open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הפקעה שלטונית רב ממדית

[שמאל|ממוזער|200px|פינוי [ימית: הפקעה שלטונית רב ממדית]]
**הפקעה שלטונית רב ממדית** (בספרות המשפטית באנגלית: **Clearing**) או "נטילה שלטונית רב ממדית" הוא מונח המתאר מצב בו המדינה, מכוח מעמדה כריבון, מפנה במסגרת הליך אזרחי (להבדיל מאירוע מלחמתי) תושבי אזור שלם ממקומם.

להפקעה השלטונית הרב ממדית, במובחן מהליך רגיל של הפקעת מקרקעין לצורכי ציבור, שני מאפיינים ייחודיים 1. מאפיין כמותי: ההפקעה כוללת מספר רב מאוד של נפגעים. 2. מאפיין איכותי: היקף הפגיעה בכל אחד מהנפגעים רחב מאוד, והוא משתרע על מרקם החיים כולו: בית המגורים וסביבתו, העסק ומקום העבודה, מוסדות חינוך של הילדים, מקומות בילוי ועוד.

כנגזרת מהמאפיינים הייחודיים, להפקעה שלטונית רב ממדית קיימים היבטים משפטיים ייחודיים הן בהיבט הפיצוי והן בהיבט החוקתי.

## היבטים משפטיים ייחודיים
בעוד הפקעת מקרקעין רגילה ניתנת לפיצוי כספי בערך השווי הכלכלי של הנכס שהופקע, הפקעה שלטונית רב ממדית מחייבת פיצוי על אובדן נכסי "רשת הביטחון האישית" הכוללת "הון חברתי" אותו היוותה הקהילה לאדם שהיה חלק ממנה, "הון אנושי" המורכב ממוסדות חינוך והשכלה, מוניטין ומפעל חיים (כלומר, היישוב עצמו לבד מהערך החומרי שלו, מהווה "מפעל חיים" למקימיו ואף לממשיכיהם). פעמים רבות נדרש גם מנגנון פיצוי ייחודי על נכסים סנטימנטליים.

בנוסף, הפקעה שלטונית רב ממדית יוצרת בהכרח פגיעה משמעותית במגוון זכויות אדם מוגנות: זכות הקניין לרבות אובדן ה"קהילה" הנחשבת לזכות קניינית, חופש העיסוק וכבוד האדם וחירותו. כפועל יוצא, במשפט הישראלי כדי שההפקעה השלטונית הרב ממדית תעמוד בתנאי פסקת ההגבלה, נדרש שתנבע מההפקעה תועלת גדולה יותר לעומת התועלת שנדרש שתנבע מהפקעת מקרקעין רגילה.

## אירועי הפקעה שלטונית רב ממדית בישראל
במדינת ישראל אירעו עד כה מספר אירועי "הפקעה שלטונית רב ממדית" בהם המדינה, מכוח מעמדה כריבון, פינתה תושבי אזור שלם ממקומם. להלן מספר מקרים בולטים.
#פינוי היישובים היהודיים בסיני, בשנת 1982. הפקעה זו קדמה לחקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק, ולכן ההפקעה לא נבחנה כלל מבחינה חוקתית. 
#תוכנית ההתנתקות, בשנת 2005. זו הייתה הפעם הראשונה, והיחידה עד כה, במדינת ישראל, בה הפקעה שלטונית רב ממדית נבחנה מבחינה חוקתית.

## לקריאה נוספת
*"Communities and Individuals in Law and Economics" - 138, 2004, Parchomovsky & Siegelman
*פיצוי הפקעת נכסים על-כלכליים בהפקעה שלטונית רב ממדית, ד"ר חיים זיכרמן, 2013.
*חובה חוקתית לשהות מספקת לפני יישום 'הפקעה שלטונית רב-ממדית', אליעזר שופט, 2016
*בג"ץ 1661/05 המועצה האזורית חוף עזה נ' כנסת ישראל, פ"ד נט(2)

## הערות שוליים

קטגוריה:חוק ומשפט
מיקרוס MR-300

**מיקרוס MR-300** (בפולנית: **Mikrus MR-300**) היא מכונית מיקרו, 2 דלתות, מתוכננת ל-4 נוסעים, אשר יוצרה על ידי חברת התעופה וייצור המטוסים הפולנית **Państwowe Zakłady Lotnicze (PZL)** - (באנגלית: Polish Aviation Works) בין השנים 1957–1960.

סך הכול יוצרו 1,728 יחידות.

מחיר היחידה בהשקה עמד על 120,000 זלוטי.

## מאפייני "מיקרוס MR-300"

* 2 דלתות
* 4 נוסעים
* שמשת צד קדמית (נהג) על מסילה - נפתחת אחורה על שטח של 50% משטח החלון
* מנוע אחורי
* מידות צמיגים: 4,40 * 10
* גלגל רזרבי ממוקם לצד המנוע (מאחור, בצד ימין)

## תמונות

קובץ:Classic Moto Show 2015 55.jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Mikrus MR-300 (wnętrze) - Muzeum w Chlewiskach.jpg | מיקרוס MR-300 - מבט לתא הנהג
קובץ:MikrusMR-300.jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Mikrus MR-300 - Wrocław 2016 02.jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Emblem Mikrus.JPG | לוגו היצרן (Państwowe Zakłady Lotnicze" (PZL" על דגם "מיקרוס MR-300"
קובץ:Mikrus MR 300 at the Muzeum Inżynierii Miejskiej in Kraków (2).jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Mikrus MR 300 at the Muzeum Inżynierii Miejskiej in Kraków (6).jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Mikrus MR 300 at the Muzeum Inżynierii Miejskiej in Kraków (4).jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Mikrus MR 300 at the Muzeum Inżynierii Miejskiej in Kraków (1).jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Muzeum techniki sn (5).jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:PL Mikrus.jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:Mikrus - wskaźniki.JPG | מיקרוס MR-300 - מבט ללוח הבקרה
קובץ:Mikrus MR-300 01.jpg | מיקרוס MR-300
קובץ:WSK Mikrus MR-300 - Muzeum Inżynierii Miejskiej Kraków.jpg | מיקרוס MR-300


## ראו גם
* סיימאק
* CWS T-1
* PZInż לוקס-ספורט 403
* FSM באסקיד

## לקריאה נוספת
* מיקרוס MR-300 - תמונות (.mikrus.net.pl)

## קישורים חיצוניים

* מיקרוס MR-300 (2:29 דקות), יו-טיוב
* מיקרוס MR-300 (19:57 דקות), יו-טיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות מיקרו
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1957
קטגוריה:מכוניות מנוע אחורי
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בפולין
יאנג יונג יון

**יאנג יונג-יון** (בהנגול:** 양용은**; נולד ב-15 בינואר 1972), הוא שחקן גולף מקצועי דרום קוריאני המשתתף ב-PGA Tour, שם אף זכה פעמיים, כולל אליפות PGA לשנת 2009 בה הוא חזר מפיגור כדי להביס את טייגר וודס. הוא הגבר האסייתי היחיד שזכה אי פעם באליפות של טורניר גדול.

## הישגים
עד סוף 2017 הישגיו של יאנג כוללים:

## קישורים חיצוניים

* הדף הרשמי של יאנג, באתר PGA TOUR
* דף הדירוגים הבינלאומי של יאנג באתר הדירוגים הרשמי, OWGR

קטגוריה:שחקני גולף
קטגוריה:ספורטאים דרום קוריאנים
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1972
ז'אן צ'יו

**זָ'אן צְ'יוֹ** (בסינית מסורתית: 冉求, בסינית מפושטת: 冉求, בפין-יין: Rǎn Qiú. 552 לפנה"ס-?), ידוע גם בכינוי דְזְה יוּאוּ (סינית: 有, פין-יין: Zi You, וייד-ג'יילס: Tzu-yu) ובשם זָ'אן יוּאוּ (סינית: 子有, פין-יין: Ran You, ווייד-ג'יילס: Jan Yu) היה תלמיד מרכזי של קונפוציוס. מבין תלמידיו של קונפוציוס הוא היה המוביל מבחינת יכולותיו וכישוריו כמדינאי. בתור מפקד צבאי במדינת לוּ, הוא הדף פלישה ממדינת צִ'י השכנה. השפעתו בלוּ אפשרה את שובו של קונפוציוס למולדתו לאחר ארבע עשרה שנים של גלות.

## חייו
בדומה לקונפוציוס, היה זָ'אן צְ'יוֹ יליד מדינת לוּ. הוא היה צעיר מהמורה ב29 שנים, והגיע מאותו שבט ממנו הגיעו גם שני תלמידים בולטים נוספים: זָ'אן גֶנְג וזָ'אן יוּנְג אשר גם היה בן גילו.

זָ'אן צְ'יוֹ נודע במאמרות בהקשר של הישגיו בענייני השלטון. הוא הועסק במשק הבית של קונפוציוס לפני שהפך לקצין הראשי באחוזת גִ'יסוּן (או גִ'י), אשר הייתה משפחה ששלטה בפוליטיקה במדינת לוּ. הוא שירת תחת גִ'י קָאנְגְדְזְה (季康子), ראש משפחת גִ'יסוּן, שהיה ראש הממשלה של לוּ מ-492 עד 468 לפנה"ס.

זָ'אן צְ'יוֹ לא גילה עניין רב בטקסים הקונפוציאניים, ושאיפותיו היו בתחום הניהול המדיני. קונפוציוס סבר שהוא חסר את תכונת ה"זֶ'ן", האנושיות, וביקר אותו בחריפות על כך שלא מנע מגִ'י קָאנְגְדְזְה לתקוף את גְ'ווָאן-יוּ' שהייתה מדינת חסות של לוּ, ועל כך שעזר לבית גִ'יסוּן לצבור כמויות אדירות של עושר. למעשה, זָ'אן צְ'יוֹ הפר באופן כל כך בוטה את ערכי הליבה של הקונפוציאניזם, עד שקונפוציוס רמז שהוא אינו מחשיב עוד את זָ'אן צְ'יוֹ לתלמידו.

ב-484 לפנה"ס פלשה מדינת צִ'י אל מדינת לוּ הסמוכה לה. זָ'אן צְ'יוֹ מונה למפקד צבא לוּ, והביס את הפולשים מצִ'י. תודות להשפעתו של זָ'אן צְ'יוֹ הזמין גִ'י קָאנְגְדְזְה את קונפוציוס לשוב אל לוּ מולדתו, לאחר 14 שנים בגלות.

## תוארי כבוד
למרות הביקורת החמורה של קונפוציוס על התנהלותו של זָ'אן צְ'יוֹ, הוא עדיין נחשב אחד מעשרת התלמידים המובילים של קונפוציוס. במקדשי קונפוציוס ממוקם לוח רוחו במקום השלישי מבין תריסר החכמים, במערב.

במהלך שושלת טאנג, הקיסר שׂוֵ'אנְדְזונְג העניק לזָ'אן צְ'יוֹ את תואר האצולה "מרקיז שׂ'וּ" (徐侯). במהלך שושלת סונג הוסיפו לו את התארים דוכס פֶּנְגְצֶ'נְג (彭城公) ודוכס שׂ'וּ (徐公).

צאצאים של זָ'אן צְ'יוֹ החזיקו בתואר "דוקטור לחמש הקלאסיקות" (五經博士; Wǔjīng Bóshì).

## לקריאה נוספת

* 
* (בסינית)
* 
* 
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים סינים
שמואל אייזנשטדט

**שמואל אייזנשטדט** (י"א באדר ב' תרמ"ו, 18 במרץ 1886 - ל' בתשרי ה'תשל"א, 1 בנובמבר 1970) היה משפטן והיסטוריון של המשפט, בלשן, מו"ל ואיש אשכולות ישראלי, יליד רוסיה.

## קורות חיים

נולד בבוריסוב ליוסף אייזנשטדט שהיה מזקני חובבי ציון וממייסדי פועלי ציון. משפחתו מיוחסת למהר"ם אייזנשטט. למד בחדר מסורתי ובישיבה, בשנים 1906–1910 למד באוניברסיטת ברן. היה עורך של כתב העת "שחרית" של צעירי ציון. בשנת 1924 ייסד את המחלקה העברית היהודית של הספרייה הממלכתית של רוסיה.

בשנת 1925 עלה לארץ ישראל. בשנים 1926–1953 ניהל את הלשכה המרכזית של ועד הלשון העברית. היה בין המייסדים של בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה, שבו הרצה על המשפט הרומי ודיני משפחה במשפט העברי ושל מכון לבון.

במשך שנים רבות היה מאוהדי המפלגה הקומוניסטית הישראלית. לאחר מלחמת ששת הימים הוא הצדיק את מדינת ישראל וגינה את התעמולה נגד ישראל.

אייזנשטדט נפטר ב-1970 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

## מספריו
* **עין משפט**, ביבליוגרפיה למשפט עברי, ירושלים: המשפט, ה'תרצ"א.
* **פרקים בתולדות תנועת הפועלים היהודית**, מרחביה: ספרית פועלים, 1944.
* **[[יצחק ליב גולדברג]]: חייו ופעולותיו**, תל אביב, תש"ה-1945.
* **המשפט הרומאי, תולדותיו ותורתו**, תל אביב: המשפט, 1953.
* **ספרי החוקים של יוסטיניאנוס קיסר – האינסטיטוציות**. מתורגמות מרומאית לעברית בצירוף מבוא, הערות, טבלאות ומפתחות מאת ד"ר שמואל איזנשטדט. ירושלים, הוצאת המשפט, תרפ"ט (1929).
* **שפתנו העברית החיה**, הוצאת "תקומה", תל אביב: התשכ"ו.

## לקריאה נוספת
* 'איזנשטט, שמואל', בתוך: דוד קלעי, **ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי**, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 41. 
* תאריכים ביוגרפיים ליובל ה-70 של פרופ' שמואל אייזנשטאדט. י"א אדר תשט"ז - 20 מרס 1956, תל אביב 1956

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מו"לים ישראלים
קטגוריה:אנציקלופדיסטים ישראלים
קטגוריה:משפטנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:עורכי כתבי עת יהודים
קטגוריה:מו"לים ביישוב
קטגוריה:קומוניסטים ארץ-ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1970
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
ZSD Nysa

**ZSD Nysa **(בפולנית **ZSD Nysa**) - הוא סדרת כלי רכב בתצורות: מסחרית ו-מיניבוס, אשר יוצר על ידי יצרנית הרכב הפולנית "Zakład Samochodów Dostawczych"  בין השנים 1958–1994

## דגמי "ZSD Nysa"
* Nysa N57 (יוצר משנת 1957)
* Nysa N58
* Nysa N59 (דגם "Nysa N59-M" - מיניבוס, דגם "Nysa N59-F" - ואן, דגם "Nysa N59-S" - אמבולנס), (יוצר בין השנים 1959-1962)
* Nysa N60 (דגם "Nysa N60-M", דגם "דגם "Nysa N60-F", דגם "Nysa N60-S", דגם "Nysa N60-T")
* Nysa N61 (דגמים: "Nysa N61-M", "Nysa San N61-M", "San N61-M Tropic", "Nysa N61-F", "Nysa N61-S", "Nysa N61-T", "Nysa N61-K")
* Nysa N63
* Nysa 501 (דגמים: "Nysa 501 M", "Nysa San 501 M", "501 M Tropic", "Nysa 501 F", "Nysa 501 S", "Nysa 501 T", "Nysa 521 k ", "Nysa 501c"  
* Nysa 503
* Nysa 521 (דגמים: "Nysa 521 C", "Nysa 521 OW", "Nysa 521 KW", "Nysa 521 R" (יוצר משנת 1968)
* Nysa 522 (יוצר משנת 1968)

## תצורות "ZSD Nysa"
* מיניבוס
* מסחרית
* אמבולנס

## תמונות

קובץ:Nysa w Nysie (1981r.).jpg |  דגם "ZSD Nysa" - מיניבוס
קובץ:Nysa w Gdańsku.JPG | דגם "ZSD Nysa" מודל "Nysa 501 F"
קובץ:Nysa N59M in Kraków.jpg | דגם "ZSD Nysa" מודל  "Nysa N59M" (מיניבוס)
קובץ:ZSD Nysa 522 in Kraków.jpg | דגם "ZSD Nysa" מודל "Nysa 522" (מיניבוס)
קובץ:ZSD Nysa N59M at the Muzeum Inżynierii Miejskiej in Kraków (6).JPG|  דגם "ZSD Nysa" מודל N59M 
קובץ:Classic Moto Show 2015 52.jpg| דגם "ZSD Nysa" מודל "Nysa 59 F"
קובץ:Samochód polskiej Milicji.jpg | דגם "ZSD Nysa" מודל "Nysa 522"
קובץ:Nysa N59M in Kraków - cockpit.jpg | דגם "ZSD Nysa" - מיניבוס מודל "ZSD Nysa" - מבט לתא הנהג 
קובץ:Nysa 522 in Kraków - Crazy Van.jpg | דגם "ZSD Nysa" - מיניבוס מודל "522 Nysa" (צולם בקרקוב)
קובץ:Classic Moto Show (100).JPG| דגם "ZSD Nysa"  מודל "Nysa 522 KW"
קובץ:Gdańsk Wrzeszcz Galeria Bałtycka (Milicja Obywatelska).JPG | דגם "ZSD Nysa"  מודל "Nysa 522 KW"
קובץ:Wałęsa filmmaking (11).JPG | דגם "ZSD Nysa" מודל "Nysa 501 m"
קובץ:1 nysa zsd jaslo.jpg | דגם "ZSD Nysa"  מודל "Nysa 522 "
קובץ:Nysa-blue.jpg | דגם "ZSD Nysa"  מודל "Nysa 522"
קובץ:Nysa 522 Reanimacja sanitarka Muzeum Ratownictwa.JPG | דגם "Nysa 522" - אמבולנס סניטארי
קובץ:Filmmaking of "Black Thursday" on ulica Morska in Gdynia - 52.jpg | דגם "Nysa 522", מודל 501s אמבולנס
קובץ:Színészek-Újságírók Rangadó (SZÚR), Kabos László színművész. Fortepan 50258.jpg | דגם "Nysa 522", מודל 501s אמבולנס
קובץ:Filmmaking of "Black Thursday" on ulica Morska in Gdynia - 72.jpg | דגם "Nysa 522", מודל 501s אמבולנס


## ראו גם
* FSC Żuk
* FSR טארפאן
* FSC לובלין

## לקריאה נוספת
* דגם "ZSD Nysa" - תמונות (muzeumgryf.pl/eksponaty)

## קישורים חיצוניים

* דגם "ZSD Nysa" (0:20), יו-טיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות מסחריות
קטגוריה:מיניבוסים
קטגוריה:כלי רכב שהושקו ב-1958
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בפולין
בית הכנסת משמיע ישועה

**בית הכנסת משמיע ישועה** הוא בית הכנסת היחיד במיאנמר, זכר אחרון לקהילה היהודית שבעיר התחתית של יאנגון. בית הכנסת שוכן בין חנויות צבע הודיות, וחנויות של סוחרים מוסלמים ברחוב קטן ליד מרכז העיר. בית הכנסת הוא אחד מ-188 אתרים ברשימת אתרי המורשת של מועצת הפיתוח של יאנגון סיטי. בית הכנסת משרת גם כיום את מעט היהודים שנותרו במדינה, רובם צאצאים של יהודים ספרדים יוצאי עיראק.

## היסטוריה
בית הכנסת נבנה לאוכלוסייה הגדלה של יהודים בגדדיים מהמזרח התיכון, ויהודים קוצ'ינים מהודו שהגיעו במהלך העידן הקולוניאלי של מיאנמר. השטח הוקדש בידי הממשלה הקולוניאלית הבריטית, ולאחר עצמאות מיאנמר, הצו קיבל הארכה על ידי שלטונות מיאנמר. לוח הקדשה בכניסה מציין כי מבנה האבן הנוכחי, אשר נבנה בשנים 1893–1896 החליף מבנה עץ קטן יותר שהתקיים שם לפניו והוקם ב-1854.

לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, הקהילה מנתה 2500 איש, ובשיאה בשנות הארבעים אף הגיעה ל-4000 איש, רובם ממוצא פרסי, עיראקי והודי. יהודים רבים עזבו לישראל ולארצות הברית בעקבות הכיבוש היפני ואחרים עזבו לאחר השתלטות הצבא הבורמזי ב-1962 והלאמת העסקים בשנות ה-60 וה-70. לקהילה היו בעבר 126 ספרי תורה. בית כנסת נוסף, בית אל, נפתח ב-1932, וכ-700 קברים יהודים נמצאים בבית קברות שמור היטב ברחוב 91.

ב-2002 היו בבית הכנסת כ-700 מקומות ישיבה, ושני ספרי תורה עם כיסוי מכסף, והוא נחשב מטופח ומסודר. בסמוך לבית הכנסת יש מחסן קטן, שהיה בעבר מקווה, והפך למקום הלינה של שומר הלילה של בית הכנסת. בחגים היו נאספים בבית הכנסת מטיילים ועובדים יהודים של שגרירויות זרות לתפילה. השגרירות הישראלית לא שיתפה פעולה עם הקהילה, אך בית חב"ד בבנגקוק כן היה בקשר ומשם היו נשלחים יין ומצות מדי פעם. ראש הקהילה, משה בן יצחק שמואלי, התפרנס מהשכרת נכסי הקהילה למוסלמים.

בזמן המהומות של 2007 לא התקיימו חיי קהילה של ממש בקהילה היהודית במיאנמר, ועיקר התקשורת בין חברי הקהילה מתרחשת בחגים ובשבתות בעת ההתכנסות לתפילה. בעקבות המתח בין החונטה הצבאית לנזירים הבודהיסטים, ותחושת הפחד, אף נאלצה הקהילה לשכור חברת אבטחה כדי לשמור על בית הכנסת. באותה תקופה היה קשה להשיג מניין, והקהילה נאלצה להיעזר בשגרירות הישראלית להשלמת המניין, ולעיתים מצאו את עצמם אנשי הקהילה אף חוגגים חגים עם נזירים בודהיסטיים כדי לא לחוש בודדים. בראש השנה היו מצטרפים מוסלמים, הינדים ונוצרים ידידי הקהילה לארוחת החג.

במסגרת נזקי הציקלון נארגיס במאי 2008, איבד בית הכנסת את גגו וסבל מנזקי מים.

האוכלוסייה היהודית במיאנמר כיום מרוכזת ביאנגון ובמאנדלאי, מונה פחות מ-20 אנשים, לאחר שראש הקהילה, משה בן יצחק שמואלי, נפטר במאי 2015 ביאנגון.

## גלריה

File:Musmeah Yeshua synagogue interior.jpg|הפנים
File:Musmeah Yeshua synagogue.jpg|הפנים
File:Musmeah Yeshua Synagogue.jpg|השער


## לקריאה נוספת

* Cernea, Ruth *Almost Englishmen: Baghdadi Jews in British Burma*, Lexington Books (2007)


## קישורים חיצוניים

* 16x16px|link=|alt= Geographic data related to בית הכנסת משמיע ישועה at OpenStreetMap
* Nehardea: Journal of the Babylonian Jewry Heritage Center. "A Visit to Musmeah Yeshua Synagogue in Yangon (Rangoon)"
* יהודי מיאנמר חיים בפחד; ynetnews; October 3, 2007
* Myanmar Jews count on tourism; globeandmail.com; December 2, 2006
* Burma Last Jews Struggling to Preserve Synagogue; BurmaNet News; November 27, 1995
* http://www.bbc.co.uk/news/magazine-34966494

### תמונות
* Jewish Virtual Library: בתי כנסת בעולם - מיאנמר (בורמה)

## הערות שוליים

קטגוריה:מיאנמר: בתי כנסת
קטגוריה:יאנגון
קציעה כ"ץ

**קציעה כ"ץ** (נולדה ב-24 באוגוסט 1937) היא סופרת ובלשנית ישראלית וחברת האקדמיה ללשון העברית.

## ביוגרפיה
קציעה כ"ץ נולדה בתל אביב וגדלה בשכונת בורוכוב. בת לגניה ולדוד אופיר, איש העלייה השלישית, חלוץ וחולם ואוהב עברית. בנעוריה הייתה חברה בתנועת הנוער העובד, ושירתה בנח"ל בקיבוץ ארז. היא למדה ספרות ולשון עברית באוניברסיטה העברית בירושלים, וסיימה ב-1976 את עבודת הדוקטור שלה בנושא "מסורת הקריאה של קהילת ג'רבה במקרא ובמשנה". עבודה זו קיבלה את פרס נסים גאון לחקר מורשת יהודי צפון אפריקה. משנת 1969 לימדה בחוג ללשון העברית באוניברסיטה העברית בירושלים, ושימשה שנים רבות חוקרת במפעל מסורות הלשון של עדות ישראל.

במקביל לעבודתה כבלשנית, היא כותבת ספרות יפה, ומספר ספרים פרי עטה ראו אור.

ד"ר קציעה כ"ץ היא חברה באקדמיה ללשון העברית משנת 1996 ושימשה לא אחת כחברה בצוות השופטים לפרס ישראל בתחום הבלשנות.

הייתה נשואה לאדריכל קלמן כ"ץ ואם לארבעה.

## מחקריה
מחקריה של קציעה כ"ץ עוסקים במסורות הלשון של עדות ישראל.

#### מפרסומיה המדעיים
* "מסורת הקריאה של קהילת ג'רבה במקרא ובמשנה", עדה ולשון: ב, ירושלים תשל"ח.
* "מסורת הלשון העברית של יהודי ארם צובה (חלב) בקריאת המקרא והמשנה", עדה ולשון: ז, ירושלים תשמ"א.
* "מסכת שביעית במסורות הקריאה של שלוש עדות", עדה ולשון: יז, ירושלים תשנ"ד.

## ספריה
* הסתיו של ברתה. הוצאת עקד 1982
* מעגל הנורה. הוצאת עקד 1984
* נולד בחורף. הוצאת עקד 1991
* שמלה דקה, לבנה. הוצאת כרמל 2000
* המקום שהבית עמד בו. הוצאת כרמל 2011
*אחוזים זה בזה. הוצאת כרמל 2020

## קישורים חיצוניים

* 
* קציעה כ"ץ בלקסיקון הספרות העברית החדשה
* 
* "המקום שהבית עמד בו" - אירוע השקה לספרה של קציעה כ"ץ באתר YouTube, ספטמבר 2011
* 

קטגוריה:בלשניות ולשונאיות ישראליות
קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:חברות האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:חברי האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות הנוער העובד והלומד
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
ולדמר, נסיך דנמרק

**ולדמר, נסיך דנמרק** (בדנית: **Valdemar af Danmark**, 27 באוקטובר 1858 - 14 בינואר 1939), היה בנו של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק וסבה של אנה, מלכת רומניה.

## ביוגרפיה
ולדמר נולד ב-27 באוקטובר 1858 בארמון ברנסטורף, קופנהגן לכריסטיאן, נסיך שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג וללואיזה, נסיכת הסן-קאסל, בתם של וילהלם, נסיך הסן-קאסל ולואיזה שרלוטה, נסיכת דנמרק. למרות שהוא בא ממשפחת מלוכה ואבותיו כללו את ג'ורג' השני, מלך בריטניה ופרדריק החמישי, מלך דנמרק, משפחתו חיה חיים נורמליים יחסית ולא החזיקה בעושר רב. בילדותו נהג הסופר האנס כריסטיאן אנדרסן להגיע לביתם ולהקריא לילדים סיפורים לפני השינה.

במרץ 1863 נסעו בני המשפחה לבריטניה לחתונת אחותו הגדולה אלכסנדרה, נסיכת דנמרק עם אלברט אדוארד, נסיך ויילס, בנה של המלכה ויקטוריה, ובנובמבר אותה שנה מת פרדריק השביעי, מלך דנמרק, ואביו עלה לשלטון ככריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. מוקדם יותר באותה שנה גם נבחר אחיו וילהלם למלך יוון.

בקיץ 1874 ליווה ולדמר את אביו בביקורו באיסלנד, ולאחר מכן החל את לימודיו באקדמיה הימית המלכותית הדנית. בשנת 1879 הוא הוסמך כקצין בדרגת לוטננט משנה, ובשנת 1880 הועלה לדרגת לוטננט, ובשנים שלאחר מכן השתתף בכמה משלחות של הצי. משנת 1883 חי ולדמר בארמון ברנסטורף ליד קופנהגן עם גאורגיוס, נסיך יוון ודנמרק, שנשלח כילד לדנמרק על מנת להתגייס לצי המלכותי הדני, והועבר לטיפולו של ולדמר, שהיה אדמירל בצי הדני. גאורגיוס הרגיש שאביו זנח אותו בהזדמנות זו, ומאוחר יותר תיאר לארוסתו את הקשר העמוק שפיתח לדודו מאותו יום ואילך.

ב-20 באוקטובר 1885 התחתן ולדמר עם מארי, נסיכת אורליאן, בתם של הנסיך רובר, דוכס שארטר ופרנסואז, נסיכת אורליאן. בעת נישואיהם סיכמו השניים שבניהם יגודלו כלותרנים, ואילו בנותיהם כקתוליות, ואכן ארבעת בניהם חונכו כלותרנים, ואילו בתם מרגרט, נסיכת דנמרק הייתה הנסיכה הדנית הראשונה מתקופת הרפורמציה שהייתה קתולית.

לוולדמר הוצעו הכתרים של ממלכת בולגריה וממלכת נורווגיה, אולם הוא דחה אותם בשל לחצים בינלאומיים, והמשיך בקריירה הימית שלו עד מותו. ב-14 בינואר 1939 מת ולדמר בארמון הצהוב בקופנהגן, ובעת מותו היה הילד האחרון של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק שנותר בחיים.

## משפחתו
ב-20 באוקטובר 1885 התחתן ולדמר עם מארי, נסיכת אורליאן, בתם של הנסיך רובר, דוכס שארטר ופרנסואז, נסיכת אורליאן, ממנה היו לו 5 ילדים:
* אוֹוֶה, רוזן רוזנבורג (1887–1840), התחתן עם מתילדה קאלבי די קונטי די ברגולו
* אקסל, נסיך דנמרק (1888–1964), התחתן עם מרגרטה, נסיכת שוודיה
* אריק, רוזן רוזנבורג (1890–1950), התחתן עם לואיז פרנסס בות'
* ויגו, רוזן רוזנבורג (1893–1970), התחתן עם אלאונורה גרין
* מרגרט, נסיכת דנמרק (1895–1992), התחתנה עם רנאטו, נסיך בורבון-פארמה

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בית שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג
קטגוריה:נסיכים דנים
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:מעוטרי אות מסדר העיט האדום
קטגוריה:מעוטרי מסדר אוסמניה
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:מעוטרי עיטור אנדריי הקדוש
קטגוריה:ילידי 1858
קטגוריה:נפטרים ב-1939
מרתון טוקיו

ממוזער|בניין הממשל של מטרופולין טוקיו המהווה את נקודת הזינוק של המרתון
[ממוזער|[וילסון קיפסנג, המחזיק בשיא התחרות לגברים]]
**מרתון טוקיו** (ביפנית: **東京マラソン**) הוא תחרות מרתון הנערכת מדי שנה במהלך חודש פברואר בטוקיו, יפן. התחרות משתייכת לסבב המרתונים המרכזיים העולמי.

מרתון טוקיו הראשון התקיים ב-17 בפברואר 2007. באופן מסורתי נקודת הזינוק היא מאזור בניין ממשל מטרופולין טוקיו, עד 2016 הייתה נקודת הסיום בטוקיו ביג סייט ומשנת 2017 בתחנת טוקיו.

## שיא מסלול
### נשים
* **[[בריג'יד קוסגי]]** () בתוצאה של **2:16:02 שעות** (2022).

### גברים
* **[[אליוד קיפצ'וגה]]** (), בתוצאה של **2:02:40 שעות** (2022).

## מנצחי מרתון טוקיו
**מפתח:**

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* אתר התחרות

קטגוריה:ריצות מרתון
קטגוריה:טוקיו: תחרויות ספורט
קטגוריה:טוקיו: אתלטיקה
מארי, נסיכת אורליאן (1865–1909)

**מארי, נסיכת אורליאן** (בצרפתית: **Marie d'Orléans**, 13 בינואר 1865 - 4 בדצמבר 1909), הייתה אשתו של ולדמר, נסיך דנמרק וסבתה של אנה, מלכת רומניה.

## ביוגרפיה
מארי נולדה ב-13 בינואר 1865 בלונדון, אליה עברו בני משפחתה לאחר מהפכת יולי בשנת 1848, לנסיך רובר, דוכס שארטר ולפרנסואז, נסיכת אורליאן, בתם של פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל ופרנסיסקה, נסיכת ברזיל. לאחר נפילתו של נפוליאון השלישי והקמת הרפובליקה הצרפתית השלישית, חזרו בני המשפחה לצרפת בשנת 1877.

ב-20 באוקטובר 1885 התחתנה מארי עם ולדמר, נסיך דנמרק, בנו הצעיר של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. בעת נישואיהם סיכמו השניים שבניהם יגודלו כלותרנים, ואילו בנותיהם כקתוליות, ואכן ארבעת בניהם חונכו כלותרנים, ואילו בתם מרגרט, נסיכת דנמרק הייתה הנסיכה הדנית הראשונה מתקופת הרפורמציה שהייתה קתולית.

מארי תוארה כאימפולסיבית, שנונה ואנרגטית, והציגה סגנון רגוע יותר לבית המשפט הדני הנוקשה. היא מעולם לא למדה לדבר דנית, ונישואיה היו מוצלחים. היא נתנה לילדיה חינוך חופשי, וטעמה האמנותי והרגלי הבוהמה שלה שררו בביתה. מארי הייתה לא רשמית, לא סנובית, האמינה בשוויון חברתי, הביעה את דעותיה שלה, וביצעה את תפקידיה הטקסיים באופן לא שגרתי. מארי הייתה הפטרונית של מכבי האש בדנמרק, והיא אף הצטלמה כשהיא לבושה במדי מכבי האש. כמו כן כתמיכה בקריירה של בעלה בצי, היה לה קעקוע על זרועה.

מארי אהבה ציור ואמנות, והייתה תלמידתם של אוטו באך ופרנטס הנינגן, ואף הייתה חברת האקדמיה לאמנויות הדנית. מארי השתלבה היטב בפוליטיקה הדנית, ובהשפעתה דחה בעלה בשנת 1886 את כתר נסיכות בולגריה. כמו כן מארי השתמשה בהשפעתה שלא למסור את איי הודו המערבית הדנים לארצות הברית, ולתמוך בברית הצרפתית-רוסית שנחתמה בשנת 1894.

ב-4 בדצמבר 1909 מתה מארי בקופנהגן, בעת שבעלה ושלושה מילדיה היו בהודו בדרכם לסיאם.

## משפחתה
ב-20 באוקטובר 1885 התחתנה מארי עם ולדמר, נסיך דנמרק, בנו הצעיר של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק, ממנו היו לה 5 ילדים:
* אאגה, רוזן רוזנבורג (1887–1840), התחתן עם מתילדה קלווי די קונטי די ברגולו
* אקסל, נסיך דנמרק (1888–1964), התחתן עם מרגרטה, נסיכת שוודיה
* אריק, רוזן רוזנבורג (1890–1950), התחתן עם לואיז פרנסס בות'
* ויגו, רוזן רוזנבורג (1893–1970), התחתן עם אלאונורה גרין
* מרגרט, נסיכת דנמרק (1895–1992), התחתנה עם רנאטו, נסיך בורבון-פארמה

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ילידות 1865
קטגוריה:בית אורליאן
קטגוריה:נסיכות צרפתיות
קטגוריה:צרפתיות שנפטרו ב-1909
הבחירות לאספת הנבחרים הרביעית

**הבחירות לאספת הנבחרים הרביעית** נערכו ב-2 באוגוסט 1944 (י"ג באב ה'תש"ד), והביאו לכינונה של אספת הנבחרים הרביעית.

## מערכת הבחירות
בבחירות התאחדו מפלגות השומר הצעיר ופועלי ציון שמאל לכדי מפלגה אחת, בשם חזית השמאל.

הבחירות הוחרמו בידי ברית הציונים הרוויזיוניסטים, נציגות העדה הספרדית הארצית, ברית הציונים הכלליים, מרכז התאחדויות בעלי הבתים, התאחדות האיכרים ובני חורין, בדרישה להקמת ועדה לבחינת שיטת הבחירות. מפלגת המדינה העברית הודיעה על השתתפותה בבחירות תחת השם תנועת העם למדינה עברית.

התאחדות הציונים הכלליים וסיעות נוספות התמודדו תחת השם המרכז הדמוקרטי.

במערכת הבחירות היה מקום חשוב לתוכנית בילטמור.

## הסכמי עודפים
הסכמי עודפים נחתמו בין הסיעות הבאות:
* מפא"י והעובד התימני
* המזרחי, נשי מזרחי ונשי הפועל המזרחי
* המזרחי, נשי הפועל המזרחי ותימנים עצמאים
* המרכז הדמוקרטי והעובד הציוני
* הסוחר העברי והאיחוד הדתי הבלתי-מפלגתי

## תוצאות הבחירות
תוצאות הבחירות היו כדלקמן:

בבחירות השתתפו 200,881 מתוך 300,108 (67.45%). המדד למנדט נקבע על 1,160 קולות.

## הערות שוליים

קטגוריה:1944 בארץ ישראל
קטגוריה:מערכות בחירות לאספת הנבחרים
לאופרד 6 ליטר רודסטר

ממוזער|310px|מנוע V8 צילינדרים לאופרד 6 ליטר רודסטר
**לאופרד 6 ליטר רודסטר** (בפולנית: **Leopard 6 Litre Roadster**) היא מכונית ספורט מבית **Leopard Automobile AB** הפולנית. 

הדגם נבנה במרכב רודסטר מגוף אלומיניום, בעבודת יד. הוא מאיץ מעמידה ל-100 קמ"ש ב-4 שניות. ייצור הדגם החל בשנת 2005 בתפוקה של 25 יחידות בשנה.

## קישורים חיצוניים

* "לאופרד 6 ליטר רודסטר (Manufacturer's official site pl / en)
* לאופרד 6 ליטר רודסטר - תמונה צד ימין
* לאופרד 6 ליטר רודסטר - תמונה חזית הרכב
* לאופרד 6 ליטר רודסטר - תמונה תא הנהג
* לוגו היצרן "לאופרד" (Leopard Automobile logo)
* תמונות 

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2005
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בפולין
פרנסואז, נסיכת אורליאן (1844–1925)

**פרנסואז, נסיכת אורליאן** (בצרפתית: **Françoise d'Orléans**; 18 באוגוסט 1844 – 28 באוקטובר 1925), הייתה נכדתו של לואי פיליפ, מלך הצרפתים ואשתו של הנסיך רובר, דוכס שארטר.

## ביוגרפיה
פרנסואז נולדה ב-18 באוגוסט 1844 בניי-סיר-סן, לפרנסואה, נסיך ז'ואנוויל, בנו של לואי פיליפ, מלך הצרפתים, ולפרנסיסקה, נסיכת ברזיל, בתם של פדרו הראשון, קיסר ברזיל ומריה לאופולדינה מאוסטריה.

ב-11 ביוני 1863 התחתנה פרנסואז עם בן דודה הנסיך רובר, דוכס שארטר, בנו של פרדיננד פיליפ, דוכס אורליאן, שהחליט להינשא לאחר שובו לאירופה משירותו במלחמת האזרחים האמריקנית, אך כחבר גולה מבית מלכות שנחשב בלתי לגיטימי על ידי רוב השושלות השולטות של היבשת, מצא שלא יוכל להינשא לנסיכה זרה, ובעקבות כך הוא ביקש את ידה של פרנסואז. השניים התגוררו בלונדון, ונולדו להם 5 ילדים.

בשנת 1886 גורשו פרנסואז ומשפחתה מצרפת, במסגרת חוק הגירוש, אולם בשנת 1910 הורשו לחזור לצרפת. ב-5 בדצמבר אותה שנה מת בעלה רובר בסן-פרימין, וב-28 באוקטובר 1925 מתה אף פרנסואז בביתה.

## משפחתה
ב-11 ביוני 1863 התחתנה פרנסואז עם בן דודה הנסיך רובר, דוכס שארטר, ממנו היו לה 5 ילדים:
* מארי, נסיכת אורליאן (1865–1909), התחתנה עם ולדמר, נסיך דנמרק
* רובר, נסיך אורליאן (1866–1885)
* אנרי, נסיך אורליאן (1867–1901)
* מרגריט, נסיכת אורליאן (1869–1940), התחתנה עם מארי ארמנד פטריס דה מק-מהון
* הנסיך ז'אן, דוכס גיז (1874–1940), התחתן עם איזבל, נסיכת אורליאן

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בית אורליאן
קטגוריה:נסיכות צרפתיות
קטגוריה:ילידות 1844
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1844
קטגוריה:נפטרות ב-1925
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1925
סבב המרתונים המרכזיים העולמי

**סבב המרתונים המרכזיים העולמי** (**World Marathon Majors**) הוא סבב של ריצות המרתון החשובות בעולם האתלטיקה. הסבב כולל שבע תחרויות שנתיות המתקיימות בטוקיו, ניו יורק, ברלין, לונדון, בוסטון, שיקגו וסידני. ריצת המרתון במסגרת אליפות העולם באתלטיקה המתקיימת מדי שנתיים, וריצת המרתון במסגרת המשחקים האולימפיים המתקיימת מדי ארבע שנים.

הסבב נוסד ב-2006 ומשנת 2015 מכונה "Abbott World Marathon Majors" (על שם נותנת החסות מעבדות אבוט), אז גם נקבעה השיטה הנוכחית של התחרויות והדירוג.

חמשת המקומות הראשונים בכל ריצה מקנים נקודות דירוג: מקום ראשון 25 נקודות, מקום שני 16 נקודות, מקום שלישי 9 נקודות, מקום רביעי 4 נקודות, מקום חמישי נקודה אחת. על מנת להיכלל בדירוג, על האתלט להשתתף לפחות בשתי תחרויות, ורק שני המיקומים הטובים ביותר של כל אתלט מחושבים בדירוג. בסיום הסבב השנתי המוביל והמובילה בניקוד זוכים בפרס כספי של 500,000 דולר. בנוסף לכך, ישנם פרסים לזוכים במקצי כיסאות גלגלים. במקצי כיסאות הגלגלים נספרות ארבע התוצאות הטובות ביותר, או חמש בשנה שבה מתקיימים המשחקים הפאראלימפיים.

התחרויות הקבועות בסבב:
*מרתון טוקיו - מתקיים מדי שנה בפברואר
*מרתון בוסטון - מתקיים מדי שנה בתחילת אפריל
*מרתון לונדון - מתקיים מדי שנה בסוף אפריל
*מרתון ברלין - מתקיים מדי שנה בספטמבר
*מרתון שיקגו - מתקיים מדי שנה באוקטובר
*מרתון ניו יורק - מתקיים מדי שנה בתחילת נובמבר
* - מתקיים מדי שנה בסוף אוגוסט

תחרויות תקופתיות:
*אליפות העולם באתלטיקה - ריצת המרתון מתקיימת במסגרת זו כל שנה אי-זוגית, בחודשים אוגוסט-ספטמבר
*המשחקים האולימפיים - ריצת המרתון מתקיימת במסגרת זו כל ארבע שנים במהלך חודשי הקיץ

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ריצות מרתון
הנסיך רובר, דוכס שארטר

**הנסיך רובר, דוכס שארטר** (בצרפתית: **Robert d'Orléans**; 9 בנובמבר 1840 – 5 בדצמבר 1910), היה נכדו של לואי פיליפ, מלך הצרפתים.

## ביוגרפיה
רובר נולד ב-9 בנובמבר 1840 בפריז, לפרדיננד פיליפ, דוכס אורליאן ולהלנה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, בתם של פרידריך לודוויג, נסיך הכתר של מקלנבורג-שוורין וקרולינה לואיזה, נסיכת סקסוניה-ויימאר-אייזנך. בהיותו בן שנתיים מת אביו בתאונת כרכרה, ואחיו פיליפ מונה ליורש העצר הצרפתי. בשנת 1848 פרצו מהומות כנגד שלטונו של סבו - לואי פיליפ, מלך הצרפתים, והלה ניסה להעביר את השלטון לאחיו פיליפ, אולם הניסיון נכשל, ובני המשפחה ברחו לבריטניה, ובצרפת הוכרזה הרפובליקה הצרפתית השנייה.

במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית התנדב רובר יחד עם אחיו פיליפ, רוזן פריז לשרת בצבא האיחוד. רובר שירת במטהו של ג'ורג' מקללן, ולאחר הכישלון במערכת חצי האי, התפטרו הוא ואחיו מצבא האיחוד.

לאחר שובו של רובר לאירופה הוא החליט להינשא, אך כחבר גולה מבית מלכות שנחשב בלתי לגיטימי על ידי רוב השושלות השולטות של היבשת, מצא שלא יוכל להינשא לנסיכה זרה, ובעקבות כך הוא ביקש את ידה של בת דודתו פרנסואז, נסיכת אורליאן, בתם של פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל ופרנסיסקה, נסיכת ברזיל, עמה התחתן ב-11 ביוני 1863. השניים התגוררו בלונדון, ונולדו להם 5 ילדים.

עם פרוץ מלחמת צרפת–פרוסיה שהה רובר בבריסל עם דודיו פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל ואנרי, דוכס אומאל, ומיד ביקש להתגייס לצבא הצרפתי, אולם שר המלחמה התנגד לכך. לאחר נפילת האימפריה הצרפתית השנייה התגייס רובר תחת השם "רובר לה פור", ונלחם בארמיית הלואר, ואף עוטר בלגיון הכבוד. לאחר מכן נשלח רובר לאלג'יריה, ובהמשך מונה למפקד רגימנט השאסרים ה-19. בשנת 1881 הדיח אותו הממשל הרפובליקני ממשרתו בצבא, ובשנת 1886 גורשו רובר ומשפחתו מצרפת, במסגרת חוק הגירוש.

בשנת 1910 הורשה רובר לחזור לצרפת, וב-5 בדצמבר אותה שנה הוא מת בסן-פרימין.

## משפחתו
ב-11 ביוני 1863 התחתן רובר עם בת דודתו פרנסואז, נסיכת אורליאן, בתם של פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל ופרנסיסקה, נסיכת ברזיל, ממנה היו לו 5 ילדים:
* מארי, נסיכת אורליאן (1865–1909), התחתנה עם ולדמר, נסיך דנמרק
* רובר, נסיך אורליאן (1866–1885)
* אנרי, נסיך אורליאן (1867–1901)
* מרגריט, נסיכת אורליאן (1869–1940), התחתנה עם מארי ארמנד פטריס דה מק-מהון
* הנסיך ז'אן, דוכס גיז (1874–1940), התחתן עם איזבל, נסיכת אורליאן

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בית אורליאן
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1840
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1910
פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל

**פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל** (בצרפתית: **François d’Orléans, prince de Joinville**; 14 באוגוסט 1818 – 16 ביוני 1900), היה בנו של לואי פיליפ, מלך הצרפתים, ואדמירל בצי הצרפתי.

## ביוגרפיה
פרנסואה נולד ב-14 באוגוסט 1818 בניי-סיר-סן, ללואי פיליפ השלישי, דוכס אורליאן ולמריה אמליה מנאפולי וסיציליה, בתם של פרננדו השלישי, מלך סיציליה ומריה קרולינה מאוסטריה. ביולי 1830 פרצה מהפכת יולי בצרפת, ובעקבותיה התפטר שארל העשירי, מלך צרפת מתפקידו, וב-9 באוגוסט הוכתר אביו כלואי פיליפ, מלך הצרפתים. בשנת 1836 הצטרף פרנסואה לצי הצרפתי בדרגת לוטננט, ובשנת 1838 פיקד על כוח בקרב וראקרוס, במלחמה נגד מקסיקו. לאחר מכן הועלה פרנסואה לדרגת קפטן, ובשנת 1840 הופקד על הבאת שרידי נפוליאון מסנט הלנה לצרפת.

בשנות ה-20 המוקדמות שלו לקה פרנסואה בשמיעתו, וניתוח שעבר לריפוי שמיעתו לא הצליח, ובעקבות כך נהיה פרנסואה חירש כמעט לחלוטין. ב-1 במאי 1843 התחתן פרנסואה עם פרנסיסקה, נסיכת ברזיל, בתם של פדרו הראשון, קיסר ברזיל ומריה לאופולדינה מאוסטריה, ממנה היו לו 3 ילדים.

בשנת 1844 ניהל פרנסואה פעולות ימיות בחוף מרוקו, הפגיז את טנג'יר ותפס את מוגדור, ובעקבות כך הועלה לדרגת סגן-אדמירל. בשנת 1845 הוא פרסם ב"רוו דה דוקס" מאמר על הליקויים של הצי הצרפתי, שמשך תשומת לב רבה, ועל ידי עוינותו למשרדו של פרנסואה גיזו, וכן בכך שיצר יחסים טובים כלפי בריטניה, הוא זכה לפופולריות רבה. בעקבות מהפכת פברואר בשנת 1848 פרש פרנסואה מהצי הצרפתי, ומצא מקלט בקלרמונט, סארי, עם שאר בני משפחתו.

בשנת 1851 הוא הודיע על מועמדותו לבחירות לנשיאות צרפת שיתקיימו בשנת 1852, בתקווה לסלול את הדרך להחזרת המלוכה בסופו של דבר. הניסיון להפוך ל"נסיך-נשיא" בוטל על ידי הפיכה ב-2 בדצמבר 1851, בהנהגת הנסיך-נשיא, לואי נפוליאון, שנבחר זמן קצר לאחר מכן כקיסר נפוליאון השלישי. בשנת 1861, עם פרוץ מלחמת האזרחים האמריקנית, הגיע פרנסואה לוושינגטון, והציע את שירותיו של בנו ושניים מאחייניו לרשות צבא ארצות הברית. הנשיא לינקולן מינה אותו ואת אחייניו כקצינים במטה של גנרל ג'ורג' מקללן, אולם לאחר הכישלון במערכת חצי האי חזר פרנסואה לאירופה.

בשנת 1870 חזר פרנסואה לצרפת, במטרה לשרת במלחמת צרפת–פרוסיה, אולם גורש מיידית מהמדינה. כעבור זמן קצר הוא שב לצרפת ושירת תחת שם בדוי, אולם לאחר שגילה את זהותו, גורש שוב על ידי לאון גמבטה. בבחירות לפרלמנט בשנת 1871 נבחר פרנסואה כנציג אזור מארן עילית, אולם בשנת 1886 במסגרת חוק הגירוש נשללה ממנו דרגתו בצי. פרנסואה המשיך לגור בפריז, וב-16 ביוני 1900 מת בביתו.

## משפחתו
ב-1 במאי 1843 התחתן פרנסואה עם פרנסיסקה, נסיכת ברזיל, בתם של פדרו הראשון, קיסר ברזיל ומריה לאופולדינה מאוסטריה, ממנה היו לו 3 ילדים:
* פרנסואז, נסיכת אורליאן (1844–1925)
* פייר, דוכס פנתייבר (1845–1919)
* מארי לאופולדין, נסיכת אורליאן (1849)

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:בית אורליאן
קטגוריה:אדמירלים צרפתים
קטגוריה:אבירי מסדר גיזת הזהב
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1818
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1900
פרנסיסקה, נסיכת ברזיל

**פרנסיסקה, נסיכת ברזיל** (**Francisca de Bragança** 2 באוגוסט 1824 - 27 במרץ 1898), הייתה בתו של פדרו הראשון, קיסר ברזיל, וכלתו של לואי פיליפ, מלך הצרפתים.

## ביוגרפיה
פרנסיסקה נולדה בריו דה ז'ניירו ב-2 באוגוסט 1824, לפדרו הראשון, קיסר ברזיל ומריה לאופולדינה מאוסטריה, בתם של פרנץ השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ומריה תרזה מנאפולי וסיציליה.

ב-1 במאי 1843 התחתנה פרנסיסקה עם פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל, ממנו היו לה 3 ילדים. בעקבות מהפכת פברואר בשנת 1848 עזבו בני המשפחה את צרפת, ומצאו מקלט בקלרמונט, סארי, עם שאר בני המשפחה.

בשנת 1851 הודיע בעלה על מועמדותו לבחירות לנשיאות צרפת שיתקיימו בשנת 1852, בתקווה לסלול את הדרך להחזרת המלוכה בסופו של דבר. הניסיון להפוך ל"נסיך-נשיא" בוטל על ידי הפיכה ב-2 בדצמבר 1851, בהנהגת הנסיך-נשיא, לואי נפוליאון, שנבחר זמן קצר לאחר מכן כקיסר נפוליאון השלישי. בשנת 1871 חזרו בני המשפחה לצרפת, אולם בשנת 1886 במסגרת חוק הגירוש נשללה מבעלה דרגתו בצי. פרנסיסקה ומשפחתה המשיכו לגור בפריז, וב-27 במרץ 1898 מתה פרנסיסקה בביתה.

## משפחתה
ב-1 במאי 1843 התחתנה פרנסיסקה עם פרנסואה, נסיך ז'ואנוויל, ממנו היו לה 3 ילדים:
* פרנסואז, נסיכת אורליאן (1844–1925)
* פייר, דוכס פנתייבר (1845–1919)
* מארי לאופולדין, נסיכת אורליאן (1849)

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בית ברגנסה
קטגוריה:ילידות 1824
קטגוריה:נפטרות ב-1898
אולונוקרה בנשי

**אולונוקרה בנשי** (שם מדעי: *Aulonocara baenschi*), המכונה גם **פיקוק סאן שיין**, הוא מין של דג ממשפחת האמנוניים האנדמי לאגם מלאווי ונפוץ באזור המערבי של האגם. ישנם דיווחים כי בשבי יכול לחיות עד 10 שנים.

## תיאור
מגיע לגודל של 13–15 ס"מ, בעל עיניים גדולות וראש מעוגל. הזכרים גדולים וססגוניים יותר מהנקבות ובעלי סנפיר גב וסנפיר שת ארוכים יותר. לזכרים לוקח כשנתיים עד שמקבלים את מופע הצבע המלא.

### וריאציות צבע
הנקבות בצבע אפור-חום עם פסים כהים לאורך גופן, ישנן נקבות עם מעט צבע צהוב בבטן. ההבדלים ניכרים בצבעי הזכרים כאשר צבעם משתנה בהתאם לאזור הגאוגרפי באגם:
***Nkhomo Benga** - גופו בצבע צהוב בוהק, פסים כחולים בוהקים אנכיים לאורך גופו. מגסה הזימים ופיו בצבע כחול בוהק, וזנבו מעוטר בצהוב-כחול בוהקים.
***Chipoka** - החלק התחתון של ראשו בצבע כחול בוהק והעליון צהוב בוהק, גופו בצבע צהוב כתום עם פסים כהים אנכיים לאורך גופו. סנפירי הגחון, השת והגב מעוטרים בפסים כחולים וזנבו בצבע צהוב/כתום וכחול בוהק.
***Marleri**- ראשו כחול, מצחו וסנפיריו בצבע צהוב, גופו צהוב בהיר ולאורכו פסים אנכיים בצבע לבן עד כחול. סנפיר הזנב בצבע כתום עם פסים כחולים.
***Usisya** - דומה לווריאציית הצבע Marleri, כאשר צבע סנפירי הגב, השת והגחון בצבע כחול.

## מידע טקסונומי
המין תואר לראשונה ב-1985 על ידי הזואולוגים הגרמנים מנפרד ק' מאייר (Meyer) ורידיגר ריהל (Riehl). משמעות שמו: Aulonocara הוא הלחם מילים ביוונית שפירושו "ראש חליל", ו-Baenschi על-שם מייסד חברת טטרה  אולריך בנש (Ulrich Baensch).

## התנהגות
מאכלס אזורים חוליים ואזורים המסולעים בדלילות בעומקים של בדרך-כלל 4–6 ולעיתים עד ל-16 מטר. הזכרים טריטוריאליים ושומרים על טריטוריה באזור חולי סמוך לסלע, נקבות נוהגות להתקבץ ללהקות. ניזון בעיקר מחסרי חוליות ויצורים זעירים, הדג "מרחף" ללא תנועה מעל אזור חולי, כאשר הוא חש בתנועה הוא מזנק אל החול ומסנן את טרפו.

### רבייה
הזכר מציג את צבעיו וגודלו לנקבה חולפת, אם הנקבה לא נענית לחיזוריו הזכר יגרש אותה באגרסיביות. הנקבה מטילה 20–40 ביצים אותם היא אוספת אל פיה. הפריית הביצים מתבצעת בפי הנקבה, לזכר כתמים בצורת ביצים על-גבי הסנפיר האנאלי, וכאשר הנקבה מנסה לאסוף אותם אל פיה הוא משחרר את זרעו. הנקבה מדגירה את הביצים בפיה ושומרת על הדגיגים למשך של כשלושה שבועות בהם היא לא אוכלת.

## קישורים חיצוניים

* Kazembe, J. & Makocho, P. 2005.  Aulonocara baenschi. 2006 IUCN Red List of Threatened Species. 
*George Zurlo, David Schleser, Cichlids (Complete Pet Owner's Manual), Barron's Educational Series, 2005

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנוניים
קטגוריה:מלאווי: דגים
פנחס אבישר

**פנחס אבישר** (שורצמן; 15 ביולי 1895, ו' בתמוז ה'תרנ"ה – 2 במרץ 1974, ח' באדר ה'תשל"ד) מאנשי העלייה השנייה. היה חייל בגדודים העבריים. מראשוני שופטי בית המשפט המחוזי בתל אביב. מילא בחייו שורה של תפקידים ציבוריים בישראל.

## ביוגרפיה
### נעוריו
אבישר נולד בקוריץ שבווהלין כפנחס שורצמן לאהרון שורצמן ולדבורה זיסל לבית בלובשטיין, אח ל-3 אחיות (אחת מהן פריידל (לימים שלומית)). אביו, שהיה שומר מצוות קפדן, שימש כמלמד ושו"ב בכפר השכן קמינקה בו גרו כ-15 משפחות יהודיות. אימו הייתה ליברלית ובעלת השכלה רחבה. בילדותו למד בחדר ובמקביל הרחיב השכלתו, באופן עצמאי, מעיתונות וספרים וכן למד עברית. בנעוריו היה בין מייסדי אגודת חובבי שפת עבר בקורץ וכן פעל לאיסוף תרומות לטובת ארגונים ציוניים. לאחר מספר שנים עייף האב מהמרחק והמשפחה עברה לקמינקה אך מאחר שהכפר היה מחוץ לתחום המושב נאלצה המשפחה, לאחר כשנה וחצי, לחזור לקוריץ.

במהלך פעילותו היהודית/ציונית גמלה בליבו של אבישר ההחלטה לעלות לארץ ישראל. מחשבה זו התחזקה מקריאת מכתבים שכתב דודו משה בלובשטיין שעלה ארצה ב-1907. כבר ב-1913 החל אבישר בהכנות לעלייה אולם הליכים ביורוקרטים עיכבו את קבלת הדרכון כשנה ורק ב-1914 הושלמו הסידורים.

### העלייה ארצה
ב-12 ביולי 1914 יצא אבישר מקוריץ, עבר באודסה וב-29 ביולי נחת בנמל יפו ולאחר מסע קצר הגיע לבית דודו משה בלובשטיין ברחובות. תוכניתו של אבישר להגיע לירושלים כדי להתחיל ללמוד בבית המדרש למורים העברי התעכבה עקב פריצתה של מלחמת העולם הראשונה והמגבלות שהטילו הטורקים על תנועת הנוסעים אולם בסופו של דבר החל ללמוד כמתוכנן.

במהלך המלחמה שירת בצבא האימפריה העות'מאנית במהלך מלחמת העולם הראשונה. לאחר כיבוש ארץ ישראל על ידי בריטניה, התגייס לגדוד ה-40 של קלעי המלך.

### פעילותו המשפטית
הוא למד בבית מדרש למורים בירושלים ולאחר מכן בבית הספר המנדטורי למשפטים. משנת 1926 עבד כעורך דין בתל אביב ועסק בין השאר בפשיטות רגל. היה פעיל באגודת עורכי הדין בתל אביב ואף היה יו"ר אגודת עורכי הדין בתל אביב. כן היה חבר בית הדין לשכר דירה. במקביל לימד בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה והיה חבר אגודת שוחרי האוניברסיטה העברית בתל אביב.

ב-1 בספטמבר 1948 מונה לשופט בית המשפט המחוזי. הוא כיהן, בין השאר, בבית הדין למניעת ספסרות וישב בדין במשפטם של פקידי מדינה שהואשמו בקבלת שוחד. במאי 1949 מונה ליו"ר הוועדה העליונה לבחינת פיטורי פקידים ושוטרים של ממשלת המנדט. בסוף 1949 ותחילת 1950 הוא ישב בדין בתביעת הדיבה נגד אברהם גורלי על דבריו נגד היועץ המשפטי לממשלה. אבישר קבע שגורלי אשם בדין, אך הכרעת הדין נהפכה בערעור לבית המשפט העליון.

### פעילותו הציבורית
באפריל 1965 פרש לגמלאות. לאחר פרישתו לפנסיה ישב בוועדת עררים על פי חוק הפיצויים לנפגעי הנאצים, היה יו"ר המועצה להנצחת החייל ויושב ראש בית הגדודים.

### משפחתו
אבישר נישא ב-1923 לפועה ניידיק. לזוג נולדו 2 ילדים. בנו  נהרג בקרב על משטרת צמח במהלך מלחמת העצמאות. בעקבות אירוע זה שינה פנחס את שם משפחתו לאבישר. נפטר במרץ 1974 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

## לקריאה נוספת
* נחמן תמיר, **אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך ב**', הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמודים 7–17

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בתל אביב
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:בוגרי בית הספר המנדטורי למשפטים
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1895
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1974
שלומי בן מוחה

**שלומי בן מוחה** (נולד ב-23 באוקטובר 1978) הוא קצין בצה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, אשר היה מפקד מפקדת אלון. קודם לכן שימש מפקד מחוז ירושלים והמרכז בפיקוד העורף ומפקד חטיבת החילוץ.

## ביוגרפיה
בן מוחה נולד וגדל במטע. התגייס לצה"ל בשנת 1996, ושובץ בחטיבת הנח"ל. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לחטיבה ומונה למפקד מחלקה. בהמשך שירת כמפקד פלוגה מסייעת בחטיבה. על פועלו כמפקד הפלוגה קיבל תעודת הצטיינות מהרמטכ"ל. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה בבה"ד 1. בהמשך שימש כסגן מפקד גדס"ר נח"ל בין השנים 2007–2008. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של חטיבת אפרים בין השנים 2008–2009. בסיום תפקידו יצא ללימודים בפו"ם.

בשנת 2010 עבר לפיקוד העורף, הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד שחר, ושימש בתפקיד עד שנת 2012. בהמשך שירת כסגן מפקד מחוז דרום בין השנים 2012–2013. בשנת 2013 מונה למפקד בא"ח העורף, תפקיד אותו מילא עד שנת 2015. לאחר מכן מונה לסגן מפקד חטיבת החילוץ בין השנים 2015–2017. ב-24 באוקטובר 2017 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד מחוז ירושלים והמרכז בפיקוד העורף, הוא שירת בתפקיד עד 1 בספטמבר 2019. לאחר מכן היה חניך במכללה לביטחון לאומי במחזור מ"ז (2019–2020). ב-9 ביוני 2020 מונה למפקד חטיבת החילוץ. ב-2 בדצמבר 2021 הועלה לדרגת תא"ל וב-22 בדצמבר נכנס לתפקיד מפקד מפקדת אלון, במקביל לתפקידו כמפקד חטיבת החילוץ. בן מוחה כיהן בתפקידו בגל החמישי של מגפת הקורונה. ב-5 במאי סיים את תפקידו כמפקד חטיבת החילוץ.

## חיים אישיים
בן מוחה מתגורר בקריית אתא, נשוי לגל ואב לחמישה. בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי גדודים בצה"ל
קטגוריה:מפקדי מחוז מרכז בפיקוד העורף
קטגוריה:מפקדי חטיבת החילוץ וההצלה
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:קריית אתא: אישים
קטגוריה:מטע (מושב): אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
מדרש שכל טוב

**מדרש שֵׂכֶל טוב** הוא פירוש על התורה שחיבר רבי מנחם בן שלמה. הספר יצא לאור על ידי שלמה בובר. החיבור נקרא כך על שם הכתוב בתחילת ספר משלי: "שֵׂכֶל טוֹב יִתֶּן חֵן, וְדֶרֶךְ בֹּגְדִים אֵיתָן" (). חיבור הספר הושלם בשנת ד'תתצ"ט, (1139).
## מחבר הספר

רבי מנחם בן שלמה נולד בערך בשנת 1100. למד אצל אביו רבי שלמה ב"ר יצחק  ושימש כראש ישיבה בעיר רומא. בנוסף לחיבורו זה חיבר המחבר גם ספר דקדוק בשם אבן בוחן.

## מבנה הספר
המדרש מבוסס על דרשות חז"ל מהתלמוד בבלי ומדרשים אחרים. רבי מנחם קיצר את המדרשים והביא מהם את הנקודות העיקריות על סדר הפסוקים בהשמטת עניינים מסובכים שיקשו על הקורא להבין את פשט הפסוקים. שלמה בובר הציע שבשיטה זו של קיצור ועיבוד המדרשים הלך רבי מנחם בעקבות הספר לקח טוב של רבי טוביה ברבי אליעזר ולפעמים הוא אף מביא במפורש דברים בשמו. לעיתים קרובות לאחר שרבי מנחם מביא מאמר מהגמרא הוא מביא פירוש למאמר זה, בדרך כלל מתוך ספריהם של רבינו חננאל והרי"ף.

בנוסף לפירושיו על דרך הדרש הביא רבי מנחם גם פירושים רבים שמבוססים על חוכמת הדקדוק. בתחום זה התבסס רבי מנחם בעיקר על שיטתו של מנחם בן סרוק, והשתמש רבות בספרו מחברת מנחם.

רבי מנחם שילב בספרו גם פסקים הלכתיים בנושאים שונים. הקטעים ההלכתיים מפוזרים בין פירושיו לפסוקים, כאשר הוא מגיע לפסוק שקשור לנושא הלכתי מסוים הוא עוצר את הפירוש ומרחיב על ההלכות והדינים שבאותו נושא הלכתי ורק אחר כך ממשיך לפרש את הפסוק הבא.

בתחילת כל פרשה פותח רבי מנחם במילים "ירויחו דורשי הפרשה וישכילו" ולאחריהן מביא מהלך שלם על הקשר בין סוף הפרשה הקודמת לתחילת הפרשה הזאת. רבי מנחם מרבה להסביר על דרך הדרש את החסרות והיתרות ואת הקרי והכתיב.

## השפעת הספר
ספר שכל טוב הובא על ידי רבים מהראשונים בדורות שלאחר חיבורו, בעיקר בקרב ראשוני אשכנז. חלק מהמובאות הם מהפסקים המשולבים בספר, והראשונים הביאו את פסקיו של רבי מנחם כדי להסתמך עליו ולפסוק הלכה על פיו. בין הראשונים שהסתמכו על ספר שכל טוב- המרדכי, הרא"ש, האגודה, ומהר"ם מינץ. כמו כן בכמה קובצי כתב יד שענינם ליקוטי פרושים על התורה וליקוטי פסקים נמצאים מובאות רבות מספר שכל טוב.

למרות תפוצתו היחסית של הספר, הוא לא נדפס בראשית תקופת הדפוס, ונותר בכתבי יד, ובמהלך השנים אבד חלק גדול מהספר. החלק שנותר הוא הפרוש על ספר בראשית ועל החצי הראשון של ספר שמות (עד פרשת יתרו) ועוד כמה עמודים בודדים מהפירוש על תחילת פרשת ויקרא. על שאר הפרשות נשארו רק מעט ליקוטים ממה שהביאו הראשונים שהיה בידיהם את הספר על כל חמישה חומשי תורה.

בשנת התר"ס הדפיס שלמה בובר בעיר ברלין את הפרוש על ספר בראשית מתוך כתבי היד ששרדו, והוסיף לספר מבוא מפורט שבו סיכם את הידיעות על הספר ועל מחברו. לאחר שנה הדפיס גם את החלק ששרד מהפרוש על ספר שמות (עד פרשת יתרו) ובסופו צרף את הקטע ששרד מהפרוש על התחלת ספר ויקרא. הספר יצא גם במסגרת מפעל המדרשים של זיכרון אהרן.

## לקריאה נוספת
* 
*גרשון ברין, **פרשנים ביזנטיים יהודים באלף השני לספירה — עיונים במשנתם של ר׳ טוביה ב״ר אליעזר, ר׳ מנחם ב״ר שלמה, ר׳ ישעיה מטראני ור׳ מיוחס ב״ר אליהו**. ירושלים תשפ״א, הוצאת כרמל.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי מדרשים
קטגוריה:פירושי התנ"ך
קטגוריה:ספרי המאה ה-12
יעקב ועשו (שיר)

"**יעקב ועֵשָׂו**" הוא שיר מאת חיים נחמן ביאליק העוסק בהשוואה בין יהודי לגוי. גיבורי השיר הם יעקב ועֵשָׂו, המייצגים יהודי טיפוסי לעומת גוי טיפוסי, תוך רמיזה לדמויות המקראיות של התאומים יעקב ועשו.

השיר נכתב על בסיס שיר העם היידי "גייט אַ גוי אין שענקל אַרײַן" (הגוי הולך לבית המרזח) וראה אור לראשונה בשנת ה'תרפ"ג, תחת הכותרת "פזמון עם" בעיתון "על המשמר". 

למרות שהשיר מבטא את הניגודים שבין יעקב ועשו התנ"כיים, ניכר כי השיר נכתב באווירת השטעטל המזרח-אירופית שהייתה חלק מחייו המוקדמים של ביאליק והשפיעה על שירתו: השיר מצביע על עליונותו של יעקב בהשוואה אל עשו, כאנלוגיה לעליונותו של היהודי שומר המצוות לעומת שכנו הגוי הסלאבי השיכור והאלים. השיר מבטא אלכוהוליזם ואלימות קשה מצד הגוי כלפי בני משפחתו, חייו הם כוסו וזרועו. לעומתו היהודי עוסק בתפילות ומתוך כך שמח עם בני משפחתו ובני משפחתו נהנים ממנו. חייו הם בניו והוא חייב להודות לאלוהים.

לשיר מספר לחנים, והוא בוצע, בין היתר, על ידי מרדכי הרשמן ביידיש ללחן עממי, אריק איינשטיין ללחן של שם טוב לוי, וליאור ייני ללחן של דרורה חבקין.

## מילות השיר

## קישורים חיצוניים
* מילות השיר "יעקב ועשיו" והאזנה לו, באתר זמרשת
* יעקב ועשיו באתר פרויקט בן-יהודה
* נועה שורק, ביאליק אתה רציני?, באתר בית אבי חי, 25.11.22

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירים עממיים
קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:שירים ביידיש
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:לאומיות יהודית
קטגוריה:סטריאוטיפים ודעות קדומות בתרבות ובאמנות
קטגוריה:פרשת תולדות
קטגוריה:אלימות בתרבות
קטגוריה:שירים על אלימות במשפחה
מרתון רוטרדם

**מרתון רוטרדם** (**NN Marathon Rotterdam**) היא ריצת מרתון המתקיימת מדי שנה במהלך חודש אפריל ברוטרדם שבהולנד. התחרות משתייכת לדרג הזהב של ריצות הכביש בהתאחדות האתלטיקה הבינלאומית.

המרתון הראשון במתכונתו הנוכחית התקיים ב-23 במאי 1981. המרתון הוא אחד הפופולריים בעולם ונחשב לאחד המהירים ביותר. במהלך השנים נקבעו בו שלושה שיאי עולם. משנת 2017 המסלול מתחיל בגשר ארסמוס ומוזנק בשלוש דבוקות בהתאם לזמני המתחרים, הוא מסתיים בבניין העירייה.

בשיא המסלול מחזיק הבלגי-סומלי באשיר עבדי שקבע זמן של 2:03:36 שעות במרתון 2021. בין הנשים השיגה האתיופית טיקי ג'לאנה תוצאה של 2:18:58 שעות במרתון 2012.

בלאיינה דינסאמו ניצח במרתון זה ארבע פעמים.

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר התחרות

קטגוריה:ריצות מרתון
קטגוריה:רוטרדם: ספורט
קטגוריה:תחרויות אתלטיקה בהולנד
מרתון פריז

**מרתון פריז** (בצרפתית: **Marathon de Paris**) היא ריצת מרתון המתקיימת מדי שנה במהלך חודש אפריל בפריז שבצרפת. התחרות משתייכת לדרג הזהב של ריצות הכביש בהתאחדות האתלטיקה הבינלאומית.

המרתון הראשון במתכונתו הנוכחית התקיים ב-1976. המרתון הוא אחד הפופולריים בעולם ומשתתפים בו מדי שנה עשרות אלפי מתחרים. נקודת הזינוק של המרוץ היא בתחילת שדרות שאנז אליזה והוא מסתיים בקצה שדרות פוש.

בשיא המסלול מחזיק אלישה רוטיק() שקבע תוצאה של 2:04:21 שעות במרתון 2021. בין הנשים השיגה ג'ודית קוריר () שקבעה תוצאה של 2:19:48 שעות במרתון 2022.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ריצות מרתון
קטגוריה:פריז: תחרויות ספורט
קטגוריה:צרפת: אתלטיקה
קאתי מרפי

**קתרין מק'קוויט "קאתי" מרפי** (באנגלית: **Catherine McKevitt "Cathy" Murphy**; נולדה ב-7 באוגוסט 1967) היא שחקנית אנגלייה.

## ביוגרפיה
מרפי נולדה באסקס שבאנגליה. היא למדה בבית הספר לתיאטרון סילביה יאנג. ב-1991 גילמה את לורה, אהובתו של מארק פאולר, באופרת הסבון "איסטאנדרס". ב-2005 חזרה לסדרה בתפקיד אחר בדמות טרישה טיילור. ב-2003 השתתפה בסדרה "Family Affairs" במשך שנה אחת ושיחקה בתפקיד שריל בארקר. היא גילמה את טילי ווטקינס בסדרת הדרמה התקופתית "בית אליוט".

ב-23 בספטמבר 2010 פורסם שמרפי צפויה לחזור לסדרה "איסטאנדרס" בפעם השלישית, ולגלם את הדמות של ג'ולי פרקינס, חברה של בילי מיטשל. ב-21 ביוני 2011 עזבה מרפי את הסדרה אחרי הופעה של שנה אחת.

### חיים אישיים
למרפי יש שתי בנות עם בן זוגה לחיים, שאיתו היא במערכת יחסים מאז 2002.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1967
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1967
יחסי לבנון–פינלנד

**יחסי לבנון–פינלנד** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[לבנון|הרפובליקה הלבנונית]]** לבין **[[פינלנד|רפובליקת פינלנד]]**.

## היסטוריה
היחסים בין פינלנד ללבנון עד שנות התשעים של המאה העשרים היו תלויים במידה רבה ביחסי ברית המועצות-ישראל, תחילה היחסים של פינלנד עם לבנון היו לא פורים במיוחד, בתחילת תהליך ההתרחקות של הגוש המזרחי בישראל התחממו היחסים בין המדינות עד להתמוטטות הגוש. היחסים של פינלנד עם לבנון גם בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת היו קשורים ליחסי פינלנד-ישראל, עקב מתיחות וסכסוכים באזור הגבול.

היחסים בין המדינות כוננו ב-21 ביוני 1954. באוגוסט 1982 הצביעה פינלנד בעד החלטה באו"ם שהציעו גוש המדינות הבלתי-מזדהות המוקיעה את ישראל על תקיפתה בלבנון כחלק ממלחמת לבנון הראשונה.

פינלנד נשארה נייטרלית במהלך מלחמת לבנון השנייה ולקחה חלק פעיל בפינוי אזרחי האיחוד האירופי מהמדינה. בוועידת האיחוד האירופי שכונסה במדינה התייחסו למלחמה ולהשלכותיה על האזור.

## נציגויות
* לבנון אינה מיוצגת בפינלנד בדרג השגרירות אלא באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, בירת שוודיה, שהואמנה גם על פינלנד. לבנון מיוצגת בפינלנד בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית הממוקמת בהלסינקי, בירת המדינה.
* פינלנד מיוצגת בלבנון בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית בביירות, בירת המדינה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ