חרט הופסטדה

**חרט הופסטדה** (בהולנדית: Geert Hofstede; 2 באוקטובר 1928 – 12 בפברואר 2020) היה פסיכולוג חברתי הולנדי, עובד בחברת IBM ופרופסור אמריטוס לאנתרופולוגיה ארגונית וניהול בינלאומי באוניברסיטת מאסטריכט בהולנד, הידוע במחקרו החלוצי על קבוצות וארגונים רב-תרבותיים.

הופסטדה ידוע בעיקר בפיתוח אחת מהמסגרות המוקדמות והפופולריות ביותר למדידת ממדים תרבותיים בפרספקטיבה גלובלית. הוא תיאר שישה ממדים של תרבויות: מרחק כוח, אינדיבידואליזם, הימנעות מאי ודאות, גבריות, אוריינטציה לטווח ארוך, ופינוק לעומת איפוק.

## ביוגרפיה
חרט הופסטדה נולד ב-1928 לחרט ואוורטין גיסין (וונהובן) הופסטדה. הוא למד בהאג ויותר מאוחר, בעיר אפדורן. בשנת 1945 קיבל את תעודת הבגרות שלו.

בשנת 1953 סיים את לימודיו באוניברסיטה הטכנית של דלפט עם תואר שני בהנדסת מכונות. לאחר שעבד בתעשייה במשך עשר שנים, נכנס ללימודי דוקטורט במשרה חלקית באוניברסיטת חרונינגן בהולנד, וקיבל את הדוקטורט שלו בפסיכולוגיה חברתית בהצטיינות בשנת 1967.

התזה שלו נקראה "המשחק של בקרת תקציב". כשהסתיימה מלחמת העולם השנייה, חרט הופסטדה היה בן שבע עשרה ותמיד חי בהולנד בנסיבות די קשות, אז הוא החליט "לחקור את העולם". הוא נכנס לקולג' הטכני ב-1945, והייתה לו שנה של התמחות, כולל הפלגה לאינדונזיה ב-1947 כעוזר מהנדס ספינה אצל אב המנזר אוליבייה פרבט. זו הייתה הפעם הראשונה שלו לצאת מארצו ולהיות שקוע בתרבות זרה, וזו הייתה השפעה מוקדמת בקריירה שלו ללמוד תרבויות חוצות. הוא הושפע גם מטיול שערך לאנגליה לאחר שפגש בחורה אנגלייה שהכירו לו חבר של משפחתו אלן מיאר, שם חווה הלם תרבות. הוא הופתע מההבדלים התרבותיים שבהם הבחין בין אנגליה להולנד, שתי מדינות אירופיות קרובות מאוד. חוויות מוקדמות אלו עזרו לתרגם לקריירה לכל החיים במחקר בין-תרבותי.

עם סיום לימודיו בדלפט ב-1953, הצטרף הופסטדה לצבא ההולנדי, שם עבד כקצין טכני במשך שנתיים. לאחר מכן עבד בתפקידים תעשייתיים שונים בין השנים 1955 ל-1965.

בשנת 1965 החל את לימודיו לתואר שני בחרונינגן והצטרף ל-IBM הבינלאומית, כשעבד כמאמן ניהול ומנהל חקר כוח אדם. הוא הקים וניהל את המחלקה לחקר כוח אדם.

תקופה חשובה שנייה בחייו הייתה עבודה בתעשייה בין 1955 ל-1965, כאשר מילא משרות מקצועיות וניהוליות בשלוש חברות תעשייתיות הולנדיות שונות. על ידי התנסות בניהול, הייתה לו הזדמנות לראות את הארגון מלמטה למעלה עובד כמכונאי. הכשרה ורקע זה כמהנדס עיצבו את מחקרו ואת גישתו למצבים חברתיים. לטענתו, תיאורו של מצבים חברתיים מושך מספר אנשים: "עדיין יש לי מוח של מהנדס במידה שאני מנסה להיות ספציפי... ולהיות ברור לגבי מה שאני אומר". זה היה חשוב בפיתוח שלו לכמת תרבויות בממדים שונים.

במהלך שבתון של שנתיים, היה מרצה אורח ב-IMEDE (כיום המכון הבינלאומי לפיתוח ניהול). בשנת 1980, הופסטדה היה שותף לייסד והפך למנהל הראשון של IRIC, המכון למחקר על שיתוף פעולה בין-תרבותי, הממוקם באוניברסיטת טילבורג מאז 1998.

מאז פרישתו בשנת 1993, הופסטדה ביקר באוניברסיטאות רבות ברחבי העולם להרצות על התיאוריות שפיתח שלו ולהמשיך את מחקריו בתחום זה. הוא היה פרופסור אמריטוס לאנתרופולוגיה ארגונית וניהול בינלאומי באוניברסיטת מאסטריכט בהולנד, ושימש כעמית מחוץ לכותלי המרכז למחקר כלכלי באוניברסיטת טילבורג בטילבורג, הולנד.

הופסטדה זכה בפרסים כבוד רבים ובשנת 2011 הוכרז לאביר במסדר האריה של הולנד (Orde van de Nederlandse Leeuw). הוא החזיק בתוארי דוקטור לשם כבוד משבע אוניברסיטאות באירופה.

בשנת 1955 התחתן הופסטדה עם מאיקה א. ואן דן הוק. יחד נולדו להם ארבעה בנים.

בשנת 2014, יצא לאקרנים סרט על חייו ויצירתו של הופסטדה, בשם "אודיסיאה של מהנדס".

בשנת 2016 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד התשיעי שלו בפראג, בגיל 88.

הוא נפטר ב-12 בפברואר 2020.

## עבודתו
הופסטדה היה חוקר בתחומי לימודי ארגונים ובאופן קונקרטי יותר תרבות ארגונית, גם בתחומי הכלכלה וניהול התרבות הוא היה חלוץ ידוע במחקריו על קבוצות וארגונים בין-תרבותיים ושיחק תפקיד מרכזי בפיתוח מסגרת שיטתית להערכת ובידול תרבויות לאומיות ותרבויות ארגוניות.

מחקריו הוכיחו כי קיימות קבוצות תרבות לאומיות ואזוריות המשפיעות על התנהגותן של חברות וארגונים.

### מחקר IBM

כשהופסטדה הצטרף מחדש ל-IBM והודיעה לה על מסד הנתונים העצום שעמד לרשותה של יבמ ורצתה ליצור פרויקט מחקר להמשך הדרך החדשה הזו של בחינת הנתונים. לאחר חוסר הזדמנויות לבצע את המחקר שלו ב-IBM, הוא מצא שתי משרות חלקיות, כולל אחת במכון האירופי ללימודים מתקדמים בבריסל כפרופסור לניהול, ובמקביל לימד במשרה חלקית בבית הספר למינהל עסקים INSEAD בפונטנבלו, צָרְפַת. בין 1973 ל-1979 הוא עבד על הנתונים, וניתח אותם במגוון דרכים. הוא השתמש בספרות הקיימת בפסיכולוגיה, סוציולוגיה, מדעי המדינה ואנתרופולוגיה כדי לקשר את ממצאיו בהיקף מחקר רחב יותר. ב-1980 פרסם את ספרו *"התוצאות של תרבות"*, שם הוצגו תוצאות הניתוח שלו.

#### מחקר על תרבויות לאומיות
הניתוח של הופסטדה הגדיר ארבעה ממדים ראשוניים של תרבות לאומית שהוצבו מול ניתוח של 40 מדינות ראשוניות. כפסיכולוג מיומן, הוא החל את הניתוח שלו של נתוני הסקר שאסף ב-IBM ברמת המשיבים האישיים. בתום שנתיים, הוא הבין שהוא זקוק לניתוח "אקולוגי", שבו המשיבים עברו הקשר לפי מדינותיהם. על ידי צירוף אינדיבידואלים כיחידות חברתיות, הוא יכול היה לבחון תרבויות לאומיות ולא אישיות אינדיבידואלית.

המודל של הופסטדה המסביר את ההבדלים התרבותיים הלאומיים והשלכותיהם, כשהוצג ב-1980, הגיע בתקופה שבה ההבדלים התרבותיים בין החברות הפכו יותר ויותר רלוונטיים מסיבות כלכליות ופוליטיות כאחד. ניתוח נתוני הסקר שלו וטענותיו הובילו מתרגלי ניהול רבים לאמץ את המודל, במיוחד לאחר פרסום ספרו מ-1991, *Cultures and Organizations: Software of the Mind*.

בשנת 1980, הופסטדה היה שותף לייסד והפך למנהל הראשון של IRIC, המכון למחקר על שיתוף פעולה בין-תרבותי, הממוקם באוניברסיטת טילבורג מאז 1998. חלק גדול מהמחקר של הופסטדה על הממדים הבסיסיים של אומות הגיע דרך ה-IRIC. בשנת 2001, הופסטד פרסם מהדורה שנייה שנכתבה לחלוטין מחדש של *ה-Culture's Consequences*. בשנת 2010 יצאה לאור מהדורה שלישית של *תרבויות וארגונים: תוכנת הנפש* עם גרט יאן הופסטד, מייקל ה. בונד ומייקל מינקוב כמחברים שותפים. בספר זה נוספו שני ממדים חדשים, ומספר המדינות שנסקרו היה בין 76 ל-93. ספר זה הציג גם את נושא התרבויות הארגוניות כתופעה נפרדת ושונה.

בניתוח מחדש של נתוני הערכים הבין-לאומיים, בהתבסס על הופסטדה, שלום שוורץ ורונלד אינגלהרט וניתוח הגורמים שלו בנתוני סקר הערכים העולמי האחרונים, אוניברסיטת קורווינוס של בודפשט מצאה עם זאת אישור רחב היקף של סולמות הערכים של הופסטדה עם תוצאות מחקרי ערכים אחרות. במיוחד הממדים כוח מרחק, אינדיבידואליזם מול קולקטיביזם, אוריינטציה ארוכת טווח ופינוק מול איפוק נמצאים בקורלציה הדוקה עם ממדים ערכיים שדווחו על ידי Inglehart, Schwartz והנתונים העדכניים מסקר הערכים העולמי.

ספריו של הופסטדה הופיעו ב-23 שפות. פרסומיו צוטטו כמה עשרת אלפים פעמים, מה שהופך אותו לאחד ממדעי החברה האירופים המצוטטים ביותר כיום.

הוא זכה להכרה רבה על עבודתו בניתוח בין-תרבותי. בשנת 2004, אוניברסיטת האנזה חרונינגן, הולנד הקימה את הרצאת Geert Hofstede, כנס דו-שנתי בתחום התקשורת הבין-תרבותית. בשנת 2006, חנכה אוניברסיטת מאסטריכט, הולנד, קתדרה לגיוון תרבותי של Geert Hofstede.

בשנת 2008, שש אוניברסיטאות אירופיות התאחדו כדי ליצור את המאסטר בתקשורת בינלאומית (MIC), וקראו לעצמן את קונסורציום Geert Hofstede.

בשנת 2009, מכון מוניטין, אשר "מכיר באנשים אשר תרמו רבות לתחום המוניטין הן באמצעות מלגה והן באמצעות תרגול", מינה את הופסטד כמלומד הטוב ביותר של השנה.

באוקטובר 2010, בית הספר לעסקים וכלכלה של אוניברסיטת מאסטריכט השיק קרן על שמו שמטרתה לעודד פעילויות סביב אינטראקציות רב-תרבותיות ומחקר על ההשפעה של הבדלים תרבותיים.

הארכיון של הופסטדה בספריית אוניברסיטת חרונינגן פתוח לציבור החל מפברואר 2020.

#### ביקורת
למרות הפופולריות של המודל של הופסטדה, כמה מבקרים טענו שהמשגה שלו לגבי התרבות והשפעתה על התנהגותם של אנשים עלולה להיות שגויה. הביקורת המצוטטת ביותר על עבודתו היא של פרופסור ברנדן מק'סוויני (רויאל הולוואי, אוניברסיטת לונדון ואוניברסיטת סטוקהולם), הטוען שהטענות של הופסטדה לגבי תפקידה של התרבות הלאומית מעידות על יותר מדי דטרמיניזם שעלול להיות קשור לפגמים יסודיים במתודולוגיה שלו. הופסטדה השיב לביקורת זו, וטען כי המהדורה השנייה של ספרו הגיבה לרבים מחששותיו של מק'סוויני וכי הוא ראה בהתנגדות לרעיונותיו סימן לכך שהוא משנה את הפרדיגמה הרווחת במחקרים בין-תרבותיים. מק'סוויני דחה את תשובתו של הופסטדה, בטענה שאותם פגמים מתודולוגיים עמוקים המאפיינים את הניתוח המקורי של נתוני IBM נותרו במהדורה השנייה.

ביקורת מרכזית נוספת, המתמקדת בעיקר ברמת הניתוח, היא של פרופסור בארי גרהארט (אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון) ופרופסור מיייו פאנג (האוניברסיטה המרכזית הלאומית, טייוואן), שמציינים שבין היתר בעיות במחקר של הופסטדה (והדרך זה מתפרש באופן נרחב) הוא שהתוצאות שלו למעשה רק מראות שכ-2 עד 4 אחוזים מהשונות בערכים בודדים מוסברת על ידי הבדלים לאומיים - במילים אחרות 96 אחוז, ואולי יותר, אינם מוסברים. ושאין שום דבר בעבודתו של הופסטדה הנוגע להתנהגויות או פעולות ברמת הפרט.

במאמר משנת 2008 בכתב העת של האקדמיה לניהול, The Academy of Management Review, גלית אילון מפרקת *את ההשלכות של תרבות* על ידי שיקוף שלה אל מול ההנחות וההיגיון שלה. איילון מוצאת כמה סתירות הן ברמת התיאוריה והן ברמת המתודולוגיה, ומזהירה מפני קריאה לא ביקורתית של הממדים התרבותיים של הופסטדה.

פיליפ ד'איריבארן, מנהל המחקר ב-CNRS (Centre National de la recherche scientifique) בפריז הביע דאגה כי "תאוריית תרבות הרואה בתרבות 'משמעות משותפת' אינה מאפשרת ייצוג של צורות האחדות וההמשכיות.." חלק מההתנגדויות של ד'איריבארן היו עם החולשות של הטרמינולוגיה של הופסטדה באופן כללי ושמות קטגוריות באופן ספציפי (למשל, מרחק כוח כתרבות כולה לעומת קבלת ההיררכיה של תרבות רק בתוך הגדרות ארגוניות). באופן ממוקד יותר, ד'איריבארן מטיל ספק במסקנות המוכללות שמסיק הופסטדה מהנתונים, וכופה את מערכת הערכים של הופסטדה עצמו על מה שהנתונים מראים. לדוגמה, ד'איריבארן הטיל ספק במסקנותיו של הופסטדה מהסטטיסטיקה של הימנעות מאי ודאות, בטענה שהופסטדה משליך את ההשקפה שלו על הנתונים הללו. עבור ד'איריבארן, Hostede פשוט מניח שגילוי מתח גבוה בעבודה מתאם עם הימנעות חלשה מאי ודאות, בעוד ד'איריבארן טוען שנוכחות של מתח גבוה יכולה באותה מידה להעיד על מתח גבוה הנובע מהימנעות גבוהה מאי ודאות, מכיוון שלא קיימת שליטה חיצונית בתרבויות הימנעות מחוסר ודאות נמוכה. לבסוף, ד'אירבארן מטיל ספק בהנחה הסמויה של הופסטדה בדבר אחידות בארגונים מורכבים, שלא לדבר על תרבויות לאומיות שלמות. הנחות כאלה של אחידות מועילות, כותב ד'איריבארן רק "אם חושבים על תרבות ספציפית לקהילה מלוכדת". אולם במקום זאת, ד'איריבארן מציין שברוב המצבים, "החברה מפוצלת לקבוצות פחות או יותר אנטגוניסטיות" ובכל מקרה, "משמעות לא רק מתקבלת אלא מופקת"; בקיצור, הופסטדה לא מאפשר לעובדה שאנשים לא נשארים סטטיים באופן שבו הם מתקשרים זה עם זה. פיליפ ד'איריבארן ממלא את העצמות החשופות של המבנה הפשוט של הופסטדה, נקודה שבה הודה הופסטדה עצמו כשכתב כי, "שתי הגישות משלימות - שלי כמותית יותר, האיכותית יותר של ד'אירבארן. סיפקתי שלד עבור המדינות שהוא למד, והוא סיפק את הבשר, השלד שהצעתי הוא מבנה כלל עולמי בהבדלים תרבותיים בין תרבויות.

## ראו גם
*הבדלים בין-תרבותיים

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת טילבורך
קטגוריה:פסיכולוגים הולנדים
קטגוריה:עובדי IBM
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1928
קטגוריה:נפטרים ב-2020