסון היא למנוע הידבקות של נשים הרות ופגיעה בעובר שכן הווירוס עלול לפגוע בו בצורה קשה ביותר. הסימפטומים הם פריחה על הגוף. תופעות לוואי - חום, פריחה, כאבי פרקים ולעיתים דלקת פרקים, פגיעה במערכת העורקים ואף חסימתם. החיסונים לחצבת, חזרת ואדמת משולבים בחיסון MMR. שילוב זה ניתן בישראל החל משנת 1994.
* **[[דיפתריה]]** - מחלה קשה המתמקדת בגרון. חיידקי הדיפתריה יוצרים רעל מסוכן המתפשט בגוף והגורם לפגיעה במערכת העצבים. הסימפטומים הם סיבוכים בדרכי הנשימה, בלב, במערכת העצבים, בצקת בצוואר, שיתוק שרירים, שיתוק שרירי העין, ואף מוות.
* **[[שעלת]]** - מחלת ריאות המסוכנת בעיקר לתינוקות בגלל סיבוכים אפשריים כמו דלקת ריאות ודלקת קרום המוח. במבוגרים עלולה לגרום לשבירת צלעות וסיבוכים נוספים.
* **[[שיתוק ילדים]]** (פוליו) - מחלה נגיפית קשה התוקפת בעיקר ילדים, ופוגעת בשרירים הרצוניים ומביאה לשיתוק לכל החיים.
* **[[טטנוס]]** - מחלה קשה הנגרמת על ידי רעלן של חיידק המצוי באדמה, בחלודה, באבק דרכים ובדרכי העיכול של חיות המשק. בדרך כלל תוקף ילדים בני שנה עד 5 שלא חוסנו או שנולדו לאם לא מחוסנת. הסימפטומים הם התכווצויות כואבות של שרירים, לרבות שרירי הנשימה ומוות.
* **[[פנאומוקוקוס|חיידק הפנומוקוקוס]]** - חיידק שלו 91 זנים הנמצא בעיקר באפם של ילדים וגורם למגוון מחלות החל מדלקת אוזניים, דלקת ריאות, זיהום דם ודלקת קרום המוח. נוסף לשגרת החיסונים החל מיולי 2009. על פי רופאי הילדים בישראל מתן החיסון ימנע כ-4,000 אשפוזים בשנה.
* **[[אבעבועות רוח]]** – חיסון נגד אבעבועות רוח נוסף לשגרת החיסונים החל משנת 2008. מחלה נגיפית קלה אך מדבקת מאוד. הסימפטומים הם חום נמוך ופריחה אופיינית העלולה לגרום לצלקות ולזיהומים. 1-2 ילדים מתים כל שנה בישראל מהמחלה. בנוסף ישנם סיבוכים נפוצים כמו מחלת השלבקת החוגרת שיכולה להופיע גם שנים רבות לאחר המחלה הראשונה.
* **[[Rotavirus|רוטה]]** - נגיף נפוץ ביותר הגורם לשלשולים קשים, חום, הקאות והתייבשות אצל ילדים קטנים. במדינות מתפתחות ילדים רבים מתים מהמחלה עקב התייבשות. במדינות בהן הרפואה מפותחת (ביניהן ישראל) כמעט ואין תמותה, אך המחלה מביאה לסבל רב לתינוקות ואשפוזים רבים, אותם מונע החיסון בהצלחה רבה.
* **[[נגיף הפפילומה האנושי]] (HPV)** - נגיף שגורם לסרטן צוואר הרחם, סרטן הנרתיק, סרטן איבר המין הנשי, סרטן פי הטבעת, סרטן החלחולת, סרטן הפין, סרטן הפה, סרטן הלוע, סרטן הגרון, סרטן הראש, סרטן הצוואר ועשוי לגרום לסוגי סרטן אחרים. בנוסף, הנגיף גם גורם לקונדילומה (יבלות באברי המין). נוסף לשגרת החיסונים לבני נוער החל משנת 2015.
* **[[שפעת]]** - מחלת חום שפוגעת בדרכי הנשימה. הסימפטומים הם חום גבוה למשך מספר ימים, תחושת עייפות וצמרמורות, כאבי ראש וכאבי גרון.

**חלוקת החיסונים בתקופת חיי האדם**:
* **דלקת כבד B** (הפטיטיס B או צהבת B) - ניתן בשלוש מנות, אחת בגיל הינקות עוד בבית החולים, השנייה בגיל חודש והאחרונה בגיל 6 חודשים.
* **טטנוס, דיפתריה, שעלת אסלולרית** - ניתן בארבע מנות, אחת בגיל חודש, השנייה בגיל 4 חודשים, השלישית בגיל שישה חודשים והאחרונה בגיל שנה. עם זאת כשהילד מגיע לגיל בית הספר הוא מקבל את החיסון בעוד שתי מנות אחת בגיל 7 (כיתה ב') והשנייה בגיל 13 (כיתה ח').
* **רוטה** - ניתן בשלוש מנות בגיל חודשיים, ארבעה חודשים וחצי שנה.
* **שיתוק ילדים מומת IPV** - ניתן בארבע מנות, אחת בגיל חודשיים, השנייה בגיל 4 חודשים, השלישית בגיל שישה חודשים והאחרונה בגיל שנה. שתי מנות נוספות ניתנות בכיתה א' ובכיתה ח'.
* **שיתוק ילדים מוחלש OPV** - ניתן בשתי מנות, אחת בגיל חצי שנה והשנייה בגיל שנה וחצי.
* ***[[Haemophilus influenzae]]*** **מזן B** - ניתן בארבע מנות בגיל חודשיים, 4 חודשים, שישה חודשים ובגיל שנה.
* **חצבת, חזרת, אדמת, אבעבועות רוח** - ניתן בשתי מנות, האחת בגיל שנה והשנייה בגיל 6 (כיתה א').
* **דלקת כבד A** (הפטיטיס A או צהבת A) - ניתן בשתי מנות, האחת בגיל שנה וחצי והשנייה בגיל שנתיים.
* **חיידק הפנומוקוקוס** - ניתן בשלוש מנות בגיל חודשיים, 4 חודשים ו-12 חודשים.
* **[[נגיף הפפילומה האנושי]] (HPV)** - ניתן בשתי מנות בגיל 13 (כיתה ח') בהפרש של חצי שנה.
* **שפעת מומת** - ניתן בכל חורף החל מגיל חצי שנה.

#### חיסונים נוספים
בנוסף לחיסוני השגרה הנהוגים בישראל, ממליץ משרד הבריאות על מתן חיסון לאנשים הנוסעים לחו"ל (בעיקר מדינות העולם השלישי כמו: הודו, תאילנד ועוד). חלק מהחיסונים המומלצים הם נגד המחלות: קדחת צהובה, דלקת מוח יפנית, כולרה, טיפוס הבטן, הפטיטיס A, הפטיטיס B, דיפתריה, צפדת ומנינגוקוקוס (חיידק הגורם לדלקת קרום המוח).

## התנגדות לחיסונים

ישנן קבוצות שונות מתנגדות לחיסונים. יש המתנגדים משיקולים מוסריים או אתיים, ויש המטילים ספק ביעילות או בבטיחות של החיסונים, וטוענים כי יש אלפי מאמרים המראים על נזק כלשהו הנגרם מחיסונים. לטענת המתנגדים משיקולי יעילות, החיסונים אינם מספקים הגנה יעילה. יש המנסים לקשור בין מספר חיסונים וביניהם חיסון כנגד חזרת, וחיסון כנגד הפטיטיס, שהכילו את החומר המשמר תיומרסל, לבין אוטיזם;

טענה נפוצה בקרב מתנגדי חיסונים היא שחיסונים הם קונספירציה של חברות התרופות. מבקריה של טענה זו מצביעים על כך שרווחי החיסונים נמוכים לעומת הרווחים מתרופות לטיפול במחלות שאותן החיסונים פועלים למנוע.

למרות הטענות לגבי אוטיזם, המחקרים המבוססים בתחום הראו כי אין ביסוס לחששות אלה (ראו בהמשך). הטענה היא שהחיסון בגיל מוקדם כל כך הוא לא בהכרח בריאותי אלא מערכתי - המדינה מנצלת את העובדה שההורים באים בשנה הראשונה לטיפת חלב לצורך בדיקות, ואז אפשר גם לחסן את הילדים, בעוד שבגיל מאוחר יותר הסבירות שיבואו תקטן, ולא יהיה ניתן להבטיח שכולם יחוסנו.

ישנן גם דתות וכתות המתנגדות לחיסונים בטענה שהם סותרים את עקרונותיהן, וכן קבוצות פוליטיות הטוענות שחיסון כלל האוכלוסייה נוגד את חופש הפרט. בקרב החרדים בישראל ישנן קבוצות המסרבות להתחסן, אולם בעקבות מגפת החצבת בסוף 2007, עלתה גם בקהילה זו המודעות לנושא החיסונים.

הזרם המרכזי ברפואה המודרנית גורס כי מתן חיסונים מונע סבל ומקטין מקרי מוות, והתועלת שבהם עולה עשרות-אלפי מונים על הסיכונים ועל התגובות השליליות לחיסון. לכן במספר מדינות בעולם הרשויות משתמשות באמצעים כדי לכפות חיסונים. בארצות הברית ברוב המדינות אי אפשר לרשום ילדים לבית ספר ללא הצגת פנקס חיסונים מלא (החוק מאפשר פטור מחיסונים על רקע רפואי בכל המדינות, ומשנת 2006, ניתן לקבל פטור מטעמים דתיים ב-48 מדינות או אמונות אישיות ב-19 מדינות התנגדות לחיסונים). באוסטרליה הרשויות מתנות קצבאות והטבות מס בביצוע חיסונים החל מאמצע 2015.

## טענות בדבר קשר בין חיסונים ואוטיזם, והפרכתן
### הפרסום עליו מסתמכת הטענה
בשנת 1998 פרסם החוקר אנדרו וייקפילד (ועמיתים) מחקר שעסק ב-12 ילדים, רובם אוטיסטים ברמות שונות, שאובחנו זמן קצר לאחר קבלת החיסון המשולש לחצבת, אדמת, וחזרת. במסיבת עיתונאים ב-1998, הציע וייקפילד כי עדיף לתת לילדים את החיסון בשלוש מנות נפרדות, במקום חיסון בודד. הצעה זו לא נתמכה על ידי המחקר שפרסם. מחקרים נוספים, שעברו ביקורת עמיתים, וסקרו קבוצות גדולות בהרבה, לא מצאו כל קשר בין החיסון לאוטיזם. חוקרים ורופאים רבים ביקרו את וייקפילד על דרך פעולה שאיננה מדעית, ועל כך שגרם לירידה בשיעורי החיסון וגם בענייני אתיקה, בנוגע לדרך ביצוע המחקר.בשנת 2004 משכו רשמית עשרה מתוך שלושה עשר הכותבים העמיתים של המחקר את תמיכתם בפרשנות לפיה החיסון עלול לגרום לאוטיזם. המרכז לבקרת מחלות (CDC) בארצות הברית, האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית ושירות הבריאות הלאומי של הממלכה המאוחדת (בריטניה) הסיקו כי אין כל ראיה לקשר בין החיסון המשולש לאוטיזם. סקירה מערכתית של ספריית קוקרן מצאה כי אין קשר אמין בין החיסון לאוטיזם, ושהחיסון מונע מחלות בעלות סיכון משמעותי לסיבוכים ומוות. לפי הסקירה, הפגיעה באמון הציבור ביחס לחיסון המשולש פגעה בבריאותו. ב-2 בפברואר 2010 מחק כתב העת Lancet מהארכיון את מאמרו של וייקפילד. הגורמים למחיקה היו ממצאים שהראו כי וייקפילד קיבל שוחד בעבור הטיה מכוונת של המחקר, ומחקרים מאוחרים שלא הצליחו לחזור על תוצאותיו.

רישיון הרופא של וויקפילד נשלל בשנת 2010 עקב חשיפת מחקרו כשגוי, מוטה ומזיק.גם בשנים שלאחר מכן, לצד הקונצנזוס הרחב במחקר לפיו אין קשר בין חיסונים ואוטיזם, ממשיכים חוקרים שונים לבדוק את הנושא באופן פרטני, ותוצאותיהם המצטברות של המחקרים השונים מחזקים את העדויות לחוסר הקשר בין החיסונים הנבדקים לאוטיזם.

### תופעות לוואי של חיסונים
#### תיומרסל
תיומרסל הוא חומר משמר המשמש בכמויות קטנות בכמה חיסונים המשמשים למספר מנות, כדי למנוע זיהום. למרות יעילות התיומרסל, השימוש בו שנוי במחלוקת מכיוון שהוא מכיל כספית. בשנת 1999 ביקשו המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן והאקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים מיצרני החיסונים להסיר את החומר בהקדם האפשרי, במסגרת עקרון הזהירות המונעת. נכון לשנת 2017, תיומרסל אינו משמש בחיסונים הנפוצים בארצות הברית ובאירופה, למעט בחלק מחיסוני השפעת (ייתכנו כמויות מזעריות בכמה חיסונים עקב תהליכי הייצור, בשיעור שלא עולה על 1 מיקרוגרם, כ-15% מצריכת הכספית הממוצעת לבוגר בארצות הברית, ו-2.5% מהכמות אותה מחשיב ארגון הבריאות העולמי לסבילה). הסרת החומר עוררה חשש שתיומרסל קשור לעלייה בשיעורי האבחנה של אוטיזם, אך החשש הופרך, מכיוון ששיעורי האוטיזם המשיכו לעלות גם לאחר הסרת תיומרסל מחיסוני הילדות. אין כעת (2017) ראיות מדעיות מקובלות לטענה שחשיפה לתיומרסל גורמת לאוטיזם. עלפי הנחיות FDA ו-USDA, תיומרסל הוצא משימוש כבר בשנות ה־90 של המאה ה-20.

#### אדגוונט ותופעות לוואי
החומרים המוספים לאנטיגן ( ראה טבלה למעלה), משמשים לעירור המערכת החיסונית, ולכן תאורטית יכולים לזרז תופעות של הפעלת נוגדן מסוג IgE הגורם לתהליך האלרגי. החומרים נסרקים במחקרים רבים, ותמיד השיקול הוא התועלת שבחיסון לעומת הסיכון של תופעות לוואי.

### נזקי תנועת ההתנגדות לחיסונים
[טקסט=שרלוט קלברלי ויסמן, שידיה ורגליה נקטעו עקב זיהום בחיידק מנינגוקוס. חסינות העדר הייתה מונעת את מחלתה לו סביבתה חוסנה.|ממוזער|[שרלוט קלברלי ויסמן , שידיה ורגליה נקטעו עקב זיהום בחיידק מנינגוקוס. ויסמן הייתה "הפנים" של קמפיין החיסונים של ניו זילנד, שמטרתו יצירת חסינות העדר כדי להגן על האוכלוסייה הפגיעה למחלה.|266x266 פיקסלים]]
בעקבות טענות השווא נגד חיסונים חלה ירידה בשיעור המתחסנים בעולם המפותח, ועימה עלייה בשיעורי התחלואה. התפרצויות של מחלות התחוללו במדינות רבות בעולם המפותח, והנתונים מראים בבירור כיצד במדינות בהן תנועות ההתנגדות לחיסון הפחיתו את שיעור המתחסנים, עלתה התחלואה פי 10 עד פי 100 בהשוואה למדינות בהן שיעור המתחסנים נותר יציב. מגמות של הימנעות מחיסון גרמו גם לחזרתן של מחלות לאזורים מהן מוגרו, כך למשל בספרד נרשמו מקרי דיפתריה לאחר למעלה מ-20 שנים, לאחר ירידה בשיעור קבלת החיסון.

בתגובה לירידה בשיעורי החיסון, החלו מדינות שונות להחמיר עם הורים שסירבו לחסן את ילדיהם. באיטליה נקבע שאי מתן חיסון היא עבירה על החוק, וחל איסור על ילדים לא מחוסנים ללכת לגנים ולבתי ספר. באוסטרליה הוטלו סנקציות כלכליות על הורים שנמנעו ממתן חיסון ונאסרה הגעת ילדים שאינם מחוסנים לגנים ולבתי ספר. בחלק מהמקרים הועמדו הורים לדין עקב מות ילדיהם בשל אי מתן חיסון.

### ביטול חסינות העדר ותוצאותיה
**חסינות העדר** מסייעת במניעת הדבקה מאלו שהמערכת החיסונית שלהם פגועה (בשל מחלה אוטואימונית או בשל טיפול רפואי, כגון לאחר השתלת איברים וכימותרפיה לחולי סרטן) או אלו שמתן החיסון לא חולל אצלם תגובה אימונולוגית (עד 20% ממקבלי החיסון, בתלות בסוג החיסון). חסינות העדר פועלת על ידי צמצום מקרי החשיפה לפתוגנים, אך דרוש שיעור מתחסנים גבוה על מנת שהיא תפעל. כתוצאה מהירידה בשיעורי החיסון חלה פגיעה בחסינות העדר, וכתוצאה מכך נחשפה האוכלוסייה הפגיעה להדבקות, חולי ומוות.

### מיזם מחוסגן

מיזם מחוסגן הוקם בישראל בשנת 2018 על מנת להילחם בתופעה של ילדים לא מחוסנים. פעילותו של המיזם היא ליווי רפואי של גני ילדים, על מנת לוודא כי כל הילדים מחוסנים. מתנדב של מחוסגן (רופא, אח או סטודנט לרפואה) מגיע לגן הילדים ובודק פנקסי חיסונים. במידת הצורך הוא גם נפגש עם הורים חוששים ומשכנע אותם לחסן. את המיזם הקימו איתי ברשדסקי, מנהל רשת גנים, ד"ר ליאור אונגר, וד"ר מאיר עזרא אליה, ואליהם הצטרפה כמנכ"לית סתו אברהמי. על פי אתר המיזם, כחודשיים מהקמת המיזם יותר מ-260 גנים הצטרפו ליוזמה, ולמעלה ממאה מתנדבים מתחום הרפואה ליוו את הגנים הללו. רבים מהמתנדבים פעילים גם בהפעלת אתר מדעת, וקבוצת הפייסבוק "מדברים על חיסונים", שם הם מסבירים על בטיחות החיסונים, אל מול פונים מודאגים.

## חיסונים ביהדות
מבחינה הלכתית, לפי רוב מוחלט של פוסקי ההלכה חובה להתחסן. על-פי רבי יצחק זילברשטיין, גם אם כמחצית מהרופאים היו סבורים שהנזק של החיסונים גדול מהתועלת, עדיין יש חובה להתחסן. כי בסופו של דבר צריך ללכת על פי החלטת הממשלה ורשויות הבריאות במדינת ישראל, זאת על פי "שולחן ערוך הרב" שפוסק ש"רופא שניתנה לו הרשות לרפא" זהו רופא שהוסמך על ידי הממשלה. על אף שישנם רופאים המצביעים על סיכונים בחיסונים, תופעות לוואי וכדומה – עדיין יש להתחסן, על פי הכלל המופיע בגמרא, שיותר יש לו לאדם לשמור עצמו שלא יזיק משלא יוזק.

## ראו גם
* פנקס חיסונים
* חיסון DNA
* אדג'וונט
* פחד וחרדה מחיסונים בגיל הרך
* תועלות לא ספציפיות של חיסונים
*מותה של אוליביה דאל
*משרד הבריאות של מדינת ישראל
* חיסון הטרולוגי

## קישורים חיצוניים

* חיסוני ילדות ונוער, אתר מדעת
* פורטל החיסונים, באתר עמותת מדעת
* 
* חיסונים - כל מה שחשוב לדעת, אתר "חיסונים", מרכז רפואי וולפסון
* תדריך החיסונים של משרד הבריאות של ישראל - שגרת החיסונים בישראל, כולל פירוט לוחות החיסונים, הוראות והוראות-נגד, מצבים מיוחדים, פירוט מרכיבים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  הרצאה - להתחסן או לא להתחסן? שלמה בן ששון, האוניברסיטה העברית (2014)
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:וירולוגיה