המשבר הפוליטי בישראל (2019–2022)

ממוזער|300px|הצבעה בבחירות לכנסת העשרים וחמש, שהיו הבחירות החמישיות בישראל בתוך שלוש שנים וחצי.
**המשבר הפוליטי בישראל** היה מצב פוליטי אליו נקלעה מדינת ישראל החל מאמצע שנת 2019 ועד לסוף שנת 2022, במהלכו התקיימו חמש מערכות בחירות לכנסת בתוך פחות מ-4 שנים, זאת כתוצאה מאי יכולתו של אף אחד מן המנהיגים הפוליטיים להקים ולקיים ממשלה יציבה לאורך זמן.

במהלך המשבר הוקמו שתי ממשלות שכיהנו תקופה קצרה ורק בסיבוב החמישי של הבחירות הושגה הכרעה שהביאה להשבעת ממשלת נתניהו השישית ולתום המשבר.

## רקע
שיטת הרכבת הממשלה בישראל, מבוססת על העיקרון לפיו חבר הכנסת שקיבל מהנשיא את המנדט להרכבת הממשלה נדרש לקבל את אמון רוב חברי הכנסת כדי להקים את ממשלתו. כאשר אף חבר כנסת לא מצליח במשימה זו, לא ניתן להקים ממשלה חדשה לאחר הבחירות לכנסת, ונערכות בחירות חדשות. המשבר פרץ לאחר שבנימין נתניהו, שהיה ראש הממשלה בעשור שקדם למשבר, איבד את תמיכתן של חלק מהסיעות שתמכו בו בעבר ובשל כך לא הצליח להשיג רוב להקמת ממשלה חדשה, כאשר מאידך הסיעות שהתנגדו להמשך כהונתו לא יכלו להקים ממשלה בשל חילוקי דעות אידאולוגיים חריפים בינן לבין עצמן. מצב זה, בו הכנסת חצויה בין שתי תפיסות מנוגדות לחלוטין באשר לתמיכה בנתניהו, כאשר כמחצית מחברי כנסת תומכים בו ללא פשרות וכמחציתם מתנגדים להמשך כהונתו בכל מחיר, הביא להתמשכות המשבר.

לאחר שתי מערכות בחירות שכתוצאה מהן לא הוקמה ממשלה, הוקמה ממשלת רוטציה בין הסיעות שתמכו בנתניהו לבין חלק ממתנגדיו, אולם ממשלה זו התפרקה לאחר פחות משנה בשל אי העברת תקציב המדינה. הממשלה שלאחריה הוקמה על בסיס כל הסיעות המתנגדות והביאה לסיום כהונת נתניהו, אך גם היא התפרקה לאחר כשנה בשל חילוקי הדעות העמוקים בתוך הקואליציה.

### המחלוקות העיקריות בין המחנות
[ממוזער|300px|[ממשלת ישראל השלושים וארבע ביום השבעתה. הוקמה אחרי הבחירות לכנסת העשרים וכיהנה כממשלת מעבר בתחילת תקופת המשבר הפוליטי, עד לאחרי הבחירות לכנסת העשרים ושלוש; ממשלה זו כיהנה בתקופה הארוכה ביותר בתולדות ישראל.]]
הסיבות לאי יכולתו של נתניהו להרכיב ממשלה, למרות שכמעט כל המפלגות שהתנגדו לו ישבו בעבר בממשלות שבראשותו, נבעו משילוב של מספר גורמים, שהעיקריים שבהם היו:

* **[[משפט נתניהו|ההליך המשפטי הפלילי נגד נתניהו]]**, שבמרכזו האשמות כנגד בנימין נתניהו בעבירות של שוחד ומרמה והפרת אמונים הביא לפסילתו המוחלטת על ידי מפלגות המרכז-שמאל והשמאל (כחול לבן, יש עתיד, העבודה) בטענה כי למרות שהחוק מאפשר לראש הממשלה לכהן בעודו נאשם עד פסק דין בעניינו, הנורמה הציבורית מחייבת שראש הממשלה יהיה נקי מחשדות פליליים. לכך נוספו הטענות כי נתניהו מעוניין להשתמש בכוחו הפוליטי בכדי לעכב ואף למנוע את ההליך המשפטי נגדו, מה שנתפס כפגיעה בדמוקרטיה ובשלטון החוק, טענה שגרמה גם לכאלו שתמכו בזכותו העקרונית של נאשם לכהן כראש הממשלה להתנגד לאפשרות שנתניהו יעמוד בראשות הממשלה (תקווה חדשה, ישראל ביתנו).
* **חילוקי דעות בענייני [[דת ומדינה]]**, ובעיקר סביב החוק לדחיית גיוס בני ישיבות, היו העילה הראשונית בשלה סירב אביגדור ליברמן להצטרף לממשלה בה חברות המפלגות החרדיות. טרם המשבר גוש המפלגות התומכות בנתניהו כלל למעשה מפלגות עם תפיסות עולם מנוגדות בענייני דת ומדינה – מחד הסיעות החרדיות והדתיות, ומנגד סיעת ישראל ביתנו שמתנגדת לכל כפייה דתית ותומכת בגיוס בני ישיבות. פרישת הסיעה בשל משבר זה הייתה הסיבה להתפזרות הכנסת העשרים ואחת, אולם בהמשך המשבר סוגיות אלו לא עמדו במוקד הוויכוח הפוליטי והציבורי, שהתמקד בעיקר בבנימין נתניהו.
* במהלך שנות כהונתו בכנסת נתניהו **הסתכסך עם מספר פוליטיקאים מ[[ימין פוליטי בישראל|מחנה הימין]]**, כמו ליברמן, בנט, איילת שקד, גדעון סער, יעלון, האוזר ואחרים. פוליטיקאים אלו הובילו במהלך המשבר את ההתנגדות להמשך כהונתו מתוך מפלגות הימין, כשלטענת תומכי נתניהו היריבות האישית ביניהם היא שגרמה להם לשנות את דעתם.
* **היחס למערכת המשפט** מצד מפלגת הליכוד ושותפיה. כבר בשנת 2011 הציע חבר הכנסת יריב לוין לשנות את הרכב הוועדה לבחירת שופטים ובשנת 2013 ניסה לקדם מספר הצעות חוק, בהן הגבלת סמכות בג"ץ לפסול חוקים, אפשרות לחוקק מחדש חוק שפסל בג"ץ, הענקת סמכות לכנסת לבחור את נשיא בית המשפט העליון ושוב שינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים. בריאיון שנערך איתו בשנת 2019 פרש לוין את משנתו בהרחבה והציג תוכנית לשינויים רחבים במערכת המשפטית. גם בנימין נתניהו הצהיר כי בכוונתו להעביר בכנסת חוקים שנפסלו בידי בג"ץ.

### המחלוקות העיקריות בגוש השינוי
גם גוש השינוי התקשה מאוד להקים ממשלה כאשר היו לו מספיק מנדטים לכך, בעקבות חילוקי דעות בנושאים מהותיים כמו **ביטחון** ו**כלכלה**.

## התפזרות הכנסת העשרים

ב-14 בנובמבר 2018, בעת כהונת הכנסת העשרים וממשלת ישראל השלושים וארבע, התפטר אביגדור ליברמן מתפקיד שר הביטחון ופרש עם סיעתו - ישראל ביתנו - מהקואליציה. ההתפטרות הקטינה את מספר חברי הקואליציה ל-61 וערערה את יציבותה.

ב-24 בדצמבר 2018 הודיע חבר הכנסת יאיר לפיד כי סיעתו - יש עתיד - לא תתמוך בכנסת בהצעה לתיקון חוק הגיוס לשם הסדרת גיוס בני ישיבות לצה"ל לאחר שחברות הקואליציה ש"ס ויהדות התורה הביעו את התנגדותן לחוק. מכיוון שהחוק לא יכול היה להתקבל בכנסת ללא תמיכת יש עתיד, הודיעו ראשי הקואליציה על הקדמת הבחירות בשבעה חודשים ממועדן המקורי מנובמבר 2019, ל-9 באפריל 2019.  עבר בקריאה שלישית ב-26 בדצמבר 2018.

## הכנסת העשרים ואחת
[ממוזער|300px|מייסדי רשימת [כחול לבן (רשימה)|כחול לבן. מימין לשמאל: גבי אשכנזי (מס' 4), יאיר לפיד (מס' 2), בני גנץ (מס' 1) ומשה יעלון (מס' 3)]]
### הבחירות לכנסת העשרים ואחת
ב-9 באפריל 2019 התקיימו הבחירות לכנסת העשרים ואחת.

#### מערכת הבחירות
יום לאחר קבלת החוק לפיזור הכנסת, הכריז בני גנץ על הצטרפותו לפוליטיקה ועל הקמת מפלגה חדשה - חוסן לישראל. המפלגה הושקה בכנס מתוקשר ב-29 בינואר 2019, ובו פרס גנץ את עמדותיו ואת תוכניותיו למדינת ישראל. בכנס השתתף גם משה יעלון שעמד בראשות מפלגת תל"ם. השניים סיכמו על ריצה משותפת.

ב-21 בפברואר 2019, יום לפני המועד האחרון להגשת הרשימות, הוחלט על ריצה של חוסן לישראל ותל"ם יחד עם מפלגת יש עתיד ברשימה משותפת בשם "כחול לבן". אל הרשימה המשותפת של המפלגות הצטרף הרמטכ"ל לשעבר גבי אשכנזי. כחול לבן הייתה לרשימה הבולטת בגוש המרכז-שמאל, והיוותה חלופה לראש הממשלה נתניהו ולמפלגת השלטון הליכוד.

בפברואר 2019 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, כי החליט לשקול העמדה לדין של נתניהו, בכפוף לשימוע, בשלושת התיקים: בתיק 1000 ו-2000 באשמת מרמה והפרת אמונים, ובתיק 4000 באשמת שוחד ומרמה והפרת אמונים.

#### תוצאות הבחירות
בבחירות, שהתקיימו ב-9 באפריל 2019, זכו רשימות הליכוד וכחול לבן ב-35 מושבים כל אחת. שתי מפלגות ימין לא עברו את אחוז החסימה, אף על פי שהיו קרובות אליו: הימין החדש בראשות נפתלי בנט ואיילת שקד, שקיבלה כ-138,600 קולות, ומפלגת זהות בראשות משה פייגלין שקיבלה כ-118,000 קולות.

### הניסיון להרכבת הממשלה ופיזור הכנסת
לאחר הבחירות, היה נראה לכל כי בנימין נתניהו ניצח, וכי במוקדם או במאוחר הוא ירכיב את ממשלתו החמישית שתזכה לאמונה של הכנסת הנבחרת. על נתניהו המליצו לנשיא המדינה, ראובן ריבלין, כל המפלגות שהיו שותפות בממשלת ישראל השלושים וארבע, כולל מפלגת ישראל ביתנו, ובסך הכל 65 ממליצים; לעומת 45 ממליצים בלבד על יריבו בני גנץ. מלאכת הרכבת הממשלה הוטלה על נתניהו ב-17 באפריל, אך ישראל ביתנו התנתה את כניסתה לממשלה בחוק גיוס שיחייב חלק מהאזרחים החרדיים בגיוס לצה"ל. לרשות נתניהו עמדו כחוק 28 ימים להרכבת ממשלתו, עם אפשרות לקבלתם של עד 14 ימים נוספים מנשיא המדינה.

בחצות הלילה שבין 29 ל-30 במאי, ולאחר הארכה של 14 יום שהעניק הנשיא ריבלין לנתניהו, פקע על-פי חוק המנדט של נתניהו להרכבת הממשלה. לקראת מועד זה, ביוזמת הליכוד, החלה הכנסת, לדון בהצעת חוק לפיזורה, המורה על עריכת בחירות חדשות, וזאת במטרה למנוע מגנץ את האפשרות לנסות להרכיב ממשלה. לאחר חצות הלילה ב-30 במאי, אישרה הכנסת את החוק ברוב של 74 ח"כים (הליכוד, כולנו, איחוד מפלגות הימין, ש"ס, יהדות התורה, ישראל ביתנו, רע"מ - בל"ד וחד"ש - תע"ל). צעד זה הוביל לכך שבחירות חוזרות החלו להיות אפשרות שבכלל עולה על הדעת; קודם לכן אפשרות זו הייתה טאבו.
בכנסת זו, מתוך 13 ועדות הכנסת הקובעות, מונו רק הוועדה המסדרת, ועדת הכספים, החוץ והביטחון וועדת החינוך.

## הכנסת העשרים ושתיים

### הבחירות לכנסת העשרים ושתיים
ב-17 בספטמבר 2019 נערכו הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, השניות במסגרת המשבר.

#### תוצאות הבחירות

בבחירות לכנסת זו זכתה כחול לבן ביתרון של מושב אחד על הליכוד, כאשר מפלגת הליכוד ספגה ירידה ניכרת בכוחה, למרות צירוף ארבעת הח"כים של מפלגת כולנו וחתימה על הסכם מול משה פייגלין שזכה בכמאה ועשרים אלף קולות בבחירות הקודמות. גם רשימת כחול לבן ירדה במספר המושבים שלה, ומי שעלו בצורה משמעותית היו ישראל ביתנו (מ-5 ל-8) והרשימה המשותפת (מ-10 ל-13).

### הניסיונות להרכבת הממשלה ופיזור הכנסת
[ממוזער|300px|נשיא המדינה [ראובן ריבלין מטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על בני גנץ, בפעם הראשונה. 23 באוקטובר 2019.]]
[ממוזער|300px|פגישה משולשת בין [נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה ראובן ריבלין, ראש ממשלת ישראל ויו"ר הליכוד בנימין נתניהו ויו"ר כחול לבן בני גנץ במהלך הניסיונות להקמת ממשלת אחדות לאחר מערכת הבחירות השנייה, 23 בספטמבר 2019]]
לאחר הבחירות, המליצו לנשיא ריבלין על נתניהו 55 ח"כים (הליכוד, ימינה, ש"ס ויהדות התורה) ועל גנץ המליצו 54 ח"כים (כחול לבן, העבודה-גשר, המחנה הדמוקרטי וחלק מהרשימה המשותפת), כאשר הרשימה המשותפת ממליצה לראשונה בהיסטוריה על מועמד לראשות הממשלה. ישראל ביתנו לא המליצה על מי מהמועמדים, והנשיא הטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על נתניהו ב-25 בספטמבר. בעת הטלת המנדט, זימן אליו הנשיא גם את גנץ והציג בפני השניים מתווה להרכבת ממשלת אחדות לאומית, מתווה שזכה לשם "מתווה הנשיא". על פי הסכם זה נתניהו יכהן ראשון ברוטציה, וכשיפתח משפטו יצא לנבצרות וסמכויותיו יועברו לבני גנץ.

בעקבות חוסר היכולת של הליכוד להקים ממשלה עם המפלגות שכונו על ידי נתניהו (ראש הליכוד) "השותפות הטבעיות" שלו (קרי: ימינה, ש"ס ויהדות התורה), החליטו ראשי המפלגות הללו, עוד לפני שלב ההמלצות אצל הנשיא, על הקמת "בלוק הימין", שמנה 55 חברי כנסת שלא יכנסו לממשלה זה ללא זה. ההתחייבות המשמעותית ביותר בבלוק היא הימנעות מהצטרפות לממשלה בראשות כחול לבן, אף כאשר זו התכוונה להציע דברים דומים במגעים הקואליציוניים. בלוק זה מנע בהמשך מגנץ להקים ממשלה עם אחד ממרכיבי הבלוק, כמו החרדים או ימינה.

בעקבות שינויים בהרכב המפלגות, בכנסת העוקבת הורכב הבלוק מהליכוד, יהדות התורה, ש"ס וימינה. האיחוד כונה כך שכן המפלגות המרכיבות אותו נחשבות כבעלות השקפת עולם ימנית, אף שמפלגת ישראל ביתנו, שאינה חלק מהבלוק, גם היא בעלת השקפת עולם ימנית, ואילו עמדת המפלגות החרדיות, ש"ס ויהדות התורה, אינה ימין באופן מובהק. המכנה המשותף למפלגות הללו הוא למעשה תמיכתן בבנימין נתניהו.

במסעי הבחירות של רשימות בלוק הימין, הן פרסמו התחייבות לתמוך במפלגת הליכוד ובבנימין נתניהו. הבסיס לתמיכת המפלגות בברית הפוליטית לא הובהר, אך חלק מראשי הבלוק הסבירו כי אינם מאמינים בצדקת ההליכים המשפטיים שננקטו כנגד בנימין נתניהו.

ב-21 באוקטובר, לפני תום המועד שהוקצב לו להרכבת הממשלה, ובלי לבקש ארכה מריבלין, החזיר נתניהו את המנדט לנשיא לאחר שלא הצליח להרכיב ממשלה, והמנדט הועבר לבני גנץ יומיים לאחר מכן.

ישראל ביתנו סירבה להצטרף לממשלה צרה, בין מימין ובין משמאל, והיא קראה לממשלת אחדות בין הליכוד וכחול לבן. במהלך שיחות שנעשו בין המפלגות, דרשה כחול לבן מהליכוד לפרק את הבלוק, אך הליכוד לא הסכים. כמו כן התנהל ויכוח מי יהיה ראש הממשלה הראשון ברוטציה, ולכמה זמן. ב-20 בנובמבר, בתום המועד שהוקצב לגנץ, ומשנכשל אף הוא בהרכבת הממשלה, השיב את המנדט לנשיא, שהודיע למחרת ליולי אדלשטיין, יושב ראש הכנסת, על 21 ימים בהם יכול כל אחד מהח"כים לאסוף 61 חתימות ולקבל את המנדט, זאת על-פי . זו הייתה הפעם השנייה בתולדות המדינה בה עבר המנדט לכנסת על-פי סעיף זה, והראשונה שהתרחשה בהליכי הרכבת הממשלה שלאחר הבחירות.

בחצות הלילה שבין 11 ל-12 בדצמבר פקע מנדט זה של הכנסת. לאחר מכן הנשיא היה אמור להודיע ליו"ר הכנסת כי לא הוגשה לו בקשה עם 61 חתימות, הכנסת הייתה מתפזרת מאליה עם מסירת ההודעה והבחירות היו נערכות בחג הפורים באופן אוטומטי. כדי למנוע את קיום הבחירות בפורים, חוקקה הכנסת, ב-12 בדצמבר, לאחר חצות הלילה ולפני הודעתו של ריבלין ליו"ר הכנסת,  לשבוע שלפני פורים.

בכנסת זו, לא מונו ועדות קבועות (למעט ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון שהוקמו כוועדות זמניות בהסכמה בין סיעות הליכוד וכחול לבן) ולכן הממשלה פעלה ללא פיקוח הכנסת.

### סוגיית החסינות של ראש הממשלה נתניהו
ב-2019, במהלך ריאיון לקרן מרציאנו ועמית סגל, נשאל נתניהו: "אם תיבחר, האם תנסה לקדם חוק או מהלך כלשהו שימנע את העמדתך לדין?". על כך ענה נתניהו: "מה? מה פתאום? מה שיפיל את זה, זה העובדות עצמן". מרציאנו המשיכה: "כלומר חוק צרפתי במתכונת כזו או אחרת לא תקדם, או מהלך שישאיר את חסינותך ולא יאפשר את הסרתה?". נתניהו ענה: "לא התעסקתי בזה ואני לא מתכוון לעסוק בזה". בנוסף, שאל עמית סגל: "האם נכון שלמדינת ישראל יהיה ראש ממשלה תחת כתב אישום במקביל לתפקודו?" נתניהו ענה שהוא יכול ויש לו קיבולת עבודה גבוהה.

בראשית חודש אוקטובר 2019, נערך שימוע לראש הממשלה נתניהו לפני הגשת כתב אישום, אשר עם סיומו החליט היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט להגיש כתב אישום כנגד נתניהו בעבירות שוחד ומרמה והפרת אמונים בתיק 4000, ובעבירות מרמה והפרת אמונים בתיקי 1000 ו-2000.

בעקבות החלטה זו, החליט נתניהו להגיש בקשה ליו"ר הכנסת לקבלת חסינות מהעמדתו לדין פלילי ב-1 בינואר 2020 (כלומר כשלושה שבועות לאחר פיזורה של הכנסת העשרים ושתיים מתוקף החוק וההחלטה על קיומן של הבחירות לכנסת העשרים ושלוש). בין היתר, טען שהוא רוצה להתמקד בתפקיד ראש ממשלת ישראל, בסתירה לאותו ראיון. עם הגשת הבקשה הסתמן שקיים רוב להסרת חסינותו של נתניהו לאחר שסיעת ישראל ביתנו הודיעה שתתמוך בהסרת החסינות.

במקביל, סיעת כחול לבן הגישה בקשה ליו"ר הכנסת יולי אדלשטיין להקמת ועדת הכנסת לצורך פתיחת הדיונים בבקשת החסינות של נתניהו. תחילה ניסה אדלשטיין למנוע את הקמת הוועדה (שלצורך הקמתה דרוש אישורו של יו"ר הכנסת), אך לבסוף, בהינתן חוות דעת משפטית של היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון שקבעה כי אדלשטיין אינו יכול למנוע את הקמת הוועדה ולאחר איומים מסיעות כחול לבן וישראל ביתנו שיפעלו לבחירת יו"ר כנסת חדש באם יסרב להקים את הוועדה, הוקמה ועדת הכנסת והחלו הדיונים בחסינות נתניהו.

לאחר ימים ספורים (ובהסתמן רוב של 65 חברי כנסת להסרת החסינות שלו), החליט נתניהו למשוך את הבקשה ומשכך, הגיש מנדלבליט למחרת את כתב האישום לבית המשפט המחוזי בירושלים.

## הכנסת העשרים ושלוש

### הבחירות לכנסת העשרים ושלוש
ב-2 במרץ 2020 התקיימו הבחירות לכנסת העשרים ושלוש, השלישיות במסגרת המשבר.

#### תוצאות הבחירות

בבחירות לכנסת זו זכה הליכוד ביתרון של שלושה מושבים על כחול לבן. בלוק הימין כולו זכה ב-58 מושבים, עליה של 3 על פני הכנסת הקודמת בה החזיק ב-55 מושבים.

### תחילת הניסיונות להרכבת הממשלה
ב-5 במרץ, שלושה ימים לאחר הבחירות קראה מפלגת ישראל ביתנו להעביר חוק שלפיו חבר הכנסת המואשם בפלילים לא יוכל לקבל את המנדט להרכבת הממשלה וכן חוק לפיו ראש ממשלה לא יוכל לכהן יותר מפעמיים.

ב-10 במרץ פורסם כי חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס ממפלגת העבודה-גשר-מרצ מתנגדת לממשלת מיעוט עם הרשימה המשותפת ובכך הקטינה את הסיכויים להקמת ממשלה בראשות בני גנץ. גם יועז הנדל וצבי האוזר הודיעו שיתנגדו לממשלה הנשענת על הרשימה המשותפת, "החותרת תחת יסודותיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית".

במהלך ההתייעצויות של הנשיא ריבלין עם נציגי הסיעות שנבחרו לכנסת, המליצו לו כל הסיעות של בלוק נתניהו להטיל את המנדט על נתניהו, בעוד שעל גנץ המליצו הפעם גם ישראל ביתנו והרשימה המשותפת על כל מרכיביה, ובסך הכל 61 ממליצים. בקשתה של אורלי לוי-אבקסיס להופיע בנפרד בפני הנשיא סורבה והיא לא הגיעה יחד עם ראשי העבודה ומרצ, על כן הודיעה שלא תמליץ על אף אחד מהמועמדים לראשות הממשלה. הגעת ראשי הסיעות למשכן הנשיא לוותה בהפגנות כנגד ההסתייעות של כחול לבן בהמלצות הרשימה המשותפת מחד וכנגד האפשרות להטיל את מלאכת הקמת הממשלה על חבר כנסת נגדו הוגשו כתבי אישום מאידך. לאור ההצטברות של 61 ממליצים על גנץ, הטיל עליו הנשיא ב-16 במרץ להרכיב ממשלה.

שוב החלו מגעים בין מפלגות הליכוד וכחול לבן להקמת ממשלת אחדות, ובפרט לאור מצב החירום בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל. במקביל, החלו כחול לבן ושותפותיה המונים 61 ח"כים לפעול להקמת ועדות הכנסת הזמניות (ראו להלן מינוי ועדות הכנסת).

### משבר הקורונה

הבחירות לכנסת העשרים ושלוש נערכו בתחילת התפרצות נגיף הקורונה בישראל. בעת פגישות ראשי הסיעות עם הנשיא והשבעת חברי הכנסת כבר היו תקפות הנחיות משרד הבריאות לגבי התקהלות מרבית של 10 אנשים בחלל סגור אחד ושמירת מרחק של שני מטרים, והשבעת חברי הכנסת נעשתה בצורה חריגה בארבעים סבבים של שלושה חברי כנסת בכל סבב. ב-23 במרץ 2020 הוקמה ועדת הקורונה בראשות עפר שלח. הנגיף התפשט בקרב אזרחים בישראל ובעקבותיו הגיעו החלטות על סגר שגרר למעלה ממיליון אזרחים אל מעגל האבטלה.

### בחירת יושב ראש הכנסת

ב-13 במרץ, שלושה ימים לפני השבעת הכנסת העשרים ושלוש, הגישו הסיעות כחול לבן ושותפותיה - הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו והעבודה-מרצ - שמנו יחדיו 61 חברי כנסת, בקשה ליושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין לקיים דיון בנושא בחירת יושב ראש כנסת חדש, עוד טרם כינון הממשלה. חבר הכנסת מאיר כהן מסיעת יש עתיד בכחול לבן יועד לתפקיד.

יום לפני השבעת הכנסת הודיע אדלשטיין שלא יקבע בסדר היום הצבעה על בחירת היו"ר כל עוד קיים סיכוי להקמת ממשלת אחדות. אדלשטיין הסתמך על , בו נקבע כי יש לקיים את בחירת יו"ר הכנסת עד "המועד שבו כונסה הכנסת לצורך כינון הממשלה", שטרם נקבע. בנוסף נימק את החלטתו בכך ש"מהלכים פוליטיים חפוזים, כמו בחירת יו"ר כנסת קבוע והעברת חקיקה שנויה במחלוקת, מטרתם לסתום את הגולל על האפשרות לאחדות שאותה העם רוצה".
בעקבות האמור עתרו לבג"ץ מספר עמותות ומפלגות, בדרישה לחייב את אדלשטיין לקיים את הדיון. בג"ץ, בהרכב של חמישה שופטים, פסק פה אחד שעל אדלשטיין לכנס את מליאת הכנסת לבחירת יושב ראש בהקדם האפשרי - ולא יאוחר מ-25 במרץ 2020.

ב-22 במרץ, אדלשטיין ומפלגת הליכוד הודיעו כי אם תתקיים הצבעה על יושב ראש חדש, לא יתקיימו מגעים להקמת ממשלת אחדות ואזרחי ישראל יאלצו להיגרר לבחירות רביעיות.

ב-25 במרץ הודיע אדלשטיין על התפטרותו מתפקיד יו"ר הכנסת, ונעל את ישיבת המליאה ללא דיון במינוי יושב ראש חדש. התפטרותו של יו"ר הכנסת בפועל גרמה למצב תקדימי, בו לא היה סגן שיכול היה למלא את מקומו ולפתוח את מליאת הכנסת.

בדיון שהתקיים בבג"ץ באותו ערב לא נידונה בקשה לפי פקודת בזיון בית המשפט שהגישו חלק מן העותרים, אלא נקבע פתרון מעשי על מנת שיהיה ניתן לקיים את פסק הדין הראשון שהורה על כינוס מליאת הכנסת לצורך בחירת יושב ראש חדש: בג"ץ הקנה לוותיק חברי הכנסת (עמיר פרץ) את הסמכות לפנות לוועדה המסדרת על מנת לכנס את הכנסת למחרת, ולנהל ישיבת מליאה אחת לצורך בחירת יושב ראש חדש, על אף שהתפטרותו של אדלשטיין עוד לא נכנסה לתוקף. אילולא היה נבחר אדלשטיין לכנסת, היה פרץ מקבל מינוי זמני לכהן כיושב ראש הכנסת, על פי חוק יסוד: הכנסת.

בכנסת היה רוב של 61 לבלוק מרכז-שמאל, ולכן היה צפוי כי ח"כ מאיר כהן ממפלגת כחול לבן, ייבחר לתפקיד יושב ראש הכנסת (בהתאם לסיכום פנימי במפלגת כחול לבן על כך שגנץ יהיה ראש ממשלה, בעוד ח"כ מסיעת יש עתיד יקבל את תפקיד יושב ראש הכנסת). אולם, עקב העתירות של מפלגת כחול לבן לבג"ץ וטרם הבשלת שיחות האחדות לכלל הסכם, התעורר חשש שראש סיעת יש עתיד יאיר לפיד יתנגד לחבירת כחול לבן לממשלה (חשש שהתממש לבסוף עם פרישת לפיד ויש עתיד מכחול לבן והקמת סיעת יש עתיד – תל"ם). במצב כזה עלול היה להתקיים מצב חריג שכבר התקיים בעבר (ראו קואליציית ניר), כאשר יושב ראש הכנסת הוא חבר כנסת שאינו חלק מהקואליציה, מה שעשוי להקשות על הקואליציה להעביר חוקים בכנסת. מאחר שלא הסתמנה אפשרות להדחת יושב ראש הכנסת העתידי לאחר מינויו (לשם כך דרוש רוב של 90 חברי כנסת), החליט יו"ר סיעת כחול לבן ח"כ בני גנץ, להגיש את מועמדותו שלו לתפקיד זה על מנת להגדיל את הסיכויים לממשלת אחדות. ואכן ב-26 במרץ גנץ נבחר לתפקיד ברוב של 74 תומכים מול 18 מתנגדים. נוסף למפלגת "חוסן לישראל" וחברי הכנסת יועז הנדל, צבי האוזר ואנדריי קוז'ינוב שתמכו בו, הוא זכה לתמיכה גם מכל חברי "בלוק הימין". יתר חברי הכנסת ממפלגות גוש המרכז-שמאל, בהם יאיר לפיד ומשה יעלון ורוב חברי מפלגותיהם (יש עתיד ותל"ם), התנגדו או לא הופיעו להצבעה. על רקע זה נפרדו סיעות יש עתיד ותל"ם מכחול לבן ושניים מחברי מפלגת תל"ם (יועז הנדל וצבי האוזר) הקימו את סיעת "דרך ארץ" העצמאית. עם זאת הסיעה חתמה עם כחול לבן על הסכם ולפיו "יפעלו בכנסת ובממשלה כסיעה אחת לכל דבר ועניין, בהנהגתו של גנץ".

### מינוי ועדות הכנסת הזמניות
במקביל למהלך מינוי יושב ראש קבוע לכנסת, ולראשונה מאז פיזור הכנסת העשרים ואחת, סיעת כחול לבן ושותפותיה פעלו להקמת ועדה מסדרת וועדות זמניות על מנת לאפשר פיקוח על פעילות הממשלה.

ב-23 במרץ 2020, ברוב של 61 חברי הכנסת וללא מתנגדים, הוקמה הוועדה המסדרת בכנסת ושש ועדות זמניות. למרות השתתפותם בדיונים בניסיון לשנות את אופן חלוקת המושבים בוועדות, חברי בלוק הימין נמנעו מלמסור שמות של חברי ועדות מטעמם. הוחלט כי בראש הוועדה המסדרת יעמוד חבר הכנסת אבי ניסנקורן. הוועדות הזמניות ויושבי הראש שלהן היו כדלהלן:
*ועדת הכספים בראשות עודד פורר (סיעת ישראל ביתנו)
*ועדת החוץ והביטחון בראשות גבי אשכנזי (סיעת כחול לבן)
*ועדת הקורונה בראשות עפר שלח (סיעת כחול לבן)
*ועדה מיוחדת להיערכות מערכת החינוך בראשות ניצן הורוביץ (סיעת העבודה-מרצ)
*ועדה מיוחדת לעבודה ורווחה בראשות עאידה תומא סלימאן (סיעת הרשימה המשותפת)
*ועדה מיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית בראשות מנסור עבאס (סיעת הרשימה המשותפת)

### הקמת הממשלה

#### משא ומתן
ב-2 באפריל איימו במפלגת ימינה כי הם ישבו באופוזיציה ואמרו: "אנחנו לא חלק ממשחק הכיסאות של נתניהו וגנץ. כבר שבוע שנתניהו מנהל את המשא ומתן לבד, בלי לשתף את שותפיו בשנה האחרונה". בכך יגרמו לפירוק בלוק הימין ולמניעת רוב ימני בממשלה העתידית.

ב-11 באפריל ביקש גנץ מהנשיא הארכת זמן להרכבת הממשלה וסורב. ב-13 באפריל, בסמוך למועד תום המנדט של גנץ, נתניהו וגנץ פנו לנשיא לקבלת ארכה נוספת וקיבלו 48 שעות נוספות. בחצות הלילה שבין 15 ל-16 באפריל פקע המנדט של גנץ, ובבוקר הודיע ריבלין לגנץ, שכיהן גם כיו"ר הכנסת, על תקופת 21 ימים בהם לחברי הכנסת יש אפשרות לאסוף 61 חתימות בבקשה להטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על אחד מחברי הכנסת.

#### חתימת ההסכם הקואליציוני ויישומו
ב-20 באפריל, נחתם ההסכם הקואליציוני בין הליכוד וכחול לבן. נקבע שנתניהו יהיה תחילה ראש הממשלה, ובני גנץ, שבתקופה זו יוגדר "ראש ממשלה חלופי", ייכנס לתפקיד ראש הממשלה שנה וחצי מיום השבעת הממשלה ללא צורך בהשבעה, למשך שנה וחצי נוספות. עוד נקבע בהסכם כי משך כהונת הכנסת יקוצר בהוראת שעה לעד שלוש שנים מיום כינון הממשלה, ולאחר מכן ייערכו הבחירות לכנסת העשרים וארבע. עוד נקבע כי יוקם קבינט קורונה בראשות נתניהו וגנץ והממשלה תהיה פריטטית. הוועדה לבחירת שופטים לא תכלול נציג לאופוזיציה, כפי שהיה נהוג במשך שנים רבות בכנסת. לא יחולו שינויים בהרכב הוועדה, בתהליכי המינוי בה ובמועדי מינוי השופטים המקובלים. נקבע מעמד מ"מ ראש הממשלה והוסכם בעל פה שהכנסת תפוזר אם נתניהו יפסל מכהונה כראש ממשלה או מ"מ ראש ממשלה עקב היותו נאשם בפלילים.

הממשלה הוגדרה כממשלת חירום למשך חצי שנה, שבה לא תועלה חקיקה שאינה קשורה לקורונה ללא הסכמה. עם זאת, נתניהו יוכל לקדם סיפוח כבר בעוד חודשיים וחצי: "ראש הממשלה המכהן יורשה להביא לממשלה ולכנסת החל מחודש יולי את הצהרת טראמפ בדבר סיפוח יהודה ושומרון, לאחר קיום תהליך סדור בנושא". נתניהו חויב, לפי ההסכם, להתייעץ עם גנץ. כמו כן, נקבע כי הכנסת תחוקק את חוק הגיוס, לפיו יעדי הגיוס ייקבעו על ידי הממשלה ולא ייכללו בבסיס החוק כפי שדרשו בעבר לפיד וליברמן בחוקים השונים שהגישו.

ההסכם קבע עוד כי גודלה של הממשלה יכול להגיע ל-36 שרים ו-16 סגני שרים. עוד נקבע כי כהונת הממשלה יכולה להתארך בהסכמה מ-3 ל-4 שנים. גנץ החליט שלא למנות סגני שרים מכחול לבן.

לטובת יישום ההסכם, שכלל הגדרת מעמד "ראש ממשלה חלופי", נדרש אוסף של שינויי חקיקה, כולל חוקי יסוד, המהווים שינוי סדרי השלטון.

#### עתירות כנגד ההסכם ב[[בגץ|בג"ץ]]
אחרי החתימה, הוגשו עתירות נגד הרכבת הממשלה על ידי נתניהו, שנאשם בפלילים. לאחר מכן, הוגשה עתירה נגד ההסכם הקואליציוני. בעקבות העתירה, שונה ההסכם הקואליציוני; לדוגמה, התאפשרה חקיקה שאינה עוסקת בקורונה. לפי דיווח שפורסם, ההסכם בין נתניהו וגנץ קבע כי במשך כל תקופת החירום, כחצי שנה, יוכל נתניהו לפרק את הממשלה וללכת לבחירות, באם בג"ץ יתערב בהסכם, וכי נתניהו יישאר ראש ממשלת המעבר בתקופת הבחירות.על ההסכם הגיב השופט בדימוס אליקים רובינשטיין: . כדי לאפשר לכלל חברי הכנסת להיות נוכחים באולם בלי להפר את הנחיות ההתקהלות, גנץ הודיע ב-23 באפריל כי המשתתפים במליאת הכנסת יתפרשו גם על יציע הכנסת.

ב-6 במאי, העתירות נדחו. נתניהו היה יכול להרכיב את הממשלה.

לגבי ההסכם, נכתב על-ידי השופטים: 

בנימוקים שפורסמו בהמשך, נמתחה ביקורת חריפה על האפשרות שנאשם עם כתב אישום חמור ימונה לראשות הממשלה, אבל נקבעו שאין איך להצדיק מבחינה חוקית התערבות של בית המשפט בהחלטה. וכן, הוצע להסדיר את בחקיקה מתאימה את הסוגיה הנוגעת להטלת מלאכת הרכבת הממשלה על חבר כנסת הנאשם בעבירות חמורות שיש עמן קלון למרות דחיית העתירה בשל המצב החוקתי-משפטי, בנימוקים שפורסמו בהמשך, שופטים מתחו ביקורת על האפשרות שנאשם עם כתב אישום חמור ימונה לראשות הממשלה. למשל, השופט מני מזוז (שכיועמ"ש הגיש כתב אישום נגד רה"מ אהוד אולמרט) כתב בפסיקתו:

 עם זאת, הוא הוסיף: 

#### הליכי ההקמה הרשמיים
ב-7 במאי, אישרה מליאת הכנסת בקריאה שנייה ושלישית את תיקון הצעת חוק יסוד: הממשלה ברוב של 72 תומכים מול 36 מתנגדים. הוגשו עתירות לבג"ץ נגד החוק. חקיקת-יסוד זו כללה גם הוספת הוראת שעה בחוק יסוד: הכנסת, כי משך כהונתה של הכנסת העשרים ושלוש יהיה עד תום שלוש שנים מהקמת הממשלה. עוד באותו היום, היום האחרון למנדט של הכנסת, הגיש נתניהו לנשיא ריבלין בקשה להטיל עליו את המנדט להרכבת הממשלה בצירוף של חתימותיהם של 71 חברי כנסת ולאחר מכן מילא הנשיא את הבקשה, והקציב לנתניהו 14 ימים, כחוק, לניסיון להרכיב ממשלה זו. בכך בפעם הראשונה בתולדות המדינה חתמו רוב חברי הכנסת על בקשה מנשיא המדינה להטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על אחד מחברי הכנסת בתקופת 21 הימים הקצובים לכך ב, כמוצא אחרון לפני התפזרות הכנסת.

במקביל לתהליך הקמת הממשלה, היו מחאות נגד הקמתה, עקב העובדה שנתניהו נאשם בפלילים.

בהתחלה, לפי הודעת מפלגות הליכוד וכחול לבן, השבעת הממשלה צפויה הייתה להתקיים ב-13 במאי. עם זאת, בעקבות ביקור מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו, השבעת הממשלה נדחתה ל-14 במאי.

ב-13 במאי הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לנשיא המדינה ראובן ריבלין וליו"ר הכנסת בני גנץ כי עלה בידו להרכיב ממשלה. עקב קשיים בחלוקה התיקים בליכוד, נדחתה ההשבעה ל-17 במאי. גנץ, שהתפטר קודם לכן מתפקיד יו"ר הכנסת, משך את התפטרותו.

במהלך המשא ומתן הקואליציוני, הידרדרו היחסים בין ימינה לליכוד. בימינה האשימו את נתניהו כי הוא מנהל את המשא ומתן לבד. ב-13 במאי, הודיעה סיעת ימינה שהמשא ומתן מול הליכוד כשל, ופניה לאופוזיציה. עם זאת, המשיכו בליכוד במגעים עם השר רפי פרץ במטרה לפלג את ימינה ולהכניס אותו לממשלה. ב-14 במאי נחתם הסכם בין הליכוד לבין הרב פרץ בראשות הבית היהודי, כאשר פרץ מונה לשר בממשלה.

ב-17 במאי, הושבעה הממשלה ותם המשבר הפוליטי לזמן מה. בלוק הימין התפרק, כחול לבן חולקה, העבודה-גשר-מרצ התפצלה למרכיביה, והבית היהודי עזבה את רשימת ימינה. נתניהו נותר ראש הממשלה וגנץ מונה לשר הביטחון ולראש הממשלה החלופי, כאשר הם בראש קואליציה שהורכבה מהסיעות הליכוד, כחול לבן (שלאחר הפיצול מיש עתיד – תל"ם), ש"ס, יהדות התורה, מפלגת העבודה (כאשר ח"כ מרב מיכאלי בפועל לא תמכה בממשלה) והבית היהודי. במקומו של גנץ, נבחר יריב לוין לתפקיד יושב-ראש הכנסת. לפיד התמנה לתפקיד ראש האופוזיציה, שכללה את יש עתיד – תל"ם, הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו, ימינה ומרצ. חלפו 508 ימים מאז פיזור הכנסת ה-20, זאת שבוע לפני משפטו הצפוי של נתניהו.

### ההתנגדות לממשלה
במרץ 2020, לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושלוש החלה "מחאת הדגלים השחורים" על רקע הטלת הרכבת הממשלה על יו"ר כחול לבן בני גנץ והתנגדות למהלך. המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש החלה ב-9 במאי 2020, בסמוך להקמת הממשלה. ההפגנות גדלו לאלפים רבים לאור משבר הקורונה ואופן ניהולו. המחאה עסקה במגוון נושאים. ביניהם ניהול ההתמודדות הכלכלית של המשבר ומחאה נגד בנימין נתניהו, בדרישה להתפטרותו עקב כתב האישום נגדו. גל המחאה נמשך עד סיום כהונת הממשלה.

### התפרקות הממשלה ופיזור הכנסת
 קובע את המועד האחרון לאישור חוק התקציב, ואם התקציב לא אושר עד למועד זה רואים את הכנסת כאילו החליטה על התפזרותה. ב"פשרת האוזר" – תוקן חוק יסוד: הכנסת ונקבע בו שתקציב המדינה לשנת 2020 צריך לקבל את אישור הכנסת עד ל-22 בדצמבר 2020. זאת בשל אי הסכמות בקואליציה.

בהסכם הקואליציוני שנחתם טרם הקמת הממשלה, סוכם כי יאושר תקציב דו שנתי לשנים 2020–2021. המועד האחרון לאישור התקציב היה אוגוסט 2020. בפועל, הליכוד החליט אחרת. בסוף נובמבר, הודיע שר האוצר ישראל כ"ץ שתקציב המדינה לשנת 2021 יוצג לראש הממשלה בשאיפה שהוא יקודם בכנסת בפברואר 2021. בעת זו, משרד האוצר טרם הגיש הצעת תקציב לשנת 2020. העיכוב הזיק לפרויקטים, לעמותות, לחקיקה וכיוצא באלה. כתוצאה מהמצב, גם תקנות סדר הדין האזרחי ומבצע צור ישראל הושפעו לרעה. אי אישור תקציב המדינה מוביל לפירוק ממשלת חילופים בלי ביצוע רוטציה בראשות הממשלה. כלומר, נתניהו אמור להישאר ראש ממשלה.

בניסיון למנוע את פיזור הכנסת בגלל התקציב, נוהלו מגעים בין הליכוד לכחול לבן. דנו על מועד התקציב, מינויים, סמכויות שר המשפטים ושינוי באורך הרוטציה. במקביל נתניהו הציע לסיעת ימינה: הקמת ממשלה צרה המורכבת מהליכוד, ש"ס, יהדות התורה ועריקים מכחול לבן, בתמיכה חברי כנסת ממפלגת רע"מ שברשימה המשותפת. בנט סירב.

הצעת החוק שנועדה למנוע את פיזור הכנסת בחצות, 23 בדצמבר, נדחתה ברוב של 49 מתנגדים מול 47 תומכים. זאת לאחר שבליכוד האמינו כי בידם רוב שיאשר את ההצעה, אך הגעתם של כמה חברי כנסת שהיו צפויים להיעדר מההצבעה והצבעתם נגד ההצעה הכריעה את הכף. האירוע כונה "ליל החניונים" עקב שהייתו של חבר הכנסת רם שפע בחניון הכנסת ממש עד רגע ההצבעה עצמו. בחצות הלילה שבין 22 בדצמבר ל-23 בדצמבר 2020, הכנסת העשרים ושלוש התפזרה באופן אוטומטי עקב אי הסכמה של הליכוד וכחול לבן על העברת התקציב, ומדינת ישראל הלכה לבחירות בפעם הרביעית תוך פחות משנתיים. למחרת, פורסם שאחרי ויתור של נתניהו, כשל ניסיון חקיקה נוסף למניעתן כי לא הייתה יכולת טכנית במסגרת הזמנים. הליכוד הכחיש.

## הכנסת העשרים וארבע

### הבחירות לכנסת העשרים וארבע
הבחירות לכנסת העשרים וארבע התקיימו ב-23 במרץ 2021, הרביעיות במסגרת המשבר.

#### מערכת הבחירות
ממוזער|300px|הצבעה בבחירות לכנסת העשרים וארבע.
בניגוד לקודמותיה, במערכת בחירות זו לא רצו שתי מפלגות גדולות והיו כמה ראשי מפלגות שהצהירו על הרצון להרכיב ממשלה בראשותם: בנימין נתניהו, נפתלי בנט וגדעון סער. יאיר לפיד, ראש המפלגה השנייה בגודלה, שאף להיות ראש ממשלה אך היה מוכן לוותר על כך בתנאים מסוימים. ברקע, הייתה האפשרות שראש הממשלה החלופי, בני גנץ, ימונה לראש ממשלת המעבר ב-17 בנובמבר 2021, אם לא תקום ממשלה חדשה, בשל היותו של תאריך זה מועד החילופים בתפקיד ראש הממשלה שננקב עם הקמת הממשלה היוצאת.

ב-5 בינואר 2021, התראיין בנט בערוץ 20 ואמר: 

ב-21 במרץ, כיממה וחצי לפני פתיחת הקלפיות, התראיין בנט פעם נוספת לערוץ 20 בשידור חי. לעיני המצלמות, הציג והקריא בנט מסמך, ובו כתוב: . בתחתית המסמך היו רשומים שמותיהם של בנט ונתניהו. בנט חתם על המסמך בשידור, וקרא לנתניהו לעשות זאת גם כן.

הצהרות אלה של בנט עמדו לו לרועץ לאחר הבחירות, כאשר הקים ממשלת חילופים עם לפיד תוך הסתייעות קולותיה של סיעתו של עבאס, רע"מ, כאשר הוא ראש סיעה בת 7 מנדטים, ובהמשך 6 מנדטים.

#### תוצאות הבחירות

### תחילת הניסיונות להרכבת הממשלה
ממוזער|כתב הטלת מלאכת הרכבת הממשלה, שמסר הנשיא ריבלין לראש הממשלה נתניהו.
לאחר הבחירות, נציגי הציונות הדתית, יהדות התורה, ש"ס והליכוד המליצו על נתניהו - 52 ממליצים. יש עתיד, כחול לבן, העבודה, ישראל ביתנו ומרצ המליצו על לפיד - 45 ממליצים. ימינה המליצה על בנט. תקווה חדשה, הרשימה המשותפת ורע"מ לא המליצו על אף מועמד.

ב-6 באפריל הטיל הנשיא ריבלין את תפקיד הרכבת הממשלה על בנימין נתניהו. בסוף אפריל 2021, הוקמו 3 ועדות זמניות בכנסת: ועדת הכספים, ועדת חוץ וביטחון והוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית.
### כישלון המגעים בין הליכוד לרע"מ
האפשרות שתקום ממשלה בשיתוף פעולה בין הליכוד לרע"מ עלתה בדיון הציבורי עוד מלפני הבחירות. נפתלי בנט, מנהיג ימינה, דרש מנתניהו ערב הבחירות לחתום על כך שלא יקים ממשלה בתמיכת רע"מ, זאת בתמורה להתחייבותו שלו לא להקים ממשלה שבה יישב תחת יאיר לפיד, גם לא ברוטציה. לאחר הבחירות, מאחר שמפלגות מחוץ לגוש תומכי נתניהו שללו על הסף כניסה לממשלה אחת עם נתניהו, אפילו בהסדר רוטציה, אחרי כישלון הסדר הרוטציה בממשלת נתניהו-גנץ, נראה היה שהדרך היחידה להקמת ממשלה בראשות נתניהו כרוכה בהיזדקקות לתמיכת רע"מ. ניסיונות להביא את גדעון סער לממשלה ואפילו להציע לו ראשות ממשלה ברוטציה (אולי אף לצידה של רוטציה גם לנפתלי בנט), נדחו על הסף. בין הח"כים בליכוד התגלע ויכוח פומבי שבו צחי הנגבי אמר "כי אנחנו רואים בעבאס אפשרות פוטנציאלית", בעוד ששלמה קרעי שלל זאת בהחלטיות. מנסור עבאס מצדו אמר: אנחנו לא מחויבים לאף אחד, לאף מפלגה ולאף גוש". בנאום פייסני שנשא מנסור עבאס בנצרת ושודר בערוצי הטלוויזיה כשבוע לאחר הבחירות הוא קרא להתמקד במשותף ליהודים ולערבים ולהתגבר על חילוקי הדעות.

הליכוד החל לנהל מגעים עם רע"מ. בליכוד נטען בדיעבד, כי לא התקיים משא ומתן קואליציוני, והמשא ומתן הוגבל למשא ומתן עם רע"מ לפיו תתמוך בחוק לבחירה ישירה לראשות ממשלה. יו"ר רע"מ מנסור עבאס טוען מנגד כי בנוסף לכך היה גם משא ומתן על הסכם קואליציוני. הוא ציין ששרה נתניהו יכולה לתמוך בגרסתו, מאחר שהתארח בבית ראש הממשלה בבלפור לביקור חשאי, בו נועד עם הזוג נתניהו.

בשלב מוקדם הבהיר יושב ראש הציונות הדתית, בצלאל סמוטריץ', שהוא מסרב לאפשר הקמת ממשלה תוך הסתמכות על רע"מ בשום פנים ואופן, ולדבריו .

על מנת להשיג פריצת דרך ולרכך את גישתו, נערך מפגש בין מנסור עבאס לבין בכיר רבני הציונות הדתית, הרב חיים דרוקמן, ואילו הרב צבי טאו פרסם מכתב תמיכה באפשרות הקמת ממשלת ימין הנשענת על עבאס, שבו כתב שעל אף חילול השם הכרוך בהישענות על מפלגה ערבית, הדבר עדיף על הקמת ממשלת שמאל. אף על פי כן, סמוטריץ' לא שינה את עמדתו והצליח ללכד את רבני המפלגה סביב התנגדותו. שותפות אחרות לקואליציית הימין לא שללו את רע"מ. משה גפני וגם עמיחי שיקלי, שפרש מימינה, התבטאו באופן אוהד כלפי האפשרות לממשלה עם רע"מ ושיקלי אף תמך במינוי של עבאס לשר לשיתוף פעולה אזורי. איתמר בן גביר הצטרף לסמוטריץ' באומרו שלא יהיה חלק מממשלה שנשענת על רע"מ, אבל בניגוד לסמוטריץ' לא התחייב במפורש להצביע נגד הקמת ממשלה כזו.

בשנת 2022 התפרסמה הקלטה שבה נשמע סמוטריץ' מאשים את נתניהו בכך שהוא משקר, כאשר הוא אומר שמעולם לא התכוון להקים קואליציה עם רע"מ. סמוטריץ' נשמע אומר כי . בעקבות סירובו של סמוטריץ' הפכו המגעים עם רע"מ לחסרי תוחלת, אך מנגד העובדה שעל פי הדיווחים העיתונאיים נתניהו חפץ לצרף את רע"מ לקואליציה הגדילה את הלגיטימציה הציבורית להסתמכות עליה עבור נפתלי בנט ואיילת שקד.

### המשבר סביב מינוי שר משפטים
ב-1 באפריל 2021 הסתיים המינוי הזמני של בני גנץ לממלא מקום שר המשפטים, והממשלה נותרה ללא שר משפטים מכהן. מצב זה יצר מספר בעיות, בהן:
* הקבינט המדיני-ביטחוני וקבינט הקורונה מנועים מקבלת החלטות.
* לא אושר הסדר חוקי המאפשר קיום דיונים בהיוועדות חזותית, וכתוצאה מכך שירות בתי הסוהר אולץ להביא עצורים ואסירים מדי יום לבתי המשפט, במקום לקיים שיחת וידאו.

ב-27 באפריל התקיימה ישיבת ממשלה בה שרי הליכוד הצביעו נגד מינוי בני גנץ לתפקיד שר המשפטים. ראש הממשלה בנימין נתניהו הציע למנות את השר לשיתוף פעולה אזורי, אופיר אקוניס, לתפקיד שר המשפטים, ורוב שרי הממשלה אישרו מינוי זה. אולם גוש כחול לבן, המחזיק בזכות וטו מכוח חוק יסוד: הממשלה, התנגד למינוי. במהלך הדיון היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, קבע כי מינוי ללא הסכמת שני הגושים בממשלה אינו חוקי: "מאחר שראש הממשלה החלופי לא הסכים, ההצבעה הזאת לא חוקית ואסור היה לקיים אותה." בני גנץ תיאר את תהליך ההצבעה כ"הליך שדגל שחור של פגיעה בסדרי שלטון מתנוסס מעליו."

באותו ערב בג"ץ הוציא צו ביניים המקפיא את מינוי אקוניס, וקבע דיון דחוף למחרת. למחרת, ב-28 באפריל 2021, שינה נתניהו את עמדתו והודיע כי החליט לתמוך במינוי בני גנץ לתפקיד שר המשפטים. בהמשך אישרו השרים את מינוי גנץ, והדיון בבג"ץ בוטל.

### הקמת הממשלה

ב-4 במאי, כשתי דקות לפני מועד פקיעת המנדט האוטומטית בחצות, הודיע נתניהו לנשיא כי לא עלה בידו להרכיב ממשלה. למחרת הוענק המנדט ליאיר לפיד. הוא קיבל 56 ממליצים לאחר שנוספו המלצות של תקווה חדשה והרשימה המשותפת (למעט בל"ד).

החל ניסיון להקים ממשלת חילופים בראשות יאיר לפיד ונפתלי בנט יחד, בתמיכת רע"מ והסיעות שמתנגדות להמשך כהונת נתניהו. המגעים הואצו לאחר שלפיד קיבל את המנדט. המהומות בישראל ומבצע שומר החומות האטו את המגעים עד לעצירתם. עם הרגיעה, התחדשו המגעים כשימינה ניהלה במקביל מגעים עם הליכוד. ב-30 במאי, הכריז בנט כי כוונתו להקים ממשלה עם לפיד.

בליל 2 ביוני 2021, בשעה האחרונה לפני תום המנדט של לפיד, הודיע לפיד לנשיא ראובן ריבלין שעלה בידו להרכיב ממשלת חילופים עם בנט. על-פי ההודעה, בנט יכהן ראשון כראש הממשלה ולפיד יכהן כראש הממשלה החלופי, והשניים יתחלפו לאחר כשנתיים. עקב ההודעה המשותפת פרצו הפגנות וחלה והקצנה בשיח האלים, אשר הביאה לאזהרה חריגה מצד ראש השב"כ.

ב-7 ביוני, הודיע לכנסת יושב ראש הכנסת, יריב לוין, על כך שעלה בידי יאיר לפיד להרכיב ממשלה. הישיבה בכנסת לכינון הממשלה החדשה התקיימה ב-13 ביוני, שהביאה לסיום 12 שנות כהונה רצופות של בנימין נתניהו כראש ממשלת ישראל. הכנסת הביעה אמון בממשלה ברוב של 60 בעד, 59 נגד ונמנע אחד. נפתלי בנט הפך לראש הממשלה השני בתולדות המדינה שאינו ממפלגת העבודה לגלגוליה השונים או ממפלגת הליכוד ולפיד מונה לראש ממשלת ישראל החלופי.

הקואליציה הורכבה מסיעות ימין (ימינה, תקווה חדשה וישראל ביתנו), מרכז (יש עתיד, כחול לבן), שמאל (העבודה ומרצ) ואף סיעה ערבית אחת (רע"מ). סיעתו של ראש הממשלה בנט מנתה 7 מנדטים בלבד, ובפועל 6 בניכויו של שיקלי, וסיעתו של ראש הממשלה החלופי לפיד מנתה 17 מנדטים. בנימין נתניהו מונה כראש האופוזיציה שמנתה את סיעות הליכוד, ש"ס, יהדות התורה והציונות הדתית, וכן את חבר הכנסת עמיחי שיקלי מימינה, אשר התנגד להקמת הממשלה.

על-פי ההסכמים הקואליציוניים שנחתמו, הממשלה לא תעסוק בנושאים מדיניים במחלוקת: לא תספח חלקים ביהודה ושומרון ולא תקדם הסדר מדיני עם הפלסטינים.

### תיקון חוקי יסוד וקבלת התקציב
ב-6 ביולי 2021 חוקקה הכנסת תיקון לחוק יסוד: הכנסת, המאחר את המועד האחרון לאישור תקציב המדינה בכ-45 יום. עוד באותו תיקון שונה מספר השרים עבור כל סיעה היכולים להפסיק את חברותם בכנסת, במה שמכונה "החוק הנורווגי".

ב-28 ביולי תיקנה הכנסת את חוק יסוד: הממשלה והוסיפה לו את , הקובע כי בממשלת חילופים, אם טרם נערכו החילופים בתפקיד ראש הממשלה, הם יבוצעו אף אם התפזרה הכנסת באופן אוטומטי בשל אי אישור תקציב המדינה במועד, כפי שקרה בכנסת הקודמת, וכן אם בעד חוק שהתקבל לפיזור הכנסת הצביעו שני חברי כנסת לפחות שהצביעו בעד הקמת הממשלה ומשתייכים לסיעות אשר הוגדר שהן בעלי זיקה לראש הממשלה המכהן. במקרים אלה, נקבע כי החילופים יתבצעו באופן אוטומטי בחצות הלילה בו תם המועד להעביר את התקציב, או שלאחר אישור החוק לפיזור הכנסת.

בנובמבר 2021 אישרה הכנסת את שני חוקי תקציבי המדינה לשנים 2021 ו-2022 שהביא שר האוצר אביגדור ליברמן, וכן את חוקי ההסדרים הנלווים אליהם.

### ההתנגדות לממשלה
עוד כשנודע כי בנט ולפיד מנהלים משא ומתן להקמת ממשלת חילופים, החלו להישמע טענות קשות כנגד בנט וסער על המהלך. כך, במשך כל כהונת הממשלה עד התפרקותה, הוקיעו אותה בחריפות חברי כנסת מסיעות הימין באופוזיציה, תוך השמעת קריאות קשות, והאשמת בנט וחברי מפלגתו, ימינה, בבגידה, בנוכלות, ובגניבת קולות בוחריהם. ביקורת קשה כלפי בנט נשמעה אף מחבר הכנסת מרשימתו, עמיחי שיקלי, שהצביע נגד הקמת הממשלה כאשר הוצגה בפני הכנסת.

הטענות העיקריות כנגד בנט היו הפרת הבטחותיו בערוץ 20 שמסר לפני הבחירות, עמידה בראש ממשלה הנתמכת בקולות סיעה ערבית לא ציונית, ישיבה בממשלה עם מפלגות השמאל, העמדתו של לפיד כראש הממשלה בעתיד, והיות סיעת ראש הממשלה בפועל בת 6 מנדטים לבד.

בנט מצידו הביע צער על הבטחותיו לפני הבחירות, ואמר כי הוא ביצע את הצעד בניגוד לעמדת רבים מהמצביעים שלו על-מנת להציל את המדינה מהמשך השיתוק הפוליטי שעשוי לכלול בחירות חמישיות במסגרת המשבר והמשך אי-העברת תקציב המדינה. בנט הזכיר כי אף נתניהו ניהל משא ומתן עם יו"ר רע"מ, מנסור עבאס להקמת הממשלה, וכן כי יו"ר מפלגת הציונות הדתית, בצלאל סמוטריץ', היה זה שמנע ממשלה בראשות נתניהו בתמיכת רע"מ ולולא התנגדותו הייתה קמה קואליציה של הליכוד עם רע"מ בהשתתפות ימינה, הציונות הדתית והסיעות החרדיות. בנט החמיא לעבאס על האומץ שגילה, לדבריו, כאשר החליט להצטרף לקואליציה ולנסות לקדם את ערביי ישראל להשתלבות בחברה הישראלית.

#### התנגדות האופוזיציה בכנסת
האופוזיציה סירבה פעמים לשתף פעולה בחקיקת הקואליציה, אף בחוקים שנחשבו במהלך השנים לקונצנזוס בקרב הסיעות הציוניות. בשל כך התקשתה הקואליציה הצרה לאשר בכנסת מספר חוקים. דוגמה בולטת היא חוק האזרחות והכניסה לישראל, ששלל מתן אזרחות ישראלית או תושבות בישראל לבני זוג של אזרחים ישראלים בעלי תושבות פלסטינית. בשנת 2003 החוק נחקק כהוראת שעה מסיבות ביטחוניות, וחודש מעת לעת. תוקפו פג ב-6 ביולי 2021 בלי שהכנסת העשרים וארבע חידשה אותו. בהצבעה עליו במליאת הכנסת, נמנעו שני חברי כנסת מרע"מ. עמיחי שיקלי מימינה הצביע נגד החוק, כמו כל סיעות האופוזיציה. בשל כך נכשלה הקואליציה בהעברתו. ב-10 במרץ 2022 אושר החוק בשינוי נוסח.

#### התנגדות אלימה
ברשתות החברתיות גולשים רבים הגיעו עד כדי נאצות והסתה אלימה ואישית כלפי בנט וחברי הקואליציה. בניסיון להפעיל לחץ על חברי הכנסת של ימינה לפרוש מהממשלה, פעילי ליכוד נהגו להפגין באופן רועש ליד בתיהם של חברי כנסת ממפלגת ימינה, כגון עידית סילמן וניר אורבך, וכן לעיתים להטריד את בני משפחותיהם. הפגנות אלו נפסקו עם פרישתם מהקואליציה.

ההסתה כנגד ראש הממשלה בנט הגיעה לשיא כאשר הובעו כלפיו איומים ברצח. ב-31 באוגוסט נעצר צעיר, תושב אשקלון, בחשד שפרסם ברשתות החברתיות פוסט עם איום מרומז ברצח ראש הממשלה. ב-26 באפריל 2022 פורסם כי המשטרה והשב"כ פתחו בחקירה עקב מכתב מאיים עם כדור חי שנשלח לרעיית ראש הממשלה, גילת בנט. יומיים לאחר מכן פורסם על מכתב דומה נוסף עם קליע חי שנשלח לבנו של ראש הממשלה, יוני בנט.

### התפרקות הממשלה ופיזור הכנסת
על-אף שנראה היה עם הקמת הממשלה שתם המשבר הפוליטי, גם ממשלה זו לא האריכה ימים. בקיעים נוצרו בקואליציה עוד טרם הוקמה הממשלה, עם פרישתו של עמיחי שיקלי. בהמשך פרשו חברי כנסת נוספים.
* ב-6 באפריל 2022 הודיעה חברת הכנסת ויו"ר הקואליציה עידית סילמן מסיעת ימינה על פרישה מהקואליציה, מה שהותיר אותה עם 60 חברי כנסת, ללא רוב בכנסת.
* ב-19 במאי 2022 הודיעה חברת הכנסת רינאווי זועבי, ממפלגת מרצ, כי היא פורשת מהקואליציה, ובכך הותירה את הממשלה עם 59 ח"כים בלבד – מיעוט בכנסת. מספר ימים לאחר מכן היא שבה לקואליציה.
* ב-13 ביוני 2022 הודיע חבר הכנסת ויו"ר ועדת הכנסת ניר אורבך, מסיעת ימינה על הפסקת תמיכתו בממשלה ועל פרישתו מן הקואליציה עד להצבעה בכנסת להארכת תוקפן של תקנות יו"ש שעמדו לפוג, שלא נמצא רוב בכנסת להארכתן, לאחר הודעת האופוזיציה שלא תעזור לקואליציה בהצבעה הזו. בכך הוא הותיר את הממשלה עם 59 חברי כנסת בלבד.

ב-20 ביוני 2022, לאחר מיצוי כל הניסיונות לייצב את הקואליציה, סיכמו ראש הממשלה נפתלי בנט וראש הממשלה החלופי יאיר לפיד על פיזור הכנסת והקדמת הבחירות. ב-30 ביוני 2022 קיבלה הכנסת את  ולהקדמת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, החמישיות בתוך פחות מארבע שנים. על-פי , יאיר לפיד הפך בחצות הלילה שלאחר אישור החוק לראש הממשלה, ונפתלי בנט הפך לראש הממשלה החלופי.

## הכנסת העשרים וחמש

### הבחירות לכנסת העשרים וחמש
הבחירות לכנסת העשרים וחמש התקיימו ב-1 בנובמבר 2022, החמישיות במסגרת המשבר.

#### מערכת הבחירות
[ממוזער|300px|הנשיא [יצחק הרצוג|הרצוג ורעייתו מיכל מצביעים בבחירות לכנסת העשרים וחמש.]]
הבחירות התקיימו ארבעה חודשים לאחר אישור החוק לפיזור הכנסת העשרים וארבע, ולכן משך מערכת הבחירות היה ארוך באופן יחסי. פיזור הכנסת בעיצומה של חופשת הקיץ וחלותם של חגי תשרי במהלך מערכת הבחירות, הביאו למערכת בחירות שקטה יחסית, בלי אירועים סוערים. המפלגות מיקדו את ניסיונן לגייס מצביעים בשבועיים האחרונים שלפני הבחירות, לאחר החגים.

לאחר ההודעה של בנט ולפיד על ההחלטה לפזר את הכנסת העשרים וארבע, הודיע בנט כי הוא לא ירוץ בבחירות לכנסת העשרים וחמש. שותפתו במשך השנים, איילת שקד, קיבלה את הנהגת מפלגת הימין החדש, אך לאחר ניסיון לריצה משותפת ביחד עם יועז הנדל, שעל-פי הסקרים לא הספיק על מנת לעבור את אחוז החסימה, רצה שקד לבסוף בבחירות במסגרת רשימת הבית היהודי.

בבחירות אלה, נתניהו, גנץ ולפיד מיצבו עצמם כמועמדים לראשות הממשלה.

גם בבחירות לכנסת העשרים וחמש מפלגות הימין הציונות הדתית, עוצמה יהודית ונעם, התמודדו ברשימה אחת, לאחר לחץ של ראש האופוזיציה נתניהו שלא ירוצו בנפרד, על-מנת למנוע מצב של אובדן קולות ימניים מתחת לאחוז החסימה. כמו כן, סייע נתניהו בתיווך בין המפלגות החרדיות אגודת ישראל ודגל התורה על-מנת שירוצו גם עתה ברשימת יהדות התורה המאוחדת. מנגד, לצד האיחוד בין חוסן לישראל לתקווה חדשה לרשימה בשם המחנה הממלכתי, סירבה יו"ר מפלגת העבודה, מרב מיכאלי, לרוץ ברשימה משותפת עם מרצ. כמו כן, הרשימה המשותפת התפצלה לשתי רשימות - חד"ש-תע"ל ובל"ד. רשימות ערביות אלה, יחד עם רע"מ, לא חתמו על הסכמי עודפים. גם מפלגת ישראל ביתנו נותרה ללא הסכם עודפים.

בחלק נכבד ממערכת הבחירות נקט ראש הממשלה, יאיר לפיד, בקמפיין "המפלגה הגדולה", וניסה להעביר מצביעים ממפלגות הגוש האחרות למפלגתו יש עתיד, עובדה שזכתה, יחד עם אי הפעלת הלחץ על המפלגות הקטנות בגוש להתאחד, לביקורת רבה מצד מפלגות הגוש ופרשנים - לפני הבחירות ואחריהן.

במערכת הבחירות חזרו לפיד וגנץ על ההתחייבות לא לשבת בממשלה תחת נתניהו. נתניהו מצידו התחייב להקים ממשלת ימין.

במהלך מערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש פרסמו יו"ר מפלגת הציונות הדתית, בצלאל סמוטריץ', וחבר הרשימה חבר הכנסת שמחה רוטמן את תוכנית מפלגתם לרפורמה במערכת המשפט, הכוללת פיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה, חקיקת פסקת התגברות שתאפשר לכנסת לבטל פסילת חוק על ידי בית המשפט העליון ברוב של 61 חברי כנסת, צמצום עילת הסבירות ושינוי הרכב הוועדה למינוי שופטים. אחד מהשינויים שהציגו כלל ביטול של העבירה הפלילית מרמה והפרת אמונים. לפי חוק העונשין ביטולה של עבירה מזכה למפרע כל אדם שהורשע בגינה, ולכן היו שחשדו שביטול העבירה יבטל חלק ממשפט נתניהו. במפלגה אך היו שאמרו זאת ובהמשך חזרו בהם. סמוטריץ' ומפלגת הליכוד הכריזו כי העבירה לא יחול למפרע ומשפט נתניהו לא יבוטל. נתניהו הצהיר כי הוא יקבע את המדיניות.

#### תוצאות הבחירות

הרשימות מרצ, בל"ד והבית היהודי לא עברו את אחוז החסימה. הגוש בראשותו של נתניהו (שכולל את מפלגות הליכוד, הציונות הדתית, ש"ס ויהדות התורה) זכה לרוב של 64 מושבים בכנסת.

תוצאות הבחירות אפשרו הקמת ממשלת ימין-חרדים בראשותו של נתניהו ובישרו את סיומו של המשבר הפוליטי.

### תחילת הניסיונות להרכבת הממשלה
ממוזער|300px|הנשיא הרצוג מעניק לבנימין נתניהו את המנדט להרכבת הממשלה.
לאחר פרסום תוצאות הבחירות, ראשי סיעת המחנה הממלכתי - בני גנץ, גדעון סער וגדי איזנקוט - הודיעו כי לא יישבו בממשלת נתניהו וכי פניהם לאופוזיציה. אף ראש הממשלה לפיד הצהיר במהלך האזכרה לראש הממשלה המנוח יצחק רבין, כי לא יישב תחת נתניהו.

לאחר הגשת תוצאות הבחירות הרשמיות לנשיא המדינה, יצחק הרצוג, ב-9 בנובמבר, פתח הנשיא, כחוק, בהתייעצויות עם נציגי סיעות הכנסת הנבחרת. נציגי הציונות הדתית, יהדות התורה, ש"ס והליכוד המליצו כצפוי לנשיא להטיל על נתניהו את מלאכת הרכבת הממשלה - סה"כ 64 ממליצים. יש עתיד והעבודה המליצו על לפיד - 28 ממליצים. שאר הרשימות, המונות יחד 28 מנדטים, לא המליצו על אף מועמד.

במסגרת המשא ומתן הקואליציוני, שהחל באופן לא רשמי עוד בטרם הטלת המנדט על נתניהו, דרשו סיעות יהדות התורה והציונות הדתית את חקיקתה של פסקת התגברות שתמנע מבג"ץ לבטל חוקים של הכנסת באם ייחקקו ברוב של 61 חברי הכנסת. בשל כך, ולאור התוצאה הברורה של הבחירות, עלה חשש בקרב פרשנים ובעלי דעה רבים כי ממשלת הימין-חרדים שצפויה לקום, הכוללת את מפלגות הימין העמוק הציונות הדתית, עוצמה יהודית ונעם ושרובה מהווה חברי כנסת דתיים, כי הממשלה שתקום תחוקק חוקים שיפגעו בעצמאותה של הרשות השופטת במדינה, תפגע בקהילת הלהט"ב, תיצור כפייה דתית, ותפגע בזכויות מיעוטים, כל אלה עד כדי פגיעה בדמוקרטיה. אף הנשיא הרצוג הביע חששות אלה בפני נציגי מפלגת עוצמה יהודית, בעת ההתייעצויות בנוגע להטלת מלאכת הרכבת הממשלה. בנוסף, ממשל ביידן, נשיא ארצות הברית, הביע דאגה משילובם של בצלאל סמוטריץ', יו"ר הציונות הדתית ואיתמר בן גביר, יו"ר עוצמה יהודית בממשלה, והוסיף כי שיתוף הפעולה של ארצות הברית עם משרדי הממשלה בישראל שבראשם שרים אלה יעמדו יהיה מוגבל.

ב-13 בנובמבר הטיל הרצוג על נתניהו את מלאכת הרכבת הממשלה. לרשותו של נתניהו עמדו 28 ימים לביצוע המשימה, והנשיא הרצוג רשאי להאריך את משך המנדט של נתניהו לתקופות נוספות המצטרפות יחד לתקופה של עד 14 ימים נוספים. במעמד קבלת המנדט בבית הנשיא, אמר נתניהו כי הוא מתכוון להיות ראש ממשלה של כל אזרחי המדינה, אף אלה שלא בחרו בו, כי אין לדאוג מהממשלה שהוא מתכוון להקים, וכי זהו עת לפיוס בעם.

### שינויי חקיקה טרם הקמת הממשלה
במסגרת המשא ומתן הקואליציוני, עלו מספר דרישות של השותפות הקואליציוניות העתידיות של נתניהו לשינויי חקיקה עוד בטרם הקמת הממשלה.

ש"ס דרשה לתקן את חוק יסוד: הממשלה כך שיו"ר ש"ס, אריה דרעי, יוכל לכהן כשר בלי לשאול את יו"ר ועדת הבחירות האם יש קלון במעשיו, לאור ההוראה הקיימת ב לחוק היסוד הקובעת כי יש לשאול את יו"ר ועדת הבחירות לפני מינוי לשר של מי שהורשע בעבירה ונידון לעונש מאסר, זאת תוך שבע שנים מתום ריצוי העונש או מתן פסק הדין, על-פי המאוחר. דרעי, שהורשע בעבירות מס במהלך כהונת הכנסת העשרים וארבע ונידון לעונש של מאסר על תנאי, ביקש לוודא בשינוי החקיקה כי בשל אי בהירותו של חוק היסוד בנוגע למאסר על תנאי, לא יצטרך לשאול את יו"ר ועדת הבחירות האם יש קלון במעשיו. כנגד דרישה זו טענה הממשלה היוצאת, שהיא האופוזיציה המיועדת, כי זהו שינוי פרסונלי לחוק יסוד שתחולתו היא מיידית, לצורכי הממשלה הנכנסת. בנוסף טענה האופוזיציה המיועדת כי תיקון החקיקה מכשיר את כהונתם של עבריינים לשרים.

דרישה נוספת עלתה מצד השר המיועד לביטחון לאומי, הלא הוא השר המיועד לביטחון הפנים, איתמר בן גביר. בן גביר דורש שהכנסת תחוקק חוק לתיקון פקודת המשטרה, שירחיב את סמכויותיו ואת שיקול דעתו של השר המיועד, כמו את יכולתו לקבוע מדיניות בתיעדוף של נושאים שבהם תתמקד המשטרה. על-פי הצעת החוק, שהונחה על שולחן הכנסת, תוכפף המשטרה והמפכ"ל שלה לשר, בדומה לאופן כפיפותו של הרמטכ"ל וצה"ל לשר הביטחון. עוד דורש בן גביר להעביר את משמר הגבול הפועל ביהודה ושומרון מכפיפות לצה"ל ולמשרד הביטחון לכפיפות לשר לביטחון לאומי. אל מול יוזמה זו הביעו חשש מפכ"ל המשטרה, קובי שבתאי, אנשי משטרה לשעבר והאופוזיציה המיועדת על-כך שהצעת החוק לא מגדירה באופן ברור האם בנושאים הנוגעים לזכויות האזרחים, כגון זכות המחאה, השר יוכל לעסוק. עוד הובע חשש כי השר יוכל לתעדף חקירות מסוג מסוים, באופן העלול לפגוע בשלטון החוק ובדמוקרטיה, וכי הצעת החוק תצבע את המשטרה בגוונים פוליטיים.

הצעת חוק נוספת שהונחה על שולחן הכנסת היא בהתאם לדרישה של שר האוצר המיועד, בצלאל סמוטריץ', להעביר אליו ממשרד הביטחון את האחריות על המנהל האזרחי ביהודה ושומרון. כנגד הצעה זו, כמו ההצעה להעביר את הסמכות על משמר הגבול ביהודה ושומרון לשר לביטחון לאומי, נטען כי בשל חקיקה זו, ובשל ביזור הסמכויות הנוגעות לאזור זה לשלושה שרים שונים, תיפגע היכולת המבצעית של צה"ל ביהודה ושומרון.
ממוזער|300px|ממשלת ישראל השלושים ושבע ביום השבעתה.

### הקמת הממשלה ותום המשבר

ב-8 בדצמבר 2022, ביקש נתניהו מהנשיא הרצוג להאריך את המנדט שקיבל להרכבת הממשלה ב-14 יום נוספים, על-מנת להשלים את המשא ומתן עם יהדות התורה. לכל היה ידוע כי מטרה עיקרית נוספת לבקשה להאריך את המנדט, שהיה אמור להסתיים ב-11 בדצמבר, היא להשלים טרם הקמת הממשלה את החקיקה שדרשו השותפות הקואליציוניות העתידיות לבצע. ב-9 בדצמבר נענה הרצוג להאריך לנתניהו את המנדט, אך זאת ב-10 ימים בלבד, עד 21 בדצמבר.

בכתב הארכת המנדט כתב הרצוג לנתניהו כי החלטתו נובעת מתכלית החוק העוסק בהרכבת הממשלה. הרצוג הוסיף כי אלו ימים מורכבים כשמחלוקות על סוגיות יסוד מאיימות לקרוע וללבות אלימות ושנאת חינם. הנשיא חזר וקרא לכך שהממשלה שתוקם תפעל למען כלל הציבור בישראל וכי הקואליציה המתגבשת תקפיד על שיח מכבד ואחראי בין הרשויות: המבצעת, המחוקקת והשופטת, תבטיח את צביונה של מדינת ישראל ברוח מגילת העצמאות ותשמור על קשר איתן עם העם היהודי בתפוצות.

ב-21 בדצמבר, 12 דקות לפני פקיעת המנדט בחצות, הודיע נתניהו להרצוג כי עלה בידו להרכיב ממשלה, וב-26 בדצמבר מסר נתניהו הודעה על כך גם ליושב-ראש הכנסת, יריב לוין. ב-29 בדצמבר 2022 הושבעה ממשלת ישראל השלושים ושבע ובכך בא לקיצו המשבר הפוליטי שנמשך קרוב לארבע שנים. במהלך שנת 2022 כיהנו בישראל שלושה ראשי ממשלה שונים: נפתלי בנט במהלך מחצית השנה, יאיר לפיד במחצית השנה הבאה, לאחר פיזור הכנסת ובנימין נתניהו, בשלושת הימים האחרונים של השנה.

## צירי זמן
להלן צירי זמן המפרטים את כנסות וממשלות ישראל שכיהנו בין שנת 2019 לשנת 2023; הציר העליון מפרט את הכנסות, הציר התחתון מפרט את הממשלות.

## טענות לפגיעה בדמוקרטיה
משני הצדדים הובעו במהלך המשבר טענות על פגיעה בדמוקרטיה.

במהלך המשבר, היו שטענו שחלק מהתנהלותו של נתניהו ומהמתקפות נגד צוות התביעה וחוקריו פגעו בעקרון שלטון החוק ובמאבק בפשיעה ובשחיתות השלטונית. בשיח הציבורי הוזכרה גם חזקת החפות. כמו כן, נטען שמתקפותיו של נתניהו וסביבתו על גופי תקשורת ועיתונאים, כחלק ממסע הבחירות, פגעו בעקרון חופש העיתונות. נוסף על כך, נטען או הובע חשש שנתניהו ינסה להשפיע על ההליך המשפטי שלו או למנוע את העמדתו לדין. זאת בין היתר על ידי חקיקה (שינוי חוק החסינות או חקיקה כמו חוק ההמלצות בכנסת ה-20), מינוי שר משפטים או קידום פסקת התגברות העוסקת בפסילת חוקים או פעולות מנהליות.

לאורך המשבר, הממשלה פעלה תחת פיקוח מינימלי אם בכלל של ועדות הכנסת, מה שהעלה טענה על פגיעה בעקרון הפרדת הרשויות.

בהיעדר הסכמה ומתוקף הצורך בנקיטת צעדים מהירים לטיפול במגפת הקורונה, פעילות ממשלת המעבר כנגד התפשטות הנגיף החלה ללא פיקוח של הכנסת וללא כינוס ועדות. בתוך כך, כלפי חלק מההחלטות כגון הקפאת פעילות בתי המשפט, הייתה ביקורת מצד האופוזיציה כי המניע לכך הוא פוליטי, בשל פרסומן בשעת לילה מאוחרת, לאחר סגירת גיליונות העיתונים ואי הצגתן בהודעה היומית לציבור של ראש הממשלה. ההוראה עליה חתם שר המשפטים אמיר אוחנה הייתה בת תוקף של 24 שעות וניתנה יומיים לפני פתיחת המשפט בעניינו של נתניהו.  ההוראה התקבלה באישור היועץ המשפטי לממשלה. ב-21 במרץ 2020 הוציאה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות הודעה כי בתי המשפט פועלים במתכונת חירום והצעדים התקבלו גם על דעתה. מצב החירום בבתי המשפט הוארך עד 16 באפריל 2020.

תקנת חירום נוספת בעניין בתי המשפט, נגדה נטען כי מדובר בהחלטה פוליטית הקשורה למשפט בעניינו של נתניהו, הייתה מניעת קיום דיונים בווידאו. בשל משבר הקורונה הוחלט לאפשר דיונים בווידאו רק לנאשמים שכבר נמצאים במעצר, כדי לא להכניס נאשמים חדשים לכלא, בין אם הם נשאים והם מהווים סיכון לכלואים אחרים ולסוהרים ובין אם קיימת התפרצות שטרם התגלתה בבית הכלא. אף לאחר ההחלטה התקיימו דיונים בבית משפט בבאר שבע.

טענות נוספות לפגיעה בדמוקרטיה הושמעו גם כלפי קבלת ההחלטה להיעזר ביכולות השב"כ לאיכון מפרי בידוד, כאשר לוועדת הכנסת שהייתה אמורה לדון בהחלטה הוקצבה שעה בלבד. בעקבות עתירה לבג"ץ, נקבע תוקף לצעדי הממשלה ל-24 במרץ 2020 על מנת לאפשר ארכה להסדרת מנגנוני הפיקוח של הכנסת. ב-22 במרץ ארגון העיתונאים בישראל עתר לבג"ץ כנגד השימוש ביכולות האיכון, במטרה להגן על עבודת העיתונאים וחיסיון המקורות.

בעת שבה המפלגות לא הגיעו להסכמה על כינוס ועדה מסדרת וכן למרות דרישת רוב חברי הכנסת לא התקיימה הצבעה על מינוי קבוע של יושב ראש הכנסת, צעדים שעוררו את "מחאת הדגלים השחורים": שיירת כלי רכב שנסעה לירושלים ב-20 במרץ כחלק ממחאה עוכבה על ידי המשטרה בהוראת מפקד המחוז. במוצאי שבת, 21 במרץ, מספר ארגונים בתוכם דרכנו והתנועה לאיכות השלטון ארגנו מחאת רשת בה נספרו בכלל האמצעים השונים כ-500 אלף צפיות. ב-22 במרץ התקיים דיון בנושא בבג"ץ. ביום שני, 23 במרץ, נערך דיון בכנסת בו הוחלט על הקמת שש ועדות כנסת זמניות, ביניהן ועדת הקורונה, שבראשותה עמד ח"כ עפר שלח. מחאת הדגלים השחורים נמשכה גם בחודשים אפריל ומאי. במקביל, פעלו ארגונים אחרים במהלך המחאה נגד בנימין נתניהו (2020).

התערבות בג"ץ בשלב זה בעבודת הכנסת, עוררה טענות מצד הימין לגבי פגיעה בדמוקרטיה ופגיעה בעקרון הפרדת הרשויות.

ב-20 במרץ הממשלה אישרה פה אחד את התקנות לשעת חירום המגבילות התקהלות אזרחים. לצד המגבלות שהוטלו על תנועת אזרחים שלא לצורך, אחת ההחרגות להגבלות הייתה הפגנה.

ב-2 באפריל מנכ"ל משרד הבריאות, משה בר סימן טוב, אישר תקנות חדשות המגבילות הפגנות לקבוצות של עשרה אנשים, בלי אישור הממשלה, כאשר הוא מצביע על משרד המשפטים כגורם המכריע. לפי ברק רביד, ראש הממשלה נתניהו תמך בחופש ההפגנה.

לפי הדיווחים דרשה הקואליציה לקבל זכות וטו ב, בניגוד לנוהג הקיים, דרישה שעיכבה את מציאת הפשרה בין הצדדים. דרישה נוספת שעלתה במשא ומתן, הייתה פסקת התגברות שתמנע מבג"ץ להתערב במקרה של פסיקה כנגד נתניהו.

## ניסיונות לפתרון המשבר
אריה דרעי, יושב ראש סיעת ש"ס הציע לעבור לשיטת בחירות ישירות לראשות הממשלה אך ההצעה לא התקבלה. נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין הציע את 'מתווה הנבצרות' שלפיו תוקם ממשלת אחדות, ונתניהו יעביר את סמכויותיו לגנץ עם פתיחת משפטו אך הצדדים לא הגיעו להסכמה על ההצעה.

ב-13 במרץ 2020 קרא נתניהו להקמת ממשלה הדומה לממשלת ישראל השלוש עשרה, אחריו פרסמו שר הביטחון נפתלי בנט ויו"ר מפלגת גשר אורלי לוי אבקסיס קריאה דומה. לילה לאחר מכן שוחחו נתניהו וגנץ בניסיון להקמת ממשלת חירום.

הנשיא ראובן ריבלין קידם הקמת ממשלת אחדות, לפחות כממשלת חירום זמנית שתתפקד מספר מוגבל של חודשים, ולאחר סיום המשבר "נמשיך מאותה נקודה".

ב-26 במרץ 2020 נבחר בני גנץ לתפקיד יושב ראש הכנסת בתמיכת גוש הימין. מהלך זה הביא להתפצלות יש עתיד – תל"ם ודרך ארץ (מפלגה) מרשימת כחול לבן וסלל את הדרך להקמת ממשלת ישראל ה-35 במבנה של ממשלת חילופים. ב-16 באפריל 2020 הציע חבר הכנסת יאיר לפיד להקפיא את המשבר הפוליטי לכחצי שנה, לצורך התמודדות עם מגפת הקורונה. אולם זמן קצר לאחר מכן הוקמה ממשלה.

הצעות נוספות שהועלו בציבור היו הוראת שעה שתוביל למינוי ראש ממשלה שאינו חבר כנסת לשנה. הוצעה גם חקיקה שתוביל לבחירות במחוזות בחירה או לכך שראש הרשימה הגדולה יוכרז באופן אוטומטי כראש הממשלה, ללא צורך בהצבעת אמון בכנסת.

ב-19 באפריל 2021, לאחר סבב הבחירות הרביעי הציע אריה דרעי הצעת חוק על פיה יתקיימו בחירות ישירות לראשות הממשלה, בלי לפזר את הכנסת.

## השלכות המשבר
מאחר שלא הוקמה ממשלה ולא הועבר תקציב 2020, התנהל התקציב על פי חוק לפי התקציב הקודם (2019, אושר בכנסת באפריל 2018) עם קיצוץ רוחבי, מה שהביא לעצירת תקציבים לתחומים רבים כמו פיתוח תשתיות ומערכת הבריאות. היעדר תקציב במשך שנתיים היה בין הגורמים לעיכוב בחתימה של עסקה בין ישראל וארצות הברית לאספקת מטוסי תדלוק שהכרחים לתקיפת באיראן. כמו כן, לא מונו נציב שב"ס, מפכ"ל משטרה ופרקליט מדינה קבועים במשך זמן רב. החל מאפריל 2021, לא מונה שר המשפטים באופן חריג בשל התנגדות נתניהו, מה שגרר צמצום משמעותי בהיקף הסמכויות של הקבינט המדיני-ביטחוני, ועדת השב"כ וקבינט הקורונה. בנוסף, נתניהו עיכב את מינויים של 35 שגרירים וקונסולים לנציגויות ישראל בעולם. נמנעו גם מינויים אחרים. ב-28 באפריל מונה שר משפטים לאחר עימותים שהדרדרו למשבר חוקתי. בנובמבר 2021 אושר תקציב מדינה חדש.

כמחאה על המשבר הפוליטי קמה מחאת הדגלים השחורים, שקראה לבחור לכנסת יושב ראש חדש, להקים את ועדות הכנסת, ולהכניס תיקונים לחוק שיבטיחו שאדם שמואשם בפלילים לא יוכל להיבחר לראשות הממשלה. הנחיות ההתקהלות עקב משבר הקורונה במידה רבה הפריעו לקיום המחאה, אם כי ההנחיות התירו הפגנות.

חברת דירוג האשראי מודי'ס הזהירה כי המשבר הפוליטי עלול להביא להורדת דירוג האשראי של ישראל.

## בתרבות
על המשבר נעשו תוכניות סאטירה שונות. ב-27 בפברואר 2020 הועלה לערוץ היוטיוב של כאן 11 הסרטון "מה אם ניתקע לנצח בבחירות" שכתב והלחין תמיר בר. כמו כן בתוכנית ארץ נהדרת הוציאו את השיר "גוררים אתכם לעוד בחירות", ואת המערכון "שאולי ומלחמת האזרחים" בו דמותו של שאולי מציעה את הרעיון כי הפתרון לפלונטר הפוליטי הוא מלחמת אזרחים.

## ראו גם
* משבר חוקתי
* ביביסטים
* רק לא ביבי

## קישורים חיצוניים
* הצעת חוק יסוד: הממשלה (תיקון - ממשלת חילופים), באתר הכנסת
* 
* "דיכוי-פיצוי": הפוליטיקה של התמודדות ממשלת נתניהו עם משבר הקורונה, גוטוויין, יעיש וקריסטל, פיגומים
* 
* 
* 
* 
* 
*ציון נאנוס, טעויות נתניהו: השנתיים שהובילו להקמת הממשלה, חדשות 12
*הבחירות בישראל 2021-2019, המכון הישראלי לדמוקרטיה
* 
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: היסטוריה פוליטית
קטגוריה:משברים פוליטיים
קטגוריה:הכנסת העשרים ואחת
קטגוריה:הכנסת העשרים ושתיים
קטגוריה:הכנסת העשרים ושלוש
קטגוריה:הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:2019 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:2020 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:2021 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:2022 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:ישראל: היסטוריה
קטגוריה:ממשלת ישראל ה-35