משה שפיצר

**משה** (**מוריץ**) **שְפִּיצֶר** (Spitzer; 8 ביולי 1900 – 16 בנובמבר 1982, א' בכסלו תשמ"ג) היה מאייר, גרפיקאי, טיפוגרף, מעצב גופנים, ביבליופיל עברי ומוציא לאור ישראלי. אינדולוג בהכשרתו.

## תולדות חייו

נולד ב-1900 בעיירה בוסקוביצה (Boskowitz; בצ'כית: Boskovice) שבמוראביה, האימפריה האוסטרו-הונגרית (כיום בצ'כיה) למשפחה יהודית מסורתית. מגיל צעיר היה פעיל בתנועות ציוניות, והיה מעורב בהקמת סניף של תנועת הנוער בלאו וייס (כחול-לבן) בעיר מגוריו.

למד אינדולוגיה (סנסקריט ותרבות הודו העתיקה) באוניברסיטאות ברלין, פרנקפורט, קיל ווינה, ובשנת 1926 קיבל תואר דוקטור בדיסציפלינה זו מאוניברסיטת קיל. לאחר לימודיו עבד בין השנים 1927–1928 כעוזר מחקר באקדמיה הפרוסית למדעים (Akademie der Wissenschaften) בברלין. במסגרת זו חקר כתב יד פילוסופי בסנסקריט מהמאה ה-2 או ה-3 לספירה, שנמצא בדרך המשי (בנציבות טוּרְפָּאן, במזרח מחוז שינג'יאנג שבמזרח סין) – כתב העת העתיק ביותר מסוגו שנמצא עד כה. במהלך מלחמת העולם השנייה אבדו רבים מ-1,000 הפרגמנטים של כתב היד, והטקסט נותר רק בטרנסקריפציה של שפיצר. הואיל ושפיצר היה הראשון שחקר את כתב היד, הוא קרוי על שמו: "כתב יד שפיצר" (בגרמנית: Spitzer-Handschrift; באנגלית: Spitzer Manuscript). ב-1930 היה עורך מדור הילדים של ה"יודישה רונדשאו" (*Jüdische Rundschau*). אחר כך, בין השנים 1932–1934, היה עוזר מחקר של מרטין בובר. בין השנים 1934–1938 היה למנהל הוצאת שוקן בגרמניה. במסגרת תפקיד זה ניהל תכתובת מסועפת עם סופרים ועם משוררים רבים, בהם ש"י עגנון, אלזה לסקר-שילר, אורי צבי גרינברג ואחרים. בשנת 1934 פנה לעגנון בהצעה ליצור אנתולוגיה שעניינה הימים הנוראים. עגנון נענה להצעה, והאנתולוגיה, "ימים נוראים" שמה, יצאה לאור בשנת 1937. ב-1939 עלה לארץ ישראל והתיישב בשכונת רחביה בירושלים. נפטר בכפר סבא בגיל 82 ונקבר בהר המנוחות.

### "תרשיש"
בשנת 1939 הקים את הוצאת הספרים הביבליופילית "תרשיש" להוצאת מיטב הספרות הקלאסית של העולם בעברית ובהוצאה מוקפדת מבחינת טיב הנייר, העיצוב הגרפי, סוג האות והדפוס. משה שפיצר תרגם עבור ההוצאה מגרמנית ושקד בעצמו על העיצוב הגרפי של הספרים ועיצוב עטיפותיהם.

### עיצוב גופנים
אחת מעבודותיו החלוציות של שפיצר הייתה עיצוב אותיות נאות לדפוס עברי. בשנות ה-40 סייע בפיתוח אותיות "בצלאל" ו"רוממה", בפיתוח אות "דוד" (יחד עם איתמר דוד), ואות "הצבי" (יחד עם צבי האוזמן). בית הדפוס של "תרשיש", "אותיות ירושלים" שימש כמעבדה לבחינת האותיות החדשות.

בנוסף ערך שפיצר מחקרים בעיצוב אותיות עבריות, הן מחקרים היסטוריים והן מחקרים מעשיים, אשר מהווים עד היום את הבסיס התאורטי הרחב ביותר לתחום. כך, למשל, חקר את האפשרויות לכתב מודגש בעברית, החסרה כלים כגון כתב נטוי ("איטליקס"), את האפשרויות המוצעות על ידי הדפוסים העתיקים וכתבי היד ועל ידי הטכנולוגיות החדישות ליצירת עיטורים וכותרות קריאות ונעימות ועוד.

ניתן ללמוד על ההערכה הרבה למפעלו של שפיצר מתוך דברים שנכתבו לכבודו בכתב העת החשוב והוותיק לאמנות הגרפיקה, *Penrose Annual* :

## משפחתו
שפיצר היה נשוי לפפה לבית המרמן (Pepa Hammerman), ילידת דרוהוביץ' 1903, ואב לשלושה.

## תערוכות
* 1970 – פועלו הטיפוגרפי של משה שפיצר, מוזיאון ישראל (תערוכה לכבוד מלאת לו 70)
* 1973 – מאוסף ד"ר שפיצר, הגלריה הקטנה, ירושלים
* 1981 – "ד"ר משה שפיצר: ספרים, אותיות, עיצוב": תערוכה לכבודו של ד"ר שפיצר בהגיעו לגבורות, בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי
* 2015 - דפוסים משתנים: מלאכת העיצוב של משה שפיצר, פרנציסקה ברוך והנרי פרידלנדר, מוזיאון ישראל

## מפרסומיו
* משה שפיצר (עורך), **אות היא לעולם**: קובץ מאמרים מוקדש לעיצוב האות העברית, ירושלים: משרד החינוך והתרבות - האגף לתרבות תורנית: האגודה לאמנות יהודית, תשמ"א-1981. (מהדורה שנייה: תש"ן-1990)
* משה שפיצר, **על האותיות שלנו**, ירושלים: ספרי תרשיש, תש"ך. (סקירה שנדפסה לראשונה בספר "על עי"ן, מנחת דברים לשלמה זלמן שוקן", ירושלים: תש"ח-תשי"ב, ונדפסת שוב בשינויים קלים)
* משה שפיצר, "התפתחות האות העברית", בתוך **הספר העברי - גיליון ק"ו של [[מחניים (כתב עת)|מחניים]]**, תשכ"ו.

* *Begriffsuntersuchungen zum Nyāyabhāṣya*, Leipzig: Harrassowitz Verlag, 1927. 


### תרגום
* נלי זק"ש, **אלי: מחזה מסתורין על ייסורי ישראל ומבחר שירים**, ירושלים: ספרי תרשיש, 1967. (שפיצר תרגם את המחזה "אלי".)

## לקריאה נוספת
*עדה ורדי (אוצרת), **דפוסים משתנים: מלאכת העיצוב של משה שפיצר, פרנציסקה ברוך והנרי פרידלנדר**, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2015
* "פועלו הטיפוגרפי של משה שפיצר", קטלוג במוזיאון ישראל, תש"ל.
* **ד"ר משה שפיצר: ספרים, אותיות, עיצוב**: תערוכה לכבודו של ד"ר שפיצר בהגיעו לגבורות, בבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי, ניסן תשמ"א / קטלוג: יעקב קצנשטיין; תרגום ועריכה: ט. כרמי, אפרת כרמון, יהודית לוי, ירושלים: ידידי הספר, תשמ"א.
* אריאל ורדי, עדה ורדי, מרון ארן (עורכים), **ספר שפיצר: פרקי חיים וספרי תרשיש**, הוצאת מנגד, 2009–2015
* אבידב ליפסקר, "עיצוב ספר כצופן פואטי וכאופנה", **[[צפון (כתב עת)|צפון]]** א' (תשמ"ט), עמ' 139–151.

* Heidi Goldberg, "The work of Dr. Moshe Spitzer - leader in modern Hebrew printing and publishing" / a thesis submitted to the Graduated School of Library and Archive Studies in Candidacy for the degree of Master of Library Science, Jerusalem: Graduate School of Library and Archive Studies, the Hebrew University of Jerusalem, 1982. 78 p. 

* דליה קרפל, **איש האותיות**, מוסף הארץ, ט"ו באב תשע"ו, 19.8.2016, עמודים 38-41.

## קישורים חיצוניים
* 
* עבודתו החלוצית של משה שפיצר מאתר "עוקץ"
* עוזי אגסי (מנהל הוצאת אבן חושן), '''אגרת לחובבי הספר
* צבי נרקיס - דרכי באמנות מכיל זכרונות על אודות משה שפיצר
* אות ומופת: משה שפיצר, פטרונו של הספר העברי באתר הספרייה הלאומית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי בלאו וייס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיל
קטגוריה:פעילים ציונים בצ'כיה
קטגוריה:גרפיקאים ישראלים
קטגוריה:מעצבים ישראלים
קטגוריה:מדפיסים עבריים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:מו"לים ישראלים
קטגוריה:מעצבי גופנים ישראלים
קטגוריה:ביבליופילים
קטגוריה:מעצבים ביישוב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982