פרשת מסעי

300px|ממוזער|ערי הלויים וערי מקלט
**פָּרָשַׁת מַסְעֵי** היא פרשת השבוע העשירית, המסכמת את חומש במדבר. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת בסוף הספר, ב.

בשבת פרשת מסעי מסיימים את הקריאה של ספר במדבר ובכל השלמת קריאת של חומש נהוג להכריז "חזק חזק ונתחזק"

בכל השנים הפשוטות ובחלק מן השנים המעוברות קוראים את פרשת מסעי ביחד עם הפרשה שלפניה, פרשת מטות, ורק בחלק מן השנים המעוברות הן נקראות בנפרד. בכל מקרה השבת שבה קוראים את פרשת מסעי היא בין כ"ו בתמוז לב' באב, והיא השבת השנייה מתוך שבתות תלת דפורענותא החלות בימי בין המצרים.

בשנים השא וזחא קוראים את פרשת מטות ואת פרשת מסעי יחד בא' אב, וקוראים בנוסף לכך גם קריאה עבור ראש חודש, ולכן זו השבת שבה קריאת התורה היא הארוכה ביותר שיכולה להיות.

## תוכן הפרשה
פרשת מסעי היא הפרשה האחרונה העוסקת בסיפור מסע בני ישראל במדבר סיני, לפיכך היא מכילה סיכום של המסע והכנות אחרונות לקראת הכניסה לארץ ישראל.

### תחנות בני ישראל

בפרשה מופיעה רשימה מפורטת של התחנות בהן חנו בני ישראל במהלך המסע, החל מיציאת מצרים ועד נהר הירדן מול יריחו:
:
:

מופיעות בסך הכל 42 תחנות. הרשימה בנויה לפי התבנית "וייסעו מ... ויחנו ב...", ויש קהילות שבהן קוראים אותה במנגינה מיוחדת.

### הכנה לחיים בארץ
ציוויים לקראת הכניסה לארץ:
*ציווי על השמדת העמים עובדי האלילים בארץ ישראל
*תיאור חלוקת הארץ בגורל לשבטים ולמשפחות,  גבולות הארץ. אזהרה שאי כיבוש מוחלט של הארץ תביא לצרות עתידיות.
*מינוי נשיאים לשבטים שהם יהיו אחראים על חלוקת הארץ.
* נתינת 48 ערים ללוויים, הכוללות גם 6 ערי מקלט ודיני רוצח בשגגה ואפשרות בריחתו לעיר מקלט.

על פי הפסוק המופיע בחלק זה, , לומד הרמב"ן כי מצוות יישוב ארץ ישראל היא מדאורייתא.

### טענת שבט מנשה
בהמשך לסיפור בנות צלפחד המתואר בפרשת פינחס, בו הוחלט שבנות יורשות את נחלת אביהן כאשר אין לו בן. טוענים בני שבט מנשה, שבטו של צלפחד, בפני משה וראשי העם שלאחר שבנות צלופחד יינשאו לבני שבט אחר הקרקע של שבט מנשה תעבור אל השבט האחר. העתירה מתקבלת והקב"ה מצווה לבנות צלפחד להינשא לגבר הטוב בעיניהן אך מבני שבטן בלבד.

על פי המתואר בתלמוד במסכת בבא בתרא, נראה כי בדורות הבאים הייתה הפרשנות המקובלת לפסוקים  שיש איסור על בת שירשה נחלה להינשא לבני שבט אחר. 

בהמשך נקבעה ההלכה שהאיסור להינשא לבני שבט אחר היה תקף רק בדור הראשון לחלוקת הארץ כהוראת שעה. בהסבר המופיע לחגיגות ט"ו באב, מוסבר כי אחד האירועים שהתרחשו ביום זה היה ביטול התקנה לדורות:
:

הרב אלחנן סמט פירש את העניין כך שיש התנגשות בין 'בעייתם של היחידים' שבנותיהן יורשות אותן וזכאיות לנחלה ולבחור למי להינשא לבין ויחד עמה אחדות ישראל כעם אחד אל מול 'זכות הנחלה של השבט'. בדור הראשון בו מבצרים את נחלות השבטים גובר ערך השבט. בהמשך כאשר גבולות השבטים ברורים זכות הנחלה של השבט יציבה והערכים שנדחו בתחילה חוזרים כך שמותר לבת יורשת נחלה להינשא לבן שבט אחר.

## מבנה הפרשה
בפרשת מסעי יש 132 פסוקים, אשר מאגדים 6 פרשיות פתוחות ועוד 2 סתומות. הפרשה מכילה 3 סדרים. הפרשה מתחילה בתחילת סדר ומסתיימת בסוף סדר והיא גם מתחילה בתחילת פרק ומסתיימת בסוף פרק לפי החלוקה לפרקים.

## טעמי הפרשה
פרשת מסעי היא הפרשה היחידה בתורה שיש בה רצף הטעמים ירח-בן-יומו וקרני-פרה (המופיע רק פעמיים בקריאה בציבור ו16 בכל התנ"ך) במילה "אַלְפַּ֪יִם בָּֽאַמָּ֟ה".

## תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת מסעי יכולה לחול בארבעה תאריכים שונים.

יחד עם פרשת מטות:
*שנת זשה, בחה, בשה וגכה - כ"ו בתמוז
*שנת זחג, זשג ובחג - כ"ח בתמוז
*שנת השא וזחא - א' באב
*שנת הכז - ב' באב
בנפרד:
*שנת השג - כ"ח בתמוז
*שנת החא - א' באב
בארץ ישראל נפרדת ובחוץ לארץ מחוברת:
*שנת בשז וגכז - ב' באב

## הפטרה
ההפטרה המקורית של פרשת מסעי, הקשורה לפרשת השבוע, היא ב ("אלה הנחלות") עד . בהפטרה נזכרת הקדשת ערי המקלט בידי יהושע, שהציווי עליה הוזכר בפרשה. הפטרה זו מתועדת בכתבי הגאונים ובמשנה תורה לרמב"ם.

עם זאת, מכיוון שפרשת מסעי נקראת תמיד באמצע ימי בין המצרים, אין נוהגים להפטיר בהפטרה זו, משום שהתקבל המנהג להפטיר בהפטרה השנייה מתלתא דפורענותא, הפטרות בענייני תוכחה וחורבן. לפי רוב המנהגים (האשכנזים, הספרדים, מנהג תימן השאמי וכן בנוסח רומניא) ההפטרה השנייה היא ב עד  (הפטרת "שמעו"). במנהג תימן הבלדי נוהגים על פי הרמב"ם שההפטרה השנייה היא הפטרת 'חזון', מ עד .

חריג בודד לכך הוא מנהג איטליה, שלא קיבל את מנהג 'תלתא דפורענותא' (ונוהג לומר הפטרת פורענות רק בשבת חזון), ולכן הנוהגים לפיו מפטירים בהפטרת הפרשה המקורית, בספר יהושע.

כאשר חלה פרשת מסעי בשבת ראש חודש אב, בתלמוד נזכר שיש להפטיר, במקום ההפטרה הרגילה לשבת ראש חודש,  ב, משום שזו נבואת חורבן המזכירה ראש חודש. בפועל, מנהג זה אינו נהוג באף נוסח. הראשונים דנו בשאלה האם להפטיר את הפטרת הפורענות של השבת או את הפטרת שבת ראש חודש, ויש בדבר מנהגים שונים. בנוסח איטליה, שלא נוהג בשבת זו כדין שבת פורענות, מפטירים בהפטרת ראש חודש.

## קישורים חיצוניים

* גבולות הארץ, מפות והסברים באתר "דעת"
; במחזור קריאת התורה
* מטות ומסעי נפרדות?, באתר הוצאת לוח

## הערות שוליים

*
מסעי