פרזאנה בארי

**פרזאנה בארי** (באורדו: **فرزانہ باری**) היא פמיניסטית, פעילת זכויות אדם ואקדמאית פקיסטנית, אשר שימשה כראשת מחלקת לימודי המגדר באוניברסיטת קאיד-י אעזם, באסלאמאבאד.

## פעילות
בעברה, שימשה פרזאנה בארי גם כמנהיגה בכירה במפלגת הפועלים העממית, והיא כותבת טור בעיתונים *The Express Tribune* ו-*Daily Times Pakistan*, העיתונים היומיים הגדולים בפקיסטן בשפה האנגלית.

בארי מקדמת חילוניות וליברליזם בפקיסטן. היא פועלת נגד שיטת ה"ג'ירגה" (جرګه), מועצות גברים הדנות במחלוקות וסוגיות ציבוריות, אשר סמכותן פעמים רבות קודמת אפילו לחוקי המדינה, ואשר מקורה בתרבות הפתאנית אך אומצה גם על ידי קהילות אחרות. היא פועלת למען פרשנות אסלאמית מקלה יותר בנושא זכויות נשים, ומתמקדת באופן מיוחד בנושא רצח נשים על ידי הסביבה הקרובה, אשר לפעמים מכונה "רצח על כבוד המשפחה".

ב-2014, ושוב ב-2016, קראה בארי לפתיחה מחדש של תיק "הרוקדות מקוהיסטאן", בו דווח על רציחתן ב-2012 של ארבע נערות לאחר שהופץ סרטון בו הן נראות רוקדות ומוחאת כפיים בחתונה. בארי הייתה חלק ממשלחת בת חמישה חברים שנשלחה לאזור כדי לוודא את אמיתות האירועים. הוצגו בפני הוועדה ארבע נערות, אך בארי הביעה ספק שאלה אותן הנערות מהסרטון. אך היא הייתה בדעת מיעוט, ובית המשפט העליון סגר את התיק. תמונות של הנערות שהוצגו למשלחת בקוהיסטאן נשלחו לכתבת רויטרס, קתרין הורלד, והיא שלחה אותן להשוואה בסוכנות עצמאית בבריטניה, אשר החזירה תשובה שאין אלה אותן הנערות. בארי ציינה גם שתי מסיבות עיתונאים בהן מנהיגים מקומיים הודו שהנערות נהרגו. טיעוניה חוזקו על ידי חבר הפרלמנט לשעבר, מאולנה דילדר, שמונה לסייע לוועדה, וכתב בדו"חו שאין ספק שהנערות נרצחו, והחלטת בית המשפט הייתה מוטעית.

באוגוסט 2015, נסעה בארי לכפר חוסיין חאן ואלה, בקאסור שבמחוז פנג'אב, שם פרצה הסוגיה של יותר מ-300 ילדים אשר נחטפו והוחזקו כשפחות ועבדי מין וצולמו בסרטי מין בין השנים 2006 ל-2014. הממשלה מיד הקימה ועדת חקירה, אך בד בבד, המשטרה גררה רגליה, והתגלו מיליוני דולרים ששולמו בשוחד לשוטרים ופקידי ממשלה במהלך השנים. מפקד המשטרה טען שאין לדעת אם הילדים השתתפו בהסכמה, ואילו פקיד בכיר בממשלה המקומית טען שלא הייתה כלל התעללות מינית, אלא מדובר בעלילה שמקורה בסכסוך על אדמות. בארי כתבה על הסוגיה, התראיינה לתקשורת, והפעילה לחץ משפטי, כדי למצות את הדין עבור הילדים הנפגעים. עם זאת, גם לאחר שמשטרה הביאה 34 תביעות נגד גברים המקושרים לנושא, חלקם זוקו, חלק מהתיקים בוטלו, ורוב אלה שנעצרו בנוגע לרשת הסחר בילדים פשוט שוחררו. בשני המקרים שהובאו בינתיים בפני בית המשפט, אי אפשר היה להגיע להרשעה כי המשטרה פשוט סירבה לחקור או לאסוף ראיות. ממעורבותה בחקירה, בארי טענה שהיה מדובר ברשת פשע ענפה ומאורגנת היטב. יתרה מכן, היא טענה שהתעללות מינית בילדים היא תופעה רווחת בפקיסטן, ושאין רצון מערכתי להילחם בתופעה זו. לאחר שנה של עבודה למעט מטרה זו מצד פעילות זכויות נשים ופעילי זכויות אדם וילדים, הסנאט הפקיסטני העביר ב-2016 לראשונה חוק האוסר פלילית תקיפה מינית נגד קטינים, פורנוגרפיה של ילדים, וסחר בילדים.

במאי 2016, היא התנגדה בחריפות להחלטת המועצה האסלאמית לפיה זה חוקי עבור בעלים להכות "מעט" את נשותיהם, וכינתה את המועצה כ"מנוונת".

באוקטובר 2016, הוציאה האספה הלאומית של פקיסטן מחוץ לחוק "רציחות על רקע כבוד", חוק למענו פעלו שנים פמיניסטיות וארגוני זכויות נשים בפקיסטן, ואשר הגיע לשיא מבחינת לחץ פוליטי אחר רציחתה של כוכבת המדיה החברתית קנדיל באלוץ' על ידי אחיה באותה השנה. בארי הזהירה כי החוק היבש אינו מספיק כי למגר את התופעה, אפילו מבחינה משפטית, מכיוון שלשופטים יש שיקול דעת בנושא, ובפקיסטן, אין הרבה אכיפה של חוקים נגד אלימות כלפי נשים. למשל, מספר ההרשעות על אונס במדינה הוא קרוב לאפס.

## מאמרים

* *Unmaking Political Patriarchy Through Gender Quotas?* Andrea Fleschenberg, Farzana Bari; Policy Brief, Publicatio*<br />*
* *Women in Pakistan: Country briefing paper* Farzana Bari; The University of California, Sep 19, 2017, 58 pages*<br />*
* *Parliamentarians: Challenging the Frontiers of Politics in Pakistan*, March 2011


## הערות שוליים

קטגוריה:חוקרות מגדר
קטגוריה:חוקרי מגדר
קטגוריה:פמיניסטיות פקיסטניות
קטגוריה:פקיסטניות שנולדו ב-1952