שגרירות ישראל בוושינגטון

**שגרירות ישראל בוושינגטון** היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של ישראל בארצות הברית והשגרירות הישראלית הגדולה ביותר בעולם. היא שוכנת בשדרות International Drive 3514 בוושינגטון די. סי. השגרירות החלה לפעול כצירות ב-14 במאי 1948, בעקבות ההכרה דה פקטו של ארצות הברית בישראל מיד לאחר הכרזת העצמאות. שגריר ישראל בוושינגטון מאז ינואר 2025 הוא יחיאל לייטר.

## בעלי תפקידים ומחלקות
* **שגריר ישראל בארצות הברית** הוא **ראש הנציגות**. מגיש את כתב האמנתו לנשיא ארצות הברית. בשל חשיבותם ואופיים של יחסי ישראל וארצות הברית, על השגריר בוושינגטון להיות מקובל על ראש ממשלת ישראל. בהתאם, השגריר בוושינגטון הוא פעמים רבות מינוי פוליטי ואיש אמונו של ראש ממשלת ישראל ולאו דווקא דיפלומט מקצועי, הגם שרבים מאלו שמילאו את התפקיד באו מתוך שירות החוץ.
* **סגן ראש הנציגות** (DCM) משמש כמנהל הנציגות בפועל ואחראי לתיאום בין כל המחלקות והנספחויות בשגרירות. התפקיד מאויש על ידי דיפלומט מקצועי מקרב הסגל הבכיר של משרד החוץ, בדרג שגריר או ציר. התפקיד נחשב לאחד התפקידים הבכירים והרגישים ביותר בשירות החוץ הישראלי.
* **המחלקה המדינית** – כפופה לשגריר ולסגנו. אחראית על ניהול הקשר בין ממשלת ישראל לבין הממשל הפדרלי של ארצות הברית, ארגון ביקורים רשמיים וחתימה על הסכמים מדיניים.
* **מחלקת קונגרס** – בראשה עומד ציר לענייני קונגרס. אמונה על פיתוח הקשרים עם שני בתי הקונגרס האמריקאי ועם המחוקקים המכהנים בו והמתמודדים בבחירות.
* **מחלקת [[דיפלומטיה ציבורית]]** – בראשה עומד ציר. אחראית על גיבוש ויישום אסטרטגיה לדיפלומטיה הציבורית בוושינגטון הבירה ובזירה האמריקאית בכלל. כוללת את המחלקות הבאות:
:* **מחלקת [[עיתונות]], [[תקשורת]] ו[[דיפלומטיה ציבורית]]** – מקדמת את סדר היום הישראלי במגוון תחומים בתקשורת האמריקאית ובקרב הציבור הרחב.
:* **מחלקת [[אקדמיה]]** – אחראית על חתימה ויישום של הסכמים בין המדינות בתחום האקדמיה, יצירת קשר בין מוסדות אקדמיים, חילופי סטודנטים ומלגות לימודים.
:* **מחלקת [[תרבות]]** – אחראית על חתימה ויישום של הסכמי תרבות בין המדינות, חשיפת קהלים אמריקאי לתרבות ישראלית ועידוד קשרים בין מוסדות תרבות בשתי המדינות.
* **מחלקת מנהלה** – בראשה עומד הקונסול (המשמש גם כקצין המנהלה – קצ"מ).
** **המחלקה ה[[קונסול קונסולארי|קונסול]]רית** – מספקת שירותים קונסולריים לתושבי וושינגטון די.סי, מרילנד ווירג'יניה.
** מחלקת **מחשוב**
** מחלקת **[[רכש]] והתקשרויות**
* **[[נספח צבאי|נספחות צה"ל]]** – בשל מערכת הקשרים הביטחוניים הענפים בין המדינות והסכם הסיוע הביטחוני, נחשבת לנספחות הצבאית החשובה של ישראל בעולם. בראשות הנספחות עומד קצין בדרגת אלוף.
* **נספחות [[משטרת ישראל]]**
* נציגות משרד האוצר
* נציגות משרד הכלכלה

### הבית הישראלי
בנוסף לעבודתה השוטפת, מפעילה שגרירות ישראל בוושינגטון את "הבית הישראלי", שמטרתו טיפוח הקשר בין הקהילה הישראלית הגדולה המתגוררת באזור לבין ישראל. במסגרת הבית הישראלי מתקיימות פעילויות תרבות שונות, פעילויות לילדים וכן נחגגים החגים ומתקיימים טקסים בשיתוף השגרירות והקהילה. כמו כן, מספק הבית הישראלי שירותי ייעוץ והכוונה לישראלים אשר קיבלו את ההחלטה לחזור לישראל, ומלווה את התושב החוזר בכל השלבים עד לחזרתו הביתה.

## היסטוריה
עם קום המדינה התמקמה השגרירות במשרדי הסוכנות היהודית ברחוב מסצ'וסטס 1210.

בספטמבר 1951 עברה השגרירות לבניין חדש, ומספר עובדיה עמד על 55.

בדצמבר 1980 עברה השגרירות למשכנה הנוכחי.

ב-21 בנובמבר 1985 המרגל ג'ונתן פולארד ואשתו אן נמלטו מסוכני ה-FBI אל השגרירות. מפעילו של פולארד רפי איתן הורה לא לתת לפולארד מקלט בשגרירות, ומיד עם יציאתם מהשגרירות הם נעצרו.

### הפיגוע במוזיאון היהודי (2025)

ב-21 במאי 2025, בלילה, נורו למוות שני דיפלומטים עובדי שגרירות ישראל, ירון לישינסקי מהמחלקה הפוליטית של השגרירות, ושרה מילגרם מהמחלקה לתקשורת ציבורית, בעת שיצאו מאירוע דיפלומטי במוזיאון היהודי של הבירה. החשוד, אליאס רודריגז בן ה-31 משיקגו, נעצר במקום.

## תפקיד השגריר בוושינגטון
בשל חשיבותם האסטרטגית של יחסי ארצות הברית – ישראל לביטחונה של ישראל, תפקיד שגריר ישראל לארצות הברית נחשב לבכיר במיוחד. השגרירים אבא אבן וגלעד ארדן שימשו במקביל כשגרירים לאו"ם.

## ראשי הנציגות לדורותיהם

### נספחי צה"ל בארצות הברית
בשגרירות נמצא נספח צבאי. משנות ה-80 של המאה ה-20 מתמנה תמיד לתפקיד קצין בדרגת אלוף. הנספחות כוללת מלבד הנספח עצמו עוד מספר נספחים המתמקצעים בתחומים שונים (אוויר, יבשה, ים, ומודיעין). נספחים אלה הם קצינים בדרגת אלוף-משנה.

עד עמוס ירון ב־1986 היה הנספח בארצות הברית ממונה גם כנספח צבאי לקנדה.

נספח צה"ל בארצות הברית הוא האלוף היחיד בצה"ל שאיננו חבר פורום מטכ"ל. עובדה זו שיחקה תפקיד בבחירתו של מרדכי גור לרמטכ"ל לאחר מלחמת יום הכיפורים: בעת המלחמה כיהן גור כנספח צה"ל בארצות הברית, על כן לא דבק בו רבב ציבורי והוא מונה לתפקיד הרמטכ"ל (לאחר כהונה קצרה כמפקד פיקוד הצפון).

## ראו גם
* נציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם
* יחסי ארצות הברית – ישראל
* משרד החוץ

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

ארצות הברית
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:וושינגטון די. סי.: שגרירויות
ישראל