שמואל פישר

**שמואל** (**שמוליק**) **פישר** (1914 – 17 ביולי 1971) היה שחקן, בדרן, קומיקאי, קונפרנסייה, קריין, פזמונאי ומערכונאי ישראלי.

## ביוגרפיה
שמואל בן יצחק פישר נולד בשנת 1917 בפרמישלן שבגליציה המזרחית, פולין. בשנת 1938, כשהיה כבן 21, עלה לארץ ישראל. תחילה עבד כפועל בניין, אך בתוך זמן קצר הצטרף לתיאטרון הסאטירי הקטן "כל הרוחות" שפעל בתל אביב מתחילת שנת 1939 ועד 1941, שם הופיע ביחד עם מתתיהו רוזין. פרט לפועלו על הבמה, בעיקר כקונפרנסייה, גם כתב לתיאטרון, ועד מהרה התפרסם בכישרונו לחיבור פזמונים, מערכונים ומונולוגים. בהמשך כתב והשתתף בתיאטרונים "לי-לה-לו" (שנוסד בשנות ה-40) ו"דו-רה-מי" (שנות ה-50).

בסוף שנת 1952 נסע למסע הופעות בן תשעה חודשים בצרפת ומערב אירופה, ובסוף 1953, זמן קצר לאחר שובו, נסע לחפש את מזלו בארצות הברית. שם הופיע בפני קהל יהודי ביחד עם שחקנים כדני קיי וקלודט קולבר, ומדי פעם היה שב לישראל להופיע. מ-1957 שהה בארץ והופיע ב"תיבת נוח" בפני חיילי צה"ל, בסוף שנת 1958 נסע שוב לארצות הברית, וב-1959 נישא לזמרת הסופרן והשחקנית היידית שרה ליפטון (פריידל'ה (פריידעלע) ליפשיץ; בתה של השחקנית היידית לנה ליפשיץ) והתגורר עִמה ברחוב ברודוויי שבמנהטן. במשך שבע שנים חי ועבד בארצות הברית, וחרף רצונו לא יכֹל היה לשוב לארץ, בשל מצבה הבריאותי של חותנתו. ב-1962 העלה עם ליפטון במכללת האנטר בניו יורק תוכנית מיצירתו של מרדכי גבירטיג.

לבסוף שב לישראל בראשית שנת 1966 עם רעייתו ואמהּ.
לאחר מספר חודשי התאקלמות, החל להכין מופעים משולבים עם אשתו – מופעי פולקלור יהודי, ביידיש, שבה שילבו השניים את כישוריהם - הוא בהגשת קטעי הומור והיא בזמרה. הוא ביקש להגשים את חלומו ולפתוח במה עצמאית, ולשם כך שכר אולם קטן בשדרות דוד המלך פינת אבן גבירול (מול קפה "רוול") וקרא לה "טווס הזהב" (די גאָלדענע פּאווע), על שם המוטיב המפורסם של איציק מאנגר. אולם המציאות הישראלית שהכיר משנות ה-40 וה-50 השתנתה, והוא נאלץ לסגור את התיאטרון הזעיר שלו כבר אחרי הצגה אחת.

עם זאת, הוא הוסיף לפתח פורמט כזה של מופע, והעלה כמה הצגות שזכו להערכה. ב-1968 העלה את המופע "אגדת מרדכי גבירטיג", ביידיש עם קטעי קישור בעברית. פישר הפיק, ערך את דברי הקישור וביים, ובמופע השתתפו עוד אשתו, צבי בורודו ומרדכי בן שחר (תפאורה מאת אלכסנדר בוגן).

בפברואר 1970 העלה את התוכנית "קמץ אלף והגדי הלבן", על מרק ורשבסקי ואברהם גולדפדן. בתוכנית, שבה השתתפו מרדכי בן שחר ואינו טופר, הוגש סיפור חייהם בעברית, והשירים חלקם במקור ביידיש וחלקם בעברית.

תוכניתם האחרונה של פישר ואשתו הייתה "פרנסות ביי יידן" ('פרנסות בישראל'). בתוכנית, שהועלתה בסוף חודש מאי 1971, הופיעו פישר וליפטון כשתיא רפאלי מלווה אותם בפסנתר.

עם להיטיו הידועים של פישר נמנים השירים "ארצנו הקטנטונת" שהלחין הנריק גולד, "חביבי" ("חביבי - הכל עובר, חביבי"; על יסודו קבעה להקת הכל עובר חביבי את שמה), "בעמדה" ("בחורים, בחורות"), "אמרי לי", "שלום".
כמו כן, חיבר גרסאות עבריות ל"שיר על עץ" של איציק מאנגר ו"צימוקים ושקדים" של אברהם גולדפדן, וכן חיבר מילים ללחנים רוסיים כמו "הגידו חבריא מדוע" ו"מנגינה נשכחת".

ב-17 ביולי 1971, זמן קצר לפני שעלה לבמה בבית שלום עליכם, לקה בהתקף לב, התמוטט ונפטר במקום, בגיל 54.
נקבר בבית עלמין הדרום.
במותו הותיר פישר את אשתו. לא היו לו ילדים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* , 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:קומיקאים יהודים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:קריינים ישראלים
קטגוריה:סאטיריקנים ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון יידיש
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1971