מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל

ה**מידע הכוזב ב[[מלחמת חרבות ברזל]]** הוא נרחב וכולל הפצה של דיסאינפורמציה, פייק ניוז ושימוש בשיטות של הונאה ותעמולה כדי להשפיע על דעת הקהל ומקבלי החלטות. חלק מהמידע המוטעה היה חלק מהונאה מודיעינית שהוכנה על ידי חמאס כדי להטעות את ארגוני המודיעין בישראל ומדינות מערביות נוספות, בהקשרים של כוונות ויכולות של חמאס. חלק נוסף הוא תוכן שקרי ויראלי שגרם להפצת מיליוני פוסטים במדיה החברתית. חלק מהמידע המוטעה זכה להדהוד גם בידי תקשורת המיינסטרים וראשי מדינות.

ההפצה מתקיימת במספר צורות. הראשונה היא דרך מקורות רשמיים, ערוצי מידע של חמאס או ארגונים אחרים, שנעזרים בדוברים רשמיים ועיתונאים. השנייה היא מעין "אבולוציה" של ידיעות כוזבות. מהצד הישראלי, מידע כוזב פורסם גם עלי ידי חשבון הטוויטר הרשמי של מדינת ישראל.

ראשית המידע הכוזב מופץ על ידי מקורות אנונימיים ברשתות כמו ווטסאפ וטלגרם שבהן לא ברור מקור הידיעה. חלק מהדיווחים הופכים להיות ויראליים ומגיעים לעשרות אלפי אנשים. חלק מהידיעות האלה מופצות בהמשך על ידי חשבונות אנונימיים ברשתות וחלקם על ידי משפיעני רשת עם עוקבים רבים. דרך שלישית מגיע בצורה מרומזת או מפורשת לכלי תקשורת מוסדיים כמו רשתות טלוויזיה ועיתונאים. למשל, ארגונים כמו שב"כ ואחרים, חשפו בשנים האחרונות מקרים רבים של הקמת רשתות של איראן ברשתות חברתיות כמו ווטסאפ ופייסבוק שנועדו להפיץ מידע מוטעה, במטרה לגרום לפגיעה במורל ולחזק קיטוב פוליטי בישראל.

סקרים מצאו שכ-30% מהישראלים מאמינים בתאוריית הקונספירציה לפיה הייתה מעורבות של גורמים ישראלים, שידעו מראש או אפשרו את מתקפת חמאס.

## הטעיה של החמאס לקראת המתקפה על ישראל
חמאס השתמש בשיטות של הסתרה והטעיה כדי "להרדים" את גופי המודיעין של ישראל ושל מדינות נוספות, וכן מקבלי החלטות בדרג הצבאי והמדיני וחוקרים. לפי ד"ר אפרים כהנא, הונאה זו דומה במספר היבטים להונאה שנקטו המצרים לפני מלחמת יום כיפור.

חמאס תכנן את מתקפת הפתע מזה מספר חודשים. ההערכות נעות בין שנה לשנתיים. במשך תקופה זו חמאס הצליח להתל בגופי מודיעין מערביים, במיוחד במודיעין הישראלי ובמודיעין האמריקאי. יו"ר ועדת החוץ של בית הנבחרים האמריקאי, מייקל מקאול אמר שלא ברור כיצד ה-CIA וישראל פספסו את המתקפה, וכי זו תוכננה אולי במשך שנה לפחות.

בשנים שקדמו למתקפה התפשטה תפיסה, בקרב אנשי צבא, מדינאים ומומחים, החל בראשי ממשלת ישראל ושרי הביטחון, לפיה חמאס הפך לפרגמטי יותר, ו"תואם רשות פלסטינית". על פי ד"ר ארנון דגני, היסטוריון ועמית במרכז מולד, זו הייתה קונספציה רווחת בקרב חוקרים, שגם הוא אחז בה עד למתקפת הפתע.

חמאס היה מודע לתפיסה זו וקידם דיסאינפורמציה ברבדים שונים במטרה לחזק אותה. לפי אוסמה חמדאן, נציג חמאס בלבנון, המתקפה הוכיחה שלפלסטינים יש את הנחישות להשיג את מטרותיהם, "חרף העוצמה והיכולות הצבאיות של ישראל". חמאס פעל לשכנע את ישראל שעיקר דאגתו היא לשמור על הסיוע הכלכלי שקיבל ממדינות כמו קטר, ולרווחתם של הפועלים בעזה המבקשים לעבוד בישראל וכי דבר זה מרתיע אותו מיציאה למלחמה. גורמים רבים בישראל, כולל בצבא ובדרג המדיני, האמינו כי יציבות כלכלית בעזה על ידי מתן רישיונות עבודה והעברת כסף לחמאס תרסן את הארגון. חמאס חיזק רושם זה גם בכך שנמנע מהצטרפות לירי הטילים מצד הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני – הן במבצע חגורה שחורה (נובמבר 2019), הסלמת פברואר 2020, מבצע עלות השחר (אוגוסט 2022) והן במבצע מגן וחץ (מאי 2023). ההונאה הזאת נפלה על אוזניים כרויות של ממשלת ישראל, שהדבר איפשר לה לדלל את כוחות צה"ל מול עזה ולתגבר כוחות באיו"ש.

כתוצאה מההונאה וההסתרה הצליח חמאס להפתיע לגמרי את ארגוני המודיעין של ישראל ושל מדינות אחרות בכמה היבטים. בהיבט אחד פורשו לא נכון הכוונות של חמאס. חמאס פרסם סרטונים רבים המראים את ההכנות למלחמה אבל אלו פורשו כ"לוחמה פסיכולוגית" שנועדה להאדיר את החמאס בעיני תומכיו ולא כהכנות רציניות. נטען גם כי הערכת המודיעין התעלמה מהתעצמות של חמאס בציוד ואמל"ח איכותי שהועברו בכמויות גדולות לעזה, וכי נקודת עיוורון נוספת הייתה איסוף מידע מודיעיני על ישראל על ידי פועלים מעזה.

## מידע כוזב על יחסי ישראל–עזה

העיתון הגרמני בילד ריכז מספר טענות דיסאינפורמציה נפוצות שנשמעות בהקשר של היחסים בין ישראל לעזה ומולן תיאור מדויק יותר של המצב. העיתון טוען כי לאחר המתקפה על ישראל, תומכי חמאס משתמשים בשקרים בניסיון להפוך את העבריין לקורבן. לדוגמה:
* הטענה כי עזה מצויה תחת כיבוש ישראלי – בעוד ישראל נסוגה מעזה בשנת 2005.
* הטענה כי ישראל מטילה מצור מוחלט על עזה – העיתון מזכיר כי ישראל אינה מסוגלת להטיל מצור מוחלט כיוון שלרצועת עזה יש גם גבול עם מצרים. להערכת העיתון המצרים חוששים מכניסת פלסטינים עקב חשש מפני טרוריסטים ואסלאמיסטים רדיקלים.
* הטענה כי תושבי עזה מתים מצמא משום שישראל סגרה את אספקת המים. רק כ-5%–10% מאספקת המים ברצועה מקורה בישראל. היתר מקורם בבארות מקומיות וכן ממתקן התפלה. אם כי פעילות מתקן ההתפלה תלויה בחשמל שישראל ניתקה. בנוסף מציין העיתון סרטון של חמאס שבו הארגון מתעד כיצד הוא חופר החוצה צינורות מים מהאדמה כדי לייצר מהם רקטות.
* הטענה כי הטלת מצור על עזה היא פשע – העיתון מציין כי ישראל המשיכה להזרים מזון לעזה ולהעסיק פועלים מעזה גם לאחר שנים של ירי רקטות עליה. וכי גם לאחר הטלת המצור הנוכחי מצרים יכולה להזרים מזון לרצועה.
* הטענה כי לישראלים יש מקלטים אבל לתושבי עזה אין. העיתון מזכיר כי להנהגת חמאס יש בונקרים עמוקים, חלקם תחת בתי חולים ובתי ספר, וכי חמאס לא בונה מקלטים לאזרחים ומעדיף להשתמש בתושבי עזה כמגן אנושי כדי להרתיע את ישראל מהתקפות.
* הטענה כי "עזה חיה בעוני מחפיר בגלל ישראל". לטענת העיתון כ-691 מיליון יורו זורמים לשטחי הרשות הפלסטינית מדי שנה, אבל רוב הכסף לא מגיע לתושבים אלא לגורמים מושחתים בממשל ובארגונים בין-לאומיים. רוב המשאבים תחת הנהגת חמאס זרמו לתשתיות טרור ותקיפה של ישראל.
* הטענה כי "שום כסף של האיחוד האירופי לא זורם לחמאס". העיתון טוען כי טענה זו לא נכונה שכן אנשי חמאס עובדים בתפקידים בכירים בסוכנות הפליטים הפלסטינית אונר"א, שמקבלת כסף בין היתר מכספי האיחוד האירופי. וכי מתקני אונר"א (לדוגמה בתי ספר) משמשים לעיתים קרובות כמקומות מסתור עבור רקטות המשוגרות לעבר ישראל. בנוסף, לפי העיתון כספים של האיחוד האירופי זורמים לחמאס באמצעות ארגוני "פרונט" המתחזים לארגונים למטרות הומניטריות.

### הכחשה, הקטנה והצדקה של תקיפת אזרחים על ידי חמאס

זמן קצר לאחר המתקפה החל חמאס להכחיש כי כוחותיו תקפו באכזריות אזרחים, כולל מעשי טבח, התעללות ואונס. חמאס פעל להסיר סרטונים המתעדים מעשי זוועה של אנשיו, ובמקביל החלו טענות מצד דוברים של חמאס המנסות להכחיש, להקטין או להצדיק את פעולותיו. תומכי תאוריות קונספרציה טענו כי מדובר בתעמולה ישראלית. חלק מהתמונות והסרטונים שהופצו על המתקפה כללו תמונות ממשחקי וידאו, מסכסוכים אחרים בעולם או שנוצרו על ידי טכנולוגיות AI.

דוברים של חמאס הכחישו כי פעלו נגד אזרחים. בתחילה טענו כי מדובר ב"מתנחלים". בהמשך טענו כי ישראל היא זו שירתה על אזרחיה שלה. נרטיב זה חוזק על ידי תגובות בעולם הערבי, ארגונים פרו-פלסטיניים במערב ותומכי קונספירציות מערביים, שתארו את פעולות חמאס בצורה כללית כ"התנגדות" והשמיטו כל התייחסות לפגיעה באזרחים. לדוגמה ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין הוציא הודעת תמיכה בחמאס, השמיט כל התייחסות לפגיעה באזרחים ותיאר המתקפה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות". היבט זה הוחרף על ידי סרוב של רשתות מרכזיות רבות, כאשר הבולטת בהם היא BBC, לכנות את פעילי חמאס "טרוריסטים", והתייחסות אליהם כאל "חמושים" במקום.

בראיון ל-CNN אחרי טבח שבעה באוקטובר טענה ראניה, מלכת ירדן כי אין הוכחה לדברי ג'ו ביידן, נשיא ארצות הברית, על כך שערפו ראשי ילדים ישראלים, וטענה גם כי הבעיה לא החלה ב-7 באוקטובר.

סקר Harvard CAPS/Harris שנערך בארצות הברית זמן קצר לאחר המתקפה, ב-19 באוקטובר 2023 מצא כי 26% מהנשאלים חשבו כי חמאס התמקד בתקיפת צה"ל ולא בירי חסר הבחנה על אזרחים. בקרב בני ה-65 ומעלה רק 9% האמינו בכך בעוד ש-46% אחוזים מבין הצעירים מתחת לגיל 34 האמינו בכך. 17% מהמשיבים השיבו כי הטענה שחמאס הרג מעל 1,200 אזרחים ישראלים היא "סיפור שקרי". בקרב צעירים בגילאים 18–24 האמינו בכך 32%. רוב של 76% מהמשיבים חשבו כי הרג של 1,200 אזרחים ישראלים על ידי חמאס הוא מעשה שלא ניתן להצדיקו, אך בקרב המשיבים בגילאים 18–24 רק 51% חשבו כך. על פי הסקר מספר רב של שאלות העלו כי הנטייה להאשים את ישראל, ולהקטין את האחריות של חמאס או של איראן חזקה יותר בקרב צעירים.

בינואר 2024 דיווח הוושינגטון פוסט כי הכחשת הטבח של חמאס מאפיינת קבוצה קטנה במדינות מערביות אבל היא במגמת התפשטות. הדבר כולל תאוריות קונספירציה של מבצע דגל כוזב. לדוגמה טענה כי צה"ל ביצע את הטבח כדי להצדיק פלישה לעזה, טענה שחלק מהחטופים נחטפו על ידי ישראל או כי ארצות הברית היא זו שעומדת מאחורי המתקפה. להכחשת הטבח שותפים קיצוניים מימין ומשמאל וכן מכחישי שואה. המידע מופץ ברשתות כמו טיקטוק ו־רדיט. התופעה מדאיגה מנהיגים וחוקרים יהודים, שטוענים שיש קשר בינה לבין הכחשת השואה. הם גם רואים קווי דמיון בין הכחשת הטבח לתיאוריות קונספירציה עם יסודות אנטישמיים, כולל תאוריות כמו QAnon.

הסבר אפשרי לכך שצעירים רבים יותר בעולם המערבי מאמינים לתעמולת חמאס ולתאוריות קונספירציה היא הסתמכות גוברת של צעירים על רשתות חברתיות ובמיוחד רשת טיקטוק כמקור מרכזי למידע וחדשות. הסבר כזה מתאים למחקרים שמצאו שצעירים נוטים יותר להאמין לתאוריות קונספירציה בעקבות חשיפה גדולה יותר לרשתות חברתיות.

הרשות הפלסטינית הוציאה מסמך רשמי שמכחיש שחמאס ביצע את הטבח במסיבת הטבע ליד רעים וטען שההרוגים שם הם תוצאה של "הפצצה אווירית" על ידי מסוק משטרה. הן ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו והן יו"ר האופוזיציה יאיר לפיד גינו בחריפות את הצהרת הרש"פ השקרית ואת מחמוד עבאס.

אנשים רבים בעולם הערבי מאמינים לתעמולה זו. סקר שבוצע בסעודיה מצא כי 95% מהנסקרים לא באמת מאמינים כי חמאס הרג אזרחים בטבח שבעה באוקטובר. סקר מקיף מ-13 בדצמבר בקרב פלסטינים הראה תמיכה בחמאס ובמתקפה. 82% מתושבי הגדה ו-57% מתושבי הרצועה חשבו שהחלטת חמאס לתקוף את ישראל הייתה נכונה. 85% טענו שלא ראו סרטוני וידאי שהראו תקיפות של חמאס על אזרחים ישראלים. בעוד ש-78% מהפלסטינים בסקר טענו שהתקפה והרג של ילדים ונשים בביתם היא פשע מלחמה, ו-52% השיבו שלקיחת אזרחים כשבויים היא פשע מלחמה, רק 10% מהפלסטינים חושבים שחמאס ביצע פשעי מלחמה.

### מידע כוזב על חטיפות חיילים
חמאס פרסם תצלום שבו איש הדומה כביכול לאלוף נמרוד אלוני, מפקד מפקדת העומק של צה"ל, מוחזק בידי פלסטינים במהלך טבח שבעה באוקטובר, וטען כי חטף אותו. פוסט של צה"ל בפרסית ציטט פוסט של סוכנות הידיעות תסנים על לכידתו וכתב, "תסנים: מפיצי פייק ניוז של משמרות המהפכה". ב-8 באוקטובר פורסמה תמונה של אלוני כשהוא משתתף בפגישה של בכירי הצבא הישראלי.

רשות השידור האיראנית פרסמה תמונות של לכידת מפקדי נגורנו קרבאך על ידי צבא אזרבייג'ן במהלך כיבוש נגורנו קרבאך כאילו הן מציגות את לכידתם של מפקדים ישראלים על ידי חמאס.

ב-25 במאי פרסם דובר הזרוע הצבאית בחמאס אבו עוביידה נאום ובו סיפר על פעולת חטיפה של חיילים ישראלים שביצעו פעילי הארגון במהלך לחימה תת-קרקעית. דובר צה"ל הכחיש את הפרסום. חמאס פרסם תמונות של ציוד החייל שנחטף לדבריו, אולם הנשק שמופיע בתמונה כלל איננו נשק צה"לי.

### מידע כוזב אודות חטופים בידי חמאס
ב-9 בנובמבר פרסם הג'יהאד האסלאמי סרטון שבו נראית חנה קציר בת ה-77. כעבור שבועיים טען הג'יהאד כי קציר "מתה מסיבוכים רפואיים", אך ב-24 בנובמבר היא שוחררה בחיים.

במהלך העסקה לשחרור חטופים בנובמבר 2023 החטופה רעיה רותם נשארה ארבעה ימים אחרי בתה הילה בשבי חמאס, למרות התחייבות לעשות מאמץ שלא לפרק משפחות. בחמאס טענו כי הם אינם מוצאים את רעיה, אך כי הילה סיפרה כי הייתה יחד עם אמא בשבי עד ליומיים שקדמו לשחרורה, ואז הופרדו.

בנובמבר 2024 הפיץ חמאס סרטון ובו רמז שהחטופה דניאלה גלבוע נהרגה, אך היא שוחררה במהלך העסקה לשחרור חטופים בינואר 2025. לאחר שחרורה של גלבוע, סיפרה אמה כי מחבלי חמאס ביימו את הסרטון וכי דרשו מדניאלה להעמיד פני מתה.

בפברואר 2025, במסגרת ההסכם לשחרור חטופים, לאחר שהוחזרו גופותיהם של החטופים אריאל בן הארבע וכפיר בן התשעה חודשים, נקבע במכון לרפואה משפטית כי הם נרצחו בידי מחבלים בנובמבר 2023. זאת בניגוד לטענת חמאס כי הם "נהרגו כתוצאה מהפצצה ישראלית". יחד איתם הייתה אמורה לשוב גם אמם שירי, אך בתהליך הזיהוי נמצא כי הגופה שנמסרה אינה שלה, ולא נמצאה התאמה לאף חטוף או חטופה אחרים. יממה לאחר מכן, ב-22 בפברואר נמסרה לישראל גופתה של שירי ביבס.

סרטוני כזב שקושרו למלחמה כללו סרטון של ילדים בכלובים שפורסם ב-9 באוקטובר ונטען שמדובר בבני ערובה ישראלים,

## מידע כוזב על המתקפה בתוך ישראל
### עדויות כזב הנוגעות לאירועי 7 באוקטובר
מייד לאחר המתקפה התפרסמו בישראל פרטי מידע כוזב או פייק ניוז רבים. הטבח גרר הפצת עדויות שגויות וסיפורי זוועות שלא כולם קרו במציאות. בעיתון "הארץ" נטען כי מתנדבי זק"א הפיצו דיווחים על זוועות שמעולם לא התרחשו במתקפת חמאס, כחלק מהמאמץ להשיג חשיפה תקשורתית.

כמה חיילים העידו כי ראו גופות של תינוקות שראשיהם נערפו, כחלק מהטבח בכפר עזה. לעומת זאת, לפי המוסד לביטוח לאומי, מבין כל הנרצחים בטבח בכפר עזה, הצעיר ביותר היה בן 14. פורסם גם פייק ניוז בנוגע ל"40 תינוקות" שנרצחו ונמצאו ערופי ראש בכפר עזה.

אלי ביר, נשיא איחוד הצלה, סיפר בכנס תורמים בארצות הברית על תינוק שהוכנס לתנור אפייה ונשרף למוות. מקרה זה לא התרחש במציאות. מילה כהן, עומר סימן טוב, והתינוקת שמתה אחרי שנורתה בבטנה של אימה הם התינוקות היחידים (עד גיל 3) שנרצחו בטבח 7 באוקטובר, ולמשטרה אין עדות לגופה שעונה על סימנים אלו. גורם באיחוד הצלה אמר כי מקור הטעות הוא במתנדב שחשב שראה מקרה שכזה בבסיס שורה וסיפר על כך לביר.

איש זק"א, יוסי לנדאו, העיד שראה בבית מספר 426 בקיבוץ בארי גופת אישה בהיריון שביטנה שוספה, כשהעובר עוד מחובר לחבל הטבור, כחלק מהטבח בבארי. לעומת זאת, הדיירים בבית זה לא סיפרו על אישה בהיריון שהתארחה בביתם. גם בקיבוץ התנערו מהתיאור, ומסרו כי "סיפור האישה בהיריון שדווח על ידי זק"א לא רלוונטי לבארי". גם במשטרה המקרה אינו מוכר, וגם מקור הבקיא בבדיקת הגופות בבסיס שורה אמר כי המקרה אינו מוכר לו. התפרסם סרטון שנטען שצולם ב-7 באוקטובר, ובו נטען כי מחבלי החמאס תקפו אישה בהיריון בביתה, שיספו את ביטנה, רצחו אותה ואת העובר. הסרטון המטעה פורסם במקור באתר מקסיקני בשנת 2018, ומוצג בו רצח בעינויים כחלק מסכסוך בין קבוצות פשע מאורגן.

פורסמו דיווחים לפיהם שמונה תינוקות נרצחו בקיבוץ בארי, אך הקיבוץ עצמו הכחיש זאת. לפי אתר נפגעי פעולות האיבה, בקיבוץ בארי נרצחה תינוקת אחת, מילה כהן בת 10 חודשים, ביחד עם אביה אוהד.

עדות של פרמדיק מיחידה מיוחדת בצה"ל, שטען שנתקל בבית בבארי בגופות של שתי נערות שנאנסו, התבררה ככל הנראה כשגויה או שהאירוע התרחש בזירה אחרת (אף על פי שרק בבית אחד בבארי נרצחו שתי נערות, וגופותיהן היו בלבוש מלא וללא סימנים ניכרים של אלימות מינית). נילי בר-סיני, חברת קבוצה מבארי שבדקה את הטענות על התקיפה המינית, טענה כי "הסיפור הזה שקרי". בצה"ל אמרו כי הפרמדיק עמד על כך שעדותו נכונה, אם כי ייתכן שטעה בזיהוי הקיבוץ. "הלוחם השתתף בלחימה פעילה במספר מוקדים בקיבוצים וביישובים אחרים במשך 25 שעות ברציפות, ובמקרה הנדון העיד על ניסיונו האישי בהגיעו לזירת הטבח תוך שחזור אירועים מורכבים אליהם הוא היה עד בשטח", נמסר מיחידת דובר צה"ל. סוכנות הידיעות AP דיווחה על מקרה נוסף שבו טענות לפגיעה מינית הופצו בעקבות טעות בזיהוי של מתנדב זק"א. זק"א והמתנדב הכירו בטעות, אך זאת לאחר שהעדות המוטעה זכתה לפרסום רב. באותו תחקיר דווח על שימוש בדיווחים שהתבררו כמוטעים, על ידי פעילים ברשתות חברתיות, על מנת לעורר ספק בדיווחים על זוועות שכן התרחשו.

בנובמבר 2023 כתבה שרה נתניהו מכתב לג'יל ביידן בו קראה לה לפעול לשחרור החטופים. במכתב ציינה שאישה בהיריון נחטפה לרצועה וילדה תינוק בשבי חמאס, אך לצבא לא היה מידע על אישה בהיריון חטופה בעת כתיבת המכתב. הידיעה הוגדרה כ"פייק ניוז" או שמועה לא-מבוססת.

### שמועת הכזב על "בגידה מבפנים"
בישראל הופצו מספר תאוריות קשר לפיה טבח שבעה באוקטובר נתמך על ידי בגידה מבפנים. תאוריית קונספירציה זו מדגימה את הזליגה של שמועות וואטסאפ (ללא מקור ברור) לטוויטר (עם מקורות ברורים) ומשם לערוצי חדשות. 

על פי אחת הקונספירציות, חיל האוויר לא מנע את מתקפת הפתע באופן מכוון. נטען אף שארגון הטרור חמאס קיבל סיוע מתוך צה"ל. אחת השמועות שהיו בווטסאפ, טענה כי נעצר קצין מודיעין בכיר ש"מכר אותנו". כנרת בראשי אירחה בטוויטר פאנל שבו אחת המשתמשות הזכירה אנשים אחרים, שטענו כי המתקפה הייתה חייבת סיוע מבפנים. ציוצים רבים דומים הופצו על ידי פעילי ליכוד ברשת טוויטר. פעיל רשת שהתארח באולפן ערוץ 14 טען כי שר הביטחון, יואב גלנט, ביצע "שואה" באמצעות "יחידות שבהן הוא שולט". ידיעות אלה הודהדו על ידי ידוענים, עיתונאים ומשפיעני רשת כמו מגישת החדשות ברדיו גלי ישראל, יעל צין, פרשן הספורט מאור בוזגלו, המוזיקאי מתי כספי, הבדרנים גיא הוכמן ולינור סביניק ואחרים.
על פי אחת מתאוריות הקשר, "תאוריית החולצות התכולות" - גורמים מתוך כוחות הביטחון של ישראל, סייעו למתקפת החמאס על פי סיכום מראש בין בכירים ישראלים לבכירים בחמאס. בסרטונים שהופצו ברשתות חברתיות בימים שלאחר 7 באוקטובר, סומנו אנשים שלבשו חולצות בצבע טורקיז, כאשר על פי תאוריית הקונספירציה תפקידם היה לסייע לחמאס ולוודא שהארגון עומד בסיכום שנקבע עימו בטרם המתקפה. במסגרת זו נטען כי אחד הבוגדים היה השוטר אלון ברד, שנכח במסיבת הטבע סמוך לרעים במסגרת תפקידו. תאוריית קשר זו, שהתפשטה במהירות ברחבי הרשתות החברתיות, הוכרזה מאוחר יותר על ידי משטרת ישראל כשקרית (פרסום כזב). התיאוריה הופצה ברשת X על ידי פרופיל בשם 'אמת' (emetpub@) מאחוריו עמד ישראלי בשם אריה חלאטניק.

על רקע השמועות, החלו עיתונאים, פוליטיקאים ומשפיעי רשת, להזהיר את עוקביהם ברשתות החברתיות מפני הפצת פייק ניוז ומפני קיטוב חברתי שהוא גורם. ביניהם חברי הכנסת אלמוג כהן ושמחה רוטמן, והעיתונאים אראל סג"ל, אריאל שנבל, עקיבא נוביק ואטילה שומפלבי.

חלק מתאוריות הקשר הללו הופצו על ידי סוכנים זרים איראנים המפיצים תעמולה בקבוצות וואטסאפ ישראליות. כלל הרשתות החברתיות ואפליקציות המסרים משמשות כר פורה לקיטוב ולהסתה, שאפיינו את השיח בישראל עוד בשנה שקדמה למלחמה. עם זאת, מומחים שונים מזהים כי בשבועות שלאחר פרוץ המלחמה מתנהל קמפיין הסתה ודיסאינפורמציה נוסף, שמאחוריו עומדים גורמים עוינים זרים, ומטרתו להעמיק את הקיטוב ולפגוע בחברה הישראלית מבפנים, תוך ניצול המצב הרגיש. לטענת חוקרים שעוסקים בניטור תכנים ברשת, מדובר בקמפיין איראני, הממוקד בהסתה נגד גורמים כמו אחים לנשק, ראשי המחאה נגד הרפורמה המשפטית, ראש הממשלה לשעבר אהוד ברק, החברה הערבית בישראל ואלוף (מיל') יאיר גולן. מטרתו, ככל הנראה, היא להבעיר את השטח באמצעות זריעת כאוס, הפצת שקרים והסתה כלפי ערבים, העמקת הפילוג בין מחנות פוליטיים וערעור היציבות השלטונית בישראל. מגמות כאלה עלולות ליצור מצב – כמו בעת מבצע שומר חומות – שבו אלימות פנים-ישראלית השתוללה ברחובות. אחד מהערוצים, שנפתח על ידי גורמים איראניים במטרה לזרוע מידע כוזב בישראל, נקרא "מבזקי אריה יהודה". לצד ערוץ טלגרם, הוקמו גם קבוצות וואטסאפ ופייסבוק בשם דומה, והסוכנים האיראנים מפיצים בהן הסתה נגד כוחות הביטחון ערביי ישראל ותוכן שמזוהה עם מפלגת עוצמה יהודית ופעיליה. הערוץ הזה הוא אחד מתוך כמה שאושרו על ידי השב"כ והמשטרה כאיראניים.

במהלך החודשים שלאחר המלחמה, ערכו החוקרים נמרוד ניר, אסא שפירא ונמרוד זלדין סקרים על תפיסות הציבור בישראל. הם מצאו שכ-30% מאמינים במידה רבה בתאוריית הקונספירציה שהייתה מעורבות של גורמים ישראלים שידעו מראש או אפשרו את מתקפת חמאס. 20% נוספים מאמינים בתאוריית קונספירציה זו במידה בינונית.

תאוריית קונספירציה זו התבססה על התהייה "איך יכול להיות שהחמאס ידע כל כך הרבה." בדיעבד נמצא שחמאס אסף במשך זמן ממושך מידע רב דרך רשתות חברתיות של חיילים. הדבר אומת גם על ידי המשטרה. הכתב הצבאי דורון קדוש דיווח כי חמאס עקב אחרי קרוב ל-100,000 חיילי צה"ל, ומיליוני פוסטים, ברשתות החברתיות במשך שנים. מהתמונות והסרטונים הרבים למד במדויק על המבנה הפיזי של מוצבים, מיקומי ש"ג אחורי, מצלמות אבטחה, כיתות כוננות ונשקיות ובנה מודלים מדויקים של מוצבים בעוטף עזה ושל טנקים, הן באמצעות הדמיות תלת-ממדיות והן באמצעות בנייה פיזית שלהם. בתחילת שנת 2024, במהלך פעילות כוחות צה"ל, התגלו מסמכים וממצאים שהסבירו כיצד הצליח החמאס להשיג ידע מפורט על מערכות הטנק. חמאס אף יצר חשבונות "אווטאר" באמצעות הנדסה חברתית מתוחכמת, ודרכם חדר לחשבונות פרטיים ואף לקבוצות וואטסאפ סגורות בהן קבוצות של מתגייסים ליחידות קרביות, אחריהם עקב במשך שנים עד שהגיעו להיות קצינים ומפקדים.

שקמה ברסלר הגישה תביעת דיבה נגד אישה שטענה שהיא "ידעה ובישלה הכל" וכביכול שיתפה פעולה עם חמאס.

במקרה אחר, בתוכנית "עובדה" הוצגו פרסומים לפיהם איש משטרת ישראל אלון ברד, שנהרג במהלך הטבח בפסטיבל נובה, שיתף פעולה כביכול עם חמאס. מפיץ הפרסומים נתבע על ידי אלמנת השוטר, והשניים הגיעו להסדר מחוץ לכותלי בית המשפט.

ב-24 בינואר 2024 הפיצה חברת הכנסת טלי גוטליב תאוריית קונספירציה לפיה בעלה של שקמה ברסלר שוחח עם יחיא סנוואר כמה ימים לפני טבח שבעה באוקטובר, ושראש "המוסד", דוד ברנע, קיבל התרעה על כך מה-CIA. ברנע אמר בתגובה שגוטליב מפיצה שקרים ואליו הצטרפה גם תגובה רשמית ממשרד ראש הממשלה. ראש השב"כ רונן בר טען שדבריה של גוטליב הם פגיעה בביטחון המדינה באמצעות חשיפת פרטים חסויים על אנשי השב"כ, עבירה שדינה שלוש שנות מאסר לפי חוק שירות הביטחון הכללי. בעקבות זאת, ב-1 בפברואר 2024 תבעה שקמה ברסלר את חברת הכנסת טלי גוטליב ופעילים אחרים (ביניהם מני אסייג וסמדר הילה שמואלי) בסך 2.6 מיליון ש"ח בגין לשון הרע.

במרץ 2025 פרסם ארגון פייק ריפורטר ניתוח של התהליך באמצעותו נורמלה קונספירציית "הבגידה מבפנים". לפי ניתוח זה התהליך החל כבר בצהרי ה-7 באוקטובר באמצעות חשבונות המוכרים ברשת כמפיצי קונספירציות, המשיך בציוץ של ראש הממשלה בו תקף את ראש אמ"ן וראש השב"כ (ציוץ שנמחק בהמשך) והדהוד המסר על ידי חברי כנסת ושרים מהקואליציה. עם פרסום החקירה נגד דוברו של נתניהו אלי פלדשטיין התרחשה עלייה חריגה בהפצת הקונספירציות שכוונו נגד ראש השב"כ רונן בר והיועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה ובהמשך פורסמו סרטונים של נתניהו הכוללים האשמות כלפי מערכת הביטחון בהסתרת מידע ממנו.

יאיר נתניהו, בנו של ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו הוא אחד המפיצים המרכזיים של התיאוריה הזו. נתניהו האב אמר בתוכנית הפטריוטים כי הוא אינו קונה את תאורית הבגידה. בפברואר 2026 הכחיש ראש השב"כ, דוד זיני, את התיאוריה בפומבי.

### מידע כוזב על חטופים ומשפחותיהם
במאי 2025 הופצה ברשתות חברתיות ובערוצי וואטסאפ וטלגרם ישראליים הודעה המיוחסת לחמאס, בה מאיים הארגון להוציא להורג את החטוף מתן צנגאוקר אם ישראל לא תחזור לשאת ולתת על שחרור החטופים. אולם תחקיר חדשות 12 וארגון פייק ריפורטר חשף כי ההודעה לא הגיעה מחמאס וכי מקורה בחשבונות רשת ישראליים. עוד חשף התחקיר שהפצת ידיעת הכזב גררה גל של תגובות מסיתות והאשמות נגד עינב צנגאוקר, אימו של החטוף, בטענה כי פעולות המחאה שלה נגד מדיניות הממשלה "מעלות את המחיר" של מתן ומסכנות את חייו. באוקטובר 2025, עם שחרורו של מתן צנגאוקר במסגרת הסכם הפסקת האש בין ישראל לחמאס, הופצה תאוריית קונספירציה הטוענת כי צנגאוקר כלל לא הוחזק בשבי החמאס, וכי עינב צנגאוקר קיבלה תשלומים מהחמאס בתמורה לפעילותה במחאה להשבת החטופים ונגד מדיניות הממשלה. על פי דוח של ארגון פייק ריפורטר ו-ynet התעצם השיח נגד מתן ועינב צנגאוקר ברשת החברתית X ב-456% במהלך השבוע שלאחר שחררו מהשבי. על פי הדיווח הופצה תאוריית הקונספירציה כחלק מקמפיין מאורגן ברשתות החברתיות במטרה להכפיש את משפחת צנגאוקר ואת כלל המחאה להשבת החטופים.

ב-27 באוגוסט 2024 שוחרר החטוף פרחאן אל-קאדי מהשבי. בימים שלאחר חזרתו פורסמו ידיעות כזב ותיאוריות קונספירציה על טבע שחרורו. למחרת שובו פורסם בערוץ 14 ובאתר סרוגים תרגום מסולף של אל-קאדי, שהצהיר כביכול כי הוא מזדהה כפלסטיני ולא כישראלי. בפועל התרגום המדויק לדבריו הוא "לא משנה אם מדובר בפלסטיני או ישראלי, רוצה שכל הפלסטינים וכל היהודים יחזרו הביתה". בערוץ 14 וברדיו גלי ישראל הופצה טענה כוזבת על ידי בכיר לשעבר באמ"ן כי אל-קאדי משקר באומרו שלא שהה יחד עם ששת החטופים שנרצחו ברפיח, וברשתות החברתיות הופצה תאוריית קונספירציה הטוענת כי אל-קאדי לא נרצח כיוון שהוא ריגל עבור חמאס. כתבה מזויפת מאתר ynet כביכול שהופצה ברשת טענה כי אל-קאדי הרג בעצמו את ששת החטופים.

### שמועת כזב על הנכד של אסתר חיות
העיתונאית דנה ורון התארחה בערוץ 14 ב-6 בנובמבר 2023, ודיווחה: "קראתי עכשיו שאסתר חיות הצילה את הנכד שלה מהתופת באמצעות אחד מגורמי הצבא שהיא מכירה, ושלחה אותו לחו"ל". לאסתר חיות אין נכד, וכפי הנראה, שמועת הכזב נרקחה בעקבות שיחה של אסתר חיות עם העיתונאי ניר גונטז', שבה היא התעניינה בשלומו של בנו שניצל מהמסיבה ברעים על ידי יאיר גולן.

### סיפורי ניסים
ברשתות החברתיות ובחלק מכלי התקשורת, בהם ערוץ 14, ערוץ 2000 וביטאון חסידות ברסלב, הופצו סיפורי ניסים הקשורים למתקפת הפתע. ד"ר דודו רוטמן, מרצה בחוג לספרות עברית והתוכנית לחקר הפולקלור באוניברסיטה העברית בירושלים, אסף מאות גרסאות של סיפורי ניסים, התגלויות והצלות שמיימיות שנפוצו מאז שבעה באוקטובר. בין הסיפורים, לדוגמה, סיפור בו נטען כי מחבלים חמושים הגיעו לעיר נתיבות, נכנסו אליה אבל יצאו לאחר זמן בלי לעשות כלום, בגלל שאחד או יותר מהצדיקים הקבורים בעיר הופיעו בפניהם והבריחו אותם. אך בפועל המחבלים נבלמו על ידי כוחות המשטרה בכניסה לעיר ולא נכנסו לתוכה. סיפור נוסף מתאר התגלות של רחל אמנו בפסטיבל נובה בשעות שלפני תחילת הטבח שם. אך למעשה מדובר באישה חיה ומוכרת שנוהגת להגיע למסיבות כאלו דרך קבע. סיפור אחר מספר על תושב הקיבוץ בארי שנענה לבקשה להתארח אצל משפחה חרדית בבני ברק בשמחת תורה וכך ניצל מהטבח, אך למעשה לא היה כל תושב כזה.

פרופ' יורם בילו מהאוניברסיטה העברית התייחס לסיפורים אלה: "במצב של מצוקה גדולה וחוסר ביטחון אישי כל אחד מחפש עזרה, בכל מקום אפשרי. [...] הסיפורים האלה עוזרים להתמודד עם חרדה גדולה של איום קיומי".

## מידע כוזב על הלחימה ברצועת עזה

טענות ברשת כי צה"ל הרס את כנסיית פורפיריוס הקדוש בעזה הופרכו על ידי הכנסייה.

צילומים ממשחק הווידאו Arma 3  הוצגו כצילומי מלחמה ישראליים.

מומחי דיסאינפורמציה חשפו חשבון ב-X שפרסם פייק ניוז ולפיו קטר מאיימת לנתק את ייצוא הגז שלה אם ישראל תמשיך לתקוף ברצועת עזה.

ב-14 באוקטובר, ישראל טענה באופן שקרי שחמאס פרסם סרטון של בובה, בהתייחסות לסרטון של ילד בן 4 שנהרג בהתקפה ישראלית. ייתכן שהראשון שהפיץ את הטענה כי מדובר בבובה היה יוסף חדאד, פעיל הסברה ערבי-ישראלי. הילד שנראה בסרטון הוא עומר בילאל אל-בנא בן ה-4 שנהרג בשכונת אל-זייתון, מזרחית לעיר עזה, ב-12 באוקטובר.

בנובמבר, צה"ל פרסם סרטון בו נטען כי הוא מצא נשק וטכנולוגיה של חמאס, כמו גם "לוח שומרים" המכיל "שמות מחבלים" בערבית, המראה את זמן המשמרת של המחבלים בפיקוח על בני ערובה שנחטפו מישראל, מתחת לבית החולים א-רנתיסי בעזה. עם זאת, תרגום מערבית הראה כי הלוח לא הכיל "שמות מחבלים", אלא לוח שנה המציג את ימות השבוע.

ב-15 בנובמבר, דיווחה רשת BBC שצה"ל תקף צוותים רפואיים ודוברי ערבית במהלך כניסתם לבית החולים שיפא. אך לאחר מכן שידרה התנצלות וחידדה: צה"ל נכנס לשטח בית החולים עם צוותים רפואיים ודוברי ערבית – ולא תקף אותם כפי שנאמר.

ב-29 בינואר התרחשה הריגתה של הינד רג'אב, ילדה פלסטינית בת 6, שנהרגה על ידי כוחות צה"ל; יחד עם בני משפחתה ויחד עם שני הפרמדיקים שנקראו להציל אותה. לפי הסהר האדום הפלסטיני, כוחות ישראליים תקפו בכוונה את האמבולנס שנשלח לחלץ את רג'אב בת ה-6, והרגו את שני הפרמדיקים שבו, יוסף זיינו ואחמד אל-מדהון, למרות העובדה שישראל קיבלה הודעה על שליחתו. לפי גרסת צה"ל, לא היו חיילים באזור שבו נהרגה הילדה. אל-ג'זירה ערערה על הטענה, ודיווחה שהיו שלושה טנקים ישראלים באזור באותה עת; עובדה שאושרה על ידי חקירה מאוחרת יותר של הוושינגטון פוסט המבוססת על תמונות לוויין.

סרטון פייק ניוז של רשת CNN המראה מתקפה ישראלית ששודר סמוך לגבול ישראל–עזה הפך לוויראלי ברשתות החברתיות.
### הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי

ב-17 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, התרחש הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי. מיד לאחר האירוע, נטען על-ידי משרד הבריאות הפלסטיני כי הפיצוץ נגרם כתוצאה מתקיפה אווירית ישראלית, אולם בהמשך דובר צה"ל הכחיש את הטענה והודיע כי הפיצוץ נגרם כתוצאה משיגור כושל של רקטה מרצועת עזה לעבר חיפה על-ידי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני. צה"ל הצביע על כך שהודעת חמאס יצאה זמן קצר מאוד לאחר הפיצוץ, כך שלא היה זמן לברר מי אחראי לו וטען כי דבר זה היה צריך להיות דגל אדום עבור רשתות השידור. דובר צה"ל הציג ראיות לכך שאין מכתש פגיעה ולא נגרם נזק למבנים סמוכים למגרש החניה בו התרחש הפיצוץ. סרטון של רשת אל-ג'זירה הציג את התפרקות רקטה שנורתה מעזה ואת נפילתה סמוך לבית החולים דבר שמתאים לנתוני מכ"ם של צה"ל. מומחים מערביים בלתי תלויים וכן המודיעין של ארצות הברית צידדו בעמדת צה"ל, וחלק מכלי התקשורת שינו את הנוסח המקורי של הודעתם.

דובר הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הכחיש את טענת דובר צה"ל.

גורמים רבים, כולל חברות חדשות ואף גורמים מדיניים הדהדו את עמדת חמאס ומיהרו להאשים את צה"ל בתקיפה. מצרים אמרה כי היא מגנה "את התקיפה הישראלית על בית החולים בעזה". ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו אמר כי הפיצוץ הוא "נורא ובלתי מקובל לחלוטין". בעקבות מידע שפרסמו ישראל וארצות הברית שהצביע כי הפיצוץ נגרם עקב רקטה של הג'יהאד האיסלמי אמר טרודו כי הם בוחנים את המידע אך סירב לפטור את ישראל מאשמה. כמו כן כלי תקשורת מערביים הציגו את טיעוני צה"ל והמודיעין האמריקאי ונמנעו מהאשמת ישראל באופן ברור. מאוחר יותר הודיעו בנפרד שירות המודיעין הצרפתי, הבריטי, והקנדי כי חקירות שביצעו באופן עצמאי העידו כי על פי חקירות עצמאיות שביצעו המקור הסביר לפיצוץ היה רקטה שנורתה מתוך עזה. להערכה זו הצטרף בהמשך גם ארגון זכויות האדם Human Rights Watch.

### עלילת אונס הנשים הפלסטיניות בבית החולים שיפא

ב-18 במרץ 2024 פתח צה"ל במבצע ניתוח מקומי בבית החולים שיפא נגד מחבלי חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שהשתלטו על בית החולים והקימו בו מפקדת טרור. במבצע נהרגו למעלה מ-170 מחבלים ונעצרו מאות, בהם בכירים בארגוני הטרור. מספר ימים לאחר פתיחת המבצע, העיתונאית ג'מילה אלהסי טענה כי חיילי צה"ל אונסים נשים פלסטיניות בשטח בית החולים. ערוץ אל-ג'זירה הפיץ את טענותיה של אלהסי. דובר צה"ל בערבית, אביחי אדרעי, הכחיש את הדברים ואמר כי זהו "שקר ללא כל ביסוס", וטען כי זה ניסיון של חמאס להסיט את דעת הקהל מכישלונה הצבאי במערכה. בהמשך גם המנהל לשעבר של ערוץ אל-ג'זירה, יאסר אבו הילאלה, הבהיר כי סיפור אונס שיוחס לחיילי צה"ל בבית החולים שיפא – בדוי, וכי "האישה שסיפרה את הסיפור השקרי, עשתה זאת על מנת 'לעורר להט'".

### ציר פילדלפי
במסיבת עיתונאים שערך בספטמבר 2024 אמר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ששליטת צה"ל בציר פילדלפי נחוצה כדי למנוע הברחת חטופים לסיני ומשם לאיראן או לתימן. כעבור ימים מעטים פרסם העיתון "ג'ואיש כרוניקל" כתבה מאת אילון פרי, המתארת תוכנית סודית של יחיא סינוואר להבריח את עצמו ואת החטופים דרך ציר פילדלפי לסיני ומשם לאיראן או לתימן. הכתבה צוטטה באמצעי תקשורת רבים בישראל. בדיקה של "חדשות 12" העלתה שזו ידיעת כזב, ובהמשך לכך נחשף שקורות החיים של אילון פרי מפוברקות לחלוטין. בעקבות זאת הודיע "ג'ואיש כרוניקל" על הפסקת העסקתו של פרי ומחיקת כתבותיו.

### רעב בעזה
ביולי 2025 פרסם עיתון איטלקי תמונה של ילד פלסטיני עם מראה כחוש ביותר בשער העיתון, בטענה שהוא סובל מתת תזונה, כחלק מההאשמות שישראל מרעיבה את העזתים. עם זאת, כפי שהתגלה לאחר מכן מטעם מפלגת השלטון באיטליה עצמה, אותו ילד, אוסאמה א-רקאב שמו, הוא ילד החולה בסיסטיק פיברוזיס, וזאת הסיבה למראהו הכחוש ולא תת-תזונה, ולמעשה אותו ילד קיבל אישור מישראל לצאת מעזה לאיטליה שם הוא מקבל טיפול למחלתו.

## מידע כוזב אחר
סרטוני כזב שקושרו למלחמה כללו קטעים משנת 2020 של מחוקקים איראנים קוראים "מוות לאמריקה", ובמצרים, תמונות בהם נראה כי מגדל קהיר מואר עם דגל פלסטין, מה שהתברר כתמונה מ-2010.

;סיוע של 8 מיליארד דולר לישראל
תזכיר מזויף שהתיימר להראות כי ביידן מאשר סיוע של 8 מיליארד דולר לישראל הופץ ברשתות החברתיות וצוטט במאמרים של ערוצי החדשות ההודיים.

;שחקן שוכב בדם מזויף
משתמשי מדיה חברתית משני צדי המלחמה שיתפו מאחורי הקלעים צילומים של שחקן שוכב בדם מזויף מסרט קצר פלסטיני משנת 2022, בטענה שמדובר בהוכחה לכך שהצד השני יוצר תעמולה מזויפת.

;צנחנים מצריים
סרטון של צנחנים מצריים טסים מעל האקדמיה הצבאית המצרית, הפך לוויראלי ב־X באינדונזיה לאחר שנטען כי הוא מראה את מחבלי חמאס חודרים למסיבת הטבע ברעים.

; קרן אור שמיירטת רקטה מעזה
ב-15 באוקטובר 2023, הופץ ברשתות חברתיות סרטון שבו נראית כביכול קרן אור שגורמת לפיצוץ רקטה ששוגרה מעזה. גולשים רבים טענו שמדובר ביירוט באמצעות לייזר באמצעות מערכת מגן אור. אך במשרד הביטחון מסרו שהמערכת לא מבצעית, קרן הלייזר בלתי נראית במצלמה רגילה והיירוט הוא לא מיידי. הועלתה השערה שמדובר ביירוט רגיל של מערכת כיפת ברזל שצולם עם עדשת מצלמה מלוכלכת.

;; חיסול חוליית מחבלים
ב-5 בנובמבר 2023, דווח ב"מעריב אונליין" על "סיכול ממוקד מהאוויר", בו "כוחות צה"ל חיסלו חוליית מחבלים ברכב בדרום לבנון" ו"חוסלו שלושה מחבלים ששהו ברכב". במציאות, במכונית הייתה משפחה, ובתקיפה נהרגו שלוש ילדות – רימאס בת 14, טאלין בת 12, וליאן בת 10 – וסבתן, סמירה איוב. אמן של הילדות, הודא חיג'אזי שור, שנהגה ברכב, נפצעה. "מעריב אונליין" חזרו על המידע הכוזב ב-7 בנובמבר, ודיווחו פעם נוספת כי "בתקיפה חוסלו שלושה מחבלים ששהו ברכב".

;; בג"ץ שינה את הוראות הפתיחה באש
מתחילת מלחמת חרבות ברזל הופץ פייק ניוז על פיו בג"ץ שינה את הוראות הפתיחה באש ופסק כי אי־אפשר לירות במי שמתקרב לגדר בגבול רצועת עזה וכי והדבר מצר את צעדי החיילים. פייק ניוז זה נרמז על ידי יריב לוין בנובמבר 2023, והופץ על ידי יאיר נתניהו בנובמבר 2023 וגלית דיסטל בינואר 2025.בפועל הוגשה בשנת 2018 עתירה לבג"ץ בנוגע להוראות הפתיחה באש בגבול רצועת עזה בה טענו העותרים שהירי בלתי חוקי, אך שלושת שופטי בג"ץ דחו פה אחד את העתירה בטענה שהירי נועד להגן על חיילי ישראל ועל אזרחי ישראל.

## בפלטפורמות המדיה החברתית
ב-9 באוקטובר, X הודיעה שהיו יותר מ-50 מיליון פוסטים בפלטפורמה על המלחמה. דיסאינפורמציה על המלחמה התפשטה בפלטפורמות המדיה החברתית. ב-10 באוקטובר, חוקרים גילו רשת של 67 חשבונות X שמפרסמים פייק ניוז אודות המלחמה.

האיחוד האירופי הזהיר את אילון מאסק ומארק צוקרברג כי ב-X ומטא מפורסמת דיסאינפורמציה ותוכן לא חוקי על המלחמה, ואיים בקנסות פוטנציאליים של עד 6% מההכנסות העולמיות של החברות. מאסק המליץ לקבל עדכונים על המלחמה בשני חשבונות שקידמו בעבר טענה שקרית על פיצוץ ליד הפנטגון. בתגובה לדיווחים, מנכ"לית X, לינדה יאקרינו , אמרה כי היא "נקטה פעולה להסרה או תיוג של עשרות אלפי פוסטים" והסירה מאות חשבונות הקשורים לחמאס. ב-13 באוקטובר, האיחוד האירופי פתח בחקירה על התפשטות דיסאינפורמציה ותכני טרור הקשורים למלחמה ב-X.

Wired פרסם תקרית שבה סרטון של חמאס יורה לעבר ישראלים שהועלה על ידי דונלד טראמפ ג'וניור תויג בצורה לא נכונה ב-X כסרטון שקרי מלפני מספר שנים. אנליסטים עצמאיים של מודיעין ממקורות גלויים אישרו את האותנטיות של הסרטון. חשבונות מזויפים שהתחזו לעיתונאי BBC והג'רוזלם פוסט קידמו מידע כוזב על המלחמה ו-X השעתה אותם.

ב-13 באוקטובר, בתוכנית הרדיו The World , רבקה רוסמן דיווחה שדיסאינפורמציה ב-X הופנתה למונטיזציה על ידי משתמשים מאומתים בתשלום עם העדפת המלצה של "תוכן חדש", שהביאה למיליוני צפיות.

ב-14 באוקטובר, אמר מנכ"ל המרכז למלחמה בשנאה דיגיטלית, עמרן אחמד, כי קבוצתו הבחינה בזינוק במאמצים להפיץ מידע כוזב על המלחמה, והוסיף כי יריבי ארצות הברית, קיצוניים וטרולי אינטרנט מנצלים את המלחמה. גרהם ברוקי, מנהל בכיר של מעבדת המחקר הדיגיטלי לזיהוי פלילי של המועצה האטלנטית , אמר כי הייתה עלייה בתעמולת טרור, טענות שקריות או מטעות והסתה, כאשר חלק ניכר מהתוכן הופץ בטלגרם.

## מעורבות מדינות במלחמות המידע בעד חמאס
לפי תחקירים של גופי מודיעין ומחקר, ולפי הערכות של פקידי ממשל ומומחים עצמאיים, שופרסמו על ידי הניו יורק טיימס, רוסיה, איראן, ובמידה מסוימת גם סין ומדינות נוספות מעורבות ב"מלחמות מידע" לטובת חמאס. מומחים מעריכים כי מדובר בקמפיין התעמולה הגדול ביותר שהתקיים עד כה (נכון לשנת 2023). לפי התחקירים המדינות השתמשו בכלי תקשורת הממלכתיים וברשתות החברתיות הגדולות כדי לתמוך בחמאס, להשמיץ את ישראל, וכן להציג באור שלילי גם את ארצות הברית, בעלת בריתה העיקרית של ישראל. הנושא העלה על סדר היום את תפקידה של רשת טיקטוק שנמצאת בשליטה סינית בקידום תעמולה אנטי-מערבית ושאלת המגבלות עליה ועל רשתות חברתיות בכלל,

גופים נוספים שהשתתפו במסע התעמולה לטובת חמאס כללו מדינות המושפעות מאיראן כמו סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קאעדה והמדינה האסלאמית. לפי חברת המודיעין הטכנולוגי Cyabra במאמץ התעמולה ברשתות החברתיות השתתפו מעל 40,000 בוטים והתכנים שלהם הגיעו למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.

לדוגמה רשת הטלוויזיה הרוסית העולמית, Russia Today שידרה בספרדית הצהרה של נשיא איראן לפיו הפיצוץ בבית החולים אל-אהלי בעזה, היא פשע מלחמה ישראלי למרות הערכות מודיעין סותרות לכך. רשת החדשות הרוסית, "ספוטניק הודו", ציטטה "מומחה צבאי" שאמר, ללא ראיות, כי ארצות הברית סיפקה את הפצצה שהרסה את בית החולים.

מוסטפא איאד, ממכון המחקר העצמאי מלונדון Institute for Strategic Dialogue, העריך כי גופים רבים מעורבים בקמפיין נגד ישראל. לפי תחקיר של המכון:
* חשבונות המזוהים עם ממשלת איראן האדירו את התקפת חמאס ב-7 באוקטובר כמכה אסטרטגית נגד ישראל והאשימו את ארצות הברית באחריות לסבל הפלסטיני. איראן הוצגה כמובילות "התנגדות פאן-אסלאמית" נגד מעצמות מערביות "נאו-קולוניאליות" וישראל.
* דיווחים איראניים האדירו ותירצו פשעי מלחמה נגד אזרחים ישראלים והשתמשו בשפה דה-הומנית המתארת את "האויב" כרע באופן מיוחד.
* חשבונות המזוהים עם ממשלת רוסיה הפיצו מסרים על המלחמה כדי לאשש את מערך הנרטיבים האנטי-מערביים והאנטי-אוקראיניים הרגילים שלהם. המסרים האשימו את המערב ב"סטנדרטים כפולים" וכי מדינות המערב אשמות בהסלמה.
* כלי תקשורת ממלכתיים ברוסיה הפיצו מידע כוזב ולא מאומת, כולל טענות כי אוקראינה סיפקה נשק לחמאס.
* התגובה למלחמה מצד רשתות המזוהות עם המפלגה הקומוניסטית הסינית משתנה במידה ניכרת בין חשבונות ופלטפורמות. פוסטים בפייסבוק ניסו להישאר נייטרליים, והתעקשו לגנות את כל המעשים הפוגעים באזרחים, התגובות ב-X היו מקוטבות בצורה ניכרת, עם התקפות חריפות נגד דמויות פוליטיות מערביות וכלי תקשורת מערביים.
* ב-X, חשבונות תקשורת ממלכתיים סיניים גינו את ארצות הברית על כך שהיא מרוויחה כביכול יתרון כלכלי מההסלמה. אותם דיווחים טענו כי לפוליטיקאים מערביים ולתקשורת המיינסטרים מעלימות מהקורבנות בעזה.

נשיא מיקרוסופט בראד סמית' אמר כי רוסיה מפיצה קמפיין של דיס-אינפורמציה ברשת בנוגע למלחמה ברצועת עזה.

## ראו גם
* ויקיפדיה האנגלית והסכסוך הישראלי-פלסטיני
* התעמולה הפלסטינית

## קישורים חיצוניים

* אליזבת' דוואוסקין, מבול של מידע מוטעה מעצב את השקפותיו על הסכסוך בין ישראל לעזה, באתר הוושינגטון פוסט, 14 באוקטובר 2023
* 
* אטילה שומפלבי, The world is watching: How the global press covered the Gaza hospital blast, באתר ynet, 18 באוקטובר 2023 
* After Hospital Blast, Headlines Shift With Changing Claims ניו יורק טיימס, Oct. 18, 2023
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:פייק ניוז
קטגוריה:דעת הקהל במלחמת חרבות ברזל