open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יהודי מצרים (סרט)

**יהודי מצרים** (בערבית: **عن يهود مصر**) הוא סרט תיעודי מצרי של המפיק היית'ם אל-ח'מיסי והבמאי אמיר רמסיס. הסרט הוא גם פרי כתיבה ומחקר משותף יחד עם מוסטפא יוסף.

הסרט מתעד את תולדות היהודים במצרים. עיתון האינדפנדנט התייחס לסרט בכותבו כי הסרט הוא "הראשון מסוגו המורשה לצאת להפצה רשמית [במצרים]".

## הסרט
הסרט מכסה את חלקם של יהודי מצרים בחיי העסקים והאמנויות במצרים במחצית הראשונה של המאה ה-20. לאחר מכן הוא מעלה את נושא הקמתה של מדינת ישראל ב-1948, מהפכת הקצינים החופשיים ב-1952 ומלחמת סיני ב-1956. בשל מלחמת סיני, יהודי מצרים נאלצו לצאת לגלות.

הראיונות עם אנשים בסרט כוללים יהודים שגלו ממצרים, שרובם חיו בפריז; מוחמד אבו אל-ראר, המחבר של הספר "יהודי מצרים: משגשוג לגלות"; חבר באחים המוסלמים שהשתתף בהתקפה על חנויות של יהודים במצרים ב-1947; ועיסאם פאוזי, סוציולוג.

## ההכנות לסרט
במאי הסרט, אמיר רמסיס, ציין כי שקל לעשות את הסרט במשך מספר שנים. רמסיס והמפיק היית'ם אל-ח'מיסי מימנו את הסרט בכוחות עצמם, מתוך אמונה כי הסתמכות על חסות, בין אם תהיה חסות ממקור ערבי או לא, יגזול מהנייטרליות של הסרט.

רמסיס יצא למסע של שישה חודשים כדי להתכונן לעשיית הסרט, והחל לערוך מחקר בסוף 2008. מחקר זה כלל איתור וראיונות עם יהודים בתוך מצרים, בניית "שלד היסטורי," ולאחר מכן נבירה בעיתונות כתובה, קטעי וידאו, וחומרים ארכיונים אחרים. צילומי הסרט החלו בשנת 2009. המהפכה במצרים (2011) גרמה להשהיית העבודות על הסרט. בינתיים הבמאי והאנשים סביבו יצאו למסע למרוקו. בסופו של דבר, העבודות על הסרט נמשכו שנה אחת נוספת עד להשלמתו בספטמבר 2012.

## יציאה לאקרנים
הצגת הבכורה של הסרט התרחשה באוקטובר 2012 במהלך האירוע השנתי של "Panorama of the European Film". אמיר רמסיס צוטט כאומר כי הבכורה התקיימה "בהקשר לגמרי אינטלקטואלי [ולא פוליטי]." כמו כן, בחורף 2012 הסרט הוקרן גם ב"פסטיבל המצלמה הערבית" ברוטרדם, ובינואר 2013 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בפאלם ספרינגס.

בשבוע הראשון של מרץ 2013 הסרט היה אמור להתחיל להיות מוקרן בבתי קולנוע בקהיר. ביום רביעי ה-13 במרץ 2013, המפיק היית'ם אל-ח'מיסי חשף כי פקידי לשכת הצנזורה המצרית לא נתנו היתר להקרנת הסרט שלו בבתי קולנוע מצריים וכי הם ביקשו לראות את הסרט לפני שיוכלו לאפשר את הקרנתו. ברויטרס דווח כי מקור ביטחוני מצרי אמר להם כי ההיתר ניתן ושהם לא מנעו את הקרנתו של הסרט. בסופו של דבר, הקרנת הקולנוע המצרית של הסרט נקבעה ל-27 במרץ 2013.

## ביקורות
בשנת 2013 שרה אל-קאמל מהעיתון המצרי אל-אהראם כתבה כי "עד כה, הסרט הותקף באופן ספורדי בעיתונות, בעיקר בהאשמות של [עשיית הסרט היא] "נורמליזציה עם ישראל", אך הבמאי לא קיבל איומים על חייו או התקפות ישירות [עליו]."

לאחר שהממשלה המצרית ביטלה את הקרנת הסרט, חאלד דיאב, בלוגר, סופר ועיתונאי מצרי-בלגי, כתב מאמר דעה ב"הארץ" בו טען כי "זה [הסרט] יוצא נגד רגשות אנטי-יהודיים חזקים שמושרשים במדינה [מצרים], אך כשל מלהזכיר למצרים את עידן העבר של סובלנות וגיוון [לפני שהיהודים גורשו]."

עדה אהרוני, חוקרת בתחום תולדות יהודי מצרים וילידת מצרים בעצמה, אמרה כי "הסרט הזה טוען שליהודים היה טוב במצרים ושהם עזבו [את מצרים] רק לאמריקה וצרפת, לא לישראל - ועדיין הוא מוחרם"

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים מצריים
קטגוריה:יהדות מצרים
נעולים (תוכנית טלוויזיה)

**נעולים** הוא משחק טלוויזיה בהפקת רשת וחברת ההפקה ההולנדית "PARK LANE" ובהנחיית גיא זו ארץ. המשחק משלב ידע, אסטרטגיה ומזל. השעשועון שודר בימי שני ב-21:00, לאחר שידור החדשות בערוץ 2.

## על המשחק
האולפן ממנו משודר השעשועון נמצא בהולנד במתחם שידורים מקומי.

## חוקי השעשועון
על זוג מתמודדים לצאת מ-45 דלתות מחמישה מעגלים על מנת להרוויח מעל חצי מיליון שקלים. ברשותם חמישה מפתחות בלבד, כך שאם אזלו המפתחות המשחק נגמר. אחרי שזוג המתמודדים פתח את דלת המעבר של המעגל הרביעי, הוא יכול לבחור אם לעבור בדלת המעבר ולשחק את המעגל החמישי או לבחור לפרוש מהמשחק וללכת הביתה עם כל הכסף שצבר. אם מפתח הבונוס שצמד המתמודדים קיבל במעגל הרביעי הוא המפתח האחרון שנשאר הוא יהיה חייב לפתוח את דלת המעבר של המעגל הרביעי, אחרת המשחק נגמר.

במשחק קיימות 3 סוגי דלתות:
* דלת כחולה - דלת כסף בה על המתמודדים לענות על שאלת טריוויה. אם ענו נכונה הם מרוויחים סכום כסף אך אם שגו בפתרון השאלה הם מפסידים מפתח.
* דלת מעבר - מעבירה את המתמודדים למעגל הבא, המעבר יחסיר את המפתח ממצבור המפתחות של המתמודדים.
* דלת אדומה - בפתיחת דלת מסוג זה מאבדים המתמודדים מפתח ובנוסף הם מפסידים את כל הכסף שצברו.

בכל מעגל מספר הדלתות משתנה:

המתמודדים אינם מודעים לסוגי הדלתות טרם פתיחתן ולכן כרוך בבחירתם אלמנט של מזל.

בתחילת תוכנית, מציגים לצופה את מיקומי הדלתות שנקבעו לשחקנים.

## קישורים חיצוניים
* "נעולים", באתר "רשת"

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שעשועוני טריוויה בטלוויזיה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2016
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:רשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות מבוססות על פורמט הולנדי
מיכאל עמוס

הרב **מיכאל עמוס** (נולד ב-12 בדצמבר 1954) הוא רב ודיין חרדי-ישראלי, המכהן החל מיולי 2016 כדיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים. קודם לכן כיהן כדיין וכאב בית דין בנתניה. כמו כן, מכהן כרב שכונות קריית מנחם ועיר גנים בירושלים. בעקבות דחיית הבחירות לרבנות הראשית לישראל שימש כממלא מקום נשיא בית הדין הגדול.

## ביוגרפיה
נולד בכפר סיד אל חאר, הסמוך לעיר מרקש, מרוקו. עלה לישראל בגיל ארבע וגדל בטבריה במשפחה דתית לאומית. למד בישיבה התיכונית בעיר, ולאחר גמר הלימודים החל ללמוד בישיבת הכותל. שרת במסגרת ההסדר כחובש קרבי בחטיבה 7 של חיל השריון, ולחם במלחמת יום הכיפורים. לאחר נישואיו, החל ללמוד בכולל לדיינות בישיבת הכותל, אך בהמשך עבר למכון אריאל שם סיים את לימודי הדיינות. בסופם שינה את אורח חייו לחרדי. 

התמקצע בלימודי חושן משפט אצל הרב זלמן נחמיה גולדברג, ואבן העזר אצל הדיין הרב יוסף כהן. בשנת 2000 נבחר לכהן כדיין בבית הדין הרבני בנתניה, ובשנת 2010 מונה לאב בית דין. בשנת 2014 מונה לכהן במינוי זמני בבית הדין הרבני הגדול. ביולי 2016 התמנה במינוי קבוע לתפקיד. 

מכהן כרב שכונות קריית מנחם ועיר גנים בירושלים, שם מפעיל מרכז רוחני הכולל בית כנסת וכולל דיינות.

במאי 2024 פורסם בגלי צה"ל כי הרב עמוס יתמודד לתפקיד הרב הראשי הספרדי בבחירות לרבנות הראשית. בראיון לרגל התמודדותו התבטא לגבי חוק הגיוס ואמר "שאלת הגיוס חייבת להיפתר בהידברות. אי אפשר לתת נשק למי שלא רוצה ואי אפשר לראות את אחיך מתים על הגנת הארץ ולעמוד מנגד. בצבא עצמו מי שרוצה לשמור תורה ומצוות יכול".
[ממוזער|עומד ראשון מימין בטקס השבעת דיינים לבית הדין הרבני הגדול בנוכחות נשיא המדינה [ראובן ריבלין]] 
ב-8 באוגוסט 2024 מונה לממלא מקום נשיא בית הדין הגדול, עד לקיום בחירות לרבנים הראשיים.

בבחירות, שהתקיימו ב-29 בספטמבר, זכה ב-21 קולות, והפסיד לרב דוד יוסף.

## מפסיקותיו
* התיר לבעל לשאת אשה שנייה בניגוד לחרם דרבנו גרשום, כאשר האשה הראשונה לוקה בשיטיון.
* התיר את עגונות נוסעי טיסה 302 של אתיופיאן איירליינס שהתרסק ב-2019.
* חידש חליצה לאיטר רגל, ובכך התיר נשים רבות להינשא, לאחר כשבעים שנה שלא בוצע הליך זה. מהלך שזכה להסכמת הרבנים עובדיה יוסף, שלמה משה עמאר וציון בוארון.

## חיבוריו
שו"ת **אמרי עמוס,** שני חלקים, ירושלים תשפ"ד

## חיים אישיים

הוא מחותנו של הרב דוד אברהם. בנו מאיר משמש כדיין בבית דין אזורי.

## קישורים חיצוניים
* פסקי דין של הרב מיכאל עמוס, באתר "דין תורה".
* פסקיו בבית הדין הגדול באתר דעת.

## הערות שוליים

קטגוריה:דייני בית הדין הרבני הגדול
קטגוריה:בוגרי ישיבות תיכוניות
קטגוריה:בוגרי ישיבת הכותל
קטגוריה:בוגרי מכון אריאל
קטגוריה:ירושלים: רבני שכונות
קטגוריה:ראשי כולל אברכים ישראלים
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:אבות בית הדין הרבני בנתניה
קטגוריה:רבנים שהתמודדו על תפקיד הרב הראשי לישראל
קטגוריה:קריית מנחם: אישים
קטגוריה:עיר גנים (שכונה)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
אנדראה איפסילנטי

**אנדראה איפסילנטי** (גרמנית: **Andrea Ypsilanti**, נולדה ב-8 באפריל 1957) היא פוליטיקאית גרמנייה.

## ביוגרפיה
איפסילנטי נולדה ברוסלסהיים כשנייה מבין שלוש בנות. לאחר שסיימה את התיכון, עבדה כמזכירה וכדיילת בלופטהנזה.

לאיפסילנטי תואר בסוציולוגיה. היא הייתה חברה בפרלמנט של הסן, כיהנה כיושבת ראש המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה באזור, והתמודדה מספר פעמים על תפקיד מושלת הסן. לאחר שהצהירה שלא תעבוד עוד עם מפלגת די לינקה, ב-2008 החלה לשתף פעולה ולהקים קואליציה עמם.

ב-2010 היא ייסדה צוות חשיבה הבא לעצור את הנאו-ליברליזם.

בתחילת שנות השמונים היא נישאה למנוליס איפסילנטיס, בן משפחת אצולה יוונית, הזוג גר שנתיים בספרד ולאחר מכן עבר לגרמניה מולדתה, בשנות התשעים הם נפרדו.

## קישורים חיצוניים

* 

 

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת גתה בפרנקפורט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גתה בפרנקפורט
קטגוריה:חברי המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה
קטגוריה:פוליטיקאיות גרמניות
קטגוריה:דיילי לופטהנזה
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1957
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1957
קרוליין בנט

**קרוליין אן בנט** (באנגלית: **Carolyn Ann Bennett**; נולדה ב־20 בדצמבר 1950) היא פוליטיקאית ורופאה קנדית המכהנת כשרה בממשלתו של ג'סטין טרודו. פועלת מטעם המפלגה הליברלית.

## ביוגרפיה
בנט נולדה בטורונטו, קנדה. ב־1976 היא הוסמכה לרופאה מאוניברסיטת טורונטו ועבדה כרופאת משפחה.

ב־1995 התמודדה לפרלמנט המקומי באונטריו אך לא נבחרה. בבחירות של שנת 1997 התמודדה שוב ונבחרה. לפני בחירתה ב־1997, השרה בנט הייתה רופאת משפחה ושותפה מייסדת של גורמים רפואיים במרכז העיר טורונטו. היא גם הייתה פרופסור עוזר במחלקה לרפואה משפחתית וקהילתית באוניברסיטת טורונטו. המאבק שלה להצלת בית החולים קולג 'לנשים בטורונטו נתן לה השראה להיכנס לפוליטיקה. בשנים 2003–2006 שימשה כשרת הבריאות. ב־2006 היא מונתה לחברה בפרלמנט הקנדי. היא כיהנה כשר יחסי ילידים בכתר, והייתה בעבר שר המדינה לבריאות הציבור. כמו כן שימשה כמבקרת על בריאות הציבור, קשישים, אנשים עם מוגבלות, הכלכלה החברתית וענייני אבוריג'ינים.

מ־1999 עד 2003 שימשה כיושבת ראש הארגון החברתי בין קנדה לישראל, והיא חברה בארגון הפרו ישראלי "פרלמנט ליברלי עבור ישראל".

בנובמבר 2015 מונתה לשרה בממשלתו של ג'סטין טרודו, הממונה על משרד הילידים. בשנת 2021 הוא הועברה לנהל משרד אחר ובמקומה מונה מארק מילר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאי משפחה
קטגוריה:רופאים קנדים
קטגוריה:רופאות
קטגוריה:פוליטיקאיות קנדיות
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת טורונטו
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1950
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1950
תל בורנה

**תל בורנה** הוא אתר ארכאולוגי באזור השפלה הסמוך לקיבוץ בית ניר. האתר כולל גם שרידים מתקופות שונות ובהן תקופת הברונזה המאוחרת ותקופת מלכות יהודה. ניכר כי באזור הייתה עיר, אשר השתייכה לממלכת יהודה והיוותה עיר גבול.

## שם האתר ומיקומו
האתר נמצא באזור השפלה, סמוך לקיבוץ בית ניר ובית גוברין. התל עצמו ממוקם על הגבול שבין השפלה למישור החוף וגודלו כ-35 דונם.

שמו של האתר ניתן לו בשל צורתו, הדומה לצורה של כובע. פירוש המילה "בורנאט" בערבית הוא כובע, מכאן התגלגל שמו של האתר ל"תל בורנה".

תל בורנה נמצא בצומת מרכזי, אשר קישר לאורך ההיסטוריה בין יישובי ההר ויישובי מישור החוף.

## חפירות
כבר בשנות ה-60 נתגלתה במקרה באזור התל לוחית בסגנון מסופוטמי. למרות זאת, החפירות הראשונות בתל בורנה התקיימו לראשונה בשנת 2010 על ידי דוקטור איציק שי ודוקטור ג'ו עוזיאל.

החפירה בתל בורנה הייתה חפירה קהילתית, בה הציבור הרחב מוזמן להצטרף לחפירות, גם ללא ניסיון מקדים בתחום. בין היתר השתתפו בחפירות סטודנטים ישראלים ומתנדבים מניו זילנד, מאוסטרליה, מהפיליפינים, ממלזיה, מגרמניה, מאנגליה ומקנדה.

## ממצאים ארכאולוגיים
בעת החפירה בפסגת התל התגלו ממצאים ארכאולוגיים מתקופת מלכות יהודה. בין היתר נחשף מבנה מהתקופה הכנענית, המתוארך ל. בתוך המבנה עצמו התגלו מסכות וקמעות אשר שימשו לפולחן. בנוסף לכך, התגלתה במהלך החפירות גם חותמת מתקופת מלכות יהודה. החותמת הייתה שייכת לאדם בשם עזר בן חגי, אשר ככל הנראה היה אישיות חשובה ובעלת מעמד בממלכה. ייתכן כי עזר בן חגי היה אחראי בצורה כלשהי על שטחים גדולים בתחום הממלכה.

החפירות בצדו הצפוני של התל חשפו מערכת ביצורים וחומות, אשר התנשאו לגובה של יותר משני מטרים.

על פסגת התל בצידה המזרחי נתגלו רצפות וכלי חרס מהמאה ה-9 לפנה"ס. באותו האזור נמצא גם ראש חץ ושלוש ממגורות מסוף תקופת הברזל, אלו מהווים עדות לקרבות אשר התקיימו באזור.

ההנחה הרווחת היא שחומות העיר היו מגן לתושבי העיר כנגד התקפתו של סנחריב, מלך אשור. סנחריב יצא למסע כיבושים בערי יהודה, זאת בתגובה לניסיון המרידה של חזקיהו. במהלך מסע זה סנחריב כבש, החריב או הטיל מצור על מרבית ערי הממלכה.

ייתכן גם כי החומה שימשה כמגן לתושבי העיר כנגד מתקפות של הפלשתים.

ההערכה היא כי האתר היה מיושב בין האלף השלישי והאלף הראשון לפני הספירה, עד לתקופה הרומית. ככל הנראה באזור התל התקיים יישוב בסדר גודל בינוני. 

## זיהוי
אחת ההנחות הרווחות היא כי בתל בורנה שכנה העיר המקראית לבנה. עיר זו מוזכרת בתנ"ך מספר פעמים בספרי יהושע ומלכים ב'. זיהויים אחרים שהוצעו לתל בורנה כוללים את מקדה ומורשת גת.

## קישורים חיצוניים

* 
* גילוי לבנה, מתוך המגזין ארץ וטבע.
* לגעת בעבר- חפירות תל בורנה, מתוך אתר אוניברסיטת אריאל בשומרון.
* וידאו קליפ של החפירות בתל בורנה, בעמוד אוניברסיטת אריאל ב-YouTube.
* בלוג החפירות של אתר תל בורנה החל מ-אוקטובר 2009 
* 

## הערות שוליים

בורנה
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
בורנה
קטגוריה:בית ניר
מקש Esc

ממוזער|upright=1.2|מקלדת מחשב. מקש Esc נמצא בפינה השמאלית-העליונה.
[ממוזער|מקלדת מחשב של IBM מדגם 83-key, שנת [1981. מקש Esc נמצא בפינה השמאלית-העליונה של אזור מקשי האותיות והמספרים.]]
[ממוזער|סמל [ארגון התקינה הבין-לאומי למקש ה-Esc]]
במקלדת מחשב, **מקש ה-Esc**  (קיצור של **Escape** – "בריחה"/"יציאה") הוא מקש המשמש כדי ליצור את תו ה-Escape (אשר יכול להיות מיוצג גם, למשל, באמצעות המספר העשרוני 27 בקוד ASCII). תו ה-Esc, כאשר נשלח מהמקלדת למחשב, לעיתים קרובות מתפרש על ידי התוכנה הרצה כמו "עצור".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מקשים
אהרן כ"ץ (דיין)

הרב **אברהם אהרון כ"ץ** (נולד בי"ט באב ה'תש"ט, 14 באוגוסט 1949) הוא דיין ישראלי, כיהן כדיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים. קודם לכן כיהן כאב בית הדין באשקלון, כדיין בבית הדין הרבני בחיפה, כרב צבאי וכרב שכונה בבאר שבע.

## ביוגרפיה
נולד בסלובקיה לרב אליהו כץ, רבה של ברטיסלאבה ולימים רבה של באר שבע וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל. נקרא על שם סבו הרב אברהם אהרון כ"ץ, רבה של ניטרה ונכדו של הרב מנחם כ"ץ פרוסטיץ. למד בבית הספר היסודי בעירו והחל לימודי תיכון.

בשנת ה'תשכ"ה (1964) עלה לישראל, ובין השנים תשכ"ה-תשכ"ז למד בישיבת פוניבז' לצעירים בבני ברק אצל הרב אהרון יהודה לייב שטיינמן. בין השנים תשכ"ז-תשכ"ז למד בישיבת גרודנא באשדוד, שם נמנה עם התלמידים הראשונים, ובין השנים תשכ"ט-תשל"א בישיבת פוניבז' הגדולה. לאחר נישואיו לאווה, בין השנים תשל"א-תשל"ד למד בכולל "שבט מחוקק", מייסודו של הרב איסר יהודה אונטרמן, אצל הרב זלמן נחמיה גולדברג. לאחר מכן למד בבית המדרש הגבוה לתלמוד והוראה בנגב בבאר שבע.

בין השנים 1975–1977, במקביל ללימודיו התורניים, השלים לימודי הסמכה להנהלת חשבונות. לאחר מכן שירת כרב צבאי בבאלי"ש, השתתף במלחמת שלום הגליל, והגיע לדרגת סרן במילואים. 

### רבנות
בשנת ה'תשל"ז החל הרב כ"ץ לשמש כראש כולל בית המדרש הגבוה לתלמוד והוראה בנגב. בשנת ה'תשל"ח (1978) נסמך לרבנות בידי הרבנים רפאל כדיר צבאן, שלמה גורן, זלמן נחמיה גולדברג ודוד פוברסקי. כן נסמך מטעם הרבנות הראשית לרבנות עיר ולדיינות. בקיץ תשל"ח החליף את הרב יצחק כהן, רבה של אירלנד, בתפקידו.

החל משנת ה'תשמ"ט כיהן כרב שכונה בבאר שבע, תחת כהונתו של אביו כרב העיר, והיה אחראי על תחום המקוואות והעירובין בעיר.

### דיינות
הוסמך לדיינות בשנת ה'תש"ן (1990). ב-29 ביוני 1992 התמנה לכהן כדיין בבית הדין הרבני, כיהן בבתי הדין בחיפה ובאשקלון, וב-1 ביוני 2011 מונה להיות אב בית דין באשקלון. בשנת 2014 מונה לכהן במינוי זמני בבית הדין הרבני העליון. ב-31 ביולי 2016 החל לכהן כחבר בבית הדין הרבני הגדול בירושלים. פרש מכהונתו בהגיעו לגיל הפרישה, ב-13 באוגוסט 2019.

## מפסיקותיו
* כתובה שערכה בשקלים ישנים, תיגבה באותו סכום בשקלים חדשים, וכן בכל שינוי בערך הכסף.
* חייב בעל הלום קרב במצב נפשי בעייתי, לגרש את אשתו, בשל היותו מחוסר יכולת לתפקד כבעל.

## קישורים חיצוניים
* פסק דין של הרב כ"ץ, אתר "דעת".

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי סלובקיה
קטגוריה:דייני בית הדין הרבני הגדול
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:באר שבע: רבני שכונות
קטגוריה:רבנים צבאיים ישראלים
קטגוריה:אבות בית הדין הרבני באשקלון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
צדוק נאווי

**צדוק נאווי** (24 ביולי 1944 – 23 בדצמבר 2020) היה ראש עיריית עפולה בשנים 1991–1998.

## ביוגרפיה
צדוק נאווי נולד בחיפה בשנת 1944. בוגר בית הספר אליאנס בעיר. את שירותו בצה"ל התחיל בחיל הקשר והמשיך כמפקד פלוגה בחיל השריון. סיים את שירותו בדרגת סרן. לאחר שחרורו השתלם בלימודי בנקאות וכלכלה ועבד בסניף חיפה של בנק עין חי, הבנק של תנועת המושבים. בשנת 1973 התמנה למנהל סניף עפולה של הבנק. בבחירות המוניציפליות שנערכו בשנת 1978 נבחר למועצת עיריית עפולה. בבחירות שנערכו בשנת 1983 נבחר בשנית. בשנת 1987 נבחר לתפקיד סגן ראש העיר וממלא מקומו ועזב את עבודתו בבנק.

בשנת 1991, כאשר ראש עיריית עפולה עובדיה עלי נתמנה לסגן שר הביטחון ופרש מתפקידו בעירייה, התמנה נאווי להחליפו בתפקיד ראש העירייה. בבחירות המוניציפליות שנערכו בשנת 1993 התמודד נאווי על תפקיד ראש העירייה בזכות עצמו. הוא זכה בבחירות וכיהן שנית כראש העירייה עד לשנת 1998.

### פעילותו כראש העיר
בתקופת כהונתו של נאווי הגיעו למדינה גלי עלייה מחבר המדינות ומאתיופיה. כעשרים אלף מהעולים הגיעו לעפולה ונאווי פעל לקליטתם. בתקופתו נבנו כ-4,000 דירות מגורים, הוקמו ארבעה בתי-ספר חדשים, נוספו כיתות לימוד רבות בבתי הספר הקיימים, מבני בתי הספר הורחבו ונבנה מרכז יום לקשיש.

בתקופתו הורחבה מערכת התשתיות של צנרת המים, הביוב וניקוז. אגני חמצון שהיו בקרבת העיר וגרמו למטרד סביבתי בוטלו ובמקומם נבנה במרחק קילומטרים אחדים מן העיר, ליד מחנה עמוס, מכון טיהור. במקום שבו שכנו אגני החמצון לפני הסרתם הוקמה שכונת וילות.

ב-23 בדצמבר 2020 הלך לעולמו והוא בן 76.

## לקריאה נוספת
* שבתאי גל-און, **עפולה לגבורות – 80 שנה לעיר יזרעאל**, בהוצאת עיריית עפולה, 2005.

## קישורים חיצוניים
* צדוק נאווי, באתר עיריית עפולה

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית עפולה
קטגוריה:בוגרי בית הספר אליאנס (חיפה)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020
גשור הדרומית

ממלכת **גְּשׁוּר** הדרומית שכנה מדרום לערי הפלשתים, נזכרה בספר יהושע כאחת מן הארצות שלא נכבשו בידי יהושע.

בספר שמואל נזכר שדוד המלך בעת שבתו בצקלג כאשר קיבל עליו את חסותו של אכיש מלך גת, פשט על עריהם.

יהודה קיל בפירוש דעת מקרא ליהושע משער על פי שמה הקדום של בירת החורים שהיה גשור, כי העם הגשורי שבדרום היה שייך לחורים.

## ראו גם
* גשור (ממלכה)

## הערות שוליים

קטגוריה:עמים הנזכרים בתנ"ך
קטגוריה:אתרי המקרא
גשור
פייטרו קוך

**פייטרו קוך** (באיטלקית **Pietro Koch** (18 באוגוסט 1918 - 4 ביוני 1945) היה חייל איטלקי, מנהיג "כנופיית קוך" (Banda Koch) קבוצה הידועה לשמצה בשל הפעילות האנטי-פרטיזנית שלה והשותפות שלה בהשמדת יהדות רומא ברפובליקה של סאלו.

## ביוגרפיה
נולד בבנוונטו כבנם של אולגה פוליטי ואוטו קוך, סוחר יינות וקצין בדימוס של הצי הקיסרי הגרמני, שירת תקופת מה בגרנדירים מסרדיניה  והודח מהצבא ב-1939 בעוון העלבת קצין. התגורר בפרוג'ה, עסק בתיווך מקרקעין, נישא אולם התגרש אחרי מספר חודשים אחרי שאשתו תפסה אותו בוגד בה.

באביב 1943 נקרא לשירות ברגימנט ה-20 של הגרנדירים ושוחרר בספטמבר אחרי הסכם שביתת הנשק עם איטליה במלחמת העולם השנייה. התגורר בפירנצה ושם הצטרף למפלגה הפשיסטית הרפובליקנית, שהוקמה לאחר הדחתו של מוסליני מראשות הממשלה ופיזור המפלגה הפשיסטית הלאומית.

אחרי שטוליו טמבוריני  הקים את כוח המשטרה של הרפובליקה הסוציאלית האיטלקית , הצטרף קוך למשטרה זו. קוך הפך להיות בן חסותו של הרברט קפלר, מפקד ה-אס דה ברומא ולאחר מכן מפקד משטרת רומא. קוך השתתף עם אריך פריבקה בחקירות של חשודים, חקירות שכללו עינויים. 

בינואר 1944, הקים את "כנופיית קוך" ככוח משימה מיוחד לציד פרטיזנים וריכוז המגורשים עבור הגרמנים. כנופיה שהייתה ידועה באכזריותה. טוליו טמבוריני העמיד לרשות הכנופיה מבנה ברומא ששימש ככלא והיו בו תאי עינויים למלוכנים, סוציאליסטים, קומוניסטים ושאר מתנגדי השלטון וכן עצרה הכנופיה יהודים שרובם נשלחו למחנות ההשמדה. למשל בלילה שבין 3 ל-4 בפברואר פשטו אנשי הכנופיה על הבזיליקה של סנט פאולו ועצרו 67 בני אדם, בהם יהודים שמצאו שם מקלט. במהלך התקפה היה קוך אחראי להריגתם של מאות בני אדם. 

אף על פי שהיה חסר השכלה אקדמית רשמית תבע קוך מפיקודיו לכנותו "דוקטור". במהלך החקירות, השתמשו קוך ואנשיו בעינויים שונים, אם העציר לא דיבר, למשל לא גילה מי הוא ומה הייתה פעילותו הפוליטית, היו מכים אותו ברמות שונות של אלימות, מסטירות, דרך הטחתו בקיר, העברתו דרך שתי שורות של חוקרים שהכו אותו וכדומה. המכות היו בידיים חשופות, באגרופנים, עם קתות רובים ובעזרת שוטים. לאחר מכן היה נלקח הנחקר לבידוד בתא צפוף ומחניק ואם לא דיבר היה עוברים לענותו בעזרת חשמל, אש וזריקות, כולל כאלו שהכילו חומרים שאמורים לדובב אדם, וכן הוצאות להורג מדומות.

לאחר כיבוש רומא על ידי בעלות הברית הצטרפו קוך ורוב אנשיו לשיירה של אויגן דולמן  והעבירו את מוקד פעילותם למילאנו.
ההנהגה הפשיסטית הרגישה מאוימת מכוחו של קוך ולכן ב-25 בספטמבר פשטו כוחות משפטרה על הווילה ששימשה את קוך, עצרו כ-50 מחברי הכנופיה, החרימו את השלל שהכנופיה צברה ופירקו את הכנופיה למרות מחאותיו של קפלר. ב-17 בדצמבר 1944 קוך נעצר בכלא סן ויטורה  במילאנו, קוך הצליח להימלט ב-25 באפריל 1945 אולם הסגיר עצמו ב-1 ביוני, הוא הועמד למשפט, נמצא אשם ונדון להוצאה להורג. ההוצאה להורג בוצעה ללא דיחוי במבצר ברווטה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אישים באיטליה בתקופת הפשיזם
קטגוריה:מורשעים בפשעי מלחמה
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:הרפובליקה הסוציאלית האיטלקית: אישים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1918
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1945
צופות אירופה

ממוזער|שטח השיפוט של צופות אירופה; אנדורה, בה אין ארגון צופות, ומדינות מחוץ לשטח השיפוט צבועות באפור.
**צופות אירופה** הוא המשרד האזורי של אגודת המדריכות והצופות העולמית, אשר תומך במדריכות ובצופות ביבשת אירופה, כולל מדינות ברית המועצות לשעבר ארמניה, אזרבייג'ן, בלארוס, גאורגיה, מולדובה, רוסיה ואוקראינה, ובנוסף גם קפריסין מסיבות תרבותיות וישראל מסיבות פוליטיות. המשרד האזורי של צופות אירופה תומך ב-64 ארגונים לאומיים של צופות ב-39 מדינות ובסך הכל מגיע למעל מיליון חברים.

כל המדינות הקומוניסטיות לשעבר של מרכז ומזרח אירופה ושל ברית המועצות לשעבר פיתחו ומפתחות ארגוני צופות-בנות במהלך הרנסאנס של האזור. במדינות אלה נכללות אלבניה, בולגריה, מזרח-גרמניה, הונגריה, פולין, רומניה, מדינות צ'כוסלובקיה, יוגוסלביה והמדינות הבלטיות. מתוכן, פולין, צ'כיה והונגריה הן המדינות המצליחות ביותר לפיתוח תנועת הצופות.

המשרד פועל בשיתוף פעולה עם אזור צופי אירופה של ארגון הצופים העולמי. שני המשרדים חולקים משרד משותף בבריסל בשנים האחרונות ומפעילים אתר אינטרנט משותף.

אזור אירופה פיתח שותפויות ברמה אירופאית עם מועצת אירופה, הנציבות האירופית ופורום הנוער האירופי, בנוסף, צופות אירופה חברות בשדולת הנשים האירופית.

## ראו גם
* אגודת המדריכות והצופות העולמית
* צופי אירופה

## קישורים חיצוניים
* 

* אתר We Connect - שיתוף פעולה של צופות אירופה עם צופי אירופה

## הערות שוליים

קטגוריה:תנועת הצופים
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים
אהדה זנטי

**אהדה זנטי** (באנגלית:** Aheda Zanetti.** תעתיק מדויק בערבית: עַאהִדַה זַנַאתִי. عاهدة زناتي; נולדה 1967) היא מעצבת אופנה אוסטרלית ממוצא לבנוני, המוכרת בשל המצאת הבורקיני.

## רקע
זנטי היא ילידת טריפולי, שבלבנון, ועברה עם משפחתה לאוסטרליה בגיל שנתיים. אחד מעיצוביה הראשונים של זנטי היה ה"hijood" - הלחם של חיג'אב וברדס (hood) - שהתאים לנערות מוסלמיות באימוני ספורט. ב-2004, היא השיקה ליין בגדי ספורט לנשים מוסלמיות תחת השם *Ahiida*, וכן ייסדה חברה מסחרית באותו שם. תחת המותג הזה, היא עיצבה את הבגד לו נתנה את השם בורקיני (הלחם של בורקה וביקיני) לשימושן של שחייניות מוסלמיות. זנטי מעריכה כי מכרה למעלה מ-700,000 מבגדי הרחצה מאז 2008. השמות של הבורקיני (באנגלית - Burqini או Burkini) הם סימנים מסחריים רשומים בבעלות החברה של זנטי, למרות שהם אומצו לשימוש כללי-גנרי לכל סוג דומה של בגד רחצה.

## סוגיית הבורקיני 2016
טקסט=אישה בבורקיני על חוף הים|ממוזער|אישה בבורקיני על חוף הים
בקיץ 2016, לפחות 11 ערים צרפתיות העבירו חוק האוסר על לבישת בורקיני בחופים, בטענה שזהו בגד שמפר את החילוניות הצרפתית. נשים רבות הפרו את האיסור, ביניהן עשרות שהתבקשו לעזוב את החופים, וכך גם נשים שלא היו לבושות בבורקיני, אלא רק בבגדים לא חושפניים, כולל אחת בבגד שחייה אולימפי. מספר נשים נקנסו. אישה אחת נאלצה להתפשט מבגד ארוך (שהסתבר שהוא כלל לא בורקיני) על ידי ארבעה שוטרים חמושים, מקרה שגרם להדים ברחבי עולם.

זנטי הגיבה להתפתחויות אלה בהצהרה שהיא עיצבה את הבורקיני כדי לקרב בין קהילות אסלאמיות וקהילות אחרות, ובמיוחד כדי לאפשר לנשים מוסלמיות יותר חופש, לא פחות - שהבורקיני אפשר לנערות ונשים גישה לפעילויות ספורטיביות ופנאי שלא היו יכולות להשתתף בהן ללא בגד שמכסה אותן לנוחיותן. לטענה שהאיסור על הבורקיני בא לשחרר נשים מוסלמיות מכפייה, היא הגיבה שהבורקיני דווקא מגביר את הביטחון העצמי של נשים מוסלמיות ונותן להן חופש מוגבר. היא ציינה גם שכ-45% מלקוחותיה כלל אינן מוסלמיות, וכוללות נשים יהודיות, מורמוניות, נוצריות, הינדואיות, בודהיסטיות ונשים שכלל אינן מגדירות את עצמן לפי דת, אלא מעוניינות להתכסות מסיבות אחרות - כגון היסטוריה של סרטן עור או דימוי גוף ירוד. מכירותיה עלו באופן חד לאחר שפרצה סוגיית האיסור בריביירה הצרפתית.

## קישורים חיצוניים

* אתר הבורקיני
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעצבות אופנה
קטגוריה:אוסטרליות שנולדו ב-1967
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1967
אברהם שינדלר

הרב **אברהם שינדלר** (נולד ב-16 בנובמבר 1958) הוא דיין חרדי-ישראלי, המכהן מאז יולי 2016 כחבר בית הדין הרבני הגדול בירושלים. קודם לכן כיהן כדיין בבית הדין הרבני האזורי בנתניה וברחובות.

## ביוגרפיה
למד בצעירותו בישיבת עטרת ישראל אצל הרב ברוך מרדכי אזרחי. נישא לשרה מיכל, בתו של הסופר החרדי יוחנן דוד סלומון, מחבר סדרת הספרים בעין יהודית, נכדו של יוחנן דוד סלומון.

לאחר נישואיו החל ללמוד לדיינות במכון אריאל, לצד הרב דוד לאו. התמנה לדיין ב-9 בספטמבר 1997. שימש בדיינות את הדיינים הרב עזרא בצרי והרב זלמן נחמיה גולדברג. התמנה לדיין בבית הדין הרבני ברחובות, ולאחר מכן בבית הדין בנתניה, שם כיהן עד לבחירתו לכהן כדיין בבית הדין הרבני הגדול ביולי 2016.

חבר הוועדה למינוי דיינים.

## קישורים חיצוניים
* פסקי דין של הרב אברהם שינדלר, באתר "דין תורה".
* חיוב גט באלימות מילולית ונפשית ואי-הפסד כתובה, פסק דין של ביה"ד בנתניה עליו חתום הרב שינדלר.
## הערות שוליים

קטגוריה:דייני בית הדין הרבני הגדול
קטגוריה:נתניה: רבנים
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת עטרת ישראל
קטגוריה:בוגרי מכון אריאל
קטגוריה:משפחת סלומון (הראש"ז)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
ח'רבת עין דאב

**ח'רבת עין דאב** היא אתר ארכאולוגי בשפלת יהודה, השוכן על גבעה ברום של כ־430 מטרים מעל פני הים.

החורבה שוכנת בשיפולים הדרום מזרחיים של עמק האלה, ולמרגלותיה מדרום עובר אפיק נחל תלול, המתחבר לנחל האלה.

החוקר הצרפתי ויקטור גרן הזכיר את החורבה במסעו באזור בשנות השישים של המאה ה־19, וציין כי בחורבה שרידי בתים מעטים, וכי שמה נמסר לו גם בצורה **ענדאב**.

באונומסטיקון של אוסביוס מתחילת המאה הרביעית לספירה הנוצרית מצוין יישוב בשם **Enadab** במיל העשירי מבית גוברין לכיוון ירושלים. מרחקה של החורבה מבית גוברין הוא כ־12 ק"מ בקו אווירי.

החורבה שוכנת כשניים וחצי קילומטרים מדרום־מזרח לחורבת עדולם וכשני קילומטרים מצפון־מזרח לחורבת קעילה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה
קטגוריה:עמק האלה
ברקוד (תוכנית טלוויזיה)

שמאל|ממוזער|250px|סמל ברקוד הקודם
**ברקוד** היא תוכנית אקטואליה, תחקירים וצרכנות ישראלית בהגשת נגה ניר נאמן. התוכנית שודרה החל מ-11 באוגוסט עד ה-7 בנובמבר 2016 בערוץ 10. בהמשך, התוכנית חזרה לשידור ברשת 13 בין ה-16 בינואר ל-7 בנובמבר 2019.

## מבנה התוכנית
בכל פעם הציגה נגה ניר נאמן תחקירים שעשתה בנושאי צרכנות. התחקירים עסקו, בין היתר, בשאלה מה כדאי לצרכנים לקנות ומה לא. התחקירים עסקו באיכות המוצר ועוד. אחת ממטרות התחקירים היא לסייע לצרכנים לחסוך כסף על ידי קנייה חכמה יותר.

פעם בשבוע ליאור קינן, כתבת הפוליטיקה ומגישת החדשות של "חדשות 13", החליפה את נגה ניר נאמן בהגשת התוכנית.

## היסטוריה
לפני עליית התוכנית שודרה במהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 10 הפינה "ברקוד".

בעבר ערוץ 10 ביקשו מהרשות השנייה להרחיב את המהדורה שלהם, אך מהלך זה לא אושר. בעקבות זאת, החליטו להוציא את המגזינים מהמהדורה ולהפוך אותם לתוכנית שמשודרת מיד אחרי המהדורה המרכזית.

ב-11 באוגוסט 2016 החל שידורה של תוכנית נפרדת בנושא צרכנות, שאת התוכנית הגישה נגה ניר נאמן. אורך התוכנית היה כ-30 דקות.

ב-7 בנובמבר 2016 ירדה התוכנית מהאוויר לאחר כמעט 4 חודשים בהם שודרה בעקבות התנגדות לשידורה מצד הרשות השנייה.

ב-16 בינואר 2019 חזרה התוכנית לאוויר בערוץ 13. משונה מבעבר, משודרת התוכנית לפני המהדורה המרכזית ולא אחריה.

ב-22 בספטמבר 2019 פורסם שנגה ניר נאמן (מגישת התוכנית) הודיעה על רצונה לעזוב את תפקידה. עוד פורסם שהיא תמשיך להגיש את התוכנית עד למציאת מחליף.

ב-4 בנובמבר 2019 שודרה התוכנית האחרונה בהנחיית נגה ניר נאמן, וב-7 בנובמבר 2019 שודרה התוכנית האחרונה בהחלט.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2016
קטגוריה:ערוץ עשר: תוכניות וסדרות
קטגוריה:צרכנות
כנסיית סן ג'ובאני דל טורו

**כנסיית סן ג'ובאני דל טורו** (באיטלקית: **Chiesa di San Giovanni del Toro**, מילולית: "כנסיית יוחנן הקדוש של השור") היא כנסייה הממוקמת בכפר רוולו, בחצי האי סורנטו שבדרום איטליה.

## היסטוריה
הכנסייה הוקמה במאה ה-11, ושוחזרה בשנת 1715 לאחר נזק שנגרם על ידי רעידת אדמה. הכנסייה שוקמה שוב בשנת 1990. הכנסייה נקראת על שם יוחנן בן זבדי, אחד משנים-עשר השליחים של ישו, ועל פי המסורת הנוצרית האהוב שבהם. וכן נקראת גם "השור" - באיטלקית "איל טורו", שמה הקודם של השכונה האריסטוקרטית בה נבנתה הכנסייה.

דוכן התפילה הממוקם בכנסייה נבנה בראשית המאה ה-13. על פי מסורות מקומיות אשר תועדו בראשית המאה ה-20, הכנסייה הוקדשה בשנת 1069 בהוראת אחד מהדוכסים של אמאלפי.

## דוכן התפילה
דוכן התפילה נודע בפסיפסים המעטרים אותו, אשר היוו מקור השראה לאמן מוריס קורנליוס אשר. אשר ביקר בכפר רוולו בשנת 1920 ולמד את עיטורי הכנסייה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:החוף האמאלפיטאני
קטגוריה:איטליה: כנסיות
הלהקה האחרונה בלבנון

**הלהקה האחרונה בלבנון** הוא סרט קומדיה ישראלי שיצא לאקרנים באוקטובר 2016 בבימוי של בן בכר ואיציק קריחלי, על פי תסריטם של איציק קריחלי ואורי הלוי, ובכיכובם של אורי לייזרוביץ', עפר שכטר, עופר חיון, ישראל קטורזה, דנה פרידר, דניאל גל ועוד.

הסרט מספר על שלושה חברים בלהקה צבאית שמתעוררים בוקר אחד ומגלים שצה"ל עזב את לבנון והשאיר אותם מאחור.

הסרט מכר מעל 300 אלף כרטיסים בישראל ויזכה לעיבוד מחודש דובר אנגלית תחת חברת דייוויס פילמז של סמואל חדידה.

## תיאור העלילה
**שלומי חזן** (עופר חיון), **קובי רוטמן** (עפר שכטר) ו**אסף מלכה** (אורי לייזרוביץ') הם חברי הלהקה הצבאית "העבריים" לשעבר, שהתפצלו לדרכים שונות - קובי הועבר להיות אחראי תחזוקה בבסיס אור שבלבנון, תחת פיקודו של סא"ל **אלון נישרי** (איציק קריחלי) ושני עוזריו - **משיח** (עמי אנידג'ר) ו**אליהו** (רודי סעדה). שלומי ניהל מערכת יחסים עם **מירי רוטמן** (דנה פרידר) - אחותו של קובי, ואסף עבד כעוזר ליצן מפני שאביו לא מקבל את עבודתו כזמר. אלון נישרי, פוקד על קובי להופיע עם הלהקה הצבאית בזמן שהוא מבריח פאקטים של סיגריות (מה שהתברר מאוחר יותר כסמים), או שהוא יחשוף למשטרה הצבאית תמונות שמוכיחות שקובי מבצע מכירות לא חוקיות. שלומי מסכים להופיע עם קובי כדי שיסלח לו על הרומן שהוא מנהל עם אחותו, והוא הולך לבית של אסף כדי לבקש מאביו - אל"ם **יעקב מלכה** (ישראל קטורזה) אישור להופעה בלבנון. אסף ואביו נמצאים במשבר מאז שאסף שיבש הופעה של הלהקה בבסיס מצ"ח חמש שנים לפני הנסיגה מלבנון, נעצר על ידי **דנה כהן** (דניאל גל) עקב שימוש בסמים, וגרם לפירוק של הלהקה. אסף רצה להראות לאביו שהוא יכול להתקדם בקריירה שלו ככוכב רוק ולכן מצטרף להופעה.

על מנת לגרום ליעקב לקבל קידום, ולסגור את התיק של אסף במשטרה, דנה מגייסת את אסף כמשת"פ - היא מחביאה לו בגיטרה מכשיר הקלטה, אותו אסף שותל במשרד של אלון, כדי לשמוע מה הוא ועוזריו מתכננים בקשר להעברה של הסמים. אסף מתקשר לדנה כדי לספר לה שהמכשיר הקליט את השיחה של נישרי ושל עוזריו, אך מפני שהוא עושה זאת דרך הטלפון שבמשרד של אלון, משיח ואליהו מאזינים לשיחה ושומעים על התרגיל של אסף ודנה. אלון נישרי מבקש מעוזריו להשתיק את אסף, שלומי וקובי - והם מחליטים להשאיר אותם בלבנון.

דנה, שממשיכה לנסות להרשיע את אלון בקשר להברחות הסמים, מצטרפת ליעקב ומירי בניסיון לחפש את הלהקה. לאחר שהמפקד של דנה, משה, משעה אותה מהיחידה, השלושה מתקשים להמשיך. יעקב משתמש בדרגה שלו כאלוף-משנה בחיל החינוך כדי להחזיר את אסף (ואיתו גם את שלומי וקובי) לארץ. דבר נוסף שמעכב אותם, הוא שאלון נישרי גילה שעוזריו השאירו את הלהקה בלבנון, והוא שולח אותם להחזירה.

בזמן שמחפשים את הלהקה בישראל, גם שני פעילי חזבאללה - **נביל** (ג'ורג' אסקנדר) ו**סעיד** (איהאב אליאס סלאמי) - רוצים לתפוס את שלישיית הישראלים ולזכות בכסף ותהילה. לאחר שנישרי ועוזריו גנבו את הסמים שהחזיק צד"ל, והבריחו אותם לארץ, לצד"ל אין דמי חסות לשלם לחזבאללה, והם רוצים להשתמש בחטופים ציונים כדי לשלם.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים
**ביקורות:**
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2016
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:צה"ל בקולנוע
קטגוריה:סרטי המערכה ברצועת הביטחון
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2016
תחנת הרכבת יקנעם – כפר יהושע

**תחנת הרכבת יקנעם – כפר יהושע** היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל המשרתת את כפר יהושע, יקנעם עילית, קריית טבעון, רמת ישי והסביבה. שירות הרכבת בה החל ב-16 באוקטובר 2016. היא ממוקמת על מסילת העמק בשטח חקלאי לשעבר של כפר יהושע, בין יקנעם לכפר יהושע, ממזרח לכביש 6 ומדרום לכביש 722.

## היסטוריה
תחנת יקנעם – כפר יהושע נבנתה כחלק מחידוש רכבת העמק והיא סמוכה לצומת התשבי. עלות הקמת התחנה הגיעה לכ-92 מיליון שקלים, והיא תוכננה על ידי אדריכל אברהם קוריאל ממשרד קוריאל-אמר.

התוכנית להקמתה אושרה ב-2005, אך הקמתה בפועל החלה בשנת 2011. לאחר חנוכת הקו תושבי עמק יזרעאל ובית שאן זכו לנסוע בחינם למשך חצי שנה ולסבסוד הכרטיסים ב-50% למשך שנתיים נוספות.

התחנה אינה נמצאת במרחק הליכה מיקנעם עילית או מיישוב אחר והנוסעים נדרשים להגיע באמצעות תחבורה ולא ברגל. בשל כך מספר הנוסעים העוברים בתחנה דליל, מדו"ח נוסעים שפרסמה חברת רכבת ישראל לשנת 2017 עולה כי בתחנה נרשמו 383,789 נוסעים לעומת 563,418 נוסעים בתחנת בית שאן ו-850,517 נוסעים בתחנת עפולה.

## מבנה התחנה
ההשראה לעיצוב מבנה התחנה באה מתחנות רכבת העמק ההיסטוריות וכן ממבני לולים, רפות ומחסני תבואה הנפוצים בעמק ולכולם צורה דומה: מבנה מלבני עם גג דו-שיפועי. מבנה התחנה מורכב בעיקרו מגוש אחד בולט בנוף השדות המישורי, ומחופה כולו באבן נסורה הבוהקת בלובנה ומסנוורת, ההפך הגמור מאבן הבזלת הכהה המאפיינת את התחנה השוכנת בקצה השני של המסילה בבית שאן. נוסף על גוף הבניין המרכזי ניצב מגדל מים, שגם הוא בולט בנוף ומעוצב בהשראת מגדלי המים שהופיעו בתחנות רכבת העמק המקוריות לפני מאה שנה. במקור תפקיד אותם מגדלים היה לספק מים ליצירת הקיטור שהניע את קטר הרכבת, אך כיום תפקיד המגדל לדאוג ללחץ מים בתחנה עצמה. המסילות מצויות במפלס הקרקע, אך הגישה אליהן דורשת מעבר תת-קרקעי. 

התחנה ממוקמת כ־3 ק"מ צפון-מזרחית ליקנעם, כ־2.5 ק"מ מערבית לכפר יהושע, וכ־2 ק"מ מזרחית לקריית חרושת.

מרכז|500px|תרשים התחנה

## שירות רכבות בתחנה
בתחנה עוצרות רכבות פעם בשעה לעתלית דרך תחנות חיפה ופעם בשעה לבית שאן דרך עפולה, ובשעות השיא שתי רכבות בשעה. (2 רכבות בבוקר לחיפה, ו־2 רכבות בערב לעפולה ובית שאן).

## קווי אוטובוס לתחנה
בצמוד לכניסה לתחנה ישנו מסוף אוטובוסים ממנו יש שירות אוטובוסים ליקנעם, קריית טבעון, רמת ישי וישובי המועצות האזוריות מגידו ועמק יזרעאל. כל הקווים העוברים במסוף מופעלים על ידי חברת סופרבוס.

**מקרא סימנים:**
* ♿ – אוטובוס עירוני נגיש
* 🚆 – קו הזנה המותאם לזמני הרכבת

## גלריה

קובץ:Yokneamrailstation01.JPG|סככת חנייה לאופניים וקטנועים
קובץ:Yokneamrailstation02.JPG|מראה כללי של אגף אולם הנוסעים עם מגדל המים הצמוד לו
קובץ:Yokneamrailstation06.JPG|רציף 2
קובץ:Yokneamrailstation07.JPG|רציף 1
קובץ:Yokneamrailstation05.JPG|חזית התחנה


## קישורים חיצוניים
* תחנת הרכבת יקנעם – כפר יהושע באתר רכבת ישראל
* 
* 

## הערות שוליים

יקנעם-כפר יהושע
קטגוריה:יקנעם עילית: תחבורה
קטגוריה:כפר יהושע
קטגוריה:יקנעם עילית: מבנים
קטגוריה:ישראל: תחנות רכבת לפי עיר
יחסי קטר–תוניסיה

בין **[[קטר (מדינה)|מדינת קטר]]** **ל[[תוניסיה|רפובליקה התוניסאית]]** מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים והן משתפות פעולה בנושאים שונים.

## יחסים פוליטיים
קטר ותוניסיה חופפות מאוד אחת את השנייה בדעותיהן הפוליטיות ונשיא תוניסיה תיאר את היחסים כיחסים עמוקים והיסטוריים המבוססים על אמון וכבוד הדדי לשלמות האחרת. הוא אמר שכבוד בשבילו לשתף פעולה עם קטר בנושאים רבים כל כך וישמח לשיתופי פעולה בעתיד. הוא הוסיף כי תוניסיה שמחה שקטר נבחרה לארח את משחקי מונדיאל 2022 והוא סמוך ובטוח כי קטר תעמוד באירוח המשחקים ותעשה זאת ביופי, בהדר ובכבוד גדול. המדינות מרבות לחתום על הסכמים ובעת חתימת הסכם, ראש הממשלה התוניסאי גם הוא אמר דברי הלל על קטר. קטר מצדה, הודיעה כי תעזור לתוניסיה לשמר את חורבות קרתגו שנשמרו עד היום לאחר שקרתגו הפסידה במלחמות הפוניות.

## סחר
היקף הסחר בין תוניסיה לקטר בשנת 2014 עמד על 20 מיליון דולר אמריקאי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
תחנת הרכבת מגדל העמק – כפר ברוך

**תחנת הרכבת מגדל העמק – כפר ברוך** היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל על מסילת העמק המשרתת את העיר מגדל העמק, היישוב כפר ברוך והסביבה.

## היסטוריה
התחנה נבנתה כחלק מהקמת מסילת העמק בסמוך לכפר ברוך. לצורך הקמת התחנה נדרש היה לפרק מאגר מים. עלות הקמתה הגיעה לכ-182 מיליון שקלים, בעיקר בגלל הצורך בסלילת כבישי גישה ארוכים ומורכבים. בשונה משאר התחנות לאורך הקו, המסילה שקועה מתחת למפלס אולם הנוסעים.

התוכנית להקמתה אושרה ב-2005, אך הקמתה בפועל החלה בשנת 2011. לאחר חנוכת הקו תושבי עמק יזרעאל ובית שאן זכו לנסוע בחינם למשך חצי שנה ולסבסוד הכרטיסים ב-50% למשך שנתיים נוספות.

טקס חנוכת התחנה נערך ב-29 באוגוסט 2016, ושירות הרכבת בה החל ב-16 באוקטובר 2016.

מדו"ח נוסעים לשנת 2017 שפרסמה חברת רכבת ישראל עולה כי בתחנת מגדל העמק – כפר ברוך נרשם מספר הנוסעים הנמוך ביותר מכל תחנות העמק (301,583 נוסעים לעומת 563,418 נוסעים בתחנת בית שאן ו-850,517 נוסעים בתחנת עפולה).

## מבנה התחנה
מיקומה של התחנה הוא כ־1.5 ק"מ צפונית-מזרחית מכפר ברוך, וכ־4 ק"מ מדרום למגדל העמק. בעוד כפר ברוך נמצאת בגובה דומה לגובה התחנה, מגדל העמק שוכנת על גבעה המתנשאת כ־200 מטר מעליה.

בתחנה יש רציף אי שאליו מחובר מעבר עילי המוביל לאולם הכניסה מצפון לתחנה.

מרכז|500px|תרשים התחנה

## שירות רכבות בתחנה
בתחנה עוצרות רכבות פעם בשעה לעתלית דרך תחנות חיפה ופעם בשעה לבית שאן דרך עפולה, ובשעות השיא שתי רכבות בשעה (2 רכבות בבוקר לחיפה, ו-2 רכבות בערב לעפולה ובית שאן).

## קווי אוטובוס לתחנה
בצמוד לתחנה ממוקם מסוף אוטובוסים ובו שלושה קווי אוטובוס. שניים מהקווים מקשרים את התחנה לכל השכונות במגדל העמק והשלישי מקשר את התחנה לאזור התעשייה הצמוד וישובי האזור ותדירותו פחותה משני הקווים האחרים. כל הקווים מופעלים על ידי חברת סופרבוס.

## גלריה

migdalhaemekrailstation02.JPG|רציף בתחנה
migdalhaemekrailstation03.JPG|רציף בתחנה
migdalhaemekrailstation04.JPG|אולם הנוסעים


## קישורים חיצוניים

* תחנת הרכבת מגדל העמק-כפר ברוך באתר רכבת ישראל
* 
* 

## הערות שוליים

מגדל העמק-כפר ברוך
קטגוריה:מגדל העמק: תחבורה
קטגוריה:מגדל העמק: מבנים
קטגוריה:ישראל: תחנות רכבת לפי עיר
A-Eiropa

**A-Eiropa** (גם A-Europa) היא להקת פופ מלטביה.

הלהקה הוקמה בידי ארתורס דוקובס ויאניס לומסטרס. הלהקה שרה בלטבית וברוסית.

הלהקה הוציאה שני אלבומים, שניהם יצאו גם בלטבית וגם ברוסית.

הלהקה חתומה על פלטפורמה רקורדס (Platforma Records).

## ביוגרפיה
**A-Eiropa** הוקמה לראשונה בשנת 1999 בידי ארתורס דוקובס (נודע עוד קודם כזמר של להקת "אוסטרומירופה" ויאניס לומסטרס.

שמה השני של הלהקה המשמש אותה לשירים ברוסית הוא **A-Europa**. הלהקה שרה בשפה הלטבית ובשפה הרוסית.

בשנת 2001 יצא אלבום הבכורה שלה, Tuvumā Tālumā בלטבית (יצא ברוסית כБелые Небеса, ועם עטיפה שונה על הדיסק).

בשנת 2003 יצא האלבום השני של הלהקה, Tici Sapnim (יצא ברוסית כВерь в мечту ...)

מאז שהוציאה את האלבום האחרון שלה, A-Europa הוציאה את שיריה ברוסית בלבד ולא נעשה עוד שימוש בשם **A-Eiropa**.

## סגנון מוזיקלי
סגנונה המוזיקלי של הלהקה משלב מוזיקת סינת'פופ של שנות ה-80, מוזיקת דאנס ומוזיקת פופ.

ההבדלים בשירים ניכרים כאשר בשיר Tuvumā Tāluma ישנו סגנון פופ קל בעוד שבשיר Zini יש סגנון סינת'פופ מובהק.

## דיסקוגרפיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:להקות פופ
קטגוריה:להקות לטביות
בעלי שריון

**בעלי שריון** (שם מדעי: Placodermi) היא מחלקה נכחדת של דגים קדומים מתקופת הפלאוזואיקון, בתקופת הסילור עד סוף הדבון. בעלי השריון נכחדו הרבה לפני ראשון הדינוזאורים או הזוחלים הימיים למיניהם.

## מאפיינים
בעלי השריון היו שונים מכל דג אחר. הם לא היו דגי סחוס (כמו הכרישים) או דגי גרם. ראשם ופלג גופם העליון היה מכוסה שריון עבה, בייחוד באזור הלסתות החזקות והנוקשות והם היו טורפים קטלניים, הגדולים ביותר באוקיינוס של תקופת הפלאוזואיקון. הבולט מביניהם היה הדנקליאוסטיוס, בעל נשיכה חזקה, כ-.

הדג הגדול ביותר בקבוצה היה הטיטאניקטיס, שהגיע לאורך 7–8 מטר וניזון בעיקר מפלנקטון.

## סדרות
*Antiarchi – כללה בתוכה את משפחת הדנקליאוסטיוסיים ואת הפריונאנולפיס
*Arthrodira 
*Brindabellaspida 
*Petalichthyida 
*Phyllolepida 
*Ptyctodontida 
*Rhenanida 
*Acanthothoraci 
*Pseudopetalichthyida – מצוי במחלוקת על מיונו
*Stensioellida – מצוי במחלוקת על מיונו

## גלריה

קובץ:Titanichthys agassizi.jpg|אחד המינים הגדולים בקבוצה הטיטאניקטיס
קובץ:Coccosteus BW.jpg|Coccosteus


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1848
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרדריק מקקוי
Ben X

**Ben X** (קרי: בֶּן אֶקְס) הוא סרט דרמה בלגי-הולנדי, משנת 2007, שגיבורו הוא נער אוטיסט בשם בן, הלומד בבית ספר תיכון מקצועי. בן מצליח בלימודיו, אך לא מסתדר מבחינה חברתית בבית הספר. במאי הסרט הוא ניק בלתזר (Nic Balthazar). הסרט מבוסס על רומן בשם "Nothing Was All He Said", פרי עטו של הבמאי.
## עלילה
בן מתקשה חברתית, הוא מתקרב אל אוהביו ואינו יודע להתרחק משונאיו. חלק משונאיו הם נערים עבריינים, שגם צוות המורים מפחד מהם.

אף על פי שצוות בית הספר מבין את קשייו של בן, לקותו לא מקנה לו שום סיוע מיוחד או פתרונות נגישות בבית הספר.

אחרי הצהריים, בן נהנה לשחק במשחקי אינטרנט, נגד יריבים שמעולם לא פגש פנים אל פנים; ברשת הוא מתקרא BenX. הוא גם מתכתב איתם ודרך הרשת החברתית שבאינטרנט, הוא כן מוצא חברים. הוא אפילו מתקרב אל בחורה, שמעוניינת להיפגש איתו. היא מוכנה לנסוע לשם כך מהאזור דובר הצרפתית אל האזור דובר הפלמית בבלגיה. אלא שאויביו מבית הספר מצליחים לחדור אל המדיה החברתית הווירטואלית ולקלקל את חיי החברה שלו גם שם.

הסרט מציג מסכת השפלות קשה, אותה עובר בן – מסכת שגורמת לו לנזק נפשי חמור.

אורך הסרט הוא 93 דקות. הוא דובר פלמית ומעט צרפתית.

הסרט זכר במספר פרסים במסגרת פסטיבל הסרטים העולמי במונטריאול ובאיסטנבול.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אוטיזם בקולנוע
קטגוריה:סרטים בלגיים
קטגוריה:סרטים הולנדיים
קטגוריה:סרטי 2007
קטגוריה:סרטים בפלמית
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים רב-לשוניים
קטגוריה:סרטים על התאבדות
יחסי עיראק–קטר

היחסים שבין **[[עיראק|הרפובליקה העיראקית]]** לבין **[[קטר (מדינה)|מדינת קטר]]** ידעו לאורך הזמן עליות ומורדות רבות.

## יחסים פוליטיים
### 1973–1990: תקופת השקט
ראשיתם של היחסים הדיפלומטיים שבין עיראק לקטר הן בשנת 1973, לאחר שעיראק הכירה בקטר וכוננה יחסים דיפלומטיים איתה. היחסים היו רגועים ושקטים ותנודות ותקריות לא היו עד לשנת 1990.

### 1990–2014: ניתוק ושיקום מחדש
בשנת 1990, לאחר כיבוש כווית והאולטימטום שהציב האו"ם לעיראק, אולטימטום שבסופו של דבר הוביל למלחמת המפרץ, קטר סגרה את השגרירות בעיראק. מאורע נוסף אשר דרדר את היחסים בין המדינות היו האשמותיו של ראש ממשלת עיראק לשעבר כלפי ערב הסעודית וקטר במימון טרור ובמימון המדינה האסלאמית אשר פעלה בעיראק. טענות אלו התקבלו בבוז בקטר ובערב הסעודית שגם היא נלחמה כנגד הארגון.

קטר שלחה 2,600 חיילים להילחם במלחמת המפרץ, כחלק מקואליציית 34 המדינות שבראשות ארצות הברית. היחסים ביו המדינות שוקמו בשנות האלפיים המוקדמות ובעשור הנוכחי, לאחר כיבוש עיראק במלחמת עיראק.

### 2015–היום: יחסים טובים ופעילים
לאחר שעיראק הביע רצון לשפר את יחסיה עם המדינות הסוניות במפרץ הפרסי, הפכו היחסים בין עיראק לקטר טובים והם מתהדקים בהדרגה. דוגמאות לכך הן המענק של קטר לעיראק בדמות 10 מיליון דולר אמריקאי, זאת על מנת לחמש את הצבא לקרבות נגד המדינה האיסלאמית. כמו כן, אמיר קטר קרא מספר פעמים בפומבי לאנשי עיראק "אחים".

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
פוטו פרג' (סרט)

**פוטו פרג**' הוא סרט תיעודי של קובי פרג' על משפחתו וקורותיהם של עשרת האחים והאחיות שעלו מבגדד בשנות החמישים וטיפסו בסולם ההצלחה מן המעברה לארמון (בניין בית הקולנוע "ארמון דוד"), וחידת התפוררותה הכואבת של משפחת הצילום הראשונה בישראל.
הסרט השתתף בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2016 במסגרת תחרות ון ליר לקולנוע ישראלי תיעודי באורך מלא. הסרט יצא לאקרנים ב-25 באוגוסט בבתי הקולנוע של קולנוע לב, ובהמשך השנה הגיע הסרט גם לשידור טלוויזיוני ב-yes דוקו. הסרט זכה לביקורות חיוביות מצד המבקרים והגיע אל הצופים בתור אחד הסרטים המבטיחים של שנת 2016. בשנת 2023 שודר הסרט בHOT8.

הסרט היה מועמד לפרס אופיר עבור הסרט התיעודי באורך מלא לשנת 2016.

## רקע
בשנות ה-50 עלתה לישראל מעיראק משפחת בִּלְבּוּל (לימים פרג') שמנתה חמישה אחים וחמש אחיות, והתיישבה במעברה בפתח תקווה חסרת אמצעים. האח הבכור פרג' (לימים פרג' פרי) אהב מאוד את תחום הצילום, תחום שהיה חביב עליו עוד בילדותו ויזם הקמת חנות צילום. החנות בפתח תקווה, בה עבדו כל בני המשפחה, הפכה תוך מספר שנים לסיפור הצלחה ארצי וצברה מוניטין כפוטו מקצועי מתקדם לצילומי משפחות, כלות וחתנים ואף צילומי תחרויות מלכת היופי.

בהמשך כחלק ממהלך התרחבות, רכשה המשפחה את הבניין בפינת הרחובות דיזנגוף וארלוזורוב בתל אביב, בו שכן לפני כן בית הקולנוע "ארמון דוד". לפתיחה החגיגית הגיעו אנשים רבים, מפוליטיקאים כמו יצחק רבין ויצחק נבון ועד אמנים מובילים כמו שושנה דמארי. משפחת פרג' הובילה את תחום הצילום בישראל והיה המשוכלל ביותר: הכיל מעבדות פיתוח משוכללות שנרכשו בחו"ל, והיה הראשון שהחל בפיתוח תמונות צבע "מהיום להיום", מושג ומותג שהפך עם הזמן להיות שגור בפי כל.

המשפחה טיפסה בסולם ההצלחה מן המעברה לארמון אבל דווקא בתקופת הזוהר של הצילום בארץ ושל המשפחה התחולל הקרע בין פרג' פרי לשאר האחים. האחים ביקשו לפתוח סניפים נוספים של המותג במקומות נוספים בארץ. לאחר שקיבלו את הסכמתו של פרג' לא הצליחו לעמוד בתנאים והדרישות הגבוהות שהציב בפניהם. פרג' הרגיש שהאחים פוגעים בשמו ובציפור נפשו - הצילום. אחדות המשפחה החלה להתפורר ומאז שומר פרג' פרי על נתק מוחלט משאר אחיו ואחיותיו.

הבמאי והשחקן קובי פרג', בנו של האח הצעיר במשפחה יצא להתחקות אחר ההיסטוריה המשפחתית לחטט בארכיונים הפרטיים כדי לגלות את קורות המשפחה ולנסות לפתור את חידת התפוררותה של המשפחה והפרדותם זה מזה.

## ראו גם
*סטודיו פרג'
*פרג' פרי

## קישורים חיצוניים
* אתר הסרט הרשמי

**כתבות:**
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2016
קטגוריה:סרטי קובי פרג'
נחלת ישראל

[ממוזער|233x233 פיקסלים|ראש הישיבה לשעבר, הרב [שניאור קץ, עם הרב שמואל אליהו]]
מוסדות **נחלת ישראל** הם קבוצת מוסדות חינוך ברוח ציונית-חסידית במגדל העמק, הכוללים ישיבה גבוהה, כולל אברכים, ישיבה לצעירים, חטיבת ביניים ואולפנה לבנות. ראשי המוסדות הם הרב שניאור קץ, הרב מאיר קץ והרב שמחה שטטנר.

## היסטוריה
מוסדות נחלת ישראל על שם הבעל שם טוב נוסדו על ידי הרב שניאור קץ בשנת תשס"ג (2003) כמסלול תורני בכפר הנוער הדתי בכפר חסידים. עם הזמן הישיבה התיכונית גדלה והפכה למוסד עצמאי עם כ־190 תלמידים. בשנת תשע"א (2011) הוקמה ישיבה גבוהה במקום, ולאחר סגירתה נפתחה מחדש בתשע"ט. בשנת תשע"ד (2014) עברו המוסדות למגדל העמק, בסיועו של הרב יצחק דוד גרוסמן. בשנת תשע"ו (2016) הוקמה אולפנת תפארת על מנת להנחיל את דרך המוסדות גם לבנות ועל מנת להקים אולפנה תורנית בצפון, דבר שהיה חסר. לימוד הגמרא הוא בסגנון המקובל בישיבות. בחורי הישיבה יוצאים מדי יום שישי (של שבתות ישיבה) למרכזים המסחריים בעיר ובסביבה כדי להניח תפילין ולחלק נרות שבת.

ב-י' אלול תשפ"ה הלך לבית עולמו ראש הישיבה והמייסד הרב שניאור קץ.

הישיבה נעזרת בהכוונת הרב שמואל אליהו, הרב דב ליאור  והרב יצחק דוד גרוסמן.

## המוסדות
* **חטיבת ביניים** - לתלמידים מאזורי חיפה, הקריות ואזור הצפון בניהולו של מנשה מוסאי.
* **[[ישיבת נחלת ישראל|ישיבה תיכונית]]** - כיתות ט'-י"ב ובהם כמאתיים תלמידים במסגרת פנימייתית, בראשות הרב מאיר קץ ובניהולו של מנשה מוסאי.
* **ישיבה גבוהה** - עד שנת תשע"ז שימש בתפקיד ראש הישיבה הרב יעקב שרעבי. אחריו שימש בתפקיד הרב מאיר קץ עד לסגירת הישיבה. בשנת תשע"ט הוקמה הישיבה מחדש בראשות הרב שניאור קץ וכיום ראש הישיבה הוא הרב שמחה שטטנר, ובין רבני הישיבה הרב גור אריה ארגמן, הרב שמואל שילה, הרב נדב כהן והרב מאיר קץ. בישיבה הגבוהה קיים מסלול "כולל הלכה" לאברכים ע"פ תוכנית הרבנות הראשית בהובלת הרב מאיר שקדי (רבו של כפר הרא"ה).
* **[[כולל אברכים]]** - ובו 20 אברכים, בראשות הרב אלחנן דעי, רב קהילה בחיפה. האברכים לומדים בחברותות עם חלק מבחורי הישיבה.
* **אולפנת תפארת -** מסגרת פנימייתית ברוח תורת הרב קוק והחסידות. הוקמה בשנת תשע"ו, בניהולה של סמדר קץ.
* **מכון אורות ישראל** - ע"ש הרב קוק והבעל שם טוב, מוציא את שיעורי הרב שניאור קץ ושיעורים של רבנים נוספים בישיבה. המכון מוציא גם חוברות על חגים ומועדים.

## קישורים חיצוניים

* ערוץ היוטיוב של המוסדות
* ערוץ היוטיוב של מכון אורות ישראל

קטגוריה:מגדל העמק: חינוך
קטגוריה:חסידות חדשה: ישיבות
קטגוריה:ישיבות זרם מרכז הרב
קטגוריה:אולפנות
כסויי זימים

**כסויי זימים** (שם מדעי: Holocephali) היא תת-מחלקה במחלקת דגי סחוס. בני תת-המחלקה נכחדו ברובם, והסדרה היחידה ששרדה היא סדרת הכימראים המכונים גם "כרישי רפאים". 

קבוצות רבות ושונות של כסויי הזימים, נכחדו במשך הזמן ומרבית המינים החיים כיום קטנים, נדירים ונמצאים בעיקר במים עמוקים, מחפשים אחרי טרף קטן או אחרי נבלות של חיות ימיות. עם זאת ישנם כמה מינים שמגיעים לעומקים של עד 200 מטר. 

אלו דגים מוזרים, בעלי ראש מוארך ובו עיניים ענקיות שזוהרות בחושך ומותאמות לתנאי אפלה, חוטם מחודד שמהווה איבר חישה וסנפירים רכים וחיוורים כמעט לגמרי. הזנב תופס את רוב האורך ואורכו יכול להגיע עד 150 ס"מ. בניגוד לכרישים ולתריסניות, שיניהם אינם חדות אלא בעלי טוחנות עבות ושטוחות ובמינים רבים הפה הוא דמוי מקור.

כמו הכרישים הם מטילים קבוצת ביצים בתוך תטולה דמוית כישור.

## מיון
*תת-מחלקה **כסויי זימים** (Holocephali)
***סדרה סימורידה (Symmoriida) - נכחדה
**על-סדרה Paraselachimorpha - נכחדה
***סדרה Orodontiformes
***סדרה פטלודונטאים (Petalodontiformes)
***סדרה Helodontiformes
***סדרה Iniopterygiformes
***סדרה Debeeriiformes
***סדרה אאוגנאודונטים (Eugeneodontida)?
**על-סדרה Holocephalimorpha
***סדרה Psammodontiformes - נכחדה
***סדרה Copodontiformes - נכחדה
***סדרה Squalorajiformes - נכחדה
***סדרה Chondrenchelyiformes - נכחדה
***סדרה Menaspiformes - נכחדה
***סדרה Coliodontiformes - נכחדה
***סדרה כימראים ( Chimaeriformes)
****משפחה כימרות שטוחות חוטם (Callorhinchidae)
****משפחה כימרות קצרות חוטם (Chimaeridae)
****משפחה כימרות ארוכות חוטם (Rhinochimaeridae)

## גלריה

Chimere.jpg|כימרה
Hydrolagus02 600.jpg
Elephant shark melb aquarium.jpg
Harriotta raleighana. Golfo de México 2012.jpg


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:דגי סחוס
קטגוריה:תת-מחלקות בעלי חיים