ארפאד לנדייל

**ארפאד לנדייל** (במקור **וייס**, בהונגרית: **Lengyel Árpád**; פילישמארוט, 19 במרץ 1886 – בודפשט, 8 בספטמבר 1940) היה דוקטור לרפואה (MD), הרופא של "אונית הדואר המלכותית" (**RMS**-Royal Mail Ship) קרפטיה (RMS Carpathia) בזמן הטרגדיה של הטיטניק. היה לו תפקיד מפתח בחילוץ, הוא קיבל את פני למעלה משבע מאות הניצולים שחולצו לקרפטיה.

## ביוגרפיה
### לימודיו
ארפאד וייס נולד במשפחה יהודית כבנם של אדה לנדייל (וייס), סוחר יליד קישווארדה, ושל מתילד גוּטפרוינד. הוא השלים את לימודיו בבית הספר היסודי והתיכון באסטרגום ובבודפשט, ובשנת 1904 הצטרף ל"אגודת ההצלה המתנדבת של בודפשט" (BÖME). בשנת 1909 סיים את לימודיו בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה המלכותית ההונגרית של בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), עם התמחות בגרון. הרופא הצעיר התחיל לעבוד בבית החולים סנט רוקוש, והמשיך במקביל לעבוד גם ב-BÖME, כעת כרופא חירום. ב-1912 הוא פנה לחברת קיונארד ליין שם חיפשו רופא ממוצא הונגרי הדובר היטב גם אנגלית. באותה תקופה ההגירה מהונגריה לארצות הברית הייתה גדולה מאוד והיה צורך ברופא לאוניות, דובר שתי השפות, עקב בעיות בריאותיות שקרו בדרך על ספינות המהגרים.

### בחילוץ
ד"ר לנדייל הוקצה על ידי קונארד ליין לספינה בשם קרפטיה, ההפלגה הראשונה שלהם הייתה רייקה – ניו יורק – רייקה. האוניה עשתה את ההפלגה לשם בהצלחה וכבר היו בדרכם בחזרה כאשר אות המצוקה של הטיטניק הגיע לקרפטיה. לארפאד לנדייל חיכה תפקיד מפתח בהצלת הניצולים, שכן הוא היה היחיד מבין שלושת הרופאים באונייה עם ניסיון ברפואה דחופה, בשל שרותו הרב באגודת ההצלה המתנדבת של בודפשט. כך הוא הוצב בדלת אליה הובאו הניצולים, והוא בדק בחן ומיין את 705 הניצולים לפי הפציעות שלהם. בזיכרונותיו של ארפאד לנדייל נאמר: "בקושי יכולנו להתמודד עם העבודה ועם פעילות הנחמה."

לדברי נכדתו של ארפאד לנדייל, חילוץ ניצולי הטיטניק ששקעה למצולות היה הלם נפשי עצום עבורו, והוא לא אהב לדבר על כך אחר כך, למעט בקשה מקצועית אחת או שתיים.

### אחרי האסון
ד"ר ארפאד לנדייל לא יצא שוב לים. הוא השתתף במלחמת העולם הראשונה כרופא צבאי והתגייס כסג"ם. לאחר המלחמה המשיך בעבודתו כרופא גרון, כרופא רפואה דחופה ולאחר מכן כמרצה. בשנת 1919 הוא התחתן בבודפשט עם מרגיט, יהודייה, בתם של ארנולד ברגר ושל גיזלה גריינר. למעט הזמנה מקצועית אחת או שתיים, הוא כלל לא דיבר על זיכרונותיו מהטיטניק. משנות ה-20 הוא היה רופא החברה של בסקרט (חברת התחבורה הציבורית של בודפשט). טרגדיה אישית נוספת פקדה אותו אז: בפברואר 1927, בנו בן השש מת מדיפתריה. משנת 1934, הוא גר עם משפחתו, ברובע 8 של בודפשט. בדרך ראקוצי 11 (Rákóczi út 11). הוא שכר דירה בקומה הראשונה, שם פתח פרקטיקה פרטית מאובזרת היטב. שם, "אנשים רבים חיכו תמיד בחדר ההמתנה, ד"ר לנדייל היה מאוד פופולרי", נזכרה נכדתו ד"ר מרתה רייך בראיון מאוחר. ארפאד לנדייל מת מהתקף לב בשנת 1940, בגיל 54. לאחר עלייתה לשלטון בפוטש של מפלגת צלב החץ, משפחתו פונתה מייד מהדירה ולאחר מכן, בנובמבר 1944, אלמנתו שיצאה לרחוב לחפש לחם, נלקחה משם במהלך פשיטה של בריוני מפלגת צלב החץ ונעלמה.

## הנצחה
ממוזער|300px|לוח זיכרון על ביתו
הוא לא קיבל שום עיטור רשמי של הונגריה על שירותיו (למעט עיטור הצטיינות עקב שרותו במלחמה). יוזף אוגוסט, ארכידוכס אוסטריה ורעייתו אוגוסטה, נסיכת בוואריה (1875–1964) הזמינו אותו פעם אחת לשיחה ופעם לארוחת ערב, והופיעו עליו לא מעט כתבות בעיתונים. בהונגריה הוא קיבל עיטור רק משרות ההצלה של בודפשט, מדליית ברזל, שנחשבה להכרה הגבוהה ביותר במקצוע. מנגד, נוסעי הטיטניק שחולצו הכינו מדליית זהב לקציני הקרפטיה - כך גם לד"ר ארפאד לנדייל. "חברת ניצולי האוניות של ליברפול" העניקה לו מדליית כסף ותעודת כבוד שהונפקה על שמו.

לוח הזיכרון שלו בכפר הולדתו נחנכה ב-2008. על ביתו לשעבר בבודפשט יש לוח זיכרון.

בשנת 2022, ברובע 2 בבודפשט לוח זיכרון נוסף שלו נחשף על הקיר מרפאה ברחוב קפאש.

## כתביו
* טיטאניק וקרפטיה, בודפשט, 1912 (פרסומי אגודת ההצלה המתנדבים של בודפשט)
* "טביעת הטיטניק"; הוצאת דפוס Rábaközi, שופרון, 1937

## הוקרה
* סיגנום לאודיס

## לקריאה נוספת
* אישטוואן פקטה: ארפאד לנדייל: מי הציל את נוסעי הטיטניק הוצאת עבר, 2013. 01. 27.
*  (מעולם לא עלה שוב על אונייה גיבור הקרפטיה ד"ר ארפאד לנדייל)
* Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים – סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002)
* Völgyi Péterné Reich Márta–Balogh Tamás: *A Titanic árnyékában. Egy magyar orvos élete*; Delta Vision, Bp., 2012 (מרתה רייך: בצל הטיטניק. חייו של רופא הונגרי; Delta Vision, בודפשט, 2012)

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאי אף אוזן גרון יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:טיטניק
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1886
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1940