תחנת הרכבת אשדוד – עד הלום

**תחנת הרכבת אשדוד עד הלום על שם [[משה בר כוכבא]]** היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל הממוקמת בעיר אשדוד על מסילת לוד–אשקלון בסמיכות לכניסה הדרומית לעיר וקרויה על שם גשר עד הלום הסמוך. התחנה מהווה כתחנת ביניים בקו בנימינה - אשקלון ובקו הרצליה - אופקים (דרך טבעת השרון). התחנה תוכננה על ידי "ג. אדרת אדריכלים".

נכון לאוגוסט 2020, זו היא התחנה העמוסה ביותר בבקרים במרחב אשדוד–אשקלון. אחריה, תחנות יבנה – מערב וקריית גת.

בשנת 2026 החלו עבודות לשדרוג התחנה בעלות של כ-28 מיליון שקלים. במסגרת העבודות יורחב אולם הנוסעים לשטח של כ-215 מ"ר ורבחת הכניסה לתחנה ויבוצע שיפוץ מקיף. בנוסף יוקם מרחב מוגן בשטח של כ-40 מ"ר בחלקה הדרומי של התחנה. השדרוגים ישפרו את השירות לנוסעים בתחנה וצפויים להסתיים ברבעון הראשון של 2028.

## היסטוריה
ממוזער|250x250 פיקסלים|תחנת הרכבת הבריטית באשדוד סמוך לגשר עד הלום (גשר איסדוד), חורף 1918
[250px|ממוזער|שמאל|טקסט=מפה בריטית משנת [1930 של תחנת "איסדוד" וסביבתה|מפה בריטית משנת 1930 של תחנת "איסדוד" וסביבתה]]
מסילת לוד-אשקלון הוקמה במהלך מלחמת העולם הראשונה על ידי המהנדס הגרמני היינריך אוגוסט מייסנר עבור מאמץ המלחמה של האימפריה העות'מאנית. בשנת 1918, לאחר שכבשו את ארץ ישראל, סללו הבריטים את הקו מחדש ברוחב סטנדרטי של 1,435 מילימטר, במקום 1,050 מילימטר כפי שהיה במקור. בתחילתו של המנדט הבריטי, נבנתה תחנת הרכבת "**איסדוד**" בסמוך לעיירה הערבית אשר נשאה את אותו השם, ונועדה לשמש תחנת אספקה לכוחות הבריטיים בשפך נחל לכיש. בהמשך השלטון הבריטי, הייתה התחנה פעילה גם לשימוש תושבי האזור. רכבות נוסעים עצרו בתחנה בדרכם למצרים. ב-3 באפריל 1946 תקף ארגון האצ"ל את התחנה הרג חייל בריטי ופוצץ קטר.

ביום שבת, 15 במאי 1948, אחר הצהריים, התקדמו כוחות חיל המשלוח המצרי אל התחנה וסביבתה והשתלטו עליה, עם סיום המנדט הבריטי וההכרזה על הקמת מדינת ישראל. הם נעצרו בנקודה זו ולא המשיכו צפונה, מכאן שם התחנה "עד הלום". הם החזיקו במקום עד מבצע יואב באוקטובר 1948.

לאחר הקמת המדינה מסילת לוד-אשקלון המשיכה לשמש בעיקר לרכבות משא. בשנת 1963 חובר נמל אשדוד למסילה, בנקודה צפונית לתחנה, ועלתה האפשרות שתקום גם תחנת נוסעים חדשה סמוך לנמל, אך הדבר לא בוצעה. בשנים 1972–1973, פעל בתחנה קו הנוסעים תל אביב-עזה, קו רכבת שהסיע פועלים מעזה לעבודה בישראל ועצר באשדוד, רחובות ותל אביב, ביוזמת הממשל הצבאי הישראלי.

בנובמבר 1982 נפתחה מסילת חלץ, המסתעפת ממסילת לוד-אשקלון מדרום לתחנה, כך שרכבות מאשדוד יכולות לנסוע על מסילת הדרום לכיוון באר שבע. המסילה משמשת בעיקר לרכבות משא.

בשנת 1986 החלה רכבת ישראל בתכנון שירות רכבת פרוורית באזור גוש דן, על תוואי המסילות הקיימות. השירות החל לפעול בין רחובות לתל אביב ב-1990 ובשנת 1992 הופעל שירות רכבת פרוורית בין אשדוד, רחובות ותחנת הרכבת תל אביב דרום. לאחר השלמת מסילת איילון נפתח ב-31 בינואר 1993 קו הרכבת מאשדוד עד תחנת הרכבת תל אביב מרכז ומשם עד חיפה. אך השירות בתחנה הופסק ביוני 1993, עקב מיעוט נוסעים (הקו שירת רק 2,700 נוסעים מדי חודש). במרץ 1999 החלו לפעול שמונה רכבת ביום בתחנה בכל כיוון. עקב הפופולריות של הקו הוחלט לשדרגו. תחילה הוכפל קטע לוד-רחובות, במסגרתו שודרגה תחנת הרכבת רחובות, ולאחר מכן קטע צומת פלשת-אשדוד, שכלל את שדרוג תחנת אשדוד עד הלום. תחנת אשדוד עד הלום המשודרגת נפתחה ב-15 בספטמבר 2003.

בינואר 2003 הכריז ראש עיריית אשדוד צבי צילקר על תוכנית לסלילת שלוחת רכבת מהתחנה אל תחנה חדשה במרכז אשדוד, על מנת לשפר את הנגישות אל שירות הרכבת. התוכנית לבסוף לא יצאה אל הפועל, לאחר שדרוג תחנת הרכבת עד הלום, המשרתת את תושבי העיר אשדוד וסביבתה.

בשנת 2000 התקבלה החלטה לחדש את קטע אשדוד-אשקלון. בשנת 2002 פורסמו מכרזים, ולאחר שנה החלו העבודות. באפריל 2005 נחנכה תחנת הרכבת באשקלון, והחל לפעול שירות נוסעים בין אשדוד לאשקלון.

ב-29 באוקטובר 2009 נערך טקס, בו נקראה התחנה על שם משה בר כוכבא (בריל), אשר כיהן כמנכ"ל רכבת ישראל בשנת 1992, בה חודש שירות הרכבת לעיר אשדוד.

ב-4 באוגוסט 2013 נחנך קטע מסילת תל אביב – פלשת, בין יבנה לבני-דרום המחבר את אותה למסילת לוד-אשקלון בסמוך לצומת פלשת, צפונית מזרחית לנמל אשדוד. חיבור זה מאפשר נסיעה בין אשדוד לתל אביב בלא הצורך לעבור דרך רחובות ולוד.

בתחנה זו הותקנה מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית, העבודות הסתיימו בינואר 2021. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ. המערכת מאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.

ביולי 2023, עם הפיכת החניון התת-קרקעי במרכז ה-BIG Fashion הסמוך לחניון בתשלום – עיריית אשדוד ו-BIG הגיעו להסכם יחד עם מינהל מקרקעי ישראל והקימו בשטחו ה-BIG חניון חינמי לבאי הרכבת.

## מבנה התחנה
במבנה התחנה יש אולם ממוזג, קפיטריה וקופות. כמו כן נבנה גשר הולכי רגל מעל הרציפים לשימוש החונים בחניה החיצונית הממוקמת מזרחית לתחנה (בסמוך לכביש 4).
לתחנה רציף צד ורציף אי, המחוברים באמצעות מעבר תת-קרקעי.
הכניסה הראשית לתחנה היא מצד מערב, וגשר עילי המאפשר כניסה לתחנה גם לבאים מצד מזרח.

200px|מרכז

## גלריה
ממוזער|תחנת הרכבת במבט עילי, יולי 2020|250x250 פיקסלים
[ממוזער|'''[מסוף ביג** על דרך הרכבת, 2024|250x250 פיקסלים]]
<gallery mode="packed" heights="200">
קובץ:Ashdod Ad Halom 3.jpg|תחנת הרכבת במבט אווירי, יולי 2020
Ashdod Train Station – Ad Halom, February 2025 05.jpg|דגל ישראל עם הכיתוב "ביחד ננצח" במהלך [[מלחמת חרבות ברזל]]
קובץ:Bahn asdod092.jpg|הכניסה לתחנה וגשר הולכי הרגל, יולי 2010
קובץ:בומברדיה דאבל דק קוץ' בתחנת הרכבת אשדוד – עד הלום, קו אשקלון–הרצליה, דצמבר 2024.jpg|[[בומברדיה דאבל דק קוץ']] בתחנה, דצמבר 2024
קובץ:Ashdod Ad Halom railway station 3.jpg|קטר מדגם JT42BW בתחנה, ינואר 2006
קובץ:Ashdod Ad Halom railway station 4.jpg|רציפים לדרום בתחנה, ינואר 2006
קובץ:Ashdod Ad Halom railway station 5.jpg|רציף 1 לצפון בתחנה, ינואר 2006
קובץ:Ashdod Ad Halom railway station 6.jpg|טרמינל התחנה בסמוך לרציף 1, ינואר 2006
</gallery>

==שירות הרכבות בתחנה==
זוהי תחנת ביניים בקו [[תחנת הרכבת אופקים|אופקים]] – [[תחנת הרכבת הרצליה|הרצליה]] ובקו [[תחנת הרכבת אשקלון|אשקלון]] – [[תחנת הרכבת בנימינה|בנימינה]].
* בתחנה עוצרות שתי רכבות בשעה לאשקלון, שתי רכבות בשעה להרצליה (דרך טבעת השרון), רכבות פעם בשעה לבנימינה (דרך רחובות ולוד) ורכבות פעם בשעה לאופקים. במסלול המלא לאופקים/מאופקים חלק מהרכבות לא עוצרות בתחנות בת ים וחולון.
* בעבר עצרו בתחנה זו רכבות לבאר שבע מרכז ולנתניה (בשעות שיא) ותל אביב סבידור מרכז (בשעות שפל) דרך תחנות הנגב המערבי פעם בשעה לכל כיוון.




==קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה==
התחנה מקושרת ישירות ל[[התחנה המרכזית של אשדוד|תחנת האוטובוסים המרכזית של אשדוד]] ("קניון הסיטי") באמצעות [[אשדוד מטרו בס|קו 1]].

**סימני מקרא:**
* ♿ – קו נגיש
* 🚆 – קו הזנה המותאם לזמני הרכבת
* 🔄 – קו מעגלי

===קווי אשדוד מטרו בס===
אחד מתוך שני קווי מערך ה-BRT באשדוד, "[[אשדוד מטרו בס]]", שנפתחו בינואר 2022.



===שירות עירוני ואזורי===
בנוסף לשני קווי ה-BRT בעיר ישנם מספר קווי אוטובוס עירוניים המשרתים את רובעי העיר השונים וקווי אוטובוס ליישובים הסמוכים.



בנוסף לקווים אלו יש קווים המתחילים ב[[מסוף ביג]] הנמצא ליד היציאה מהרכבת.

==תכנון עתידי==


===מערכת להסעת המונים בנפת אשקלון===

תחנת הרכבת עד הלום צפויה להיות נקודת ההתחלה של רשת שבילי האופניים הבינעירוניים "[[אופנידרום]]", ונקודת קישור מרכזית של **הקו הכחול** (אשדוד–רחובות/יבנה) ו**הקו האדום''' (אשדוד–אשקלון); קווי המערכת להסעת ההמונים בנפת אשקלון של משרד התחבורה, המתוכננת ל-2040.

### פנינת אשדוד
מערבית לתחנת הרכבת, מתוכנן לקום אזור תעשייה קלה לצד מרכז תחבורה במתחם "פנינת אשדוד", שטרם הוקם, אך במקומו הוקם חניון בשם "חניון הרכבת" שנפתח באוקטובר 2025. לפי אתר האינטרנט של "רכבת ישראל" ונכון לאוקטובר 2025, החניון בבעלות פרטית והחברה אינה אחראית לו.

בנובמבר 2023, הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה (דרום) הביעה התנגדות לתוכנית של הוועדה המקומית של אשדוד, החלה על המגרש, להקטנת קו הבניין במרחב הסמוך לתחנת הרכבת מטעמי העדפת פיתוח מוטה-תחבורה ציבורית. לטענת הוועדה המחוזית, המטרה המהותית להסבת מטרת הקרקע מתעשייה (פארק ההיי-טק המתוכנן לקום ברובע המיוחד) למסחר, היא בנייתו של סניף איקאה שתוכנן לקום בה, בן 3 קומות ותכסית של כ-15 אלף מ"ר, בצמוד לתחנה. לפי הוועדה, מדובר בבזבוז של קרקע כמשאב ציבורי עבור בינוי מוטה-רכב פרטי בעל היקפי חניה עצומים – שאינו מהווה ניצול אופטימלי של שטח הסמוך לעורק ראשי כתחנת רכבת; , וכינתה אותו "שימוש מחולל רכב פרטי" הפוגע בנגישות התחנה. הוועדה המליצה, במקום הבינוי הנמוך והרוחבי, על בנייה אינטנסיבית מעורבת שימושים גבוהה, בת 25 קומות לפחות, המשלב שימושים בתחבורה ציבורית.

## ראו גם

* תחבורה ציבורית באשדוד

## קישורים חיצוניים

*
*

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אשדוד: מבנים
קטגוריה:כביש 4
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכננו ג. אדרת אדריכלים
קטגוריה:ישראל: תחנות רכבת לפי עיר
אשדוד עד הלום
קטגוריה:תחבורה ציבורית באשדוד