open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פאפא (סדרת טלוויזיה)

**פאפא** היא סדרה קומית ששודרה בשנת 1994 בערוץ 2. הסדרה נוצרה על פי תסריט של שמעון ישראלי ומככבים בה בין השאר זאב רווח, שאף היה הבמאי של הסדרה, וכן גאולה נוני, ז'אק כהן ויעקב בן-סירא.

הסדרה מגוללת את סיפורה של משפחה קשת יום בת חמש נפשות באשדוד. פאפא הוא כינויו של ראש המשפחה, לאון בן נעים שעובד בנמל אשדוד. התקציב של כל פרק היה של 45 אלף דולר, שהיה סכום נכבד באותה תקופה, אך הסדרה לא הצליחה כפי שציפו יוצריה, ולכן לא המשיכה לעונה שנייה.

זולו ירושלמי, שגילמה בסדרה את בתו של פאפא והייתה אחת מהשחקנים האלמונים שהשתתפו בסדרה, הפכה לאחר מכן לזמרת רוק.

## דמויות ושחקנים
* לאון "פאפא" בן נעים - סבל בנמל אשדוד: זאב רווח
* מרים בן נעים - אשתו של לאון: גאולה נוני 
* תמי - בתו של לאון: תמי דיין
* מזל (זולו) - בתו של לאון: זולו ירושלמי
* ענבר - בתו של לאון: עדי זורע
* דוד -  בנו של לאון: דורון שמש
* קובי - בנו של לאון: יוני קדם
* קלמן - המנהל של לאון: אריאל פורמן
* ז'אקו - ז'אק כהן
* יעקב - יענקל'ה בן סירא
* גרגורי - עובד בצוות של לאון, עולה חדש מרוסיה: גרגורי טל
* בבר - עובד בצוות של לאון : בבר יוקו
* שלמה - אחיינו של קלמן, עובד עם ליאון: שלמה גולדברג

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:קומדיות משפחתיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 1994
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות באשדוד
אלכסנדרו דרגיץ'

**אלכסנדרו דרגיץ**' (ברומנית: **Alexandru Drăghici**; 27 בספטמבר 1913 – 12 בדצמבר 1993) היה פוליטיקאי קומוניסטי רומני בכיר, שכיהן כשר הפנים של רומניה ב-1952 ובין 1957 ל-1965 וכשר לביטחון המדינה (שם אחר לאותו תקפיד) בשנים 1957-1952. בתוקף תפקידו, הוא שלט במשטרה החשאית "סקוריטאטה" שרדפה פעילים אחרים מהמפלגה הקומוניסטית השלטת, את מתנגדי המשטר והטילה אימה על אזרחים מן השורה. בשנים 1965-1961 ו-1968-1967 כיהן כסגן ראש הממשלה. בשנים 1965-1955 דרגיץ' היה חבר בפוליטבירו של המפלגה הקומוניסטית בגלגולה כ"מפלגת הפועלים הרומנית". החל מ-1955 הוא נשא בדגאות גנרל של המשטרה החשאית (general de securitate).

## חייו
דרגיץ' נולד ביישוב טיסאו ועבד כפועל במסילות הברזל של רומניה. ב-1930 הצטרף למפלגה הקומוניסטית הרומנית והחל מ-1931 השתתף בפעילות של פועלי מסילות הברזל, בהפגנות ובשביתות והיה ממנהיגי הצעירים. ב-1935 נעצר ונשפט במקצה של אנה פאוקר ונידון ל-9 שנים ושלושה חודשי כליאה, ממנה השתחרר רק לאחר הפיכת 23 באוגוסט 1944.

דרגיץ' היה מקורב ונאמן לגאורגה גאורגיו-דז' וקודם על ידו בהתמדה. לאחר שחרורו מהכלא ב-1944 התמנה למזכיר המפלגה הקומוניסטית בבוקרשט. ב-27 באפריל 1945 התמנה לתפקיד תובע ציבורי בבית הדין העממי. באביב 1948 היה חלק מהוועדה שחקרה את לוקרציו פטרשקנו ואת יתר החשודים שנעצרו איתו. הוא קיבל דרגת גנרל-מיור בסקוריטטה בדצמבר 1950, קודם לגנרל-לוקוטננט באוקטובר 1952 ולגנרל-קולונל באוגוסט 1955. בו זמנית הוא ממלא תפקידים במישור הפוליטי, מינואר 1951 עד מאי 1952 הוא סגן שר הפנים, ממאי עד ספטמבר 1952 הוא שר הפנים ומספטמבר 1952 היה לשר לביטחון המדינה. ממרץ 1957 ועד יולי 1965 כיהן כשר הפנים של רומניה ובמקביל, ממרץ 1961 ועד יולי 1965 היה סגן ראש ממשלת רומניה. הוא היה נציג באספה הלאומית הגדולה של רומניה..

דרגיץ' מילא תפקיד חשוב בביום משפטי הראווה שנערכו למואשמים בסבוטז' מבין עובדי תעלת דנובה-הים השחור וגם בחקירות, משפטים והוצאות להורג של פטרשקנו ואחרים וגם ציווה על הריגתו של קומוניסט ותיק, הריגה שבוצעה ללא משפט. לאחר מות גאורגיו-דז' הודח מתפקידיו, הורד מכל דרגותיו וקיבל משרה זניחה.

דרגיץ' וניקולאה צ'אושסקו היו מקורבים במשך זמן רב, אך לאחר שהאחרון ירש את גאורגיו-דז' התחיל לראות בדרגיץ' מתחרה אפשרי, לכן הצטננו היחסים וצ'אושסקו פעל להדחתו של דרגיץ'.

לאחר המהפכה הרומנית (1989) עזב את רומניה ועבר להונגריה, שם חיה בתו, עם רעייתו, מריה, שהייתה יהודיה הונגריה. רומניה תבעה מהונגריה את הסגרתו, כדי להעמידו לדין על פשעיו, אך זו דחתה את הבקשה.

## לקריאה נוספת
* ולדימיר טיסמניאנו, Stalinism pentru eternitate, היסטוריה פוליטית של הקומוניזם הרומני, הוצאת Humanitas, בוקרשט, 2014.

## קישורים חיצוניים

* Cum l-a salvat Maurer pe Draghici de la puscarie 

## הערות שוליים

קטגוריה:קומוניסטים רומנים
קטגוריה:חברי האספה הלאומית הגדולה של רומניה
קטגוריה:גנרלים רומנים
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי ברומניה
קטגוריה:סגני ראשי ממשלות
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1913
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1993
לימודים אזוריים

לימודים אזוריים (באנגלית: **Area studies**) הם שדה מחקר בינתחומי שמתמקדים באזור גאוגרפי, לאומי או תרבותי.

במונח זה מתוארים בדרך כלל לימודים משולבים הכוללים הן את מדעי הטבע ומדעי הסביבה של האזור הנחקר והן את מדעי הרוח ומדעי החברה שלו. תוכניות לימודים אזוריים אופייניות כוללות עיסוק בהיסטוריה, מדע המדינה, אנתרופולוגיה, סוציולוגיה, לימודי תרבות, שפות, ספרות ותחומים קרובים.

בניגוד למקובל בלימודי תרבות, לימודים אזוריים כוללים גם את חקר הפזורה של יוצאי האזור הנחקר ואת חקר ההגירה ממנו.

## שדות מחקר עיקריים
הגדרת שדות המחקר לפי אזורים משתנה מאוניברסיטה לאוניברסיטה ולעיתים גם בתוך אותו מוסד מסיבות של ביקוש ולצורך נוחות סידור הקורסים, אולם מקובל לחלק את הלימודים האזוריים לפי חלוקה גסה של כדור הארץ, ולחלוקות משנה בתוך החלוקה הרחבה:

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:אנתרופולוגיה
קטגוריה:מדעי הרוח
קטגוריה:מדעי החברה
קטגוריה:תחומי מחקר מדעיים
אלסד זברוטיץ'

**אלסד זברוטיץ**' (במונטנגרית: **Elsad Zverotić**; נולד ב-31 באוקטובר 1986 בבראן שביוגוסלביה) הוא כדורגלן עבר מונטנגרי ששיחק בעמדות הקשר האחורי והמגן הימני. הוא מלך ההופעות של נבחרת מונטנגרו בכל הזמנים עם 60 הופעות (נכון לינואר 2019).

## קריירת מועדונים
זברוטיץ' התחיל את הקריירה המקצוענית שלו בבאצנהייד מהליגות הנמוכות בשווייץ בהיותו בן 17. הוא ערך 30 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע שני שערים, ולאחר עונה אחת עבר לוויל מהליגה השווייצרית השנייה. בוויל הוא שיחק בתפקיד הגנתי יותר, וערך 114 הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים, בארבע העונות בהן שיחק במועדון. לקראת עונת  עבר זברוטיץ' ללוצרן מליגת העל השווייצרית. בשלוש עונותיו במועדון ערך 84 הופעות ליגה והבקיע שני שערים. ב-14 ביולי 2010 הגיע להתרשמות בלסטר סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, אך בסופו של דבר נשאר בלוצרן. בקיץ 2011 חתם ביאנג בויז ברן, קבוצה נוספת מליגת העל השווייצרית. בשלב הבתים של הליגה האירופית לעונת  הבקיע שער זכור בתיקו 2-2 נגד ליברפול באצטדיון אנפילד. ב-2 בספטמבר 2013 חתם זברוטיץ' בפולהאם מהפרמייר ליג על חוזה לשנתיים עם אפשרות לשנה נוספת. הוא ערך 16 הופעות ליגה בלבד במועדון וב-16 בפברואר 2015 עזב את הקבוצה. לאחר מכן חזר לליגת העל השווייצרית וחתם בסיון.

## קריירה בינלאומית
ב-27 במאי 2008 ערך זברוטיץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מונטנגרו, כששיחק 60 דקות בניצחון 3-0 על נבחרת קזחסטן במשחק ידידות. ב-7 בספטמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, שער בדקה ה-35 בניצחון 1-0 על נבחרת בולגריה במסגרת מוקדמות יורו 2012.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים מונטנגרים
קטגוריה:מגני כדורגל מונטנגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל מונטנגרים
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. ויל
קטגוריה:כדורגלני לוצרן
קטגוריה:כדורגלני יאנג בויז ברן
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. סיון
קטגוריה:כדורגלני אראו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מונטנגרו
קטגוריה:ספורטאים זרים בשווייץ
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים באנגליה
קטגוריה:מונטנגרים שנולדו ב-1986
פרנק היינריך

**פרנק היינריך** (בגרמנית: **Frank Heinrich**; נולד ב-25 בינואר 1964) הוא תאולוג, פעיל חברתי ופוליטיקאי גרמני במפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU).

## תחילת דרכו ומשפחתו
פרנק היינריך נולד בעיר זיגן. בגיל שלוש עבר עם משפחתו לדרום גרמניה, היכן שניהלו הוריו בית אבות. לאחר השירות החברתי, שהה היינריך במשך שנה בקנדה כפרח כמורה. כאשר חזר לגרמניה, סיים היינריך את לימודיו במקצועות החינוך החברתי, והפך לחבר בצבא הישע שבעיר פרייבוג בברייסגאו. עד שנת 1995 עמד היינריך בראש השירותים החברתיים המיסיונריים (״Die Insel״ ו-״Die Spinnwebe״) כעובד סוציאלי. בשנת 1997 הוצב היינריך כקצין במשרה מלאה בצבא הישע, ויחד עם אשתו הוביל את סניף צבא הישע בעיר קמניץ בין השנים 1997-2009.

היינריך נשוי מאז שנת 1987, ואב לארבעה ילדים.

## קריירה פוליטית
היינריך הפך לחבר במפלגת ה-CDU בשנת 2007. בבחירות לפרלמנט הגרמני בשנים 2009 ו-2013 נבחר היינריך לחבר בבונדסטאג, לאחר שקיבל מנדט ישיר ממחוז הבחירה של קמניץ. מאז נובמבר 2009 משמש היינריך כיושב הראש של המפלגה במחוז הבחירה של קמניץ. בפרלמנט הגרמני, משמש היינריך כחבר בסיעת CDU-CSU, וכדובר-משנה של סיעת CDU-CSU בוועדה לזכויות אדם ועזרה הומניטרית. בנוסף, משמש היינריך גם כחבר-משנה בוועדה לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי.

העבודה הפוליטית של פרנק היינריך מתמקדת במחוז הבחירה שלו (קמניץ), תוך מתן דגש לנושאים שיתוף פעולה עם אפריקה, תשתית, שוויון חברתי, משפחה, זכויות הילד וקידום אזור קמניץ כאתר לפיתוח מדעי ומחקרי. בנוסף לכך, כוללת פעילותו את אפריקה, סחר בבני אדם, חופש דת, ושיתופי פעולה לפיתוח. כחלק מקבוצה קטנה של חברי מפלגת ה-CDU, הצביע היינריך נגד הענקת אישור קבע להפעלת כורים גרעיניים למטרות שלום, באוקטובר 2010.

החל מקיץ 2012, מעורב היינריך, יחד עם 12 חברי פרלמנט נוספים מטעם ה-CDU, בקריאה ליתר-שוויון בתשלום מיסים לאנשים מאותו מין הנמצאים בברית זוגיות, כחלק מהחוק לברית הזוגיות. על-מנת ליצור שיתוף פעולה כלכלי בין העיר קמניץ ומדינות יבשת אפריקה, פעלו היינריך ולשכת המסחר והתעשייה של קמניץ לייסוד כנס ״Business trifft Afrika״ (״עסקים פוגשים את אפריקה״). מאז שנת 2014 הפך הכנס לאירוע רב-שנתי.

## פרסומים

* Frank Heinrich (mit Uwe Heimowski): Mission: Verantwortung. Von der Heilsarmee in den Bundestag. Neufeld Verlag, Schwarzenfeld 2013, .
* Frank Heinrich: Lieben, was das Zeug hält: Wie Gott unser Herz verändert. Neufeld Verlag, Schwarzenfeld 2009, .


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית
קטגוריה:חברי הבונדסטאג
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1964
הרפתקאות החתול במגפיים

**הרפתקאות החתול במגפיים** (באנגלית: **The Adventures of Puss in Boots**) היא סדרת אנימציה אשר הופקה על ידי אולפני ההנפשה של דרימוורקס. הסדרה מהווה פריקוול לסרט "החתול של שרק" שמהווה פריקוול לסדרת סרטי שרק.

הסדרה משודרת בנטפליקס בארצות הברית החל מ-16 בינואר 2015 ובישראל בערוץ הילדים החל מ-13 באפריל 2016. העונה הראשונה הסתיימה בארצות הברית ב-28 בספטמבר 2015, ובישראל ב-3 במאי 2016. 

העונה השנייה שודרה כולה ב-11 בדצמבר 2015 בארצות הברית, ובישראל החל מ-8 במאי 2016, עד ל-25 במאי 2016. 

העונה השלישית שוחררה ב-15 ביולי 2016 ובישראל התחילה את שידוריה ב-4 ביוני 2017 והסתיימה ב-20 ביוני 2017. 

העונה הרביעית שוחררה ב-16 בדצמבר 2016 ושודרה בישראל בין 21 ביוני 2017 ל-9 ביולי 2017.

העונה החמישית שוחררה ב-28 ביולי 2017.

העונה השישית שוחררה ב-26 בינואר 2018, והיא האחרונה בסדרה.

## עלילה
החתול במגפיים פוגש חתולה יפהפייה בשם דולסינאה בשוק הגנבים. הוא דואג לשלומה ועוקב אחריה בדרכה חזרה הביתה, ומגלה את העיר החבויה סאן לורנזו. החתול לוקח מטבע משללה של סאן לורנזו, שבלעדיו נהרסת ההגנה הקסומה שהגנה על העיר מפני גנבים. לאחר שרואה את המצב בעיר הוא מחליט להגן עליה.

## דמויות ומדבבים

## סקירת סדרה

## פרקים
### עונה 1

### עונה 2

### עונה 3

### עונה 4

### עונה 5

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דרימוורקס הנפשה: סדרות
קטגוריה:חתולים בדיוניים
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות הנפשה ממוחשבת
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על סרטים
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:שרק
קטגוריה:החתול במגפיים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2015
Schauet doch und sehet, ob irgend ein Schmerz sei, רי"ב 46

[250px|ממוזער|שמאל|גירוש הסוחרים מהמקדש, [אל גרקו]]
[250px|ממוזער|שמאל|תיאור המצור ו[חורבן ירושלים, דייוויד רוברטס]]
**Schauet doch und sehet, ob irgend ein Schmerz sei** (בעברית: הביטו וראו, אם יש מכאוב), רי"ב 46, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון העשירי שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-1 באוגוסט 1723.

## רקע
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.

במאי 1723 התמנה באך לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות.

קנטטה זו הייתה התשיעית שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186, רי"ב 136 ורי"ב 105. ב-1733 עיבד באך את המוזיקה של החלק הראשון ושיבץ אותה בחלק Qui tollis peccata mundi של המיסה בסי מינור.

ב-1860 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 10 של פרסומיה.

## מילים ומוזיקה
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים ומהבשורה על-פי לוקאס העוסקים בבואו של ישו לירושלים, בניבוי שלו את חורבן העיר ובגירוש המוכרים מהמקדש. הלברית נכתבה על ידי מחבר לא ידוע והיא מתמקדת בהגשמת נבואתו של ישו על חורבן ירושלים ובלקח שעל החוטאים ללמוד מכך. החלק הראשון הוא פסוק ממגילת איכה, המבכה את חורבן ירושלים. ההמשך מוכיח את החוטאים ומזהיר אותם שגם הם ייענשו, וכן מנחם שישו יגן ויעזור לצדיקים. החלק האחרון לקוח ממזמור של יוהאן מתאוס מייפארט (Johann Matthäus Meyfart).

הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני אלט, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, חצוצרה, שני חלילים, שני אבובי ציד, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
# מקהלה: *Schauet doch und sehet, ob irgend ein Schmerz sei* (הביטו וראו, אם יש מכאוב)
# רצ'יטטיב לטנור: *So klage du, zerstörte Gottesstadt* (בכי, עיר אלהים החרבה)
# אריה לבס: *Dein Wetter zog sich auf von weiten* (שואתך התחוללה מרחוק)
# רצ'יטטיב לאלט: *Doch bildet euch, o Sünder, ja nicht ein* (ועם זאת, חוטאים, אסור לכם להניח)
# אריה לאלט: *Doch Jesus will auch bei der Strafe* (אך ישו, אף בתיתו עונש)
# כורל: *O großer Gott von Treu* (הו אלהים גדול של מסירות)

## הקלטות
היצירה הוקלטה במלואה 15 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את גוסטב ליאונהארדט (ב-1974), טון קופמן (ב-1998), מסאקי סוזוקי (ב-1998) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

## קישורים חיצוניים
* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
עיי העברים

ממוזער|מפה של נדודי בני ישראל 1641
**עִיֵּי הָעֲבָרִים** הוא אזור הנזכר במקרא. אחת מתחנותיהם של העברים במהלך נדודי בני ישראל במדבר. 

## אזכורים
עיי העברים, נזכר פעמיים במקרא, שניהם בקשר לנדודי בני ישראל במדבר. בפעם הראשונה:

ובפעם השנייה:

בהמשך נאמר שאחרי שנסעו מעיי העברים המשיכו העברים אל דיבון גד. לפיכך, עיי העברים נמצאו בגבול מואב בין אובות לדיבון גד בגבול מואב. 

## זיהוי המקום
אוסביוס מקיסריה, זיהה את האזור עם "עיי" ממזרח לאריאופוליס. חלק מהחוקרים מזהים את המקום עם "**ח'רבת עי**", כ-7.5 ק"מ דרומית-מערבית מכרכ. אכן נמצאו במקום שרידים ארכאולוגיים מתקופה זו. עם זאת, סברה זו היא בעייתית שכן העברים לא נכנסו אל ארץ מואב אלא עקפו אותה. יש המזהים את עיי העברים עם **ח'רבת אל-מדינה**.

יש הסוברים, שהאתר "עִיִּים" הנזכר ב הוא למעשה אינו עיי העברים, וכי השם "עיי העברים" ניתן כדי להבדיל בין שני המקומות. עם זאת, אחרים סוברים שכן מדובר באותו מקום, ולדעתם עיי העברים נמצא בגבול הדרומי-מזרחי של מואב בקרבת נחל זרד. כתובת נבטית שנמצאה באזור אכן מזכירה ערים בשם "לחיתו ו**עברתא**".

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
משה גריאני

**משה (מושיקו) גריאני** (18 ביוני 1957 – 11 במרץ 2025) היה כדורגלן ישראלי אשר שיחק בעמדת הקשר בעיקר במכבי נתניה ובנבחרת ישראל.

## קריירת מועדונים
גריאני נולד בטבריה להורים שעלו ממצרים. בגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי נתניה. בשנת 1977 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת בעונת 1977/1978 זכתה הקבוצה בפעם היחידה בתולדותיה בדאבל - אליפות ישראל וגביע המדינה, וגם זכתה בראשות הבית שלה בגביע האינטרטוטו. בגמר גביע המדינה לעונת 1977/1978 הבקיע את שער השני בניצחון 1–2 על בני יהודה תל אביב. בעונת 1979/1980 זכתה מכבי נתניה באליפות נוספת. בנוסף ניצחה הקבוצה פעמיים במשחק אלוף האלופים.

בגיל 23 עבר גריאני לברייטון אנד הוב אלביון מהליגה האנגלית הראשונה. הוא לא הצליח להשתלב במועדון וערך הופעת ליגה אחת בלבד, במשחק נגד סאות'המפטון.

לאחר עונה אחת בלבד באנגליה שב למכבי נתניה. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות נוספות, בהן זכה באליפות נוספת, פעמיים בראשות הבית שלה בגביע האינטרטוטו ופעם אחת בטורניר אלוף האלופים. לאחר מכן עבר לשחק במכבי תל אביב, עמה זכה פעמיים בגביע המדינה. בגמר גביע המדינה 1987 הבקיע את השער הראשון של מכבי תל אביב בתיקו 3-3 עם מכבי חיפה, שלאחריו ניצחה מכבי תל אביב בדו-קרב בעיטות עונשין. גריאני סיים את הקריירה עם עונה אחת במדי מכבי יבנה מהליגה הארצית, שהייתה הליגה השנייה בחשיבותה בישראל.

## קריירה בינלאומית
ב-28 במרץ 1979 ערך גריאני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–2 לנבחרת בלגיה במסגרת מוקדמות אולימפיאדת מוסקבה 1980. הוא ערך חמש הופעות בטורניר, והוסיף חמש הופעות במוקדמות מונדיאל 1982.

## מותו
ב-11 במרץ 2025 הלך גריאני לעולמו בגיל 67 כתוצאה מדום לב.

## תארים
;מכבי נתניה
* אליפות ישראל (3): 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983
* גביע המדינה (1): 1977/1978
* אלוף האלופים (3): 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983

;מכבי תל אביב
* גביע המדינה (2): 1986/1987, 1987/1988

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני ברייטון אנד הוב אלביון
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי יבנה
קטגוריה:טבריה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באנגליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1957
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
VH1 Storytellers: Kanye West

VH1 Storyteller הוא אלבום ההופעה השני של אמן ההיפ הופ האמריקאי קניה וסט, שוחרר ב-5 בינואר 2010, על ידי חברת התקליטים Rock-A-Fella Records.

## רשימת השמעה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי קניה וסט
קטגוריה:אלבומי הופעה באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי קניה וסט
קטגוריה:אלבומי חברת דאף ג'אם
אבוסוד אפנדי

**מֶהְמֶט אֶבּוּסוּד אֵפֶנְדִי** (בטורקית: **Mehmed Ebussuud Efendi**; בערבית: **محمد أبو السعود أفندي**; 30 בדצמבר 1490 – 23 באוגוסט 1574) היה שייח' אל-אסלאם באימפריה העות'מאנית, פוסק הלכה, פרשן הקוראן, משפטן חנפי, האדם שיצק תוכן משמעותי לתפקיד שייח' אל-אסלאם וכן כתב הרבה חיבורי הלכה ופרשנות של הכתוב בקוראן.

## ביוגרפיה
נולד לשייח' מוהידין מהמט אפנדי בעיר למדיה (İmâdiyye) (אמדיה ) בצפון חבל דהוכ ולכן אחד מכינוייו היה "אל-למדי" או "אל-עמאדי". לאחר לימודים מונה כשופט ושירת בערים בורסה, איסטנבול וכן בחבל הבלקן (רומליה), שם החל לשלב חוקים מקומיים עם החוק האיסלאמי (שריעה) ובכך התאים את השריעה לחוקים המקומיים של כל אזור ולזמן שבו הוא חי ובמקביל התאים את החוקים המקומיים להלכה המוסלמית.

ב-1545 קידם אותו הסולטאן סולימאן הראשון לתפקיד המופתי הגדול ובכך גם לתפקיד השופט העליון, תפקיד בו החזיק עד למותו.

כמופתי הגדול עבד אבוסוד בשיתוף פעולה הדוק עם הסולטאן, תוך מתן חוות דעת משפטית. שנתנה לגיטימציה להרג של היזידים שהסולטאן ראה בהם את אויביו ושאף שימירו את דתם לאסלאם הסוני-חנפי. חוות דעת משפטית נוספת אשררה את התקפתו של סלים השני על קפריסין ב-1571, התקפה שהייתה מהגורמים לפרוץ קרב לפנטו.

יחד עם הסולטאן סולימאן, שאחד מכינוייו היה "המחוקק", אבוסוד ארגן מחדש את תורת המשפט העותמאנית (הקאנון ) יחד עם חוקי ההלכה והביא את מערכת המשפט המאוחדת תחת פיקוח ממשלתי הדוק. עד השינוי הגדול שחולל אבוסוד השופטים היו חופשיים לפרש את השריעה, חוק שגם השליט היה כפוף אליו. אבוסוד חיזק את סמכותו החוקית של הסולטאן, הגדיר את הסולטאן כח'ליפה ובכך קבע שהחקיקה באימפריה נובעת ממנו ולא רק מההלכה או ממנהגי המקום. כך נוצרה מסגרת שבה הכוח השיפוטי נגזר מהסולטן ואשר אילצה את השופטים לשפוט על פי ספר החוקים (qānūn-nāmes) של הסולטאן.

בנוסף לרפורמות השיפוטית שלו, אבוסוד זכור גם כי שאף למצוא פתרונות לחיי היום-יום, בעיקר של הסולטאן וכן של הכפופים לו, ולכן כאשר השריעה לא סיפקה תשובות, הוציא אבוסוד מגוון גדול של דעות מייעצות (פתוות) שהיו למעשה פסיקות חדשות. פתוות שהוציא התירו הצגת מחזות קאראגוז, עישון ואת צריכת קפה, שהיה חידוש בזמנו, מתוך העיקרון שכל מה שאינו אסור במפורש במסורת האיסלאמית - מותר. בנוסף, הוציא פסיקות בנושאי מיסוי, בעלויות על קרקע, למשל, הכניס לשימוש את המושג מירי.

בפתוות שלו הגדיר את מערכות היחסים בין המוסלמים, נוצרים ויהודים באימפריה העות'מאנית בנוסף, ולפעמים במקום הכתוב בתנאי עומר. הוא הגדיר זכות קניין וביטחון האישי למיעוטים, תוך שהלא מוסלמים היו צריכים להכיר בעליונותם של המוסלמים.

## קישורים חיצוניים

 
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: נושאי משרת שייח' אל-אסלאם
קטגוריה:ילידי 1490
קטגוריה:נפטרים ב-1574
דניאל גואדי

**דניאל (אגז'ה) גואדי** (נולד בספטמבר 1989) הוא אתלט ישראלי. ייצג את ישראל באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) בריצת מרתון.

## ביוגרפיה
גואדי נולד בשם אגז'ה גואדי באאוטגה שבאזור גונדר באתיופיה, השביעי מבין תשעה אחים. כשהיה בן 9 עבר עם משפחתו לאדיס אבבה, וכשהיה בן 13 עלו לישראל. לאחר עלייתם התגוררה המשפחה במרכז קליטה בבאר שבע, וגואדי למד בפנימייה בחרב לאת. במהלך לימודיו התגלו כישוריו הספורטיביים, והוא החל להתאמן בריצות שדה בהפועל עמק חפר, ואף היה אלוף ישראל לנוער. בהמשך, עבר לפנימיית הדסה נעורים. ב-2007 התגייס לצה"ל ושירת כאפסנאי טכני.

### 2011
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2011 זכה במדליית ארד בריצת 10000 מטר. 

### 2012
ב-2012 החל ללמוד חינוך גופני במכללת וינגייט, ושקל לפרוש מהתחרויות, אך זוהר זימרו שכנע אותו להמשיך, והחל לאמנו. 

### 2016
לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו החליט לנסות להתחרות גם במרתון. באפריל אותה שנה השתתף במרתון רוטרדם, ריצת המרתון הראשונה שלו, וקבע תוצאה של 2:18:51 שעות, המהירה ב-9 שניות מהקריטריון האולימפי. באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם, הולנד בתחילת יולי סיים במקום 78 בריצת חצי מרתון בתוצאה של 1:10:45 שעות. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו סיים במקום 122 בתוצאה של 2:30.45 שעות.

### 2020
במרתון סביליה שנערך בשנת 2020 קבע שיא אישי חדש של 2:12:06 שעות.

### 2022
במרתון תל אביב שנערך בשנת 2022 קבע שיא מסלול לישראלים בתוצאה של 2:24:14 דקות.

## חיים אישיים
גואדי משמש מורה לחינוך גופני בבית ספר בכפר גלים ומאמן אתלטיקה וריצות ארוכות באגודת מכבי חיפה.

## קישורים חיצוניים
	
* 
* 

קטגוריה:רצי מרתון ישראלים
קטגוריה:רצים ישראלים למרחקים ארוכים
קטגוריה:אתלטים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי כפר הנוער הדסה נעורים
קטגוריה:עולים בשנות ה-2000
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:ישראלים ילידי אתיופיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
זה בטו

**ז'וזה אלברטו טיישיירה פרייריניה** (בפורטוגזית: **José Alberto Teixeira Ferreirinha**  21 בפברואר 1960 – 4 בפברואר 1990), הידוע בקיצור כ**זה בטו**, היה כדורגלן פורטוגזי ששיחק בעמדת השוער בפורטו, בביירה מאר ובנבחרת פורטוגל.

## קריירת מועדונים
זה בטו נולד במטוסיניוס שבפורטוגל. הוא הגיע למחלקת הנוער של פורטו בגיל 17, וערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הפורטוגלית שנתיים לאחר מכן, בעונת ספורט בביירה מאר. לאחר שלוש שנים נוספות על הספסל של פורטו, הוא החל לשמש כשוער הראשון של הקבוצה בעונת . הוא פתח בהרכב בגמר גביע אירופה למחזיקות גביע  בו הפסידה פורטו ליובנטוס בתוצאה 2-1 ולקח חלק באירוע שנוי במחלוקות: תוך איבוד עשתונותיו, תקף את קוון המשחק עם דגלו שלו. הוא הורחק על ידי אופ"א לתקופה של שנה. בשנים הבאות נאבק זה בטו עם יוזף מילנארצ'יק על חולצת השוער הראשון, עד שבסופו של דבר הפסיד בקרב, ואיבד גם את מקומו כשוער השני לאחר פריצתו של ויטור באיה בן ה-18.

ב-4 בפברואר 1990, 17 ימים לפני יום הולדתו ה-30, נהרג זה בטו בתאונת דרכים בפורטו.

## קריירה בינלאומית
ב-12 באוקטובר 1986 ערך זה בטו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פורטוגל, כששיחק 90 דקות בתיקו 1-1 נגד נבחרת שוודיה במסגרת מוקדמות יורו 1988. בסך הכל ערך זה בטו 3 הופעות בנבחרת פורטוגל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים פורטוגזים
קטגוריה:שוערי כדורגל פורטוגזים
קטגוריה:כדורגלני פורטו
קטגוריה:כדורגלני ביירה-מאר
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פורטוגל
קטגוריה:כדורגלנים שמתו במהלך הקריירה
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים
קטגוריה:פורטוגזים שנולדו ב-1960
קטגוריה:נפטרים ב-1990
קטגוריה:פורטוגזים שנפטרו ב-1990
עירוני נשר

שמאל|ממוזער|250px|שחקני הקבוצה לפני משחק ההכתרה בסיום עונת  בה העפילה לליגה הלאומית
**עירוני נשר** היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר נשר, המשחקת בליגה א'.

## היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 2009 על ידי שלומי פרץ ואמיל יוסיפוב כתחליף למועדון **[[הפועל תל חנן]]**, שנוסד בשנת 1954 ופורק בשנת 2009.

המועדון החדש, עירוני נשר, החל לשחק בעונת  בליגה ג', ובסיום עונתו הראשונה העפיל לליגה ב' צפון ב', על אף שסיים במקום השלישי, ולאחר שהתפנה מקום בליגה בשל התפרקות מכבי בית שאן. בעונת  סיימה עירוני נשר במקום הראשון בליגה והעפילה לליגה א' צפון.

את עונת  סיימה עירוני נשר במקום השני בליגה א' צפון, והעפילה למשחקי פלייאוף העלייה. לאחר שעברה את הפועל מגדל העמק, הפועל בית שאן ובית"ר כפר סבא הגיעה עירוני נשר לשני המשחקים המכריעים נגד הקבוצה שסיימה במקום ה-14 בליגה הלאומית, הפועל נצרת עילית, לה הפסידה 1–5 בסיכום שני המשחקים ונשארה בליגה א'.

בסוף עונת  עלה המועדון לליגה הלאומית מהמקום הראשון. שנתיים מאוחר יותר נשרה נשר חזרה לליגה א' לאחר שסיימה את עונת 2017/2018 במקום האחרון.

בחלוף שנה נוספת נשרה הקבוצה לליגה ב', לאחר שסיימה במקום ה-14 בליגה א' והפסידה במשחק המבחן להפועל בני ערערה. בשנת 2019 זכתה בגביע המדינה המחוזי בליגה ב'. בעונת 2020/2021 העפילה נשר בחזרה לליגה א'. בעונת 2023/2024 זכתה נשר גביע האזורים לליגות נמוכות בישראל. 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל ישראליות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2009
קטגוריה:נשר: ספורט
קטגוריה:נשר בתרבות
אח"י עצמאות (סער 4)

ספינת הטילים ** עצמאות**, מדגם סער 4 – "נדרן", פעלה בשירות חיל הים הישראלי במסגרת שייטת ספינות הטילים משנת 1979 ועד 2014.
## מהלך חיי הספינה
הספינה נבנתה במספנות ישראל לפי תכנון של חיל הים בהסתמך על הניסיון שנצבר מהפעלת הסטי"לים מסדרת "סער 4 תכלית". הספינה נטלה חלק במערכת שלום הגליל ובמבצעים רבים בתחום הביטחון השוטף, לרבות בלכידת כלי שיט עוינים. בשנים 1997–1999, נוספו לספינה צמ"טים (צינור מטיל טורפדו) וסונר נגרר בירכתיים במקום תותח 76 מ"מ. מאז נקרא דגם זה "סער 4 נצ"ל".

זוהי הספינה הראשונה בחיל הים בשם זה. נקראה על שם אוניית מעפילים שהפליגה מבולגריה. הגיעה לקפריסין ב-1 בינואר 1948 ועל סיפונה אלפי מעפילים, לאחר הסכם עם הבריטים.
### יציאה משירות
הספינה הוצאה משירות מבצעי ב-14 במרץ 2014.

ב-26 ביוני 2016, אח"י עצמאות שימשה כספינת מטרה במהלך תרגיל חילי והוטבעה על ידי אח"י חרב ואח"י חץ – כל אחת מהספינות שיגרה טיל הרפון אשר השמידו את הספינה.

## מפקדים

## גלריה

File:ChaimLandauTsukINSAtsmaut1979.jpg|שר התחבורה חיים לנדאו מבקר באח"י עצמאות לאחר השקתה, 1979.
File:1985AtsmautCrew.jpg|צוות אח"י עצמאות בפיקוד עופר דובנוב 1985.
קובץ:ExINSAtsmaut.jpg|אח"י עצמאות בנמל חיפה לאחר שהוצאה משרות, מרץ 2016.


## ראו גם
*אח"י עצמאות (סער 6)

## לקריאה נוספת
* ירון דור, **מצפון תיפתח הרעה**, על יציאה מיותרת לים סוער, קטע ב"עשירי בדצמבר 1980 – הפוסיידון שלי/ של חיי, אח"י פלברה אגדות שקרו באמת", בית החובל, 2020, עמ' 410.

## קישורים חיצוניים

* אילנית פנר,	[שנה לאח"י עצמאות מפגש יוצאי הספינה'''](https://beingalim.files.wordpress.com/2021/02/2009-12-bg.pdf	'''שלושים) במוזיאון ההעפלה וחיל הים, "בין גלים", דצמבר 2009, עמ'	27.
* אנני אלרועי,	[סוף – נפרדים מהותיקות שבספינות ח"י עצמאות וניצחון'''](https://beingalim.files.wordpress.com/2021/03/2014-1-bg.pdf	'''רות),	"בין גלים", ינואר 2014, עמ' 34.
* שי לוי, בפעם האחרונה: סיור על הספינה הנטושה של חיל הים, אתר פז"ם, 15 במרץ 2016
* אוראל אלחדד, נפרדים מהעצמאות, אתר חיל הים, 12 במאי 2016
* יעקב צוק ואוראל אלחדד,	'''פרידה מאח"י עצמאות''', "בין גלים", אוקטובר 2016, עמ' 80.

## ביאורים

## הערות שוליים

*
ע
האבירים הרוסיים

ממוזער|האבירים הרוסים במחווה לאיגור טקצ'נקו
**האבירים הרוסיים** (ברוסית: **Русские Витязи**) הוא שמו של הצוות האווירובטי של חיל האוויר הרוסי שהוקם עם נפילת ברית המועצות בשנת 1991.

מטוסם העיקרי הוא הסוחוי 27, הנחשב למטוס חזק בעל יכולת תמרון מעולה, כשבסיס היחידה נמצא בבסיס קובינקה שבמחוז מוסקבה.

## היסטוריה
הצוות הוקם באפריל 1991 על מנת לשווק מחדש את רוסיה בעולם ולסייע באיסוף תרומות בשל המצב הכלכלי הקשה בשנות ה-90. את הסיור הראשון שלהם מחוץ לרוסיה האבירים עשו בבריטניה ולאחר מכן היו בארצות הברית, צרפת, הולנד ומדינות נוספות. בכל מקום אליו הגיעו קצרו מחמאות והפגינו יכולת ביצוע גבוהה.

ב-1995 התאמן הצוות הרוסי, שלושה מטוסים, בשמי וייטנאם. במהלך נחיתה במזג אוויר גרוע התרסק כל המבנה ושלושה טייסים נהרגו. היה נדמה שזה סופו של הצוות, אולם מספר חודשים אחר כך הקים חיל האוויר הרוסי את הצוות מחדש.

בשנת 2009 אירעה תאונה קטלנית, במהלך הסלון האווירי במוסקבה, כאשר שניים ממטוסי ה-Su-27 של הצוות האווירובטי התנגשו זה בזה בעת אימון לקראת המפגן. מוביל הצוות, קולונל איגור טקאצ'נקו, נהרג והטייס השני נפצע ונזק רב נגרם על הקרקע במקום התרסקות המטוסים. התאונה גרמה לעצירה זמנית של השתתפות הצוות הזה, אך כעבור מספר ימים הם הופיעו בכל זאת במבנה חסר בן 4 מטוסים, במקום שישה.

כיום הם נחשבים אורחים מבוקשים בסלונים האוויריים השונים.

## גלריה

קובץ:Sukhoi Su-35.jpg|ממוזער|6 מטוסי סוחוי 27 משרתים את האבירים הרוסיים.
קובץ:Russian Knights.JPG|ממוזער|האבירים הרוסיים בפעולה, בעת מפגן אווירי בהודו, 2013.
קובץ:Russian Knights and Swifts.jpg|ממוזער|'האבירים הרוסיים' וצוות אירובטי 'סטריז'י' במפגן אווירי במהלך מצעד יום הניצחון על הנאצים, 9 במאי 2009.
קובץ:Парад в честь 70-летия Великой Победы - 53.jpg|250px|ממוזער|מטוסי היחידה בעת המצעד החגיגי לציון 70 שנה לניצחון על הנאצים.


## קישורים חיצוניים

* 

* האבירים הרוסיים באתר משרד הביטחון הרוסי

## הערות שוליים

קטגוריה:חיל האוויר הרוסי
קטגוריה:צוותים אווירובטיים
אח"י נצחון (סער 4)

** ** היא ספינת טילים מדגם סער 4 - "נדרן". הספינה פעלה בשירות חיל הים הישראלי במסגרת שייטת ספינות הטילים משנת 1978 ועד 2014.

הספינה נקראה על שם "לניצחון" - אוניית מעפילים שהפליגה מאיטליה ב-8 במאי 1948 והגיעה לתל אביב ב-17 במאי 1948 כשעל סיפונה 189 מעפילים. אח"י ניצחון הייתה הספינה היחידה בחיל הים הישראלי שנקראה בשם זה, עד שבאוגוסט 2021 היצטרפה אח"י ניצחון (סער 6) שנבנתה בסדרה סער 6 בגרמניה.

הספינה נבנתה במספנות ישראל לפי תכנון של חיל הים בהסתמך על הניסיון שנצבר מהפעלת הסטי"לים מסדרת סער 4 'תכלית'. הספינה פעלה בזירה הימית במלחמת לבנון הראשונה ובהשנייה. במהלך שירותה השתתפה במבצעים רבים בתחום הביטחון השוטף, לרבות בלכידת כלי שיט עוינים.

בין השנים 1995–1999, נוספו לספינה טורפדו נגד צוללות והיא צוידה בסונר נגרר בירכתיים במקום תותח אוטו מלרה 76 מ"מ. מאז דגם זה נקרא "סער 4 נצ"ל".

## מפקדי הספינה
כל המפקדים היו בדרגת רב-סרן.

## גלריה

קובץ:2NizachonLaunching10071978.jpg|בתהליך השקת האונייה במבדוק הצף של מספנות ישראל, 10 ביולי 1978.
קובץ:3YomiEyalNizachonLaunch10071978.jpg|רס"ן אלכס אייל מקבל את הפיקוד על הספינה ממפקד חיל הים אלוף מיכאל ברקאי בטקס השקת האונייה, 10 ביולי 1978.
קובץ:Flickr - Israel Defense Forces - Israeli Navy Preparing for Flotilla Operation (4).jpg|בנמל חיפה, 2010.
קובץ:NizachonPOff2.jpg|אלכס אייל נושא דברים בטקס הורדת נס השירות הפעיל מהספינה. במרכז גב' ראומה ויצמן - הגברת המשיקה - מימין מפקד שייטת ספינות הטילים אל"ם אייל הראל, 16 בינואר 2014.
קובץ:NizachonPOff.jpg|ששה מפקדי הספינה בעבר, בטקס הורדת נס השירות הפעיל מהספינה. מימין לשמאל אלכס אייל, בני הוד, צבי מור, חזי משיטה, רני קפלן ועדן טל (במדים), 16 בינואר 2014.
קובץ:ExINSNitsachon.jpg|מושבתת בנמל חיפה לאחר שהוצאה משרות, מרץ 2016.


## לקריאה נוספת
* רוביק לשם, **אבשלום עליך**, "אח"י פלברה אגדות שקרו באמת" בהוצאת בית החובל, 2020, עמ' 390.
## קישורים חיצוניים

* שחר לנדאו,	[ניצחון  - לדרך!'''](https://beingalim.files.wordpress.com/2021/01/1978-8-beingalim.pdf	'''אח"י),	"בין גלים" אוגוסט 1978 עמ'	1.
* דן סממה, אח"י ניצחון, יולי 1981, כתבה בערוץ הראשון
* טל ליפר ואבי אובל,	[מצה ובט"ש - ליל סדר תש"ן באחי ניצחון'''](https://beingalim.files.wordpress.com/2021/02/1990-8-bg-181.pdf	'''פסח),	"בין גלים" 181 אוגוסט 1990, עמ'	63.
* אילנית פנר,	[מורשת ליוצאי אחי ניצחון'''](https://beingalim.files.wordpress.com/2021/02/2009-12-bg.pdf	'''ערב),	"בין גלים", דצמבר 2009, עמ'	28.
* שי לוי, 24/7 בתוך מפלצת מפלדה: סטי"ל, מבט מבפנים, באתר פז״ם, 3 במאי 2012
* 
* אנני אלרועי,	[סוף - נפרדים מהותיקות שבספינות ח"י עצמאות וניצחון'''](https://beingalim.files.wordpress.com/2021/03/2014-1-bg.pdf	'''רות),	"בין גלים", ינואר 2014, עמ' 34.
* אורי מילשטיין, '''רני קפלן מספר על אח"י ניצחון בראיון''', 2023.

## ביאורים

## הערות שוליים

*
נ
סוזן פליטווד

**סוזן מורין פליטווד** (באנגלית: **Susan Maureen Fleetwood**; 21 בספטמבר 1944 - 29 בספטמבר 1995) הייתה שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה בריטית. היא מוכרת בעיקר כשחקנית בלהקות תיאטרון באנגליה. בטלוויזיה הייתה ידועה מהופעותיה בסדרות כמו "צ'נדלר ושות'" ו"בודהה מהפרוורים".

## ביוגרפיה
פליטווד נולדה בסנט אנדרוז שבסקוטלנד. היא הייתה בתם של ברידג'ט מורין (שם נעורים בררטון) וג'ון ג'וזף קלס פליטווד, שהיה קצין בחיל האוויר המלכותי. היא אחותו הגדולה של המוזיקאי והשחקן מיק פליטווד (ממייסדי להקת הרוק פליטווד מק). בשנים לפני מלחמת סיני (Suez crisis) חייתה המשפחה במצרים שם הוצב אביה. אחר כך הם חיו בנורווגיה, כאשר ג'ון פליטווד קיבל משרה של נאט"ו. בנורווגיה שיחקה סוזן לראשונה בהצגה בבית הספר בתפקיד יוסף מהברית הישנה. כשחזרה לאנגליה למדה במנזר ואחת הנזירות עודדה אותה ללמוד משחק. בגיל 16 היא קיבלה מלגה לאקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה (RADA).

ב-RADA זכתה פליטווד במדליית זהב על הופעתה בהפקה של סטודנטים. ב-1964 אחרי הלימודים הצטרפה ללהקת התיאטרון "ליברפול אברימן" שם מונה לבמאי חברה ללימודים, טרי הנדס . ב-1967 עבר הנדס לעבוד עם הלהקה השייקספירית המלכותית (RSC) ופליטווד עברה בעקבותיו. ב-1968 הופיעה בסטרטפורד בתפקיד קסנדרה במחזה "טרוילוס וקרסידה" ובתפקיד רגן במחזה "המלך ליר". ב-1969 שיחקה בתפקיד כפול של ת'איסה ומרינה במחזה "פריקלס" בבימויו של הנדס.

ב-1974 שיחקה פליטווד בתפקיד אימוג'ן בהפקה של ג'ון ברטון למחזה "סימבלין". ובהמשך לוהקה לתפקידים ראשיים רבים. ב-1977 שכנע אותה הבמאי פיטר הול להצטרף אליו ללהקת התיאטרון של התיאטרון הלאומי. שם שיחקה בתפקיד אופליה לצדו של אלברט פיני שגילם את המלט, ובנוסף קבלה מגוון רחב יותר של תפקידים במחזות. בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים הופיעה בשתי להקות התיאטרון, בין השאר בתפקיד בלתי נשכח כרוזלינד במחזה "כטוב בעיניכם". העונה האחרונה בה שיחקה עם הלהקה השייקספירית המלכותית הייתה בשנים 1990/91.

### חיים אישיים
פליטווד מעולם לא התחתנה. בן זוגה בתקופה לפני מותה היה במאי התיאטרון סבסטיאן גרהם-ג'ונס.

היא נפטרה בסולסברי, וילטשייר, אנגליה בגיל 51 מסרטן השד.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* הספד בעיתון The Independent

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בוגרות האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה סקוטיות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון סקוטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1944
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1944
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1995
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1995
מכללת גיס לעסקים

**מכללת גיס לעסקים** (באנגלית: **Gies College of Business**) הוא בית ספר למנהל עסקים באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, המציע תוכניות אקדמאיות בחשבונאות, בניהול ובמימון. בניין בית הספר ממוקם בשמפיין שבאילינוי. בשנת 2015 החל בית הספר להציע קורסים ברשת האינטרנט באמצעות אתר הקורסים קורסרה ונחנכה תוכנית ללימודי תואר שני במנהל עסקים ברשת.

## היסטוריה
ב-9 ביוני 1914 אישר הסנאט של אוניברסיטת אילינוי את בקשתו של סגן נשיא האוניברסיטה, דייוויד קינלי, להקים בית ספר למסחר ומנהל עסקים בתחום האוניברסיטה.
בית הספר הוקם באופן רשמי ב-27 באפריל 1915 בהצבעה של חבר הנאמנים של אוניברסיטת אילינוי. תחת בית הספר נפתחו שלוש מחלקות – כלכלה, מנהל עסקים ותובלה. בשנת 1951 עתרו מספר חברי פקולטה ממחלקת הכלכלה להעביר את המחלקה לבית הספר למדעי החברה והאמנות של האוניברסיטה. העתירה נפסלה והמעבר נעשה רק בשנת 2003. בשנה זו גם שונה שמו ל"מכללה לעסקים". בנובמבר 2017 הוסב שמה לזה הנוכחי בעקבות תרומה בסך של 150 מיליון דולר מאת לארי ובת' גיס.

## קמפוסים
לבית הספר שני קמפוסים. הקמפוס המקורי בשמפיין וקמפוס נוסף בשיקגו.

### שמפיין
ממוזער|אולם דייוויד קינלי, יוני 2003.
עם הקמתו, מוקם בית הספר בבניין המסחר, אשר כיום ידוע כאגף המזרחי של בניין ההנהלה של אוניברסיטת אילינוי ברחבה המרכזית של הקמפוס. בניין זה הוקם ב-1913 בעלות של כ-100,000 דולר. כיום הקמפוס של בית הספר ממוקם בצומת הרחובות גרגורי וסיקסת' (6th) והוא כולל ארבעה בניינים: אולם דייוויד קינלי, אולם ווהלרס, בניין הסקר והבניין החדש ביותר – המתקן להוראת עסקים. מתחם זה ידוע בשם רחבת העסקים (business quad) והוא מצוי בתחום הקמפוס הדרומי של האוניברסיטה.

### שיקגו
הקמפוס בשיקגו ממוקם במרכז העיר, בבניין ה"אילייני סנטר", ברחוב וואקר. בקמפוס זה קיימת תוכנית תואר שני למנהל עסקים למנהלים ותואר שני במיסוי. קמפוס זה שייך לאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ולא לאוניברסיטת אילינוי בשיקגו.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אילינוי: מבנים
קטגוריה:אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין
גיס
אסון המקדש בפאראוור

350px|ממוזער|שמאל|מבנה המקדש בצילום משנת 2008
**אסון המקדש בפאראוור** התרחש ב-10 באפריל 2016 במדינת קראלה שבדרום-מערב הודו, כאשר זיקוק שהוצת על ידי קהל חוגגים במקדש הינדי בעיירה פאראוור פגע במצבור של זיקוקין די-נור וגרם להצתתו, להתפוצצות ולשרפות שגרמו למותם של 111 איש ולפציעתם של למעלה מ-350 איש.

האסון התרחש בשעה 03:33 לפי השעון המקומי במתחם המקדש ההינדי פוטינגל דווי (Puttingal Devi) בעיירה שלחוף מפרץ בנגל. באתר נכחו באותה עת כ-15 אלף חוגגים. במקום החל מופע זיקוקין בשעת חצות לערך. התפוצצות מצבור הזיקוקין הורגשה למרחק של כקילומטר סביב. ההתפוצצות והשריפות שגרמה הביאו לקריסתם של שני מבנים, ועקב כך נפגעו מרבית ההרוגים והפצועים. לפחות 40 פצועים הועברו לבתי חולים כשהם סובלים מכוויות חמורות ומקצתם נפטרו בימים שלאחר האסון. 

הצי ההודי שיגר כלי טיס ואנשי רפואה כדי לסייע בפינוי הנפגעים מאתר המקדש. נזק פיזי נגרם למקדש עצמו ולכ-150 מבנים נוספים בקרבתו.

חקירת המשטרה ושלטונות מדינת קרלה העלתה כי הזיקוקין במתחם המקדש הופעלו ללא רישיון מתאים.

הפעלת זיקוקין די-נור במהלך חגיגות דתיות הינדיות היא שכיחה בדרום הודו. ב-1952 התרחש אסון דומה במדינת קראלה, שבו נספו 68 אנשים. ב-2012 אירעה התפוצצות במפעל זיקוקין במדינת טמיל נאדו. באותו אירוע נספו 40 איש.

## קישורים חיצוניים

* 
* Kollam temple fire: Death toll reaches 111, 40 badly wounded, באתר The Times of India, 12 באפריל 2016
* Imran Qureshi and Ashraf Padanna, Puttingal: India's 'temple of fireworks', באתר חדשות ה-BBC, 11 באפריל 2016

מקדש בפאראוור
קטגוריה:אסיה: התפוצצויות
קטגוריה:אסיה: שרפות
קטגוריה:קרלה
מקדש בפארוור
קטגוריה:שרפות בהודו
קטגוריה:2016 באסיה
אלוש (אתר מקראי)

ממוזער|מפה של נדודי בני ישראל משנת 1641
**אָלוּשׁ** היא אחת מהתחנות, שלפי האמונה,  עצרו בה בני ישראל במסע במדבר לעבר ארץ ישראל. בני ישראל יצאו מדפקה עצרו באלוש, והמשיכו במסעם לרפידים.

שמה מופיע ב. לדעת  חז"ל אלוש היא מדבר סין. בנוסח השומרונים לתורה מופיע השם **אליש** ובתרגום השבעים ותרגום יונתן לתורה מופיע השם **אילוס** (בתרגום ירושלמי מתורגם השם ל"אתר תקיף").

למעט האזכור בספר במדבר שמו של האתר אינו מופיע בתנ"ך.

הגמרא ב טוענת ש"ששי (אחד מבני הענק) בנה אלוש".

## הערות שוליים

קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
קטגוריה:אתרי המקרא
רתמה (אתר מקראי)

ממוזער|מפה של נדודי בני ישראל משנת 1641
**רִתְמָה** הוא אתר מקראי, מתחנות נדודי בני ישראל במדבר. שמו מופיע ב. בני ישראל הגיעו אל ריתמה מחצרות והמשיכו במסעם לרימון פרץ.

## מיקומה

רתמה נמצאת במדבר פארן וזאת על פי ספר במדבר. ב, רשומה רתמה ברשימת תחנות מסעם של בני ישראל  במדבר לאחר חצרות, שם לקתה מרים בצרעת, והעם נאלץ להמתין שבעה ימים עד שנרפאה.

מנשה הראל סבר שריתמה נמצאת כ-20 ק"מ צפונית-מזרחית לג'בל סין בישר, שבאגן ואדי סודר בסיני, שם יש מעין ששמו הערבי "עין רתימה".

## מקור שמה
 200px|ממוזער|שמאל|צמח הרותם במדבר, אשר יש הטוענים כי שם האתר רתמה נגזר משמו.
יש הסוברים כי רתמה קרויה על שם צמח הרותם הגדל במדבר. ממדבר פארן נשלחו המרגלים לתור את הארץ. רש"י קושר את שם המקום עם לשון רמייה, ' "וַיַּחֲנוּ, בְּרִתְמָה". על שום לשון הרע של המרגלים (). שנאמר : "מַה-יִּתֵּן לְךָ וּמַה-יֹּסִיף לָךְ לָשׁוֹן רְמִיָּה. חִצֵּי גִבּוֹר שְׁנוּנִים עִם גַּחֲלֵי רְתָמִים" ()'. כלומר, רתמה אינו שמו של האתר אלא כינוי שניתן למקום כדי לסמל את דברי המרגלים אשר הוציאו את דיבת הארץ. 

רבי מאיר קושר את המקום בזיהוי צמח הרותם לפי הפסוק בבראשית אשר תחתיו ישב ישמעאל כשהגר צופה בו מרחוק כאשר גורשה מבית אברהם, ומכאן שם המקום רתמה.

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
אליפות העולם בכדורסל 1974

**אליפות העולם בכדורסל 1974** היא אליפות העולם השביעית בכדורסל שנערכה על ידי פיב"א. האליפות נערכה בפוארטו ריקו בין התאריכים 3 ביולי ל-14 ביולי 1974 וכללה 14 נבחרות.

 זכתה באליפות בפעם השנייה בתולדותיה בזכות הפרש סלים.

## שיטת המשחקים

הנבחרות חולקו לשלושה בתים בני ארבע קבוצות כל אחד בשלב המוקדם. שתי הראשונות מכל בית העפילו לסיבוב הגמר שנערך בשיטת ליגה בת סיבוב אחד.  ו העפילו לשלב הגמר ישירות.

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

### בית ג'

## שלב הגמר
משחקי שלב הגמר התקיימו בסן חואן.

## הדירוג הסופי

## חמישיית הטורניר
*  אלכסנדר בלוב, סנטר
*  וינקו ילובץ', סנטר
*  ויין ברבנדר, סמול פורוורד
*  אלחנדרו אוגרלס, סמול פורוורד
*  אלכסנדר סלניקוב, סמול פורוורד

## קישורים חיצוניים
* נתונים מאתר פיב"א

1974
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1974
קטגוריה:תחרויות כדורסל בפוארטו ריקו
לנדקווארט

**לנדקווארט** (בגרמנית: **Landquart**) היא עיירה במחוז הנושא את אותו שם בקנטון גראובינדן שבשווייץ. העיירה הוקמה ב-1 בינואר 2012 כמיזוג של שני הכפרים איגיס ומסטרילס. שמה של העיירה לקוח משמה של שכונה באיגיס.

## היסטוריה
איגיס מוזכר לראשונה במקור משנת 840 לערך בשם Ovinae או Aviuns. במקור משנת 1149 הוא מוזכר בשם Auuine, במקור משנת 1225 בשם Huiuns ובמקור משנת 1253 בשם Yges.

מסטרליס מוזכר לראשונה במקור משנת 1318 בשם Ponstrils ובמקור משנת 1345 בשם Bastrils.

## גאוגרפיה ודמוגרפיה
שטחה הכולל של לנדקווארט הוא 18.9 קמ"ר . נכון לשנת 2014 מנתה אוכלוסיית העיירה 8,692 תושבים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גראובינדן: ערים
דו-קרב בשמש

**דו-קרב בשמש** (באנגלית: **Duel in the Sun**) הוא מערבון אמריקאי משנת 1946 בהפקתו של דייוויד או. סלזניק המבוסס על ספר בשם זה מאת ניבן בוש משנת 1944. בסרט מתואר מאבקה חסר הסיכוי של בת תערובת בגזענות, דעות קדומות ברצונה לממש אהבה.

הסרט היה מועמד לפרס אוסקר בשתי קטגוריות:
*פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - ג'ניפר ג'ונס.
*פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר - ליליאן גיש.

## תקציר העלילה
פרל שאבז (ג'ניפר ג'ונס) היא בת תערובת שחומה ויפהפייה לאם אינדיאנית ואב לבן. אביה רצח את אימה ומאהבה לאחר שמצא אותם מתנים אהבה. הוא נידון למוות בתלייה ולפני הוצאתו להורג הוא נפגש עם פרל ומורה לה ללכת לגור אצל משפחת מקנלס שלהם חוות בקר ואם המשפחה, לורה בל (ליליאן גיש) היא קרובת משפחתו.

אבי המשפחה, הסנטור ג'קסון מקנלס (ליונל ברימור) הוא נכה המתנייד על כסא גלגלים, ממורמר על נכותו ומוציא את כעסו על אשתו חלשת האופי, לורה בל. הוא גזען ומקבל בזעם את פרל. לזוג מקנלס יש שני בנים. הגדול הוא ג'סי (ג'וזף קוטן), בעל אופי עדין ומנומס שחזר לחווה לאחר שהוסמך כעורך דין בצפון. הבן הצעיר הוא לוּטון (לוּט) (גרגורי פק)ּ, טיפוס מרדני, חסר עכבות ורודף נשים, ההפך הגמור מאחיו.

פרל נמשכת בתחילה לג'סי, המתנהג אתה בעדינות ומלמד אותה קרוא וכתוב אבל לוט הנמשך אליה מינית, לא מרפה ממנה, מרשים אותה בניסיונו לאילוף סוסים, מלמד אותה רכיבה עד שהיא מתמסרת לו.

חברת הרכבות עומד לסלול מסילה העוברת בשטח של חוות מקנלס. הסנטור מגייס את כל הבוקרים בסביבה ומאיים כי יפתח באש אם יפרצו את גדרות החוות כדי להמשיך את המסילה. בנו ג'סי מצדד בחברת הרכבות הפועלת בשם החוק. לבסוף, כאשר מגיעה למקום יחידת צבא, מחליט הסנטור לעזוב את המקום. את כעסו הוא מוציא על ג'סי ומגרש אותו מהחווה. ג'סי עובר לאוסטין, טקסס שם הוא עוסק במקצועו ומתארס

פרל נשארת עם לוּט ובחגיגה גדולה של הבוקרים הם רוקדים כשכולם מסתכלים בהם. אביו הסנטור קורא לו ואומר שלא עבד בחווה שלושים שנה כדי שהיא תהפוך לשמורה אינדיאנית. לוּט מרגיע אותו ואומר שאין לו כל כוונה לשאת את פרל.

כאשר לוּט מודיעה לפרל כי אין בכוונתו לשאתה, היא בורחת ממנו. היא נפגשת עם הבוקר סם פירס (צ'ארלס ביקפורד), רווק מבוגר. הוא מציע לה נישואים והיא נענית לו.

לוּט נפגש עם סם פירס בבר ואומר לו כי פרל היא שלו ואין לו כל רשות לשאתה. מתפתח דו-קרב אקדחים שבסופו הורג לוּט את סם. לוּט נמלט ומוכרז כעבריין נמלט.

כאשר לורה בל מתה, מגיע ג'סי לחווה, פוגש את פרל ומציע לה לעבור להתגורר באוסטין. לוּט נפגש שם עם ג'סי ומתפתח שם ויכוח שבסופו יורה לוט באחיו ופוצע אותו קשה.

לוּט שולח שליח לפרל ומודיע שהוא מחכה לה במקום מרוחק במדבר. פרל מגיעה למקום חמושה ברובה כדי להרוג אותו. מתפתח דו-קרב שבו נפצעים שניהם. לוט נפצע קשה וקורא לפרל כי הוא אוהב אותה. היא זורקת את הרובה וזוחלת אליו פצועה קשה עד שהיא מגיעה אליו. שניהם נופחים את נשמתם זה בזרועות זו.

## קישורים חיצוניים

* קדימון לסרט "דו-קרב בשמש, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1946
קטגוריה:מערבונים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי גרגורי פק
קטגוריה:דו-קרב
קטגוריה:סרטים המבוססים על רומנים אמריקאים
קטגוריה:סרטי קינג וידור
מוולד א-נבי

**מוולד א-נבי**: (בערבית: **مولد النبي، ميلاد النبي، المولد النبوي** - יום הולדתו של הנביא מוחמד) הוא מחגי האסלאם. החג חל ב-12 בחודש השלישי בלוח המוסלמי - רביע אל-אוול ("חודש האביב הראשון"), ומציין את לידת הנביא מוחמד.

החג הוכרז כחג רשמי בשנת 1588 על ידי האימפריה העות'מאנית. המועד לא נחוג בתקופה העתיקה של האסלאם, ולכן לא כל הקהילות המוסלמיות חוגגות אותו. במקומות בהם מצוין החג נערכות חגיגות, קריאת שירי שבח והלל לאללה ולמוחמד.

יש חכמי דת מוסלמים, בייחוד הוהאבים בהם, שרואים בחגיגות חידוש לא רצוי (בִדְעה) וסטייה מדרך התנהלות הנביא ומלוויו. החג מוכר כחג לאומי ברוב המדינות המוסלמיות, למעט ערב הסעודית וקטר.
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:חגים ומועדים אסלאמיים
בורג' בנימינה

ממוזער|הסביל בכניסה לבורג' בנימינה
**בורג' בנימינה** הוא ח'אן היסטורי הממוקם בחלק הדרום מערבי של המושבה בנימינה.

## היסטוריה
בחפירות הצלה שנערכו במקום ב-2009 נמצאו מעט חרסים שתוארכו לתקופות הביזנטית והעות'מאנית.

בחפירות הצלה נוספות שנערכו ב 2018, נחפרו  מדרום למבנה הקשתות הדרומי, נמצאו וזוהו שני שלבי בנייה שתוארכו לתקופה הביזנטית המאוחרת: לשלב הקדום יוחס בית מרחץ שנחשף בחלקו, ולשלב מאוחר מערך של רצפות ובריכות מטויחות.

בשנת 1900 נקנו אדמות הבורג' על ידי הברון רוטשילד כדי להרחיב את המשקים של החקלאים בזכרון יעקב.

האדמות בסביבה הוקצו ל-27 משפחות ממיסדי זכרון יעקב. באדמות הבורג' גידלו בעיקר תבואה, ולאחר מכן גם ענבי יין, שקדים, והדרים.

בתקופות עיבוד האדמות, האיכרים מזכרון יעקב היו לנים בימות השבוע בחאן הגדול של הבורג' שהיום רואים רק שרידים מעטים ממנו.
בשנות התשעים המקום החל לפעול כגן אירועים, כאשר משפחת גולדשטיין שימרה את החלק הדרומי של החאן.

בשנת 2018 בוצעו במקום עבודות שימור נוספות בחלקו הדרומי ומשמש מתחם אירוח להופעות ואירועים. 

בשנת 2020 מספר קשתות במתחם הצפוני התמוטטו ככל הנראה מרעידת אדמה קלה.

בבורג' פועלת מסעדה בשעות הבוקר, בורג' בוהריים. תפריט המסעדה מתבסס על חומרי גלם מובחרים מייצור מקומי, הקשר לחקלאות המקומית והמנות מייצגות את השלטון שהתחלף במהלך השנים, העות'מאני, האנגלי והעברי.

## ראו גם
*תל בורגה, אתר מתקופת הברונזה ממזרח לבנימינה

## קישורים חיצוניים

* סקר ארכאולוגי לאתר שנערך בחפירת הצלה בשנת 2009, באתר רשות העתיקות
* סקר ארכאולוגי לבורג' בנימינה מחפירות הצלה בשנת 2018, באתר רשות העתיקות.
*לאתר האינטרנט של בורג' בנימינה

## הערות שוליים

קטגוריה:בנימינה: מבנים
קים קוטר

**קים קוטר** (בהולנדית: **Kim Kötter**; נולדה ב-27 ביולי 1982) היא דוגמנית הולנדית, מיס הולנד לשנת 2002.

## ביוגרפיה
קוטר נולדה במחוז אוברייסל בהולנד. היא החלה ללמוד באוניברסיטת טילבורח והפסיקה את לימודיה האקדמיים כשנבחרה למלכת היופי של אוברייסל. לאחר מכן בשנת 2002 זכתה בתחרות הארצית "מיס תבל הולנד" הבוחרת את נציגת הולנד לתחרות העולמית.

בתחרות מיס תבל שנערכה בפוארטו ריקו דורגה במקום ה-11, היא השתתפה באותה שנה בתחרות מיס אירופה וזכתה במקום השלישי.

היא שיחקה תפקיד קטן באופרת סבון הולנדית. במשך מספר שנים היא הייתה כתבת במגזין סגנון חיים. בשנת 2010 היא החלה להנחות תוכנית טלוויזיה בערוץ ההולנדי מקומי RTL 4, והופיעה בערוץ עוד מספר פעמים. בשנת 2011 השתתפה בגרסה ההולנדית של תוכנית המציאות המבצר.

קוטר היא בעלת סוכנות דוגמנות משלה. היא משמשת כבעלים וכמנחה של תחרויות מיס אוברייסל, מיס תבל הולנד ומיס תבל גרמניה.

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר המסקר את תחרויות היופי שנערכו בהולנד

קטגוריה:דוגמניות הולנדיות
קטגוריה:זוכות מיס הולנד
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס אירופה
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 2002
קטגוריה:בעלי תחרויות יופי
קטגוריה:מנחי תחרויות יופי
קטגוריה:הולנדיות שנולדו ב-1982
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1982
מבנה כוורת

ממוזער|איור של מבנה סנדוויץ' (A), כאשר הוא מורכב מליבה של מבנה כוורת (C) בין שתי שכבות פח (B)
**מבנה כוורת** הוא מבנה טבעי או מלאכותי המחולק לתאים בצורת הדומה לתאים בכוורת דבורים המאפשרים יחסי אלסטיות וגזירה גבוהים יחסית לצפיפות החומר. כתוצאה מכך השימוש בחומרים קטן וכן משקל המבנה ומחיר החומרים הדרושים לייצורו. אף על פי שסוג מבנה זה לא מוגבל לצורה גאומטרית אחת, מרבית החומרים משתמשים בתאים בצורת משושה.

הסבר מתמטי לכך הובא בשנת 1999 על ידי תומאס היילס. הוא גילה שעבור משושים, מספר הקירות המשותפים לתאים סמוכים הוא הגדול ביותר, בהשוואה לריבועים או משולשים. כך נוצר מבנה דחוס וחזק יותר, שדורש פחות חומר.

מבני כוורת מלאכותיים לרוב מיוצרים על ידי שילוב מבנה כוורת בין שתי שכבות פח דקות (מה שמכונה סנדוויץ') שמקנה לחומר חוזק במתיחות. סוג מבנה זה שימושי בעיקר במקומות בהם יש משטחים ישרים או קמורים שנדרשים להיות קלים אך בעלי חוזק חומר גבוה. על כן שימוש סוג מבנה זה נפוץ מאוד בתעופה ומבני כוורת מאלומיניום, פיברגלס וחומרים מרוכבים אחרים שולבו במטוסים החל משנות ה-1950. שימוש במבנה זה נפוץ גם באריזות קרטון ובמכשירי ספורט כגון מגלשי סקי וסנובורד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הנדסת חומרים
חשמונה

ממוזער|מפה של נדודי בני ישראל משנת 1641
**חַשְׁמֹנָה**, אתר מקראי, אחת מתחנות נדודי בני ישראל במדבר. אל חשמונה הגיעו בני ישראל ממסעם ממתקה ומשם המשיכו בדרכם למוסרות. לפי המסופר במקרא נמצאת חשמונה במדבר פארן. בתרגום השבעים מופיע: צלמונה.

## זיהוי המקום
יש הסוברים כי חשמונה נמצאת ליד ואדי אל חשים. מנגד יש הסוברים כי חשמונה נמצאת באזור היישוב בני עצמון.

## הערות שוליים

קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים