open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
גלית נגה-בנאי

**גלית נגה-בנאי** (נולדה ב-1966) היא חוקרת אמנות, פרופסור מן המניין בחוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית בירושלים.

## השכלה
נגה-בנאי תואר ראשון בהצטיינות בתולדות האמנות ובהיסטוריה כללית (בהצלחה) מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1991), תואר שני בהצטיינות יתרה בתולדות האמנות עם דגש על אמנות נוצרית קדומה ושל ימי הביניים מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1996) ודוקטורט בתולדות האמנות מהאוניברסיטה העברית בירושלים (2003). עבודת התואר השני שלה עסקה ב"לוחיות דוד מאוצר למבוסה קפריסין". עבודת הדוקטורט שלה עסקה בקופסיות שרידים קדושים מהתקופה הנוצרית הקדומה.

## קריירה אקדמית
נגה-בנאי מרצה בחוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית משנת 1992, וחברת סגל משנת 2008. היא קודמה לדרגת מרצה בכירה ב-2014, לדרגת פרופסור חבר ב-2018, ולדרגת פרופסור מן המניין בשנת 2022.

היא חוקרת אמנות של שלהי העת העתיקה וימי הביניים המוקדמים. תחומי עיסוקה כוללים באמנות עולי רגל, בקשרים שבין אמנות יהודית לנוצרית ובין ירושלים לרומא. נגה-בנאי חוקרת אמנות ניידת ומונומנטלית סביב אגן הים התיכון. היא פרסמה מחקרים הקשורים לאמנות וארכיטקטורה בארץ הקודש, באיטליה ובמערב אירופה.

## פרסומים עיקריים

*Galit Noga-Banai, The Trophies of the Martyrs: An Art Historical Study of Early Christian Silver Reliquaries, Oxford Studies in Byzantium (Oxford: Oxford University Press, 2008).
*Galit Noga-Banai, Sacred Stimulus: Jerusalem in the Visual Christianization of Rome, Oxford Studies in Late Antiquity (New York: Oxford University Press, 2018).
*Galit Noga-Banai, A Medievalist’s Gaze: Christian Visual Rhetoric in German Memorials (1950-2000), German Visual Culture Series (Oxford: Peter Lang, 2022)


## קישורים חיצוניים

* גלית נגה-בנאי, ממסמר למזרק – נתניהו משיח ומרטיר, ערב רב, 4 בפברואר 2021.
* גלית נגה-בנאי, אומנות ימי הביניים: שרידים קדושים, באתר יוטיוב.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: תולדות האמנות
קטגוריה:חוקרי אמנות
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1966
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
וילה בג'ונגל

**וילה בג'ונגל** הוא דימוי המשמש לתיאור מצבה של ישראל במזרח התיכון. את הביטוי טבע אהוד ברק, ולפיו ישראל היא מדינה מפותחת שוחרת שלווה ("וילה") הנמצאת בין מדינות שוחרות מדון השואפות לכלותה ("ג'ונגל"). 

## היסטוריה
את הביטוי השמיע ברק לראשונה בשנת 2006, ולדבריו המציא את הדימוי עוד בהיותו במדים. ברק חזר על דימוי זה בעת שכיהן כשר הביטחון, בהרמת כוסית בבסיס תל נוף: "אנחנו לא חיים במערב אירופה ולא בצפון אמריקה, זו באמת סביבה קשה, זו באמת 'וילה בג'ונגל', ומסביבנו יש גם כוחות עוינים".

דימויו של ברק נקלט בשיח הישראלי, ובין השאר השתמש בו ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שבסיור בגבול ירדן–ישראל אמר: "אנחנו צריכים להגן על הווילה מפני חיות הטרף". החוקרים תמר הרמן ואפרים יער העניקו למחקרם על מקומה של ישראל במזרח התיכון בעיני הציבור הישראלי את הכותרת "וילה בג'ונגל: מקומה של ישראל במזרח התיכון בעיני הציבור הישראלי".

## פרשנות
הפרשן עקיבא אלדר פירש את הביטוי בפיו של ברק: "חיות הג'ונגל מבינות רק כוח. עם פראי אדם לא מנהלים משא ומתן. הדרך היחידה לשרוד בסביבה עוינת היא על ידי הצבת מתרסים, הסתגרות בבית, ולעזאזל השכנים. מצדנו, שיהרגו זה את זה, שיגוועו ברעב. מי במוקדם ומי במאוחר - אנחנו "התפכחנו" מיאסר ערפאת, מאוסלו, מקמפ-דייוויד, ובכלל מהפתרון המדיני."

פרופ' יפעת ביטון פירשה אף היא את הביטוי: "בבקשו להמחיש את ניתוקה של ישראל מהמרחב הגיאו-סוציולוגי שבו היא מצויה, המשיל אותה ברק לווילה. וילה מסמלת כמובן מבנה מתוכנן, רציונלי, בעל הידור אלגנטי, יציר כפיו של האדם. ומהו טבעו של הג'ונגל? הג'ונגל מסמל את הפראי, הבלתי-מתורבת, הטבעי, הנשלט לפי חוקי ההישרדות של הטבע. ... בצירוף 'וילה בג'ונגל' בטא ברק הלך רוח אופייני בציבור הישראלי, המביע סלידה מהיות המדינה חלק מן המרחב הלבנטיני."

פרופ' יוסי יונה התייחס אף הוא למשמעות הביטוי: "ברור שווילה בג'ונגל סופה להיכחד. אם נסתלק מפה סימבולית, בסוף נסתלק מפה גם פיזית כי התשוקה שלנו היא לחיות באירופה או באמריקה."

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטויים פוליטיים ישראליים
קטגוריה:דימויים
הטיית הביתיות

בכלכלה והשקעות, **בעיית הטיית הביתיות** היא מונח המתאר את העובדה שמשקיעים בודדים ומוסדיים ברוב המדינות מחזיקים רק כמות מועטה של השקעות זרות, ונוטים להעדיף בחוזקה מניות ממדינת האם שלהם. הממצא הזה מוגדר כבעיה, כיון שממצאים מחקריים מראים שתיקי השקעות משיגים רווחים משמעותיים על ידי פיזור בשוק המניות העולמי. מוריס אובטפלד וקנת' רוגוף זיהו את הבעיה הזו כאחת משש הבעיות של מקרו-כלכלה בינלאומית.

## סקירת התופעה
הטיית הביתיות בהשקעות בשוק המניות הוא תופעה בתחום הכלכלה ההתנהגותית, ונחקר לראשונה בהקשר אקדמי על ידי קנת' פרנץ' וג'יימס א. פוטרבה (1991) וגם על ידי טסאר ווֶרנר (1995).

קובל ומוסקוביץ' (1999) הראו שהטיית הביתיות אינה מוגבלת לתיקי השקעות בינלאומיים בלבד, אלא שההעדפה להשקיע בקרבת הבית חלה גם על תיקי השקעות של מניות מתוך המדינה עצמה. למעשה, הם הראו שמנהלי השקעות בארצות הברית מראים העדפה חזקה לחברות שברקען ממוקמות באזורם, בפרט חברות קטנות ממונפות בחוזקה, שמייצרות סחורות שאינן נסחרות.

לפי מאמר של סימאן וחסן, קיימת הצדקה מסוימת בתנאים כלכליים מסוימים להטיית הביתיות, והכותבים בונים מודל כלכלי שנועד לספק הסבר רציונלי להתנהגות המשקיעים. מאמר מאוחר יותר של מישרה, המשיך לבחון את קיומה של הטיית הביתיות, וסיכם שעדיין מדובר בבעיה התנהגותית לא פתורה, שאיננה משקפת התנהגות רציונלית. המאמר מעודד ממשלות להפחתת הרגולוציה ועידוד השקעות זרות פנימה והחוצה.

מחקר של סדבורג מוצא על סמך מאגר נתונים עולמי היסטורי, שהטיית ביתיות מסוימת, שכוללת הקצאה של 5% - 50% מתיק ההשקעות למניות מקומיות, שומרת על שרידות התיק. בין היתר בשל קורלציה גבוהה בין תנועת המניות המקומיות עם מטבע הצריכה המקומי, וכן בשל הטבות מס שמדינות רבות מעניקות להשקעה מקומית.

## הערות שוליים

קטגוריה:הטיות קוגניטיביות
קטגוריה:כלכלה התנהגותית
יצחק גרוס

**יצחק גרוס** (י"ט בסיוון ה'תרע"ד, יוני 1914 – כ"א באייר ה'תשמ"ח, מאי 1985) היה איש התיישבות ופוליטיקאי חרדי-ישראלי, ראש המחלקה להתיישבות של פועלי אגודת ישראל, ממייסדי קיבוץ חפץ חיים וראש המועצה האזורית נחל שורק הראשון.

## ביוגרפיה
נולד בהרינגן  שמדינת הסן בקיסרות הגרמנית. אביו יהודה היה סוחר.
בצעירותו עזב את הרינגן ועבר לקרלסרוהה, שם התפרנס ממסחר בעצים והצטרף לתנועת עזרא. בעקבות עליית הנאצים לשלטון ב-1933 עזב עם כמה חברים את גרמניה ועבר לצרפת, שם הצטרפו להכשרה של יהודים חרדים מגרמניה באימבסהיים  שבאלזס. לאחר עשרה חודשים בצרפת הצליח להשיג סרטיפיקט, ועלה לארץ ישראל באביב 1934. הוא הצטרף לגרעין "חפץ חיים" של פועלי אגודת ישראל (פא"י) שישב אז בגדרה ולבסוף התיישב במיקומו הנוכחי לא הרחק משם. שימש מזכיר ומזכיר חוץ של הקבוצה, ובשנת 1937 נשלח מטעמה לכנסייה הגדולה השלישית של אגודת ישראל במרינבד.

לאחר הקמת המדינה פעלו תושבי האזור, שכלל כמה יישובים של פא"י (חפץ חיים, יסודות, בני ראם, מעברת מסמיה וקיבוץ נתיבה) לקבל מעמד של מועצה אזורית נפרדת, ואכן במרץ 1950 הוכרזה מועצה אזורית נחל שורק, וגרוס התמנה על ידי שר הפנים משה שפירא לחבר המועצה, ונבחר על ידי יתר החברים לתפקיד ראש המועצה. ב-1952 נבחר בבחירות הכלליות למועצה

הוא כיהן בתפקיד למשך 35 שנה, עד 1985.

עמד בראש מחלקת ההתיישבות של פא"י, והיה חבר הוועד הפועל של המפלגה. ייצג את פא"י בפורומים ובמות שונים, ויצא בשליחות לארצות הברית ולאירופה. היה חבר מזכירות המועצות האזוריות

נפטר במאי 1985, כ"א באייר ה'תשמ"ח, ונקבר בבית הקברות בקיבוץ חפץ חיים. על שמו נקרא מרכז יום לקשיש "אוהל יצחק" על יד בניין המוצעה האזורית ביד בנימין.

## חיים אישיים
היה נשוי לחנה לבית שנרב, ולהם שמונה ילדים.

## לקריאה נוספת
* שרגא שטיפל, ר' יצחק גרוס ז"ל, שערים, 11 במאי 1988.
* הרב קלמן כהנא, ר' יצחק גרוס ז"ל, שערים, 11 במאי 1988.
* קברו, באתר BillionGraves.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי המועצה האזורית נחל שורק
קטגוריה:פעילי פועלי אגודת ישראל
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:מזכירי קיבוצים
קטגוריה:חפץ חיים: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי תנועת עזרא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
שי חיים

**שי חיים** הוא שחקן כדורסל כיסאות גלגלים וחבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים.

## ביוגרפיה
חיים גדל בהרצליה ובנעוריו היה שחקן כדוריד בקבוצת אליצור יאיר הרצליה.

הוא שירת בפלחה"ן של חטיבת הנח"ל ובשנת 2002 נפגע מירי צלף במהלך פעילות בשכם, בתקרית שבה נהרג חברו ליחידה. הכדור חדר את אפוד המגן שלבש והוא נפצע במצב בינוני עד קשה מפגיעה בבטן. בעקבות הפציעה הוא מרותק לכיסא גלגלים.

במהלך השנים שיחק כדורסל בקבוצות של קסם חדרה, קבוצת איל"ן בנתניה וקבוצת בית הלוחם בחיפה. כחבר נבחרת ישראל השתתף מספר פעמים באליפות אירופה וב, בהם דורגה הנבחרת במקום השישי.

בשנת 2005 נבחר לשחקן המצטיין של הליגה.

חיים נשוי ואב לשלושה ילדים, מתגורר במושב עולש.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדוריד ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:בוגרי תיכון הראשונים (הרצליה)
קטגוריה:עולש (מושב): אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
שרית שלו-עיני

**שרית שלו-עיני** (נולדה ב-1964) היא חוקרת אמנות, פרופסור בחוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית בירושלים.

שלו-עיני חוקרת את השפה החזותית של ימי הביניים בהקשרים היסטוריים, מתעניינת בכתבי יד מצוירים, ביחסי הגומלין בין דימויים לטקסטים, בין יהודים לנוצרים, בין מזרח למערב ובין אמנות להיסטוריה.

## השכלה
לשלו-עיני דוקטורט בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית (2001). עבודת הדוקטורט שלה עסקה במחזור המשולש, ונכתבה בהנחיית פרופסור בצלאל נרקיס.

## פרסומים עיקריים
* Jews among Christians: Hebrew Book Illumination from Lake Constance, Studies in Medieval and Early Renaissance Art History 41 (Turnhout: Brepols, 2010);
* מחברת שותפה,The Monk's Haggadah: A Fifteenth Century Illustrated Passover Haggadah from the Monastery of Tegernsee (Codex Hebrew 200 from the Collections of the Bayerische Staatsbibliothek) (University Park, PA: Penn State University Press, 2015).
## קישורים חיצוניים
* דף הבית של פרופסור שרית שלו-עיני באוניברסיטה העברית בירושלים.
* פרופסור שרית שלו-עיני, מי מפחד מימי הביניים, אמנות בעידן של אמונה, באתר יוטיוב, 11 בדצמבר 2019.
* פרופסור שרית שלו-עיני, על סופרים ואמנים: יחידים ושיתופי פעולה במרחב האשכנזי בשלהי המאה ה־13, באתר יוטיוב,
* שרית שלו-עיני, אמנות יהודית ואמנות נוצרית - יחסי גומלין, **מחניים** 10 (תשנ"ה)

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: תולדות האמנות
קטגוריה:חוקרי אמנות
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1964
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
Grüß Gott

**Grüß Gott** (בגרמנית, מילולית: "ברכת האל". פונטית, "**גריס גוט**") היא ברכה, לעיתים רחוקות ברכת פרידה, באזור דובר גרמנית עילית (oberdeutschen), במיוחד במדינות קתוליות, אך גם בחלק הפרוטסטנטי-אוונגליסטי של וירטמברג ופרנקוניה. הברכה הזו, בכמה גרסאות, היא הנפוצה ביותר בחלקים של דרום גרמניה, אוסטריה ודרום טירול. הביטויים השווייצריים של הכנסייה הרפורמית "גריזי" (grüezi) ו"גריס-אך" (grüess-ech) קשורים ל-גריס גוט.

## צורה ומקור
גריס גוט הוא קיצור של grüß[e] Gott, כלומר, ברכת האל. קיימות גרסאות ניבים: griaß di (אלוהים מברך אותך), griaß eich או griaß, בכינוי ברבים, אלוהים (האלים) מברכים אותך. זהו מודוס אופטטיבי הן מבחינה סמנטית והן מבחינה פורמלית. יש מבנים מקבילים רבים, למשל behüte dich Gott ("אלוהים יגן עליך", ברכת שלום), helfe dir Gott ("אלוהים יעזור לך" - נאמר אחרי התעטשות) או vergelt’s Gott ("אלוהים יגמול לך", ברכת תודה).

המשמעות המקורית של הברכה היא "שאלוהים יפגוש אותך בטובו" או "ה' יברך אותך". תושבי האזור הצפוני דובר הגרמנית מכירים לרוב רק את הצורה בלי dich, כלומר "אותך", ולכן מפרשים את הברכה בצורה שגויה, כבקשה לברך את אלוהים - ברך את אלוהים - ולכן מגיבים לפעמים בהערות סרקסטיות, למשל "כשאראה אותו"; "אני מקווה שלא כל כך מהר"; "לא, אני לא אעשה את זה".

לודוויג זהטנר (Zehetner) סבר שהביטוי הושאל מאירית, שכן בה יש ברכות בעלות תוכן דומה וסדר מילים זה. באירלנד ובאזור דובר הגרמנית הדרומית, באזור המיסיון לשעבר של הנזירים האירים, נכללת הברכה גריס גוט. הנס אולריך שמיד (Schmid) ובלשנים אחרים הראו כי הברכה משמשת גם בשפות אחרות וכי העדויות הכתובות הראשונות ששרדו עבור גריס גוט עלו רק מאות רבות לאחר קיום המיסיונריות האירית בבוואריה.

## סימן מסחרי
גרסת הדיאלקט griass di הוגנה על ידי חברה גרמנית כסימן מסחרי עבור קבוצות מוצרים מסוימות ב-2011. בגרמניה נעשה ניסיון להגן על המילה, ניסיון שנכשל, אך ב-2011 זכה הביטוי להגנה במשרד הקניין הרוחני של האיחוד האירופי (EUIPO) כסימן מסחרי של האיחוד האירופי. עם זאת, ערך זה נמחק לבקשת צד שלישי.

## קבלה
עבור היהודים בדרום גרמניה עלתה השאלה אם הברכה, הנדושה לעיתים, "גריס גוט" היא הפרה של הציווי "לא תישא את שם ה' אלוהיך לשווא". אולם הברכה דומה לברכות שבהן ברכו בועז המקראי וקוצריו זה את זה בשדה. במגילת רות בועז אמר זאת לקוצרים - וְהִנֵּה בֹעַז בָּא מִבֵּית לֶחֶם וַיֹּאמֶר לַקּוֹצְרִים יְהוָה עִמָּכֶם וַיֹּאמְרוּ לוֹ יְבָרֶכְךָ יְהוָה (ב', ד') - כך שברכת "גריס גוט" תואמת את ההלכה היהודית.

האמנית אורסולה ביילר עיצבה בשנת 2008 על האוטובאן ליד קופשטיין, באחו, שלט שחור עם כיתוב אדום-לבן-אדום GRÜSS GÖTTIN בגובה 2.5 מ' ובאורך 5 עד 6 מ', גלוי לנהגים הנוסעים מגרמניה לאוסטריה. הייתה מחלוקת על אישורו והוא הוסר לזמן קצר, אך לימים הורחב על ידי אלמוני ל-"GRÜSS GOTT IN TYROL" (ברכת האל בטירול).

יוהנה אדוריין (Adorján) דנה בשאלה המצפונית כיצד מתמודדים אתאיסטים עם ביטוי זה.

## ספרות

* *[[:de:Deutsches_Wörterbuch|Deutsches Wörterbuch]] von Jacob und Wilhelm Grimm,* Band 9, Sp. 1013, unter Bedeutung *grüszen B5c*. Online.
* *[[:de:Badisches_Wörterbuch|Badisches Wörterbuch]],* Band II, S. 489.
* *[[:de:Schwäbisches_Wörterbuch|Schwäbisches Wörterbuch]],* Band II, Sp. 887/888.


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמנית
קטגוריה:ברכות ואיחולים
רינה טלגם

**רינה טלגם** (נולדה ב-2 בדצמבר 1957) חוקרת אמנות, פרופסור חבר ומחזיקת הקתדרה על שם אליס ואדווארד וייננט לחקר תולדות האמנות באוניברסיטה העברית בירושלים.

## השכלה
טלגם היא בעלת תואר ראשון בהצטיינות בארכאולוגיה ובתולדות האמנות מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1983), תואר שני בהצטיינות (1988) מהתוכנית המשולבת בארכאולוגיה ובתולדות האמנות באוניברסיטה העברית בירושלים, ודוקטורט באותם תחומים (1996), שנכתב בהנחיות פרופסור עליזה כהן-מושלין ופרופסור יורם צפריר. בשנת 2000 היא השלימה לימודי בתר-דוטקורט באוניברסיטת אוקספור ובמוזיאון אשמולן.

## קריירה אקדמית
בשנת 1996 הצטרפה טלגם לסגל הבכיר של האוניברסיטה העברית. בשנת 2004 קודמה לדרגת מרצה בכיר, ובשנת 2012 לדרגת פרופסור חבר. טלגם הייתה עמיתת מחקר באוניברסיטת פנסילבניה והוזמנה ללמד כפרופסור אורחת באוניברסיטת ייל ובאוניברסיטת הגרגוריאנה ברומא.

## מחקר
מחקריה של טלגם עוסקים באמנות המזרח התיכון למן התקופה ההלניסטית (שלהי המאה הרביעית לפסה"נ) ועד סופה של התקופה האומיית (אמצע המאה השמינית לספירה). עבודותיה מתחקות אחר יחסי הגומלין בין הקבוצות האתניות והדתיות אשר פעלו במרחב זה והן בוחנות את השימוש באמנות ככלי להבניית זהות חברתית, תרבותית ודתית. מחקרים רבים פרי עטה עניינם פסיפסי הרצפה אשר עטרו בתי אמידים, ארמונות, בתי כנסת, כנסיות ומנזרים בישראל ובירדן. תחום מחקר נוסף שלה היא האמנות האומיית ומקורותיה הסאסאנים, ביזנטים, קופטים וערבים טרום מוסלמיים. מחקרים אחרים שלה עוסקים בתיאורים מילוליים של יצירות אמנות (אקפרסייס) מהם ניתן ללמוד על דרכי ההתבוננות בהיצגים חזותיים בשלהי העת העתיקה.

## פעילות ציבורית
* מאז 2012 טלגם היא חברה בוועדת הרכש של מוזיאון ישראל.
* בשנים 2011-2013 הייתה טלגם חברה בוועדה הלאומית של ישראל לאונסק"ו.
* מאז 2018 טלגם היא נציגת האוניברסיטה העברית בדירקטוריון של מוזיאון ישראל. היא חברה גם חברה בדירקטוריון של הוצאת מאגנס וחברה במועצת הספרים של יד בן-צבי.

## פרסים
* 1987 - פרס חירשמן לארכאולוגיה
* 2013 - פרס מילקין על הצטיינות מתמשכת בהוראה,
* 2016 - פרס נרקיס לחקר האמנות היהודית
* 2018 - פרס הרקטור על הצטיינות במחקר, בהוראה ובתרומה לקהילת האוניברסיטה.
* ספרה של טלגם "פסיפסים של אמונה; רצפות של יהודים, פגאנים, נוצרים, שומרונים ומוסלמים בארץ הקודש" זיכה אותה בפרס פולונסקי לחדשנות ויצירתיות במדעי הרוח לשנת 2016.

## קישורים חיצוניים
* קורות חיים של פרופסור רינה טלגם

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: תולדות האמנות
קטגוריה:חוקרי אמנות
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1957
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1957
צ'ארלס מרטינה

**צ'ארלס אנדרה מרטינה** (באנגלית: **Charles Andre Martinet**; נולד ב-17 בספטמבר 1955) הוא שחקן אמריקאי, אשר נודע במיוחד כמדבב של מריו, הכוכב הראשי בזיכיון מריו של נינטנדו. מרטינה דיבב בעבר גם דמויות נוספות בסדרה כמו לואיג'י, ואריו וואלואיג'י, בייבי מריו, בייבי לואיג'י ובייבי ואריו. מריטנה דיבב את הדמיות של חברת נינטנדו בין השנים 1995 עד 2022 ולאחר שפרש מדיבוב הדמויות של נינטנדו ב-2022 הוא משמש באופן רשמי כשגריר המותג של הסדרה. 

בנוסף לכך ב-2011 דיבב מרטינה את הדרקון Paarthurnax במשחק הווידאו The Elder Scrolls V: Skyrim, וב-2022 דיבב את הדמות מג'נטה בדרגון בול סופר: סופר הירו.

מרטינה דובר צרפתית וספרדית באופן שוטף משום שבצעירותו הוא התגורר בצרפת ובספרד. מרטינה גר כיום בהולנד יחד עם בת זוגו.

## קישורים חיצוניים

* 
* ראיון קצר עם צ'ארלס מרטינה ביוטיוב מ-17 בינואר 2017

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא צרפתי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1955
סטיב הארוול

**סטיבן סקוט הארוול** (באנגלית: **Steven Scott Harwell**; ) היה מוזיקאי אמריקאי, שנודע בעיקר כסולן של להקת הרוק Smash Mouth מאז הקמתה ב-1994 ועד פרישתו ב-2021. יחד עם הלהקה, הוא נודע בעיקר בזכות השיר "All Star".

## קריירה
הארוול התחיל כראפר בקבוצת FOS (Freedom of Speech) הוא עזב את הקבוצה בהשפעת פאבליק אנמי לאחר ששמע את האלבום *[[The Chronic]]* של Dr. Dre מ-1992 והבין שהז'אנר משתנה.

גרג קאמפ הקים את Smash Mouth בשנת 1994 עם הארוול, קווין קולמן ופול דה ליסל. הם זכו לראשונה להצלחה עם השיר "Walkin' on the Sun" משנת 1997.

הארוול השתתף בעונה השישית של תוכנית הריאליטי VH1 "The Surreal Life" בשנת 2006. הוא הופיע בתוכניות טלוויזיה ורדיו אחרות, כמו גם שותף במוזיקה של הסרט "מיליונר מי שגומר ראשון".

במהלך קונצרט של Smash Mouth באורבנה, אילינוי, ב-27 באוגוסט 2016, הארוול התמוטט על הבמה ונלקח באמבולנס לבית חולים. הלהקה השלימה את ההופעה בלעדיו, דה ליסל שר במקומו.

במהלך מגפת הקורונה, באוגוסט 2020, הלהקה עלתה לנגן ב"עצרת האופנועים של סטורגיס" בדרום דקוטה, כשהארוול הכריז "עכשיו כולנו כאן ביחד הלילה. ואנחנו שוב בני אדם. לעזאזל עם חרא הקורונה הזה".

באוקטובר 2021, הלהקה הופיעה בפסטיבל בירה ויין ב-Bethel Woods Center for the Arts בניו יורק, שם צולם שיכור ומאיים על אנשים מהקהל וביצע מה שנראה כמו הצדעה נאצית. לאחר מכן הוא הודיע על פרישה עקב בעיות בריאות מתמשכות.

## חיים אישיים, מחלה ומוות
להארוול היה בן בשם פרסלי, שמת בגיל שישה חודשים ביולי 2001 מלוקמיה לימפוציטית חריפה והיווה השראה לשם הקרן למניעת מחלות שהקים הארוול.

במשך רוב חייו, הארוול נאבק באלכוהוליזם. בשנת 2013, הוא אובחן עם קרדיומיופתיה ואנצפלופתיה ע"ש ורניקה, מחלה נוירולוגית המשפיעה על תפקודים כמו דיבור וזיכרון. הוא אושפז ב-2017 בגלל הקרדיומיופתיה שלו, מה שהוביל לביטול הופעה.

הארוול מת בביתו בבויסי, איידהו, ב-4 בספטמבר 2023, יום אחד לאחר שהמנהל שלו, רוברט הייז, הודיע שהוא נמצא בהוספיס בשל אי ספיקת כבד. הוא היה בן 56 במותו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי קליפורניה
קטגוריה:זמרי רוק אמריקאים
קטגוריה:חברי להקות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2023
Waiting for Tomorrow

"**Witing for Tomorrow**" הוא סינגל של הדי ג'יי ההולנדי, מרטין גריקס והדי ג'יי האמריקאי, פירס פולטון , בשיתוף פעולה עם הזמר האמריקאי, מייק שינודה. השיר ב-19 באוקטובר 2018 בהוצאת חברות התקיליטים סטמפד רקורדס, אפיק אמסטרדם וסוני הולנד. השיר מופיע כסינגל החמישי של המיני-אלבום השלישי של גריקס, *Bylaw*.

נכון לספטמבר 2023 הושמע השיר למעלה מ-50 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-20 מיליון פעמים ביוטיוב.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מרטין גריקס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מרטין גריקס
קטגוריה:שירי מוזיקת דאנס אלקטרונית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק
יוהאן לונד

**יוהאן לונד** (בגרמנית: **Johann Lund**; בלטינית: **Johannes Lundius**; 11 בספטמבר 1638, פלנסבורג – 13 בספטמבר 1686, טנן ) היה כומר לותרני והבראיסט. נודע בעיקר בשל עבודתו שפורסמה לאחר מותו, על עבודת בית המקדש היהודי בירושלים.

ספרו החשוב ביותר הוא "Die Alten Jüdischen Heiligthümer, Gottesdienste und Gewohnheiten" (בתרגום חופשי: המקדשים היהודיים העתיקים, פולחנים ומנהגים) המתאר את עבודת הכהנים ומהלך הטקסים בבתי המקדש וכולל איורים ותחריטים.

## כתביו בגרמנית

* Thomas Lund (Hrsg.): *Oeffentlicher Gottesdienst der alten Hebräer.* Schleswig 1695
* Thomas Lund (Hrsg.): *Levitischer Hohepriester und Priester.* Schleswig 1695
* Thomas Lund (Hrsg.): *Ausführliche Beschreibung der Hütte des Stifts, wie auch des ersten und andern Tempels zu Jerusalem.* Schleswig 1696
* Heinrich Muhlius (Hrsg.): *Die alten jüdischen Heiligthümer, Gottesdienste und Gewohnheiten ...* Hamburg 1704 (עותק מקוון)
* Johann Christoph Wolf  (Hrsg.): *Die Alten Jüdischen Heiligthümer, Gottesdienste und Gewohnheiten ...* Hamburg 1738 (עותק מקוון)
* J. le Long (Übersetzer): *Heiligdommen, godsdiensten, en gewoontens der oude Jooden ...* Amsterdam [1726] (עותק מקוון)


## לקריאה נוספת

* Ralf Busch : *Johan Lund, seine „Alten jüdischen Heiligtümer“ und die Vorstellung vom salomonischen Tempel.* In: Jewish Art, Volume 19/20 (1993/1994) S. 62–67. 



## קישורים חיצוניים

* לונדיוס, יוהאנס, ערכו בתוך הביוגרפיה הגרמנית הכללית, באתר ויקיטקסט בגרמנית 

קטגוריה:נפטרים ב-1686
קטגוריה:ילידי 1638
קטגוריה:תאולוגים נוצרים
קטגוריה:לותרנים
קטגוריה:הבראיסטים
האספה המחוקקת של גואה

**האספה המחוקקת של גואה** היא בית המחוקקים מדינתי של גואה. האספה מורכבת מ-40 חברים, והיא מופקדת על התקציב, האספה מעניקה כספים לתוכניות חברתיות, פיתוח חקלאי, פיתוח תשתיות ועוד היא גם אחראית להצעת מיסים ולגביית מיסים.

## היסטוריה
לאחר סיפוח גואה מפורטוגל ב-1961, גואה הושמה תחת ממשל צבאי בראשות לוטננט גנרל קונהירמאן פאלאט קנדת' כסגן-מושל. ב-8 ביוני 1962, השלטון הצבאי הוחלף בממשל אזרחי כאשר לוטננט-נגיד מינה מועצה מייעצת לא רשמית בת 29 חברים. המועצה הראשונה התכנסה ב-24 בספטמבר 1962.

האספה התכנסה לראשונה ב-9 בינואר 1964, כאספה המחוקקת של טריטוריית האיחוד גואה, דאמאן ודיו. בית הנבחרים כלל 30 חברים, 28 מגואה ושנים מדאמאן ומדיו. גואה מציינת את 9 בינואר כ"יום המחוקק" מדי שנה.

ב-1987 הפכה גואה למדינה בהודו ודאמאן ודיו הופרדו ממנה והופסק ייצוגם באספה. מספר המושבים באספה הוגדל ל-40.

בניית בניין האספה המחוקקת החלה ב-22 בינואר 1994, והסתיימה ב-5 במרץ 2000.

האספה בוחרת את נציגה היחיד של גואה ברג'יה סבהה.

## הערות שוליים

קטגוריה:גואה
גואה
הדרה בר מור

**הדרה בר-מור** (נולדה ב-30 בנובמבר 1951) היא פרופסור חבר למשפטים במכללה האקדמית נתניה ומומחית לדיני עבודה, דיני תאגידים ודיני עמותות. החל משנת 2021 מכהנת כדקאנית בית הספר למשפטים.

## ביוגרפיה
בר-מור היא בעלת תואר ראשון, תואר שני ותואר שלישי במשפטים מאוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1988 הקימה את הקורס דיני עבודה באוניברסיטה הפתוחה, ובשנים 1991–1996 הייתה חברת סגל בכיר באוניברסיטת תל אביב. בשנים אלה הרצתה בקורסים דיני תאגידים, דיני עבודה ודיני מלכ"רים.

בר מור נמנית עם קבוצת האקדמאים אשר הצטרפו לפרופסור צבי ארד לשם ייסוד המכללה האקדמית נתניה. בשנים 1995–2007 שימשה כמרצה בכירה בתחום דיני תאגידים ודיני עבודה. בשנת 2007 מונתה לפרופסור חבר. בשנים 1995–2015 שימשה כסגנית דקאן בית הספר למשפטים, ובשנת 2016 מונתה לראשת התכנית לתואר שני במשפטים במכללה. בשנת 2021 מונתה לדקאנית הפקולטה למשפטים במכללה.

תחומי התמחותה המרכזיים הם דיני תאגידים, דיני עבודה וביטחון סוציאלי ומלכ"רים.

## מפרסומיה
* **דיני עבודה בישראל: לקט פסקי דין נספח לספר הקורס,** בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1988.
* **דיני מלכ"רים – המצב המשפטי,** בהוצאת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 1999.
* **דיני תאגידים - התאגיד והאישיות המשפטית**, בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2007.
* **דיני תאגידים - הון החברה**, בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2007.
* **דיני תאגידים - המשטר בחברה והממשל התאגידי**, בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2007.
* **דיני תאגידים - חובות דיווח וגילוי, תרופות וסעדים בחברה**, בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2007.
* **דיני תאגידים למנהלים - קובץ חקיקה** (עם רונן מנשה), בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה.


* Hadara Bar-Mor, Corporations and Partnerships in Israel (monograph), in *IEL International Encyclopedia of Laws*, published by Kluwer 2014 (100 p.)
* R. Ben-Israel and **H. Bar-Mor**, Israeli Labour Law and Industrial Relations (monograph), in *International Encyclopedia for Labour Law and Industrial Relations*, Kluwer, 4th Ed. (2002) 220pp.
* Hadara Bar-Mor *The International Guide to Nonprofit Law* (ed. By Prof. L. Salamon, Wiley New-York 1997) The chapter on Israel, 15 pp
* Hadara Bar-Mor *Felman’s Corportae Law* (4th 1994) Carta Ltd. Press 1200 pp. (in Hebrew) (submitted for Senior Lecturer degree)


## קישורים חיצוניים
* פרופ׳ הדרה בר מור, דף מרצה באתר האקדמית נתניה
* פרופ׳ הדרה בר מור, באתר משרד עורכי הדין יאיר דוד

* המכללה האקדמית נתניה ערכה טקסי בוגרים, באתר נתניהנט, 29 יוני 2022
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:משפטנים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:סגל המכללה האקדמית נתניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1951
זלמנוביץ

**זלמנוביץ**' או **זלמנוביץ** הוא שם משפחה יהודי מזרח אירופאי ומשמעו "בנו של זלמן".

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
נאג'ברן

הכפר **נאג'ברן** (בהונגרית: **Nagyberény**) שוכן במחוז שומוג', בנפת שיופוק.
שמאל|ממוזער|300x300 פיקסלים| נאג'ברן

## מיקום
ממוזער|396x396 פיקסלים| הכנסייה הקתולית
[ימין|ממוזער|417x417 פיקסלים| פסל של [יוחנן הקדוש מנפומוק]]

הכפר ממוקם כ-17 קילומטרים דרומית מזרחית לשיופוק. ניתן להגיע אליו על ידי פנייה מזרחה מכביש 65 אחרי שום, על כביש 6402, או ברכבת על קו הרכבת קאפושוואר-שיופוק. יש גם שירות אוטובוס סדיר משיופוק לנאג'ברן. הרכבת אליה פועלת לעיתים רחוקות ולאט, והישרדות הקו מוטלת בספק. התחנה המשותפת עם הכפר שום מוזנחת, יש צורך לשפץ את משטחי העץ שלה.

## היסטוריה
ימין|ממוזער|372x372 פיקסלים| נאג'ברן, צילום אוויר של הפנסיון
שם היישוב מופיע לראשונה במקורות הכתובים הידועים במכתב האישור שהוציא לאסלו הראשון, מלך הונגריה לבישוף של וספרם. לאחר תבוסתו של קופאן אישטוואן הקדוש, המלך אישטוואן הראשון, מלך הונגריה יישב שבטי ברן לוחמים, שקשורים קרבת דם לבוסנים, כדי להגן על גבולות רכושו, ולפי זה, היישוב היה קיים כבר ב-998.

במהלך הבנייה בתקופה האחרונה נמצאו ממצאים עתיקים אף יותר, הכלים והשלדים מעידים על נוכחות בתקופת האווארים ובתקופה הרומית המאוחרות. בחלקו הדרום מזרחי של הכפר נמצאו שרידי שתי טירות עפר, על מה שמכונה "הגבעה היהודית" וגבעת קרק, האחרונה שייכת לאחוזתה הענפה של מלכת שגשד. בנאג'ברן כבר נבנתה כנסייה לכבוד גאורגיוס הקדוש בשנת 1232, שם בשנת 1400 האפיפיור בוניפקיוס התשיעי העניק זכות יריד של מאה ימים למשך שלוש שנים. לאחר פלישת המונגולים לאירופה הגיעו מתיישבים בעלי ניסיון מתקדם בגידול גפנים.

בתקופת הכיבוש הטורקי, היישוב השתייך לסנג'קים של שימונטורניה, ובכפר הוצב משמר טורקי. בפנקס האוצר הטורקי של 1571–1572 היה רשום עם 32 בתים חייבים במס, אך מאוחר יותר פחתה אוכלוסייתו.

בשנים השלוות הראשונות של המאה העשרים גדל היישוב ללא הרף, במלחמת העולם הראשונה עלתה האוכלוסייה על 1,600 איש. 185 אנשי הכפר השתתפו בלחימה, 37 מהם נהרגו.

### ייצור יין
יינות ברן הגיעו גם לאזורים מרוחקים. בסוף המאה ה-13 היו המיסים על היין בברן מקור הכנסה חשוב לאוצר המלך. בשנת 1404 העניק ליישוב המלך זיגיסמונד רשות לקיים שוק שבועי, שבאותה תקופה כבר קיבל אופי של עיר שוק.

## ילידי המקום
* **[[מריה גרדוש]]** (במקור **מרישקה גרינפלד,** 1885 – 1973) הייתה סופרת, עיתונאית יהודייה-הונגרייה, ממנהיגות תנועת הנשים הסוציאליסטית.

## אתרים בעלי עניין
* יש אנדרטה לגיבורי מלחמת העולם הראשונה-השנייה ליד הכנסייה הקתולית.
* לכפר יש פנסיון משלו עם מים תרמיים. המים בעלי הערך משמשים גם במרחצאות התרמיים בשיופוק.
* בסמוך למרכז הכפר, מאז קיץ 2010 פועלת בריכת דגים מלאכותית בשטח של 1.5 דונם באמצעות דילול מי הנחל.
* בכפר יש כמה כרמים ויינות מצוינים. מראש ההרים ניתן לראות את כל הדרך עד לאגן המזרחי של אגם בלטון.
* מעבר לגבול הדרום מזרחי של הכפר, למרגלות הגבעה היהודית שמכונה כך, ישנו מטווח ירי ספורט מודרני.
* האזור עשיר מאוד בציד קטן וגדול יותר. ביערות ניתן למצוא צבאים, חזירי בר ויעלים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
השכן שלי אדולף

**השכן שלי אדולף** (באנגלית: **My Neighbor Adolf**) הוא סרט קולנוע מסוגת דרמה קומית, קופרודוקציה ישראלית, גרמנית וקולומביאנית משנת 2022 בכתיבה ובימוי של לאון פרודובסקי, עם דייוויד היימן ואודו קייר  בתפקידים הראשיים.

העלילה מתרחשת בקולומביה בשנת 1960 כאשר ניצול שואה חושד בשכנו הגרמני שהוא בעצם אדולף היטלר.

לאון פרודובסקי זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה והיה מועמד לפרס במסגרת "Piazza Grande" בפסטיבל לוקרנו.

הסרט צולם בקולומביה, בתי שני השכנים נבנו במיוחד להפקת הסרט.

## תקציר העלילה
מארק פולסקי (דייוויד היימן) הוא ניצול שואה שכל משפחתו הושמדה. הוא גר לבד בסביבה כפרית בקולומביה. השנה היא 1960 ובעיתונים מתפרסמות כתבות על חטיפת אדולף אייכמן בארגנטינה והעברתו למשפט בישראל. פולסקי מרבה להתבונן בתמונת בני משפחתו שצולמה ב-1934 מהם רק הוא שרד.

פולסקי הוא אדם בודד שמשתדל להתרחק מהסביבה. עם אנשים זרים כולל הדוור הוא משוחח דרך אשנב צר בדלת הכניסה. יום אחד מגיעה אליו אישה בשם גב' קלטרברונר (אוליביה שילהבי) (מרמז על שם של פושע נאצי ידוע - ארנסט קלטנברונר) ומתעניינת בפרטים על בניין סמוך בשביל לקוח שלה. פולסקי מתייחס אליה בכעס ובעוינות.

לבית הסמוך נכנס גרמני מזוקן בשם הרמן הרצוג (אודו קייר) וכבר מההתחלה מתחיל פולסקי לריב אתו בגלל כלבו וולפי שחדר לחצרו והשאיר שם את צואתו. פולסקי היה שחמטאי מעולה ובתחרות שחמט ארצית בברלין ב-1934 עבר לידו אדולף היטלר ומאז הוא זוכר את העיניים הכחולות שלו ולא שוכח את המבט המאיים שלו.

מסתבר שחלק מהשטח של פולסקי שייך חוקית להרצוג ופולסקי נאלץ לוותר עליו וגם על שיח הוורדים שהוא מטפח. באחד הריבים נשמטים המשקפים מפניו של הרצוג ופולסקי מביט בו ובטוח שהוא היטלר. הוא קונה ספרים על היטלר ובהם מיין קאמפף ורואה שפרטים רבים מתאימים בין הרצוג להיטלר - הגובה, הינזרות מאלכוהול, התקפי זעם וציורים הדומים מאוד לציורי היטלר.

הוא פונה לשגרירות ישראל בעיר הסמוכה ונפגש עם קצינת המודיעין (כנרת פלד) המתייחסת אליו בזלזול. בינתיים מתפתחים קשרים בין פולסקי והרצוג בעיקר סביב משחקי שחמט. פולסקי חודר לבית הרצוג כדי למצוא עדויות, נתקל בכלבו וולפי והורג אותו.

באחד הוויכוחים הם נאבקים ופולסקי מכה בגרמני עבור כל אחד מבני משפחתו שנרצח ומגלה לו שרצח את וולפי. הרצוג נשבע שאין לו קשר להיטלר וכי את הציורים הוא מצייר לבקשת קלטרברונר שמוכרת אותם לאוהדים נאצים. פולסקי חייב לברר סופית אם הרצוג צודק וזאת דרך בדיקת אשכיו שכפי שידוע בשיר המפורסם להיטלר יש רק אשך אחד. הרצוג מסכים להפשיל את מכנסיו ופולסקי רואה שלהרצוג יש שני אשכים ולכן אינו יכול להיות היטלר...

כעת קצינת השגרירות לוקחת את העניינים ברצינות ואנשיה מתקינים מצלמות ומכשירי האזנה בביתו. פולסקי מזהיר את הרצוג וזה מחליט לעזוב והם נפרדים בחיבוק. כעת פולסקי שוב לבד.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לשכן שלי אדולף, באתר יוטיוב
*מאחורי הקלעים של השכן שלי אדולף, באתר יוטיוב
*השכן שלי אדולף, באתר אידיבי
* 

קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים בגרמנית
קטגוריה:סרטים על ניצולי השואה
דימיטרי שוורדנדזה

**דימיטרי שוורדנדזה** (בגאורגית: **დიმიტრი შევარდნაძე**; 1 בדצמבר 1885–1937) היה צייר גאורגי, אספן אמנות, שנרצח במהלך הטיהורים הגדולים של סטלין.

## חַיִים
שוורדנדזה נולד בבַּחְוִוי , כפר קטן במחוז גוריה שבמערב גאורגיה, אז חלק מהאימפריה הרוסית. הוא התחנך באקדמיות לאמנות של סנקט פטרבורג ומינכן. עם שובו לגאורגיה בשנת 1916, הוא הקים והנהיג את אגודת האמנים הגאורגים. הוא עזר גם בהקמת הגלריה הלאומית לאמנויות יפות (1920) ואת האקדמיה הלאומית לאמנויות של טביליסי  (1922). הוא עיצב בכמה הצגות אופרה ותיאטרון וסרטים, וכן עיצב לוגו רשמי של האוניברסיטה הממלכתית של טביליסי.

### מֶרֶד
ב-1937 התכוון המנהיג הקומוניסטי של גאורגיה הסובייטית, לברנטי בריה, להרוס כנסייה מימי הביניים בטביליסי, אך נתקל בהתנגדות עיקשת של קבוצת אינטלקטואלים גאורגים בראשות דימיטרי שוורדנדזה. בריה השיב לבקשותיהם, שבוודאי יספיק לשמר דגם מוקטן של הכנסייה כדי שאנשים יוכלו לראות אותה במוזיאון, ואז אמר לשווארדנדזה באופן פרטי שאם יוותר על מאמציו להציל את הכנסייה הוא ימונה למנהל המוזיאון העתידי. האמן סירב ולבסוף נכלא והוצא להורג. עם זאת הכנסייה נשתמרה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים גאורגים
קטגוריה:ילידי 1885
קטגוריה:גאורגים שנפטרו ב-1937
הקסמה

[שמאל|ממוזער|250px|"[הסירנה (ווטרהאוס)|הסירנה", ציור מאת ג'ון ויליאם ווטרהאוס]]
**הקסמה** (באנגלית: **Enchantment**) הוא מונח בספרות הפנטזיה שמשמעותו היא השפעה ואף שליטה על אדם אחר באמצעות קסם כגון אמירת לחש מפורש או באמצעות קסם אישי על-טבעי (למשל: יופי שמיימי או קול ערב במיוחד). דמויות של נשים רבות, חלקן טובות וחלקן מכשפות או מפלצות, אופיינו ביכולת הקסמה. כך לדוגמה הסירנות מהמיתולוגיה היוונית הקסימו ימאים בקולן הערב וגרמו למותם. בלגנדריום של טולקין העלפית הנאווה והאדירה גלדריאל הייתה בעלת יופי כה רב, שבכוחה היה להקסים אנשים ולגרום להם לאהוב ולהעריץ אותה. במשחק התפקידים "מבוכים ודרקונים" קיים לחש בשם "הקסמה" המאפשר למכשף לשלוט ביצור דמוי-אדם למשך פרק זמן מסוים, התלוי בדרגתו של מטיל הלחש. ישנם גזעים ומפלצות שלהם יכולת הקסמה טבעית, רובם מבוססים על מיתולוגיות או יצירות פנטזיה.

קטגוריה:פנטזיה
קטגוריה:מבוכים ודרקונים
בלי מסכות

**בלי מסכות** היא סדרת ספין אוף קצרה בת 4 פרקים של סדרת הנוער "זיגי". בכל פרק יש יום אחד בחייהם של אמיתי הרמן, שיר זוארץ, שירה לוי ושירלי לוי. הסדרה עלתה בשנת 2022, כמה ימים לפני עליית העונה השלישית של הסדרה המקורית.

## תקציר הסדרה
הסדרה מספרת על כוכבי זיגי שמצלמים יום אחד בחייהם.
## שחקנים ועלילת הפרקים שלהם
***[[אמיתי הרמן]]** – משחק בסדרת המקור את דורי/זיגי. הפרק שלו הוא הפרק השלישי, שם הוא מספר שהוא עבר לתל אביב עם שני חברים שלו, אחרי זה פגש שני ילדים גם עם ויטיליגו ושאל אותם על הסדרה, ואחרי זה הלך לביקור להוריו.
***[[שיר זוארץ]]** – משחקת בסדרת המקור את תמוז. הפרק שלה הוא הפרק האחרון (הרביעי), שם היא מספרת שהיא הלכה לשיעור פיתוח קול, אחרי זה הלכה לאימון טניס, אחרי זה הלכה לאולפן הקלטות, ואז לבית שלה חזרה.
***[[שירלי לוי]]** – משחקת בסדרת המקור את מיקי. הפרק שלה הוא פרק הבכורה (הראשון) שם היא מספרת שהיא הלכה לכתבה ברשת 13, לאחר מכן הלכה לשיעור משחק, ואחרי זה בערב במסעדה עם חברי קאסט הסדרה המקורית.
***[[שירה לוי]]** – משחקת בסדרת המקור את נטע. השתתפה בפרק השני, שם סיפרה כי הלכה לאימון כושר, לאחר מכן לראות את פרק הבכורה של העונה השלישית של סדרת המקור עם סבא שלה, ולאחר מכן ללכת למשחק כדורגל של אח שלה.

## סקירת הסדרה

## פרקים
### עונה 1
הסדרה שודרה בין הימים 23 בפברואר עד 8 במרץ 2022. הסדרה נגמרה בעונתה הראשונה.

קטגוריה:סדרות נעורים ישראליות
קטגוריה:TeenNick: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קרופורד האוול טוי

**קרופורד האוול טוי** (באנגלית: **Crawford Howell Toy**; 23 במרץ 1836 – 12 במאי 1919) היה חוקר עברית אמריקאי ומרצה לספרות מקראית. מעורכי האנציקלופדיה היהודית.

טוי נולד בנורפוק שבווירג'יניה. סיים את לימודיו באוניברסיטת וירג'יניה ב-1856 ואחר כך למד באוניברסיטת ברלין בין השנים 1866–1868. הוא שימש תחילה פרופסור לעברית בסמינר התאולוגי הבפטיסטי (בגרינוויל שבדרום קרוליינה ומאוחר יותר בלואיוויל שבקנטקי) ובשנת 1880 התמנה כפרופסור לעברית ולשפות מזרחיות באוניברסיטת הרווארד.

## כתביו באנגלית

* *[https://archive.org/details/historyreligion02toygoog The History of the Religion of Israel: An Old Testament Primer].* Boston: American Unitarian Association, 1882.
* *[https://books.google.com/books?id=zK_NAAAAMAAJ& Quotations in the New Testament]*. Charles Scribner's Sons, 1884.
* *[https://books.google.com/books?id=xmgaAAAAYAAJ& Judaism and Christianity: A Sketch of the Progress of Thought from Old Testament to New Testament].* Boston: Little, Brown, 1891.
* *Esther as Babylonian Goddess.* Boston: Houghton Mifflin, 1898.
* *[https://books.google.com/books?id=33Z6EL5eIBkC&s A Critical and Exegetical Commentary on the Book of Proverbs].* New York: Scribner's, 1899.
* *[https://archive.org/details/bookprophetezek01toygoog The Book of the Prophet Ezekiel].* New York: Dodd, 1899.
* *[https://books.google.com/books?id=y7FAAAAAYAAJ& Introduction to the History of Religions].* Boston: Ginn, 1913.


## קישורים חיצוניים
* 
* טוי, קרופורד האוול, ערכו ב, באתר ויקיטקסט באנגלית 
* 

קטגוריה:נורפוק: אישים
קטגוריה:אמריקאים ילידי וירג'יניה
קטגוריה:בלשנים ולשונאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וירג'יניה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:עורכי האנציקלופדיה היהודית
קטגוריה:הבראיסטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1836
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1919
מטרוח

מחוז **מטרוח** (בערבית: **محافظة مطروح**) הוא מחוז במצרים הממוקם בחלק הצפון-מערבי של המדינה וגובל בלוב. בירת המחוז היא מרסא מטרוח.
ממוזער|300x300 פיקסלים| מחוז מטרוח
## יישובים
המחוז מחולק למספר יישובים עם אוכלוסייה של כ-538,546 תושבים נכון לינואר 2023.

## סקירה כללית
מחוז מטרוח נמצא במדבר המערבי של מצרים (מערבית לנילוס), כולל נווה המדבר של סיווה שנודע במקדש שלו לאמון בעת העתיקה. במרכז המחוז נמצא שקע קטארה, היורד לגובה של 133 מטר מתחת לפני הים.

בירת המחוז, מרסא מטרוח נודעה בתקופה התלמיית ובתקופה הביזנטית בשם פראיתוניון (Παραιτόνιον), ובתקופה הרומית בשם פראתוניום (Paraetonium). העיר הייתה הקצה המערבי של מצרים התלמיית. העיר העתיקה אפיס , כ-18 ק"מ ממערב לפראטוניום, סימנה את גבול נום, ומעבר חלפאיא (בסַלוּם) סימן את הגבול עם מרמריקה (האזור המזרחי של קירנאיקה).

מחוז מטרוח מכיל אתרים היסטוריים רבים הקשורים למלחמת העולם השנייה. בעיר אל-עלמיין, שבה התנהלו שתי מערכות קרב גדולות, בתי קברות של חיילים שנפלו מכוחות מדינות הציר ומכוחות בעלות הברית. על פי הערכות, כ-16 מיליון מוקשים,שהושתלו על ידי האירופים במהלך מלחמות העולם וכונו "גני השטן", עדיין מעכבים את הפיתוח של רוב המחוז, ומוסרים באופן תמידי.

## אוכלוסייה
בשנת 2015, על פי הערכות אוכלוסייה, רוב התושבים במחוז התגוררו באזורים עירוניים, עם שיעור עיור של 70.6%. מתוך 447,846 תושבים המתגוררים במחוז, 316,005 חיו באזורים עירוניים, לעומת 131,841 החיו אזורים כפריים.

אוכלוסיית המחוז תוארה כשמרנית מבחינה דתית.

## אזור תעשייה
על פי הרשות הממשלתית המצרית להשקעות ואזורים חופשיים (GAFI), בשיתוף עם משרד ההשקעות (MOI), אזורי התעשייה הבאים נמצאים במחוז זה:
* אזור התעשייה 26 קילו הנמצא דרום-מזרחית לכביש מטרוח
## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מצרים: מחוזות
גאורג בודנשץ

[ממוזער|ספרו של בודנשץ, מהדורת [1748, בתצוגה ב ]]
**יוהאן כריסטוף גאורג בודנשץ** (בגרמנית: **Johann Christoph Georg Bodenschatz**; 25 במאי 1717 – 4 באוקטובר 1797) היה תאולוג פרוטסטנטי גרמני שהקדיש את חייו להיסטוריה של עם ישראל ולתיאורי חיי היהודים וטקסיהם כפי שהם משתקפים במקרא.

מלבד דגמים של תיבת נח ושל המשכן במדבר שיצר בודנשץ, יצירתו החשובה היא "Kirchliche Verfassung der heutigen Juden" (בתרגום חופשי: החוקים הכנסייתיים של היהודים בזמננו) כוללת תיאורים מילוליים ומאוירים של הטקס היהודי כפי שנהג בפועל במרכז גרמניה במחצית הראשונה של המאה ה-18. התחריטים בספרו, מקוריים ברובם וחלקם שימשו מאוחר יותר גם את מדפיסי ה-Jewish Encyclopedia.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1797
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1717
קטגוריה:תאולוגים נוצרים
קטגוריה:פרוטסטנטים
מיכאיל אבילוב

**מיכאיל אבילוב** (ברוסית: **Михаи́л Ави́лов**) (6 בספטמבר 1882 – 14 באפריל 1954) היה אמן באימפריה הרוסית וצייר סובייטי ומחנך לאמנות בלנינגרד. פרופסור ממכון רפין לאמנויות, זוכה פרס סטלין, אמן העם של הפדרציה הרוסית, נחשב לאחד הנציגים המבריקים של האמנות הסובייטית, שמילא תפקיד חשוב בהקמת בית הספר לציור בלנינגרד. הוא ידוע בעיקר בזכות ציורי הקרב שלו.

## ביוגרפיה
מיכאיל איבנוביץ' אבילוב נולד ב-6 בספטמבר 1882 בסנט פטרסבורג. בשנים 1893-1903 למד בבית הספר לציור של החברה האימפריאלית לעידוד האמנויות, ולאחר מכן בסטודיו הפרטי של האמן, ליאון דמיטרייב-קבקזסקי. בשנים 1904–1910 למד אבילוב באקדמיה הקיסרית לאמנויות כתלמידם של פרנץ רובאו וניקולאי סמוקיש. משנת 1908 החל להשתתף בתערוכות אמנות.
ממוזער|279x279 פיקסלים|סטלין סוקר מסדר צבאי, 1938. בול
מיכאיל אבילוב לחם במלחמת העולם הראשונה. לאחר מהפכת אוקטובר של 1917, אבילוב לימד בבית הספר לציור ולעידוד האמנויות בפטרוגרד, ולאחר מכן במכללה לאמנות תעשייתית ובאקדמיה לאמנויות. ב-1932 הוא היה ממייסדי איגוד האמנים הסובייטיים של לנינגרד.

בשנת 1943, אבילוב זכה בפרס סטלין על ציור הקרב שלו "דו-קרב פרסבט עם צ'לוביי בשדה קוליקובו". כמו כן הוענק לו מסדר הדגל האדום של העבודה. בשנת 1953 זכה אבילוב בתואר הכבוד של אמן העם של הפדרציה הרוסית. הוא היה חבר באקדמיה לאמנויות של ברית המועצות.

מיכאיל אבילוב נפטר ב-14 באפריל 1954, בשנת השבעים ושתיים לחייו. הוא נקבר בבית הקברות ניקולסקויה בשטח של אלכסנדר נבסקי לברה בלנינגרד. ציוריו נמצאים במוזיאון הרוסי, בגלריית טרטיאקוב, ובמוזיאונים לאמנות ובאוספים פרטיים ברוסיה, אוקראינה, יפן, סין, צרפת, אנגליה ומדינות נוספות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:גרפיקאים
קטגוריה:ציירים ריאליסטים
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1882
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1954
קוראים לי ונדטה

**קוראים לי ונדטה** (באיטלקית: **Il mio nome è vendetta**) הוא סרט גנגסטרים איטלקי משנת 2022, שהופק על ידי Colorado Film שבבעלות Rainbow S.p.A. הסרט עוקב אחר איש מאפיה בכיר לשעבר המנסה לחזור למוטב, אולם נרדף בידי עברו.

איג'יניו סטראפי, אחד ממפיקי הסרט ומנכ"ל Rainbow S.p.A, שיתף שבשנת 2024 תחל העבודה על הפקת המשכון לסרט זה.

## עלילה
סנטו רומיאו (אלסנדרו גסמן) הוא מתנקש בכיר במאפיה האיטלקית, אשר החליט לחזור למוטב. הוא מקים משפחה, ומגדל בת בשם סופיה (ג'ינוורה פרנצ'סקוני), שאינה מודעת לעברו. אולם כאשר סופיה מעלה צילום אקראי שלו לרשתות החברתיות, אויביו מהעבר מוצאים אותו. דון אנג'לו לו ביאנקו (רמו ג'ירון), מנהיג משפחת פשע חזקה שרומיאו רצח את אחד מבניו, שולח מתנקשים חסרי רחמים שרוצחים את אשתו וגיסו של רומיאו. כעת רומיאו נאלץ לשוב לשורשיו מתוך מטרה כפולה לנקום את אובדנו ולשמור על חייה של סופיה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים איטלקיים
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי מאפיה
קטגוריה:סרטים באיטלקית
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
שבע נשים ותעלומה

**שבע נשים ותעלומה** (באיטלקית: **7 donne e un mistero**) הוא סרט בלשי איטלקי משנת 2021. הסרט הוא רימייק איטלקי, לסרט הצרפתי 8 נשים, משנת 2002, שבעצמו מבוסס על מחזה באותו השם מאת רוברט תומאס.

הסרט מספר את סיפורן של שבע נשים שנלכדות בתוך אחוזה מבודדת בעיצומה של סופת שלגים. אב המשפחה נרצח, וכולן חשודות.

## עלילה
שבע נשים נלכדות יחד באחוזה מבודדת בעיצומה של סופת שלגים. למרבה הזוועה, מתגלה שאב הבית נרצח באכזריות. הנשים מוכרחות לגלות מי מביניהן היא הרוצחת, אולם המשימה הופכת לבלתי אפשרי כאשר בהדרגה מתברר שכל אחת מהנשים מסתירה לפחות סוד אחד, אם לא יותר.

שבע הנשים הן: מרגריטה (מרגריטה ביי), אשתו של אבי המשפחה, סוזנה (דיאנה דל בופלו), בתו הבכורה, קתרינה (בנדטה פורקרולי) בתו הצעירה, חמותו אוגוסטינה (סברינה אימפציאטורה), גיסתו רקלה (אורנלה ואוני), ורוניקה (מיקלה רמאצוטי), חברת ילדותו הוותיקה שהופיעה לפתע, ומריה המשרתת (לואיזה רניירי).

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סרטים איטלקיים
קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטי בלשים
קטגוריה:סרטים באיטלקית
אבי בן-שמחון

**אבי בן-שמחון** (נולד ב-1972) הוא ספורטאי פאראלימפי.

## ביוגרפיה
בן-שמחון גדל בכרמיאל. הוא קטוע רגל.

בשנות התשעים התחיל לשחק כדורסל כיסאות גלגלים במסגרת בית הלוחם בחיפה והוא נחשב קלע מצטיין. בהמשך שיחק תקופה בספרד והיה חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים. השתתף במשחקי גביע המדינה ובאליפות אירופה.

בשנת 2000 הוא הוזמן על ידי המאמן אליעזר קלינה להצטרף לנבחרת ישראל בכדורעף נכים. יחד עם הנבחרת הלאומית השתתף ב. הנבחרת התחרתה בכדורעף בעמידה ולא העפילה מעבר לרבע הגמר.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני כדורעף פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורעף נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:שחקני כדורעף במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בספרד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
שמואל שור (ספורטאי)

**שמואל (שמוליק) שור** הוא שחקן טניס שולחן פאראלימפי ישראלי.

שור משחק טניס שולחן מגיל צעיר והוא חבר בית הלוחם בתל אביב.

השתתף במספר רב של טורנירים עולמיים וזכה ביותר מ-30 מדליות, עיקרן במסגרת טורניר זוגות, לרבות מדליית זהב באליפות גרמניה הפתוחה לשנת 2006 ומדליית זהב באליפות ספרד הפתוחה לשנת 2014. בשנת 2008 היה בדירוג השיא שלו במקום השישי בעולם בדרגת נכות 7.

שלוש פעמים השתתף באליפות העולם בטניס שולחן: בשנת 2006 זכה עם זאב גליקמן במדליית ארד, בשנת 2009 התחרה שוב יחד עם גליקמן ובשנת 2014 התחרה יחד עם דני בוברוב.

השתתף ב: בתחרויות היחידים לא התקדם משלב הבתים ובתחרות הזוגות התחרה עם זאב גליקמן והם הפסידו בתחרות על מדליית הארד.

## קישורים חיצוניים

* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* שמואל שור, באתר איגוד טניס שולחן העולמי

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני טניס שולחן פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
Christmas (אלבום של שר)

***Christmas***, המכונה גם ***Cher Christmas***, הוא אלבום האולפן העשרים-ושבעה של הזמרת האמריקאית שר. הוא אמור לצאת לאור ב-20 באוקטובר 2023 בהוצאת חברת התקליטים האחים וורנר. זה האלבום הראשון שלה עם חומרים מקוריים מזה עשר שנים, מאז  (2013), כמו גם אלבום החג הראשון שלה.

## רקע
ביולי 2023, שר רמזה לראשונה על תוכניות להוציא את אלבום חג המולד והודיעה שהיא כבר עובדת על חומרים עבורו. בטוויטר היא שיתפה שהיא מעולם לא רצתה לעשות אלבום חגיגי אך הוא יצא "טוב כמו כל תקליט" שהיא עשתה. בריאיון ל-*Good Morning Britain* בספטמבר, שר הביעה את גאוותה אודות האלבום, ואמרה שזה "לא אלבום חג המולד של אמא שלך" אלא אלבום של *Cher Christmas*. ב-7 בספטמבר חשפה שר את עטיפת האלבום, בליווי כיתוב ששואל את הקוראים אם הם רוצים לחלוק איתה את חג המולד הקרוב. העטיפה כוללת צילום פשוט של הזמרת מוקפת בקישוטי חג המולד. היא נראית לבושה בחולצה לבנה ובג'ינס בצבע כחול משופשף.

הפרויקט כולל הופעות אורח של דארלין לאב, מייקל בובלה, טייגה, סינדי לאופר וסטיבי וונדר. שר שיתפה את ההתרגשות שלה מהעובדה שיש בו "מיליוני אנשים שותפים" ושהיא מעולם לא הוציאה אלבום עם דואטים. לדבריה, ההחלטה לצרף אמנים אורחים הייתה "ברגע האחרון".

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

* 'Christmas' באתר פינקניוז

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי חג המולד מ-2023
קטגוריה:אלבומי שר
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
יחסי בנגלדש – דרום אפריקה

**יחסי בנגלדש–דרום אפריקה** הם היחסים הבילטרליים בין **[[בנגלדש]]** ל**[[דרום אפריקה]]**. לבנגלדש יש נציבות עליונה בפרטוריה. הנציבות העליונה של דרום אפריקה בקולומבו אמונה על היחסים עם בנגלדש. שתי המדינות חברות בחבר העמים הבריטי.

## היסטוריה
בנגלדש אסרה על אזרחיה מלהגיע לדרום אפריקה כל זמן שהאפרטהייד חל בה, וקיימה קשרים עימה רק לאחר ביטולו כשנלסון מנדלה נבחר לנשיאות. בהשבעתו, נכח שר החוץ הבנגלדשי. ב־10 בספטמבר 1994 מיסדו המדינות את הקשרים ביניהן. ב־27 בפברואר 1995 פתחה בנגלדש נציבות עליונה בפרטוריה. נכון ל-2015, דרום אפריקה, קניה, סודאן ומאוריציוס הן המדינות היחידות באפריקה שמדרום לסהרה שעימן דרום אפריקה מקיימת יחסים דיפלומטיים.

ב־2015, דרום אפריקה, קניה, מאוריציוס וסודאן, היו המדינות היחידות מדרום לסהרה שהיו בהן נציגויות דיפלומטיות בנגלדשיות.

## תחומים
### הגירה
300 אלף בנגלים חיים בדרום אפריקה, רובם מבקשי מקלט. רבים מהם הקימו חנויות בדרום אפריקה.

### מסחר
ב־2014 הייצוא מדרום אפריקה לבנגלדש נאמד ב־852 מיליון ראנד דרום-אפריקאי. הייצוא של בנגלדש לדרום אפריקה נאמד ב־745 מיליון ראנד דרום-אפריקאי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
מיכאל אליצור

**מיכאל אליצור** (26 באפריל 1921 – 27 בדצמבר 2003) היה דיפלומט ישראלי שכיהן כשגריר ישראל באוסטרליה ואוסטריה.

## ביוגרפיה
אליצור נולד בלייפציג שבגרמניה ב-1921. כאשר עלתה המפלגה הנאצית לשלטון ב-1933 עלה אליצור לארץ ישראל המנדטורית, והחל ללמוד בגימנסיה הרצליה.

לאחר סיום לימודיו ב-1939 יצא להכשרה בקיבוץ אלונים, וב-1942 הצטרף לקיבוץ חמדיה. שירת במשטרת היישובים העבריים.

ב-1946 הצטרף אליצור לבית ספר לדיפלומטיים שהקימה המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, ולאחר סיום לימודיו יצא ללונדון כשליח "פאטווא", אגודה ציונית להעלאת בעלי מקצוע, עד 1949.

ב-1949 מונה למזכיר שני בצירות ישראל בלונדון, תפקיד בו החזיק עד ל-1952.

שירת במספר משרות במשרד החוץ מ-1952 ועד 1958, כיועץ בנציגות ישראל באו"ם (1958–1961) ובשגרירות ישראל ביאנגון (1961–1963).

ב-1963 ו-1964 למד במחזור הראשון של המכללה לביטחון לאומי.

ב-1974 מונה לשגריר ישראל באוסטרליה ושגריר לא-תושב בפיג'י, טונגה ופפואה גינאה החדשה, תפקיד בו החזיק עד ל-1979.

ב-1983 מונה לשגריר ישראל באוסטריה ולסבא"א. בעקבות מינוי קורט ולדהיים לנשיא אוסטריה ב-1986 החזירה ישראל אותו מווינה ולא מינתה שגריר אחר עד ל-1990.

חלה ומת במהלך ביקור באוסטרליה בדצמבר 2003.

## לקריאה נוספת
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:שגרירי ישראל באוסטריה
קטגוריה:שגרירי ישראל באוסטרליה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:חמדיה: אישים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
סבסטיאן פרנסיני

**סבסטיאן פרנסיני** (בספרדית: **Sebastián Francini**; נולד ב-8 בספטמבר 1989) הוא שחקן ארגנטינאי.

פרנסיני מוכר בזכות השתתפותו בטלנובלה של כריס מורנה: "קטנטנות".

## ביוגרפיה
פרנסיני נולד בעיירה מרלו בפרובינציית בואנוס איירס. 

הוא זכה לפרסום ששיחק בסדרה "קטנטנות", שבתחילה גילם את דמותו של נאצ'ו ומהעונה החמישית עד העונה השביעית גילם דמות את דמותו של סבסטיאן; הוא זכה על תפקידו בפרס הטלוויזיה הארגנטינאי "Premios Martín Fierro", בנוסף הוא גם שיחק בסרט המבוסס על הסדרה; במסגרת תפקידו בסדרה גם הגיעה לביקור בישראל.

ב-2007 שיחק בטלנובלה "רומאו ויוליה".

הוא לקח חלק במספר הפקות לתיאטרון וביניהן "הנסיך הקטן".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ארגנטינאים
קטגוריה:שחקנים ילדים ארגנטינאים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1989
קטגוריה:שחקני טלוויזיה ארגנטינאים