גרגורי בייטסון

**גרגורי בייטסון** (נולד 9 במאי 1904, נפטר 4 ביולי 1980) היה אנתרופולוג, חוקר חברה, בלשן וחוקר קיבנרטיקה אנגלי שעבודתו נגעה לתחומים רבים כולל פסיכולוגיה ואקולוגיה. בשנות 1940 הוא סייע לפתח את תורת המערכות וקיברנטיקה למדעי החברה ולמדעי ההתנהגות. בעשור האחרון לחייו הוא פיתח "מטה-מדע" של תורת ההכרה (אֶפִּיסְטֵמוֹלוֹגְיָה) כדי לקרב יחד את התחומים המוקדמים השונים של תורת המערכות שהתפתחו בתחומים שונים במדע. כתביו כוללים את הספר "צעדים לאקולוגיה של הנפש" (1972) ו"הנפש והטבע" (1979). Angels Fear שפורסם לאחר מותו בשנת 1987 נערך יחד עם ביתו Mary Catherine Bateson.

## ילדות והשכלה
בייטסון נולד ב-Grantchester  בקיימברידג'שייר באגליה בשנת 1904. הוא היה הילד השלישי של הגנטיקאי וויליאם בייסטון ונקרא על שמו של גרגור מנדל.

## קריירה
בייטסון ביצע מחקרי אנתרופולוגיה בדרום האוקיינוס הפסיפי בגינאה החדשה ובבאלי. בשנים 1936–1950 הוא היה נשוי לאנתרופולוגית מרגרט מיד.

בשנות מלחמת העולם השנייה הוא רתם את הידע האנתרופולוגי שלו למאמץ המלחמתי ולאחר מכן עבר לארצות הברית.

## פרויקט בייטסון
"פרויקט בייטסון" , היה פרויקט מחקרי בראשות בייטסון משנות החמישים וראשית שנות השישים, אודות מערכות האיזון במשפחה (family homeostasis), שלטענת החוקרים בצוות מהוות דרך למציאת תבניות התנהגות לא מודעות ברובן. בנוסף לבייסטון השתתפו בפרויקט החוקרים דון ד. ג’קסון  ג’ון ויקלנ, ג’יי האליי , וויליאם פריי והוא נחשב אחת מסדרות המחקרים החשובות והמשפיעות ביותר במדעי ההתנהגות. תוך שימוש בתורת הסוגים הלוגיים של ראסל ווייטהד כמסגרת מושגית, התמקדו במחקר בתהליכי תקשורת, הקשר, פרדוקס והבנת התנהגות אנושית.

בייטסון טען כי כדי למצוא את האיזון במקרים בהם עולים רגשות קשים כלפי המשפחה, מפנים בני המשפחה את האשמה לעבר בן משפחה מסוים. אותו בן משפחה הופך להיות מעין שעיר לעזאזל, המכונה מטופל מזוהה. מטופל מזוהה הוא מושג מתחום הפסיכותרפיה המתאר אדם המזוהה עם הקושי הרגשי של משפחתו. האדם נבחר באופן בלתי מודע לתפקיד של נושא החולי המשפחתי, ובדרך זו הוא מייצג את הסכסוך הפנימי במשפחה. הדבר מאפשר לעיתים להסב את תשומת הלב המשפחתית אליו במקום אל הבעיה המשפחתית, ובכך מקל על הכחשתה.

ב־1956 צוות החוקרים פרסמו את הסינתזה הראשונה של מחקריהם במאמר המהפכני Toward a Theory of Schizophrenia. במהלך עשר שנות עבודתם המשותפת פרסמו יותר מ־70 מאמרים ופרקי ספרים. מחקר פורץ דרך זה הניח את היסוד לתחומים כמו תאוריית התקשורת האינטראקציונלית, תרפיית זוגות ומשפחה, ותרפיה קצרה.

בפאלו-אלטו קליפורניה, בייטסון והקולגות שלו Donald Jackson, Jay Haley  ו-John H. Weakland פיתחו את התאוריה של Double-bind  או מסר כפול, אחת התאוריות המוקדמות בתחום טיפול משפחתי. לפי תאוריה זו ילדים המפתחים סכיזופרניה מקבלים מסרים כפולים וסותרים מהוריהם לדוגמה מסר מילולי של אהבה תוך כדי מסר לא מילולי של אדישות, כעס או שנאה.

העיקרון הבסיסי שהוצע בפרויקט הוא שמבנה החקירה המדעית צריך להיות מותאם למבנה האובייקט הנחקר. מאחר שהחקירה המדעית היא תהליך מעגלי – לא ניתן לדעת מראש את טבע האובייקט – העיקרון הוא להקיף את האובייקט ולהתקרב להבנה בהדרגה ככל שהמושגים, השיטות והפעולות מתחדדים. עם זאת, מאפייני התקשורת וההתנהגות מספקים כבר רמזים כלליים למחקר, הכוללים: התמקדות בתקשורת נצפית, תשומת לב להשפעות השונות של התקשורת מעבר למידע בלבד, התייחסות לאי־ודאויות ופרשנויות שונות, הקפדה על מורכבות וסתירות בתקשורת, ותשומת לב למערכת כולה המעורבת באינטראקציה תקשורתית (ויקלנד, 1967).

לאחר פרויקטים אלו, בייטסון זכה להכרה כאחד מהמייסדים החשובים של תורת הסייברנטיקה ותאוריית התקשורת, והיה בין התאורטיקנים המשפיעים ביותר באנתרופולוגיה, פסיכיאטריה ותרפיית משפחה. חברי הצוות האחרים, כולל דון ג’קסון, וירג’יניה סאטיר, פול ווצלוויק וג’יי האליי, המשיכו לפתח את תחום תרפיית המשפחה והתרפיה הקצרה, כולל מודל ה־MRI של תרפיה קצרה, הגישה הממוקדת בפתרונות של סטיב דה שייזר ואינסו ברג, והגישות המשפחתיות של מילאנו. וויליאם פריי התפרסם במחקריו פורצי הדרך על הומור.

## אנתרופלוגיה אקולוגית וקיברנטיקה
העניין של בייטסון בתורת המערכות היא מוטיב חוזר בעבודותיו. הוא היה אחד החברים המקוריים של קבוצת הגרעין ב-Macy conferences על קיברנטיקה, ועבד על תהליכים קבוצתיים וייצג את מדעי החברה והמדעי ההתנהגות. משנות ה-1970 ועד מותו קהל רחב של סטודנטים התוודע לעבודתו.

בספר צעדים לאקולוגיה של הנפש (Steps to an Ecology of Mind) בייטסון יישם קיברנטיקה לתחום של אנתרופולוגיה אקולוגית ולרעיון של הומאוסטאזיס. הוא ראה את העולם כשורה של מערכות שמכילות זו את זו כמו פרטים, חברות ומערכות אקולוגיות. בתוך כל מערכת הוא מצא תחרות ותלות. כל המערכות האלה מכילות שינויים אדפטיביים שתלויים בלולאות משוב לשלוט בשיווי משקל על ידי שינוי של משתנים רבים. בייטסון האמין כי מערכות אלה שהן בעלות מנגנונים של תיקון עצמי שמרו על עצמן על ידי שליטה מפני תהליכים של החלקה מעריכית (Exponential slippage) - גלישה לערכים שעולים או יורדים בקצב מתגבר עקב גידול מעריכי. הוא ראה במערכת האקולוגית דבר שהוא בטבעו טוב כל עוד הוא מאפשר לשמור על הומאוסטאזיס. היחידה הבסיסית להישרדות באבולוציהה הייתה מבחינתו אורגניזם והסביבה שלו.

בייטסון ראה בכל 3 המערכות האלה של פרט, החברה והמערכת האקולוגי כחלק של מערכת קיברנטית אחת, שמבקרת את כל הדברים - ולא סתם מערכות שנמצאות באינטראקציה.

## קישורים חיצוניים

* גרגורי בייטסון באתר "מכון בייטסון"

## הערות שוליים

קטגוריה:אנתרופולוגים
קטגוריה:פסיכולוגים
קטגוריה:ילידי 1904
קטגוריה:נפטרים ב-1980