בית זיקוק אשדוד

ממוזער|שמאל|250px|סמליל החברה בעת שהייתה בבעלות פז
**בית זיקוק אשדוד בע"מ** היא החברה המפעילה את בית הזיקוק באשדוד. שטחו הכולל של בית הזיקוק באשדוד כ-1,000 דונם, והוא בעל כושר זיקוק של כ-4 מיליון טון נפט גולמי בשנה. בית הזיקוק מייצר 40% מהדלק הנצרך בישראל ושיעור דומה של גז בישול (גפ"מ), והוא מעסיק 400 עובדים.

## היסטוריה
בשנת 1962 תכננה חברת פז להקים בית זיקוק באשדוד, אולם הדבר לא יצא אל הפועל בגלל שלבתי הזיקוק בחיפה היה כושר ייצור עודף.

בשנת 1966 הודיע יגאל אלון על תוכנית להקים בית זיקוק באשדוד לאור הגעת בתי הזיקוק בחיפה למיצוי כושר הייצור שלהם. בשנת 1967 חברת פז העלתה שוב את בקשתה להקים בית זיקוק חדש באשדוד.

בסוף 1969 החליטה ממשלת ישראל להקים בית זיקוק באשדוד בנוסף לבית הזיקוק הוותיק שבחיפה, וזאת הן לשם פיזור הסיכונים, ובעיקר בגלל הקרבה לחוות המכלים של קו צינור אילת-אשקלון (קצא"א).

ב-1973 הופעלו המתקנים בבית הזיקוק באשדוד. בית זיקוק זה ובית הזיקוק בחיפה פעלו שניהם במסגרת חברת בתי זיקוק לנפט בע"מ.

בשנת 1999 הוגש נגד החברה כתב אישום, לאחר שבבדיקה שנעשתה בקרקע נמצאו כמויות משמעותיות של פחמימנים וכן נמצאו כמויות של סולר שחדרו למי התהום. מנהל החברה הודה כי לא בוצעו פעולות למניעת זיהום קרקע. החברה נקנסה ב-250 אלף שקל, שחלקם יועד לביצוע שיקום הקרקע.

ב-1 באוגוסט 2006 רכשה חברת פז מבתי זיקוק לנפט בע"מ (בזן) את בית הזיקוק באשדוד תמורת 3.25 מיליארד שקל, וזה הפך לחברה בשם **פז בית זיקוק אשדוד בע"מ**.

על פי מדד ההשפעה הסביבתית של המשרד להגנת הסביבה, המתפרסם מדי שנה ומדרג את השפעתן הסביבתית של חברות ציבוריות וממשלתיות, בשנת 2016 דורג בית הזיקוק פז אשדוד במקום הראשון כמפעל המזהם ביותר בישראל. בשנת 2017 ירד בית הזיקוק למקום השלישי, אולם על פי המדד לשנת 2018 עלה אל המקום השני עם עליה של 19% בניקוד בהשוואה לשנה שלפניה. בשנת 2018 הוצא צו מנהלי למפעל עקב חריגות בפליטות חומרים מזהמים לאוויר ובוצע הליך אכיפה עקב אי עמידה בדרישות ביצוע הדיגומים. בנוסף תועדו הפרות בתחומי התשתית, תחזוקה לקויה וניטור שלא עומד בדרישות.

באוגוסט 2023 פוצלה החברה מחברת פז בדרך של חלוקת מניותיה לבעלי המניות של פז, ובעקבות זאת שונה שמה ל**בית זיקוק אשדוד בע"מ**.

בשנת 2024 הטיל המשרד להגנת הסביבה על החברה קנס בסך 7 מיליון ש"ח בגין הפרות של תנאי היתר הפליטה.

### תקלות בבית הזיקוק
באוגוסט 1975 פרצה שריפה במערכת הכבלים החשמליים, כנראה בשל קצר חשמלי, והמפעל הושבת לשבוע.

באוגוסט 1977 פרצה שריפה באחד ממתקני המפעל שגרמה לתקלה טכנית שהשביתה את פס הייצור. באותה תקופה התמודד המפעל עם גל של גניבות דלק, מכלים, אביזרי רכב ורכוש פרטי שהיה ברכבי העובדים. אחד העובדים נתפס ואולץ להתפטר.

ביולי 2025 היה בית הזיקוק מושבת במשך שבועיים עקב תקלה שגרמה מחומר גלם מזוהם שסופק לחברה.

### אסונות בבית הזיקוק
ביולי 1997 אירעה שריפה בבית הזיקוק ונהרגו בה סגן מנהל הייצור של המפעל ועובד קבלן.

ב-3 בנובמבר 1997 נהרג סנייה ברק, עובד מעבדה בבית הזיקוק באשדוד, בזמן שביצע בדיקה שגרתית במכלי אחסון סולר. מכל דלק ששטחו 10 דונם עלה בלהבות וגרם לפיצוץ עז. שני אנשי הצלה שהגיעו למקום נפצעו קל. נגד בז"ן ונגד שלושה מעובדיה הוגש כתב אישום פלילי בגין עבירה של גרימת מוות ברשלנות. דו"ח מבקר המדינה מצא כי בית הזיקוק לא נערך כיאות למניעת דליקות ולטיפול במקרי שריפה.

בינואר 2013 נהרגו בבית הזיקוק מיכאל בליאכוב ומשה טל כתוצאה משאיפת גז רעיל בעת שטיפלו בתקלה באחד המגופים שבמתקן.

בפברואר 2026 נהרגו בבית הזיקוק אירינה רדצ'וק וניצן גוייכמן. מינהל הבטיחות של משרד העבודה בדק את המכלים שהיו אמורים לספק חמצן וחוברו לחליפות המגן של העובדות, ומצא שהיה בהם חנקן בלבד. שניים ממנהלי הברה נחקרו במשטרה בחשד לגרימת מוות ברשלנות.

## מבנה המפעל
המפעל מחולק לגזרות ותת הגזרות הבאות:
* חוות מכלים הכוללת:
** כ-60 מכלים עבור הנפט הגולמי (Crude Oil), עבור תוצרי הביניים ועבור התוצרים הסופיים.
** מתקן בלילת תזקיקים
* מתקני ייצור הכוללים:
** מתקני זיקוק גלם: 2 מתקני זיקוק הנפט הגולמי. בתהליך פיזי מופרד הנפט הגולמי לתזקיקים (מכונה מז"ג - מתקן זיקוק גלם)
** מתקני אשפרה המיועדים לשיפור איכות התזקיקים על ידי הוצאת תרכובות הגופרית (מכונים גם מה"ג - מתקני הדחת גופרית):
*** מה"ג סולר
*** מה"ג קרוסין
*** מה"ג נפטא
*** מתקן הפקת גופרית מתוצרי המה"גים (מכונה SRU - Sulphur Recovery Unit)
** מתקני שיפור תפוקות המיועדים לטפל ולהעלות את הערך של הפרקציה הכבדה של תהליך הזיקוק (מוצר בעל ערך מסחרי נמוך מאוד):
*** מתקן שבירת צמיגות המפרק את הפרקציה הכבדה בעזרת חימום לטמפרטורה גבוהה (מכונה גם מש"צ - מתקן שבירת צמיגות)
*** מתקן פיצוח קטליטי המפרק את הפרקציה הכבדה בחום ובסיוע קטליזטור ובטכנולוגיית מצע מרחף (מכונה Fluodized Catalitic Cracker -FCC - פיצוח במצע קטליטי מרחף)
** מתקן אלקילציה המיועד לייצור פרקציה קלה ממתאן ואתאן
* מתקני שירותים הכוללים:
** מגדלי קירור
** תחנת כוח המופעלת בגז ומספקת קיטור וחשמל לצריכת המפעל
** מערכות אוויר דחוס

## תפעול המפעל
בית הזיקוק פועל ללא הפסקה (למעט תקופות שיפוץ). צוות התפעול נחלק בין מפעילי השטח ומפעילי חדר הבקרה. קיים חדר בקרה מרכזי המשרת את כל המפעל ובו מותקנת מערכת בקרה מרכזית של חברת האניוול וכן בקרים מתוכנתים מתוצרת חברות שונות המשמשים למערכות חירום והשמטה וכן לבקרת מערכות עצמאיות (למשל מערכת טיפול במים, בקרת מדחסים ועוד).
צוות התפעול נתמך על ידי צוות תחזוקה של המפעל.

## ראו גם
* זיקוק נפט

## קישורים חיצוניים

* 
*  דליקה בבית הזיקוק, 2 בנובמבר 1997, ארכיון AP

## הערות שוליים

קטגוריה:תעשיית אנרגיה בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות נפט וגז
קטגוריה:ישראל: דלק
קטגוריה:אשדוד: מבנים
קטגוריה:אשדוד: חברות
קטגוריה:איומים ומפגעים סביבתיים בישראל