open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
בלדווין השלישי, רוזן אנו

**בלדווין השלישי, רוזן אֵנוֹ** (1088–1120) היה רוזן אנו משנת 1098 ועד מותו.

## ביוגרפיה
בלדווין היה בנם של בלדווין השני, רוזן אנו ואידה מלובן. הוא ירש את השלטון ברוזנות אנו בשנת 1102. בלדווין התחתן עם יולנד מחלרה בגיל צעיר. הוא היה מאורס לאדלייד ממוריין, אחייניתה של הרוזנת קלמנס מפלנדריה, אולם ביטל את הקשר. האירוסין המבוטלים גרמו לשערורייה, והרוזנת קלמנס הביאה את הנושא בפני אחיה האפיפיור קליקסטוס השני. האפיפיור הכריז כי הנישואים חוקיים ואינם ניתנים לפירוק.

בלדווין מת בגיל צעיר בערך בהיותו בן 33 בשנת 1120, ונקבר במונס, בלגיה. בנו הבכור, בלדווין הרביעי, ירש אותו. בנו הצעיר ז'ראר ירש את המחוזות דודווארד ודייל, שהיו ברשות אמו. הרוזנת יולנד החזיקה באנו כנדוניה לזמן מה וכעוצרת לבנה.

## משפחתו
הוא היה נשוי ליולנדה, בתו של ז'ראר הראשון, רוזן חלרה. ילדיהם היו:
* בלדווין הרביעי, רוזן אנו, התחתן עם אליס מנמור
* ז'ראר מאנו, אב קדמון של רוזנות דייל
* גרטרוד/אידה מאנו, נישאה לפני 9 באוגוסט 1138 לרוז'ר השלישי מטוסני מקונשה ופלאמסטד
* ריכילדיס מאנו, התחתנה עם תיירי ד'אבסנה, ולאחריו התחתנה עם אוורארד השני רדולף, קסטלאן מטורנאי

לאחר מותו של בלדווין, הרוזנת יולנד התחתנה בסביבות 1120 עם גודפרי השני, אדון ריבמון ובושן, אדון ואלנסיין ובנו של אנסלם מריבמון.  ליולנד וגודפרי השני היו שני ילדים:
* גודפרי השלישי, אדון ואלנסיין
* ברתה מוואלנסיין, שנישאה לאוטו השני, רוזן דוראס ולאחריו התחתנה עם גי דה סן-אובר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נפטרים ב-1120
קטגוריה:ילידי 1088
רומאנו שמיד

**רומאנו כריסטיאן שְׁמִיד** (בגרמנית: **Romano Christian Schmid**; נולד ב-27 בינואר 2000 בגראץ שבאוסטריה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת ורדר ברמן מהבונדסליגה ובנבחרת אוסטריה.

## קריירת מועדונים
שמיד שיחק כנער בשטורם גראץ, ובעונת 2016/17 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבכירה של המועדון, שגם הייתה הופעת הליגה היחידה שלו באותה עונה. את עונת 2017/18 פתח שמיד בשטורם גראץ, והבקיע שער אחד בשתי הופעות, אך לקראת תום חלון ההעברות עבר שמיד לפ.צ. ליפרינג, שהיא קבוצת המילואים של רד בול זלצבורג. בעונת הבכורה שלו במועדון, ששיחק אז בליגת המשנה האוסטרית, הבקיע שמיד שמונה שערי ליגה. באותה עונה, 2017/18, ערך הופעה אחת בקבוצת האם, רד בול זלצבורג, מהבונדסליגה האוסטרית. את עונת 2018/19 פתח שמיד בליפרינג, אך בינואר 2019 חתם בורדר ברמן מהבונדסליגה.

בפברואר 2019, זמן קצר לאחר חתימתו בורדר ברמן, נשלח שמיד להשאלה בוולפסברגר מהבונדסליגה האוסטרית, והפך לשחקן הרכב קבוע, וסייע לקבוצה לסיים במקום השלישי בעונת 2018/19. בקיץ 2019 חזר לורדר ברמן, אך מיד הושאל לוולפסברגר לעונה נוספת, ובעונת 2019/20 המשיך שמיד ביכולתו הטובה, וסייע לקבוצתו לסיים במקום הרביעי בליגה.

עונת 2020/21 הייתה העונה הראשונה ששמיד שיחק בורדר ברמן ולא היה מושאל. בעונה זו ערך שמיד 22 הופעות ליגה, אך נשר עם הקבוצה לבונדסליגה השנייה, לאחר שהקבוצה צברה נקודה אחת בלבד בעשרת מחזורי הליגה האחרונים. בעונת 2021/22 שמיד ערך 33 הופעות והבקיע שלושה שערי ליגה, וסייע לורדר ברמן לחזור לבונדסליגה לאחר עונה אחת בלבד. בעונות 2022/23 ו-2023/24 שמיד המשיך לתפוס מקום של קבע בהרכב ורדר ברמן, וסייע לה לסיים במרכז הטבלה.

## קריירה בינלאומית
שמיד שיחק בכל הנבחרות הצעירות של אוסטריה. את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטריה הבוגרת, ערך שמיד בהפסד 0–2 לצרפת במסגרת ליגת האומות של אופ"א בספטמבר 2022. שמיד זומן לסגל האוסטרי ליורו 2024, ואת שער הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת הבקיע בטורניר זה, בניצחון 2–3 על הולנד, שהקנה לאוסטריה את המקום הראשון בשלב הבתים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים אוסטרים
קטגוריה:קשרי כדורגל אוסטרים
קטגוריה:כדורגלני שטורם גראץ
קטגוריה:כדורגלני רד בול זלצבורג
קטגוריה:כדורגלני ליפרינג
קטגוריה:כדורגלני וולפסברג
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוסטריה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
וסילי וולסקי

**וסילי טימופייביץ' וולסקי** (ברוסית: **Василий Тимофе́евич Во́льский**; 10 במרץ 1897 – 22 בפברואר 1946) היה גנרל של כוחות הטנקים הסובייטיים.

## ביוגרפיה
וולנסקי נולד ב-10 במרץ 1897 במחוז טולה, ובשנת 1916 התגייס לצבא האימפריה הרוסית, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. לאחר מהפכת אוקטובר הוא הצטרף לצבא האדום, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה. לאחר מכן הוא מילא תפקידי פיקוד ומטה שונים בשורות הצבא האדום, ובשנת 1938 מונה לנספח הצבאי בשגרירות ברית המועצות באיטליה.

בין השנים 1939–1941 עמד וולסקי בראש האקדמיה למיכון ולמוטוריזציה של ברית המועצות. לאחר מכן מונה לפקד על הקורפוס הממוכן ה-4, אותו הוביל בקרב סטלינגרד בסוף 1942. בתחילה היו לוולסקי חששות לגבי מבצע אורנוס המתוכנן, והרחיק לכת עד לכתיבת מכתב אישי ליוסיף סטלין "כקומוניסט טוב" המזהיר אותו כי ההתקפה תיכשל. לאחר פגישה עם סטלין, חזר בו וולסקי ממכתבו והקורפוס סייע בכיתור והשמדת הצבא הרומני בפיקודו של גבלה.

במהלך 1943 פיקד וולסקי על קורפוס הטנקים של המשמר ה-3; בשנת 1944, הועלה לדרגת קולונל גנרל, הוא מונה למפקד ארמיית הטנקים של המשמר החמישית, במקום פאבל רוטמיסטרוב.

וולסקי, שסבל משחפת, אושפז במרץ 1945. הוא נפטר ב-22 בפברואר 1946 במוסקבה. נקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מעוטרי עיטור סובורוב
קטגוריה:שריונאים סובייטים
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב סטלינגרד
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1897
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1945
פילוטימו

**פילוטימו** עם "F" בתחילת המילה (ביוונית: **φιλότιμο**; בכתיב לטיני: **Philotimo**) הוא שם עצם יווני בעל התרגום המילולי של "אהבת אדם", "כבוד לאדם", "חברות אנושית", "מתן עזרה" ועוד ועוד סגולות רבות. מילה זו פילוטימו קשה לתרגם, וככל הנראה אין מילה מקבילה בשפות המערביות העיקריות, מכיוון שהיא מתארת מערך מורכב של מידות טובות.

## שימושים עתיקים

המילה משמשת בכתבים מוקדמים עתיקים, לפעמים במובן רע; המדינה של אפלטון משתמשת במילה philotimon ( ביוונית) באופן אירוני: "חובב כבוד". סופרים אחרים משתמשים ב־philotimeomai (φιλοτιμέομαι) במובן של "מפנק", אך גם "בזבזני" או "לתת בשפע". עם זאת, שימושים מאוחרים יותר מפתחים את המילה במובנים האציליים יותר שלה. בתחילת העידן הנוצרי, המילה הייתה חיובית בהחלט בהשלכותיה והשימוש בה בברית החדשה כנראה חיזק את השימוש בה בתרבות היוונית המודרנית.

המילה philotimon נמצאת בשימוש נרחב בספרות התקופה ההלניסטית.

## שימושים בברית החדשה
המילה מופיעה שלוש פעמים בטקסט של איגרות פאולוס שכתב השליח פאולוס (שהוא "שאול התרסי") פאולוס היה דובר יוונית שוטפת וכתיבתו מראה שהיה משכיל ומתמצא היטב בספרות ההלנית. מכתביו נכתבו במקור ביוונית ולכן בחירת המילה הייתה מכוונת ובחירה מתוחכמת של אדם משכיל.

# באיגרת אל הרומאים הוא הופך את המושג לפילוטימו שלו, להטיף את החדשות הטובות של הבשורות לאנשים שלא שמעו אותן.
# באיגרת השנייה אל הקורינתים הוא משתמש במילה כדי לתאר את "עמלו" במובן של מפעל חייו ומאמצי חייו.
# באיגרת הראשונה אל התסלוניקים הוא משתמש במילה כדי לתאר את סוג השאיפה שצריכה להיות למאמינים לנהל את חייהם עם פילוטימו: חיים מעל לכל לשון הרע, המוערכים היטב על ידי קהילתם בשל טוב לבם.

זוהי מילה שקשה לתרגם לכמעט כל שפה ובוודאי לעברית והיא מתורגמת בצורה שונה בהתאם לתרגומי התנ"ך. חלופות תקפות כוללות; שאפתנות, השתדלות ברצינות, שאפו, קנאות, התאמצות בשקיקה, להשתוקק חזק מאוד. בכל מקרה פאולוס משדר רצון לעשות דבר טוב ובחירת המילה שלו נותנת דגש נוסף למרדף המכובד הזה.

## שימושים מודרניים
פילוטימו משמש עד היום. בצורתו הפשוטה ביותר, פירוש המונח הוא כיבוד מצפוני של אחריותו וחובותיו של האדם, לא לאפשר לרמוס או לפגוע בכבודו של אחר, ולכבד את גאוותו של האדם.

## לקריאה נוספת
* גירי (יפנית)
## קישורים חיצוניים
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מידות טובות
קטגוריה:ביטויים ביוונית
קטגוריה:יוון: תרבות
אור המאיר

**אור המאיר** הוא ספר חסידות שאוסף את דברי תורתו של רבי זאב וולף מזיטומיר ומסודר על סדר פרשת השבוע ומועדי ישראל.

## תוכן הספר
את הספר כתב תלמידו רבי אליעזר מז'יטומיר והוא הספיק להדפיסו עוד בחיי רבו. הספר קיבל את הסכמת רבי לוי יצחק מברדיצ'ב, מקורם של רבים מדברי התורה המובאים בספר הם מתורתו של רבו המגיד ממעזריטש.

בספרו דורש שלמות בעבודת השם, לכן בחצרות מסוימות אסרו על התלמידים ללמוד בספרו, על מנת שלא יפלו ברוחם. האדמו"ר רבי חנוך העניך מאלכסנדר למד מדי שבוע את דברי התורה לפרשה מתוך הספר.

האדמו"ר רבי יששכר דב מבעלזא אמר .

## מהדורות
* **מהדורה ראשונה** - ה'תקנ"ח
* מהדורה שנייה - אחרי שנת ה'תקנ"ח
* מהדורה שלישית - קוריץ, ה'תק"ע, 1810
* פאריצק, ה'תקע"ה
* לעמבערג, ה'תרי"א (1851)
* וורשא, ה'תרמ"ג
* ב"כ, הוצאת אור החיים
* **אור המאיר המבואר** - מכון אור לישרים, עוז והדר - ה"כ, ה'תשפ"ג (2023)

## קישורים חיצוניים
* 
* אור המאיר באתר הספרייה הלאומית
* , , , , 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי חסידות
קטגוריה:ספרי 1798
פאריצ'י

**פאריצ'י** (בבלארוסית: **Парычы**; באנגלית: **Parychy**, כינוי יהודי: **פאריצק**) היא יישוב עירוני בסבייטלהורסק, במחוז הומל שבבלארוס, לפני מלחמת העולם השנייה התקיימה ביישוב קהילה יהודית. נכון לשנת 2023, יש בה 1,839 תושבים והיא ממוקמת ליד נהר ברזינה.

## היסטוריה
ב-1793 הפך הכפר לחלק מהאימפריה הרוסית לאחר חלוקת פולין השנייה.

ב-1925 רוב התושבים היו יהודים (ב-1926 - 71.4%).

ב-5 ביולי 1941 נכבש היישוב על ידי הוורמאכט, והקהילה היהודית, שמנתה כ-1,700 איש, הושמדה. יהודי הכפר הובלו לגטו שהתקיים חודשיים, וב-18 באוקטובר 1941 נרצחו כולם.

ב-26 ביוני 1944, היישוב שוחרר במהלך מתקפת בוברויסק.

## גאוגרפיה
פאריצ'י ממוקמת על נהר ברזינה, כ- מצפון-מערב לסבייטלהורסק,  מדרום-מזרח לבוברויסק ו- מצפון-מערב להומל.

## קישורים חיצוניים

*

קטגוריה:מחוז הומל: יישובים
מתוק מדבש

**מתוק מדבש** הוא פירוש שכתב רבי דניאל פריש לספר הזוהר.

## כתיבת הספר
היסוד לכתיבת הביאור החל בחיבור ספרו הראשון ספר **אוצר הזוהר** (ארבעה כרכים, ירושלים, ה'תשל"ו), שכולל בתוכו מפתח שעובר סביב כל חלקי ספר הזוהר ומראה מקום לענייני הזוהר בחלוקה לפי ערכים.

מלאכת כתיבת הביאור הגדול **מתוק מדבש** החל בעקבות בקשת רבו האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן (בעל דברי אמונה), הרבי הראה לו גיליון בכתב ידו ובו פירוש על הזוהר. האדמו"ר אמר לרב דניאל כי קיבל מהחוזה מלובלין שלפני ביאת המשיח יחובר פירוש על ספר הזוהר בדרך הפשט, האדמו"ר מתולדות אהרון אמר לרב דניאל פריש כי החל בכתיבת החיבור, אך אין בו כח להמשיך ולסיימו, ולכן הוא מבקש ממנו לעשות זאת.

הפירוש נכתב על סדר ספר הזוהר, בשפה פשוטה ועל פי קבלת האר"י.

הסכמות לספר ניתנו על ידי רבי משה אריה פריינד (גאב"ד העדה החרדית), האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן, הרב יחיאל פישל אייזנבאך, רבי יעקב מאיר שכטר ורבי יוסף ליברמן.

בהקדמה לספר מרחיב המחבר להסביר את יסודות דרכו בכתיבת הביאור. פירושו שמתבסס על דרך קבלת האר"י נכתב גם לפי דברי מפרשי ספר הזוהר בהם: ספר אור החמה לרבי משה קורדוברו, כתבי רבי חיים ויטאל, רבי אברהם גלאנטי, ספר מקדש מלך, עטרת צבי לרבי צבי הירש מזידיטשוב, זהר חי, דמשק אליעזר ומספרים נוספים.

## הוצאה לאור
סדרת הספרים כולל 21 כרכים והיא יצאה לאור בין השנים ה'תשנ"ג לה'תשס"א בהוצאת מכון יוסף דעת שעל ידי מוסדות אנשי מעמד בירושלים. פירוש תקוני זהר יצא לאור בשנת ה'תשס"א בשלושה כרכים. פירוש על זוהר חדש יצא לאור בשלושה כרכים בשנת ה'תשס"א. חלק האדרות יצא לאור לראשונה בירושלים, ה'תשס"ה.

הספר יצא לאור במהדורות רבות ובשל העומס הרב על מוסדות ישיבת אנשי מעמד הוקם **מכון מתוק מדבש** שהחל להדפיס ולהפיץ את הביאור על הזוהר, המכון הוציא את סדרת הספרים במהדורה חדשה ומנוקדת.

מדי שבוע מוציא מכון "מתוק מדבש" עלון שבועי מתורת הזוהר עם ביאור מתוק מדבש, וכן מפעם לפעם מוציא קונטרסים של ביאור מאמרי הזוהר עם מתוק מדבש בנושאים שונים, כגון: קדושת בית הכנסת ובית המדרש, מאמרי הקטורת, מאמרי רפואה שלימה, כיבוד אב ואם ועוד.

## ביקורת
הרב יצחק רצאבי כתב שהפירוש "מתוק מדבש" על הזוהר הוא פירוש בר סמכא שנכתב על ידי צדיק. גם הרב שמואל אוירבך והרב עזריאל אוירבך תמכו בפירוש זה לעומת פירושים אחרים.

## חיבורים בעקבות החיבור
מתוך החיבור חיבר רבי דניאל פריש את סדרת הספרים "נגלות הזוהר" (11 כרכים) ובו מלוקטים כל דברי האגדה והמדרשים הפזורים בספר הזהר עם הביאור מתוק מדבש.

פירוש הזוהר **הכתר והכבוד** שעל ידי מוסדות אביר יעקב נהריה בראשות הרב דוד אבוחצירא בהוצאת מכון אור לישרים - עוז והדר, מתבסס בעיקרו על פירוש זה של רבי דניאל פריש.

#### ליקוטים מספר
מלבד הקונטרסים היוצאים לאור על ידי המכון מפעם לפעם בנושאים שונים, יצאו לאור גם ספרי ליקוט רבים מתוך הזוהר מתוק מדבש, מהם:
* סידור השלם עם קטעי ביאור מתוך הזוהר מתוק מדבש
* ספר תהילים עם ביאורי הזוהר מתוק מדבש
* הגדה של פסח עם מאמרי הזוהר בביאור מתוק מדבש
* סידור לפסח עם מאמרי הזוהר מתוק מדבש
* מאמרי הזוהר הקדוש - מתוק מדבש
* זמירות לשבת קודש עם מתוק מדבש
* סדרת הספרים 'מתוק מדבש' מנוקדת ומבוארת  - אוצר דרשות, מוסר, משלים, וסיפורים מחכימים על התורה - הרב יהודה טריקי

## קישורים חיצוניים
* האתר הרשמי של מכון מתוק מדבש
* , , , 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספר הזוהר
קטגוריה:ספרי קבלה
קטגוריה:ספרי 1993
קוקסינל (פירושונים)

**קוֹקְסִינֵל֫** הוא התעתיק בעברית למילה **Coccinelle**, שהיא השם בצרפתית לחיפושית "**פָּרַת מֹשֶׁה רַבֵּנוּ**".

## הערות שוליים
שוכין

**שוּכִּין** (בערבית: **شوكين**) הוא כפר שיעי, לבנוני בנפת א-נבטיה, מחוז א-נבטיה. הכפר שוכן בגובה ממוצע של 540 מטרים מעל פני הים, כ-3 קילומטרים דרומית לא-נבטיה, ליד הכביש המוביל לתיבנין. הכפר קיבל "עצמאות" בשנת 2004. קודם לכן הוא היה חלק מהכפר  שממזרח ובצמוד לו. במרחק של כ-2 קילומטרים ממערב לשוכין שוכנת העיירה ג'בשית.

## אטימולוגיה
החוקר הלבנוני אניס פריחה העריך שהשם מגיע מהשורש הארמי ס-ו-ך (سوك) או ש-ו-ך (شوك), או מהמילה המקבילה בסורית "שוך", שמשמעותה קוץ או גדר.

## היסטוריה
הכפר נבנה על חורבות יישוב קדום. בכפר ובסביבתו הקרובה ננמצאו סרקופגים וכן מערות קבורה חצובות בסלע.

## אוכלוסייה
במרשם התושבים הלבנוני, היו רשומים בכפר 966 בוגרים, בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני.
## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
היכל הזיכרון של צ'יאונה סוגיהארה

**היכל הזיכרון של צ'יאונה סוגיהארה** (ביפנית: **杉原千畝記念館**) הוא מוזיאון השוכן בעיר יאוטסו שבמחוז גיפו שביפן.

המוזיאון מספר למבקריו את סיפורו של צ'יאונה סוגיהארה, דיפלומט יפני, יליד העיר, שהציל את חייהם של אלפי יהודים כאשר כיהן כקונסול יפן בקובנה, ליטא. המוזיאון כולל עשרה חלקים, כולל שחזור של משרד הקונסוליה היפנית בקובנה.
## היסטוריה
בנייתו של היכל הזיכרון של צ'יאונה סוגיהארה הסתיימה ב-2000. ההיכל נבנה מעצי ברוש יפני ממחוז גיפו והוא מדגיש את ההבדלים התרבותיים בין ליטא לבין המחוז. ההיכל עבר שיפוצים ב-2017 במסגרתם פנים ההיכל שוחזר כדי שיראה אותנטי יותר. בהיכל הזיכרון מבקרים כ-200,000 איש בשנה, מתוכם כ-2,000 מגיעים מישראל.
## חלקי היכל הזיכרון
היכל הזיכרון מחולק לעשרה חלקים שמסומנים באותיות A-J. חלקים A ו-B מקנים למבקרים את הרקע לשואה ולרדיפת היהודים על ידי הנאצים. חלקים C עד E מספרים על החלטתו של סוגיהארה להנפיק אשרות ועל האופן שבו הוא סייע ליהודים להימלט מאירופה. חלקים F עד J דנים בהשפעה של האשרות של סוגיהארה על אלו שנמלטו, ואלו החלקים בהיכל בהם גם מוצגים מכתבי התודה מפליטים יהודים ו"דוחות הנחיתה של טסורוגה", סיפורים של פליטים יהודים רבים שבסופו של דבר נמלטו לנמל טסורוגה. בהיכל מוצג גם "ההחלטה", שחזור של משרדו של סוגיהארה בקובנה, שם המבקרים יכולים לחוש את הדילמה של סוגיהרה ולהגיע בכוחות עצמם להחלטה.
## פארק ג'ינדונוקה
פארק ג'ינדונוקה הוא הפארק בו נבנה היכל הזיכרון של צ'יאונה סוגיהארה. הפארק מחולק לארבעה חלקים: אזור הזיכרון, אזור הגישה, אזור התרבות ואזור שעשועים. בפארק ניצבות שתי אנדרטאות מרכזיות, "האנדרטה לשלום עולמי" באזור הזיכרון שמעבירה את התקווה לשלום עולמי, ו"אנדרטת אשרות החיים", שמראה את התקווה שנוצרה בעקבות האשרות שהוענקו על ידי סוגיהארה. שתי האנדרטאות הוקמו ב-1996.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסיה: מוזיאונים להנצחת השואה
קטגוריה:יפן: מוזיאונים
קטגוריה:צ'ובו
Neo Geo Pocket

ה-**Neo Geo Pocket** היא קונסולת ניידת בצבעי שחור לבן ששוחררה על ידי SNK. זו הייתה הקונסולה הניידת הראשונה של החברה, והיא חלק ממשפחת Neo Geo. היא הופיעה לראשונה ביפן בסוף 1998 ונמכרה בעיקר ביפן ובהונג קונג. המערכת וכל חמשת המשחקים באנגלית זכו להפצה מוגבלת במערב, שם ניתן היה להזמין אותה ישירות מ-SNK USA.

ה-Neo Geo Pocket זכה למכירות נמוכות מהצפוי, וייצורה הופסק ב-1999,היורשת שלה הייתה Neo Geo Pocket Color למרות שהמערכת נהנתה מחיים קצרים בלבד, היו כמה משחקים משמעותיים שפורסמו במערכת כמו *Samurai Shodown!*, ומלך ''הלוחמים R-1'' ומטאל סלאג.

## הִיסטוֹרִיָה
הקונסולה הייתה הקונסולת ניידת הראשונה של החברה והיא חלק ממשפחת Neo Geo. היא הופיעה לראשונה ביפן בסוף 1998 ונמכרה בעיקר ביפן ובהונג קונג. Neo Geo Pocket היה אמור לצאת ב-22 באוקטובר 1998 עם שמונה כותרים בהשקה. המערכת וכל חמשת המשחקים באנגלית זכו להפצה מוגבלת במערב, שם ניתן היה להזמין אותה ישירות מ-SNK ארצות הברית.

ה-Neo Geo Pocket קיבל את פרס העיצוב הטוב בשנת 1998. ולמרות זאת סך מכירות היו נמוכות מהצפוי וייצורה הופסק ב-1999 .

## מפרט טכני
ממוזער| לוח אם Neo Geo Pocket
* מעבד ליבה 16-bit Toshiba TLCS-900H עם ביצועים גבוהים
* תצורת בנק של 32 סיביות / 16 סיביות ב-6.144 MHz
* מסך וירטואלי 256×256, 16 פלטות לכל מישור, 64 ספרייטים לכל פריים
* Z80 – מעבד 8 סיביות לשליטה בשבב השמע
* SN76489 מקביל ל-Soundchip (שלושה מחוללי גוונים של גל ריבוע, מחולל רעש לבן אחד, וגישה ישירה לשני ממירים דיגיטליים-אנלוגיים)
* I/O טורי SIO, ערוץ אחד ב-19200 סיביות/שניות
* זיכרון פנימי של 4 סיביות

SNK הוציאה את ה-Neo Geo Pocket בשמונה צבעים שונים: כחול פלטינה, כסף פלטינה, לבן פלטינה, שחור פחמן, כחול מייפל, כחול הסוואה, חום הסוואה וקריסטל לבן.

## משחקים
בסך הכל פותחו רק תשעה משחקים עבור Neo Geo Pocket. משחקי הקונסולה התאימו גם עם Neo Geo Pocket Color, למרות שהמשחקים יופיעו בצבעים מונוכרומים על Neo Geo Pocket. כמו כן, ה-NGPC תואם לאחור וניתן לשחק את כל המשחקים על ה-Neo Geo Pocket. לאחר שחרורו של ה-NGPC, שישה כותרים קיבלו התאמות לקונסלות החדשות, שעודכנו כך שיכללו צבע.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-1998
קטגוריה:קונסולות משחקים
קטגוריה:קונסולות משחקים ניידות
קטגוריה:SNK
ככה לא בונים חומה

**"ככה לא בונים חומה"** הוא ביטוי שנאמר על ידי השדרן יורם ארבל במהלך משחק כדורגל בין נבחרת ישראל לנבחרת אוסטרליה ב-19 במרץ 1989. המשפט הפך לאחד הביטויים המפורסמים והמזוהים ביותר עם ארבל, ועם שידורי ספורט בכלל. כמו כן גם נצרב מאז כמטבע לשון בלקסיקון המקומי הישראלי.

## מקור הביטוי
הביטוי נאמר במשחק במסגרת מוקדמות מונדיאל 1990, באצטדיון רמת גן. בדקה ה-72, לאחר שישראל עלתה ליתרון 1–0, הוענקה לאוסטרליה בעיטה חופשית מסוכנת. ארבל זיהה חולשה בהגנה הישראלית, לקראת הבעיטה החופשית שלקח צ'ארלי ינקוס, ואמר: "**צריך להיזהר מצ'ארלי ינקוס, המרחק הזה הוא שום-דבר בשבילו...**". חששותיו התממשו: צ'ארלי ינקוס האוסטרלי ניצל את הפרצה בחומה והבקיע את שער השוויון, מה שגרם לארבל להגיד: "**זה מה שאמרתי לכם! זה מה שאמרתי לכם! ככה לא בונים חומה! ככה לא בונים חומה!**". שער השוויון של ינקוס הוביל לתוצאת סיום של 1–1. בסופם של המשחקים של הבית האוקיאני, שכלל את ישראל, אוסטרליה וניו זילנד, העפילה ישראל מהמקום הראשון למשחקים מול נבחרת קולומביה על הזכות להשתתף במונדיאל ונוצחה במפגש כפול.

## משמעות הביטוי בתרבות הישראלית
הביטוי "ככה לא בונים חומה" הפך מיד לקאלט. הוא משמש עד היום לתיאור מצבים של חוסר ארגון, חוסר יעילות או כישלון קולקטיבי.

הוא משמש גם בהקשרים ספורטיביים אחרים, ובאופן כללי יותר, כדי לבקר תפקוד לקוי או תוצאות מאכזבות.

הביטוי זכה להנצחה בתרבות הישראלית, ואף נעשה בו שימוש באולפני טלוויזיה וחדשות על מנת לתאר מצבי חוסר ארגון.

על בסיסו הופיעו שלל ניואנסים, למשל "ככה לא בונים תקציב", "ככה לא בונים דו"ח", "ככה לא בונים משק" בפי נשיא איגוד לשכות המסחר, דני גילרמן ועוד.

## לקריאה נוספת

## הערות שוליים

קטגוריה:ניבים וביטויים ישראליים
תור ישראלי

במדעי המחשב, **תור ישראלי** הוא מעין תור עדיפויות, בדומה לתור עדיפויות רגיל, תור ישראלי הוא מבנה נתונים מופשט התומך בהכנסה עם עדיפות, הוצאה והצצה. הייחוד בתור הישראלי מגיע מאופן ההכנסה: עבור כל איבר שרוצים להכניס לתור, ראשית בודקים האם אחד מהאיברים בתור הוא "חבר" של האיבר שרוצים להכניס, אם כן, האיבר החדש יוכנס במיקום לאחר ה"חבר". אם אין לאיבר "חבר" בתור הוא יוכנס לסוף התור. בגרסאות מסוימות האיבר יוכנס לאותו מקום בדיוק כמו חברו (ולא לאחריו). אם תכונת החברות היא טרנזיטיבית אז כל החברים בתור של האיבר שרוצים להניס "יוקפצו" למיקום החבר הראשון בתור.

היתרון של תור זה בא לידי ביטוי במקרים שהמערכת צריכה משאבים זהים ע״מ לשרת אובייקטים ׳חברים׳, במצב כזה עדיף לשרת את כל ה׳חברים׳ ברצף ולא לשחרר משאבים ולאחר מכן להקצותם מחדש. 

הקצאה ושחרור של משאבים הן פעולות יחסית יקרות ומתכנת טוב שואף לעשותן כמה שפחות. 

## מימוש לדוגמה

```python3
# each item has a value and a list of friends

class Israeli_Queue:
    def __init__(self):
        self.queue = []

    def add_item(self, item):
        for i, val in enumerate(self.queue):
            if val.is_friend(item):
                self.queue.insert(item, i + 1)
                return
        self.queue.append(item)
            
    def peek(self):
        return self.queue[0]
    
    def pop(self):
        return self.queue.pop(0)
```


קטגוריה:מבני נתונים
אוסמונדה

**אוֹסְמוּנְדָה** (שם מדעי: *Osmunda*) היא סוג שרך ממשפחת האוסמונדיים הצומח בעיקר באקלים ממוזג. בסוג זה נמנים חמישה עד עשרה מינים.

גיזרון השם אוסמונדה אינו ברור. תאוריה נפוצה היא שאוסמונדה מגיע מ"אוסמונדר", שם סקסוני של האל תור. לפי הסברים אחרים, השם מגיע ממילים באנגלית תיכונה ומצרפתית תיכונה לשרך, וגם ישנה אטימולוגיה עממית על יורד ים בשם אוסמונד מבריטניה שהחביא את אשתו וילדיו באי שהיה מכוסה בסבך של אוסמונדת המלך במהלך הפלישה הדנית.

עלי האוסמונדה (הפְרוֹנְדים) נחלקים לשתי צורות: עלים ירוקים עקרים המשמשים לפוטוסינתזה ועלים נושאי נבגים עם מנבגים גדולים וחשופים. בשל גודלם של המנבגים המבשילים יחד באותו הזמן ויוצרים מופע זהוב, השרכים נראים כאילו הם בתוך פרח. אורכם של העלים של אוסמונדת המלך מגיע לאורך של מעל 1 מטר.

פגיות של מיני פרפראים ניזונים ממיני אוסמונדה. אחד המינים, *Osmundastrum cinnamomeum*, יוצר מושבות ענק באזורי ביצות. שרכים אלה יוצרים קני שורש עבים עם שורשים תיליים צפופים, המהווים מצע לצמחים אפיפיטיים אחרים. הם גם נקצרים לעיתים לגידול סחלבים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בטריאס
קטגוריה:שרכנים
ואלי סאנס

**ואלי סאנס** (באנגלית: **Valley Suns**) היא קבוצת כדורסל אמריקאית מטמפה, אריזונה, המשחקת בליגת הפיתוח של ה-NBA ומסונפת לפיניקס סאנס מליגת ה-NBA.

## היסטוריה
לפיניקס סאנס היו בעבר שלוש קבוצות מסונפות לה בליגת הפיתוח של ה-NBA: אלבקרקי ת'אנדר בירדס (2005–2008, כיום קליבלנד צ'ארג'), בייקרספילד ג'אם ונורת'רן אריזונה סאנס (2011–2016 בבייקרספילד, 2016–2021 באריזונה; כיום מוטור סיטי קרוז). מאז 2021 לא הייתה למועדון קבוצה בליגת הפיתוח, וקבוצת ה-NBA יכלה לשלוח שחקנים לכל קבוצה בליגה כרצונה.

ב-14 בפברואר 2024 הוקמה הקבוצה רשמית בטמפה, אריזונה, והוכרז כי היא תשחק את משחקי הבית שלה במולט ארנה שבקמפוס אוניברסיטת המדינה של אריזונה, אולמה הביתי של קבוצת ה-NHL המפורקת אריזונה קויוטיס. ב-22 במאי הוכרזו שם הקבוצה, ואלי סאנס (על שם כינויו של המטרופולין של פיניקס, עמק השמש – Valley of the Sun), שנבחר בתחרות בין אוהדים, וסמלילה, המציג את האותיות V ו-S בצורת שמש בצבעי סגול וכתום, כשל הקבוצות האחיות שלה – פיניקס סאנס ופיניקס מרקורי. דראפט ההרחבה של הסאנס נערך ב-13 ביוני 2024. עם הקמת הקבוצה, לראשונה בהיסטוריה לכל קבוצות ה-NBA יש קבוצת בת בליגת הפיתוח.

בעונת הבכורה של הקבוצה, עונת 2024/25, היא העפילה לרבע גמר גביע הפתיחה של הליגה, בו הודחה בידי הזוכה בסופו של דבר וסטצ'סטר ניקס, ואת העונה הסדירה סיימה במקום החמישי במערב עם מאזן 20–14 חיובי. בסיבוב הראשון של הפלייאוף גברו הסאנס 131–127 על סנטה קרוז ווריורס, אך בחצי גמר האזור המערבי הודחו בידי האלופה בסופו של דבר סטוקטון קינגס 114–122.

## מאזן לפי עונה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות ליגת הפיתוח של ה-NBA
קטגוריה:פיניקס סאנס
קטגוריה:אריזונה: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורסל אמריקאיות
סולומון לוריה

**סולומון לוריה**  (ברוסית: **Соломон Яковлевич Лурье** ; (8 בינואר 1891 - 30 באוקטובר 1964) היה היסטוריאון סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בחקר התקופה הקלאסית (יוון ורומא).
## קורות חיים
סולומון לוריה נולד בשנת 1891 במוהילב (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום בבלארוס) למשפחה יהודית. אביו היה רופא עיניים. אמו הייתה נצר של משפחת סוחרים ידועה בעיר.

מגיל צעיר לסולומון לוריה היו קישורים למתמטיקה. בשנת 1909 הוא סיים לימודי גימנסיה במוהילב בהצטיינות. 

סולומון לוריה החל לימודים באוניברסיטת סנקט פטרבורג וסיים אותה בשנת 1913 עם התמחות בהיסטוריה. בשנת 1918 הוא עבר בחינות לתואר שני.

מספר שנים הוא לימד באוניברסיטה בה למד ובאוניברסיטת סמרה. בשנת 1921 הוא חזר לאוניברסיטת סנקט פטרבורג ועבד בה עד לשנת 1941. במקביל הוא עבד במכוני מחקר של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1934 הוא מונה לפרופסור.

לאחר התקרבות של הצבא הגרמנית לעיר ועוד לפני תחילת מצור לנינגרד לוריה עם שמפחתו הצליחו לצאת מהעיר והוא עבר באוניברסיטת אירקוטסק.

בשנת 1943 לוריה חזר ללנינגרד התקבל בחזרה לעבודה באוניברסיטה. בשנת 1944 הוא סיים עבודת פוסט דוקטורט.

בשנת 1949 בעקבות המאבק נגד קוסמופוליטיות לוריה פוטר מהאוניברסיטה. בשנת 1950 הוא עבר לאודסה בה היה מלמד במכון לשפות זרות. בשנת 1952 הוא עבר ללביב והיה פרופסור באוניברסיטת לבוב עד לפטירתו בשנת 1960.

בנו יעקב היה פרופסור להיסטוריה, מומחה לרוסיה עתיקה. אנטולי לוריה, מומחה למכניקה היה בן-דודו.

בשנות ה-20 של המאה ה-20 לוריה פרסם מספר מאמרים על היסטוריה יהודית בירחונים יהודים שהיו מתפרסים בלנינגרד. בשנת 1922 הוא פרסם ספר "אנטישמיות בעולם העתיקה". הספר עבר מספר מהדורות.

בהמשך לוריה עבר לחקר היסטוריה של יוון ובמיוחד של דמוקריטוס.

בנוסף לפעילות מדעית לוריה כתב ספרי ילדים.

לוריה נפטר בשנת 1964 בלבוב.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* ספר של לוריה על אנטישמיות

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים
קטגוריה:היסטוריונים רוסים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:ילידי 1891
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1960
חזינה ואן דר מולן

**חזינה ואן דר מולן** (בהולנדית: **Gezina Hermina Johanna van der Molen** (בפלו, 20 בינואר 1892 - ארדנהאוט (Aerdenhout), 9 באוקטובר 1978) הייתה חוקרת משפט הולנדית ולוחמת התנגדות במהלך מלחמת העולם השנייה. מ-1924 עד 1929 היא למדה משפטים באוניברסיטה החופשית של אמסטרדם - הסטודנטית הראשונה שעשתה זאת - והייתה גם האישה הראשונה שקיבלה משם תואר דוקטור. היא עסקה בנושאים רבים: זכויות נשים, אפרטהייד בדרום אפריקה, האו"ם, דרום איי מאלוקו וגינאה החדשה.

### הצלת יהודים בשואה
מחתרת בהנהגת ואן דר מולן העבירה מאות ילדים יהודים מהתיאטרון ההולנדי באמסטרדם למקומות מסתור. ולטר זיסקינד היה מוציא את הילדים אליה, והם פעלו במשותף.

### הנצחה
בשנת 1998 הוכרה ואן דר מולן על ידי יד ושם כחסידת אומות העולם. שמה נחקק על קיר הזיכרון לחסידי אומות העולם בגן חסידי אומות העולם ביד ושם בירושלים.

## כתבים

* *Alberto Gentili and the Development of International Law. His Life Work and Times*. Leyden, A.W.Sijthoff, 1968, 2nd, revised edition.

## קישורים חיצוניים

* על ואן דר מולן באתר יד ושם 
## הערות שוליים

קטגוריה:חוקרות משפט
קטגוריה:חוקרי המשפט הבין-לאומי
קטגוריה:חברי המחתרת ההולנדית
קטגוריה:חסידות אומות העולם
קטגוריה:ילידי 1892
קטגוריה:נפטרים ב-1978
קטגוריה:מצילים בשואה: הולנד
עודד היילברונר

**עודד היילברונר** הוא היסטוריון וחוקר תרבות ישראלי, פרופסור מן המניין ביחידה להיסטוריה ופילוסופיה במכללת שנקר, ומלמד גם באוניברסיטת רייכמן ובאוניברסיטה העברית.

## ביוגרפיה
עודד היילברונר למד באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת פרייבורג. הוא קיבל תואר דוקטור באוניברסיטה העברית בירושלים. שימש עמית מחקר בכיר באוניברסיטת אוקספורד בשנים 1994-1995 וב-2004, וכן במכון מקס פלאנק בגרמניה בשנים 2003-1994.

הוא חוקר ומרצה בנושאי ההיסטוריה של גרמניה, היסטוריה של אנגליה, אירופה וישראל. מחקריו עוסקים בתחומים שונים בהם: היסטוריה של אירופה וישראל עם דגש על תרבות פופולרית, דת באירופה, לימודי תרבות, ביקורת התרבות המודרנית, היסטוריה עולמית, תקשורת וחברה, תולדות הקריקטורה, תולדות הכרזה, דת וחברה, היסטוריה אינטלקטואלית וחברתית, חקר השואה ונאציזם, לימודי ביטלס, תרבות פופ ותרבות צעירים.

## ספרים שכתב, ערך והשתתף בעריכה
**בעברית:**
* עליית המפלגה הנאצית לשלטון, הוצאת מאגנס, 1994
* פרקים מתוך "מאבקי" של אדולף היטלר, בעריכת עודד היילברונר ומשה צימרמן, הוצאת אקדמון, 1994
* עודד היילברונר ומשה צימרמן (עריכה), **"יחסים נורמליים": יחסי ישראל-גרמניה**, הוצאת מאגנס, 1990.
* עודד היילברונר (עריכה), **ריפובליקת ויימאר, חברה במשבר המודרניות**, הוצאת מאגנס, 1994.
* עודד היילברונר ומשה צימרמן (עריכה), **הגרמנים 1990-1945**, הוצאת מאגנס, 1997.
* עודד היילברונר (עריכה), **הרייך חסר המנוחה: הרייך הגרמני השני**, הוצאת מאגנס, 1997.
* עודד היילברונר ויעקוב בורוט (עריכה), האנטישמיות הגרמנית – הערכה מחדש, עם עובד, תל אביב, 2000.

* עודד היילברונר ומיכאל לוין (עריכה), **העיר הישראלית, העיר העברית האחרונה?**, הוצאת רסלינג, 2006
* עודד היילברונר ומיכאל לוין (עריכה), **בין שדרות לשדרות רוטשילד, יחסי מרכז פריפריה בתרבות הישראלית**, הוצאת רסלינג, 2007
* **אנגליה חולמת, הביטלס, אנגליה ושנות ה-60**. הוצאת כרמל, 2008
* עודד היילברונר ומיכאל לוין (עריכה), **איך אומרים Modernism בעברית?,** הוצאת רסלינג, 2010
* **דייוויד בואי: האיש שנפל מכוכב אחר**, הוצאת רסלינג 2012
* **הדור של 1940: מתאבדים וחולי נפש בחברה הישראלית**, הוצאת כרמל, 2020
**בגרמנית ואנגלית:**


* Catholicism, Political Culture, and the Countryside: A Social History of the Nazi Party in South Germany, Michigan University Press, Michigan, 1998
* Die Achillesferse des deutschen Katholizismus. Die katholische Gesellschaft der Weimarer Republik im Spannungsfeld von Krise und Nationalsozialismus. Die Schwarzwaldregion als Fallstudie, Bleicher Verlag, Stuttgart, 1998
* Freiheit, Gleichheit, Brüderlichkeit und Dynamit -:Populärer Kultur, Populärer Liberalismus und das Bürgertum in ländlichen Deutschland, 2006.M. Maidenbauer Verlag, München,
* From Popular Liberalism to National Socialism Religion, Culture and Politics in South-Western Germany, 1860s-1930 Routledge, 2016
* with Ari Katorza,Youth, Identity, and Re-Fashioning Popular Music in Israel,DeGruyter, Berlin, 2024

## קישורים חיצוניים
* 
* פרופ' עודד היילברונר, מכללת שנקר

## ממאמריו
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
עין קאנא

**עין קאנא** (בערבית: **عين قانا**) הוא כפר שיעי לבנוני במזרח נפת א-נבטיה, מחוז א-נבטיה, השוכן בגובה 680 מטר מעל פני הים.

הכפר מחובר בכביש: צפונה (כ-2 קילומטרים) לכפר ג'באע ודרומה (כ-5 קילומטרים) לכפר 

## אטימולוגיה
בפי תושבי האזור יש מספר הסברים אפשריים למקור השם. (לאף אחד מהם אין תימוכין מדעיים):
* קאן, או קאנא הוא שמו של עץ שגדל בסביבה.
* "קאנה" הוא גם שמו של אל פרעוני. נטען שעל פסל במוזיאון הבריטי, מופיעה ישות אלוהית פרעונית בשם קאנה, על גבו של אריה.
* "קאנא" היה שמו של אדם ועל שמו נקרא המעיין והכפר שהתפתח סביבו.

## אוכלוסייה
בשנת 2014 היו רשומים בספר הבוחרים של משרד הפנים הלבנוני 2,954 בעלי זכות בחירה בעין קאנא.

## ראו גם
ספר על אודות עין קאנא.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
יוסיף עמוסין

**יוסיף עמוסין**  (ברוסית: **Иосиф Давидович Амусин** ; 29 בנובמבר 1910, מוהילב - 12 ביוני 1984, לנינגרד) היה היסטוריון סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בחקר התקופה העתיקה ובמיוחד מגילות מדבר יהודה.
## קורות חיים
יוסיף עמוסין נולד בשנת 1910 במוהילב (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום בבלארוס) למשפחה יהודית שעסקה בייצור פרוות. בשנת 1928 הוא נשפט על השתתפות בחוג ציוני. לאחר סיום תקופת מעצר עמוסין חזר ללנינגרד בו התגוררו הוריו והחל ללמוד היסטוריה באוניברסיטת לנינגרד. בשנת 1938 הוא נעצר שנית, שוחרר בשנת 1939 וסיים לימודים בשנת 1941.

בשנת 1940 עמוסין התחתן עם לאה גלוסין, ביתו של הרב הראשי מנחם מנדל גלוסקין.

לאחר פלישת גרמנים לברית המועצות עמוסין התנדב לשורות הצבא האדום ושירת בצבא עד סוף המלחמה. לאור מצב בריאותו רוב השירות היה בחיל הרפואה בו התקדם עד לדרגת לוטננט.

בשנת 1946 עמוסין החל ללמד במכון למורים ובהמשך באוניברסיטת לנינגרד. לאחר תחילת המאבק נגד קוסמופוליטיות הוא פוטר ונאלץ לעזוב את העיר. עד לשנת 1954 הוא היה באוליינובסק בה לימד במכון למורים.

עמוסין סיים עבודת תואר שלישי בשנת 1949 ופוסט-דוקטורט בשנת 1965. הוא כיהן כפרופסור. יוסיף עמוסין היה יועץ של יואל ויינברג בעבודת פוסט-דוקטורט.

בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 עמוסין חזר ללנינגרד ונקלט לעבודה במכון לארכאולוגיה של האקדמיה הרוסית למדעים. החל מתקופה זו הוא התרכז בחקר מגילות מדבר יהודה. בנושא זה עמוסין פרסם מספר רב של מאמרים וספרים. הוא היה בין ההיסטוריונים הסובייטים הראשונים שהיה בדעה שישו הוא דמות היסטורית.

נפטר בשנת 1984. נקבר בבית הקברות פראוברז'נסקי היהודי בלנינגרד.
## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* הודעת פטירה
* 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בית הקברות פראוברז'נסקי היהודי
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1910
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1985
יואל ויינברג

**יואל ויינברג**  (בלטבית:**Joels Veinbergs**, ברוסית: **Иоэл Песахович Вейнберг** ; 1 בספטמבר 1922, ריגה - 20 במאי 1993, ירושלים) היה היסטוריאון ישראלי יליד ריגה. 
## קורות חיים
יואל ויינברג נולד בשנת 1922 בריגה למשפחה יהודית. אביו היה סוחר.

בשנת 1930 יואל החל לימודים בבית ספר פרטי "עזרה" בה לימודים התקיימו בגרמנית. בהמשך הוא עבר לבית ספר יהודי אחר בה לימודים התקיימו בעברית. לאחר סיום הלימודים ויינברג החל ללמוד היסטוריה באוניברסיטת לטביה.

ב-10 באוגוסט 1941 כל המשפחה הוכנסה לגטו בריגה. תוך זמן קצר אמו נפטרה. בשנת 1944 ויינברג עם אביו ואחיו הועברו למחנה הריכוז שטוטהוף. אביו נפטר ורק אחים חזרו לריגה בשנת 1945.

בשנת 1946 ויינברג סיים לימודים באוניברסיטה. הוא התחיל לעבוד בספריה. בשנת 1947 הוא התחיל ללמוד לתואר שלישי במקביל הוא התחיל ללמד באוניברסיטה. בשנת 1949 ויינברג לצד יהודים אחרים באוניברסיטה נאלץ לעזוב אותה כתוצאה מרדיפות בתקופת המאבק נגד קוסמופוליטיות.

בשנת 1954 ויינברג סיים לימודי תואר שלישי. עבודתו הוקדשה לתקופה הרומית.

בשנת 1962 ויינברג התקבל כמרצה באוניברסיטה למורים בדאוגבפילס. הוא עבד בה שנים רבות והתקדם לדרגת פרופסור וראש קתדרה.

בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 ויינברג החל לעבוד על פוסט-דוקטורט. הנושא היה החברה בארץ ישראל במהלך המאה ה-6 לפני הספירה ועד למאה ה-4. היועץ הראשי היה יוסיף עמוסין. ויינברג סיים את העבודה בשנת 1973.

בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 ויינברג החל להתפרסם גם מחוץ לגבולות ברית המועצות. מאמריו התפרסמו בכתבי עת מדעיים בין-לאומיים.

בשנת 1991, בתקופת לטביה עצמאית, ויינברג מונה לרקטור ראשון של אוניברסיטה יהודית שנפתחה בריגה.

בשנת 1993 ויינברג עלה לישראל. מספר שנים הוא כיהן כפרופסור באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

ויינברג נפטר בשנת 2011 בירושלים.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים
קטגוריה:מדענים לטבים
קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:אסירים בגטו ריגה
קטגוריה:אסירים במחנות ריכוז
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
ענבר חצרוני

**ענבר חצרוני** (נולדה ב-10 בפברואר 1989) היא מוזיקאית, זמרת, יוצרת ופעילה חברתית ישראלית.

## ביוגרפיה
[ממוזער|הזמרת ענבר חצרוני שרה בהפגנה שנערכה ביום ה-71 ל[מלחמת חרבות ברזל, בדרישה להדחת הממשלה.]]

חצרוני נולדה וגדלה בשכונת אחוזת שמואל בחיפה. למדה לנגן על כלי נגינה שונים בילדותה, לרבות פסנתר וגיטרה. בצבא שירתה כמש"קית קישור בחיל הרפואה.

לאחר סיום שירותה הצבאי, החלה בשנת 2011 את לימודיה בבית הספר למוזיקה, רימון. במסגרת הלימודים השתתפה בפרויקטים רבים וביניהם מופע "לשיר שירה" בהפקתו והנחייתו של ערן צור ואירית סלע.

בשנת 2014 הוציאה את אלבומה הראשון "רוח אנושית" דרך פרויקט הדסטארט. בשנת 2020 הוציאה חצרוני את אלבומה השני, "Home Inside".

בשנת 2021 יצרה מיזם חברתי הדואג לרווחתם של חסרי בית, בשם "העץ הנדיב", הפועל על בסיס התנדבות, ודואג לחלוקת מזון, ביגוד, שמיכות ועוד עבור דרי הרחוב.

בשנת 2022 הוציאה חצרוני את אלבומה השלישי, "הטבע שלך", אלבום קונספטואלי המוקדש להעצמה נשית. באלבום בין היתר ביצעה עיבוד מחדש מקורי ויוצא דופן ללהיט של קרן אן (I'm not going anywhere) אותו תרגמה ענבר לשפה העברית באופן חופשי, ועיבוד חדש לשירה של קורין אלאל- 'שיר לשירה' שכתב יהונתן גפן והלחינה קורין אלאל. את האלבום ביצעה חצרוני בתוכנית של יואב קוטנר בגלגלצ.

בשנת 2024 עובדת חצרוני על אלבום חדש בשם "כוכבים בלתי נראים" עם המפיק צח דרורי. שיר בשם "כוכב קטן" מתוך האלבום נכנס לפלייליסט של גלגלצ, ולרשימת 50 השירים הישראלים המובילים בספוטיפיי. לאחר אירועי ה-7 באוקטובר הפיקה סרט דוקומנטרי עצמאי בשם "נשות הברזל", העוסק בנשות המילואימניקים במלחמה. באוגוסט 2024, הוציאה חצרוני שיר ביחד ובשיתוף משפחות החטופים, בשם ״הגיע הזמן לחזור הביתה״.

## דיסקוגרפיה
* 2014 **רוח אנושית**
* **Home Inside** 2020
* 2022 **הטבע שלך**

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:אחוזת שמואל: אישים
קטגוריה:חיפה: מוזיקאים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1989
Sophie

***Sophie*** הוא אלבום האולפן השני והאחרון של המפיקה, פזמונאית ותקליטנית הסקוטית סופי. האלבום יצא לאור לאחר מותה ב-25 בספטמבר 2024, על ידי חברות התקליטים MSMSMSM ו-Transgressive רקורדס. אחיה, בני לונג, לקח את ההובלה בסיום הפקתו לאחר מותה. לכל הרצועות, פרט לראשונה, יש הופעת אורח.

## רקע והכרזה
לאחר מותה הבלתי צפוי של סופי בשנת 2021 מנפילה מקרית של שלוש קומות בגיל 34, נדונו תוכניות הוצאת יצירותיה שטרם פורסמו. ביוני 2021, אחיה בני לונג שקל את האפשרות להוציא לאחר המוות את ההמשך המתוכנן שלה לאלבום הבכורה שלה, *[[Oil of Every Pearl's Un-Insides]]*, והצהיר שהוא "רק היה צריך גימור".

על פי אחיה בני לונג, האלבום היה כמעט שלם בזמן מותה של סופי. רשימת השירים "שורטטה בערך" על ידה. כמהנדס אולפן ותיק של סופי, לונג השלים את האלבום. גם שתי אחיותיהן היו מעורבות בתהליך. לרוב השירים כבר הוכנו תכונות כמו עיבודים והפקה. חלק מהשירים נזקקו למינימום מיקס ומאסטרינג, בעוד שאחרים היו איפשהו בין מערכונים להדגמות. דיונים נרחבים עם סופי הנחו אותו בקביעת הכיוון שעל כל מסלול לקחת.

כ-3 שנים לאחר מכן, ב-21 ביוני 2024, פורסם סרטון באורך שעה בערוץ היוטיוב של סופי. לסרטון לא היה מידע אחר מלבד התאריך 24 ביוני 2024 בשעה 18:30 לפי שעון לונדון, הרשום עבור אזורי זמן שונים ברחבי העולם. ב-24 ביוני, יצא לאור הסינגל המוביל מהאלבום, "Reason Why", בהשתתפות קים פטרס ו-BC Kingdom, במקביל לצאתו נחשף שמו של האלבום שיקרא *Sophie*, ושיצא לאור ב-25 בספטמבר.

בעמוד האינסטגרם של סופי פרסמה משפחתה את ההצהרה הבאה בנוגע לאלבום:

האלבום יצא לאור בשירותי סטרימינג יומיים מוקדם ב-25 בספטמבר, לאחר הקרנת הבכורה של סרטון בן שש דקות המציג ראיונות של משתפי הפעולה של האלבום.

## רשימת רצועות

;הערות
* "Always and Forever" מכיל אינטרפולציה של "One Man" מאת שאנל.

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי סופי
קטגוריה:אלבומים שהתפרסמו לאחר מות מבצעיהם
Electric Sea

***Electric Sea*** הוא אלבום האולפן השלושים-וחמישה של הגיטריסט האמריקאי באקטהד, אשר יצא לאור ב-21 בפברואר 2012. אלבום זה מהווה מעין המשך לאלבום האולפן התשיעי שהוציא הגיטריסט לאור, *Electric Tears* (הופץ ב-2002). האלבום מכיל גרסאות כיסוי לשירי מלחיני המוזיקה הקלאסית אלפרדו קאטאלאני ויוהאן סבסטיאן באך. בנוסף, האלבום מכיל את השיר "The Homing Beacon" (נקרא גם "The Landing Beacon"), אשר נכתב לזכרו של הזמר מייקל ג'קסון ופורסם במקור באתרו של באקטהד מספר ימים לאחר מותו בשנת 2009. עטיפת האלבום צולמה בבאחה קליפורניה הדרומית, מקסיקו.

## רשימת השמעה

## משתתפים
* באקטהד - הפקה, כתיבה, הלחנה, עיבוד

### משתתפים נוספים
* ג'נט ריינסטרה-פריזן - הפקה ויצירת מטא
* דום קמרדלה - הפקה, הנדסה, עריכה, מיקסוס
* רוברט האדלי - מאסטרינג
* ראסל מילס - אמנות ועיצוב
* מייקל וובסטר - עיצוב
* צילום עטיפה - מארק א. ג'ונסון
* בלה ריינסטרה - תמיכת מטא
* קטלה מיוזיק/BMI - הוצאה לאור
* יוהאן סבסטיאן באך - הלחנה של רצועות 7-8
* אלפרדו קאטאלאני - הלחנה שך רצועה 6
* תודות - הוריו של באקטהד, מייקל ג'קסון, תיאו, אומה, ג'נט, לקשמי צ'יקן

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
סרבריאני בור

**סרבריאני בור** (ברוסית: **Серебряный Бор**) הוא אזור טבע מוגן במיוחד של העיר מוסקבה, הממוקם בנפת חורושובו-מניובניקי של המחוז הצפון-מערבי. ידוע מאז המאה ה-17, הוא קיבל את שמו מכפר נופש שנבנה בתחילת המאה ה-20.

בשטח של סרבריאני בור יש מגרשי ספורט ומשחקים לילדים, בתי קפה ומסעדות, כמו גם חופים מטופחים.

בחורף מונח על האי מסלול סקי בו מאורגנים סיורי צילום.

סרבריאני בור הוא גם ריכוז של נדל"ן יוקרתי בבעלות אנשי עסקים עשירים ופקידי ממשל. העלות למ"ר כאן מגיעה לכמה מיליוני רובלים.

למרות העובדה שאסור לבנות כאן באופן רשמי, סרבריאני בור ממשיך להיות מפותח עם נדל"ן פרטי.

## גלריה

קובץ:Serebryany Bor, Moscow June 2019 04.jpg|פארק
קובץ:В жаркий день.jpg|חוף
קובץ:Высоковозрастный сосняк в Серебряном бору 3.jpg|אורנים
קובץ:DSF4301.jpg|ברווזים
קובץ:Палитра осени.jpg|סתיו


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסקבה: פארקים
Wish You Were Here Tour

**Wish You Were Here Tour** או **North American Tour** היה סיבוב הופעות של להקת הרוק המתקדם פינק פלויד שהחל ב-8 באפריל 1975 והסתיים ב-5 ביולי באותה שנה. סיבוב זה נועד לקדם את אלבום האולפן התשיעי של הלהקה, *[[Wish You Were Here]]*.

ההופעה האחרונה במסגרת סיבוב ההופעות התקיימה בפסטיבל קנבוורת' באנגליה. באותו פסטיבל הופיע רוי הרפר, שעלה לבמה בעת הופעת פינק פלויד, וזה ביצע עמם את השיר "Have a Cigar". הופעה זו הייתה האחרונה בה ביצעה הלהקה את האלבום *[[The Dark Side of the Moon]]* במלואו עם רוג'ר ווטרס.

## רשימת שירים
רשימת השירים המוצגת מתארת את הופעה הלהקה בבית קנבוורת', קנבוורת', אנגליה ב-5 ביולי 1975 ואינה מייצגת בהכרח הופעות אחרות שהתקיימו במסגרת סיבוב ההופעות בו הערך עוסק.

# "Raving and Drooling"
# "You've Got to Be Crazy"
# "Shine On You Crazy Diamond, Parts I-V"
# "Have a Cigar" (עם רוי הרפר)
# "Shine On You Crazy Diamond, Parts VI-IX"
***[[The Dark Side of the Moon]]***
# "Speak to Me"
# "Breathe"
# "On the Run"
# "Time" / "Breathe (Reprise)"
# "The Great Gig in the Sky"
# "Money"
# "Us and Them"
# "Any Colour You Like"
# "Brain Damage"
# "Eclipse"

**[[הדרן]]**

# "Echoes"

## הופעות

## פסטיבלים

## שירים שבוצעו בסיבוב ההופעות

## משתתפים
### פינק פלויד
* דייוויד גילמור - זמרה, גיטרה
* רוג'ר ווטרס - זמרה, גיטרת בס
* ריצ'רד רייט - זמרה, קלידים
* ניק מייסון - תופים

### משתתפים נוספים
* דיק פרי - סקסופון
* ונטה פילדס - קולות רקע
* קלרינה ויליאמס - קולות רקע

* רוי הרפר - זמרה (הופעה 29 בשיר "Have a Cigar")

## הערות שוליים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-1975
קטגוריה:פינק פלויד
קטגוריה:סיבובי הופעות באירופה
קטגוריה:סיבובי הופעות באמריקה הצפונית
קטגוריה:סיבובי הופעות בממלכה המאוחדת
עיד אל-ע'דיר

**עיד אל-ע'דיר** (בערבית: **عید الغدیر**) הוא חג הנצחה, ונחשב בין החגים המשמעותיים ביותר של המוסלמים שיעים ועלווים. החג נערך ב-18 בד'ו אל-חיג'ה בזמן שבו הנביא מוחמד מינה את עלי בן אבי טאלב ליורשו. לפי החדית', החג נקרא עיד א-בוזורג-אי אלאהי (פרסית:** عید بزرگ الهی**; כלומר החג האלוהי הגדול ביותר), "עיד אהל אל-בית מוחמד" ואשרף אל-עאיאד (כלומר החג העליון).

המועד נובע מהפרשנות השיעית לחדית' ע'דיר ח'ם, לפיה נשא מוחמד דרשה ליד המעיין ח'ם, בה מינה את עלי בן אבי טאלב ליורשו במילים "מי שסר למרותי יסור למרותו של עלי" (مـَن أنا مـَوْلاهُ فعليّ موْلاهُ). הסונים שוללים את הפרשנות השיעית למסורת הזאת, ואת החג שקבעו השיעים בעקבותיה, וטוענים כי מוחמד שיבח את עלי כחברו הקרוב, אך לא כיורשו (את המילה הערבית مولى אפשר לפרש כ"בעל סמכות" או כ"ידיד", כך שאפשר לפרש את המשפט גם כ"מי שאני ידידו גם עלי ידידו").

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שיעה
קטגוריה:מושגים באסלאם
קטגוריה:היסטוריה אסלאמית
Candy and a Currant Bun

"**Candy and a Currant Bun**" הוא שיר של להקת הרוק הבריטית פינק פלויד, שנכתב על ידי סיד בארט, ויצא כבי-סייד של הסינגל הראשון של הלהקה, "Arnold Layne". תוכנו הלירי עוסק בסמים ובמין מזדמן.

## שינוי לירי
כאשר בוצע השיר בהופעה חיה בשנת 1967, הוא נודע בשם "Let's Roll Another One" והכיל את השורה "I'm high – Don't try to spoil my fun", אך חברת התקליטים אילצה את סיד בארט לכתוב אותו מחדש, על פי הצעתו של רוג'ר ווטרס, ללא אזכורים שנויים במחלוקת לסמים.

## גרסת דה מארס וולטה
גרסת הכיסוי של דה מארס וולטה לשיר "Candy and a Currant Bun" יצא במספר חנויות אינדי בארצות הברית כ-5 אינץ' ויניל דיסק בחינם בשנת 2008. הוא נמסר עם רכישת האלבום "The Bedlam in Goliath". הויניל דיסק היה פורמט ניסיוני שהכיל צד דיגיטלי וצד ויניל, כאשר צד אחד ניגן בנגן תקליטורים, ואילו הצד השני ניגן על פטיפון. צד הוויניל מכיל את גרסת הכיסוי לשיר "Candy and a Currant Bun", בעוד שצד התקליטור מכיל את רצועת השמע של "Candy and a Currant Bun" וכן את הקליפ "Wax Simulacra" כתוכן משופר. הוא מגיע גם עם תוספת ציר קצף נשלף כדי לעבור בין תקליטור לוויניל.

הרצועה הייתה רצועת בונוס במהדורות בריטיות ואוסטרליות של האלבום.

## משתתפים
* סיד בארט - שירה, גיטרות חשמליות
* ריק רייט - אורגן פרפיסה, שירה הרמונית
* רוג'ר ווטרס - גיטרה בס, צרחות
* ניק מייסון - תופים, קולות רקע (השורה המדוברת "Drive Me Wild")

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי פינק פלויד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מין מזדמן
קטגוריה:שירים על סמים
הארגון העולמי לתורמי מח עצם

**הארגון העולמי לתורמי מח עצם** (באנגלית: **World Marrow Donor Association**, בקיצור **WMDA**) הוא ארגון ללא מטרות רווח שבסיסו בליידן, הולנד, שמטרתו היא לסייע לשיתופי פעולה בינלאומיים של מאגרי מח עצם ודם טבורי, ושל מרכזי איסוף תאי אב מקומיים בעולם.

## מידע כללי
הארגון נוסד בהולנד ב-1988. כארגון בינלאומי ללא מטרות רווח, במטרה ליצור שיתופי פעולה בינלאומיים בין מאגרי מח עצם מקומיים ברחבי העולם, ולקבוע להם סטנדרטים אחידים, כדי לאפשר שיתופי פעולה ביניהם.

בנוסף הארגון מאגד גם חוקרים, רגולטורים מרכזי איסוף תאי אב ומאגרי דם טבורי.

תאי מח עצם מתורמים או מיחידות דם טבורי משמשים להשתלות בחולים ברחבי העולם הסובלים ממגוון של מחלות דם מסכנות חיים כגון לוקמיה, לימפומה, אנמיה אפלסטית, וכן מחלות מטבוליות, ומחלות של מערכת החיסון.

## מאגר המידע העולמי
מאגר מח עצם שאושר על ידי הארגון יכול להצטרף למאגר המידע העולמי, מה שמאפשר לו גישה אל נתוני מאפיינים ראשוניים של תורמים, כך שהוא יכול לבצע חיפוש דרך האינטרנט במאגרים שונים ברחבי העולם, ובמידה ונמצא בהם תורם לפנות אל המאגר הרלוונטי כדי להשלים את תהליך בדיקות ההתאמה וההשתלה.

מאגר המידע העולמי עוסק בריכוז נתוני התורמים מהמאגרים השונים בעולם שאושרו על ידי הארגון העולמי, וקישורם למאגר אחד, הוא שוכן אף הוא בליידן, הולנד, הוא הוקם בשנת 1986 והחל לפעול בשנת 1988 (אז היו חברים בו 8 מאגרים), בשנת 1994 קבע הארגון כללים בהם על המאגרים המקומיים לעמוד כדי להיות חברים בו, ובשנת 1995 התבצע לראשונה חיפוש תורם מח עצם באמצעות האינטרנט.

מאגר המידע של הארגון הוא מסד הנתונים הגדול ביותר בעולם של תאי מח עצם, הכולל יותר מ-38 מיליון תורמי תאי גזע ויותר מ-800,000 יחידות דם טבורי. WMDA מאגד כ-75 מרשמי תורמי מח עצם מ-53 מדינות, ו-53 בנקי דם טבורי מ-36 מדינות.

בשנת 2020 אוחדו הארגון העולמי המאגר העולמי לתאגיד מאוחד.

## בישראל
בישראל רשומים בארגון מאגרי מח העצם של עזר מציון ושל בית החולים הדסה עין כרם, החל משנת 2011 חלה חובה חוקית בישראל על מאגר מח עצם להיות חבר בארגון ולמלא את דרישותיו המקצועיות.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגוני רפואה ובריאות בין-לאומיים
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים לא-ממשלתיים
ג'ובן אדפו

**ג'ובן אדפו** (באנגלית: **Jovan Adepo**) (נולד ב-6 בספטמבר 1988) הוא שחקן אמריקאי יליד בריטניה.

## ביוגרפיה
אדפו נולד בשנת 1988 באפר הייפורד, אוקספורדשייר, אנגליה. אמו היא ניגרית בריטית מלונדון ואילו אביו הוא אפרו אמריקאי מצ'טנוגה, טנסי, ארצות הברית. סבו מצד אמו, פתאי אדפו, היה יועץ מיוחד לנשיא ניגריה לשעבר , אולוסגון אובסנג'ו. הוא עבר לארצות הברית עם משפחתו בגיל שנתיים. גדל בוולדורף, מרילנד, שיחק בהצגות בית ספר ובכנסייה.

הוא למד באוניברסיטת בואי סטייט במרילנד, וקיבל תואר ראשון במדעי המדינה ופילוסופיה.

## קריירה
### סדנאות ותפקידים מוקדמים
אדפו עבר ללוס אנג'לס ב-2011 לאחר שסיים את התואר הראשון שלו. הוא התכוון להיות סופר, אבל התחיל להעביר סדנאות כדי להשלים את הכנסה. הוא לקח שיעורי משחק כדי להשתתף בפרסומות להכנסה נוספת. העניין שלו במשחק גדל. אדפו למד משחק בהדרכתם של מגוון מדריכים בולטים, כולל בן גילורי מחברת התיאטרון רובי ודיאן האל מאולפן השחקנים. דרך הכנסייה במרילנד, הוא פגש את אחותה הגדולה של השחקנית ויולה דייוויס, שעזרה לו ליצור קשר עם דייוויס. דייוויס הנחתה אותו ללמוד טכניקות, להשתתף בהצגות ולקרוא כמה שיותר מחזות.

### תפקידי קולנוע וטלוויזיה
הוא היה חלק מהתוכניות ספיישל- "Live in Front of a Studio Audience: Norman Lear's All in the Family and The Jeffersons" של ג'ימי קימל. הוא שיחק את התפקיד של ליונל ג'פרסון. הצוות של הספיישל לקח הביתה את האמי לספיישל מגוון מצטיין (לייב). ב-2016 שיחק בסרט "גדרות" לצד ויולה דייוויס ודנזל וושינגטון. ב"גדרות " הוא כיכב בתור קורי מקסון, בנם של הדמויות הראשיות בגילומם של דייוויס וושינגטון. אדפו היה החבר היחיד בקאסט של "גדרות" שלא כיכב בחידוש של המחזה בברודוויי ב-2010.

ב-2017, הוא הופיע כדמות המרכזית יחד עם ואייט ראסל בסרט "אוברלורד" , שניהם שיחקו צנחנים אמריקאים מול חיילי-על נאצים. ב-2017, הוא שיחק בסדדרה "הנותרים" ב-HBO, שם הופיע בתפקיד ראשי כמייקל מרפי בעונות השנייה והשלישית. עוד ב-2017 הופיע בסרט האימה "אמא!" של הבמאי דארן ארונופסקי. ב-2018 השתתף בתפקיד ראשי בשתי עונות של הסדרה "Sorry for Your Loss"  ששודרה ב-Facebook Watch.

במאי 2019, הוא הופיע בתור אנטרון מקריי המבוגר בסרט "כשהם רואים אותנו", סרט המבוסס המבוסס על פרשת האצנית בסנטרל פארק. הסרט היה מועמד לאמי. בספטמבר 2019, הוא לוהק לתפקיד לארי אנדרווד בסדרה "העמדה" המבוססת על ספר של סטיבן קינג. בנובמבר 2019, הוא הופיע כדמות המרכזית בפרק השישי של "השומרים", כשגילם את גיבור העל הראשון בעולם, Hooded Justice. במרץ 2022, הוא כיכב בסרט "בבילון" בתור סידני פאלמר – חצוצרן אפרו-אמריקאי. החל מ-2024 מככב בסדרה "בעיית שלושת הגופים" בתפקיד סול דוראנד. ב-2023 שיחק בסרט "שלוש בנותיו"  שהוקרן בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו ויעלה בנטפליקס בספטמבר 2024.

הוא נבחר לאחד מ-"Dazed 100" של מגזין Dazed.
## פילמוגרפיה
### בקולנוע

### בטלוויזיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים
קטגוריה:אנגלים ממוצא ניגרי
קטגוריה:מהגרים מבריטניה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא ניגרי
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988