מבצע רבות הדרכים

**מבצע רבות הדרכים** הוא פעולת קומנדו של יחידת שלדג בגיבוי חיל האוויר הישראלי על מרכז סרס ומפעל תת-קרקעי לייצור טילים מדויקים של משמרות המהפכה של איראן ליד העיר מסיאף שבסוריה, שנערכה בלילה שבין 8 ל-9 בספטמבר 2024. במהלך ההתקפה נהרגו מספר אנשי מיליציות פרו-איראניות ומספר חיילים סורים, ונגרם נזק כבד למטרות. מספר טילי יירוט סוריים כשלו, נפלו על בתים סוריים, וגרמו למותם של ארבעה אזרחים.

בזמן שלוחמי יחידת שלדג פשטו על המפעל התת-קרקעי, תוך שימוש בטקטיקות הפתעה וחבלה, ביצעו מטוסי חיל האוויר הישראלי סדרת תקיפות מדויקות, שנטרלו את יכולת התגובה של הצבא הסורי.

## רקע
לצד המערכה העיקרית ברצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל, מתקיימת לחימה מול חזבאללה בלבנון, שכוללת תקיפות של חיל האוויר הישראלי בסוריה במטרה לסכל את ניסיונות איראן לספק נשק לחזבאללה, ולפגוע במיליציות פרו-איראניות בסוריה ששיגרו רקטות וכלי טיס בלתי מאוישים לעבר ישראל.

### יעד הפשיטה
יעד הפשיטה היה מפעל טילים תת-קרקעי אשר מוקם באתר של המרכז למחקרים מדעיים סרס הסורי (SSRC) בסמוך לעיר מסיאף שבצפון מערב סוריה ובסמוך לגבול סוריה-לבנון. המתקן, שנחפר בעומק 70–130 מטר בתוך צלע הר, היה המתקן היחיד בסוריה לייצור טילי קרקע-קרקע מדויקים, והתוכנית הייתה לייצר בו 100–300 טילים בליסטיים בשנה בטווח של 70–300 ק"מ. בניית המתקן החלה ב-2017 עם עבודות חפירה שנמשכו עד 2021. לאחר סיום החפירות, הותקנו מכונות ייצור מתקדמות שסופקו על ידי איראן. המפעל החל בייצור ניסיוני באוגוסט 2024, חודש לפני הפעולה נגדו. המתקן תוכנן לבצע את כל שלבי ייצור הטילים במקום אחד. במהלך תקופת ההקמה, המתקן הותקף ארבע פעמים, דבר שגרם לעיכובים ושיבושים בהקמתו. בשל מיקומו העמוק בתוך ההר, הוגדר המתקן בישראל כ"אתר חסין". על פי דיווחים, המפעל נועד להיות שחקן משמעותי בחימוש חזבאללה, והטילים שתוכננו לייצור בו יועדו להישלח לארגון בלבנון.

קהילת המודיעין הישראלית זיהתה את הפרויקט הסודי ועקבה אחריו באופן צמוד במשך תקופה ארוכה תחת שם הקוד "**רובד עמוק**", ויחידה 8200 השיגה תוכניות מפורטות של המבנה באמצעות פריצות למחשבים. המתקן זוהה כיעד מורכב במיוחד. אנשי מקצוע צבאיים העריכו כי השמדתו תדרוש פעולה מורכבת במיוחד ותלויה בתנאים ספציפיים בשטח, דבר שהוביל לשקילת מספר אפשרויות מבצעיות, כאשר נשללה האופציה האווירית ונבחנה הקרקעית. גורמי המודיעין הבינו כי האתר עומד בפני השמשה ובקרוב יחלו לייצר בו טילים מתקדמים. ההבנה הייתה שעם הפיכתו של המקום לתעשיית ייצור פעילה, הוא יהפוך לאתר הרבה יותר שמור ומאובטח – וכמויות השומרים והאבטחה שהסורים והאיראנים יציבו בו, תגדל. ההכנות למבצע החלו חודשיים קודם לכן, ביולי 2024. כעבור חודש, כבר החל ייצור מנועים באתר. בצה״ל אומרים: "אם היינו מחכים עוד קצת עם הביצוע – יכול להיות שכבר היה מאוחר מדי, או שכל המבצע היה צריך להיראות אחרת לגמרי".

### ההכנות לפשיטה
קודם למבצע, המבצע הוצג על-ידי מפקד שלדג, סא"ל ב', באופן אישי לראש הממשלה בנימין נתניהו ולשר הביטחון יואב גלנט, ואושר על-ידם לאחר שעבר את הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי ואת מפקד חיל האוויר אלוף תומר בר. לפי ברק רביד, ישראל עדכנה את ממשל ביידן מראש על המבצע, וארצות הברית לא התנגדה לו. על פי תחקיר ישראל היום, האמריקאים חששו באותו הזמן מהצתת מלחמה אזורית בין ישראל לאיראן ולכן במערכת המדינית והצבאית התלבטו אם לעדכנם מבלי שיתנגדו וינסו לסכל את המבצע. לצורך כך העדכון נעשה דרך הרמטכ"ל הלוי למפקד פיקוד מרכז של ארצות הברית, מייקל קורילה, תוך ניצול הקשר החברי ביניהם.
[ממוזער|הרמטכ"ל רב-אלוף [הרצי הלוי בתא השליטה של חיל האוויר בעיצומו של המבצע |250x250 פיקסלים]]
בחיל האוויר המתינו שבועות ארוכים לחלון הנכון של מזג האוויר, שכן לא היה ניתן להתעכב בגלל עננות נמוכה ולו דקה אחת בלבד: השמיים היו חייבים להיות נקיים, מאחר שאיומים אחרים ארבו בהם. אזור מסיאף הוא המרחב שבו צבא אסד פרס את ההגנה האווירית המתקדמת והצפופה ביותר בסוריה אחרי הבירה דמשק, עם סוללת SA-22 המתקדמת והקטלנית ביותר מתוצרת רוסיה, וכן יכולות נ"מ כטילי כתף ונ"ט להפלה קלה יחסית של מסוקים.

לכן, המסוקים טסו נמוך מאוד, בנתיבים שנבחרו בקפידה, עם הטעיות ואבטחה צמודה של שני מסוקי קרב מסוג אפאצ'י, באופן שאפשר להם לחמוק ממכ"מי הגילוי הסוריים שנפרסו באזור כדי להגן על האתר.
## מהלך הפשיטה
בלילה שבין 8 ל-9 בספטמבר, פשטו באמצעות מסוקים כמאה לוחמי יחידת שלדג, יחידת הקומנדו של חיל האוויר הישראלי, על מפעל תת-קרקעי לטילים מדויקים בסוריה, שנבנה על-ידי משמרות המהפכה של איראן, ואשר עומקו מגיע ל-60 מטר מתחת לאדמה. האיראנים החלו לבנות את המתקן התת-קרקעי בשנת 2018, בתיאום עם חזבאללה וסוריה, לאחר שסדרת תקיפות אוויריות ישראליות הרסו את רוב תשתית ייצור הטילים האיראנית בסוריה. תכלית המתקן הייתה לייצר את הטילים המדויקים במתקן מוגן סמוך לגבול עם לבנון, כך שתהליך המסירה לחזבאללה בלבנון יוכל להתבצע תוך זמן קצר, ועם פחות סיכון של תקיפות אוויריות ישראליות. המתקן אובטח על ידי צבא סוריה.[ממוזער|לוחמי [יחידת שלדג לאחר המבצע, ספטמבר 2024|250x250 פיקסלים]]

כוח שלדג מנה כ-100 לוחמים, והוא היה בליבת הפעולה. איתו הגיעו לשטח הסורי עוד כ-20 לוחמי יחידה 669. 120 הלוחמים הגיעו ב-4 מסוקי "יסעור", שהמריאו מישראל וטסו כשעה וחצי עד ההגעה ליעד, כולל תדלוק אווירי בדרך. הטיסה התבצעה דרך הים, בגובה נמוך מאוד של 60 רגל בלבד. בתוך השטח הסורי, הטיסה נמשכה 18 דקות עד הנחיתה. טיסה תחת איומים אוויריים כבדים. מדובר היה במרחב צפוף בעשרות סוללות טילי קרקע-אוויר. הלוחמים הונחתו בשני מנחתים באזור, שחיל האוויר ניתח כמקומות שניתן להנחית בהם את המסוקים.

מספר דקות לפני הנחיתה על אדמת סוריה, ניתנה מכת אש מקדימה על אתר ייצור הטק"ק (טילי קרקע-קרקע) והושמדו מתקני אבטחה בקרבת המקום על ידי מטוסי קרב, מסוקים וכטב"מים של חיל האוויר הישראלי.

הצוותים שהונחתו בשטח חולקו לשלושה כוחות כאשר:

[ממוזער|לוחמי [יחידת שלדג יורדים מהמסוקים עם סיום מבצע רבות הדרכים, ספטמבר 2024|250x250 פיקסלים]]
הלוחמים שבודדו את המרחב מנעו הגעת כוחות סורים וחיסלו עשרות שניסו להתקרב לשטח המתחם. בו-זמנית, הלוחמים רצו מנקודות הנחיתה של המסוקים עם משקל גדול של חומרי נפץ על הגב, שלאחר מכן בהם השתמשו על מנת לפוצץ את האתר. האתגר הגדול של הלוחמים בשטח היה הזמן, והיציאה טרם הגעת אויב מאורגן שיצליח להגיב וליצור קרב בין הכוחות. היו שומרים בשער האתר שחוסלו ואופנועים וג'יפים שניסו להגיע למפעל עצמו – אך חוסלו על ידי חיל האוויר. החלק הקריטי במבצע היה ניתוק המגע מהזירה, ווידוא של כלל הכוח לפני הלחיצה על הכפתור שפוצץ כטון של חומרי נפץ שהלוחמים הביאו איתם. מאות רבות של לוחמי אויב התארגנו להגיע למתחם, אך עד שהספיקו לעשות את דרכם לוחמי צה"ל כבר היו בדרכם החוצה בבטחה.

דווח כי נשבו מספר איראנים, אך משמרות המהפכה האסלאמית הכחישו זאת.

המבצע ארך שלוש שעות, באישון לילה, וההשתלטות על המתחם שבתוך ההר נמשכה 18 דקות בדיוק, מרגע נחיתת מסוקי היסעור על הקרקע.

בינואר 2025 ישראל קיבלה אחריות רשמית על הפעולה, ובצה"ל הגדירו אותה כ"אחת מפעולות הקומנדו המסוכנות והאמיצות שצה"ל ביצע בשנים האחרונות מחוץ לגבולות המדינה".

## גלריה

קובץ:Operation many ways September 2024 (5).jpg
קובץ:Operation many ways September 2024 (3).jpg
קובץ:Operation many ways September 2024 (2).jpg
קובץ:Operation many ways September 2024 (7).jpg
קובץ:Operation many ways September 2024 (1).jpg


## ראו גם

* הסכסוך האיראני-ישראלי במהלך מלחמת האזרחים בסוריה
* זירת סוריה במלחמת חרבות ברזל

## קישורים חיצוניים

* כתבה על הפשיטה וכתבה על שיתוק ייצור הנשק של חזבאללה בעקבותיה, באתר המרכז הסורי לזכויות אדם, 13 בספטמבר 2024 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:תקיפות ישראליות במהלך סכסוך ישראל–איראן–חזבאללה בסוריה
קטגוריה:מבצעי חיל האוויר הישראלי במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:2024 בסוריה
קטגוריה:יחידת שלדג: מבצעים