יחסי הונגריה–ישראל

[275px|ממוזער| [אילן מור, שגריר ישראל בהונגריה, מבקר בספרייה הלאומית על שם סצ'ני, נובמבר 2015]]
[275px|ממוזער|כתבי יד יהודיים ותשמישי קדושה ב[הספרייה הלאומית על שם סצ'ני|ספרייה הלאומית על שם סצ'ני, אפריל 2016]]
**יחסי הונגריה–ישראל** הם היחסים הדיפלומטיים שבין ישראל לבין הונגריה. שגרירות ישראל בהונגריה נמצאת בבודפשט ושגרירות הונגריה בישראל נמצאת בתל אביב-יפו.

שגרירת ישראל בהונגריה (נכון ל-2025) היא מאיה קדוש. שגריר הונגריה בישראל (נכון ל-2021) הוא לוונטה בנקו (Benkő Levente).

## היסטוריה
היחסים בין שתי המדינות כוננו לראשונה בשנת 1949. הונגריה פתחה בנציגות רשמית מטעמה יחד עם עוד מדינות בגוש המזרחי כבר בשנת 1952. הונגריה ניתקה את יחסיה עם ישראל בעקבות מלחמת ששת הימים בשנת 1967 והנציגויות ההונגריות בישראל נסגרו.

התחלת הרפורמות של שליט ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב (הגלאסנוסט והפרסטרויקה) תאמו את דעותיו ותפיסותיו של מנהיג הונגריה יאנוש קאדאר. עקב כך נחלשה תלותה של הונגריה בברית המועצות ובכך הונגריה התחילה לכונן יחסים דיפלומטיים עם מדינות המערב, דבר שהוביל לחתימת הסכמים ראשונים ישראל בפעם הראשונה מ-1967 ב-14 בספטמבר 1987 עד לחידוש היחסים הדיפלומטיים עם ישראל בשנת 1989. השגריר הראשון היה שלמה מרום. ישראל והונגריה פתחו במרץ 1987 משרדי אינטרסים בנציגויות זרות שלא בארצן. ישראל פתחה את משרד האינטרס שלה בשגרירות שווייץ בהונגריה והונגריה פתחה את המשרד שלה בשגרירות שוודיה בישראל.

מאז כינון היחסים ועד היום, היחסים בין שתי המדינות מושפעים מאוד מההיסטוריה של יהדות הונגריה ושואת יהודי הונגריה בפרט.

ב-21 באוגוסט 2001 ביקר במזרח אירופה סגן ראש ממשלת ישראל ושר החוץ שמעון פרס. במהלך הביקור נכח פרס בהונגריה ונועד עם נשיא הונגריה פרנץ מדל ועם ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן.

ב-25 בינואר 2010, ביום הזיכרון הבינלאומי לשואה יצא שר החוץ אביגדור ליברמן לביקור בן 3 ימים בבודפשט. הוא נועד עם ראש ממשלת הונגריה גורדון ביינאי ועם מספר גורמים בכירים במדינה. בביקורו אמר: "הונגריה היא מדינה ידידותית וחשובה שהתייצבה לצד ישראל בכל ההצבעות בעת האחרונה, על דו"ח גולדסטון בעצרת האו"ם ובוועדה לזכויות אדם בז'נבה ובהצבעה על היוזמה השוודית במועצת שרי החוץ של אירופה. בין שתי המדינות שוררים יחסים טובים המתבטאים גם בתחומי הכלכלה והתרבות וחשוב לטפח אותם".

ב-16 בנובמבר 2015 ביקר בישראל שר החוץ ההונגרי פטר סיירטו ואמר כי הונגריה מתנגדת לסימון מוצרים ישראליים שיוצרו מעבר לקו הירוק (ביהודה ושומרון), בניגוד לשאר מדינות באירופה.

בדצמבר 2015 תוכנן לחנוך פסל בדמותו של בלינט הומן, שר הדת והחינוך ההונגרי שקרא לגירוש יהודי הונגריה במהלך השואה בשנת 1944. בפברואר 2016, בעקבות הפגנות כנגד הצגת הפסל, בוטלה הצגתו.

לאחר פיגועי נובמבר 2015 בפריז, אמר גאבור הוזדאר, ראש העירייה ההונגרית סאנטגוטהארד כי "ישראל עומדת מאחורי הפיגועים". בעקבות דבריו, שלח יו"ר מפלגת יש עתיד יאיר לפיד מכתב לראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן הדורש ממנו לגנות את דבריו של הוזדאר.

ב-12 ביולי 2016 נפגשו חברי פרלמנט הונגרים עם יו"ר קבוצת הידידות הפרלמנטרית ישראל-הונגריה, חבר הכנסת ישראל אייכלר והבטיחו לו שיפוץ של 120 בתי עלמין יהודיים בהונגריה.

ב-17 ביולי 2017 בא ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לביקור רשמי ראשון, מאז חידוש היחסים עם המדינה, של ראש ממשלה ישראלי בהונגריה. ב-18 ביולי נתניהו התקבל בטקס רשמי על ידי ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן ורעייתו. וב-20 ביולי נפגש נתניהו עם הנשיא יאנוש אדר בארמון הנשיא.

ב-18 ביולי 2018 ביקר אורבן בישראל.

ב-19 במרץ 2019, חנכה הונגריה נציגות סחר דיפלומטית בירושלים, אשר מהווה שלוחה של שגרירות הונגריה בתל אביב.

ב-21 במאי 2020 שוחח שר החוץ ההונגרי פטר סיירטו עם שר החוץ הישראלי גבי אשכנזי ואמר לו כי הונגריה תמשיך לעמוד לצידה של ישראל וכי המתקפות הדיפלומטיות על ישראל נובעות מצביעות פוליטית.

ב-11 במרץ 2021 הגיע ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן לביקור בירושלים, במהלכו נפגש עם ראש ממשלת צ'כיה אנדריי באביש וראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.

במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות, הטילה הונגריה וטו על החלטה של האיחוד האירופי נגד ישראל. במקביל, כאות לסולידריות עם ישראל הונף דגל ישראל לצד דגל הונגריה בכיכר הגיבורים בבודפשט, שנחשבת לאחת הכיכרות המרכזיות בעיר.

במהלך מלחמת חרבות ברזל הביעה הונגריה תמיכה בישראל פעמים רבות. בין פעולותיה המשמעותית של הונגריה במסגרת זו, הגיע שר החוץ ההונגרי פטר סיירטו לביקור סולידריות בישראל לאחר טבח שבעה באוקטובר. במישור הדיפלומטי, הייתה הונגריה בין 14 המדינות שהצביעו נגד בהצבעה באו"ם שקראה להפסקת אש מהמלחמה, היא התנגדה להחלטה לשדרג את מעמד הרשות הפלסטינית באו"ם ולהצעה הקוראת למסלול למדינה פלסטינית. צעד משמעותי נוסף היה במהלך ביקור ראש הממשלה בנימין נתניהו בהונגריה, בה הודיע ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן כי בעקבות צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי נגד נתניהו ושר הביטחון הישראלי יואב גלנט, מדינתו פורשת מבית הדין הפלילי בהאג.

## לקריאה נוספת
* יוסף גוברין, **יחסי ישראל עם ארצות מזרח אירופה**, הוצאת מאגנס, 2009
* משה יגר, **ראשיתו של שירות החוץ 1948–1967**, הוצאת כרמל, 2021, עמ' 76–77.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*  ציר הונגריה בישראל מתקבל אצל הנשיא יצחק בן-צבי, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1958 (התחלה 3:18)

## הערות שוליים

*