עידו פורת (משפטן)

**עידו פורת** (נולד ב-15 בספטמבר 1970) הוא פרופסור מן המניין למשפט חוקתי במרכז האקדמי למשפט ולעסקים. מומחה למשפט חוקתי ומשפט חוקתי השוואתי.

## ביוגרפיה
פורת נולד ברמת גן וגדל ברמת השרון, בנם של אל"ם יהודה פורת ופרופסור דינה פורת. הוא בוגר בית הספר התיכון תלמה ילין במגמת מוזיקה.

בשנת 1998 סיים בהצטיינות את לימודי התואר הראשון במשפטים ובפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. את ההתמחות עשה בבית המשפט העליון אצל השופטת דליה דורנר. את לימודי התואר השני והדוקטורט סיים באוניברסיטת סטנפורד בארצות הברית ובמהלכם שימש גם כעורך בכתב העת למשפט בינלאומי של האוניברסיטה, וכעוזר משפטי לפרופ' לורנס פרידמן ומורטון הורוביץ. את עבודת הדוקטורט שלו, בהדרכת פרופ' תומאס גריי, כתב על מבחני איזון במשפט החוקתי האמריקאי.

בקיץ 2001 התמחה בחברת עורכי הדין Debevoise & Plimpton בניו יורק. עם חזרתו לישראל השתלב בסגל הפקולטה למשפטים במרכז האקדמי למשפט ולעסקים. בדצמבר 2015 מונה לפרופסור חבר. באפריל 2025 מונה לפרופסור מן המניין.

בין השנים 2008–2009 שימש כפרופסור אורח בבית הספר למשפטים באוניברסיטת סן דייגו, ובין השנים 2017-2018 שימש כעמית בכיר במרכז ללימודי המשפט החוקתי ההשוואתי בבית הספר למשפטים באוניברסיטת מלבורן. בשנת 2023 זכה במלגת קרן רוקפלר לעמיתי מחקר במרכז בלג'יו שבאיטליה - Bellagio Residency Fellowship.

פורת מלמד כמרצה אורח בבית הספר למשפטים באוניברסיטת הונג קונג (HKU), ולימד בעבר בבתי הספר למשפטים באוניברסיטת מלבורן ובאוניברסיטה הלאומית של סינגפור (NHU).

פורת נשוי ואב לחמישה.

## מחקריו
פורת כותב בתחומים של משפט חוקתי ומשפט חוקתי השוואתי. מחקריו עוסקים במבחני האיזון והמידתיות, בחוקתיות גלובלית, בזכויות קבוצתיות, ביחסי בית המשפט וחרדים, באיסורים על שחיטה כשירה וברית מילה, במהפכה החוקתית ובחוקי היסוד, ובקיטוב פוליטי והשפעתו על בתי משפט.

### הספר Proportionality and Constitutional Culture
בשנת 2013 יצא לאור הספר Proportionality and Constitutional Culture שהוא פרי מחקר משותף של פורת עם פרופ' משה כהן-אליה ועוסק בתופעת התפשטותה של דוקטרינת המידתיות בעולם.

בספר הם מסבירים כי התפשטות המידתיות מבטאת את "תרבות ההצדקה", כלומר תרבות המחייבת את המדינה להצדיק כל אחת מפעולותיה. הספר ממקם את דוקטרינת המידתיות בתוך הקשר היסטורי, תרבותי ופוליטי ומשווה בינה לבין האיזון האמריקאי. הטענה המרכזית בספר היא כי למרות הדמיון האנליטי בין המידתיות לבין האיזון האמריקאי, קיים פער תרבותי והיסטורי עמוק בין שתי הדוקטרינות ופער זה משפיע על האופן שבו הן מובנות ומתפקדות במשפט החוקתי.

במאמר המשך לספר על מידתיות טוען פורת כי את התפשטות המידתיות במשפט החוקתי הישראלי בפרט, ואת תפיסת הזכויות החוקתיות בישראל בכלל, יש להבין בהקשר ההיסטורי של התפתחות המשפט החוקתי בישראל מתוך המשפט המנהלי.

במחקריו על האיזון פורת מבקש לנתח זכויות חוקתיות מרכזיות כמבקשות לחשוף טעמים פסולים וכוונות פסולות של המדינה ולאסור עליהן. לעומת זאת, זכויות שאינן קשורות לטעמים פסולים הן בעלות עצמה פחותה יותר וחשופות לאיזון, וייתכן שמקומן מחוץ למשפט החוקתי כלל ובתוך המסגרת הפוליטית. כוונה פסולה מנחה את פורת גם בעמדותיו לגבי הפסלות המוסרית של טרור, וההבחנה בינו לבין פעולות אלימות אחרות.

### זכויות קבוצתיות וזכויות מיעוטים דתיים
במאמריו על הזכויות הקבוצתיות טוען פורת כי יש להבחין בין תביעות לזכויות קבוצתיות של מיעוטים שהן דפנסיביות – כאלו המשמשות בעיקר להגנת הקבוצה וחבריה מפני לחציה של החברה הכללית, לבין תביעות שהן אופנסיביות – כאלו התומכות בהתרחבות הקבוצה ותביעותיה כלפי קבוצת הרוב והחברה הכללית. תביעות אופנסיביות (כגון תביעות של החרדים בישראל בנוגע לאופי השבת במרחב הציבורי, או תביעות של המיעוט הערבי בישראל לשינוי שמות רחובות לערביים) הן ככלל מוצדקות פחות מתביעות דפנסיביות.

עם זאת, לגבי החרדים בישראל, טוען פורת כי חל היפוך ביחס הרגיל של בתי משפט כלפי מיעוטים דתיים (כגון יחס בתי המשפט למוסלמים, סיקים, ויהודים בארצות אירופה וצפון אמריקה). זאת, כיוון שבתי המשפט בישראל לרוב מבטלים הישגים קבוצתיים של המיעוט החרדי בשם הגנה על זכויות הרוב, במקום תפקידם המקובל יותר, כמגינים על קבוצת המיעוט כנגד הרוב. פורת מבקר מגמה זו, וטוען כי בתי משפט צריכים להתרכז בהגנה על הפליה כנגד מיעוטים, ולהשאיר את התביעות הקבוצתיות לבירור במסגרת הפוליטית.

במחקריו על ההגבלות שמוטלות באירופה על שחיטה כשירה וברית מילה, טוען פורת כי מדובר בהפליה כנגד מיעוטים, כיוון שהמגבלות האלה מכוונות רק כלפיהם, ולא מוטלות מגבלות דומות כלפי פגיעות מקבילות של הרוב באותם אינטרסים וזכויות (זכויות בעלי חיים וזכויות ילדים).

### חוקי יסוד והמהפכה החוקתית
במספר מאמרים, פורת מבקר את ה"מהפכה החוקתית" ותורת הסמכות המכוננת של הנשיא אהרן ברק בפסק דין בנק המזרחי, וטוען כי היא אחראית למבנה החוקתי הבעייתי בו שרויה ישראל מאז 1995. פורת תומך בעמדה שנקט בה השופט חשין בפסק דין בנק המזרחי, לפיה חוקי היסוד אינם מהווים חוקה, ואינם מסמיכים את בית המשפט העליון לבטל חוקים, פרט למספר מצומצם של הוראות בחוקי יסוד שבהם הכנסת ביקשה במפורש להגביל את כוח החקיקה שלה בעתיד.

פורת מבקר גם את הגישה המהותית לביקורת שיפוטית, המצדיקה ביטול חוקי יסוד, וגם חוקים רגילים, מבלי צורך בהסמכה מפורשת של הכנסת לסמכות זו, ומכוח עקרונות יסוד דמוקרטיים. גישה זו - שאפיינה את הנשיא ברק בפסק הדין לאו"ר, ומאפיינת את חלק משופטי בית המשפט העליון כיום - טוען פורת, אינה מתיישבת עם עקרונות דמוקרטיים.

### קיטוב פוליטי ובתי משפט
במספר מאמרים מאז 2020, ובספר שעומד לצאת בשנת 2026 בהוצאת קיימברידג' (Polarization and Courts), חוקר פורת את השפעת העלייה בקיטוב הפוליטי בישראל, כמו גם במדינות רבות אחרות, על בתי משפט עליונים וחוקתיים. במחקרים ההשוואתיים שלו מראה פורת כיצד תרבות חוקתית והסדרים מוסדיים שונים משפיעים על המידה שבה קיטוב מצליח לחדור לתוך בתי משפט עליונים וחוקתיים. פורת מבחין בין קיטוב "משקף" - שבו הרכב בית המשפט משקף את הקיטוב הפוליטי בחברה, ומפוצל בדומה לפיצול בחברה, ובין קיטוב "חד צדדי" - בו יש רוב ברור לצד אחד בתוך בית המשפט, לאו דווקא זה שמשקף את הרוב בחברה, כגון בארצות הברית ובישראל.

לטענתו, ככל שבמדינה מתקיימים שלושה תנאים, החדירה של קיטוב לתוך בית המשפט תהיה בלתי נמנעת: קיטוב פוליטי גבוה, בית משפט בעל סמכויות פוליטיות נרחבות, והעדר מנגנונים תרבותיים ומוסדיים ממתנים. חדירה זו תתבטא בארבע דרכים: בהחלטות שיפוטיות שתהיינה צפויות לפי החלוקה הפוליטית של השופטים, במאבקים פוליטיים על מינויי שופטים, באמון בבית המשפט שיתפצל לפי מחנה פוליטי, ובניסיונות רפומה והשתלטות של הצד ה"מפסיד" כאשר בית המשפט נשלט על ידי הצד השני. כל המאפיינים הללו, טוען פורת, מתקיימים בישראל. פורת טען גם כי המשבר החוקתי סביב הרפורמה המשפטית בשנת 2023 הוחרף על ידי הקיטוב הפוליטי. על מנת להפריד את בית המשפט מן הקיטוב, פורת ממליץ על אימוץ המודל הבריטי, שבו בית המשפט אינו מוסמך לבטל חוקים. מודל זה מפחית את כוחו הפוליטי של בית המשפט, ולכן גם את התמריץ של כל אחד מן הצדדים להשתלט עליו.

פורת מתנגד לטענה כי ישראל עברה השתלטות חוקתית.

## פרסומים נבחרים
### ספרים

* Proportionality and Constitutional Culture, (Cambridge University Press, 2013) (co-authored with Moshe Cohen-Eliya).
* Towering Judges: A Comparative Study of Constitutional Judges (Cambridge University Press 2021) (co-edited with Rehan Abeyratne).


### מאמרים ופרקים מספרים
* "המינהליזציה של המשפט החוקתי", עיוני משפט ל"ז (2016).
* "זכויות קבוצתיות בישראל - שלושה מבחנים מנחים", חקרי משפט ל-389 (2015).
* "פוליטיקה חוקתית ופוליטיקה רגילה: חוק הלאום, תורת הסמכות המכוננת, ודואליזם חוקתי". תרבות דמוקרטית 20, 217 (תשפ"ב 2022).
* "שישים שנות איזון: על המעבר מאיזון משני לאיזון מהותי בפסיקת בית-המשפט העליון", משפט ועסקים כרך י' 349 (2009).
* "מה באמת ההבדל? תגובה למאמרו של דוד אנוך, 'מה ההבדל בין פעולות טרור לחיסולים? מחשבה על ההבחנה בין גרימת נזק מכוונת לבין גרימת נזק צפויה לחפים מפשע'", בתוך: ראם שגב, דוד אנוך, עידו פורת, בהנחיית מרדכי קרמניצר, פגיעה בחפים מפשע, מחקר מדיניות 71, המכון הישראלי לדמוקרטיה 137 (2007).
* קיטוב פוליטי והמשבר החוקתי בישראל, רשות הרבים א 43 (תשפ"ד 2024).
* האנומליה של יחסי בית המשפט והחרדים בישראל: בתי המשפט כזירה לביטול תביעות קבוצתיות של המיעוט ולא לקבלתן, בתוך חרדים במרחב הציבורי (דני סטטין, עורך 2024).

### פוסטים אקדמיים

* עידו פורת, "מודל הסמכות המכוננת – קביים שניתן להשליך", ICON-S-IL Blog (17 בספטמבר 2019)
* עידו פורת, "ביטול חוקי יסוד בשל פגיעה בעקרונות היסוד – ביקורת", ICON-S-IL Blog (18 באפריל 2024)
* עידו פורת, "שמרנות, ליברליות, ופולריזציה שיפוטית – מבט השוואתי ומקומי", ICON-S-IL Blog (6 באפריל 2022)
* עידו פורת, "השתלטות חוקתית בישראל – האמנם?", ICON-S-IL Blog (8 ביוני 2017)

### הרצאות וראיונות

* הכנס השנתי לחברה משותפת 2025: זירת המשפט (קיטוב ובית המשפט), פרופ' עידו פורת ופרופ' סוזי נבות. המכון הישראלי לדמוקרטיה
* האם הקיטוב בחברה הישראלית ילך ויגבר? שומר סף 305 עם פרופ' עידו פורת

### מאמרי דעה
* 
* 
* 
## קישורים חיצוניים

* פרופ' עידו פורת, באתר המרכז האקדמי למשפט ולעסקים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:פעילי האגודה לזכויות האזרח
קטגוריה:סגל המרכז האקדמי למשפט ולעסקים: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970