שוטר

[ממוזער|250x250 פיקסלים|שוטרי סיור של [משטרת ישראל. כמעט בכל העולם מזוהים השוטרים עם מדים בצבעי כחול, תכלת וגווניהם.]]
[ממוזער|שמאל|250px|[משטרת התנועה|שוטר תנועה ישראלי מודד מהירות של רכב נוסע באמצעות מכמונת מהירות ידנית המבוססת לייזר]]
[ממוזער|שמאל|250px|שוטר [הולנדי רכוב על אופנוע]]

**שוטר** הוא עובד ב**[[משטרה]]** שתפקידו ליישם, ישירות או בעקיפין, אחד או יותר מיעדיה המרכזיים של המשטרה. משטרות שונות מוכפפות לעירייה (כמו בעיר לוס אנג'לס), לממשלה (כמו בישראל) או לממשל פדרטיבי (כדוגמת ה-FBI) ובהתאם לכך השוטרים הם עובדי עירייה, עובדי ממשלה מקומית או עובדי הממשל המרכזי.

## היסטוריה
[ממוזער|שמאל|250px|שוטר [רוסים|רוסי בתחילת המאה ה-20 על גלויה מסנקט פטרבורג]]
שמאל|ממוזער|250px|כיתה של חניכי קורס שוטרים מקבלת שיעורים תאורטיים בשנת 1969
טקסט=אימון בקורס שוטרים, שפרעם, 1969. צלם – דן הדני, מאוספי הספרייה הלאומית, ישראל.||ממוזער|250px|אימון בקורס שוטרים, שפרעם, 1969. צלם – דן הדני, מאוספי הספרייה הלאומית, ישראל.
[ממוזער|250px|שמאל|[מדים ותגים של משטרת ארצות הברית, במוזיאון המשטרה הבינלאומי בגלאזגו, סקוטלנד]]

המונח "שוטר" נזכר כבר במקרא, בספר שמות, ב מוזכרים השוטרים ששמו נוגשי פרעה על בני ישראל ומאוחר יותר, בספר דברים, נכתב: . המילה שוטר נגזרה מהפועל שט"ר, שמשמעו באכדית לכתוב. מהעובדה שהשוטר מופיע בדרך כלל לצד שרים, שופטים וזקנים, הסיקו חוקרים שתפקידו בתקופת המקרא היה מקביל למושל או למפקח.

בתקופת המשנה והתלמוד הוטל על השוטר גם תפקיד ביצועי, והוא להוציא אל הפועל את פסקי הדין של השופטים. כך במדרש תנחומא: "כיון שנתחייב אדם בבית דין לחבירו... מוסרו ביד שוטר והשוטר מוציא ממנו".

בנוסף לתפקיד ההוצאה לפועל הוטל על השוטר לוודא, כי המשקלות של הסוחרים מכוילות למשקל הנכון, ולשמור באופן כללי על הסדר הציבורי, כדברי הרמב"ם: "שוטרים... המסבבין בשווקים וברחובות ועל החנויות לתקן השערים והמידות ולהכות כל מעוות". בשל משמעות זו, שמירת הסדר הציבורי, נבחר המונח "שוטר" עבור אנשי המשטרה בעת המודרנית.

המונחים באנגלית עבור משטרה – Police ועבור שוטר – Policeman, ודומיהם בשפות אירופיות אחרות, נגזרו מהמילה הלטינית politia (מנהל אזרחי) שבעצמה נגזרה מהמילה היוונית πόλις (פוליס – עיר). המשטרה האירופית הראשונה, שעקרונותיה ותפעולה דומים למושג של ימינו, הוקמה ב-15 במרץ 1667, בצרפת, תחת שלטונו של לואי ה-14.

## השוטרים בימינו
[ממוזער|250x250 פיקסלים|שוטרים רכובים על סוסים ב[רומא, איטליה]]
[ממוזער|שמאל|250px|שוטרים גרמנים עם [אפוד מגן|אפודי מגן, תת מקלעים מדגם MP5 ושריונית, המבורג]]
[ממוזער|250px|[חבלן|חבלנים של משטרת ישראל מטפלים בנפל תחמושת.]]
[ממוזער|שמאל|250px|שוטר ב[שיקגו מפטרל על רכינוע]]
שוטר הוא בעל תפקיד בתחום שמירת החוק ואכיפתו. על פי הוראות המשטרה בישראל, המשרתים במשטרת ישראל הם במעמדות הבאים:
* שוטר מן המניין.
* שוטר/לוחם משמר הגבול.
* שוטר מוסף זמני (שמ"ז).
* שוטר מתנדב (מכונה גם שוטר מיוחד).
* שוטר לתפקידים מיוחדים (שת"ם).
* שוטר מיוחד (סטודנט).
* שוטר מיוחד (שומר שכיר).
* איש המשמר האזרחי.

במקומות מסוימים בעולם קיימות משטרות פרטיות, עבור מתחמים מוגדרים היטב, כגון רבעים, מפעלי תעשייה גדולים, מכרות, אוניברסיטאות וכו'. משטרות אלה נסמכות על חקיקה מקומית, ומקובל לכנות את הפועלים במסגרות אלה בשם "שוטרים", אף על פי שאין להם סמכויות מלאות של שוטרים. לעיתים קרובות מגויסים למשטרות פרטיות אלה שוטרים לשעבר. הופעת המשטרות הפרטיות נובעת במידה רבה מחוסר יכולתן של המשטרות מן המניין לספק את ביטחון הציבור והרכוש ברמה גבוהה.

השוטר, במשמעותו המצומצמת יותר, שבה עוסק ערך זה, הוא שוטר מן המניין ומקביליו במשטרות השונות ברחבי העולם.

על פי הוראות משטרת ישראל מ-3 בינואר 2001, שוטר נחשב לשוטר מן המניין אך ורק אם הוא עומד בשלושה תנאים:
* מגויס מכוח פקודת המשטרה [נוסח חדש], תשל"א–1971.
* בעל כל הסמכויות הנתונות לשוטר לפי כל דין.
* מיועד למלא כל תפקידי המשטרה.

## [[משטרה צבאית]]

ברוב צבאות העולם יש זרוע משטרתית, משטרה צבאית, שאחראית על תחומים רבים בצבא, בהם הפעלת בתי הכלא הצבאיים, בתי מעצר ומחנות שבויים, אכיפת חוקי משמעת, פתיחת וסגירת צירי תנועה להזרמת שיירות צבאיות, וטיפול בעבירות פליליות שבוצעו במתקנים צבאיים או על ידי אנשי צבא.

בין פעילות המשטרה הצבאית ובין פעילות המשטרה יש קווי דמיון, אך יש גם הבדלים, לכן ניסיון בתחום המשטרה הצבאית אינו מכשיר את השוטר הצבאי לעבודה במשטרה הרגילה, אך יקל על הכשרתו.

## תפקידי השוטרים
ממוזער|שמאל|250px|כלבני סינגפור עם כלביהם
[שמאל|ממוזער|250px|שוטרים ב[אוסטרליה הדרומית]]
[ממוזער|250px|[משמר כבוד של משטרת ישראל ומשמר הגבול בטקס יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל]]
[ממוזער|250px|[לוחם|לוחמי ימ"מ, היחידה המיוחדת ללוחמה בטרור של משטרת ישראל. משטרות רבות בעולם מפעילות יחידות מיוחדות של השתלטות ו-SWAT לטיפול בתרחישי קיצון כגון טרור וחטיפת בני ערובה.]]
תפקידי השוטרים נקבעים על פי חוקי המדינה שבה הם מתפקדים, והם עשויים להשתנות ממקום למקום לפי אפיוניו המיוחדים. מרבית התפקידים ה"קלאסיים" דומים, והשינויים נובעים בעיקר מאופי המשטרים המקומיים. תפקידי השוטרים במדינות בעלות משטר דמוקרטי דומים; במדינות שאינן דמוקרטיות, השוטרים נדרשים לעיתים גם לתפקידים, שמטרתם להגן על המשטר או על אישים מתוכו או לשרת את האינטרסים שלהם.

במשטרת ישראל, לדוגמה, תפקידי המשטרה והשוטרים נקבעו בסעיפים 3 ו-5 לפקודת המשטרה. סעיף 3 קובע מטלות כלליות למשטרה וזו לשונו:

סעיף 5 מוסיף וקובע שמתפקידו של כל שוטר:
# לקיים סדר בדרכים הציבוריות, ברחובות הציבוריים, במעברים, ברציפים, במקומות נחיתה, ברציפי רכבות, בנמלים, בנהרות, בתעלות, באגמים ובכל מקום שיש לציבור גישה אליו.
# למנוע הפרעות בשעת התקהלות או תהלוכה בדרכים הציבוריות וברחובות הציבוריים, או בסביבת בית-תפילה בשעת תפילה בציבור, וכן כל אימת שדרך, רחוב, מעבר, רציף או מקום נחיתה עלולים להיות דחוסים או חסומים.
# ליתן דעתו על עבירות הנעברות בדרך, בכביש, ברחוב, במעבר או במקום ציבוריים.
# לקבל לרשותו מציאה או רכוש שאין עליו תובעים, ולנהוג בו באופן שנקבע.
# לעצור כל אדם שיש לו יסוד סביר לחשוד בו כי הוא מחזיק או מעביר, בכל אופן שהוא, רכוש גנוב או כל דבר שהחזקתו אינה חוקית, ולחפש בכליו ובגופו של אדם כאמור.

בנוסף לכל האמור לעיל מוטלים על השוטרים תפקידים נוספים בשעת מלחמה או מצב חירום, תפקידי ביטחון פנים, הצלת חיים וסיוע לכוחות הצבא הפועלים בתוך גבולות המדינה.

## סמכויות שוטרים
[שמאל|ממוזער|250px|שוטרת [המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה]]
[ממוזער|שמאל|250px|[ספינה|ספינת משמר של משטרת ניו יורק]]
כדי שהשוטר יצליח במשימותיו, המחוקק העניק לו סמכויות מורחבות, מעבר לסמכותו של אזרח מן השורה. לשוטרים יש סמכויות מיוחדות, בין השאר, בתחומים הבאים:
* דרישה להזדהות.
* זימון לחקירה משטרתית.
* תשאול ותחקור.
* חיפוש על גופם של אנשים וחיפוש במבנים ובכלי רכב – בישראל הסמכות ניתנה על פי פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], תשכ"ט–1969.
* מעצר חשודים ושחרורם בערבות – בישראל הסמכות מוסדרת לפי חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו–1996.
* שימוש בכוח פיזי ושימוש בנשק קר (בדרך כלל אלת משטרה) או נשק חם (בדרך כלל אקדח או רובה שירות).
* ביטול תמרורים.
* נהיגת כלי רכב תוך הפרת חוקי תעבורה.

סמכויות השוטרים ניתנו להם לשם ביצוע מטלותיהם, בתנאים מסוימים, ואין הם רשאים להשתמש בסמכויות אלה למטרות אחרות. כל שוטר ראשי לבצע חיפוש גופני ומעצר; בכל עת גם אם אינו בתפקיד וצפה בקיום עבירה.

יש סמכויות שהוענקו רק לשוטרים מדרגה מסוימת ומעלה, כדי להבטיח שהמשתמשים בסמכויות אלה יהיו שוטרים בעלי הכשרה ושיקול דעת מתאימים. סמכויות השוטרים תלויות בחקיקה המקומית, לכן הן משתנות ממדינה למדינה, ובמקרים של משטרות עירוניות – מעיר לעיר. בדרך כלל, במדינות בעלות משטר טוטליטרי סמכויות השוטרים רחבות יותר ומכך הזיהוי של משטרים טוטליטריים עם המושג "מדינת משטרה".

## המדרג הפיקודי
כל אנשי המשטרה, מהשוטר הפשוט ועד הקצינים הבכירים, הם בראש ובראשונה שוטרים (המפקח הכללי של משטרת ישראל מכונה "השוטר מספר אחת"). לשם ביצוע יעיל של המשימות, מתפקדות המשטרות כארגונים צבאיים למחצה, עם דרגות, הוראות המחייבות את השוטרים, משמעת וענישה באמצעות שיפוט משמעתי.

דרגות של שוטרים מבטאות את מיקומם במדרג הפיקודי, למי הם כפופים ומי כפופים להם. לעיתים הדרגות מבטאות גם מומחיות מקצועית, אך הקשר אינו הכרחי. דרגה משטרתית יכולה להילקח מהמחזיק בה כתוצאה מהליך משמעתי פנימי.

הדרגות במשטרות השונות אינן זהות, והן משתנות ממדינה למדינה (ובמקומות בהן המשטרה היא עירונית – מעיר לעיר). דרגות משטרת ישראל מקבילים לדרגות צה"ל, אך שמות הדרגות שונים.

במדינות בהן יש משטרות עירוניות/אזוריות וגם משטרה ארצית, משתדלים לקבוע חלוקה של נושאים/עבירות בהן מטפל הגוף המקומי, לעומת אלה בהן מטפל הגוף הארצי, ויוצרים דפוסים של שיתוף פעולה, שנותנים עדיפות לנציגי הגוף הארצי, כמו היחסים שבין סוכני FBI ובין המשטרות העירוניות בארצות הברית.

## מקצועות משטרתיים
[ממוזער|שמאל|250px|שוטר דמה ליד מכונית דמה משטרתית בשולי כביש ב[פולין. הצבת שוטרי הדמה משפיעה על הנהגים ומקטינה את כמות תאונות הדרכים]]
[שמאל|ממוזער|145px|[שוטר רכוב|שוטרים רכובים של משטרת התיירות בפטרה, (ירדן)]]
ביצוע עבודת המשטרה בתחומים השונים – סיור, תנועה, בילוש ותחקור, מעקב סמוי, איסוף ראיות בזירת העבירה, השוואת כתבי יד, איסוף והערכת הוכחות, הופעה בבית המשפט לבקשת צווים שונים, רישוי הפגנות, שמירת הסדר הציבורי, טיפול באבדות ומציאות, מעצרים, חיפושים והחזקת חשודים במעצר, טיפול בסכסוכים משפחתיים, מתן סיוע בחיפוש אחר נעדרים, טיפול בחפצים חשודים ומטעני חבלה, טיפול באירועי קיצון, לחימה בטרור, חילוץ בני ערובה ועוד – מצריך כישורים ומיומנויות ייחודיים, המוגדרים כמקצועות משטרתיים. בנוסף לכל התפקידים האלה, יש משטרות, כדוגמת משטרת ישראל, שעוסקות גם במאבק נגד מפגעים חמושים. תחום זה מצריך התמחויות מקצועיות נוספות בתחומים צבאיים כמו: חבלה וסילוק פצצות, צליפה, הפעלת מחסומים וכדומה. בשעת חירום (מלחמה, אסון טבע) הרשויות נוהגות להפעיל את המשטרה למטרות נוספות, לפי צורכי השעה.

כל שוטר אמור לקבל הכשרת יסוד שתאפשר לו לטפל באירועים שגרתיים, ההכשרות נעות בטווח של בין חצי שנה לשנה.

;תפקידי הליבה המבצעיים במשטרה כוללים:
* **סייר** – שוטר סיור שמפטרל בשטח (ברגל או ברכב) ותפקידו לתת מענה ראשוני לאירועים בזמן אמת, לאכוף את החוק, לשמור על הסדר הציבורי, כמו גם לספק תחושת ביטחון.
* **יומנאי/מוקדן** – בעל תפקיד של קבלת הודעות על אירועים לטיפול המשטרה והעברתן לגורמים המטפלים. לעיתים מטפלים היומנאים גם בבתי המעצר של כל תחנה ובשוהים בהם.
* **חוקר** – שתפקידו ניהול חקירות לשם חשיפת עבירות פליליות, איסוף הוכחות ועדויות לביצוען ולזהות המבצעים.
* **חוקר ילדים/נוער** – חוקר שקיבל הכשרה מיוחדת לשם ביצוע חקירות שבהן מעורבים קטינים. המחוקק הישראלי, כמו גם מחוקקים במדינות אחרות, יצר מערכות חוקים מיוחדות לטיפול בקטינים שנאלצים לעבור חקירה משטרתית, והחוקרים חייבים לפעול על פיהן ולשמור את זכויות הנחקרים.
* **"חוקר מיוחד; מתמודדי נפש או בעלי מוגבלות שכלית"** – עבר הכשרת חוקרים והוא פסיכולוג, עובד סוציאלי, קרימינולוג קליני או בעל הכשרה בתחום החינוך מיוחד.
* **חוקר [[תאונת דרכים|תאונות דרכים]]** – שתפקידו לאסוף ממצאים מזירת התאונה ולתשאל מעורבים ועדים, כדי לגלות אם בוצעה עבירה על פי חוקי התעבורה ולאפשר הוכחתה בבית המשפט.
* **[[בלש]]** – שוטר העוסק באיסוף מודיעין כזרוע המבצעית של אגף המודיעין, בדרך כלל לבוש בבגדים אזרחיים, מבצע מעקבים סמויים ומאתר מידע וראיות שימושיות, ביצוע מארבים מורכבים וחיכוך מתמיד עם האוכלוסייה העבריינית.
* **שוטר תנועה** – שוטרי התנועה אחראים על פיקוח והסדרת התנועה בכבישים, אכיפת דיני התעבורה, חקירת תאונות דרכים וטיפול בעברייני תנועה.
* **שוטר יס"מ (יחידת סיור מיוחדת)** – יחידה מבצעית בעלת אופי לחימתי יותר. מהווה כוח תגובה מהיר לאירועים חריגים, הפרות סדר אלימות, ואחראי על סיוע ליחידות אחרות באירועים מורכבים.
* **שוטר מג"ב (משמר הגבול)** – יחידה מבצעית בעלת אופי לחימתי יותר. משמר הגבול פועל הן לביטחון גבולות המדינה והן כגוף שיטור בתוך הערים, במיוחד באזורים בעלי רגישות ביטחונית גבוהה. לוחמי מג"ב עוברים הכשרה קרבית ועוסקים במאבק בטרור, הפרות סדר, פעילות מניעתית, שיטור כפרי ועוד.
* **[[המשמר האזרחי|משמר אזרחי]]** – ארגון מתנדבים הפועל כזרוע עזר למשטרת ישראל, שמטרתו לשמור על הסדר הציבורי ולהגביר את תחושת הביטחון האישי בקרב האזרחים. פועלים בעיקר בסיורים, אבטחה, טיפול באירועי חירום, סיוע בתנועה ועוד. "תקנות המשטרה (המשמר האזרחי), תשנ"ז-1996" מסדיר את התנאים להתנדבות לשירות האזרחי כמו את אפשרויות התפקידים.
* **נוטרי כפרים** – לפי סימן ד' ל"פקודת המשטרה [נוסח חדש], תשל"א-1971" קיימת אפשרות מינוי נוטרים שיהיו אחראים על שמירה וביטחון כפר או קבוצת כפרים לתקופה מסוימת, במטרה להגן על רכוש, יבול, ביטחון הציבור או מסיבה אחרת מחייבת.

;קיימים יחידות מיוחדות למשימות ספציפיות:
* **[[לוחם]] SWAT** (בישראל: ימ"מ, באנגלית SWAT פירושו Special Weapons and Tactics) – לוחם ביחידת משטרה מיוחדת, שתפקידה הוא מתן מענה לאירועים קיצוניים כגון מצב של לקיחת בני ערובה, התבצרות חמושים, טיפול בפושעים מסוכנים, אבטחת אח"מים ועוד. לוחמים אלה חמושים בכלי נשק ואמצעים מיוחדים ומפעילים חוליית פריצה, צלפים, לוחמי טיפוס וגלישה, חבלנים ועוד.
* **ימ"ס (יחידת מסתערבים)** – יחידות קומנדו המבצעות פעולות סמויות.
* **יחידות סייבר** – עוסקות בחקירות פשיעה מקוונת, פריצות למחשבים, הונאות אינטרנט ועוד.
* **[[ניתוח מידע|אנליסט סייבר]]** – מתמחים בניתוח מידע דיגיטלי, זיהוי מתקפות סייבר, מעקב אחר עברייני רשת ואיתור ראיות דיגיטליות.
* **יחידות מודיעין** – עוסקות באיסוף מידע פלילי וביטחוני.
* **רכזי [[מודיעין משטרתי|מודיעין]]** – תפקידם להכיר את עולם הפשע המקומי, לייצר ולנהל מקורות מידע לגביו, להצליב מידע ולעבדו לשימוש יתר זרועות המשטרה.
* **[[ניתוח מידע|אנליסט מודיעין]]** – אחראים על איסוף, עיבוד וניתוח מידע גולמי ממקורות שונים (גלויים וסמויים) כדי להפיק מודיעין שימושי עבור יחידות החקירה, הסיור והיחידות המיוחדות. עליהם לזהות קשרים בין עבריינים, דפוסי פעולה, יעדים פוטנציאליים ועוד.
* **[[כלבנות|כלבנים]]** – מאלפי ומפעילי כלבי משטרה לשם חיפוש נעדרים, עבריינים נמלטים, סמים, חומרי נפץ וכדומה.
* **יחידות חבלה (סילוק פצצות)** – מטפלות בחפצים חשודים, מטעני חבלה ופצצות.
* **[[גשש]]ים** – מומחים בגילוי עקבות.
* **יחידות שיטור ימי** – פועלות באזורי חוף ונמלים, כוללות צוללנים.
* **יחידה אווירית** – מפעילה מסוקים לסיור, תצפית וסיוע לכוחות בשטח.
* **איש מעקב סמוי** – במשטרות שונות יש יחידות העוסקות במעקב סמוי אחר בדוקאים (אישים החשודים בהיותם פושעים "כבדים" או בהשתייכות לארגוני פשע). השוטרים המשתייכים ליחידות אלה פועלים תוך הסתרת זהותם כשוטרים.
* **[[ניתוח מידע|אנליסט פשיעה]]** – מתמקדים בניתוח דפוסי פשיעה ספציפיים, זיהוי מגמות, קשרים בין תיקים שונים וזיהוי קבוצות פשיעה מאורגנות.
* **היחידה הארצית לחקירות הונאה (יאח"ה)** – חלק מלהב 433. מתמחות בחקירת עבירות כלכליות חמורות, הלבנת הון, ופשיעה מאורגנת, ודורשות מומחיות בניתוח נתונים פיננסיים.
* **[[ניתוח מידע|אנליסט פיננסי]]** – מנתחים נתונים פיננסיים מורכבים במקרים של הונאה, הלבנת הון, עבירות מס וכדומה.
* **[[חבלה וסילוק פצצות|חבלן]]** – מומחה בטיפול בחפצים חשודים ונטרול מטעני חבלה בשטח מיושב. מערך החבלה של משטרת ישראל נותן מענה גם למטעני חבלה בשטח כפרי או פתוח, וכן מטפל בנפלי תחמושת.

; תפקידי מטה, תמיכה וניהול:
* **מוקד 100** – מוקדנים המקבלים קריאות מצוקה מהציבור ומנתבים אותן לכוחות בשטח.
* **[[סטטיסטיקאי]]ם משפטיים** – אנשי מקצוע חיוניים שמנתחים נתונים רבים שנאספים במשטרה: נתוני פשיעה, נתוני תנועה, נתוני חקירות, יעילות מבצעים, ועוד. אחראים על בניית מודלים סטטיסטיים, הפקת דוחות, הצגת מגמות וסיוע בגיבוש מדיניות אכיפה, תכנון מבצעים, הקצאת משאבים וזיהוי "נקודות חמות" (Hot Spots) של פשיעה או תאונות. משוייכים למחלקות תכנון ובקרה, במחלקות מודיעין, ובאגפים העוסקים בניתוח נתונים (כמו אגף חקירות ומודיעין). הידע שלהם קריטי לקבלת החלטות מבוססות נתונים.
* **תכנון וארגון** – עוסקים בתכנון אסטרטגי, בניית נהלים, וייעול מבנים ארגוניים.
* **הדרכה** – הכשרת שוטרים חדשים והשתלמויות לשוטרים ותיקים.
* **[[משאבי אנוש]]** – טיפול בכוח האדם של המשטרה, גיוס, הכשרה, קידום, רווחה ועוד.
* **[[לוגיסטיקה]]** – אחראים על הציוד, כלי הרכב, מבנים ותשתיות המשטרה.
* **[[ייעוץ משפטי]]** – ייעוץ משפטי ליחידות המשטרה השונות, ייצוג המשטרה בבתי משפט.
* **[[מח"ש]] (המחלקה לחקירות שוטרים)** – למרות שהיא גוף נפרד התחום למשרד המשפטים, מח"ש עוסקת בחקירת עבירות שבוצעו על ידי שוטרים, כולל שימוש בכוח, עבירות יושר, עבירות מין, עבירות רכוש ועוד.
* **[[יחידת התביעות של משטרת ישראל|תובע משטרתי]]** – איש משטרה שהוכשר להופיע בבתי משפט השלום מטעם התביעה, כדי להביא לדין ולמשפט פלילי פושעים שנתפסו ועל פי ההכשרות הנדרשות לפי "תקנות סדר הדין הפלילי (כשירות שוטר תובע וסמכויותיו), תשכ"ו-1966".
* **מנהלה** – תפקידים משרדיים, מזכירות, ניהול תקציבים ועוד.
* **דוברות ותקשורת** – קשר עם הציבור והתקשורת.
* **[[צלם|צלמי]] דוברות** – צלמים המועסקים על ידי מערך הדוברות של המשטרה. תפקידם לצלם אירועים ציבוריים, טקסים, פעילות משטרתית לתקשורת ולשימושים פנים-ארגוניים (כמו תיעוד היסטורי, יחסי ציבור וכדומה).
* **טכנולוגיה ומערכות מידע** – פיתוח ותחזוקת מערכות המחשוב, התקשורת והטכנולוגיה של המשטרה.
* **טכנאי [[זיהוי פלילי]]** – שתפקידו איסוף ראיות מזירות פשע ועיבודן לשם קידום החקירות ואיסוף הראיות.
* **[[זיהוי פלילי]] (מז"פ)** – מדענים וטכנאים שאוספים ומנתחים ראיות מזירות פשע (טביעות אצבע, DNA, ראיות פורנזיות שונות).
* **צלמי [[זיהוי פלילי]]** – צלמים מקצועיים המתמחים בצילום זירות עבירה. תפקידם קריטי לאיסוף ראיות. הם מצלמים בזירות רצח, פריצות, תאונות דרכים קטלניות ועוד, ודואגים לתיעוד מדויק, שיטתי וסטרילי של כל פרט ופרט בזירה. התמונות שלהן הן חלק בלתי נפרד מחומר החקירה ומהראיות המוצגות בבית המשפט.
* **בודק [[פוליגרף]]** (גלאי שקר) – חוקר מומחה בהפעלת פוליגרף.
* **ממונה על מידע פלילי** רשאי לגשת למידע פלילי ולסייע לבעל הרישום, עורך דין מייצג ואפוטרופוס רשאים לעיין במרשם הפלילי.

יש שוטרים שביצוע תפקידם מחייב שימוש בכלי רכב מיוחדים, למשל:
* שוטרים רכובים על סוסים או על גמלים.
* שוטרים רכובים על אופניים/גלגיליות/רכינוע.
* שוטרים ממונעים על גבי אופנועים.
* טייסי מסוקים ומטוסים בשירות המשטרה.
* מפעילי כלי שיט בשירות המשטרה.

## התגייסות למשטרה
אנשים נמשכים לעבודת המשטרה, חרף הסיכונים הכרוכים בה, מסיבות רבות, ובהן:
* הרצון להגן על הסדר החברתי ועל הציבור מפני המסכנים אותם.
* השאיפה לקבלת סמכויות יתר הנותנות, בנוסף לסטטוס מכובד, גם אפשרויות שאין לאחרים.
* האתגר המקצועי שבעבודת המשטרה, במיוחד בעקבות העצמת הדימוי של התפקיד על ידי יצירות ספרותיות וקולנועיות.
* רצון לפעול בסביבה רבת סיכונים ומתח.
* מסורות משפחתיות – שוטרים לא מעטים צועדים אל התפקיד בעקבות קרובי משפחתם.

המערכת המשטרתית מפעילה מערך מיון והכשרה, כדי לברור את המועמדים המתאימים לצרכיה ולנפות את האחרים. המערך כולל מבחנים פסיכוטכניים, בדיקת עברו של המועמד, בדיקת השכלתו וראיונות אישיים. המיון נמשך גם במהלך קורס ההכשרה.

### הגיוס
תפקיד השוטר מעמיד אותו בפני אתגרים רבים ושונים המצריכים כשרים פיזיים, נפשיים ואינטלקטואליים. המועמדים לתפקידי שוטרות ממוינים כדי לעמוד על היכולות שלהם ועל עמידתם ברף שמציבה להם המערכת. מספר המתגייסים למשטרה מושפע מגורמים כמו:
* השכר ויתר ההטבות הניתנים לשוטרים.
* הסטטוס של השוטרים בחברה בה הם פועלים.
* המשימות המוטלות על השוטרים והסיכונים הכרוכים בהן.
* החלופות שמציע שוק העבודה לדורשי העבודה.
* חובת לבישת המדים והיחס ללובשי מדים בכלל.
* רף הדרישות המינימליות שמציבה המערכת בפני המתגייסים.

בטווח הקצר למערכת המגייסת יש מעט מאוד השפעה על הגורמים השונים, פרט לרף הדרישות, לכן הדרך המיידית הפתוחה לפניה להגדלה או להקטנה של מספר המתגייסים היא הנמכה או הגבהה של רף הדרישות. במדינות מסוימות, כמו סינגפור וישראל, שבהן מפנים אל שורות המשטרה גם חלק ממתגייסי החובה, ניתן להשפיע על איכות המתגייסים למשטרה באמצעות הפניית מגויסים איכותיים יותר או פחות מתוך המחזור המתגייס.

מחסור אקוטי בכוח אדם מאלץ את המערכת המגייסת להנמיך דרישותיה מהמתגייסים בכל התחומים או רק בתחום מסוים (כושר גופני, השכלה פורמלית, רמת אינטליגנציה, עבר נקי), כדי לווסת את המספר למינימום הדרוש לה. מחזורי גיוס איכותיים תורמים חלק יחסי גדול יותר לבניית הצמרת המשטרתית העתידית ומחזורי גיוס פחות איכותיים מצריכים לעיתים "יבוא" מפקדים ממערכות אחרות, במקום המפקדים שלא צמחו מתוך שורות המתגייסים.

### הכשרה בסיסית
המגויסים למשטרה נדרשים לעבור הכשרה בסיסית שתכין אותם לתפקיד הצפוי להם. התחומים העיקריים בהם מוכשרים החניכים הם:
* אימון גופני שיביא את החניכים לרמת מינימום נדרשת.
* הדרכה ומטווחים ללימוד השימוש בכלי הנשק המקובלים במשטרה.
* תנועה בקבוצות (תרגילי סדר ותרגילי סדר חמושים) ושימוש באמצעים לפיזור הפגנות.
* משפט פלילי, דיון פלילי, דיני הראיות ודיני תעבורה.
* יסודות עבודת הסיור, הפיקוח על התנועה, חקירה ונוהל משטרתי.
* משמעת, סדר והופעה והתנהגות הולמת.
* יכולת ביטוי בכתב ובעל פה.

תהליך המיון של המתגייסים נמשך גם במהלך הקורס, וחניכים שאינם עונים על הציפיות, עלולים לנשור לפני סיומו.

### קורסים והדרכות
בנוסף להכשרה הבסיסית השוטרים עוברים קורסים, השתלמויות והדרכות נוספים, במהלך הקריירה המקצועית שלהם כשוטרים, במטרה לשמר, לעדכן ולשפר את ידיעותיהם ואת יכולותיהם.
חלק מהשוטרים מתקדמים לתפקידים ייעודיים, כמו בוחני תאונות דרכים, חוקרי נוער, טכנאי זיהוי פלילי ועוד, וכל התמחות מלווה בלימודים נוספים. גם קידום השוטרים לתפקידים פיקודיים מלווה בקורסים ולימודים, קורס סמלים, קורס קצינים וכו', קורסים שבמהלכם מוכשרים השוטרים לתפקידי הפיקוד הצפויים להם ומורחבת ידיעתם בתחומים שלמדו בעבר. קידום בדרגות מרחיב סמכויות ומחייב את בעל הסמכות להכין את עצמו לכך.

כשגרת עבודה מועברים לשוטרים עדכונים על שינויי חקיקה, שינויים ארגוניים ומידע על השתחררות עבריינים מסוּכנים מבתי כלא, הודעות על נעדרים, הופעתם של עבריינים סדרתיים, פשיעה בשיטות חדשות ועוד.

## תנאי שירות
### שיפוט משמעתי
המשמעת המיוחדת הנדרשת בארגון צבאי למחצה כדוגמת המשטרה נכפית על השוטרים באמצעות מערכת של תקנות וצווים ומערך שיפוט משמעתי. השוטרים חייבים חובות ציות נרחבות מחובות הציות של עובד, ושיפוטם בפני דן יחיד או בית דין משמעתי מאפשר הצגת ראיות (כדוגמת בדיקת פוליגרף) שלא מקובלות בבתי משפט רגילים.

לפי סעיף 9 ב"חוק המשטרה, תשס"ו-2006" באפשרות שר הפנים, באישור הוועדה לביטחון לאומי בכנסת לאשר תשלום נסיעה, לינה ושכר בטלה לעד, בהתייחס לעבירות משמעת של שוטרים. כשלא ניתן לדון באותו מקרה עבירת משמעת יותר מפעם אחת. לא ניתן להתפטר מתפקיד לאחר שהחלו הליכים משמעתיים נגד שוטר, וניתן להגיש שוטר לדיון משמעתי בתקופה של עד 90–180 יום מיום ההתפטרות. "תקנות המשטרה (סדרי דין בדיון משמעתי), תשע"ב-2012" מפרט על התהליך המשמעתי וזכויות נאשם.

מערכת השיפוט המשמעתית היא נרחבת וכוללת גם תחומים חופפים למערכת החוקים הכללית של המדינה. הנשפטים בדין משמעתי צפויים לענישה על פי הסטנדרטים של המערכת המשטרתית, שלא חייבים להיות זהים לסטנדרטים של מערכת השיפוט האזרחית.

סוגיה בעייתית היא נושא חקירתם של שוטרים החשודים בביצוע עבירות משמעת ואפילו עבירות פליליות. אחרי שנים רבות של ביצוע חקירת השוטרים על ידי שוטרים אחרים, הוקמה בישראל המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש), במשרד המשפטים, כדי למנוע או למזער טענות על איפה ואיפה בטיפול בשוטרים חשודים. במדינות רבות מתלבטים בשאלה "מי יחקור את החוקרים" והפתרונות שונים ממקום למקום.

### חקיקה מגינה
[ממוזער|שוטרים של [משטרת ביטחון הציבור (פורטוגל)|משטרת ביטחון הציבור של פורטוגל]]
הפעילות המשטרתית מחייבת עימותים בין השוטרים ובין האזרחים, וכדי שהסיכון בתביעות נזיקין בבתי המשפט לא ירתיע את השוטרים מביצוע תפקידם, החוק מעניק להם הגנה רחבה למדי לגבי מקרים בהם פעלו בתום לב. אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה הוגבלה בחוק. בשנת 2005 תוקן החוק, וכיום נוסח הסעיף קובע כי "לא תוגש תובענה נגד עובד ציבור על מעשה שעשה תוך כדי מילוי תפקידו השלטוני כעובד ציבור, המקים אחריות בנזיקין". עם זאת, נקבע כי כאשר אותו מעשה נעשה ביודעין, מתוך כוונה לגרום נזק, או בשוויון נפש לאפשרות גרימתו, לא יזכה העובד לפטור.

השוטרים נמצאים בחזית המאבק בעברינות וחשופים לפגיעות גופניות, לכן המחוקקים נוהגים לתת להם הגנה מיוחדת מפני תקיפות ולהעניש בחומרה יתרה את תוקפי השוטרים. המחוקק הישראלי דאג לכך .

"חוק המשטרה (נכים ונספים), תשמ"א-1981" מעגן את זכויות שוטרים שנפגעו במהלך תפקידם והפכו למוגבלים, כמו את זכויות בני משפחתם וארוסותיהם.

### ארגון וייצוג מקצועי

המשטרה, בהיותה ארגון צבאי למחצה, שתפקידו לפעול ביעילות ומהירות, מונעת מהשוטרים (במרבית מדינות העולם) להתארגן באיגודי עובדים, כדי שעבודת המשטרה, שכרוכה בפיקוח נפש, לא תשותק לעולם בגלל שביתות.
[ממוזער|שוטר ב[משטרת מצרים]]
בישראל פקודת המשטרה אוסרת הקמתו של ועד עובדים לשוטרי משטרת ישראל, ואיסור זה בא לידי ביטוי בפקודות המטה הארצי של משטרת ישראל 6 בפברואר 2006, שבהן נאמר:  לידתו של איסור זה לוותה בתהפוכות אחדות: בעקבות ניסיון של השוטרים (בשנת 1978) להקים ארגון שוטרים, פרסם מפכ"ל המשטרה פקודת קבע שאסרה זאת. השוטרים עתרו לבג"ץ על-מנת שתינתן להם הזכות להתאגד, וזה נענה לעתירת השוטרים ופסל את פקודת הקבע. פסיקה זו לא הועילה לשוטרים, כי מיד לאחריה חוקקה הכנסת חוק שאסר התאגדותם של השוטרים.

חוסר יכולתם של השוטרים להתארגן מול המעסיק מעמיד אותם בעמדת נחיתות בכל הכרוך בתנאי העסקתם. במדינות טוטליטריות, שבהן המשטר זקוק לנאמנות המשטרה כדי לשמור על עצמו, ניתנים תנאים טובים למדי לשוטרים, אולם לא כך במדינות דמוקרטיות. לפתרון הבעיה בישראל משמשים מנגנוני הצמדה, לפיהם מוצמד שכר השוטרים לשכר משרתי הקבע בצה"ל.

במדינות שונות נקטו השוטרים בטקטיקות של התארגנות עקיפה או בשביתות בעלות אופי מיוחד, כמו שביתה איטלקית (עבודה על פי הספר) ועוד. במדינת ישראל הוקם ארגון של נשות השוטרים שפעל לקידום תנאי השירות ושיפור שכר השוטרים. שוטרים בדימוס הקימו ב-1969 את ארגון גמלאי המשטרה ושירות בתי הסוהר.

"תקנות קרן המשטרה הכללית" מאפשרים השקעת הכנסות משטרת ישראל; מקנסות, רכוש אבוד שנמסר למשטרה, קנסות שוטרים, השכרת שוטרים כתזמורת משטרת ישראל לאירועים; למטרות תגמולים לשוטרים עד גובה של 1350 ש"ח לשנה. ובפרט בעד פעולות אומץ-לב מיוחדות שכרוכות בסכנה או ניסיון להציל חיי אדם, כמו השגת "ידיעות חשובות שנרכשו תוך הסתכנות אישית, עבודה קשה או זריזות בלתי-רגילה"; ובעד שירותים מיוחדים הראויים לגמול. או לחלופין למטרות תגמול חומרי של שוטר בקנית כלי נגינה או תווים לשוטרי התזמורת, קנית מכשירים לחדרי-מנוחה וצרכי ספורט, או מטרה אחרת המכוונת לטובת השוטר והנאתו.

סעיף 2 ב"תקנות המשטרה (העסקת שוטרים באירוע), תשל"ו-1975" קבע כי 15% מתקציב המשטרה יוקצה ל"רווחת כלל השוטרים ובני משפחותיהם" ובפרט למטרות: הגנה משפטית, ביטוח מקצועי, שכר לימוד להשכלה גבוהה, נופש לשוטרים ובני משפחותיהם, מלגות לימודים לילדי שוטרים, פעילויות רווחה שנתיות.

לשוטרי משטרת ישראל קיימת אפשרות רישום ל"קרנות השוטרים", מאחר שלפי החוק קיים איסור התאגדות או כל קיום קשר אחר של עובדי משטרת ישראל מול עובדי התאגדות; עובדי "קרנות השוטרים" הם עובדים חיצוניים למשטרת ישראל ואינם מועסקים ישירות על ידה, אלא דרך עמותה. חברות ב"קרנות השוטרים" מזכה בהטבות בכלל, הטבות אשראי, וכן אפשרות רכישת דירות בהוזלות משמעותיות בסבסוד "קרנות השוטרים".

### שוטרים לשעבר
ההכשרה והניסיון של השוטרים לשעבר מאפשרים להם לנצל את כישוריהם במסגרות נוספות, ובהן:
* חוקרים פרטיים – ניצול כישורים וניסיון של חוקרים משטרתיים וגם את קשריהם עם עמיתים שעדיין ממשיכים לשרת במשטרה.
* חוקרים מטעם חברות ביטוח.
* מאבטחים ושוטרים במשטרות פרטיות.
* תפקידי חקירות בתחומים ממלכתיים מקבילים, כגון מכס ומס הכנסה.
* תפקידי שוטרות בתחומים ממלכתיים ועירוניים אחרים, כגון פקחים עירוניים, משטרת תיירות, משטרה ירוקה וכו'.
* תפקידי ניהול במערכות אחרות.
* קריירה פוליטית המתבססת על המוניטין שרכשו לעצמם בתקופת שירותם במשטרה.

שוטרים לשעבר מהווים גם מאגר כוח אדם התנדבותי שמסייע למשטרה, כמו המשמר האזרחי, משמרות בטיחות וכדומה.

### הווי משטרתי
פעילות משותפת בתנאי לחץ, שכוללים סכנות רבות, יוצרת אחווה מסוימת, דומה לאחוות הלוחמים, חזקה מהמקובל במקומות עבודה שגרתיים יותר. לאחווה יש היבטים חיוביים ושליליים – שוטרים מוכנים לסייע ולהסתכן למען חבריהם, אך לעיתים האחווה גורמת גם לאי נכונות לשתף פעולה בחקירת שוטרים שסרחו.

הפעילות המיוחדת יוצרת גם ז'רגון משטרתי ודרכי התנהגות אופייניות. היו תקופות שבהן עבריינים יכלו לזהות שוטרים לבושים בבגדים אזרחיים על פי התספורת הקצרה (בתקופה שבה הצעירים האריכו את שער ראשם) או על פי הנעליים שהמשטרה הנפיקה להם.

## השוטרים בתרבות
[שמאל|ממוזער|250px|[המפקח לסטרייד, אחד מאנשי המשטרה בספרי שרלוק הולמס]]
עבודת המשטרה כוללת אלמנטים של מתח, עימותים ודילמות מוסריות, שהם חומר גלם מבוקש מאוד עבור יצירות דרמטיות. המאבק המנטלי בין החוקר ובין הרוצח, רסקולניקוב, הוא הרקע של יצירה ספרותית מופתית, "החטא ועונשו". השוטר ז'אבר, הרודף את ז'אן ולז'אן ב"עלובי החיים", מהווה דמות מופת של אדם ישר ומסור לתפקידו שנקלע לבסוף לדילמה מוסרית המביאה להתאבדותו. סופרים רבים כללו בספריהם התייחסויות לשוטרים ולעבודת המשטרה, יש כאלה שהציבו שוטר במרכז עלילתם (ראו הסרט "מת לחיות", שהופק על פי הספר "כלום לא נמשך לעד") ויש אף כאלה, שבנו דמות של שוטר-גיבור המככב בשורה של ספרים, למשל המפקח מגרה בספריו של ז'ורז' סימנון או מיכאל אוחיון בספריה של בתיה גור. המצב דומה בקולנוע ובטלוויזיה וסדרות משטרתיות, כגון בלוז לכחולי המדים, חוק וסדר, המגן זכו לפופולריות רבה.

יצירות על השוטרים ועל עבודתם הפיצו בדרך זו גם מידע, אולם המידע לא תמיד אמין, כי אילוצי היוצרים (חובה לפתור תעלומה ב-40 דקות) הביאו לא פעם להצגה מעוותת של עבודת המשטרה. סרטי מתח רבים (אם לא כולם) כוללים מרדפים משטרתיים ממושכים, כמו ב"הארי המזוהם", אירוע נדיר למדי במציאות.

לא תמיד ההתייחסויות לשוטרים היו חיוביות וחלקן אפילו ביזו את דמות השוטר ושמו אותה ללעג ולקלס, בסיפוריו של ארתור קונאן דויל, למשל, אנשי המשטרה רפי שכל וחסרי אונים לעומת שרלוק הולמס המהולל. גם העיתונאית ליזי בדיחי, גיבורת ספרי המתח של שולמית לפיד, מתחרה בהצלחה בחוקרי המשטרה בפענוח פרשות רצח. בסרט הישראלי "השוטר אזולאי", השוטר הוא מעין קריקטורה, דמות נלעגת. דמותו של חוש-חש הבלש, שוטר בדיוני שגופו הרובוטי מלא בפטנטים, היא דמות של שוטר חסר שכל, שלומיאל, מגושם ולא יוצלח שרק במזל ובזכות אחייניתו הקטנה מצליח לפתור את התעלומות.

מרבית סרטי המערבונים בנויים על המאבקים המתנהלים בין שוטרים (שריפים, מרשלים) אמריקאים הגונים ובין פושעים. יש גם סרטים שבמרכזם אנשי חוק מושחתים העומדים מול אנשי חוק הגונים או אנשי חוק מושחתים מול גיבורים שאינם אנשי חוק.

השוטרים הבדיוניים כוללים גם שוטרים הפועלים בעולם עתידי, כמו הבלש בספרים "מערות הפלדה" ו"השמש העירומה" של אייזק אסימוב, שנאלץ לשתף פעולה עם בלש אחר, שהוא רובוט. עוד דמות של שוטר-סייבורג היא של רובוקופ, שוטר מסור שנהרג תוך כדי מילוי תפקידו, הוחזר לחיים בגוף רובוטי חסין כדורים ומנקה את העיר דטרויט מפשיעה. יש גם יצירות על שוטרים הנעים בזמן כדי לרדוף אחר פושעים, כדוגמת הסרט טיימקופ, או שוטר המוצא מהקפאה לאחר מאות שנים כדי לטפל בפושע בן תקופתו שהופשר, כדוגמת איש ההרס.

## ראו גם
* משטרה
* משטרת ישראל
* המשמר האזרחי
* אלימות משטרתית
* שיטור יתר
* שריף (תפקיד)
* ז'נדרמריה
* תחנת משטרה
* התאבדות באמצעות שוטר
* פשיעת שוטרים

## קישורים חיצוניים

* המשרתים במשטרת ישראל ומעמדם
* משטרת ישראל – יעוד ותפקידים
* איגוד גמלאי המשטרה ושב"ס
*  – על לימוד נושא המשטרה בבית ספר תיכון
* צדק בקצה האלה, באתר של ד"ר פנחס יחזקאלי
* שוטרים ידיעות על שוטרים באתר גלובס
* ניצה דורי, קווים לדמותו של השוטר בספרות הילדים העברית במהלך השנים, מדגם מייצג, 2018
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:משטרה
קטגוריה:מקצועות אכיפת החוק