open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דולר

[שמאל|ממוזער|250px|[דולר אמריקני]]
[ממוזער|250px|מטבע יואכימסטאלר משנת [1525|טקסט=]]
**דולר** הוא ההילך החוקי במספר מדינות. הידוע מביניהן הוא הדולר האמריקאי. מדינות רבות נוספות משתמשות בדולר, ביניהן קנדה, אוסטרליה וניו זילנד.

## מקור השם
מקור השם "דולר" אינו אמריקני, אלא גרמני, ואילו מקור השימוש בשם הוא ספרדי. המקור הגרמני לשם המטבע הוא "יואכימסטאלר" (Joachimsthaler), מטבע כסף במשקל של כ-27 גרם אשר היה בשימוש באירופה במשך מאות שנים, בין היתר באימפריה הרומית הקדושה. המטבע נקרא בשם זה היות שלצורך הטבעת המטבעות הראשונים, שהוטבעו החל מ־1518, השתמשו בכסף שנכרה במכרות הכסף של עמק יואכימסטאל בבוהמיה, כיום יאכימוב  בחבל הסודטים, צ'כיה. Thal פירושו "עמק" בגרמנית; כיום נהוג הכתיב Tal.

העמק היה באותה תקופה תחת שלטון האימפריה הרומית הקדושה, והשימוש במטבע החדש התפשט לרחבי האימפריה. השם יואכימסטאלר היה ארוך מדי, ועד מהרה קוצר ל"טאלר" (Taler או Thaler). בחלקים מסוימים של גרמניה נקרא המטבע Reichsthaler (הטאלר של הרייך). השם "טאלר" היה בשימוש הן בהולנד כ"דאלדר" (rijksdaalder) והן בסקנדינביה כ"דאלר" (דנית: rigsdaler, שוודית: riksdaler).
לא ברור כיצד בדיוק הפך הטאלר לדולר. ייתכן כי בהשפעת השמות ההולנדיים והסקנדינביים נקרא המטבע באנגלית "דולר".
[שמאל|ממוזער|250px|[דולר ספרדי מ-1739]]

הסבר אפשרי אחר הוא בקשר שהיה במאה ה-16 בין האימפריה הרומית הקדושה לבין ספרד. המלך קרל החמישי עלה לשלטון בספרד בשנת 1516. בשנת 1519 קיבל לידיו גם את השלטון על האימפריה הרומית הקדושה. ייתכן כי שמו של מטבע הטאלר, שהיה בשימוש באימפריה הרומית הקדושה, התגלגל גם לספרד בשל השלטון המשותף, תוך שינוי שמו לדולר. הספרדים החלו לטבוע מטבעות בני שמונה ריאל (Real de a ocho) החל משנת 1497, אשר מאוחר יותר כונו גם בשם "דולר ספרדי". במטבעות אלו השתמשו הספרדים גם במושבותיהם אשר מעבר לים, בין היתר גם ביבשת אמריקה. בשנת 1535, תחת מלכותו של קרל החמישי, בנו הספרדים במקסיקו את המטבעה הראשונה בצפון אמריקה.

מסיבות היסטוריות, נעשה הדולר הספרדי להילך חוקי גם בארצות הברית הצעירה. הגם שבחוק המטבע משנת 1792 הוכרז הדולר האמריקני כהילך חוקי, ואף הוקמה מטבעה לשם כך, לא בוטל מעמדו החוקי של הדולר הספרדי עד לשנת 1857, אז הפך הדולר האמריקני להילך החוקי היחיד באיחוד המדינות. השם "דולר" אמנם שרד בארצות הברית, אך דווקא בספרד ובקולוניות שלה השתרש החל מהמאה התשע-עשרה השם "פסו" כשמו של ההילך החוקי, והוא נפוץ עד היום במדינות שהיו בעבר קולוניות ספרדיות (כגון ארגנטינה, צ'ילה, קולומביה ועוד).

## מקור הסימן $

הסימון הבינלאומי המקובל לדולר הוא $. סימון זה משמש לדולרים של מדינות שונות, וגם למטבעות שאינם נקראים "דולר". כשרוצים להדגיש שמדובר בדולר אמריקני, משתמשים בסימון $US או בקיצור התקני USD .

מקורו של הסימן הוא מן הפסו הספרדי, שהוא כינוי אחר למטבע ה-Real de a Ocho הספרדי. לפי גרסה זו, הסימן $ התפתח מקיצור השם על ידי כתיבת שתי האותיות P ו-S ביחד. ראיות לתאוריה מראות כי הדולר הספרדי סומן בצירוף ps, וכן ישנן ראיות לכך שאף הדולר האמריקני סומן בצורה זו, אך כשה-p נכתבת "בתוך" ה-s.

גרסה זו נראית בעייתית עקב העובדה שהשם פסו ("משקל" בספרדית) הוטבע על המטבעות רק מ-1864. אולם הכינוי "פסו" קיים כבר מ-1537.

העובדה שסימן הדולר לא נובע מהאות הראשונה של שמו, בניגוד לרוב מטבעות העולם, מהווה כר פורה לתאוריות רבות.

## מדינות שהמטבע הלאומי שלהן נקרא דולר

## שערי חליפין

## ראו גם
* דולר דיסני
* לירה

## קישורים חיצוניים

*Welcome to Jáchymov: the Czech town that invented the dollar - מאתר ה-BBC
* 

קטגוריה:מטבעות
המודל הטהור של הבירוקרטיה

**המודל הטהור של הבירוקרטיה**, שניסח מקס ובר, מתאר את העקרונות לפיהם בנויה בירוקרטיה.

בין העקרונות:
שמאל|ממוזער|150px|מקס ובר
* **חלוקת אחריות** (דיפרנציאציה) קבועה בין בעלי תפקידים בעלי הכשרה פורמלית לתפקידם, על פיה לכל אדם אחריות חלקית ביותר והוא אינו נדרש להכיל את שאר חלקי המערכת. במובן זה קיימת דיפרנציאציה אופקית (חלוקה בין עובדים שעוסקים בתחומים שונים) ודיפרנציאציה אנכית (חלוקה בין ממונים, שרצונם בביצוע העבודה, לכפופים, שרצונם בתגמול).
* **[[היררכיה]]** מעמדית ברורה, התואמת את עיקרון האחידות – לכל עובד ממונה ישיר אחד בלבד.
* קיום מערך חוקים אבסטרקטיים רשומים וסופיים, מדויקים ורציונליים, שאינם ניתנים לשינוי על פי שיקולי רגע. חוקים אלו הם **אוניברסליים** – אינם תלויים באופיים ותכונותיהם של בני האדם המעורבים בהם.
* **אימפרסונליות**: אין חשיבות לאישיות, לתודעתו ולרגשותיו המסוימים של האדם העוסק בבירוקרטיה, וההירארכיה הביורוקרטית מורכבת אך ורק מחוקים ומשרות פורמליים.
* מומחיות של העובדים בתחום הבירוקרטיה, ותפישתם אותה כקריירה אישית הדורשת את מרב זמנם.
* הפרדה של רכוש המערכת הביורוקרטית מרכושם של העובדים בה, המונעת ניגודי אינטרסים מסוימים.

המילה "טהור" מציינת שמדובר במודל אידיאלי. במציאות, רק לעיתים נדירות יציג ארגון נתון את כל העקרונות. כך שאם חוקרים ארגון ומאפיין אחד או יותר מאלו המתוארים לעיל חסר, עדיין אין זה שולל את עובדת היותו ארגון ביורוקרטי.

## ראו גם
*מונחים במבנה ארגוני

## לקריאה נוספת
*יהודה שנהב, אידאולוגיות ניהול בעידן הרציונליות, 1991.

קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
בקרל

**בקרל** (סמל היחידה *Bq*) הוא יחידת המידה לרדיואקטיביות  במערכת היחידות הבין-לאומית, והוא שווה לאקטיביות של כמות חומר רדיואקטיבי בו בכל שנייה מתפרק גרעין יחיד. במילים אחרות, בקרל אחד הוא אירוע התפרקות אחד בשנייה. 
יחידת המידה הקודמת לרדיואקטיביות הייתה קירי (Ci).

Bq = Ci

יחידת המידה קרויה על שמו של הפיזיקאי אנרי בקרל, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1903, על גילויו בתחום הרדיואקטיביות. בקרל זכה בפרס זה יחד עם בני הזוג פייר ומארי קירי.

## ראו גם
* יחידות מידה על שם אישים
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:רדיואקטיביות
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
מרכז ז'ורז' פומפידו

**מרכז ז'ורז' פומפידו** (בצרפתית: **Centre Georges-Pompidou**) הוא מרכז תרבות עירוני בפריז, המשמש משכן לספרייה ציבורית ומוזיאון לאמנות מודרנית. הכיכר הענקית שלידו הפכה לאתר תוסס של מופעי רחוב מכל הסוגים. המבנה קרוי על שמו של ז'ורז' פומפידו, נשיא צרפת בסוף שנות ה-70. בין השנים 1969 לשנת מותו ב-1974.

חלק מהפריזאים קוראים למרכז גם "בובור" על שם הרובע שבו הוא נמצא.

המבנה האדריכלי נבחר לאחר תחרות גדולה בין אדריכלים רבים. בסופו של דבר הוא תוכנן על ידי האדריכלים רנצו פיאנו וריצ'רד רוג'רס בסגנון היי-טק. הבניין מעוצב כך שכל מערכותיו והצנרת שלו חשופות ותלויות בחוץ. המערכות לאוורור, להובלת מים, חשמל, ביוב וגז, וכן גרמי המדרגות, תלויים על הקירות החיצוניים ואינם מוצנעים בתוך הקירות כמקובל. הצנרת צבועה לפי תפקודה. בראש הבניין נמצאות מסעדה יוקרתית בשם "ז'ורז'" ומרכז לתצפית על גגות העיר.

עיצובו של המבנה עורר דיון ציבורי נרחב. הוא אף זכה לכינוי "בית הזיקוק של פריז" בפי תושבי פריז שהתנגדו לו.

## קישורים חיצוניים

* 

*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 

פומפידו
פומפידו
פומפידו
קטגוריה:הרובע הרביעי של פריז
קטגוריה:גיי וילג'
קטגוריה:מבנים שתכנן רנצו פיאנו
לאום

המונח **לאום** מתייחס למעמד המשפטי שיש לאומה מסוימת, המוגדרת כקבוצת אנשים המאורגנת בתחומי מדינה ריבונית מסוימת, לאותה המדינה, או לקבוצת אנשים אשר להם בסיס תרבותי משותף. מעמד זה מעניק למדינה סמכות שיפוטית על אותם האנשים ומעניק להם את הגנת המדינה בעת הצורך. הזכויות והחובות הללו משתנות ממדינה למדינה.

אנשים יכולים להפוך להיות בעלי לאום מסוים כאשר הם נולדים במדינה מסוימת, או בזכות קשר דם להורים בעלי לאום מסוים.

למדינה יכולים להיות מספר לאומים שונים אשר בעלי אותה האזרחות. לדוגמה, הלאומים הדומיננטיים ביותר בישראל הם יהודים, ערבים (מוסלמים, נוצרים). יתר הלאומים בישראל כוללים בין היתר את הדרוזים, צ'רקסים, וקבוצות מיעוט אחרות. ישראל מכירה בסך הכול במעל ל-130 לאומים שונים.

הבדל מהותי בין אזרחות ללאום הוא שבעוד שלאזרחים יש זכויות להצביע ולייצוג פוליטי במדינה בה הם אזרחים, אך אנשים עם לאום מסוים לעיתים רבות לא יקבלו באופן אוטומטי את אותן הזכויות, למרות שלעיתים רבות יש להם חלק מאותן הזכויות או את הפוטנציאל לקבל את אותן הזכויות בעתיד.

## ראו גם
* שם ייחוס
* קהילות מדומיינות
* הצטלביות
* דין הדם
* דין הקרקע
* עם
* פולק (גרמנית)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זכויות
קטגוריה:נדידת בני אדם
קטגוריה:משפט בין-לאומי פרטי
קטגוריה:אזרחות
מונה גייגר

שמאל|ממוזער|250px|
**מונה גייגר** הוא מכשיר למדידת קרינה מייננת, והוא מונה את קצב פגיעת החלקיקים בו. מונה גייגר יכול לאתר קרינת אלפא, בטא, גמא וקרני רנטגן. המכשיר לא מאתר מעבר נייטרונים מאחר שהם אינם מייננים. 

מונה גייגר משמש בעיקר למניית קרינת גמא או רנטגן וכן חלקיקי בטא. מניה של חלקיקי אלפא היא באופן מעשי בלתי אפשרית בגלל שחלקיקי האלפא לא מסוגלים לחדור את דופן הגלאי. לעומת זאת, על ידי שינוי תכונותיו של הגלאי (נפח, עובי דפנות, לחץ גז ומתח) ניתן להתאים אותו כך שיהיה יעיל יותר במניית בטא או גמא, בהתאם לצורך.

החיישן במכשיר הוא שפופרת גייגר-מילר, שפופרת המכילה בעיקר גז אציל (בדרך כלל ארגון) ובמרכזה תיל הטעון חיובית בהפרש מתחים של עד כ-1000 וולט לעומת השפופרת. כאשר חלקיק (חלקיק טעון, או פוטון) נכנס לשפופרת ומוציא אלקטרון מהגז שבתוכה או מדפנותיה, האלקטרון האנרגטי גורם לשרשרת של יינון בגז האציל. המטען נאסף בתיל החיובי, וכאשר הוא זורם חזרה לדפנות, נרשמת במערכת פעימה שמעידה על האירוע.
המכשיר מגביר את האות, מציג אותו למשתמש, וסופר את מספר הפעימות. בחלק מהמכשירים נעשה שימוש גם באות קולי כאינדיקציה לקליטת הפעימה. 

את המכשיר פיתחו הנס גייגר ותלמידו וולטר מילר בשנת 1928.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מכשירי מדידה
גייגר, מונה
קטגוריה:רדיואקטיביות
קטגוריה:קרינה
קטגוריה:גרמניה: המצאות
מעלות פרנהייט

ממוזער|350px|
**מעלות פָרֶנְהָיְיט** (**Fahrenheit**) הן יחידות מידה לטמפרטורה. הן מסומנות ב־**F°**, ונקראות על־שם הפיזיקאי הגרמני דניאל גבריאל פרנהייט, שהציג אותן לראשונה בשנת 1724. השיטה מבוססת על נקודת ההתכה של תערובת שווה של קרח ומלח וטמפרטורה ממוצעת של גוף אדם בריא כנקודות מוצא.

תחילה חילק פרנהייט את הסולם שלו ל־12 יחידות ומאוחר יותר חילק כל יחידה לשמונה, ביוצרו סולם של 96 מעלות.

לאחר מותו של פרנהייט אובחנה סטיה בסקאלה שלו ובוצע בה איפוס מחדש כשטמפרטורות המוצא הן נקודת ההתכה (הקיפאון) ונקודת הרתיחה של מים (F° 32 ו־F° 212, בהתאמה). נקודת האפס בסולם זה היא הטמפרטורה שאליה יורד קרח כתוש כאשר מערבים אותו במלח.

שיטה זו נפוצה כיום בארצות הברית, בבליז ובליבריה.

## הצגה וכתיב
מעלת הפרנהייט מסומנת בצמד התווים "F°": הסימן ° מדגיש כי מדובר במעלה, כלומר ביחידה שיש לה ערך בסולם מסוים בלבד, ולא ערך מוחלט, כמו לקלווין.
בכתיבת טמפרטורה במעלות פרנהייט, יש להפריד ברווח את הערך המספרי מהסימן F°, כפי שמופיע בדוגמאות לעיל: לא F°86, ולא F °86, כי אם **F° 86**.

## המרה מפרנהייט לצלזיוס ולהפך
שמאל|ממוזער|250px|השוואה בין מידות צלזיוס ופרנהייט
* {T_c} = טמפרטורה במעלות צלזיוס
* {T_f} = טמפרטורה במעלות פרנהייט
:\ {T_c} = \frac{5({T_f}-32)}{9} 
:
:\ {T_f} = \frac{9{T_c}}{5} + 32 
קירוב טוב לחישוב בעל פה של תרגום מפרנהייט לצלזיוס הוא \ {T_c} = \frac{{T_f}-30}{2}. התוצאה מדויקת עבור F° 50  (C° 10) ונותנת קירוב טוב למדי בטווח הטמפרטורות השורר על פני כדור הארץ.

**פרנהייט לעומת צלזיוס - טבלת ערכים**

## ראו גם
* יחידות מידה על שם אישים

## קישורים חיצוניים

* 

פרנהייט
קטגוריה:יחידות מידה בכימיה
קטגוריה:הולנד: המצאות
1687

__TOC__

## אירועים

## נולדו
* רבי נתנאל וייל
* הרב שלמה זלמן הכהן הנאו כ"ץ

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1687 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
Open Shortest Path First

שמאל|ממוזער|250px|רשת OSPF
**Open Shortest Path First** (בראשי תיבות: **OSPF**) הוא פרוטוקול ניתוב היררכי תלוי מצב (Link-state) להעברת נתונים בין ראוטרים שונים הנמצאים באותה מערכת אוטונומית. בבסיס הפרוטוקול עומד אלגוריתם דייקסטרה, המשמש לחישוב עץ המרחק הקצר ביותר. OSPF משתמש בעלות העברת הנתונים (מספר המציין את גודל רוחב הפס) לצורך חישוב המרחק, ותמיד יבחר את הנתיב הזול ביותר להעברת חבילה מהמקור אל היעד.

נתב המנתב חבילות בהתבסס על OSPF מנהל רישום של כל הנתבים שהוא "מכיר", והנתיבים אליהם. כאשר מגיעה אליו חבילה הוא מעביר אותה אל נתב היעד דרך הנתיב בו עלות התעבורה היא הזולה ביותר. נתבים שונים המשתמשים ב-OSPF מחליפים ביניהם רשימות על מנת להישאר מעודכנים לגבי שינויים בטופולוגיית הרשת, ולגלות נתיבים חדשים.

OSPF מוגדר כפרוטוקול המתפקד בשכבת הרשת (השכבה השלישית) של מודל ה־OSI ומודל ה־TCP/IP.

OSPF משתמש בטכניקת Link State.

יצירת שכנות בפרוטוקול זה מתבצעת על ידי הפקודה network x.x.x.x y.y.y.y area z ,כאשר ה-x מייצג את הכתובות שנפיץ,y מייצג את ה-subnet mask ו-z את מספר ה-area ,הפקודה network מוגדרת מתחת ל-process של ה-ospf,מוגדר על ידי הפקודה router ospf.

פקודה חשובה נוספת היא default information originate שמוגדרת בפרוסס של ה-ospf וקובעת שנתב שרוצה להגיע לכתובת שאינה נמצאת בטבלת הניתוב שלו יעביר את המידע לנתב שיוצר איתו שכנות ospf ונתב זה כנראה מכיר את הניתוב ליעד,כאשר נוסיף לפקודה זו את המילה always היא תעבוד גם כאשר לא קיים ניתוב דיפולטי בטבלת הניתוב.

## קישורים חיצוניים

* [ftp://ftp.isi.edu/in-notes/std/std54.txt מפרט ה־OSPF]
* 

קטגוריה:פרוטוקולי ניתוב
אמצעי ייצור

**אמצעי ייצור** (בגרמנית: **Produktionsmittel**) הוא מונח שטבע קרל מרקס לציון אותו חלק מכוחות הייצור הכולל אמצעים פיזיים, לא אנושיים, המשמשים בייצור.
שמאל|ממוזער|250px|שדות חקלאיים (אמצעי ייצור)
בין גורמים אלו ניתן למנות מפעלים, מכונות, כלים וחומרי גלם, כמו גם הון תשתיתי והון טבעי, גורמי הייצור הקלסיים בניכוי הון פיננסי והון אנושי. בשימוש מחוץ לחוג התפיסה המרקסיסטי מתייחס המונח בדרך כלל לחומרי גלם ולהון תשתיתי או, לעיתים, כהגדרה כוללת לקניין.

על פי תפיסתו של מרקס, לקפיטליסט הבורגני יש בעלות על אמצעי ייצור, אך לא על כוח הייצור (כלומר, עבודה) ואילו לפועל בעלות על כוח הייצור, אך לא על אמצעי ייצור. על פי תפיסתו, הקפיטליסט הופך את הפועל לחפץ, כגורם ייצור נוסף, ומשתמש בכוח העבודה שלו, בשילוב עם אמצעי הייצור, כדי לייצר סחורות. מכאן שבתוך הסחורה מוטמע חלק שמקורו בהון התשתיתי וההון הטבעי וחלק שמקורו בעבודה.

על פי ניתוחו של מרקס, כדי להגיע לקומוניזם אמיתי יש לשלול מן הקפיטליסט את אמצעי הייצור – היינו, להביא לביטול חיובי של הבעלות הפרטית על הקניין. בהיעדר רכוש פרטי, חזה מרקס, ייעלם המאבק המעמדי ותיווצר החברה העתידית, הקומוניסטית, שבה ישרור שוויון אמיתי.

קטגוריה:ייצור
קטגוריה:מרקסיזם
קטגוריה:סוציאליזם
הנס גייגר

**יוהאן (הנס) וילהלם גייגר** (גרמנית: **Johannes (Hans) Wilhelm Geiger**; 30 בספטמבר 1882 – 24 בספטמבר 1945) היה פיזיקאי גרמני, חוקר הרדיואקטיביות.

## חייו
בשנת 1902 החל ללמוד פיזיקה ומתמטיקה בארלנגן (Erlangen) וקיבל דוקטורט ב-1906. בשנת 1907 התחיל לעבוד אצל ארנסט רתרפורד במנצ'סטר שהעריכו כאחד מתלמידיו הטובים ביותר. ב-1912 עבר לברלין וניהל את מעבדת הרדיואקטיביות החדשה (Physikalisch-Technische Reichsanstalt). בשנת 1925 עבר לאוניברסיטת קיל ושם בשנת 1928 פיתח יחד עם תלמידו וולטר מילר את המכשיר למדידת עצמת קרינה שנקרא על שמו - מונה גייגר.

גייגר הקפיד על קו זהיר, ולא התבטא בחייו בעד או נגד הנאצים. בתכתובת פרטית הוא לעג לפיזיקה הארית; קיימים דיווחים על סיוע מצדו לעמיתים יהודים שהיגרו לבריטניה, שם היו לו קשרים, וב-1940 הסכים באופן חריג לבחון סטודנטית חצי-יהודייה. מאידך סיפר מכרו, היהודי-למחצה הנס בתה, שגייגר שלח לו מכתב תשובה "כמעט מעליב" כשביקש משרה באוניברסיטת טיבינגן לאחר שפוטר משירות המדינה.

גייגר היה גם בין אלו שעבדו תחת הנהגתו של ורנר הייזנברג על פרויקט הגרעין של גרמניה הנאצית בעת מלחמת העולם השנייה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:פיזיקאים גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיל
קטגוריה:זוכי מדליית יוז
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1945
תלמי

קטגוריה:פירושון אישים
קטגוריה:שמות פרטיים
קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
רובל

**רוּבְּל** (ברוסית: **рубль**) הוא שמו של ההילך החוקי במספר מדינות. השם רובל שימש לראשונה כשם המטבע של נסיכות מוסקבה, שהפכה לאימפריה הרוסית, ולאחר מכן התגלגלה לברית המועצות.

לאחר התפרקות ברית המועצות הפך השם "רובל" לשמם של מספר מטבעות של מדינות המשתייכות לחבר המדינות, וכך נקראים עד היום הרובל הרוסי, הרובל הבלארוסי והרובל הטרנסדנייסטרי. לרוב מוזכר הרובל בהקשר הרובל הרוסי. בעבר השתמשו גם טג'יקיסטן, גאורגיה, לטביה, אזרבייג'ן וארמניה ברובל כהילך חוקי.

רובל אחד מתחלק למאה קוֹפֶּיְקוֹת (ביחיד קוֹפֶּיְקָה, ברוסית: Копейка).

## מדינות שמשתמשות ברובל
### מדינות שחברות ב[[או"ם]]

* (משתמשת ברובל בלארוסי)
* (משתמשת ברובל רוסי)

### מדינות שאינן חברות באו"ם

* (משתמשת באפסאר אבחזי ורובל רוסי)
* (משתמשת בזארין דרום אוסטי ורובל רוסי)
* (משתמשת ברובל טרנסדנייסטרי ורובל רוסי)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מטבעות אירופה
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:ברית המועצות: כלכלה
קטגוריה:רוסיה: כלכלה
Routing Information Protocol

**Routing Information Protocol** (בראשי תיבות: **RIP**) הוא פרוטוקול ניתוב המתבסס על ספירת צעדים (Hop Count) על מנת לבצע החלטות ניתוב.

נתב המשתמש ב־RIP מנהל רישום של כל הנתבים אותם הוא "מכיר", הרשתות המחוברות אליהן, וכמות הצעדים בכל נתיב לכל יעד. כאשר מגיעה חבילה אל הנתב הוא יעביר אותה בנתיב בו היא תעבור מינימום צעדים עד לרשת היעד, שיטה זו מכונה ספירת צעדים (hop count). הנתב מבקש עדכונים לגבי שינויים בטופולוגית הרשת מהנתבים המחוברים אליו כל שלושים שניות, וכך הוא נשאר מעודכן לגבי שינויים בנתיבים המובילים אל היעד, ומקבל מידע על נתבים חדשים שחוברו אל הרשת.

RIP פותח כחלק מהתשתית הראשונה של האינטרנט, כפרוטוקול הניתוב הראשון של ה־ARPANET, והיה במשך שנים רבות פרוטוקול הניתוב הנפוץ ביותר באינטרנט. עם התפשטות האינטרנט חישובי עלות, רוחב פס ומרחקים פיזיים הפכו למכריעים יותר ויותר בהחלטות הניתוב ו־RIP נדחק לטובת פרוטוקולים חדשים יותר כמו ה־OSPF או ה־IGRP.

RIP שייך לשכבת היישום של מודל ה־OSI ומודל ה־TCP/IP.

## קישורים חיצוניים

* מפרט הפרוטוקול RIP
* הסבר על RIP

קטגוריה:פרוטוקולי ניתוב
פרדיננד דה לספס

**פרדיננד (פרדינאן) מארי דה לֵסֶפְּס** (בצרפתית: **Ferdinand Marie de Lesseps**; 19 בנובמבר 1805 – 7 בדצמבר 1894) היה דיפלומט צרפתי. מוכר בעיקר כיזם וכאחראי של כריית תעלת סואץ ותעלת פנמה.

## ביוגרפיה
דה לספס החל את הקריירה שלו בשירות הקונסולרי של צרפת בשנת 1825 ושימש כשגריר בספרד בשנים 1848–1849.

בזמן ששירת במצרים, הגה את רעיון כריית תעלת סואץ. בשנת 1854 קיבל ממושל מצרים מוחמד סעיד פאשא את הזיכיון למיזם תעלת סואץ. הוא גייס כספים, בעיקר בצרפת, ל"חברת תעלת סואץ" ועמד בראשה. כריית התעלה נמשכה מ-1859 עד 1869 ונחשבה להישג טכנולוגי, שבתורו יוחס ללספס.

בשנת 1878 נתמנה לנשיא החברה הצרפתית שנוסדה לצורך כריית תעלת פנמה. מיזם זה החל בשנת 1881 והגיע לידי פשיטת רגל בשנת 1888. שלטונות צרפת האשימו את לספס בשחיתות ("שערוריית פנמה"). אומנם הוא נשפט באשמת מעילה ונגזר עליו עונש מאסר, אך העונש לא יצא לפועל. הדעה הרווחת היא כי פשיטת הרגל של החברה נגרמה מניהול כושל ולא בשל מעילה בכספי החברה.

על שמו של לספס נקראת תופעת ה'''הגירה הלֵסֶפְּסִית''' – הגירת מיני בעלי חיים ימיים מים סוף לים התיכון (או להפך), שנתאפשרה בעקבות מפעלו. הידועה שבהם היא המדוזה ממין חוטית נודדת.

## קישורים חיצוניים

[250px|ממוזער|ימין|פסלו של דה לספס בכניסה לתעלת סואץ, לפני שנהרס על ידי המון זועם. צילום [אברהם דר נובמבר 1956.]]
* הערך LESSEPS, FERDINAND DE, באנציקלופדיה בריטניקה 1911
* פרדיננד דה לספס – בין שני ימים, באתר מסע אחר
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:שגרירי צרפת
קטגוריה:שגרירים בספרד
קטגוריה:מסדר כוכב הודו: אבירים מפקדים גבוהים
קטגוריה:תעלת סואץ
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית למדעים
קטגוריה:תעלת פנמה
קטגוריה:אביב העמים: אישים
קטגוריה:צרפתים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1805
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1894
עמלציים

[ממוזער|[עמלץ כחול]]
**עמלציים** (שם מדעי: Lamnidae), היא משפחה של כרישים בסדרת דמויי עמלץ, בתוכה הדגים הטורפים הגדולים בעולם.

העמלציים דומים מאוד במראם החיצוני לבני משפחת הכרישיים והם בעלי גוף גדול וזנב עגלוני. העמלציים ידועים כטורפים מרשימים ותוקפניים בעלי שיניים גדולות. חלק מהמינים, בהם העמלץ הלבן והעמלץ הכחול, יכולים להעלות את הטמפרטורה בחלקים בגופם, כדי לאפשר להם חושים חדים יותר וציד פעיל יותר. כמה מהמינים, ובייחוד העמלץ הלבן, יכולים לתקוף גם בני אדם המתרחצים בים, צוללנים וגולשים, אירועים המסתיימים בפציעות חמורות ולעיתים נדירות במוות, אך מדובר על מקרים נדירים מאוד.

מינים אלה חיים בכל האוקיינוסים ומחפשים בעיקר טרף של דגים או כלבי ים ואריות ים.

## מקור השם
על פי האקדמיה ללשון העברית ראשיתו של השם "עמלץ" הוא בפירוש מקורי לפסוק בתהלים שהציע עמנואל לב (Löw; 1854–1944), חוקר יהודי הונגרי שכתב על בעלי החיים והצמחים של ארץ ישראל ועל שמותיהם העבריים והארמיים. בתהלים פרק ע"ד, פסוק י"ד, נאמר "אַתָּה רִצַּצְתָּ רָאשֵׁי לִוְיָתָן תִּתְּנֶנּוּ מַאֲכָל לְעָם לְצִיִּים". את המילים "עם לציים" הציע לב לקרוא בחלוקה אחרת: "לעמלצי ים", ופירש כי 'עמלץ' הוא טורף ימי ענק. בעקבות הצעתו נכנסה המילה עַמְלֵץ למילונים העבריים במשמעות 'כריש'.

## מיון
*סוג קרכרודון (*Carcharodon*)
**מין עמלץ לבן או קרחה לבנה (*Carcharodon carcharias*)
**מין מגלודון - נכחד (*Carcharodon megalodon* ; ייתכן ששייך לסוג אחר)
*סוג עמלץ מאקו (*Isurus*)
**מין עמלץ כחול - (*Isurus Oxyrinchus*)
**מין עמלץ ארוך סנפיר - (*Isurus paucus*)
*סוג למנה (*Lamna*)
**מין למנה חוטמנית (*Lamna nasus*)
**מין כריש הסלמון (*Lamna ditropis*)
*סוג *Carchariolamna* - נכחד
*סוג *Cosmopolitodus* - נכחד
*סוג *Carcharomodus* - נכחד
*סוג *Isurolamna* - נכחד
*סוג *Karaisurus* - נכחד
*סוג *Lamiostoma* - נכחד
*סוג *Lethenia* - נכחד
*סוג *Macrorhizodus* - נכחד

## קישורים חיצוניים

* מקור השם, אתר האקדמיה ללשון העברית

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך גוסטב יעקב הנלה
כרישאים

**כרישאים** (שם מדעי: Carcharhiniformes) היא סדרה במחלקת דגי סחוס, והיא הסדרה הגדולה ביותר של כרישים, הכוללת כ-290 מינים, הכוללים מינים ידועים כדוגמת כריש שורי, כריש טיגריסי, את משפחת הפטישניים ועוד רבים אחרים.

המאפיינים של סדרת הכרישאים הם שבעה סנפירים, מתוכם שני סנפירי גב וסנפיר שת אחד. קרום מיצמוץ מעל העין, ופתחי זימים. פיהם של הכרישאים נמצא בתחתית הראש  בקדמתו.

כרישים הם כאמור דגי סחוס – כלומר אין להם עצמות בגוף והשלד שלהם מורכב ברובו המוחלט מסחוס. מרבית הכרישים הם טורפים. הם ניזונים בעיקר מדגים אך גם מהווים מהאויבים הטבעיים הכמעט יחידים שיש לדולפינים וצבי ים, כך שיש להם תפקיד ייחודי וחשוב בשמירה על איזון במערכת האקולוגית על ידי טריפה.

הכרישאים נמנים עם היצורים בעלי כושר השחייה הטוב ביותר, והם צדים את טרפם (בעיקר דגים ודיונונים), תוך כדי תנועה.

סדרת הכרישאיים צפויה לעבור שינוי בעקבות מחקרי DNA חדשים שהראו כי כמה קבוצות מסורתיות בסדרה אינם מונופילטיים.

## הכריש והאדם
למרות הדימוי הציבורי, המושפע מסרטי קולנוע מפורסמים (כמו סדרת "מלתעות") הרוב המכריע של הכרישאים אינם מסוכנים לאדם. כרישאים הורגים בממוצע כ-12 בני אדם בשנה ברחבי העולם, בעוד שבני אדם הורגים לפחות כ-100 מיליון כרישאים בשנה (273 מיליון לפי הערכה פחות שמרנית) - מעל 10,000 כרישאים בשעה. כ-70 מיליון כרישאים מומתים מדי שנה עבור מרק סנפירי כרישים הנצרך בסין ובמדינות נוספות בדרום אסיה. הדייגים נוהגים לנסר את סנפירי הכריש שהועלה על הסיפון בעודו חי ולהשליכו למים לגסיסה אטית.

## כרישאים בישראל
יותר מ-30 מינים שונים של כרישים שוחים בים התיכון וחלקם גם לאורך חופי ישראל.

המינים המוכרים ביותר כאן הם הסנפירתן והכריש העפרורי אשר מבקרים ביציאת המים החמים של תחנות הכוח בחודשי החורף, ואף נצפים לעיתים סביב אזורי חקלאות ימית. מינים נוספים באזור נמצאים לרוב בים הפתוח או במים העמוקים ולכן נצפים בתדירות נמוכה יותר.

כל הכרישאים (ודגי סחוס בכלל) הם מינים מוגנים בישראל.

אחד המפגעים העיקריים המאיימים על אוכלוסיות הכרישים בישראל מקורם בדיג. באמצעות קידום שמורות טבע ימיות, ממשק דיג בר קיימה, ומזעור הקונפליקטים עם החקלאות הימית, ניתן לקדם את ההגנה על הכרישים בישראל.

בין המינים המוגנים: גלדן שחור פה, פטישן תמים חרטום, כריש סנפירתן, כרישועל גדול עין, קוצן חד גוני, כריש שש זים וטריזן צניני.

## מיון הכרישאים
* משפחת כרישיים (Carcharhinidae)
* משפחה כרישי סמור (Hemigaleidae)
* משפחה כרישכלביים שפמתניים (Leptochariidae)
* משפחה כרישחתוליים (Proscylliidae)
* משפחת קטנשיניים (Pseudotriakidae)
* משפחת גלדניים (Scyliorhinidae)
* משפחת פטישניים (Sphyrnidae)
* משפחת כרישוניים (Triakidae)

## גלריה

קובץ:Triakis semifasciata Gratwicke.jpg|כרישון נמרי
קובץ:Cephaloscyllium umbratile2.jpg|Cephaloscyllium umbratile
קובץ:Silvertip shark.jpg|כריש לבן-שוליים
קובץ:Parmaturus xaniurus NOAA.jpg|Parmaturus xaniurus
קובץ:Triaenodon obesus noaa 2.jpg|כרישון לבן-קצוות
קובץ:Sphyrna mokarran at georgia2.jpg|פטישן גדול
קובץ:Speartooth shark melbourne.jpg|כריש שן-חנית
קובץ:Rhizoprionodon oligolinx01.png|Rhizoprionodon oligolinx


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לאונרד קומפגנו
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1977
קטגוריה:סדרות בעלי חיים
1776

[שמאל|ממוזער|250px|4 ביולי 1776: ארצות הברית מכריזה באופן רשמי על עצמאותה מ[האימפריה הבריטית.]]
__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1776 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
קבוצת החזקה

בתורת הקבוצות, **קבוצת החזקה** של קבוצה נתונה A היא קבוצת כל תת הקבוצות של A, ומסמנים אותה ב־ \mathcal{P}(A). פורמלית  \mathcal{P}(A) = \{B \mid B \subseteq A\}, ולדוגמה:  \mathcal{P}\left(\left\{x,y\right\}\right)=\left\{\emptyset,
\left\{x\right\},\left\{y\right\},\left\{x,y\right\}\right\}. במסגרת תורת הקבוצות האקסיומטית, קיומה של קבוצת חזקה נובע ישירות מאקסיומת קבוצת החזקה.

## תכונות

* כל קבוצה מכילה את עצמה ואת הקבוצה הריקה, ועל כן שני אלו הם איברים בקבוצת החזקה.
*ניתן להוכיח כי עוצמת קבוצת החזקה של קבוצה סופית כלשהי A שווה ל־2^ (שתיים בחזקת עוצמת A), ובניסוח מתמטי:  \left|\mathcal{P}(A)\right|=2^. בשל תכונה זו עבור קבוצות סופיות, גם כאשר גודל הקבוצה הוא אינסופי, נהוג לסמן את עוצמת קבוצת החזקה של A בסימון 2^, ויש המסמנים את קבוצת החזקה עצמה ב־2^A.
*קבוצת החזקה של A איזומורפית לקבוצת הפונקציות המציינות של תת־קבוצות של A, היא \{0,1\}^A = \{f \mid f \colon A \to \{0,1\}\} (כל תת־קבוצה B \subseteq A מתאימה לפונקציה המציינת שלה \mathbf{1}_B \in \{0,1\}^A). לכן הסימון 2^ לעוצמת קבוצת החזקה עקבי עם כללי האריתמטיקה של עוצמות (שלפיהם 2^=|\lbrace 0,1 \rbrace^A|). זו המוטיבציה לסימון 2^A שיש הנוקטים בו עבור קבוצת החזקה של A ("2" מתאים לקבוצה בת שני האיברים \{0,1\}).
*משפט קנטור מראה כי אי השוויון  \left|\mathcal{P}(A)\right|>|A| שפשוט יחסית להוכיחו לקבוצות סופיות, נכון **לכל** קבוצה A.

## ראו גם
* הפרדוקס של קנטור
* מונחים בתורת הקבוצות

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:פעולות אונאריות
אווירונאוטיקה

**אווירונאוטיקה** הוא המדע העוסק בהיבטים המתמטיים והמכניים של טיסה, ובפרט בכלי טיס כגון מטוסים, מסוקים ומערכות מוטסות כגון רקטות, טילים ולוויינים.

תחום משמעותי ב**אווירונאוטיקה** הוא תחום האווירודינמיקה ופעמים רבות מתבלבלים ביניהם. בעוד ש**אווירונאוטיקה** עוסקת בכלל התחומים הקשורים לטיסה ומערכות מוטסות תחום האווירודינמיקה נוגע באינטראקציה שבין האוויר לגופים הנעים בתוכו.

הנדסת אווירונאוטיקה עוסקת בפיתוח, תכנון ובקרה של כלי טיס ומערכות מוטסות וכיום נהוג לצמד אותה לתחום החלל. בישראל הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון היא המקום היחיד שבו ניתן ללמוד תחום הנדסה זה, אך ניתן ללמוד תתי נושאים שונים של הנדסת אווירונאוטיקה וחלל תחת הנדסת מכונות גם במוסדות אקדמיים אחרים.

## ענפים
נהוג לחלק את תחום ה**אווירונאוטיקה** לשני ענפים עיקריים:

* תעופה – ענף העוסק בכלי טיס מסוג מטוסים, כדורים פורחים וספינות אוויר.
* טילאות – ענף העוסק בכלי הטיס המונעים באמצעות מנוע רקטי.

## ראו גם
* הנדסת אווירונאוטיקה
* אווירודינמיקה
*שכבת גבול
* תרמודינמיקה
* הזדקרות

**ארגונים:**
* הפדרציה הבין-לאומית לאווירונאוטיקה
* הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון
* נאס"א

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:אווירודינמיקה
מוחמד אבן מוסא אל-ח'ואריזמי

**אבו עבדאללה מוחמד אבן מוסא אל-ח'ווארזמי** (בערבית: **ابوعبدالله محمد بن موسی الخوارزمی**, תעתיק מדויק: **אבו עבדאללה מחמד בן מוסא ח'וארזמי**; 780 בערך – 845 בערך) היה מתמטיקאי, אסטרונום וגאוגרף פרסי-מוסלמי.

## חייו
אל-ח'ווארזמי נולד בעיר חיווה שבמדינת ח'אנות חיווה באזור ח'ווארזם, הנמצאת כעת באוזבקיסטן. זמן מה לאחר מכן עברה משפחתו לאזור בגדאד, שם יצר אל-ח'ווארזמי את עיקר כתביו, בשנים 813–833. עיקר עבודתו המדעית נכתבה בערבית, שפת המדע בסביבתו של אל-ח'ווארזמי, אך שפת האם שלו הייתה פרסית.

מושג האלגוריתם קרוי על שמו, ומקורו בשיבוש שמו בתרגום הלטיני של השם אל-ח'ואריזמי ל-Algorithmi (ככל הנראה שיבוש בתעתיק שנגרם מהחלפת האות **خ**-ח', באות **ج**-ג, ולאחר מכן החלפת האות **ز**-ז באות **ذ**-ד' -שבשפות אירופיות נהגית כ-th וכך אל-**ח**'וארי**ז**מי הפך ל אל-**ג**ורי**ת**'מי). בנוסף תרם תרומה משמעותית לפיתוח תחומי מדע נוספים: טריגונומטריה, אסטרונומיה, גאוגרפיה וקרטוגרפיה. גישתו השיטתית לפתרון משוואות הביאה לפיתוחה של האלגברה, מילה שמקורה בשם ספרו משנת 830, "חיסאב אל-ג'אבר ואל-מוקאבלה" (חשבון ההשלמה וההקבלה) . אף שתרומתו העיקרית נבעה ממחקר מקורי, הוא תרם גם לאיסוף וסידור של הידע הקיים בתחומי התמחותו, ממקורות יווניים, הודיים, יהודיים ואחרים. בין השאר הביא להפצת השימוש בספרה אפס ובספרות המוכרות לנו היום (ספרות הודיות-ערביות). הוא אף כתב חיבור על לוח השנה היהודי שהוא המקור הקדום ביותר הידוע כיום שמזכיר את כללי הדחיות (בגרסת ארבעה שערים הבבלית) ותקופת רב אדא.

בנוסף, פיתח ח'ואריזמי את מחקריו של תלמי בגאוגרפיה (כתב היד של ספרו בנושא זה התגלה בשנת 1878), וגם פיקח על עבודתם של 70 גאוגרפים שיצרו את המפה הראשונה של העולם (כפי שהיה ידוע באותה עת). במחקריו האסטרונומיים עסק באצטרולב ובשעון השמש.

התרגום ללטינית של עבודתו הגיע לאירופה והשפיע במידה מכרעת על התפתחות המדע שם. ספר האלגברה שלו שימש עד המאה ה-16 כספר העיקרי לנושא זה באוניברסיטאות אירופה.

הוא נפטר בבגדאד. על שמו נקרא מכתש אל ח'ואריזמי  על הירח.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מדענים מוסלמים
קטגוריה:מתמטיקאים פרסים
קטגוריה:גאוגרפים פרסים
קטגוריה:אסטרונומים פרסים
קטגוריה:מלומדי תור הזהב של האסלאם
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-9
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
מורפולוגיה

**מוֹרְפוֹלוֹגְיָה** (מיוונית: **μορφή**: מורפ – צורה; **λογία**: לוגיה – תורה/חקר) היא תורה העוסקת בצורותיהם של דברים.

## הערות שוליים
עמית לעמית

ברשתות תקשורת מחשבים, רשת **עמית לעמית** (באנגלית: **Peer to Peer** או בקיצור **P2P**), היא רשת תקשורת בה כל אחד מהקצוות מתפקד הן כלקוח והן כשרת, וכל אחד מהקצוות מסוגל ליזום או לסיים התקשרות וכן לספק או לדרוש שירותים. 

בהשוואה לרשת שרת–לקוח בה יש הבחנה ברורה בין הצדדים השונים ברשת, ברשת עמית לעמית אין הבחנה כזו, והרשת מתפקדת באופן מבוזר, ללא צורך בתיווך או תלות בגורם מרכזי כלשהו. 

רשתות עמית לעמית משמשות בעיקר ברשתות שיתוף קבצים, בהן כל משתמש מאפשר לשאר המשתמשים להוריד קבצים מהמחשב שלו, ומקבל בתמורה גישה לקבצים ממחשבי המשתמשים האחרים.
## ראו גם
* שיתוף קבצים ברשתות עמית לעמית
* Workgroup
* נאפסטר
* קאזה
* גנוטלה
* ביטורנט
* ביטקוין

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
מסה (חיבור עיוני)

**מַסָּה** (במלרע) היא חיבור עיוני הבוחן נושא מחיי החברה או מעולם הרוח. המסה מתאפיינת בגישה סובייקטיבית, המציגה את נקודת המבט המקורית של הכותב (המכונה "מסאי" או "מסאית", בהתאם למינו). המסה עוסקת בנושאים כגון אתיקה, דת, אופי החברה ועוד.

הוגה הדעות הצרפתי מישל דה מונטן הוא הראשון שעסק בכתיבת מסות (או לפחות הראשון שראה בפעילות כתיבה זו ראויה לסיווג עצמאי), ביצירתו Essais, שפורסמה לראשונה ב-1580. את המושג essai שטבע, גזר מהפועל הצרפתי essayer, שפירושו "לנסות". גם המונח העברי "מסה" מגיע משורש נ-ס-ה ואז לפעמים נחשב תרגום שומר משמעות וצליל של המונח הלועזי. את המסות החל לכתוב לאחר מות ידידו ואיש סודו, אטיין דה לה בואטי, כתחליף לשיחות עם אותו ידיד.

אף שמסה היא יצירה עיונית שאינה בדיונית, נכללות מסות גם ביצירותיהם של סופרים עבריים עכשוויים, ובהם שולמית הראבן, עמוס עוז, פניה עוז-זלצברגר ודויד גרוסמן. קדם להם בכך המשורר חיים נחמן ביאליק, שעם מסותיו הידועות נמנית המסה "גילוי וכיסוי בלשון". בין המסאים העבריים הבולטים: אליעזר שטיינמן, שזכה לכינוי "מונטן העברי" (ואף חיבר "מסה על המסות", שהתפרסמה ב"מאסף סופרי ארץ ישראל", ת"ש), יעקב שטיינברג, שלמה צמח, דב סדן, ישראל כהן, ז'קלין כהנוב ושלמה גרודזנסקי.

השופטים בתחרות המסה של עיתון "הארץ" ניסו לעמוד על ייחודה של המסה:

**להלן סוגי מסות נפוצים:**
*דיון בסיבתיות
*מיון וחלוקה
*מסה אנליטית-רפלקטיבית
*השוואה והנגדה
*מסה מסבירה
*תיאור מצב או תופעה
*תיאור תהליך
*מסה דיאלקטית
*מסה מדגימה
*מסה פמיליארית (מיועדת לקורא ספציפי)
*הצגת תזה היסטורית
*הצגת נקודת מבט
*מסה מביעה דעה
*מסה כלכלית

## ראו גם
* מאמר
* פובליציסטיקה
* המסות של אחד העם

## לקריאה נוספת
* אליעזר שטיינמן, 'מסה על המסות', בקובץ מסותיו **חיים של שפע**, כרך א, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"ח, עמ' 9 ואילך. (התפרסם במקור ב"מאסף סופרי ארץ ישראל", ת"ש)

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

* ישראל כהן, כבשונה של מסה (תשי"א), בפרויקט בן-יהודה (מתוך: הנ"ל, **כתבים**, כרך ב: **שער ההבחנות**, תל אביב: ועד, תשכ"ב 1962, עמ' 7 ואילך)
* ,  (במוסף הספרותי "משא"; נדפס שוב בקובץ מאמריו "ביקורת תהיה")
* ניצה פרילוק, מסע אל המסה...: עיון בטקסט האישי-הלירי, איגרת מידע מ"ו (סתיו תשנ"ט), עמ' 36–51, באתר משרד החינוך
*מאמר מסה - פסגת כוחה של המילה הכתובה, באתר טקסט רץ
*אליעזר שטיינמן, מסה על המסות, בפרויקט בן-יהודה (מתוך **חיים של שפע**, כרך א, תל אביב: עם עובד – תרבות וחינוך, תשל"ח, עמ' 9 ואילך)
* 
* 

*
קטגוריה:כתיבה
ארכוזאוריה

[ממוזער|230x230 פיקסלים|[פוסטוסוכוס]]
[ממוזער|230px|[תנין הים]]
[ממוזער|230px|[ננדו מצוי]]
**ארכוזאוריה** (שם מדעי: **Archosauria**), ענף של זוחלים קדומים וצאצאיהם, בהם גם הדינוזאורים, המשתייך לקבוצת זאוריה (Sauria). פירוש השם "לטאות שליטות" ואכן - ענף זה הוא אחד הענפים המצליחים ביותר של חולייתנים יבשתיים. רוב הקבוצות הארכוזאוריות נכחדו למעט 2 קבוצות גדולות:
*סדרת התנינאים
*מחלקת העופות

יצורים אלה הטילו ביצים בקנים יבשתיים. הביצים היו בעלות קליפה קשה ויכלו לשרוד גם בתנאי יובש (בניגוד לדו-חיים). עורם היה מכוסה בקשקשים ואצל חלק מהם בנוצות (בעיקר דינוזאורים מנוצים ועופות). אחד המאפיינים של ארכוזאורים רבים הוא רגליים שניצבו מתחת לגופם ועזרו להם לנוע במהירות, בניגוד לזוחלים אחרים שרגליהם משתרעות מצדי גופם.

בני הקבוצה התפתחו בתור הטריאס ושגשגו בתקופת המזוזואיקון שם הם התפתחו למגוון מינים גדולים של דינוזאורים, דמויי תנינאים, פטרוזאורים ועוד וגם לעופות קמאים. לאחר הההכחדה הגדולה נעלמו רוב המינים הגדולים, למעט התנינאים, והיונקים החלו לתפוס את מקומם. בשמיים המשיכו העופות לשלוט ועודם מהווים קבוצה מצליחה, גם באוויר וגם ביבשה.

## מיון מדעי של ארכוזאוריה

*קבוצה פסאודוסוכיה (Pseudosuchia)
********סוג ללא מקור Dasygnathoides - נכחד
*******משפחה Ornithosuchidae - נכחדה. בה האורניתוסוכוס
**קבוצה Suchia
********סוג ללא מקור Turfanosuchus - נכחד
********סוג ללא מקור Koilamasuchus - נכחד
********סוג ללא מקור נונדסוכוס (Nundasuchus) - נכחד
********סוג ללא מקור Revueltosaurus - נכחד
*******משפחה Erpetosuchidae - נכחדה
*******משפחה Gracilisuchidae - נכחדה
******סדרה Aetosauria - נכחדה
********סוג ללא מקור Ticinosuchus - נכחד
***קבוצה Paracrocodylomorpha
****קבוצה Poposauroidea - נכחדה
****קבוצה Loricata
********סוג ללא מקור פרסטוסוכוס (Prestosuchus) - נכחד	
********סוג ללא מקור זאורוסוכוס (Saurosuchus) - נכחד	
********סוג ללא מקור בטרכוטומוס (Batrachotomus) - נכחד
********סוג ללא מקור Fasolasuchus - נכחד	
*******משפחה Rauisuchidae - נכחדה
*****על-סדרה דמויי תנינאים (Crocodylomorpha)
******סדרה תנינאים (Crocodilia)
*קבוצה אוומטאטרסליה (Avemetatarsalia; בעבר נקראה Ornithodira)
**קבוצה Pterosauromorpha - נכחדה
******סדרה פטרוזאוריה (Pterosauria)
**קבוצה דמויי דינוזאורים (Dinosauromorpha)
*******משפחה לגרפטיים (Lagerpetidae) - נכחדה
***קבוצה Dinosauriformes
*******משפחה סילזאוריים (Silesauridae) - נכחדה
*****על-סדרה דינוזאוריה (Dinosauria)
****** סדרה בעלי אגן דמוי עוף (Ornithischia) - נכחדה
****** סדרה בעלי אגן דמוי לטאה (Saurischia)
******* תת-סדרה דמויי זאורופודים (Sauropodomorpha) - נכחדה
******* תת-סדרה תרופודה (Theropoda)
******** קבוצה עופות (Aves)

## ראו גם
*תקודונטיה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1869
*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד דרינקר קופ
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1869
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בטריאס תחתון
יום ללא קניות

**יום ללא קניות** הוא אירוע של מחאה נגד תרבות הצריכה, שהמשתתפים בו נמנעים, על-פי הצהרתם, מקניה למשך יום אחד. יום זה נוסד על ידי "מכסחי הפרסומות" הקנדיים (Adbusters). בארצות הברית מקיימים את האירוע בבלאק פריידיי, יום השישי הראשון שאחרי חג ההודיה ולפני חג המולד ובמקומות אחרים בעולם בשבת האחרונה של חודש נובמבר, במקביל לתקופת הקניות העמוסה של השנה. יום ללא קניות מצוין בקנדה, ארצות הברית, בריטניה, ישראל, אוסטריה, גרמניה, ניו זילנד, יפן, הולנד, צרפת, נורווגיה ושוודיה ומדינות נוספות.

## היסטוריה
היום הוכרז לראשונה בוונקובר שבקנדה בספטמבר 1992, כיום שבו "החברה צריכה לבחון את סוגיית צריכת היתר". בשנת 1997 האירוע הועבר לראשונה לבלאק פריידיי, שהוא אחד מעשרת ימי הקניות העמוסים ביותר בארצות הברית. היום חל ביום שישי גם בישראל הואיל ויום שישי נחשב ליום קניות מובהק. פרט לצפון אמריקה ולישראל, יום ללא קניות חל ביום השבת שלמחרת.

"מכסחי הפרסומות" הקנדים ניסו לפרסם את האירוע באמצעות פרסומות בכלי התקשורת הציבוריים, אך מרביתם מנעו את הפרסום בשל המחלוקת שהתעוררה סביב הפגיעה בחנויות הגדולות. רשת CNN לעומת זאת כן איפשרה את הפרסום. האירוע תפס תאוצה וקמפיינים הופיעו בארצות הברית, בריטניה, ישראל, אוסטריה, גרמניה, ניו זילנד, יפן, הולנד ונורווגיה. כיום באירוע משתתפות למעלה מ-65 אומות.

## ביקורת
חיצי ביקורת רבים הושמעו כנגד יום ללא קניות, ועיקרם שמה שהצרכנים לא יקנו ביום זה הם יקנו ביום שלאחר מכן. מול טענות אלו, "מכסחי הפרסומות" גרסו שהכוונה היא להתחיל ביום זה שינוי מתמשך באורח החיים ולא רק להימנע מקניות ליום בודד. במקומות מסוימים בעולם מתארגנות פעילויות חלופיות במהלך היום ללא קניות, למשל אירוע ה-"Buy Nothing Day Hike" (צעדת יום ללא קניות).

ביקורת אחרת על יום ללא קניות התייחסה לעובדה שמדובר בפעילות שמבוססת על חוסר פעולה, שמשכיחה את העובדה שאוכלוסיות רבות לא יכולות להרשות לעצמן להיות חלק מתרבות הצריכה, ולמעשה מקיימות את יום ללא קניות על בסיס יומי ולא מבחירה. קבוצת פעילים במונטריאול קידמה בתגובה את יום הגנבה (Steal Something Day).

## ציון היום בישראל
יום ללא קניות הראשון צוין בישראל בשנת 1998 על ידי חברים מעמותת אנימלס, אך האירוע שהתקיים עסק בעיקר בזכויות בעלי חיים ורק בעקיפין נגע בתרבות הצריכה. הציון המשמעותי הראשון של יום ללא קניות חל שנה לאחר מכן ב-1999 בתל אביב ובירושלים.

עם השנים ירדה הפעילות במסגרת היום ללא קניות. מספר פעמים הוצע לקיים "יום ללא קניות" ישראלי שיחול לקראת פסח כחג החירות, או יום כיפור, כדי לתת ליום נופך מקומי יותר. אך דבר זה לא התקיים מעולם.

גופים אקדמיים בישראל פרסמו חומרי הסברה בנושא "יום ללא קניות" ובהם אוניברסיטת בר-אילן, מכון דוידסון לחינוך מדעי, מכללת אורות ישראל, המרכז לטכנולוגיה חינוכית, המרכז האקדמי לוינסקי־וינגייט ועוד.

## ראו גם
* בלאק פריידיי

## קישורים חיצוניים

* 
* היום הבין-לאומי ללא קניות בגן הילדים, בפורטל עובדי ההוראה
* 

## הערות שוליים

ללא קניות
קטגוריה:אנטי גלובליזציה
קטגוריה:אירועים בחודש נובמבר
קטגוריה:צרכנות
קטגוריה:כלכלת חג המולד
קטגוריה:צרכנות בת קיימא
קטגוריה:יום שישי
זאורופסידה

**זאורופסידה** (שם מדעי: Sauropsida) היא קבוצה של חולייתנים בעלי שפיר עוברי. קבוצה זו היא ענף (פילוגנטיקה) אבולוציוני שהתפצלה על-מחלקת בעלי ארבע הרגלים, וקבוצת הזוחלים התפתחה ממנו, ממנה התפתחו הדינוזאורים, ומחלקת העופות התפתחה מהם. כל העופות והזוחלים בני ימינו משתייכים לזאורופסידים.

## מיון מדעי
*קבוצה פררפטילה (Parareptilia) – נכחדה
*קבוצה Eureptilia
****משפחה Captorhinidae – נכחדה
**קבוצה Romeriida
****משפחה Protorothyrididae – נכחדה
***קבוצה דיאפסידה (Diapsida)
****קבוצה Araeoscelidia – נכחדה
****קבוצה Neodiapsida
*****קבוצה זאוריה (Sauria) – בה מרבית הזוחלים החיים

## גלריה

קובץ:Pareiasaurus serridens.jpg|פריאזאורוס
קובץ:Typothorax coccinarum.jpg|Typothorax
קובץ:Tortoise.spur-thighed.arp.750pix.jpg|צב יבשה מצוי
קובץ:Hadrosaure.jpg|Pararhabdodon
קובץ:Triceratops-Sideshow-by-Hung-Nguyen-03.jpg|טריצרטופס
קובץ:Flickr - ggallice - Mohave rattlesnake.jpg|עכסן מוהאבי
קובץ:Pogona barbata-03.JPG|חרדון מזוקן
קובץ:Thalassodromeus in Japan.jpg|תלסודרומאוס
קובץ:AmericanAlligator77.JPG|אליגטור אמריקני
קובץ:Euparkeria.png|אאופרקריה
קובץ:Hoatzins in Ecuador.jpg|הואצין
קובץ:Desert Cisticola (Cisticola aridulus).jpg|Cisticola aridulus


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1864
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס הנרי האקסלי
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בקרבון פנסילבני
קטגוריה:ענפי בעלי חיים
דיאפסידה

**דיאפסידה** (שם מדעי: Diapsida) הוא ענף של זוחלים שהתפתחו מהזאורופסידים, להם גולגולת בעלת שני פתחי צדע מאחורי ארובת העין. פתח אחד גובל בעצם הקשקשת ובעצם הקודקוד. פתח שני גובל בעצם הקשקשת ובעצם העול.

הדיאפסידים כוללים את כל הזוחלים המודרניים, ואת העופות והדינוזאורים.

## מיון
*קבוצה Araeoscelidia – נכחדה
**קבוצה Araeosceloidea
*****משפחה Petrolacosauridae
*****משפחה Araeoscelidae
*קבוצה Neodiapsida
*****משפחה Claudiosauridae – נכחדה
*****משפחה Tangasauridae – נכחדה. בה ההובזאורוס
*****משפחה Weigeltisauridae – נכחדה. בה הצלורוזאוראווס
****סדרה Eosuchia – נכחדה
****סדרה תאלטוזאוריה (Thalattosauria) – נכחדה
**קבוצה Ichthyosauromorpha – נכחדה
****סדרה Hupehsuchia
***קבוצה דמויי איכתיוזאורים (Ichthyosauriformes) – נכחדה
**קבוצה זאוריה (Sauria)

## ראו גם
* זוחלים
* פראפסידים – קבוצה פופליטית שמיניה התפתחו מהדיאפסידים

## קישורים חיצוניים

[ממוזער|300px|מרכז|איור סכמטי של [גולגולת בה נראים שני פתחי צדע מאחורי ארובת העין (צד ימין של התמונה).]]

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי פיירפילד אוסבורן
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1903
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בקרבון פנסילבני
קטגוריה:ענפי בעלי חיים
לפידוזאוריה

**לפידוזאוריה** (שם מדעי: Lepidosauria) היא על-סדרה של זוחלים בקבוצת הדיאפסידה בעל מחלקת חולייתנים לסתניים, בה כלולות שתי סדרות: הקשקשאים ומחודקי הראש.

## מיון
*סדרה מחודקי ראש (Sphenodontia)
** משפחה Pleurosauridae – נכחדה
** משפחה ספנודוניים (Sphenodontia) בה סוג אחד – הספנודון (Sphenodon)
*סדרה קשקשאים (Squamata)
***משפחה דיבמיים (*Dibamidae*)
***אינפרה-סדרה דמויי שממיות (*Gekkota*)
***אינפרה-סדרה דמויי חומט (*Scincomorpha*)
****אינפרא-סדרה דמויי לטאה (*Lacertoidea*)
*****קבוצה טבעונים (Amphisbaenia)
***קבוצה טוקסיקופרה (Toxicofera)
****אינפרה-סדרה דמויי איגואנה (*Iguania*)
****אינפרא-סדרה דמויי קמטן (*Anguimorpha*)
*****על-משפחה דמויי כח (*Varanoidea*)
*****קבוצה פיתונומורפה (Pythonomorpha)
******קבוצה אופידיומורפה (Ophidiomorpha)
*******קבוצה אופידיה (Ophidia)
********תת-סדרה נחשים (Serpentes)

## גלריה

קובץ:30-ish male tuatara.jpg|ספנודון
קובץ:Oriental garden lizard (Calotes versicolor).JPG|Calotes versicolor
קובץ:Flap-necked chameleon (Chamaeleo dilepis) female.jpg|Chamaeleo dilepis
קובץ:AD2009Aug07 Natrix helvetica 08.jpg|נחש מים אירופי (Natrix natrix)
קובץ:Morelia-viridis.jpg|פיתון עצים ירוק


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט הקל
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בטריאס תיכון
קטגוריה:על-סדרות בעלי חיים
מחודקי ראש

ממוזער|הסוג הקדום Brachyrhinodon
**מחודקי ראש** (שם מדעי: Rhynchocephalia) היא סדרה של זוחלים בעל-סדרת הלפידוזאוריה. רק משפחה אחת בסדרה זו - ספנודוניים - שרדה עד ימינו, ובה שרד רק מין של ספנודון (במאורית: טואטרה). מחודקי ראש מוגדרים כמאובנים חיים משום שקל יותר למצוא מאובנים שלהם מאשר פרטים חיים שלהם.

## מיון
#### סדרת מחודקי ראש
* משפחת ספנודוניים (Sphenodontidae) – בה שרד סוג ומין יחיד – ספנודון (Sphenodon punctatus)
* משפחת (Pleurosauridae) – נכחדה
* משפחת (Gephyrosauridae) – נכחדה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלברט גינטר
קטגוריה:לפידוזאוריה
קטגוריה:מאובנים חיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1867
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בטריאס תיכון
ספנודון

**ספנודון** (שם מדעי: *Sphenodon*) הוא הסוג היחיד במשפחת ה**ספנודוניים** (Sphenodontidae) ובסדרה מחודקי ראש. הספנודון מוגדר כמאובן חי בספרות הפופולרית, כלומר שלא השתנה במשך מיליוני שנים, אך מושג זה יצא משימוש בספרות המדעית מכיוון ותמיד מתקיים סחף גנטי ואין תיעוד מאובני מהתקופה המסוזיאות שיוכיחו שאכן לא היה שינוי של ממש.

## מינים
*ספנודון מצוי (*Sphenodon punctatus*) – המין הנפוץ יותר
*ספנודון מצר קוק (*Sphenodon guntheri*) – מין אנדמי לאי קטן שנמצא במצר קוק בין איי ניו זילנד.
* *Sphenodon diversum* – נכחד

## תפוצה ותנאי מחיה
המין חי ב-32 איים קטנים וקשים להגעה ליד ניו זילנד ובשמורת הטבע זילאנדיה באי הצפוני של ניו זילנד, אליה הושב בשנת 2005. בעבר היה המין נפוץ בכל ניו זילנד, אך נכחד על היבשת עוד לפני הופעת האירופאים. הספנודון צץ לפני 250 מיליון שנים והסוג כולל את שני מיני הזוחלים הקדומים ביותר ששרדו עד ימינו. שני המינים הנ"ל הם היחידים שלא נכחדו מסדרת מחודקי הראש, אשר שגשגה בעידן הדינוזאורים (לפני כ-200 מיליוני שנים) ונכחדה בהדרגה לפני כ-60 מיליוני שנים.  אזור המחיה של הספנודון מיוחד במינו: מצוקים החשופים לרוחות עזות ללחות ולמליחות ברמות גבוהות, שבגללם המערכת האקולוגית באזור היא מיוחדת במינה, וכוללת מינים בודדים שעמידים לתנאים קשים אלו. אזור המחיה הוא קר ולח ומתקרב לטמפרטורת קפיאה, אולם הספנודון הסתגל לאקלים זה ומתפקד בתנאים שבהם זוחלים אחרים היו קרוב לוודאי מתים. עין הקודקוד של הספנודון מעניקה לו את היכולת להישאר פעיל בחום גוף של עד 6 מעלות צלזיוס ולחיות עד חום גוף של 0 מעלות, שיא השרידות בקרב זוחלים.

## אנטומיה
0.30 עד 1.3 ק"ג 
60 ס"מ (נקבה) 80 ס"מ (זכר) 
צבע העור אפור, ירקרק או אדמדם.

## מאפיינים נוספים
לספנודון, יש עין שלישית במעלה הראש, הידועה גם כעין הקודקוד.
לעין עדשה, רשתית וקרנית משלה, וקישור עצבי חלש למוח, עובדה אשר יכולה להעיד על התפתחות אבולוציונית מעין שלישית מתפקדת.
עין הקדקוד ניתנת להבחנה רק באבקועים (צאצאים צעירים), אשר להם רקמה שקופה בקודקוד. לאחר 4–6 חודשים, הרקמה מתכסה בקשקשים בהירים ופיגמנט.
עין הקודקוד קשורה בוויסות חום הגוף של הספנודון, אבל קיימת סברה לפיה היא שימושית לספיגת קרני UV ליצירת ויטמין D, לקביעת מחזורי יום ולילה (מחזורים צירקדיים), עוזרת לבקרת חום, ומסיעת לניווט על ידי קביעת מיקום השמש.
מכל הטטרפודים הקיימים (בעלי ארבע רגליים), עין הקודקוד ניתנת לראות בבירור בעיקר בספנודון.

מוח הספנודון קטן מאוד ביחס לגולגולת – הוא ממלא רק כ-30% מנפח החלל הפנימי. אצל זוחלים רבים המוח תופס חלק גדול יותר מהחלל, בעוד אצל הספנודון מרבית הגולגולת מלאה ברקמות חיבור, כלי דם וקרומים. יחס זה מעיד על מוח קטן מאוד ביחס לגודל הגוף.

בנוסף, הספנודון הוא היצור החי היחיד בעל מערכת שיניים ייחודית, המורכבת משתי שורות שיניים בלסת העליונה ושורת שיניים אחת בלסת התחתונה.

## גלריה

Sphenodon punctatus head.jpg
Sphenodon punctatus in Waikanae, New Zealand.jpg
Henry at Invercargill.jpg
Tuatara Sphenodon punctatus standing proud.jpg
Hatteria.jpg


## קישורים חיצוניים

* 

*נטלי אנג'ייר, Reptile’s Pet-Store Looks Belie Its Triassic Appeal, הניו יורק טיימס
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:מחודקי ראש
קטגוריה:מאובנים חיים
בעלי ארבע רגליים

**בעלי ארבע רגליים** (שם מדעי: Tetrapoda) היא קבוצת בעלי חוליות שהתפתחה מדגים ממחלקת בעלי סנפירים בשרניים וכוללת את החולייתנים היבשתיים ובעלי ארבע רגליים. עם זאת מספר מינים חזרו לים (כמו הלווייתנים או זוחלים ימיים קדומים), עוד אחרים כמו הנחשים ומספר לטאות ודו-חיים, איבדו את רגליהם. חיות אחרות כמו העופות, העטלפים והפטרוזאורים המירו את גפיהם הקדמיות לכנפיים שכמעט אינן משמשות להליכה.

ישנן שתי קבוצות עיקריות של בעלי ארבע רגליים:
* מחלקת דו-חיים
* קבוצת בעלי שפיר עוברי

בעלי ארבע רגליים מאופיינים בגפיים במקום סנפירים. בעלי החיים מהמינים בקבוצה זו הם בעלי גפה שרירית בה העצמות (בין היתר אצבעות כף היד וכף הרגל) והמפרקים ברורים.

## אבולוציה משוערת של בעלי ארבע רגליים

* **בעלי ארבע רגליים** (Tetrapoda)
** מחלקת דו-חיים (Amphibia)
*** תת-מחלקת דו-חיים קיימים (Lissamphibia)
** קבוצת דמויי זוחלים (Reptilomorpha) - נכחדה
*** קוטילוזאוריה (Cotylosauria) - נכחדה
**** קבוצת בעלי שפיר עוברי (Amniota) - בהם מיני הזוחלים, העופות והיונקים המודרניים וכן מספר קבוצות נכחדות.

מוצאה של הקבוצה מדמויי בעלי ארבע גפיים. הנציגים הראשונים של קבוצה זו היו גדולים יחסית (אורך גוף 1-2.5 מ'). שרידי השלד הקדום ביותר שהתגלה מתוארך לדבון השלישי בגרינלנד ממצאים דומים המתוארכים לדבון הראשון והשני נמצאו באוסטרליה אך בהן לא היו האצבעות ברורות ועל כן מסווגים כשייכים לבעלי סנפירים בשרניים.

## גלריה

קובץ:Green Frog Rana clamitans Facing Left 3008px.jpg|Rana clamitans

קובץ:Red-headed Rock Agama edit.jpg|חרדון אדום ראש
קובץ:Emyssmaller.jpg|צב ביצות אירופי
קובץ:Myiopsitta monachus -Punta del Diablo, Rocha, Uruguay-8.jpg|תוכי נזירי
קובץ:Ardeotis kori Etosha.JPG|חוברת קורי
קובץ:Meerkat (Suricata suricatta) digging.jpg|סוריקטה
קובץ:Equus kiang holdereri04.jpg|קיאנג


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1909
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אוטו יקל
*
קטגוריה:אבולוציה
בעלי סנפירים בשרניים

ממוזער|אבולוציה של המעבר מדגים לבעלי רגליים
**בעלי סנפירים בשרניים** (שם מדעי: Sarcopterygii) היא מחלקה של חולייתנים מהקבוצה בעלי עצם וקרובים למקריני הסנפיר.
## מאפיינים
אלו דגים בעלי סנפירים גדולים ולחלקם יש ריאות והם מותאמים יחסית לחיים במים דלים בחמצן. דגים אלה הם אבותיהם של קבוצת בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda), המכילה את החולייתנים היבשתיים המודרניים - דו חיים, עופות, יונקים וזוחלים. למרות שהם נראים קרובים ל"דגים" אחרים, הם קרובים יותר ליונקים ולבני אדם מאשר לרוב סוגי הדגים.
[ממוזער|השוואה בין (A) סנפיר של דג ממחלקת בעלי סנפירים בשרניים לבין (B) רגל [בעלי ארבע רגליים (העצמות המקבילות זו לזו צבועות באותו צבע).]]
מרבית בני הקבוצה שגשגו בתקופת הדבון והקרבון ברחבי העולם. חלק מהמינים כמו הריזודוס עלו על אורך 9 מטר. כיום רוב המינים נכחדו וישנן רק 2 קבוצות ששרדו: בני סדרת הצלקנתאים ודגי הריאות המחולקים לשתי סדרות: דגי ריאות אוסטרליים ובעלי שתי ריאות. שתי קבוצות אלה נחשבות דוגמה ל"מאובן חי" - אורגנזמים שכמעט ולא השתנו במהלך מאות מיליוני שנות אבולוציה. במקרה של צלקנתאים - קודם היו ידועים מאובנים של מינים אלה, ורק עשרות שנים לאחר מכן נמצאו גם פרטים חיים. 

## מיון מדעי של בעלי סנפירים בשרניים
*סוג ללא מקור גוייו (*Guiyu*)
*סדרה Onychodontiformes – נכחדה. בה היה האוניקודוס
* קבוצה אקטיניסטים (Actinistia)
** תת-מחלקה דמויי צלקנתאים (Coelacanthimorpha)
*** סדרה צלקנתאים (Coelacanthiformes)
**** משפחה לטימריים (Coelacanthidae) בתוכה סוג אחד – לטימריה (Latimeria)
* קבוצה ריפידיסטים (Rhipidistia)
**** סדרה Porolepiformes – נכחדה. בה ההולופטיכיוס
** תת-מחלקה דגי ריאות (Dipnoi)
**** על-סדרה בעלי ריאה (Ceratodontimorpha)
***** סדרה בעלי ריאה אחת (Ceratodontiformes)
****** משפחה ריאתיים אוסטרליים (Ceratodontidae)
***** סדרה בעלי שתי ריאות (Lepidosireniformes)
****** משפחה דגי ריאות דרום אמריקנים (Lepidosirenidae)
****** משפחה דגי ריאות אפריקניים (Protopteridae)
****על-סדרה Tetrapodomorpha  – ממנה התפתחו בעלי ארבע רגליים

מספר חוקרים משייכים למחלקה גם את הסוג הקדום פסרולפיס, אף שלא ברור אם הוא שייך לקבוצה קדומה יותר.

## ראו גם
*טיקטאליק – על פי פליאונטולוגים מסווג כחוליה האבולוציונית המקשרת בין דגים לבין בעלי ארבע הרגליים.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלפרד רומר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1955
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בסילור
קטגוריה:מחלקות בעלי חיים
בעלי עצם

**בעלי עצם** (שם מדעי: Euteleostomi) היא קבוצה של מיתרניים מעל-מחלקת חולייתנים לסתניים. בני קבוצה זו מכילים ברובם הגדול דגים, מקבוצת מקריני סנפיר – שהיא המחלקה הגדולה במערכת המיתרניים. כמו כן נמצאים בה מיני מחלקת בעלי סנפירים בשרניים, כמו הלטימריה ודגי הריאות וכן קבוצת בעלי ארבע רגליים שיצאו מהמים.

## מיון
* קבוצה **בעלי עצם** (Euteleostomi)
** מחלקה מקריני סנפיר (Actinopterygii)
*** תת-מחלקה סחוס גרמיים (Chondrostei)
*** תת-מחלקה דגי גרם עילאיים (Neopterygii)
**** קבוצה תמים גרמיים (Holostei)
***** קבוצה כליל גרמיים (Teleostei)
** מחלקה בעלי סנפירים בשרניים (Sarcopterygii)
*** תת-מחלקה דמויי צלקנתאים (Coelacanthimorpha)
***** סדרה צלקנתאים (Coelacanthiformes)
*** תת-מחלקה דגי ריאות (Dipnoi)
** קבוצה בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:גרמיים
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בסילור