open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דורוחוי

**דורוחוי** (Dorohoi, יידיש: דורוהוי), עיר, במחוז בוטושאן, רומניה. העיר שוכנת בחבל הארץ מולדובה בחלק השמאלי של עמק הסירט, בחלק העליון של נחל ז'יז'יה ויובליו, **בוחאי**, **מוריי**, **קריבה** ו**גיצלואיה**.

העיר מוזכרת לראשונה במסמך מיום 6 באוקטובר 1407. החל מהמאה ה-15 המקום שימש כמרכז מנהלי של צפון מולדובה. העיר נבזזה בשנת 1509 על ידי הפולנים ובשנים 1510 ו-1513 על ידי הטטרים. בשנת 1568 נבנתה מחדש, במחצית השנייה של המאה ה-17 נבזזה על ידי הטטרים ומאז ירדה בחשיבותה. 

בשנת 1930 חיו בדורוחוי 15,866 תושבים, 5,788 מתוכם יהודים.

בתחילת 1940 רוכזו בדורוחוי יהודים מכל הכפרים באזור, לאחר שגורשו מבתיהם.

ב-1 ביולי 1940 ביצע הצבא הרומני פוגרום ביהודי המקום.

בשנת 2011 מנתה העיר 22,600 תושבים, ירידה לעומת שנת 2002 אז נמנו 31,073 תושבים.

## יהודי דורוחוי
יהודים התיישבו בדורוחוי לראשונה במאה ה-17. 

ב-1803 היו בדורוהוי 600 משפחות יהודיות.

בשנת 1859 מנתה הקהילה 3,031 אנשים  (בערך מחצית מהאוכלוסייה)

בשנת 1899 הכמות עלתה ל 6,804 (יותר ממחצית מהאוכלוסייה)

בשנות ה-30 ירדה הכמות ל 5,788 אנשים.

האוכלוסייה היהודית גדלה למעשה לאחר השואה כתוצאה מהתיישבות פליטים בה. ב-1947 חיו בדורוהוי 7,600 יהודים. בעקבות הקמת ישראל ירדה האוכלוסייה היהודית בדורוהוי בהתמדה. בשנת 1956 היו 2,753 יהודים. ב-1966 היו 1,013. עד שנת 2000 נותרו בדורוהוי רק 49 יהודים.

## אקלים
הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה באזור זה הייתה 38 מעלות צלזיוס ביום 6 באוגוסט 1905 והנמוכה ביותר הייתה 32.5- מעלות צלזיוס ביום 5 בפברואר 1940.

## ערים תאומות

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* דורוחוי  - האתר הרשמי של העיר

קטגוריה:רומניה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות ברומניה
עיראק אל-מנשייה

[ממוזער|טקסט=פינוי הכפר בעת מלחמת העצמאות. פברואר 1949, בנו רותנברג, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית|פינוי הכפר בעת [מלחמת העצמאות. פברואר 1949, בנו רותנברג, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית]]
[ממוזער|מוכתר הכפר עיראק אל-מנשייה עם [גמאל נאצר]]
**עיראק אל-מנשייה** (בערבית: **عراق المنشيّة**; תעתיק מדויק: **עראק אלמנשיה**), היה כפר ערבי גדול בשפלה כ-20 קילומטרים ממזרח למג'דל (היום אשקלון), בצד הכביש מג'דל-חברון (היום כביש 35, במיקום של אזור התעשייה של קריית גת). הכפר היה שייך לנפת עזה שבמחוז עזה. 

## היסטוריה
יש המשערים כי בימי בית שני שכן במקום היישוב היהודי העתיק כפר שחליים. בתקופת השלטון העות'מאני בארץ ישראל הכפר נקרא בשם מנשיית א-שחלין, ושמו התגלגל ברבות השנים לעיראק אל-מנשייה. 

## במלחמת העולם הראשונה
בקרבת הכפר הוקמה ב-1915 אחת מתחנות הרכבת הצבאית העות'מאנית על מסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה וב-1917 המנחת הראשון של הטייסת הבווארית ה-304 על אדמת ארץ ישראל.

## תקופת המנדט
על פי סקר הכפרים שנערך בשנת 1945 שכלל את נתוני הכפר ביחד עם גת, שטחי אדמותיו היו 17,901 דונם טורקי, מתוכם 13,838 בבעלות פרטית של ערבים, והוא מנה 2,010 תושבים ערבים.

## במלחמת העצמאות
במלחמת העצמאות במאי 1948, זמן קצר לאחר הכרזת העצמאות ופלישת צבאות מדינות ערב נתפס הכפר על ידי חטיבה 9 של חיל המשלוח המצרי (1948) שהתבססה באזור הכפר והעיירה אל-פאלוג'ה הסמוכה.

ב-16 באוקטובר 1948 עם תחילתו של "מבצע יואב" הותקף חיל המשלוח המצרי. הכוח התוקף הורכב מהגדוד השביעי של חטיבת הנגב ומגדוד הטנקים של חטיבה 8. לכוח התוקף לא היה ניסיון בתקיפה משולבת של חיל רגלים ושריון. כוח הרגלים נתקל בהתנגדות קשה ונאלץ לסגת. המצרים החלו להפגיז את הכוח התוקף בתותחים. תוך זמן קצר נגרמו אבדות כבדות והחלה נסיגה מבוהלת. ארבעה טנקים מסוג "הוצ'קס" נפגעו וגם האחרים יצאו מכלל שימוש.

ב-22 באוקטובר עם סיומו של "מבצע יואב" נותקה חטיבה 9 המצרית משאר הצבא המצרי שהיה בעזה ונשארה בשטח שנודע כ"כיס פלוג'ה". הכיס כלל בחלקו המערבי את העיירה פלוג'ה ובחלקו המזרחי את הכפר עיראק אל-מנשייה.

ב-28 בדצמבר 1948, נר שני של חנוכה, הותקף הכפר עיראק אל-מנשייה על ידי חטיבת אלכסנדרוני במסגרת "מבצע חיסול". ההתקפה נהדפה באבדות כבדות – 87 הרוגים, רובם בני הפלוגה הדתית.

בתחילת 1949 נמצאו בכיס פלוג'ה חטיבה מצרית וכ-3,140 אזרחים ערבים, כ-2,000 מהם היו תושבי הכפרים פלוג'ה ועיראק אל-מנשייה, והשאר היו פליטים שהגיעו לשם קודם לכן מאזורים אחרים בדרום הארץ. בעקבות חתימת הסכם שביתת נשק בין ישראל ומצרים, פינו המצרים את המובלעת ב-26 בפברואר. בהסכם נקבע שישראל תערוב לביטחונם, לזכויותיהם ולרכושם של האזרחים בכיס, ובנספח של חילופי מכתבים שצורף להסכם, היא התחייבה להתיר לאזרחים להישאר בכפרים אל-פלוג'ה ועיראק אל-מנשייה. חלק קטן מהם, אולי מאות, רובם פליטים, יצאו מהכיס יחד עם הצבא המצרי או יום או יומיים לאחר מכן.
הם עזבו את הכפר בחסות כוח בינלאומי, ככל הנראה, אונטס"ו.
הרוב המכריע של התושבים נשארו והוטל עליהם שלטון הממשל הצבאי, אולם מספר ימים לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק, גרמו יחידות צה"ל למנוסתם של כ-2,000 עד 3,000 תושבים משני הכפרים.

על חורבות עיראק אל-מנשייה נמצא היום חלק מהעיר קריית גת.

## ראו גם
* מבצע יואב
* מבצע חיסול
* כיס פלוג'ה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:קריית גת: היסטוריה
קטגוריה:חטיבה 8: קרבות ומבצעים
סמל גינאה ביסאו

**[[סמל]] [[גינאה ביסאו]]** הוצג לראשונה מעט לאחר קבלת העצמאות מפורטוגל בשנת 1973. הוא מציג באופן בולט כוכב שחור, המסמל את אפריקה. הצדף המאגד שני ענפי זית בתחתית מסמל את קרבתה של המדינה לים. במרכז מופיע המוטו של המדינה, בפורטוגזית - Unidade, Luta, Progresso (איחוד, מאבק, קדמה).

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:גינאה ביסאו: סמלים לאומיים
גינאה ביסאו

גינאה ביסאו
פיטר סרקין

**פיטר סרקין** (באנגלית: **Peter Serkin**; 24 ביולי 1947 – 1 בפברואר 2020) היה פסנתרן יהודי-אמריקאי.

## קורות חיים
פיטר סרקין נולד בניו יורק, בנו של הפסנתרן רודולף סרקין ונכדו של הכנר אדולף בוש. אמו, אירנה בוש-סרקין, הייתה גם היא כנרת ברביעיית בוש.

פיטר נכנס ללמוד במכון קרטיס למוזיקה בגיל אחת-עשרה. הוא למד שם אצל מייצ'יסלב הורשובסקי ולי לוביזי ואצל אביו. לימודי מוזיקה נוספים קיבל אצל ארנסט אוסטר, מרסל מואיז וקרל אולריך שנאבל.

פיטר ניגן עם יו-יו מה, אלכסנדר שניידר, פמלה פרנק, רביעיות המיתרים גוארנרי, בודפשט ואוריון, ועוד מוזיקאים והרכבים קאמריים ידועי שם. עבד עם חברות הקלטה שונות.

סרקין לימד במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה ובבית הספר ג'וליארד בניו יורק.

נפטר ב-1 בפברואר 2020. הותיר אחריו אישה, רג'ינה, וחמישה ילדים. התגורר במסצ'וסטס.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס גראמי
קטגוריה:בוגרי מכון קרטיס למוזיקה
קטגוריה:סגל מכון קרטיס למוזיקה
קטגוריה:סגל בית הספר ג'וליארד
סרקין
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו מסרטן הלבלב
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1947
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
דייל צ'יהולי

**דייל צ'יהולי** (אנגלית: **Dale Chihuly**; נולד ב-20 בספטמבר 1941) הוא פסל זכוכית אמריקאי.

## חייו
צ'יהולי, יליד טקומה וושינגטון, למד באוניברסיטת וושינגטון בסיאטל עיצוב פנים, אדריכלות וניפוח זכוכית.

ב-1967 קיבל תואר שני בפיסול מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון וב-1968 קיבל תואר שני בעיצוב מבית הספר לעיצוב של רוד איילנד.

ב-1976 איבד את הראייה בעינו השמאלית בתאונת דרכים. הפציעה גרמה לצורך להרכיב רטייה על עינו השמאלית. למרות הפציעה המשיך במלאכתו. בשנת 1979 פרק כתף במהלך גלישת גוף ובעקבות פציעה זו הפסיק לנפח זכוכית בעצמו, והחל לעצב פסלים וגופי תאורה מזכוכית, כאשר אומנים אחרים מנפחים אותם עבורו. היה ממקימי בית הספר לזכוכית פילצ'וק בארצות הברית.

צ'יהולי נשוי בפעם השנייה ולו בן אחד. 

#### ישראל

עד שנת 2010, ביקר צ'יהולי שלוש פעמים בישראל: בשנת 1963 ביקר בקיבוץ להב. בשנים 1999–2000 הציג תערוכת פסלי זכוכית במגדל דוד בירושלים. בשנת 2010 הגיע לישראל לתערוכה בגלריה ליטבק. באותה שנה הוצגו שש דלתות זכוכית בעיצובו על במת האופרה הישראלית החדשה באופרה "טירתו של כחול הזקן" של בלה בארטוק.

בשנת 2009 הוצגה יצירתו "אש ומים" בלובי מרכז אש התורה העולמית בעיר העתיקה בירושלים. היצירה משמשת כמנורה הראשית של המרכז כשחלקה העליון מסמל את להבות האש ובחלקה התחתון טיפות המים המסמלים יחד את משמעות השם "אש התורה". היצירה נתרמה למרכז ועלותה מוערכת בכמיליון שקלים.

אמנית ישראלית יעל ולוך היא תלמדתו.

## גלריית תמונות

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פסלים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וושינגטון
קטגוריה:בוגרי בית הספר לעיצוב של רוד איילנד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
ניסוך המים

**ניסוך המים** היא מצווה שהתקיימה בתקופת בית המקדש בימי חג הסוכות בבוקרו של כל יום מימי החג. המצווה התקיימה בניסוך מים בשעת הקרבת קרבן התמיד של שחר בנוסף לניסוך היין שהתקיים לאורך כל השנה בשעת הקרבת הקורבנות.

מצווה זו לא מוזכרת בתורה, אך על פי מסורת החכמים היא "הלכה למשה מסיני". חז"ל מצאו רמז לניסוך המים בפרשת פינחס בשינויי אותיות קלים בין הפסוקים הכמעט זהים לקרבנות הימים השונים של סוכות, אשר יוצרים יחדיו את הצירוף "מים". בספר שמואל, מוזכר קרבן של ניסוך מים אך הוא אינו קשור לגשמים או לחג הסוכות.

## טעם המצווה
הניסוך נעשה בחג הסוכות שבו מתפללים ונידונים על המים – גשמי החורף של אותה השנה. קרבן ניסוך המים, בדומה למנחת העומר או להבאת הביכורים, הוא מעין קרבן ראשית לקראת עונת הגשמים, כמאמר התוספתא: 

## סדר הניסוך
בכל יום מימי חג הסוכות, עם שחר, היו יוצאים הכהנים והעם לשאוב מים ממעיין הגיחון בצלוחית של זהב המכילה שלושה לוגים (כליטר). השאיבה נעשתה בפומביות וחגיגיות רבה, ולוותה בשירת הלויים ובכלי נגינה. לאחר השאיבה, היו מגיעים לשער המים בבית המקדש שם תקעו והריעו ותקעו בחצוצרות ובשופרות. הכהן שזכה בעבודת הניסוך, היה עולה בכבש אל מזבח העולה, ופונה לפינה המערבית-דרומית, שם היו נעשים הנסכים. הכהן היה שופך את המים מצלוחית הזהב לתוך ספל כסף המנוקב בתחתיתו, תוך כדי שפיכת יין לספל זהה, המנוקב בתחתיתו אף הוא. מהספלים היו נוזלים המים והיין דרך המזבח לשיתין (חלל עמוק מתחת למזבח, אולם יש מחלוקת בדבר).

## התנגדות הצדוקים
ב, מתוארים ניסיונות של הצדוקים לשלול את מצוות ניסוך המים, אליה התנגדו כיוון שאינה נזכרת כפשוטה בתורה שבכתב אלא אך ורק במסורת הפרושית לתורה שבעל פה. מתואר אף מקרה בו כהן צדוקי ניסך את המים על רגליו במקום לתוך הספל, על מנת לבזות את המצווה. על פי המתואר, תגובת העם הייתה קשה ביותר – "רגמוהו כל העם באתרוגיהן". בשל מחלוקת זו, קבעו חז"ל כי מצוות ניסוך המים תעשה בפומביות ובחגיגיות רבה, כדי לשלול את דעתם של הצדוקים.

## המצווה כיום
על אף שמרבית המקורות המתארים את המצווה נכתבו לאחר חורבן בית המקדש, מצווה זו לא נהגה בפועל לאחר החורבן. עם זאת, על פי הדעה המאפשרת לקיים את המצווה במקום המזבח גם בהיעדרו, התנועה לכינון המקדש הפועלת להשבת עבודת המקדש, קיימה בעבר בשנים תשמ"ט, תש"ן ותשנ"א את מצוות ניסוך המים. האיסור על הכנסת תשמישי קדושה והבידוק הקפדני הנלווה להר הבית בשנים האחרונות מנעו גם נוהג זה.

החל מסוכות תשע"ה מקיימים ארגוני המקדש טקס "תרגול ניסוך המים" ובו שואבים מים מהגיחון ויוצקים אותם על דמוי מזבח ברובע היהודי בירושלים.

## ראו גם
* שמחת בית השואבה

## לקריאה נוספת
* יוסף תבורי, **מועדי ישראל בתקופת המשנה והתלמוד**, הוצאת מאגנס, ירושלים ה'תשנ"ה, עמוד 198 ואילך.
* ישי רוזן-צבי, **ההיסטוריה הסודית של חגי ישראל**, כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2023, הפרק "ניסוך המים והתהום שעליה מושתת העולם", עמ' 96–106.

## קישורים חיצוניים
* משנה · סדר מועד · מסכת סוכה · פרק רביעי ("לולב וערבה") · משנה ט' – ניסוך המים כיצד?
* 
* פניני הלכה – סוכות, שמחת בית השואבה, א', י'
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מצוות הנעשות על ידי כהן
קטגוריה:סוכות
קטגוריה:בית המקדש
קטגוריה:מעיין הגיחון
קטגוריה:מצוות בית המקדש
צפיפות דיריכלה

בתורת המספרים, **צפיפות דיריכלה** היא מדד לגודל של קבוצה אחת, בדרך כלל אינסופית, ביחס לקבוצה אחרת. השימוש במדד שכיח בעיקר בתורת המספרים האנליטית, והוא קרוי גם **צפיפות אנליטית**.

מדד זה לצפיפות הוצע על ידי המתמטיקאי הגרמני יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה, כאשר הוכיח את משפטו המפורסם על ראשוניים בסדרות חשבוניות: אם a זר ל-n, אז יש אינסוף מספרים ראשוניים הנותנים שארית a בחלוקה ל-n. דיריכלה הוכיח למעשה שהצפיפות של קבוצת הראשוניים מהצורה a+nx, בתוך כל הראשוניים, שווה ל-\frac{1}{\phi(n)}, כאשר \phi היא פונקציית אוילר.

## הגדרה
הצפיפות מוגדרת באופן הבא: אם A\subseteq B קבוצות של מספרים טבעיים, אז הצפיפות של A בתוך B היא הגבול \lim_{s\rightarrow 1^+}\frac{\sum_{a\in A}a^{-s}}{\sum_{b\in B}b^{-s}}, בתנאי שהגבול קיים. כאשר הגבול קיים, הצפיפות היא תמיד בין 0 ל-1. המדד שימושי בעיקר כאשר הסכום \sum_{b\in B}b^{-1} שבמכנה שווה לאינסוף. תופעה זו מתרחשת כאשר הקבוצה B היא 'קבוצה גדולה', כמו קבוצת כל המספרים הטבעיים (ראו הטור ההרמוני), או קבוצת כל המספרים הראשוניים (ראו טור ההופכיים של המספרים הראשוניים).

הגדרות אנלוגיות קיימות גם עבור קבוצות אחרות מלבד המספרים הטבעיים, כגון אידיאלים ראשוניים בחוגי שלמים של שדות מספרים, או פולינומים מעל שדה סופי.

אם מחזיקים את הקבוצה B קבועה, אפשר לחשוב על הצפיפות היחסית של A כמין פונקציית מידה על המרחב B; הצפיפות מקיימת חלק מן האקסיומות המתארות פונקציות מידה, אך לא את כולן (צפיפות דיריכלה אינה "\sigma-אדיטיבית"). את צפיפות דיריכלה אפשר להשוות ל"צפיפות טבעית", \lim_{n\rightarrow \infty}\frac (כאשר הגבול קיים), שגם לה תכונות רבות של פונקציית מידה. אם הצפיפות הטבעית קיימת, אז גם צפיפות דיריכלה קיימת, ושווה לה בערכה המספרי. מאידך, לא קשה לבנות דוגמאות שבהן הצפיפות הטבעית אינה קיימת, בעוד שצפיפות דיריכלה מוגדרת היטב; במובן זה, צפיפות דיריכלה מהווה הכללה משמעותית של הצפיפות הטבעית. במקרה של משפט דיריכלה שהובא לעיל, גם הצפיפות הטבעית קיימת (אך ההוכחה לכך קשה מן ההוכחה המקורית של דיריכלה).

## ראו גם
* צפיפות (תורת המספרים)
* צפיפות שנירלמן

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תורת המספרים האנליטית
רבי ישבב הסופר

רבי **יְשֵבָב הסופר** היה סופר ותנא בדור השלישי (תחילת המאה השנייה לספירה). תלמידו של רבי יהושע וחברו של רבי עקיבא.

רבי ישבב הסופר היה נדיב, ואת כל נכסיו חילק לעניים, דבר שלא כל חבריו ראו בעין יפה. פעם אחת רצה לחלק חמישית מנכסיו לעניים, ורבי עקיבא לא הניח לו לעשות זאת.

רבי ישבב הסופר נמנה בין עשרת הרוגי מלכות. במדרש אלה אזכרה מסופר, שביום שהוציאוהו להורג היה בן תשעים שנה וביקש מתלמידיו להחזיק איש ברעהו ולאהוב שלום ומשפט. לפני מיתתו הוא ניהל עם הקיסר דו-שיח בנושא העולם הבא, שהכעיס את הקיסר וגרם לו לצוות על הריגתו, וזה לשון המדרש:

במדרש שיר השירים נאמר שהיה משארית החסידים, וכשהיה רבי יהודה הנשיא רואה אותו היה קורא עליו את הפסוק: . הוא נהרג על מטתו, ועליו נאמר הפסוק בתהלים: .

על פי המסורת רבי ישבב לא זכה לקבורה, שכן גופתו הושלכה לכלבים. על כן נכתב בקינות תשעה באב 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:עשרת הרוגי מלכות
קטגוריה:יהודים שהוצאו להורג
קטגוריה:תלמידי רבי יהושע
סדרת מחלקים

במתמטיקה, **סדרות מחלקים** הן סדרות מספרים, שהראשון שבהם הוא מספר טבעי כלשהו, הבא אחריו הוא סכום המחלקים של הקודם (כולל 1, לא כולל את המספר עצמו), השלישי הוא סכום מחלקי השני, וכך הלאה.

נבחן לדוגמה את הסדרה עבור המספר 45:

 45 \mapsto 33 \mapsto 15 \mapsto 9 \mapsto 4 \mapsto 3 \mapsto 1

הסדרה מסתיימת ב-1, שאין לו מחלקים אמיתיים. אפשר לעצור את הסדרה במספר הראשוני הראשון שמגיעים אליו (בדוגמה לעיל: 3), משום שהצעד הבא יהיה ממילא ל-1.

דוגמה שונה היא, כאשר הסדרה מסתיימת לתוך "שרשרת" של מספרים חברותיים או מספרים ידידותיים או במספר משוכלל. במקרים כאלו ניתן לכאורה להמשיך את הסדרה עד אינסוף, אך אין לכך כל ערך כי אותם מספרים יחזרו על עצמם שוב ושוב. לכן נהוג לומר במקרים אלו, כי הסדרה מסתיימת בשרשרת של מספרים חברותיים או בזוג מספרים ידידותיים או במספר משוכלל.

הסדרה הקצרה הבאה מסתיימת במספר 6 שהוא מספר משוכלל:
 95 \mapsto 25 \mapsto 6 

עיקר העניין בסדרות מחלקים, מתרכז בשאלה הבאה: ראינו שסדרת מחלקים מקיימת אחת משתי אפשרויות. האחת, היא מסתיימת לתוך מספר ראשוני. השנייה, היא נקלעת לסיבוב בתוך שרשרת של מספרים חברותיים (כולל ידידותיים ומשוכללים). האם קיימות סדרות כאלו שבהן ככל שנוסיף מספרים לסדרה לא ניתקל במספרים ראשוניים וגם לא נגיע לתוך שרשראות מספרים חברותיים/ידידותיים/משוכללים?

**השערת קטלן** (אין להחליף עם השערה אחרת בנושא הפרשים בין חזקות, הידועה אף היא בשם השערת קטלן) גורסת כי התשובה לשאלה דלעיל היא שלילית, אין סדרות מחלקים באורך אינסופי וכל סדרה כזו תסתיים באחת משתי האפשרויות המפורטות. השערה הפוכה גורסת, כי דווקא ישנם מספרים שסדרת המחלקים שלהם היא באורך אינסופי. עד היום לא נמצאה הוכחה לאחת ההשערות.

היו כמה מספרים שבעבר לא היה ידוע אם סדרת המחלקים שלהם מסתיימת, אך כיום נמצא שהם מסתיימים או במספר ראשוני או בשרשרת מספרים חברותיים/ידידותיים/משוכללים. המספר הנמוך ביותר שכיום לא נמצא עדיין הסיום של סדרת המחלקים שלו, הוא המספר - 276. סדרת המחלקים הידועה שלו כבר מונה למעלה מ-1500 מספרים, כשהאחרונים בסדרה שחושבו, הם בני למעלה מ-150 ספרות.
המספרים הראשונים בסדרת המחלקים (האינסופית?) עבור 276:
 276 \mapsto 396 \mapsto 696 \mapsto 1104 \mapsto 1872 \mapsto 3770 \mapsto 3790 \mapsto 3050 \mapsto 2716 \mapsto 2772 \mapsto 5964 \mapsto \ldots

## קישורים חיצוניים
* מידע רב על סדרות מחלקים 
* 

קטגוריה:פונקציית המחלקים
קטגוריה:שעשועי מתמטיקה
מורא מקדש

**מורא מקדש** היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה על האדם לירא את בית המקדש. במצווה זו נכללים דברים שאסור לעשותם בהר הבית עצמו ודברים שאסור לעשותם בכל מקום, מפני שהם מבטאים או מעוררים בנפש פחיתות כבוד או קלות ראש כלפי המקדש. הלכות מורא מקדש נוהגות גם בימים בהם בית המקדש חרב, מלבד האיסור להתפנות ולנהוג בקלות ראש מול המקדש במקום ממנו הוא נראה.

## מקור המצווה
מקור המצווה הוא בפסוק . ().

חז"ל, בחששם שמא המקדש עצמו יהפך למושא של עבודה זרה, הדגישו: "לא ממקדש אתה מתיירא אלא ממי שהזהיר על המקדש". שורש המצווה הוא, שהכבוד והיראה כלפי דברים שהאדם מייחס אותם לאלוהים, מביאים אותו בסופו של דבר ליראה וכבוד כלפי האל עצמו.

## דינים בבית המקדש
דברים שדינם נוהג בבית המקדש:
*אסור להיכנס להר הבית עם ארנק, או מקל - דברים המרמזים כאילו יש לאדם עוד עיסוקים, בעוד הוא נמצא בבית המקדש.
*אסור להיכנס להר הבית בנעליים, או ברגליים מאובקות.
*אסור לירוק בכל שטח הר הבית, ומי שאינו מסוגל להתאפק, נדרש להבליע את הליחה בבגדו.
*אין להיכנס לשטח הר הבית שלא לצורך מצווה.
*אסור לאדם לשבת בשטח העזרה (החצר הפנימית בהר הבית). יוצא מכלל זה הוא מלך משושלת בית דוד.
*היוצא משטח העזרה אינו רשאי להסב את פניו ולצאת כשאחוריו למקדש; עליו ללכת אחורנית או הצידה.
*אין להתנהג בקלות ראש וזלזול מול השער המזרחי של העזרה - שער ניקנור. 
*אין להתפנות או לנהוג בקלות ראש מול בית המקדש, ובכל מקום שבית המקדש נראה ממנו.

## דינים בכל מקום
דברים שנאסרו בכל מקום מפני מורא מקדש:
*נאסר להתפנות או לישון כשפניו למזרח או למערב. בית המקדש היה בנוי כשאורכו ממזרח למערב, ואסור לעשות דברים בזויים באופן שמזכיר את בית המקדש.
*אין לבנות בית בצורה הדומה לבית המקדש או לאחד מאולמותיו הראשיים. כמו כן, אין לבנות כלים הדומים לכלי בית המקדש, כמו המנורה, השולחן וכדומה.

## ראו גם
* מצוות בניין בית המקדש
* כניסה להר הבית (הלכה)

## קישורים חיצוניים
* ספר משנה תורה, הלכות בית הבחירה, פרק ז, הלכה א
* הרב משה צוריאל, גדרי מצוות מורא מקדש, אתר "אל המקדש".
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:בית המקדש
קטגוריה:מצוות עשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:מניין מצוות שמירת הלשון לפי החפץ חיים
קטגוריה:הלכות בית הכסא
קטגוריה:כבוד בהלכה
יצחק יצחקי (לישבסקי)

**יצחק יצחקי** (**לישבסקי**) (11 באוקטובר 1902 – 21 בספטמבר 1955) היה חבר הכנסת, מראשי פועלי ציון שמאל ולאחר מכן ממנהיגי מפ"ם.

## חייו
יצחק לישבסקי נולד בריבניצה שבאימפריה הרוסית (כיום נמצאת העיר בתחומי טרנסניסטריה). במהלך מלחמת האזרחים הרוסית התנדב אל הצבא האדום ולחם בשורותיו בדרום אוקראינה. עלה לארץ ישראל ב-1921. הוא למד משפטים באוניברסיטת פריז, והיה משך שנים חבר הוועד הפועל של ההסתדרות.

ב-1934 היה יצחקי ממייסדי ׳החוגים המרקסיסטיים׳, ועמד בראשם. זאב לוי תיאר אותם כ״תנועה קטנה, [ש]היה לה משקל לא-מבוטל במחנה הציונות הסוציאליסטית של אותם הימים [על אף] היקפה המצומצם, ובייחוד בתחום השיתוף היהודי-הערבי״.

יצחקי גם היה ממייסדי הליגה לשיתוף יהודי ערבי וליגת הידידות ישראל-ברית המועצות.

ב-1939 נשלח על ידי ההסתדרות לשיחות עם מנהיגי מפלגת העבודה הבלתי תלויה (ILP) בשל עמדותיו השמאליות על מנת לשכנעם לתמוך בעניין היהודי ולהתנגד לספר הלבן.

נבחר כחבר הכנסת השלישית ב-26 ביולי 1955, מטעם סיעת מפ"ם, אך הספיק לכהן בה רק כ-5 שבועות, עד פטירתו ב-21 בספטמבר 1955.

## כתביו
* **מבחר כתבי י’ יצחקי**; ליקוט כתבי העזבון (ביבליוגרפיה) בידי ז[אב] לוי, מרחביה: ספרית פועלים, 1957.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפ"ם
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הכללית
קטגוריה:חברי הכנסת השלישית
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פריז
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1902
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1955
נאדיה (ספר)

**נאדיה** הוא ספרה של גלילה רון פדר עמית שיצא לאור בשנת 1985 בהוצאת מילוא.

הספר מספר בשפה פשוטה ועממית את קורותיה של נאדיה אבו יוסוף, תלמידה ערבייה בת 14 מכפר ערבי-ישראלי שעוזבת את הכפר כדי ללמוד בבית ספר יהודי עם פנימייה, ומשובצת בחדר עם שתי נערות יהודיות. 

בספר יש דיאלוגים רבים בין בני נוער וכן מחשבות וחששות של נאדיה איך תתקבל בפנימייה שכל תלמידיה יהודים.

לסופרת שנולדה בחיפה יש רגישות והבנה מרובה לנושא הדו-קיום בין ערבים ליהודים. הספר "נאדיה" נכתב לבני הנוער ומעורר מחשבות על חיי יהודים-ערבים בארץ. 
הסופרת מספרת שהרעיון לכתיבת הספר בא בעקבות מפגשיה הרבים עם בני נוער ערביים הלומדים בבתי ספר יהודיים.

ב-1986 הופק סרט הקולנוע "נאדיה", המבוסס על הספר אך עם שינויים מהספר, בבימויו של אמנון רובינשטיין, על פי תסריט של גלילה רון פדר עמית ופרופ' איתן גרין, וחנה אזולאי-הספרי שיחקה בו בתפקיד הראשי.

## קישורים חיצוניים
*
* 
*נאדיה, גלילה רון-פדר, תל אביב תשמ"ה 1985, ב

קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי 1985
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:ערביי ישראל
קטגוריה:ספרי גלילה רון־פדר-עמית
רבי חוצפית המתורגמן

250px|ממוזער|קבר עממי של רבי חוצפית המתורגמן
רבי **חוּצְפִּית הַמְּתוּרְגְּמָן** היה תנא בדור השלישי, בתחילת המאה השנייה, מעשרת הרוגי מלכות.

## חייו
רבי חוצפית חי בדור השלישי של התנאים. מוזכר כי בתקופת שהותו בציפורי, ישב שם אצל רבי אלעזר בן עזריה יחד עם רבי ישבב, רבי חלפתא ורבי יוחנן בן נורי.

נקרא מתורגמן כיוון שהיה מתורגמנו של רבן גמליאל דיבנה - כאשר היה רבן גמליאל דורש את דבריו בשקט, רבי חוצפית היה משמיע את דבריו בקול.

וכך מספר המדרש:

עליו אמר רבי עקיבא: "יָפְיָפִיתָ מִבְּנֵי אָדָם הוּצַק חֵן בְּשְׂפְתוֹתֶיךָ". כלומר היה לו קול נעים ובשעה שהיה דורש היו כולם באים לשמוע וכך היה מקרב לבבות.

בספרות חז"ל מופיעות מספר אמרות בודדות שלו. יש הרואים זאת כתוצאה מהריגת תלמידיו עמו.

## הריגתו
כשיצאה גזירת רומי, בזמן רדיפות אדריאנוס, הלך והסתתר בציפורי יחד עם רבי ישבב הסופר ואחרים.

לאחר מכן:

וכך היה מעשה ההריגה לפי לשון המדרש:

יש אומרים שאלישע בן אבויה יצא לתרבות רעה לאחר שראה את לשונו של רבי חוצפית המתורגמן מוטלת באשפה, ויש אומרים שראה את לשונו נגררת על ידי חזיר.

על פי מסורת יהודית-עממית מימי הביניים נקבר בסמוך לעיר צפת.

## קישורים חיצוניים

* 
* תמונות ציון התנא בפורטל על העיר צפת 


תמונה:קבר רבי חוצפית המתורגמן 7940.jpg|קבר רבי חוצפית המתורגמן
תמונה:קבר רבי חוצפית המתורגמן 7941.jpg|קבר רבי חוצפית המתורגמן


## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:עשרת הרוגי מלכות
קטגוריה:תלמידי רבן גמליאל דיבנה
קטגוריה:אישים שהגיעו לגיל 110 לפני העת החדשה
תכונת החיתוך הסופי

אוסף קבוצות מקיים את **תכונת החיתוך הסופי** אם לכל תת-אוסף סופי שלו חיתוך לא ריק.

התכונה מתקיימת באופן טריוויאלי כאשר חיתוך כל הקבוצות באוסף אינו ריק, אבל מצב זה אינו הכרחי. למשל, אוסף הקטעים \ \lbrace\left( 0,\frac{1}{n}\right) |n\isin\mathbb{N}\rbrace מקיים את תכונת החיתוך הסופי, בעוד שחיתוך כל הקטעים הוא ריק.

## הגדרת קומפקטיות על ידי תכונת החיתוך הסופי
תכונת החיתוך הסופי משמשת להגדרה חלופית לקומפקטיות: מרחב טופולוגי הוא קומפקטי אם ורק אם לכל אוסף של קבוצות סגורות המקיים את תכונת החיתוך הסופי, חיתוך לא ריק.

### הוכחת שקילות ההגדרות
יהי \ X מרחב טופולוגי. נניח ש-\ X קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה ונראה שהוא קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי: יהי \{F_i\}_{i\in I} אוסף תת-קבוצות סגורות של \ X המקיים את תכונת החיתוך הסופי, ונניח על דרך השלילה שהחיתוך \bigcap_{i\in I} F_i ריק. מהנחה זו נובע שאוסף המשלימים \{F_i^c\}_{i\in I} מהווה כיסוי פתוח של \ X. מההנחה ש-\ X קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה נובע שיש לאוסף המשלימים תת-כיסוי סופי \{F_{i_j}^c\}_{j=1}^n. לפיכך לתת אוסף הסופי \{F_{i_j}\}_{j=1}^n חיתוך ריק, בסתירה לתכונת החיתוך הסופי. נובע מכאן שהחיתוך \bigcap_{i\in I} F_i אינו ריק, כלומר \ X קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי.

**בכיוון ההפוך**: נניח ש-\ X קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי ונראה שהוא קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה: יהי \{U_i\}_{i\in I} כיסוי פתוח של \ X, ונניח על דרך השלילה שאין לו שום תת-כיסוי סופי. מהנחה זו נובע שאוסף המשלימים \{U_i^c\}_{i\in I} הוא אוסף תת-קבוצות סגורות של \ X המקיים את תכונת החיתוך הסופי. מההנחה ש-\ X קומפקטי לפי ההגדרה על ידי תכונת החיתוך הסופי נובע שהחיתוך \bigcap_{i\in I} U_i^c אינו ריק, כלומר \{U_i\}_{i\in I} אינו כיסוי, וזאת סתירה. נובע מכאן של-\{U_i\}_{i\in I} יש תת-כיסוי סופי, כלומר \ X קומפקטי לפי ההגדרה הרגילה.

מש"ל


קטגוריה:קומפקטיות
מרחב מטריזבילי

מרחב טופולוגי הוא **מטריזבילי** או **מִטְרוּרִי** אם הטופולוגיה שלו מושרית על ידי מטריקה. קיימים מספר תנאים שקיומם גורר את אפשרות הגדרת המטריקה על המרחב, המפורסם שביניהם הוא משפט המטריזציה של אוריסון, לפיו כל מרחב שמקיים את אקסיומת ההפרדה T3 ואת אקסיומת המנייה השנייה הוא מטריזבלי. בהוכחה ניתנת המטריקה אך למעשה בדרך כלל לא ניתן להציג אותה באופן מפורש, לכן עיקר היתרון במשפט הוא האפשרות להחיל את התכונות הטופולוגיות של המרחבים המטריים על מרחבים טופולוגיים מופשטים.

משפט המטריזציה של נגאטה-סמירנוב מרחיב את משפט המטריזציה של אוריסון. לפי משפט זה מרחב הוא מטריזבילי אם ורק אם הוא מקיים את אקסיומת ההפרדה T3 וכן קיים לו בסיס שמורכב מאיחוד בן מנייה של אוספי קבוצות שהם סופיים באופן מקומי (כלומר כל קבוצה פתוחה במרחב נחתכת עבור כל אוסף רק עם מספר סופי של קבוצות).

מרחב נקרא **מטריזבילי באופן מקומי** אם לכל נקודה קיימת סביבה פתוחה ומטריזבילית שמכילה אותה. סמירנוב הוכיח שמרחב האוסדורף שהוא מטריזבילי באופן מקומי הוא גם מטרזבילי אם ורק אם הוא פרקומפקטי. בפרט עבור יריעות שהן הומאומורפיות באופן מקומי למרחב האוקלידי ולכן מטריזביליות באופן מקומי, ניתן להגדיר עליהן מטריקה בדיוק כאשר הן פרקומפקטיות.

פליקס האוסדורף הוכיח (1930) שכל מטריקה על תת-קבוצה סגורה של מרחב מטריזבילי אפשר להרחיב למטריקה על המרחב כולו. 

## ראו גם
* מטריקה

## הערות שוליים

מטריזבילי
קטגוריה:מרחבים מטריים
מעילה (הלכה)

בהלכה, **מעילה** היא שימוש בחפץ, בהמה או כסף השייך להקדש, שלא לצורך המקדש או הקרבנות.

בעברית מודרנית למילה משמעות שונה: שימוש במשהו שניתן בידיו של אדם שלא לצורך אליו יועד, ובכלל זה: מעילה בכסף, מעילה בסמכויות, מעילה באמון.

## מקור
המקור להלכות המעילה בתורה מופיע בחומש ויקרא:

במשנה ולאחריה בתלמוד הבבלי הלכות מעילה מרוכזות במסכת מעילה.

## דיני האיסור
אדם שלקח מן ההקדש שווה פרוטה, או השתמש בחפץ של הקדש שימוש השווה פרוטה חייב להחזיר את שווי החפץ או השימוש בתוספת חוֹמֶש - בסך הכל 125% (כך שתשלום החומש יוצא חמישית מהסכום הכולל). בנוסף, מתחייב המועל בעונש; מיתה בידי שמיים או מלקות (לפי מחלוקת התנאים והראשונים בעניין) למועל במזיד, וקורבן אשם - כבש בן שנה - למועל בשגגה.

באיסור מעילה נכלל גם האיסור לגזוז בהמה המוקדשת לקרבן, אף שלא לצורך שימוש בצמר. הגזיזה והשימוש בבהמה המוקדשת למקדש שלא לצורך הקרבה, אסור רק מדרבנן, ואין עליהם קרבן ותשלום חומש.

איסור המעילה לא חל על דברים ששימושם הותר לאדם, אף שהותר רק לאנשים מסוימים בלבד, כגון בשר הקרבנות - כיוון שהותר לאכילת הכהנים, אין בו דיני מעילה.

קול מראה וריח אין בהם משום מעילה.

## יציאה לחולין
לאחר שאדם אחד מעל בחפץ של הקדש, אותו החפץ איבד את קדושתו ויוצא לחולין. לדין זה יש מספר השלכות. ההשלכה הראשונית היא לגבי המשך מעילה באותו החפץ, שאינה יכולה להתקיים מפני שהחפץ כבר אינו קדוש. השלכה זו מבוטאת במשנה במשפט: "אין מועל אחר מועל", אין אפשרות מעילה בפעם השנייה. ההשלכה הנוספת היא לדיני ממונות, שכן החפץ בהיותו מוקדש כבר אינו שייך לבעליו הקודמים, אף על פי שעדיין נמצא ברשותו, אך ברגע שמעל בו והוציאו לחולין, החפץ חוזר להיות שלו מבחינה ממונית.

דין זה מוגבל רק לחפצים שחלה עליהם קדושת דמים, כלומר שמשמשים לבית המקדש רק כנכס למכירה ולא משתמשים בהם עצמם, אבל חפץ הקדוש בקדושת הגוף אינו יוצא לחולין במעילתו, כמו בהמה הראויה להקרבה (שאינה בעלת מום) או כלי שרת שנשארים בקדושתם. במסכת קידושין מובאת מחלוקת בין רבי יהודה לרבי מאיר האם דין יציאה לחולין הוא דווקא בשוגג שחייב קרבן מעילה, ובמזיד אין יציאה לחולין, או שדווקא במזיד החפץ יוצא לחולין ובשוגג אינו משנה את מעמדו. להלכה נפסק כרבי יהודה, שזה דווקא בשוגג ולא במזיד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קורבנות ביהדות
קטגוריה:הקדש
קטגוריה:פרשת ויקרא
קטגוריה:פרשת נשא
ליגת העל האיסלנדית

**ליגת העל האיסלנדית** (או בשמה המסחרי "בסטה-דיילד קרלה"; באיסלנדית: **Besta-deild karla**) היא ליגת הכדורגל הבכירה באיסלנד. הליגה הוקמה בשנת 1912 ומשוחקת ברצף מאז. הקבוצה בעלת מספר התארים הרב ביותר היא KR רייקיאוויק שזכתה ב-27 אליפויות.

בגלל מיקומה הגאוגרפי של איסלנד והקור בחודשי החורף, הליגה נמשכת בחודשי האביב והקיץ (ממאי עד ספטמבר). הליגה מנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל האיסלנדית (ה-KSI), וכיום יש בה 12 קבוצות.

החל מ-2009 ועד עונת 2018 לליגה היה הסכם חסות עם הזיכיון "Ölgerðin", שהוא הזיכיון של חברת פפסי באיסלנד וכך היא נקראה. מעונת 2019 עד עונת 2021 הליגה נקראה "Pepsi Max League" ומכונית ה"פפסי מקס דיילדין". והחל מפברואר 2022 הליגה נקראת **בסטה-דיילד קרלה**.

הליגה, בת 12 הקבוצות, משוחקת במשך 2 סיבובים (בית וחוץ), כאשר שתי הקבוצות במקומות האחרונים יורדות לליגה השנייה ה"1. deild karla" ובמקומן עולות שתי הקבוצות במקומות הראשונים בליגה זו. מנצחת ליגת העל נכנסת לתחרות האירופית ליגת האלופות של אופ"א, מהסיבוב הראשון של המוקדמות. הקבוצות שמסיימות במקומות השני השלישי והרביעי נכנסות לתחרות הקונפרנס ליג מהסיבוב הראשון.

## קבוצות הליגה
להלן הקבוצות המתמודדות בליגת העל האיסלנדית בעונת 2026:

## אלופות הליגה לפי עונות
* קבוצה המסומנת ב**כתב מודגש** זכתה בגביע האיסלנדי באותה העונה והשלימה דאבל מקומי.

## מועדונים לפי מספר אליפויות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

איסלנד
קטגוריה:תחרויות כדורגל באיסלנד
סמל אינדונזיה

**[[סמל]] [[אינדונזיה]]** נקרא גם "גארודא פאנצ'אסילא". החלק המרכזי של הסמל הוא הגארודה, ציפור מהמיתולוגיה ההינדואית והבודהיסטית, ומגן עם חמישה סמלים. הסמל עוצב על ידי הסולטאן חאמיד השני, והתקבל כסמל הלאומי ב-11 בפברואר 1950.

## המגילה והמוטו
הגארודה מחזיקה בטלפיה מגילה, ועליה כתוב המוטו הלאומי של אינדונזיה – "*Bhinneka Tunggal lka*", ביאוונית עתיקה – בחלקים, אך עדיין אחד.

## הגארודה
הגארודה היא עיט מיתולוגי מוזהב, המשותף למיתולוגיה ההינדית והבודהיסטית. במקור, הגארודה היא כימרה, בעלת כנפיים, מקור ורגליים עיט מוזהבות, אך ללא ידי האדם וזנב הדרקון. היא משמשת כסמל באומות דרום ודרום-מזרח אסיה. השימוש בגארודה מייצג את השלטון ההינדי שהיה באינדונזיה בתקופת הממלכות הקדומות.

לנוצות סידור מיוחד, המייצג את תאריך עצמאותה של אינדונזיה – 17 באוגוסט 1945. ישנן 17 נוצות על כל כנף, 8 על הזנב, 19 בבסיסו של הזנב (מתחת למגן) ו-45 על הצוואר.

## המגן
המגן הוא סמל צבאי, המייצג את ההגנה על המולדת. הוא מחולק לחמישה אגפים, הצבועים באדום ולבן לפי "דוגמת שחמט", כאשר במרכז נמצא מגן שחור. הקווים השחורים במרכז מסמלים את קו המשווה, החוצה את הארכיפלג.

במרכז – **[[כוכב (סמל)|כוכב]] צהוב** על רקע שחור. הצבע השחור מזוהה עם מוחמד, נביא האסלאם, הדת השולטת באינדונזיה. הכוכב גם הוא מזוהה עם האסלאם וגם עם סוציאליזם. הצורה המחומשת מיצגת את ה"פאנצ'א סילא", חמשת העקרונות שהגה הנשיא סוקרנו ומהווים מעין בסיס פילוסופי וחוקתי של אינדונזיה.

בצד ימין למטה – **[[שרשרת]]** על רקע אדום. היא מייצגת את המשכיות דורות האדם, והחוליות מייצגות את הגברים והנשים, כמו גם את האמונה בקשר שבין האנשים.

בצד ימין למעלה – **[[עץ]]** על רקע לבן. זהו עץ פיקוס, המסמל את אחדות אינדונזיה. לפיקוס שורשים רבים מעל האדמה, וכך גם לאומה האינדונזית – שורשים תרבותיים ארוכים ועמוקים הנשלחים רחוק.

בצד שמאל למעלה – **[[פרה|שור]]** על רקע אדום. הבנטנג (שור הגדל בדרום אסיה) הוא חיה חברתית, וכך גם האדם, החייב לקבל החלטות תוך שיתוף אחרים. השור הפך גם לסמלן של מפלגות שונות באינדונזיה.

בצד שמאל למטה – **[[אורז]] ו[[כותנה]]** על רקע לבן. הם מסמלים צדק חברתי, פרנסה ומחייה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אינדונזיה: סמלים לאומיים
אינדונזיה

אינדונזיה
אינדונזיה
קטגוריה:עיט בתרבות
קטגוריה:שור בתרבות
קו. אר. רייקיאוויק

**קנטדספירטנופיאלא רייקיאוויק** (באיסלנדית: **KnattspyRnufélag Reykjavíkur**, משמעו- "מועדון הכדורגל של רייקיאוויק") או בקיצור **קו. אר.** או **קו. אר. רייקיאוויק** הוא מועדון כדורגל איסלנדי מהעיר רייקיאוויק, בירת איסלנד. קבוצת הכדורגל נחשבת לקבוצה הטובה באיסלנד והיא בעלת 27 אליפויות הליגה האיסלנדית למרות מספר האליפויות הנמוך בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21.

## היסטוריה
קו. אר. הוקמה ב-16 בפברואר 1899 ברייקיאוויק וזהו מועדון הספורט הוותיק ביותר באיסלנד כולה. קו. אר. הייתה קבוצת הכדורגל היחידה ברייקיאוויק במשך כעשור אך עם הזמן החלו להופיע לה יריבות עירוניות. קיי. אר. זכתה באליפות האיסלנדית הראשונה בעונת 1912 לאחר משחק גומלין נגד פראם רייקיאוויק.

לאחר הזכייה בתואר החליטה הקבוצה לאמץ בצבעי מדי הקבוצה את מדי הקבוצה שתזכה באותה עונה בפרמייר ליג האנגלי באותה עונה ללא חשיבות לאיזו קבוצה זו תהיה. בסופו של דבר אימצה הקבוצה את צבעי המדים של ניוקאסל יונייטד.

הקבוצה זכתה באליפות הראשונה לאחר פיצול הליגה לשניים ב-1955 וכן באליפות בשנת 1959 בה החלה להיות נהוגה שיטת שני משחקים-חוץ ובית. קו. אר. גם זכתה בגביע האיסלנדי הראשון בשנת 1960. קיי. אר. הייתה הקבוצה הראשונה מאיסלנד שהשתתפה במפעל אירופי כלשהו כאשר שיחקה בליגת האלופות נגד קבוצת ליברפול בשנת 1964 (היה זה משחקה הראשון של ליברפול במעמד אירופי כלשהו), בשני המשחקים ניצחה ליברפול ועלתה שלב. קבוצה הנשים של המועדון הייתה לקבוצת הנשים האיסלנדית הראשונה שמשחקת במפעל אירופי כלשהו בשנת 2001.

הקבוצה זכתה באליפותה ה-20 במספר בעונת 1968, אז באותה העונה נראה היה כי הקבוצה נמצאת מעל רמת הליגה המקומית בגלל הקלות בה זכתה באליפות, איש לא שיער שייקחו לקבוצה 31 שנים לזכות באליפותה הבאה. הקבוצה הורדה באופן מפתיע לליגה השנייה בעונת 1977 וכן הייתה קרובה מאוד לאליפות בשנים 1990, 1996 ו-1998 אך בכל אחת מהעונות הקבוצה לא הגיעה לתואר הנכסף. בשנת 1999, זכתה הקבוצה בתואר אחרי שנים רבות של בצורת תארים.

כיום לקבוצה 27 אליפויות ו-14 גביעים, יותר מלכל קבוצה אחרת באיסלנד.

## תארים
* **[[ליגת העל האיסלנדית|אליפות איסלנד]]: 27**
** 1912, 1919, 1926, 1927, 1928, 1929, 1931, 1932, 1934, 1941, 1948, 1949, 1950, 1952, 1955, 1959, 1961, 1963, 1965, 1968, 1999, 2000, 2002, 2003, 2011, 2013, 2019
* **[[הגביע האיסלנדי]]: 14**
** 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1966, 1967, 1994, 1995, 1999, 2008, 2011, 2012, 2014
* **[[גביע הליגה האיסלנדי]]: 8**
** 2001, 1998, 2005, 2010, 2012, 2016, 2017, 2019
* **[[הסופר קאפ האיסלנדי]]: 5**
** 1998, 2001, 2005, 2003, 2012

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל איסלנדיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1899
קטגוריה:רייקיאוויק: ספורט
סמל אנגולה

**[[סמל]] [[אנגולה]]** מייצג בעיקרו את העבר הקרוב של האומה החדשה. הוא כולל סממנים מרקסיסטיים כבדים, כמו גם בדגל הלאומי. במרכז - מצ'טה ומעדר, המסמלים את המהפכה שהמדינה עברה בדרך לעצמאותה, ואת החשיבות שבעבודה חקלאית. מעליהם - כוכב, המסמל קידמה. השמש הזורחת היא סמל להתחלה חדשה. הסמל כולו מוקף חציו בגלגל שיניים, המסמל את חשיבות העבודה והתעשייה, וחציו השני בענפי כותנה וקפה, המסמלים את החשיבות שבשני ענפי החקלאות הללו באנגולה.
מתחת - ספר פתוח, המסמל חינוך, וכותרת שבה כתוב - Republica De Angola - הרפובליקה של אנגולה, בפורטוגזית.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנגולה: סמלים לאומיים
אנגולה
אנגולה
אנגולה
The WB

**The WB** הייתה רשת שידור אמריקנית שנוסדה בתאריך 11 בינואר 1995 על ידי חברת האחים וורנר וחברת טריביון. ב-2006 הודיעו ראשי הערוץ על סגירת הערוץ ומיזוגו עם "UPN" לרשת החדשה "The CW".

## היסטוריה של הערוץ
בעקבות ההצלחה של רשת FOX שהוקמה ב-1986 והייתה לרשת השידור הרביעית הארצית בארצות הברית, החליטו אולפני האחים וורנר להקים ערוץ טלוויזיה חדש בדומה לרשתות הטלוויזיה האחרות. בינואר 1995 החל בשידוריו הערוץ בשם "The WB". מלבד הלוגו, לרשת היה גם קמע: דמות הצפרדע המצוירת מישיגן ג. פרוג שליוותה את הרשת עד לסגירתה ב-2005.

עד 1997, לא הצליח הערוץ לקבל נתח חשיפה משמעותי ורוב הסדרות ששודרו היו סדרות שבוטלו וחודשו על ידי הערוץ.

החל מ-1997, "The WB" החליטה הרשת לעבור לסדרות נוער, בזמן ש-FOX שעשתה זאת קודם עם בוורלי הילס 90210 החלה לפנות לקהל בוגר יותר. הסדרה הראשונה שפנתה לנוער כקהל יעד הייתה "באפי ציידת הערפדים" שהייתה הצלחה בתחילת דרכה. הרשת המשיכה עם "מכושפות", "פליסיטי" ועוד.
הרשת סייעה לקריירה של כמה שחקנים, כגון שרה מישל גלר, קייטי הולמס, ג'יימי פוקס ומישל ויליאמס.
למרות ההצלחה היחסית, עם שנת 2000, איבד הערוץ מאחוזי הצפייה שלו לרשת המתחרה UPN שהוקמה גם בסמוך לערוץ.

### סגירת הערוץ ומיזוג
למרות רווחיות יחסית שהייתה לערוץ בשלב מסוים בניגוד ל-UPN, החליטו קברניטי הערוץ ב-2006 על סגירת "The WB" ומיזוג עם "UPN" לרשת חדשה בשם "The CW".

ב-24 בינואר 2006 הודיעו החברות CBS והאחים וורנר על השקת ערוץ חדש בשם The CW, שעתיד להציג תוכניות וסדרות מהערוצים The WB ו-UPN ולהוות מיזוג בין שני הערוצים הללו. ב-17 בספטמבר 2006 חדלו שידורי The WB.

בערב השידורים האחרון לערוץ שודרו פרקי הבכורה של הסדרות המצליחות של הערוץ וגם הופיע בפעם האחרונה אי פעם קמע הערוץ מישיגן ג. פרוג. ערב השידורים קיבל רייטינג נמוך של 2 מיליון צופים. אחת הסיבות היא מעברן של תחנות השידור המקומות לרשת מתחרה חדשה "MyNetworkTV".

### החייאה בתור ערוץ אינטרנט
התקוות שהערוץ החדש יקבל נתח צפייה גדול משקיבלו כל אחת מהרשתות בנפרד לא התממשו ולכן, החליטו אולפני וורנר ב-2008 להחזיר את המותג והערוץ "The WB" בתור ערוץ המשדר באינטרנט בלבד. הערוץ האינטרנטי שידר מספר סדרות מקוריות וגם סדרות שהופקו על ידי אולפני "האחים וורנר" כמו The O.C. וחברים.

## סדרות
* "מכושפות"
* "אחיות או לא להיות"
* "תאומות"
* "אנג'ל"
* "באפי ציידת הערפדים"
* "דוסון קריק"
* "אברווד"
* "פליסיטי"
* "ג'ק ובובי"
* "קרובות"
* "רוזוול"
* "ככה זה בחיים"

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערוצי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:וורנר מדיה
The Beatles Anthology

**The Beatles Anthology** הוא מיזם משנות התשעים המתעד את להקת הביטלס מהקמתה ועד פירוקה, שכלל ספר עב כרס, סדרת טלוויזיה דוקומנטרית בת שמונה פרקים ושלושה אלבומי אוסף כפולים. הסדרה והאלבומים מכילים קטעי וידאו והקלטות נדירות. קטעי השמע של האנתולוגיה, בשלושה תקליטורים כפולים, מחולקים לפי שנות פעילותה של הלהקה:
* Anthology 1 (1958–1963)
* Anthology 2 (1964–1968)
* Anthology 3 (1968–1970)
* *Anthology 4* *(צפוי לראות אור ב-21 בנובמבר 2025)*

הסדרה שודרה בטלוויזיה הבריטית בסוף 1995 ובהמשך ברחבי העולם. בישראל שודרה בערוץ הראשון, עם הקדמה של יואב קוטנר לפני כל פרק. בספטמבר 1996 שווקה בקלטות וידאו ובלייזרדיסק במארזים בני שמונה חלקים. בשנת 2003 שווקה ב-DVD הכולל תקליטור תשיעי עם תוספות מיוחדות (בין היתר הוידאו קליפ ל-Real Love שלא נכלל בסדרה המקורית).

את אלבומי האנתולוגיה הפיק וערך מפיקם של הביטלס, ג'ורג' מרטין, ואת עטיפת האלבומים ומארז הסרטים עיצב האמן והמוזיקאי קלאוס פורמן שפעל עם הביטלס בראשית דרכם ואף עיצב את עטיפת האלבום Revolver.
לצורך הוצאת האנתולוגיה התאחדו חד-פעמית שלושת חבריה הנותרים של הביטלס, ואף הוציאו שני סינגלים חדשים: "Free as a bird" ו-"Real Love".

בתאריך 21 באוגוסט 2025 הוכרז באופן רשמי על הפקת *The Beatles Anthology 2025.* לגרסה זו, מעבר לשדרוג איכות פרקי הסדרה שכבר ראו אור, יתווסף פרק תשיעי חזותי וכן מארז עם *Anthology 4* יחד עם הוצאות מחודשות של האנתולוגיות 1, 2, 3. המארז ישוחרר ב-21 בנובמבר 2025 והסדרה תשודר בערוץ דיסני+

## התקליטורים
שמאל|ממוזער|250px|שלושת תקליטורי האנתולוגיה

### Anthology 1

Anthology 1 יצא בנובמבר 1995. האלבום הכפול הוא החלק הראשון מתוך The Beatles Anthology, ומופיעים בו שירים שהוקלטו על ידי הביטלס בין השנים 1958–1963. כמו כן מופיעים בו מספר ראיונות קצרים עם חברי הלהקה ועם אמרגנם בריאן אפשטיין.

באוסף זה נכלל השיר Free as a bird ("חופשי כציפור"), שנכתב על ידי ג'ון לנון ב-1977. לאחר מותו של ג'ון לקחו שאר חברי הלהקה, ג'ורג' האריסון, פול מקרטני ורינגו סטאר את הקלטות השיר המקוריות, דגמו מהן את קולו של לנון, והוסיפו ליווי בנגינה ובקולות רקע. על גבי עטיפת האלבום בעיצובו של קלאוס פורמן, מוצגים הביטלס בשנותיהם הראשונות כלהקה, עם פיט בסט וסטיוארט סטאקליף, שמאוחר יותר עזבו את הביטלס.

### Anthology 2

Anthology 2 יצא במרץ 1996. אלבום זה כולל קטעים נדירים או חלופיים מסבב הקלטות האלבום Help! עד להקלטות Magical Mystery Tour וסינגלים שהיו מתוכננים לצאת לפני הטיול שלהם להודו ב-1968. בנוסף, האלבום כולל שיר לא גמור של ג'ון לנון, Real Love, שהוקלט על ידי שאר חברי הלהקה.

### Anthology 3

Anthology 3 יצא באוקטובר 1996. האלבום כולל קטעים נדירים וחלופיים מהשנתיים האחרונות של פעילותם. הוא כולל קטעים מזמן הקלטת האלבום הלבן עד להתפרקותם, אחרי ההקלטות האלבום Let It Be ב-1970.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
Anthology
קטגוריה:אלבומי 1995
כלב רועים אסייתי

**כלב רועים מרכז אסיאתי**, המכונה גם **כלב רועים אסיאתי**, הוא כלב רועים המשמש לשמירה על עדרים בעיקר מפני חיות טורפות כגון זאבים ודובים. מכאן נובע שמו בשפות רבות (וולקודב ברוסית - "מוחץ זאבים", מרגקי בטורקמנית - "מרסק זאבים"). בישראל לא התבסס הגזע ויש לו מגדלים אחדים.

## מבנה כללי
מקורו של כלב הרועים האסייתי הוא בארצות מרכז אסיה: טורקמניסטן, אוזבקיסטן, קזחסטן, קירגיזסטן, טג'יקיסטן, רוסיה ואיראן. הגזע הוא גזע עתיק שעבר ברירה טבעית קשה במדבריות והרי מרכז אסיה. קיימות עדויות לקיומו של הגזע מזה 4000 שנה. אריסטו תיאר את הגזעים "המזרחיים" ככאלה שנולדו מהכלאה של כלבים עם טיגריסים.

## קישורים חיצוניים

*על הגזע באתר ארגון הגזע של אמריקה

קטגוריה:הקבוצה השנייה של הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות
קטגוריה:הקבוצה השישית של מועצת הכלבנות האוסטרלית הלאומית
קטגוריה:כלבי רועים
הווארד נמרוב

**הווארד נֶמֶרוֹב** (**Howard Nemerov**; 29 בפברואר 1920 – 5 ביולי 1991), משורר יהודי-אמריקאי. נמרוב היה אחיה של הצלמת בעלת המוניטין דיאן ארבוס.

בעת מלחמת העולם השנייה שירת נמרוב כטייס, תחילה בחיל האוויר הקנדי, ואחר כך בחיל האוויר האמריקאי. רבים משיריו מביאים ציורים, מילים וביטויים משירותו כטייס. ניסיונו זה שימש אותו גם בעת שהתייצב בין ראשי המתנגדים למלחמה בווייטנאם.

הווארד נמרוב התמנה במהלך חייו פעמיים למשרת "משורר המדינה" האמריקאי (Poet Laureate), כבוד שרק טובי המשוררים זכו בו. הוא פרסם למעלה מעשרה כרכים של שירה, מסות ופרוזה. טרם תורגם לעברית ספר מספריו. שירים בודדים משלו, שתרגמו גיורא לשם, משה דור ואחרים, נדפסו בכתבי העת העבריים.

## פרסים שזכה בהם
***[[פרס פוליצר]]**
*** פרס על-שם גוגנהיים**
*** פרס בולינגן לשירה**

## שיר בעברית

::::::המלחמה באוויר
::::::מאת הווארד נמרוב
::::::מאנגלית: אברהם עוז

::::::מַזְָל שֶׁאֶת מֵתֵינוּ לֹא רָאִינוּ.
::::::הֵם לֹא טָרְחוּ לָבוֹא לְהִתְפַּגֵּר,
::::::רַק נִשְׁאֲרוּ שָׁם, בְּמֶרְחָק סָבִיר.
::::::הִיא נְקִיָּה, מִלְחֶמֶת הָאַוִּיר.

::::::רוּחוֹת הֵן לֹא יָשׁוּבוּ לְסַפֵּר
::::::כֵּיצַד הֻכּוּ לָאָרֶץ אוֹ לַיָּם,
::::::וְרַק נוֹתְרוּ שׁוֹתְקוֹת, בִּמְעוֹף הָרוּחַ,
::::::צְלָלִים נֶעֱלָמִים, הִרְהוּר שָׁכוּחַ.

::::::לֹא מַצֵּבוֹת, רַק צְרוֹר מִלּוֹת הֶסְפֵּד,
::::::דִּבְרֵי רַבִּים בְּשֵׁם הַמְעַטִּים
::::::מֵאֵשׁ הַקְרָב, סוֹפְדִים אַנְשֵׁי הַחַיִּל,
::::::אֶל רוּּם כּוֹכָב, זוֹקְפִים רֹאשָׁם שָׁמַיִּם.

::::::הָיְתָה זוֹ מִלְחָמָה טוֹבָה: נִצַּחְנוּ!
::::::כְּאִלּוּ מָוֶת לֹא הָיָה, אֵלִי!
::::::הַמְנֻצָּחִים יָעִידוּ, בְּלִי סָפֵק,
::::::אוֹתָם הוֹתַרְנוּ בָאַוִּיר הָרֵיק.

## ביבליוגרפיה
### שירה

**The Image of the Law* (1947)&lrm;
**The Salt Garden* (1955)&lrm;
**Mirrors and Windows* (1958)&lrm;
**The Winter Lightning: Selected Poems* (1968)&lrm;
**The Collected Poems of Howard Nemerov* (1977)&lrm;
**Trying Conclusions: New and Selected Poems, 1961-1991* (1991)&lrm;


### פרוזה

**The Melodramatists* (1949)&lrm;
**Federigo: Or the Power of Love* (1954)&lrm;
**The Homecoming Game* (1957)&lrm;


## קישורים חיצוניים
;תרגומי כתביו לעברית
* 
* כיוון ששאלת על קו הגבול בין פרוזה לשירה, בבלוג "מכרות נטושים"
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:משוררים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:זוכי פרס הספר הלאומי האמריקאי
קטגוריה:טייסים יהודים אמריקאים
קטגוריה:טייסים יהודים קנדים
קטגוריה:יהודים בצבא הקנדי
קטגוריה:זוכי פרס פוליצר: שירה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1920
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1991
קטגוריה:זוכי המדליה הלאומית לאמנויות
סן ברנרדו אלה טרמה

**בזיליקת סן ברנרדו אלה טרמה** (באיטלקית: **San Bernardo alle Terme**) היא בזיליקה המצויה בעיר רומא שבאיטליה.

## היסטוריה
בנייתה של הכנסייה העגולה הסתיימה בשנת 1598 בתוך אחד המבנים ששימשו "ספירסטריום" - מגרש למשחקי כדור שהיה במעגל החיצוני של מבני מרחצאות דיוקלטיאנוס. במקור הייתה הכנסייה בבעלות הנזירים הסיסטרסיאנים הצרפתיים. לאחר המהפכה הצרפתית הועברה הכנסייה לקהילת ברנאר מקלרבו, על שמו קרויה הכנסייה.

## תיאור המבנה
המבנה של הבזיליקה דומה לזה של הפנתאון. הכנסייה מעגלית ומכוסה כיפה שבמרכזה "אוקולוס". קוטר המבנה 22 מטרים.
עיטורי הכיפה מזכירים את אלה של בזיליקת מקסנטיוס. בתוך אולם הכנסייה שמונה פסלים של קדושים מעשה ידי הפסל קמילו מאריאני.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רומא: כנסיות
קטגוריה:קאסטרו פרטוריו
קטגוריה:רומא: בזיליקות
סדאקה רעות

**סדאקה-רעות** (**صداقة - رعوت** בערבית, תעתיק מדויק: **צדאקה-רעות**) היא תנועת נוער המקדמת שותפות נוער ערבי-יהודי. התנועה הוקמה בשנת 1983 על ידי פעילים חברתיים יהודים וערבים. מרכזה הוא ביפו.

## היסטוריה
התנועה נוסדה ב-1983 על ידי סטודנטים יהודים ופלסטינים. ב-1987 נרשמה התנועה כעמותה בשם "סדאקה-רעות". ב-1989 הוקמה הקומונה היהודית-ערבית הראשונה במסגרת התנועה. תחילה פעלה התנועה בעיקר באזור המרכז והשרון, בהמשך גם בחיפה, וב-2001 התמקמו משרדי העמותה ביפו. לימים, התרחבה התנועה לרחבי הארץ: יפו, נתניה, כפר קאסם, קלנסווה, ואדי עארה, מכללת בית ברל, מכללת אחווה, תל אביב ועוד.

במהלך שנות הפעילות של התנועה נטלו חלק בפעילויותיה אלפי בני נוער. התנועה נודעה כארגון חינוכי המתמקד בחינוך דו-לאומי, במאבק בגזענות ובחינוך לאקטיביזם חברתי-פוליטי. התנועה היא אחד הארגונים הדו-לאומיים היחידים בישראל לבני נוער.

## פעילות
מטרת התנועה היא לפעול לקידום חברה שוויונית, דו-לאומית ורב-תרבותית, שמבוססת על צדק חברתי וסולידריות הדדית. היא פועלת כנגד הניכור בין החברה היהודית והערבית באמצעות קידום מודל של שותפות.

התנועה מפעילה מספר פרויקטים מרכזיים, המקדמים דיאלוג ואקטיביזם של בני נוער וצעירים: "פרויקט הנוער" הכולל פעילויות חד-לאומיות ודו-לאומיות לבני נוער תוך חינוך לאקטיביזם מקומי; "לשם שינוי" - קהילת פעילים דו-לאומית המתנדבת ביפו במטרה לשמש כמודל לפעילות פלסטינית-יהודית משותפת; ו"ג’מיני" - פרויקט דו-לאומי של שיח ופעילות בקמפוסים של מספר מוסדות להשכלה גבוהה בישראל. בנוסף התנועה מארגנת קורסים מקצועיים להכשרת מנחי קבוצות דו-לאומיות. כן מופעל פרויקט פעילות דו-לאומי בשיתוף ארגוני חברה אזרחית נוספים במסגרת קהילות מוחלשות.

פעילויות התנועה נועדו לחנך את הפעילים הצעירים למעורבות פוליטית וחברתית, כך שיפעלו למען חזון של חברה משותפת המבוססת על שוויון, סולידריות וצדק, תוך אתגור של הנרטיבים והשיח הקיימים בחברה לגבי הסכסוך הישראלי-פלסטיני. התנועה פועלת נגד אפליה ולמען שוויון אזרחי בישראל.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* תנועת סדאקה רעות באתר tv.social.org.il
* 

קטגוריה:תנועות נוער
קטגוריה:שותפות יהודית-ערבית בישראל
נפות צרפת

**נפות צרפת** (**Arrondissement**) הם החלוקה המנהלתית השלישית בשלטון המקומי של צרפת. ישנם 342 נפות או "רבעים" שונים, המפוזרים בין 101 מחוזות צרפת. הבירה של כל נפה נקראת Sous-préfecture (תת-רשות). בנפות שבהן נמצאת בירת (préfecture) המחוז, מתפקדת זו גם כבירת המחוז וגם כבירת הנפה.

כל "נפה" מחולקת לקנטונים וקומונות, כאשר ישנם 3,879 קנטונים ו-36,569 קומונות בצרפת כולה. הערים פריז, ליון ומרסיי, הנחשבות מבחינה מנהלתית כקומונות, מחולקות לרבעים עירוניים בשל גודלן ואין לבלבל בין הרבעים העירוניים לרבעים (נפות) במחוזות צרפת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צרפת: חלוקה מנהלית
צרפת
ליגת העל ההולנדית

**ליגת העל ההולנדית** (בהולנדית: **Eredivisie**) היא ליגת הכדורגל הבכירה בהולנד, ובמסגרתה משחקים המועדונים המובילים המתחרים על תואר האליפות.

הליגה מדורגת במקום ה-6 בדירוג אופ"א לשנת 2024.

מאז הקמת הליגה בעונת 1956/1957 שלטו בה באופן כמעט בלעדי 3 קבוצות, אייאקס עם 28 זכיות, פ.ס.וו. איינדהובן עם 23 זכיות ופיינורד עם 11 זכיות, שזכו בכל אליפויות הליגה למעט זכיות בודדות של קבוצות אחרות.
*א.ז. אלקמאר (2) 1980/81, 2008/09.
*אוטרכט (1) 1957/58.
*ספרטה רוטרדם (1) 1958/59.
*DWS אמסטרדם (1) 1963/64.
*טוונטה אנסחדה (1) 2009/10.

## קבוצות הליגה לעונת 2025/2026
בעונת 2025/2026 יתחרו בליגה הקבוצות הבאות:

## מבנה הליגה והמשתתפות במפעלים האירופיים
הליגה מורכבת מ-18 מועדונים המשחקים ביניהם במהלך החודשים אוגוסט - מאי כאשר, כמו רוב הליגות באירופה, הליגה עוצרת לכחודש בתקופת חג המולד. בתום כל עונה הקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 בטבלה יורדות לליגה ההולנדית השנייה ואילו שתי הקבוצות במקומות 1 ו-2 בליגה השנייה עולות לליגה הראשונה. כמו כן, הקבוצה שמסיימת במקום 16 בליגה הראשונה משחקת במשחקי גומלין נגד שלוש הקבוצות הטובות ביותר שהעפילו מפלייאוף הליגה השנייה, למעט הראשונה והשנייה שעולות אוטומטית, כאשר בסוף המשחקים הטובה עולה/נשארת בליגה הראשונה ושאר הקבוצות יורדות/נשארות בליגה השנייה.

בתום כל עונה, אלופת הליגה וסגניתה מעפילות לשלב הבתים בליגת האלופות הקבוצה במקום ה-3 משתתפת בסיבוב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות, הקבוצה במקום הרביעי משתתפת בסיבוב המוקדמות השני של הליגה האירופית ומחזיקת הגביע משתתפת בשלב הבתים של הליגה האירופית. התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית הציגה בעונת 2005/2006 שיטה חדשה לשילוב הקבוצות השונות בליגה בליגות האירופיות השונות. בסוף שורת משחקי גומלין מסודרים לפי מקומות, מקבלת הקבוצה הטובה ביותר במשחקים אלו כרטיס לשלב המוקדמות השני בקונפרנס ליג.
550px|מרכז|גבול

## אלופות הליגה לפי עונות
* קבוצה המסומנת ב**כתב מודגש** זכתה בגביע ההולנדי באותה העונה והשלימה דאבל מקומי.
*קבוצה המסומנת ב***כתב מודגש נטוי*** זכתה בנוסף בסופר קאפ ההולנדי (מגן יוהאן קרויף) באותה העונה והשלימה טרבל מקומי.

## אליפויות לפי קבוצה

## ספונסרים של הליגה לאורך השנים
בין השנים 1990 ו-1998 היה שם הליגה "PTT טלקומפטיטי" על שם הספונסר הראשי של הליגה, PTT טלקום ושונה בשנת 1999 ל-"KPN טלקומפטיטי" ול-"KPN ארדביזיה" בשנת 2000. בין השנים 2002 ו-2005 שונה שם הליגה ל"הולנד קזינו ארדביזיה". מעונת  ואילך ממומנת הליגה על ידי "ספונסורלוטרי", חברת הלוטו בהולנד אך מסיבות חוקיות בהולנד אין אפשרות לשנות את שם הליגה לשם זה.
## עולות ויורדות

## קבוצות הולנדיות בגמרים בין-לאומיים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

הולנד
קטגוריה:תחרויות כדורגל בהולנד
פשטידה

[שמאל|ממוזער|200px|[קיש לוריין, סוג של פשטידה]]
**פשטידה** היא שם כולל לסוגי מאפים המורכבים מבלילה המכילה ביצים על פי רוב, ותוספות שונות על פי הטעם. הפשטידה משמשת כמנה עיקרית או כתוספת למנות אחרות, והיא נפוצה בתרבויות שונות ובקרב בני כל העדות. 

המתכונים להכנת פשטידה כוללים מגוון רחב ביותר של תוספות אפשריות ובהן: גבינות, בשר (סטייק פאי בבריטניה), מינים שונים של ירקות, פסטה או תפוחי אדמה, קמח או בצק, תבלינים וסוכר (לקוגל ירושלמי). 

פשטידות בארצות הברית או אירופה משלבות בתוכן גם בשר, עוף או דגים בתוספת חומר עמילני לדוגמה: קמח, אורז, פסטה ותפוח אדמה.

## רשימה חלקית של סוגי פשטידות
* לזניה
* מוסקה
* קוגל
* קיש
* תמליא (פאי)
* קסרול

## קישורים חיצוניים

* על מקור המילה פשטידה (באנגלית)

קטגוריה:מאכלים