חטיבת יפתח

**חֲטִיבַת יִפְתָּח** - חטיבה 11, לשעבר חטיבת טנקים 576, היא חטיבת קומנדו במילואים בצה"ל המורכבת בעיקר מלוחמי יחידת אגוז במילואים וכן יוצאי חטיבת גולני. במקור הוקמה כחטיבת פלמ"ח בגליל בעיצומה של מלחמת העצמאות, בסוף מאי 1948. לאחר פירוק הפלמ"ח השתלבה בצה"ל כחטיבת חי"ר מילואים, ולחמה בכל מלחמות ישראל תוך שעברה גלגולים רבים. מחטיבת חי"ר הוסבה לחטיבה ממוכנת, בהמשך הוסבה לחטיבת טנקים מגח, ולאחר כ-40 שנים כחטיבת טנקים, הוסבה שוב לחטיבת חי"ר.

בשנים 1968–1969 הוסבה לחטיבה ממוכנת 11, שכללה שני גדודי חרמ"ש, גדוד טנקי שרמן וגדוד ארטילריה - גדוד 340 (לימים 7042). לאחר מלחמת יום כיפור הוסבה לחטיבת מילואים משוריינת 576, שכללה שלושה גדודי מגח, והוצבה תחת פיקודה של אוגדה 252. ב-1981 החטיבה הוצבה תחת פיקוד אוגדה 720, ולאחר פירוקה בשנת 2004 היא הועברה לעוצבת עידן, עד שפורקה בשנת 2014. בשנת 2016 הוקמה מחדש, כחטיבה 11, על בסיס גדודי המילואים של חטיבת החרמון שנסגרה, ושימשה כחטיבת הקומנדו במילואים של פיקוד הצפון תחת עוצבת הבשן. בשנת 2020 עברה החטיבה לעוצבת הבזק (אוגדה 99).

## היסטוריה
חטיבת יפתח קמה מתוך מבצע יפתח שהתנהל בחודשים אפריל-מאי 1948. במהלך המבצע שררה אי בהירות אם מטה המבצע הוא גם מטה חטיבה, אולם בסופו הפכה יפתח לחטיבה לכל דבר. אז גם ניתן לה שמה התקני: חטיבה 11. במהלך מלחמת העצמאות הייתה מוכרת גם בתור "חטיבת החולצות הכחולות", בשל האחוז הגבוה של גרעיני ההכשרות שבתוכה.

### מלחמת העצמאות
[250px|ממוזער|שמאל| הגדוד הראשון של חטיבת יפתח, בעת ההכשרה קציר ראשון ב[עמק יזרעאל, 1949]]
בתחילת מלחמת השחרור כללה החטיבה שני גדודים. הגדוד הראשון ("גדוד העמק") שחנה במשקי העמק, פעל בעמק בית שאן, בגלבוע, באזור חיפה ובגליל המערבי; והגדוד השלישי ("גדוד הגליל") שפעל בגליל העליון ובסביבתו.

בשלהי 1948 הצטרף לחטיבה גם הגדוד השני ("גדוד הנגב הצפוני"), שחנה בנגב בראשית המלחמה והשתייך אז לחטיבת הנגב (היא חטיבה 12).

בתחילה הייתה החטיבה כוח משימה שהורכב מהגדודים הראשון והשלישי, בפיקודו של מפקד הפלמ"ח יגאל אלון. המבצע הגדול הראשון של החטיבה היה מבצע יפתח (ששמו נקבע על ידי יגאל ידין, ראש אגף המבצעים במטכ"ל, על-פי כינויו המחתרתי של יגאל אלון (פייקוביץ), יפתח, (**י**גאל **פ**ייקוביץ, **ת**ל-**ח**י). ערב הכרזת המדינה והקמת צה"ל, עת התארגנו גדודי הפלמ"ח וחילות ההגנה מחדש בחטיבות, אוחדו שני הגדודים הצפוניים לחטיבה שנשאה את שם המבצע שבו השתתפה, ומולה כהן מונה למפקדה.

מראשיתה ועד לימיה האחרונים של מלחמת העצמאות, התבססו גדודי יפתח בעיקר על אנשי משקים, קבוצות הכשרה, מגויסים בודדים ואנשי גח"ל. בפרוץ המלחמה היו אנשי הפלמ"ח פזורים במחנותיהם במשקי העמקים ובגליל. הם הוטלו למשימות בנקודות תורפה של האזורים שבהם שכנו: אבטחת דרכים והקשר הרצוף בין הגליל, העמקים ומרכז הארץ, אבטחת יישובי הספר ושמירה על הגבולות הצפוניים ומעברות הירדן.

לחטיבה סופחה יחידת פלהיב שכללה כמאה בדואים משבט ערב אל-היב באזור ראש פינה בפיקוד יצחק חנקין, שפשטה על כפרים ערביים בגבולות סוריה ולבנון. היחידה ואנשיה עברו באוגוסט 1948 ליחידת המיעוטים.

כבר בשלבים הראשונים של המלחמה ביצעו הגדודים פעולות התקפיות: ב-15 בפברואר 1948 ביצעה יחידה מהגדוד השלישי פשיטה ארוכת-טווח על הכפר הערבי סעסע, והטילה מבוכה במחנה הערבי. יחידות מהגדוד התערבו בהתקפה על טירת צבי, תקפו מהאגף את צבא ההצלה וגרמו לו אבדות קשות. בתחילת אפריל 1948 פעל הגדוד הראשון לראשונה בפעולה גדודית, והנחיל מפלה לצבא ההצלה שתקף את משמר העמק.

פעולותיה העיקריות של החטיבה בגליל המזרחי היו בכיבוש טבריה וצפת, במבצעי יפתח ומטאטא, בהתקפות על משטרת נבי יושע, בקרבות מלכיה, ובהדיפת הסורים מעמק הירדן. ביוני 1948 הועברה החטיבה למרכז הארץ, השתתפה במבצע יורם, בניסיון לכבוש את לטרון ומאוחר יותר במבצע דני. בקיץ 1948 החטיבה ירדה לנגב לקראת קרבות ההכרעה, אשר בשלב זה של המלחמה נערכו בעיקר בדרום. החטיבה נטלה חלק במבצע גי"ס ובמבצע יואב, וכן בהגנה על מנחת מטוסים ליד רוחמה ערב מבצע יואב (קרב חרבת מחאז). לקראת סוף המלחמה החטיבה חזרה לצפון. בעת עלייתה לצפון, הצטרף לחטיבה גם הגדוד השני של הפלמ"ח, אשר השתייך עד לאותה העת לחטיבת הנגב.

### מבצע קדש
במבצע קדש החטיבה בפיקוד אל"ם אהרון דורון כללה 4 גדודי חי"ר: גדוד 113 בפיקוד סא"ל פנחס ויינשטיין, גדוד 115 בפיקוד רס"ן יהודה זיו, גדוד 128 בפיקוד רס"ן שאול גבעולי. וגדוד 54 בפיקוד סא"ל ישראל גרמן. גדוד 115 היה כפוף בתקופת הלחימה לחטיבת גולני, ולחם עמה על מערכי רפיח וגדוד 54 היה כפוף בתקופת הלחימה לחטיבה 37, ולחם עמה על מערכי אום כתף ואבו עגילה. בנוסף כללה החטיבה את גדוד 340 - גדוד מרגמות 120 מ"מ וגונדת נ"ט 203. החטיבה ששימשה כחטיבה מרחבית בגיזרת רצועת עזה עד מלחמת ששת הימים, כבשה בסיוע צג"ם 278 בפיקוד סא"ל זאב אשכולות מחטיבה 37 ופלוגת שריוניות סטאגהאונד מגש"פ 182 של פיקוד מרכז את העיר עזה ואת רצועת עזה, עד וכולל מרחב ח'אן יונס.

### מלחמת ששת הימים
במלחמת ששת הימים החטיבה בפיקוד אל"ם יהודה רשף כללה 4 גדודי חי"ר: גדוד 81 בפיקוד סא"ל שלמה גולדברג, גדוד 115 בפיקוד סא"ל אורן אליהו, גדוד 128 בפיקוד סא"ל יחזקאל רביד, וגדוד 54 בפיקוד סא"ל צבי לבנון, בנוסף לגדוד מרגמות 340 (לימים גדוד 7042). החטיבה תוגברה בגדוד שריון 86 של טנקי 13-AMX בפיקוד סא"ל יעקב הדר, ובגדוד 202 בפיקוד סא"ל צבי בר. החטיבה לחמה בקרבות על מבואותיה המזרחיים של העיר עזה ובקרבות הקשים לכיבוש מבואותיה הדרומיים של העיר עזה במהלך ה-5 ביוני, והייתה שותפה לכיבוש העיר ביום שלמחרת.

לאחר המלחמה הפכה לחטיבה ממוכנת.

### מלחמת יום הכיפורים
במלחמת יום הכיפורים הייתה החטיבה בפיקודו של אל"ם אהרן פלד, וכללה גדוד טנקי שרמן – גדוד 226 בפיקוד סא"ל יוסף רביב, 2 גדודי חרמ"ש – גדוד 54 בפיקוד סא"ל גדליה גל, וגדוד 128 בפיקוד סא"ל זאב ליטמן, ופלוגת סיור על ג'יפים. החטיבה הגיעה לגזרת סיני ב-8 באוקטובר והוכפפה ל"כוח נמר", שהיה כוח משימתי בפיקודו של קלמן מגן בגזרה הצפונית של תעלת סואץ. השתתפה במתקפת הנגד של 8 באוקטובר. בהמשך הקרבות הוכפף לה גדוד טנקי צנטוריון מחטיבה 217 וגדוד טנקי פטון. ב-14 באוקטובר השתתפה החטיבה בבלימת מתקפת השריון המצרית ויחד עם חטיבה 204, השמידה מעל 40 טנקים T-62 מחטיבה 15 של דיוויזיה 18 המצרית. ב-15 באוקטובר פלוגה ל' מגדוד 128 לחמה בקרב על מעוז בודפסט. ב-19 באוקטובר החטיבה חצתה את התעלה מערבה וחברה לאוגדה 252, בסיום המלחמה התייצבה בנקודה המערבית ביותר אליה הגיע צה"ל.

### לאחר מלחמת יום הכיפורים
לאחר מלחמת יום הכיפורים אורגנה החטיבה מחדש כחטיבת טנקים מילואים, תחת אוגדה 252, ומספרה שונה לחטיבה 576. החטיבה כללה 3 גדודי טנקי מגח: גדוד 445, גדוד 480 וגדוד 9302 שבהמשך הוחלף בגדוד 7001. בשנת 1981 הועברה החטיבה לאוגדה 720. במהלך השנים החטיבה הפעילה טנקי מגח 6ב', מגח 6ג', ובשנותיה האחרונות מגח 7.

### מבצע חומת מגן
במבצע חומת מגן פעלה החטיבה בפיקוד אל"ם אורן בן גויה כחטיבת שריון במילואים בגזרת שכם, היא כבשה את מחנות הפליטים בלאטה, מסאכן שעבייה ואת מתחם קבר יוסף. גדוד 445 מהחטיבה בפיקוד סא"ל חיים בר סלע, לחם בעיר בית לחם וכיתר את מתחם כנסיית המולד שבה התבצרו מחבלים.

באוקטובר 2013 שלח המח"ט אל"ם אורן סולומון, מכתב לחיילי ומפקדי החטיבה, ובו פירט על תהליך רה-ארגון הסד"כ בצה"ל שלאורו הוחלט לפרק את החטיבה. החטיבה שהייתה שייכת לעוצבת עידן, פורקה ב-2014.

### הקמת חטיבת החי"ר, חטיבה 11
בשנת 2016 הוחלט על הקמת החטיבה מחדש כחטיבת חי"ר מובחרת במילואים המכונה בשם "חטיבת הקומנדו במילואים", על בסיס גדודי המילואים של חטיבת החרמון שנסגרה במסגרת התוכנית הרב-שנתית "גדעון". מרבית החיילים המשרתים בחטיבה הם בוגרי יחידת אגוז וסיירת גולני. בחודש ספטמבר 2020 עברה החטיבה לעוצבת הבזק, שם מהווה כח קומנדו במילואים.

### במלחמת חרבות ברזל
במלחמת חרבות ברזל גויסה החטיבה החל מ-7 באוקטובר 2023 לאחר הטבח. בין דצמבר 2023 לינואר 2024 החטיבה פעלה תחת עוצבת הבזק במרכז רצועת עזה במסדרון נצרים, יצאה לפשיטות בין השאר בשג'אעיה ובשכונת עיסא שבדרום העיר עזה, פגעה במחבלים והשמידה תשתיות אויב ואמצעי לחימה. החטיבה גם הצטרפה לקרב של אוגדה 36 במחנות המרכז ופשטה על תשתיות טרור של גדוד אל-בורייג'. ב-23 בינואר סיימה החטיבה את סבב המילואים הראשון ויצאה מעזה. בקרבות בעזה איבדה החטיבה 5 לוחמים, וכן מפקד החטיבה הקודם, יצחק בן בשט, נפל בקרב שג'אעייה בתפקידו תחת חטיבת גולני.

בהמשך הלחימה לוחמי החטיבה ביקשו מספר פעמים להתגייס לסבב נוסף ולממש את יכולותיהם כחטיבת קומנדו, אולם חודשים רבים לא גויסה החטיבה. בינואר 2025 הצטרפה החטיבה לתמרון בדרום-מערב לבנון תחת אוגדה 146. בספטמבר 2025 נקראה שוב החטיבה ללחימה במסגרת מבצע מרכבות גדעון ב', בו השתתפה בכיתור העיר עזה ובעיצוב הקו הצהוב לאחר הסכם הפסקת האש והחזרת החטופים.

## הנצחה
[ממוזער|250px|[אנדרטת חטיבת יפתח בנגב]]
לזכר חללי החטיבה הוקמה אנדרטת חטיבת יפתח בנגב ליד צומת קמה. התכנון נעשה על ידי יחיאל ערד, חבר קיבוץ סער.

קיבוץ יפתח הוקם באוגוסט 1948 על ידי יוצאי החטיבה.

## מפקדי החטיבה

## לקריאה נוספת
* עמיקם גורביץ, **פלמ"ח - יפתח: משפחה של לוחמים**, (ערכה נורית ברוורמן), ירושלים : משרד החינוך והתרבות - מרכז ההסברה - שירות הפרסומים בשיתוף עם מטה חגיגות שנת ה-40, תשמ"ח 1988.
* יודקה הלמן (עורך), **יפתח אחוזת הסופה**: סיפורה של חטיבת יפתח - פלמח, (ציורים ועיטורים - שמואל כץ ; עריכה ועיצוב - ישראל אבן נור), בת ים, יוצאי חטיבת יפתח-פלמח, תשל"א 1970.
* אריה חשביה, **פלמ"ח יפתח**, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשל"ח-1978.
*זאב עופר ותהילה עופר, **יפתח: חטיבת פלמ"ח במלחמת העצמאות**, קבוצת חברי חטיבת יפתח-פלמ"ח, 2013.
*איתמר רדאי, **הגדוד השלישי, סיפורו של גדוד הגליל בחטיבת הפלמ"ח יפתח במלחמת העצמאות**. הוצאת המועצה לשימור אתרי מורשת. 2014

## קישורים חיצוניים

* חטיבת יפתח באתר "יד לשריון".
* חטיבת יפתח  באתר אוגדה 720.
* .
* קובי פינקלר, בלעדי: חטיבת הקומנדו יוצאת לאור, ערוץ 20,  4 בפברואר 2021.
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:חטיבות צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:חטיבות הפלמ"ח
קטגוריה:חטיבות חי"ר במילואים בצה"ל
קטגוריה:עוצבת הבזק
קטגוריה:חטיבות שריון שפורקו
קטגוריה:חטיבות שריון במילואים בצה"ל
קטגוריה:עוצבת סיני