open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ארמה, מלך אקסום

**ארמה** היה מלך אקסום בשנת 614. הוא ידוע בעיקר הודות למטבעות שהוא טבע בתקופת מלכותו. 
אולם נרמז כבר בשנת 1895 כי הוא אסחאמה אבן אבג'אר שהעניק מחסה למוסלמים מהגרים בשנים 615-6 באקסום.

מונרו-היי מציין כי ארמה או גארסאם היו המלכים האחרונים שייצרו מטבעות. בשני המקרים לא נמצאו מטבעות זהב של המלכים. והשערתו של מונרו-היי היא כי ארמה השלים עם העובדה כי לא היה טעם בייצור המטבעות היות שממלכתו כבר התנתקה, לפחות באופן חלקי, מרשת הסחר הביזנטית.

למטבעות הכסף של ארמה יש צורה לא שיגרתית. עליהם מבנה של שלושה צלבים, האמצעי מוזהב וייתכן והוא מתייחס לכנסיית הקבר כהפנייה לממלכה האחמנית וכיבוש ירושלים בשנת 614. במידה וההשערה נכונה, היא מספקת את תאריך המלוכה של ארמה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שליטי אקסום
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קטגוריה:נפטרים ב-630
BioWare

**BioWare** היא חברה קנדית בבעלות אמריקאית לפיתוח משחקי וידאו, אשר נוסדה במקור בפברואר 1995, וכיום בבעלות Electronic Arts. החברה מתמחה בפיתוח משחקי תפקידים, ונודעת בעיקר בזכות השבחים הרבים שלהם זכו משחקיה, כמו באלדורז גייט, נוורווינטר נייטס, ומלחמת הכוכבים: אבירי הרפובליקה הישנה. לאחר מכן, הוציאה החברה מספר משחקים מצליחים אחרים כגון: Mass Effect, Dragon Age: Origins, Mass Effect 2, וDragon Age II.

## היסטוריה
החברה הוקמה בשנת 1995 על ידי שלושה רופאים, ריי מוזיקה, גרג זצ'וק ואוגוסטין יִפ, שסיימו ביחד את בית הספר לרפואה. בתוך שנה הוציא משחק ראשון אשר נקרא "Shattered Steel". בשנת 1998 הם החלו לפתח משחק תפקידים, "Baldur's Gate". המשחק נחל הצלחה, ויצאה לו גם חבילת הרחבה בשנה שלאחר מכן.

## משחקים

## ראו גם
* Black Isle Studios

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:Electronic Arts
האינטרנציונל הליברלי

**האינטרנציונל הליברלי** הוא ארגון בינלאומי של מפלגות ליברליות. הארגון הוקם בשנת 1947 ומשרדיו שוכנים בלונדון.

## אודות
הארגון הוקם על בסיס מניפסט אוקספורד, שנוסח בשנת 1947 על ידי נציגים של כ-19 מפלגות ליברליות מרחבי העולם בוודהאם קולג' באוניברסיטת אוקספורד, אנגליה. המניפסט מנסח את העקרונות הבסיסים שעליהם מסכימות כל המפלגות החברות הארגון. בשנת 1997 אומצה הרחבה למסמך בשם "האג'נדה הליברלית עבור המאה ה-21".

מפלגות חברות בארגון כוללות את המפלגה הדמוקרטית החופשית בגרמניה ומפלגה המפלגה הליברל-דמוקרטית בבריטניה.

נשיא הארגון הוא האנס ואן באלן, חבר הפרלמנט האירופי מטעם המפלגה לחופש לדמוקרטיה בהולנד.

### ישראל
בעבר הייתה המפלגה הפרוגרסיבית חברה באינטרנציונל. עם הקמת המפלגה הליברלית הישראלית הייתה היא חברה באינטרנציונל, ועם הקמת הליברלים העצמאיים, היו שתי המפלגות חברות באינטרנציונל. בשנת 1985 הטילו נציגי המפלגה הליברלית וטו על קבלת מפלגת שינוי לאינטרנציונל. בתקופות מסוימות, ייצגה את ישראל בארגון "המדרשה הליברלית", גוף ששימש כסמינר רעיוני של המפלגה הליברלית הישראלית, ועו"ד יצחק ננר, שימש כנציג ישראל, וגם כסגן נשיא האינטרנציונל וחבר האקזקוטיבה. מאז 2021, חברה בארגון מפלגת יש עתיד.

נציגים מישראל, בהם משה קול, יוסף ספיר, אברהם שריר, יצחק מודעי ואמנון רובינשטיין כיהנו כסגני נשיא האינטרנציונל וכנסים וסמינרים של האינטרנציונל התקיימו בישראל בינואר 1963, בדצמבר 1967, בינואר 1973 ובספטמבר 1984.

## ראו גם
* ליברליזם

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ליברליזם
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים
חסידות רשקוב

**חסידות רשקוב** היא חצר חסידית שפעלה בבסרביה, שבמרחב האוקראיני-רומני. אבי השושלת היה רבי שבתי מרשקוב תלמיד הבעל שם טוב ומחבר סידור ר' שבתי.

## תולדות החסידות
*רבי שבתי נולד לרבי צבי הירש בשנת תט"ו. אין ידועים פרטים על ילדותו. התגורר ברשקוב שבבסרביה (כיום בטרנסניסטריה/מולדובה). היה מקובל והיה תלמיד של הבעל שם טוב. ערך סידור על פי נוסח וכוונות האר"י. נפטר בכ"א בסיון תקכ"ה. אחיו היה רבי ישראל רב בקאוושן ובלבי.
*רבי משה יוסף, היה תלמידו של רבי פנחס מקוריץ. על פי המסורת המשפחתית הוא היה בנו של רבי שבתי, וכך מופיע גם בספר שם הגדולים החדש שנדפס בשנת תרכ"ה (1864) ובספר 'הלולא דצדיקיא' שנדפס בערך בשנת תרל"ה (1875) וכך כתבו חוקרי שושלות החסידות כמו הרב לוי גרוסמן ויצחק אלפסי, אך במצבתו שהתגלתה בשנת 2022 נכתב בן רבי ישכר. בספר 'קנת ספרים' מובא שהיה רב גם בחאטין. בשנת תשמ"ג יצא הספר 'תיקון בית רחל', הגהות מרבי משה יוסף ובנו רבי שלמה זלמינא על סידור רבי שבתי. בשנת נפטר בשנת תק"פ (1820).
*רבי שלמה זלמינא בנו של רבי משה יוסף מילא את מקום אביו. בימיו פרחה חסידות רשקוב וחסידים רבים נהרו אליו. נפטר בי"ב בניסן תרי"ב (1852).
*רבי שבתי השני, בנו של רבי שלמה זלמינא מילא את מקום אביו. היה ידוע כאוהב הבריות ורחמן. נפטר בח' בטבת תרמ"ג.
*רבי יחיאל יוסף, בנו של רבי שבתי מילא את מקום אביו. נפטר ז' באדר תרנ"ו. בנו השני של רבי שבתי השני היה רבי משה אברהם שכיהן אף הוא כאדמו"ר בראשקוב. היה חתן של רבי יוסף בן רבי יחיאל מיכל מדרוהוביטש (בן רבי יצחק מיאמפולה). חתנו היה רבי ישראל שלום יוסף פרידמן האדמו"ר השני מבוהוש. 
*רבי שלמה זלמינא השני, בנו של רבי יחיאל יוסף מילא את מקום אביו. היה חתן רבי אברהם יהושע העשיל ממעז'יבוז'.  נפטר בכ' בחשוון תרע"ו. 
:בניו היו רבי שלום, רבי יצחק מאיר (חתן רבי מרדכי מלועוו) ורבי מרדכי (חתן רבי משה דן מסקווירא).
:חתניו רבי ברוך דוד טברסקי מקלינקוביץ (בנו של רבי מרדכי דב מהורניסטייפול), רבי דוד מרדכי מטאלנא, רבי משה דוד טברסקי משפיקוב-רשקוב, רבי יעקב ישראל רבינוביץ מחרסון (בן רבי פנחס מקנטיקוזבה מגזע ליניץ) בעל 'שארית יעקב', רבי חיים הגר משאץ (בן רבי משה הגר).
*רבי שלום צוקרמן, בנו של רבי שלמה זלמינא השני היה אדמו"ר בקאלאראש ברומניה. היה חתן רבי יצחק פיצ'ניק מברזנה. נסע לארצות הברית לאסוף כסף ונפטר שם בכ"א באייר תר"צ.

## מקורות
* **החסידות** (1977) מאת יצחק אלפסי, עמ' 44.

## הערות שוליים

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:חסידות במרחב הרומני
My Favorite Things

"**My Favorite Things**" (בעברית: "**הדברים החביבים עליי ביותר**") הוא שיר מהמחזמר "צלילי המוסיקה" מאת ריצ'רד רוג'רס ואוסקר המרשטיין, שנכתב על ידי המרשטיין והולחן על ידי רוג'רס. השיר בוצע והוקלט לראשונה במחזמר הראשון בברודוויי בשנת 1959, בביצוען של מרי מרטין ופטרישה ניוואי. הגרסה הנודעת ביותר הופיעה בסרט "צלילי המוסיקה" משנת 1965 המבוסס על המחזמר, בבימויו של רוברט וייז, ובוצעה על ידי השחקנית הראשית ג'ולי אנדרוז.

במחזה המקורי, השיר מופיע כאשר הנזירה מריה, הדמות הראשית, נמצאת במשרדה של אם המנזר, בטרם היא נשלחת לטפל בילדי משפחת פון טראמפ. אולם בגרסת הסרט מ-1965, מריה שרה את השיר לילדי המשפחה בחדר המיטות בזמן סופת רעמים, במקום השיר The Lonely Goatherd (בתרגום חופשי: "הרועה הבודד") שיועד לקטע זה במקור והועבר לקטע אחר בסרט. השינוי אומץ בעיבודים מאוחרים נוספים. השיר מציג רשימה של דברים מוחשיים בהקשר יומיומי (למשל: טיפות גשם על ורד, שפמפם של חתלתול, כרוכית תפוחים פריכה) האהובים על הדמות השרה את השיר, אשר מחשבה עליהם בזמנים קשים מקלה את הרגשתה הרעה של הדמות השרה, בכך שהם מעוררים נחמה או יוצרים הסחה מפני הפחד הפוקד אותה.

השיר תורגם לעברית מספר פעמים. התרגום הראשון ככל הנראה היה של עפרה אליגון תחת השם "**אלו דברים שעלי אהובים**", בביצוען של רבקה רז ועדנה גורן. כיום תרגום רווח הוא של אבי קורן, תחת השם "**הדברים שאותי משמחים**", עבור הגרסה הישראלית של המחזמר מ-1995, בבימויו של מנחם גולן ובכיכובה של חני נחמיאס. השיר בוצע על ידי נחמיאס (בתפקיד מריה) יחד עם דינה גולן (בתפקיד אם המנזר, במסגרת הסצנה המקורית במחזה).

[ימין|150px|ממוזער|עטיפת האלבום My Favorite Things מאת [ג'ון קולטריין, 1961]]
לשיר עשרות גרסאות כיסוי בשפות שונות. אחת הגרסאות החשובות הייתה גרסת ג'אז אינסטרומנטלית מאת ג'ון קולטריין שפורסמה לראשונה בשנת 1961. השיר בעיבודו האינסטרומנטלי היה לחלק מייצג ברפרטואר של קולטריין, ולפחות שמונה עשר מביצועי השיר הוקלטו ונכללו באלבומים. כמו רבים משירי מחזות הזמר, גם My Favorite Things היה לסטנדרט ג'אז, ובוצע על ידי אמני ג'אז רבים, ביניהם שרה ווהן, גראנט גרין, דייב ברובק, ג'ון מקלפלין, קני בורל, בראד מלדאו, אל ג'ארו ורבים נוספים. השיר זכה לעיבודים רבים ובתקופות שונות גם במוזיקה הפופולרית, מחוץ לסוגת הג'אז. מילות השיר, שבחלקן קיים הקשר חורפי ועיבוד המחזה בו השיר מבוצע בזמן סופת רעמים, גרמו לשיר להיות פופולרי בזמן חג המולד ולהיות מזוהה עמו. השיר נכלל בעשרות אלבומים בנושא חג המולד (למשל, בביצועם של ברברה סטרייסנד, טוני בנט, קני רוג'רס, הקרפנטרז, בארי מנילו, קלי קלרקסון, מרי ג'יי בלייג' ורבים נוספים).

השיר "" של הזמרת אריאנה גרנדה (2019) מבוסס על המנגינה של "My Favorite Things" והמילים רומזות אליו.

## קישורים חיצוניים

* תזה אקדמית מאת סקוט אנדרסון – ניתוח התפתחות סגנון האוונגרד של ג'ון קולטריין בין השנים 1960–1965 באמצעות השוואת ארבע גרסאות מוקלטות של My Favorite Things בביצועו 
* וידאו של השיר מתוך הסרט "צלילי המוסיקה" מ-1965, בערוץ של רוג'רס והמרשטיין באתר YouTube
* ביצוע השיר "אלו דברים שעלי אהובים", בערוץ של רבקה רז באתר YouTube – תרגום השיר לעברית על ידי עפרה אליגון

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים מצלילי המוסיקה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שתורגמו מאנגלית לעברית
קטגוריה:שירי רשימה
קטגוריה:סטנדרטים בג'אז
הרי אחמר

[שמאל|250px|ממוזער|מפת מסילת אדיס אבבה-ג'יבוטי משנת [1907, ובה נראה הרכס]]
**הרי אחמר** הוא רכס הרים באורך של כ-200 ק"מ, השוכן במזרחה של אתיופיה. כיוונו של הרכס הוא ממערב-דרום-מערב למזרח-צפון-מזרח, ופסגותיו נישאות מעל גובה של 2,300 מטרים מעל פני הים. הרכס חוצץ, בין היתר, בין הערים הרר מדרום לו ודירה דאווה מצפון לו, והוא היווה את המניעה העיקרית לסלילת מסילת אדיס אבבה-ג'יבוטי. בכך גרם הרכס להקמתה של דירה דאווה, וכתוצאה מכך לנישולה של הרר מתפקידה כמרכז המסחרי והפוליטי של מזרח אתיופיה. 

## קישורים חיצוניים

* אודות הרכס באתר טרוולג'ורנל
* אודות הרכס באתר טרוולאינגלוק

קטגוריה:אתיופיה: גאוגרפיה
Streets of London

**Streets of London** ("רחובות לונדון") הוא שירו של הזמר והגיטריסט האנגלי ראלף מקטל, שיצא ב-1969. השיר מציג כנגד בעיותיהם של אנשים מן השורה את קשייהם של חסרי הבית, הבודדים, הזקנים והנשכחים שבחברה.

## הפקה
מקטל כתב את השיר בהשראת חוויותיו בטיולי טרמפים והופעות רחוב שערך באירופה במהלך שנות העשרים המוקדמות שלו, ובמיוחד בפריז ובלונדון. מקור הסיפורים המובאים בשיר הוא של פריזאים דווקא, אך הוא בחר להציג אותם כיושבי לונדון על מנת שלא להעליב את פריז. הוא נמנע מלכלול את השיר, המנוגן בטכניקת הפינגר סטייל, באלבום הבכורה שלו שיצא לאור בשנת 1968, במחשבה שהוא מדכא מדי; אך בשנה שלאחר מכן כלל אותו באלבומו השני Spiral Staircase, בהשפעת מפיק האלבום. ב-1974 יצא השיר לשוק גם כסינגל.

השיר זכה להצלחה גדולה, הגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי, והיה לשירו המצליח ביותר של מקטל מבחינה מסחרית - בעיקר בעקבות יציאת הסינגל ב-1974 - עם שיא מכירות של 90,000 עותקים ביום אחד ב-1974. השיר זיכה את מקטל בפרס איבור נובלו בקטגוריה לכותבי שירים.

עם השנים ביצעו למעלה ממאתיים אמנים גרסאות כיסוי של השיר, בהם מרי הופקין, שינייד או'קונור ורוג'ר ויטאקר.

עם פרוץ משבר הקורונה בבריטניה עדכן מקטל את מילות השיר בהתאם לרוח הזמן.

## קישורים חיצוניים

* דגימה של השיר, באתר האינטרנט של ראלף מקטל (30 שניות)
* סיפורו של השיר, באתר האינטרנט של BBC
* מילות השיר, באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על חסרי בית
קטגוריה:שירים על לונדון
קטגוריה:שירי רוק קל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
האגודה ללימודי ישראל

**האגודה ללימודי ישראל** (באנגלית: **AIS - Association for Israel Studies**) היא אגודה מדעית בינלאומית שהוקמה בשנת 1985 אשר עוסקת בקידום וטיפוח לימודי ישראל, תחום מחקר רב-תחומי המאגד את העוסקים במחקר של ישראל המודרנית בתחומי מדעי הרוח וחברה. האגודה רשומה בארצות הברית וחברים בה כ-500 חוקרים מכל רחבי העולם.

נכון לשנת 2023 נשיא האגודה הוא פרופסור רפאל כהן-אלמגור מאוניברסיטת האל. בין נשיאי העבר של האגודה: מירון (מייק) ארונוף, איאן לוסטיק, פנינה להב, רוברט פרידמן , יואל מגדל, חנה הרצוג, רחל ברנר, אלן דאוטי, אביבה חלמיש, גד ברזילי, מנחם הופנונג, אילן טרואן, יעל ארונוף, ואריה ספוזניק

האגודה מקיימת מדי שנה כנס המתקיים בשפה האנגלית ובמסגרתו היא מחלקת את פרס שפירא לספר הטוב ביותר בלימודי ישראל, על שם הסוציולוג יונתן שפירא, פרס הלפרין לעבודת הדוקטורט הטובה ביותר בלימודי ישראל, על שם הסוציולוג בן הלפרין ואת פרס קימרלינג להרצאה הטובה ביותר בכנס השנתי על שם הסוציולוג ברוך קימרלינג. כמו כן מעניקה האגודה מדי שנה פרס על מפעל חיים לחוקר בולט בתחום לימודי ישראל ופרס לחוקר צעיר ומבטיח בתחום.

האגודה מוציאה לאור את כתב העת Israel Studies Review , המתפרסם ארבע פעמים בשנה.

## ראו גם
* :קטגוריה:זוכי פרס שפירא בלימודי ישראל

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אגודות מדעיות
קטגוריה:ישראל: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:ארגוני חינוך
Journal of Israeli History

ממוזער|עטיפת כתב העת.
**Journal of Israeli History** (אנגלית: כתב העת להיסטוריה של ישראל) הוא כתב עת העוסק בהיסטוריה של ישראל המודרנית ושל התנועה הציונית, היוצא לאור משנת 1980 בהוצאת ראוטלדג' (Routledge) והמכון לחקר הציונות וישראל באוניברסיטת תל אביב. תחילה נקרא כתב העת "Zionism", אחר כך שונה שמו ל-"Studies in Zionism", וב-1994 קיבל את שמו הנוכחי.

בכתב העת מתפרסמים מאמרים מקוריים של חוקרים בתחומי ההיסטוריה ומדעי החברה, מדעי היהדות ומזרחנות.

עורכת כתב העת היא ההיסטוריונית אניטה שפירא, עורכת המשנה היא פיליפה שמרת. חברי המערכת הם: פרופ' דן לאור, פרופ' מנחם מאוטנר, פרופ' יוסף מאלי, פרופ' אשר ססר ופרופ' שלום רצבי.

## קישורים חיצוניים
* Journal of Israeli History, באתר של הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב
* Journal of Israeli History, באתר Taylor & Francis

קטגוריה:ישראל: כתבי עת להיסטוריה
קטגוריה:חקר הציונות
רבה בר רב חנן

**רבה** (או **רבא**) **בר רב חנן**, היה אמורא בבלי בדור הרביעי, בנו של רב חנן.

היה חברו של האמורא המפורסם אביי, וכבר בילדותם שניהם היו תלמידיו של רבה, ראש ישיבת פומבדיתא. מסופר עליהם שבילדותם ישבו לפני רבה, ושאל אותם "למי מברכים?" ואמרו: "לרחמנא" (לרחמן, כינוי לאלוהים). שאלם: "והיכן הוא יושב?" רבא בר רב חנן הצביע כלפי התקרה, ואביי יצא החוצה והצביע השמיימה. רבה התפעל מן התשובה וחזה שיגדלו להיות חכמים גדולים. אביי היה קטן ממנו, ונחשב כתלמיד חבר שלו.

רבה העריכו ביותר, וביקש שהוא יספידהו לאחר מותו, יחד עם אביי.

נשא ונתן גם בפני רבא, וגם רב אויא היה מחבריו.

התגורר במקום בשם ארטיבנא (נוסחאות אחרות: ארטבינא, ארטביא, ארטוניא) ליד פומבדיתא, ובשבתות עשה עירוב תחומין לצורך הליכה לעיר התורה פומבדיתא. לדעת רבנו חננאל בפירושו שם, הליכתו נועדה לשמוע את שיעוריו של רב יוסף, שהיה ראש ישיבת פומבדיתא אחרי רבה.

לפרנסתו עסק כנראה בחקלאות. מסופר שהיו לו דקלים על גבול פרדסו של רב יוסף, וציפורים שקיננו על הדקלים הזיקו לפרדס. רב יוסף תבע ממנו להרחיק את הדקלים, והשיב שאיננו רוצה לעקור עצי פרי, אך הוא מרשה לרב יוסף לעשות זאת בעצמו.

לא הובאה בגמרא הלכה כלשהי בשמו. עשרות אזכוריו בתלמוד הם בהקשרים של המשא ומתן התלמודי: העלאת התלבטויות שונות או קושיות על דברי חכמים אחרים.
## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור הרביעי לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי רבה
קטגוריה:תלמידי רב יוסף
פטריק אוז'דניק

**פטריק אוז'דניק** (בצ'כית: **Patrik Ouředník**; נולד ב-23 באפריל 1957) הוא סופר, משורר ומתרגם צ'כי החי ופועל בצרפת.

## ביוגרפיה
נולד בפראג לאם צרפתייה ולאב צ'כי. בשנת 1984 היגר לצרפת, שם עבד כמורה לשחמט ואחר כך כספרן. בין השנים 1986 ל-1998 שימש כעורך מדור הספרות במגזין L'Autre Europe. עוסק בתרגום של ספרות ושירה מצ'כית לצרפתית וההפך.

ספרו אירופיאנה, העוסק בתולדות אירופה במאה העשרים, ואשר יצא בשנת 2001 זכה להצלחה גדולה ותורגם לכ-28 שפות. הוא תורגם לעברית על ידי רות בונדי וראה אור בהוצאת חרגול.

## מספריו
* אירופיאנה - קיצור תולדות המאה העשרים, בהוצאת חרגול, ספטמבר 2006, תחילת הספר באתר טקסט

* **The Rough-book of the Czech Language: A Dictionary of Unconventional Czech** (Šmírbuch jazyka českého. Slovník nekonvenční češtiny), Paris, 1988.
* **Or** (Anebo), Prague, 1992.
* **The Extraordinary Adventures of Prince Chicory...** (O princi Čekankovi, jak putoval za princeznou...), Prague, 1993.
* **And There Is No New Thing under the Sun: A Dictionary of Biblical and Parabiblical Expressions** (Aniž jest co nového pod sluncem. Slova, rčení a úsloví biblického původu), Prague, 1994.
* **Year Twenty-Four** (Rok čtyřiadvacet), Prague,1995.
* **If I Don’t Say So** (Neřkuli), Prague, 1996.
* **In Search of Lost Language **(Hledání ztraceného jazyka), Prague, 1997.
* **112 Ways to Roll a Barrel of Oil **(Des 112 façons desquelles on peut faire rouler un tonneau à huile) (Limoges 1999, with Jiří Pelán).
* **The Key Is at the Bar** (Klíč je ve výčepu), Prague, 2000.
* **55 Types of Laced Boots to Keep Your Feet Warm in Winter **(Des 55 espèces de brodequines dont on peut s'entourer les pieds en hiver) (Limoges 2001, with Jiří Pelán).
* **Europeana: A Brief History of the Twentieth Century** (Europeana: Stručné dějiny dvacátého věku), Prague, 2001.
* **House of a Barefoot Man** (Dům bosého) Prague, 2004.
* **The Opportune Moment, 1855** (Příhodná chvíle, 1855), Prague, 2006.
* **Case Closed** (Ad acta), Prague, 2006.
* **On the Free Exercise of Language** (Svobodný prostor jazyka), Prague 2013.
* **A History of France: For Our Dearly Departed** (Histoire de France. À notre chère disparue), Paris 2014 (in French).
* **The End of the World Might Not Have Taken Place** (La fin du monde n'aurait pas eu lieu), Paris 2017 (in French).
* **Antialkoran. The strange world of T.H. (Antialkorán. Nejasný svět T.H.,** Prague 2018.


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סופרים צ'כים
קטגוריה:ילידי 1957
חסידות ויסקוט-קרושנוביץ

**חסידות ויסקוט-קרושנוביץ** היא חסידות פולנית שנוסדה בראשית המאה ה-19 מייסדה היה רבי אברהם יוזפא לרמן מקונסקוולה.

## תולדות החסידות
רבי אברהם, המייסד, היה תלמידו של החוזה מלובלין, והיה נוסע אליו יחד עם חבריו רבי ישכר בר מרדושיץ ורבי יחזקאל מקוזמיר, החוזה מלובלין התבטא בשבחם שהם בבחינת , כלומר מלאכים. הוא כונה "השרף מקאָנסיקוואָלי". רבי אברהם התגורר בעיירה קונסקוולה; בעיירה זו התקיימה החצר החסידית ובה כיהן כאדמו"ר. נהג תעניות 35 שנה ברציפות. נפטר בשנת תרט"ו (1855).

השני בשושלת, היה בנו, רבי אליהו, אשר היה תלמידם של רבי מנחם מנדל מקוצק ורבי נח מקארוב. שיש כרב בוונהוונהליץ. בשנת תר"י התמנה לרב בפילוב, ואחר כך בויסקוט. בשנת תרט"ו התמנה לאדמו"ר. חיבר את ספרי השו"ת **דבר אליהו** ו-**אזור אליהו** על התורה.

השלישי, היה בנו, רבי אברהם יוזפא מויסקוט אשר נולד בשנת תרט"ז (1857). היה רב ביאניבצה. אחרי פטירת אביו כיהן כאדמור בפילוב ובויסקוט. חיבר את הספר **חיי איברא** - פירוש על התורה והש"ס. נפטר בכ"ז בחשוון תרנ"א (1890).

הרביעי, היה בנו, רבי חיים מקרושנוביץ אשר נולד בשנת תרכ"ז (1867). היה רב בדוברין (כיום דובז'ין על נהר ויסלה), פלוצק וקרושנוביץ (פולנית: Krośniewice). היה מפורסם כגדול בתורה ובעל ידע ביבליוגרפי. חיבר ספרים רבים. נפטר בא' בטבת תרע"א (1911).

החמישי, היה בנו, רבי שמחה בונים מקרושנוביץ. היה ידען גדול בחסידות. שימש כאדמו"ר בלודז'. נרצח בשואה.

## לקריאה נוספת
* יצחק אלפסי, **החסידות**, תשל"ז-1977, עמ' 210.

## הערות שוליים

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:חסידות במרחב הפולני
בטיחות בתחבורה

[שמאל|ממוזער|250px|[פס האטה בצרפת. מבדיקות שנערכו בישראל עולה כי פסי האטה הביאו להפחתה ניכרת של מהירות הנסיעה ולהגברת בטיחות באזורים בהם הונחו]]
[שמאל|ממוזער|250px|סירת הצלה ובתוכה ניצולים מ[אוניית נוסעים|אוניית הנוסעים טיטניק שטבעה ב-15 באפריל 1912. האסון הוביל לכתיבתה ואימוצה של האמנה הבינלאומית לבטיחות החיים בים]]
**בטיחות בתחבורה** הוא שם כולל למאמצים להקטנת הסיכון לחיי אדם, בעלי חיים או רכוש, הנגרם או עלול להיגרם כתוצאה משימוש באמצעי התחבורה השונים בין אם בשוגג, ברשלנות פושעת, או כתוצאה מליקוי טכני מכל סוג ברכב או בתשתיות. הבטיחות בתחבורה, נחלקת לתחבורה יבשתית, תחבורה ימית ותחבורה אווירית.

## בטיחות תחבורה יבשתית

בטיחות תחבורה יבשתית כוללת את בטיחותם של רכבים דו גלגליים (אופנועים, קטנועים ואופניים), מכוניות פרטיות ומסחריות, רכב כבד, ציוד חקלאי ממונע, תחבורה ציבורית (אוטובוסים, מוניות ורכבות), תשתיות תחבורה (עיליות ותחתיות) והתנהגות אנשים (הולכי הרגל, רוכבי האופניים ונהגים).

ישנם מספר אמצעים להגן על הבטיחות באמצעות שינויים של הכבישים, לדוגמה פסי האטה ומעברי חצייה. ישנם חוקים רבים שנועדו להגביר את הבטיחות בדרכים כגון חוקי הגבלות מהירות. אמצעים אחרים נוגעים לנסיעה ברכב, למשל כרית אוויר, מושב בטיחות וחגורת בטיחות במקרה של תאונת דרכים. בשנים האחרונות, נעשה שימוש הולך וגובר בטכנולוגיות חכמות לתחבורה שמטרתן להקטין את הסיכון בכביש- הן לנהגים והן להולכי הרגל. מערכות והתקנים להקטנת הסיכון לתאונה, כוללים מערכת המזהה ומתריעה על הסיכון להתנגשות חזית אחור, או לסטייה בלתי מתוכננת מנתיב הנסיעה, מערכות המנטרות דפוסי נהיגה שגויים ומתריעה על כך בפני הנהג "קופסה ירוקה", מערכות המזהות ומתריעות על הימצאות הולך רגל במעבר החצייה מעבר חצייה פעיל, מערכת לזיהוי והתרעה על התרחשות תאונה, תוך הוצאת דיווח מיידי למוקדי החירום וההצלה לחצן מצוקה לרכב וטכנולוגיות המופיעות כאפליקציה סלולרית.

## בטיחות תחבורה ימית
דוגמה לניסיון להגביר את בטיחות התחבורה הימית היא האמנה הבינלאומית לבטיחות החיים בים, האמנה המרכזית להגנה על בטיחות אוניות סוחר. גרסתה הראשונה של האמנה התקבלה בשנת 1914 לאחר טביעתה של הטיטניק והיא קבעה את מספרן של סירות ההצלה הנדרשות על כל אונייה וציוד חירום אחר, וכן נוהלי בטיחות, כולל הדרישה להאזנה מתמדת ברשת הקשר.

## בטיחות תחבורה אווירית
דוגמה לניסיונות להגביר את הבטיחות בתחבורה אווירית היא בניית מטוסים מודרניים כך שאוויר חם ממנוע הסילון יוזרם אל המנועים, הכנפיים וזנב המטוס. הזרמת האוויר החם נעשית כדי למנוע הצטברות קרח על כנפי המטוס. הקרח הצמוד לכנף פוגע ביכולת העילוי שלה, וגם כמות קטנה של קרח עלולה למנוע המראה בטוחה. קרח המצטבר על כנפי המטוס לקראת ההמראה עלול לגרום להתרסקות, וקרח הנוצר על כנפי המטוס בעת טיסה עלול לפגוע בפעולתם של המדפים, המאזנות, וחלקים נוספים בכנף המטוס, דבר שעלול להביא לאובדן שליטה במטוס ולהתרסקותו.

מטוסים מצוידים ביציאת חירום אשר יכולה לאפשר לנוסעים להחלץ מהמטוס במקרה הצורך.

בעת הסעת המטוס, דיילי אוויר מדריכים את נוסעי המטוס לגבי נוהלי הבטיחות בטיסה.

## קישורים חיצוניים
* אתר הבית של עמותת אור ירוק לשינוי תרבות הנהיגה בישראל
* אתר הבית של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים
* 

## הערות שוליים

*
Are You Lonesome Tonight?

(**האם את בודדה הלילה?**) הוא שיר פופולרי שנכתב במקור על ידי לו האנדמן ורוי טורק. השיר פורסם לראשונה בשנת 1926, אך הגרסה המוכרת ביותר של השיר היא גרסת הכיסוי של אלביס פרסלי משנת 1960.

## בביצועו של אלביס פרסלי
השיר הוקלט בנשוויל, טנסי ב-3 באפריל 1960 ולאחר מכן יצא לשווקים לראשונה ב-1 בנובמבר 1960. השיר נשאר במקום הראשון במצעד הפזמונים האמריקני במשך שישה שבועות ברציפות.

אלביס נהג לעיתים רבות במהלך הופעות חיות, לשנות באופן אקראי את מילות השיר ולתת להן קונוטציות הומוריסטיות. מקרה נודע במיוחד התרחש בבית המלון אינטרנשיונל שבלאס וגאס ב-26 באוגוסט 1969. במהלך ההופעה, במקום לשיר: "האם את משקיפה ממפתן ביתך ומדמיינת אותי שם" ("Do you gaze at your doorstep and picture me there"), הוא שר "האם אתה מביט על ראשך הקירח ומצטער שאין לך שיער" ("Do you gaze at your bald head and wish you had hair"). רגעים לאחר מכן, כאשר אלביס הבחין באדם קירח בקהל, הוא פרץ בצחוק אשר נמשך לאורך שאר השיר. גרסה זו, אשר זכתה לפופולריות רבה, אף הגיעה למצעד ה-"Top 30" הבריטי בשנת 1982 לאחר שיצאה באופן רשמי לשווקים ב-1980.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השיר באתר songfacts.com 

קטגוריה:שירי אלביס פרסלי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בבלגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בספרד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
Dream Lover

**Dream Lover** הוא שיר פופולרי שנכתב והוקלט על ידי בובי דארין ב-5 במרץ 1959. השיר הופק על ידי אהמט ארטגאן, ג'רי וקסלר וטום דאוד. השיר זכה להצלחה עצומה והגיע למקום השני במצעד הפזמונים האמריקני ובנוסף היה במקום הראשון במצעד הבריטי במשך שלושה שבועות במהלך חודש יולי של 1959. השיר יצא לשווקים כסינגל במהלך שנת 1959. את הזמר בובי דארין מלווה על הפסנתר ניל סדקה.

## גרסאות כיסוי
השיר הוקלט והופץ בגרסאות כיסוי רבות, כמה מן הבולטות בהן:

* השיר הוקלט על ידי בן א. קינג עבור אלבומו משנת 1962 "King Sings for Soulful Lovers"
* השיר הוקלט על ידי ריקי נלסון במהלך סוף שנות השבעים. גרסה זו יצאה לשווקים בשנת 1986.
* השיר הוקלט על ידי דון מקליין עבור אלבומו משנת 1981 "Believers".
* השיר הוקלט על ידי ג'ון לנון בשנת 1980. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על חלומות
קטגוריה:שירי R&B
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
אלן אוסייר

**אלן אוטילה אוסייר** (בדנית: **Ellen Ottilia Osiier**; 13 באוגוסט 1890 – 6 בספטמבר 1962) הייתה סייפת יהודייה-דנית. האלופה האולימפית הראשונה (פריז 1924) ברומח לנשים.

## ביוגרפיה
אוסייר נולדה בירינג.

באולימפיאדת פריז (1924) נערכה לראשונה במשחקים האולימפיים תחרות סיף, רומח, לנשים. בגיל 33 זכתה בתחרות אוסייר במדליית זהב לאחר שניצחה בכל חמשת הקרבות בשלב הגמר. במדליית כסף זכתה גלדיס דייוויס מבריטניה (1-4) ובמדליית ארד זכתה גרטה הקשר אף היא מדנמרק (2-3). בשלב רבע הגמר היא ניצחה בכל ששת הקרבות שלה וכן בשלב חצי הגמר היא ניצחה בכל חמשת הקרבות. היא סיימה את הטורניר עם 16 ניצחונות ללא הפסד.

בעלה איוון אוסייר בעל מדליית כסף אולימפית בסיף, השתתף ב-7 אולימפיאדות. הוא זכה ב-25 תוארי אליפות דנמרק בסייף ב-3 מכשירים.

בשנת 1962 נפטרה אוסייר בקופנהגן.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ספורטאים יהודים דנים
קטגוריה:סייפות יהודיות
קטגוריה:אלופים אולימפיים יהודים
קטגוריה:ספורטאיות אולימפיות יהודיות
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת פריז (1924)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת פריז (1924)
קטגוריה:אלופות אולימפיות: סייף
קטגוריה:סייפות דניות
קטגוריה:אלופות אולימפיות מדנמרק
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1890
קטגוריה:נפטרות ב-1962
חרות ישראלי

**חרות ישראלי** (נולדה ב-1939) היא פסנתרנית ישראלית, זוכת פרס רובינשטיין.
## ביוגרפיה
חרות ישראלי למדה באקדמיה למוזיקה בתל אביב אצל אמה גורוכוב ואחר נסעה לצרפת שם המשיכה את לימודיה בקונסרבטואר של פריז.

ישראלי הופיעה כסולנית עם רבות מן התזמורות בישראל, ברסיטלים ובטלוויזיה, וכן הקליטה לקול ישראל. במשך השנים ניגנה יצירות של מלחינים ישראלים מן השורה הראשונה בביצועי בכורה, בהן יצירות שהוקדשו לה. בשנת 1983 הופיעה במערב ברלין ובשנים 1993-1994 ערכה סיור קונצרטים בדרום אמריקה (ארגנטינה, ברזיל, פרו וקולומביה).

בשנים 1993 ו-1997 השתתפה בסמינרים בינלאומיים למוזיקה קאמרית בת זמננו ביהוד. 
"דואו אביבית", צמד שהקימה עם הכנרת חיה לבני יצא לסבב הופעות במקסיקו (1993), קרואטיה (1999) וסבב נוסף בקרואטיה וסלובניה (2002).
"דואו אביבית" הופיע כחלק מרביעיית "מעיין הזהב" בפסטיבל לתרבות יהודית  בשטרסבורג בשנת 2000.
בשנים 2001-2004 הופיעה על במות שונות ברחבי ארצות הברית.

## דיסקוגרפיה
* 1988 - "The Heart of Chello" עם הצ'לן עמנואל גרובר. 
* 2003 - מוזיקה ישראלית לפסנתר סולו לפרויקט "פסנתרין" של אקו"ם ואיגוד המלחינים הישראלי
* 2004 -  "תפילה וניגון", תקליטור מוזיקה יהודית, עם הכנר אליהו שולמן.
* 2005 - "israeli & International Pearls" - קטעי סולו לפסנתר הכוללים קטעים נדירים של מלחינות (קלרה שומאן, פאני מנדלסון וירדנה אלוטין).
* 2006 - "ישן וחדש", מבחר יצירות ישראליות עם הפסנתרן חגי יודן.
* 2007 - Piano 4 Play, שני פסנתרים וארבע ידיים עם חגי יודן.
* 2009 - "OPUS 1" - יצירות נדירות וראשוניות של מיטב המלחינים המפורסמים. 
* 2012 - "Beloved miniature pearls" - יצירות זעירות, אהובות ומפורסמות.

## פרסים ואותות כבוד
* פרס מוצרט, האקדמיה למוזיקה בתל אביב בשנת 1956.
* פרס רובינשטיין (פרס שני) - הוענק על ידי ארתור רובינשטיין עצמו בשנת 1958 בתחרות בינלאומית מטעם התזמורת הפילהרמונית בתל אביב.
* פרס ראשון בקונסרבטוריון של פריז בשנת 1959.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פסנתרניות ישראליות
קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאיות ישראליות
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:בוגרות הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
The Onyx Hotel Tour

**The Onyx Hotel Tour** הוא סיבוב ההופעות החמישי של זמרת הפופ האמריקאית בריטני ספירס. סיבוב ההופעות נועד כדי לקדם את אלבום האולפן הרביעי של ספירס, In the Zone. במהלך סיבוב ההופעות הופיע ספירס בצפון אמריקה ואירופה.
[250px|שמאל|ממוזער|בריטני ספירס מופיעה עם השיר [Me Against the Music]]

## רשימת השירים
#"Check-In" (קטע פתיחה)
#"Toxic"
#"Overprotected" (הרמיקס של דארקצ'ילד)
#"Boys" (הרמיקס של קו-אד)
#"Showdown"
#"Mystic Lounge" (וידאו מעבר)
#"...Baby One More Time"
#"Oops!... I Did It Again"
#"(You Drive Me) Crazy"
# "Mystic Garden" (וידאו מעבר)
#"Everytime"
#"The Hook Up"
#"I'm a Slave 4 U"
#"The Onyx Zone" (וידאו מעבר)
#"Shadow"
#"Security Cameras" (וידאו מעבר)
#"Touch of My Hand"
#"Breathe on Me"
#"Outrageous"
#"Club" (מופע מעבר)
#"(I Got That) Boom Boom"
#"Check-Out" (וידאו מעבר)
#"Me Against the Music" (הרמיקס של רישי ריצ'ס דסי קלוצ'ה)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2004
קטגוריה:סיבובי ההופעות של בריטני ספירס
קטגוריה:סיבובי הופעות בצרפת
California Love

**California Love** הוא סינגל של הראפר האמריקאי טופאק שאקור, בהשתתפות ד"ר דרה ורוג'ר טרוטמן. השיר יצא לאור בתור "סינגל הקאמבק" של שאקור לאחר שחרורו מן הכלא בשנת 1995. לשיר יצא רמיקס פופולרי שמופיע באלבום הסטודיו הרביעי של שאקור משנת 1996, All Eyez on Me. הוא אחד השירים המפורסמים והמצליחים ביותר של שאקור, כשהגיע למקום ה-1 במצעד הבילבורד הוט 100 והיה מועמד לפרס גראמי (לאחר מותו של שאקור) בקטגוריות "ביצוע הראפ הטוב ביותר" ו"ביצוע הראפ הטוב ביותר על ידי צמד או הרכב" בשנת 1997.

הגרסה המקורית של השיר מופיעה באלבום של טופאק משנת 1996 שיצא לפני מותו All Eyez on Me ובאלבום הלהיטים הגדולים שלו, Greatest Hits. השיר דורג במקום ה-51 במצעד "*100 השירים הטובים ביותר של שנות ה-90*'" של VH1.

המנגינה נלקחה מהשיר *Woman to Woman* של הזמר הבריטי, ג'ו קוקר. קולות הרקע "*In the City of Compton" ו-"California knows how to party*" נלקחו מהשיר *West Coast Poplock* של *Ronnie Hudson & The Street People*, וברמיקס ישנו סמפול מהשיר *Intimate Connection* של להקת הפאנק האמריקאית, *Kleeer*.

## רקע
*California Love* הוא אחד משני השירים שהופקו על ידי ד"ר דרה באלבום *All Eyez on Me*, לצד *Can't C Me*. שני קליפים צולמו באותו הזמן לשתי הגרסאות של השיר, והופיעו בפעם הראשונה בסוף דצמבר 1995 ב-MTV באופן חלקי. את הגרסה המקורית של הקליפ הפיק הייפ ויליאמס, כשהאנשים לבושים בסגנון מקס הזועם וחוגגים את הצטרפותו של שאקור לחברת התקליטים Death Row.

הקליפ לשיר היה מועמד לפרס VMA בקטגוריית "קליפ הראפ הטוב ביותר לשנת 1996". הוא הגיע למקום ה-9 במצעד "10 הקליפים הטובים ביותר שנוצרו אי פעם" של MTV בשנת 1999. הוא גם הגיע למקום ה-1 במצעד "100 הקליפים לשירי הראפ הטובים ביותר" של MTV הצרפתי בשנת 2006.

## ביקורות

### רשימות כל הזמנים

## היסטוריית מצעדים

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי טופאק שאקור
קטגוריה:שירי ד"ר דרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ד"ר דרה
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי הייפ ויליאמס
קטגוריה:שירים על לוס אנג'לס
קטגוריה:שירים על קליפורניה
קטגוריה:שירי היפ הופ אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשוודיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
יוליוס סימון

**יוליוס סימון** (**Julius Simon**; 1875 – 1969) היה איש עסקים יהודי גרמני - אמריקאי, כלכלן ופעיל למען הציונות.

## קורות חיים
סימון נולד במנהיים, גרמניה למשפחה יהודית אמידה. בשנת 1898 הצטרף לתנועה הציונית וכיהן בתפקידים רבים למען קידום העלייה לישראל. בין היתר שימש ציר בקונגרסים הציוניים בשנים 1903–1921, חבר הוועד הפועל הציוני הגדול בשנים 1913–1920, חבר מועצת המנהלים של בנק אוצר התיישבות היהודים וההנהלה הציונית. היה ממתנגדי חיים ויצמן וממתנגדי תוכנית אוגנדה.

בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר להולנד ועסק בענייני הקרן הקיימת לישראל. באותה עת היו מושב הוועד הפועל והמשרדים הראשיים של ההסתדרות הציונית העולמית בברלין, בהנהגתם של שלושה: ארתור מנחם הנטקה (יו"ר ההסתדרות בגרמניה), אוטו ורבורג (הנשיא העולמי של ההסתדרות הציונית) וויקטור יעקובסון (שניהל את הסניף בקופנהגן יחד עם ד"ר מרטין רוזנבליט וד"ר שמעון ברנשטיין). חיים ויצמן וליאופולד קסלר, שנתמכו על ידי יעקובוס קאן, יזמו במהלך המלחמה את העברת המשרדים מברלין לארצות הברית, בטענה ששהיית הוועד הפועל באחת מבירות המדינות המשתתפות במלחמה, היא הפרת הנייטרליות שההנהגה הציונית מצהירה עליה. סימון, יחד עם ד"ר לואיס פרנק, הנהיג את ההתנגדות להעברת הוועד הפועל הציוני מאירופה לניו יורק וטען שאין דבר כזה כמו "נייטרליות מוחלטת" (גם לא במדינות שהכריזו על עצמן כנייטרליות), וכי ממילא בסיום המלחמה יחס המנצחים לציונות יושפע מאינטרסים, ולא כתגמול או עונש על מיקום התכנסותו של הוועד הפועל. נוסף על כך, אליבא דסימון, מרכז הכובד של התנועה הציונית באירופה, ולכן יש להימנע מלהעביר את מושב הוועד הפועל לאמריקה.

ב-1918 עבר סימון ללונדון וניהל סניף של המשרד הארצישראלי. מאוחר יותר עבר לארצות הברית ופעל משם לפיתוחה הכלכלי של ישראל. בשנים 1931–1951 נמנה עם מייסדיה של החברה הכלכלית לארץ ישראל (Palestine Economic Corporation, הידועה בראשי התיבות PEC), ושימש כנשיאה. ב-1933 ניסה להשתקע בישראל, אך חזר לארצות הברית בשנות הארבעים.

לזכרו נקרא רחוב במפרץ חיפה בשם "דרך יוליוס סימון".

## קישורים חיצוניים
* מכתבים שכתב חיים ויצמן ליוליוס סימון, כפי שפורסמו בספר "חיים ויצמן - הנשיא הראשון : מבחר איגרות ונאומים", בהוצאת ארכיון מדינת ישראל (עורכת: לואיז פישר):
** אל יוליוס סימון, ניו יורק - לונדון, 16 ביולי 1922
** אל יוליוס סימון, ניו יורק - לונדון, ינואר 1928
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:כלכלנים יהודים גרמנים
קטגוריה:בנקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים גרמנים
קטגוריה:פעילים ציונים בגרמניה
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:החברה הכלכלית לארץ ישראל: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1875
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1969
אל, נצור את הצאר!

ממוזער|
**אל, נצור את הצאר!** (ברוסית: **Боже, Царя храни!&lrm;**) היה ההמנון הלאומי של האימפריה הרוסית משנת 1833 עד שהוחלף בעקבות מהפכת פברואר בשנת 1917. 

מילות השיר נכתבו על ידי ואסילי ז'וקובסקי והמנגינה הולחנה על ידי אלכסיי לבוב לתחרות לבחירת המנון שנערכה בשנת 1833.

מלחינים רבים השתמשו בשיר ביצירותיהם, במיוחד פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, אשר השתמש בו בהפתיחה 1812 וביצירות אחרות, ושארל גונו, שהשתמש בו ב"פנטזיה על ההמנון הלאומי הרוסי". המנגינה שימשה גם במזמורים נוצריים רבים ובאלמה מאטר באוניברסיטאות.

כהמנון של רוסיה ושיר הלל לצאר, הושר השיר בבתי כנסת ברוסיה ביום הכתרת הקיסר. בתקופת אלכסנדר השלישי הושר ההמנון לכבוד הינצלו מתאונת הרכבת וכן בכינוסים מיוחדים לתפילה ציבורית לרפואתו. השיר הושר גם בחגיגות יהודיות בהם השתתפו פקידי הצאר, כמו חנוכת בית כנסת.

## הבית הראשון

## ראו גם
* המנון הממלכה המאוחדת

## קישורים חיצוניים

* אתר המוקדש להמנונים של רוסיה
* גרסה עברית של ההמנון משנת 1869, מתוך הספר "שירי שפת קודש"

## הערות שוליים

קטגוריה:המנונים לאומיים היסטוריים
קטגוריה:האימפריה הרוסית
קטגוריה:רוסיה: סמלים לאומיים
שאנוויירפושגוונגיש

**שׂאנוויירפושׂגוונגישׂ** (בולשית: **Llanfairpwllgwyngyll**, קיצור של ) הוא כפר גדול בן כ-3,000 תושבים באי אנגלסי שבוויילס, הידוע בשמו הארוך במיוחד שנועד למשוך תיירים – שם המקום הארוך ביותר באירופה. אטרקציה נוספת בכפר היא עמוד בגובה 27 מטר.  
[ממוזער|250px|ה[כנסייה שעל שמה נקרא הכפר]]
[ממוזער|250px|ה[עמוד בשׂאנוויירפושׂגוונגישׂ]]

## היסטוריה
במקום בו שוכן כיום הכפר  הייתה קיימת התיישבות עוד מהתקופה הנאוליתית. האזור נכבש על ידי רומא, תחת פיקודו של גאיוס סווטוניוס פאולינוס והיה חלק מבריטניה הרומאית. בימי הביניים נכלל שׂאנפיירפוכגווינגישׂ בממלכת גוויניד', ובאותה תקופה חיו בו פחות מ-100 איש. במפקד של 1801 נספרה אוכלוסייה של 385. כיום מהווה שׂאנוויירפושׂגוונגישׂ פרבר של בנגור (השוכנת מצדו השני של מצר מנאי).

## שם
הכפר ידוע בעיקר בשל שמו, הוא המקום עם השם הארוך ביותר באירופה, ואחד מהשמות הארוכים ליישוב בעולם. הכפר ידוע בקיצור גם כ**שאנוויירפושׂגוונגיש**. בשל שמו, הכפר הוא אטרקציה לתיירים המצטלמים ליד שלט עם שם היישוב בתחנת הרכבת המקומית. הכפר נקרא במקור **שאנווייר פושׂגווינגיש** (Llanfair Pwllgwyngyll), אך שמו הוארך במתכוון במאה ה-19 כדי למשוך תיירים לכפר, ובכך הוא דוגמה מוקדמת לתעלול יחצ"ני.

פירוש השם הוא: "**כנסיית מרי הקדושה בסמוך לחללו של עץ האגוז הלבן המצוי בקרבת המערבולת המהירה והכנסייה של הקדוש טיסיליו מהמערה האדומה**".

## בתרבות
שמו המיוחד של הכפר נחגג בשיר של להקת ייסייר  והוא מאוזכר בסרטים "קדימה להונג קונג"  ו"ברברלה" (Barbarella).

[מרכז|ממוזער|650px|שלט המציג את שם ה[כפר, ותרגום לאנגלית של שמו.]]

## ראו גם

*טאומטאפקאטאנגיהנגקואוואווטמטאפוקאיפנואקיטאנאטאהו
* צ'רגוגגוגמנצ'אוגגוגצ'אובנגנגמאוג
* לופאדוטמאכוס...פטריגון

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ויילס: יישובים
קטגוריה:מילים ארוכות
קטגוריה:ולשית
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: כפרים
חסידות לובושוב

**חסידות לובושוב** היא חסידות שפעלה באזור פולוסיה-צפון ווהלין (כיום צפון מערב אוקראינה, דרום מערב בלארוס) אשר נוסדה בשלהי המאה ה-18. מקימה היה רבי אברהם אבא מסורוקא תלמידו של המגיד ממעזריטש.

## תולדות
רבי אברהם אבא מייסד החסידות היה תלמידו של המגיד ממעזריטש. היה נכדו של רבי שמריהו מוורחיבקא תלמיד הבעל שם טוב.

בדור השני, מלא את מקומו, בנו, רבי שמריהו וינגרטן. היה חתנו של רבי דוד מסטפין. בערך בשנת תקס"ב (1802), החל לשמש ברבנות ואדמו"רות בעיירה ליבשיי הסמוכה לפינסק. נסעו אליו אלפי חסידים. נפטר בשנת תר"ו (1846) בערך, בפינסק. אחר פטירת רבי שמריהו כיהנו שני בניו רבי יחיאל מיכל ורבי אברהם אבא כאדמו"רים.

#### שושלת לובושוב-לובושוב ברזנה
חלק מחסידי רבי שמריהו קיבלו את מרותו של בנו רבי יחיאל מיכל מלובושוב. רבי יחיאל מיכל היה חתנו של הרב חיים הכהן אב"ד פינסק. אחר פטירת אביו החל לשמש באדמורו"ת. נפטר בשנת תרכ"ה (1865), ביאנוב, אף היא בגליל פינסק. 

בדור הרביעי, מילא את מקומו, בנו, רבי חיים טובמן מברזנה. חתנו של  רבי יצחק מברזנה נכדו של סבו זקינו רבי דוד מסטפין. אחר פטירת אביו החל לשמש כאדמו"ר בברז'נה. נפטר בה' בטבת תרנ"ד (1894). חתנו היה רבי שמעון שלמה מבנדרי.

אחריו שימשו שני בניו יחד כאדמו"רים, רבי אהרן ורבי גדליהו משה. רבי אהרן היה חתנו של רבי מרדכי מקישינב (בנו של רבי לייבוש מפרוסקורוב). נפטר בשנת תרפ"ו (1926). אחר פטירתו שימש אחריו בנו רבי חיים כאדמו"ר. רבי חיים נרצח בשואה עם בני קהילתו. רבי גדליהו משה היה חתן אחיו רבי מיכל מסלאוויטה (שהיה חתנו של רבי מרדכי משומסק). היה מתמיד ולמדן גדול ועסק בפסיקת הלכה ודיני תורה. נרצח בשואה.

#### שושלת יאנוב לובושוב
חלק אחר מחסידי רבי שמריהו קיבלו את מרותו של בנו רבי אברהם אבא מיאנוב לובושוב. רבי אברהם אבא שימש גם ברבנות העיר לובושוב ובנוסף כיהן גם כרב העיר יאנוב. נפטר בערך בשנת תרכ"א (1861) בפינסק. לקברו נהגו לעלות חסידים רבים.

אחרי פטירתו הוכתר בנו רבי חיים יצחק מיאנוב-לובושוב, כממשיך השושלת. נפטר בערך בשנת תרל"ט (1879). אחר פטירתו מונו שני בניו לאדמו"רים. רבי יעקב ליב ביאנוב ורבי אברהם אבא בלובושוב. חתנו היה רבי אליקים געץ מאורזיטשוב.

רבי יעקב לייב מיאנוב היה חתנו של רבי גדליהו אהרן מסוקולבקה. היה מקובל גם על המתנגדים. נפטר בערך בשנת תרפ"ב (1922). אחריו מילא את מקומו רבי יצחק אהרן, חתנו של רבי מנחם נחום אפשטיין מקוברין. כיהן כאדמו"ר בלובושוב ואחר כך בקוברין ובפינסק. נרצח בשואה בשנת תש"א (1941).

רבי אברהם אבא מילא את מקום אביו ביאנוב. נפטר בערך בשנת תרפ"א (1921). אחריו לא השאיר יורש.

## לקריאה נוספת
* יצחק אלפסי, **החסידות**, 1977, עמ' 84.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:יהדות אוקראינה
בריאן טרייסי

**בריאן טרייסי** (באנגלית: Brian Tracy; נולד ב-1944) הוא סופר אמריקאי. כותב ספרי עזרה עצמית, התפתחות אישית ומוטיבציה.

## ביוגרפיה
טרייסי נולד בוונקובר שבקנדה בשנת 1944. בצעירותו נשר מבית הספר, עבד בעבודות זמניות ונדד ברחבי העולם במשך שמונה שנים. בהמשך החל לעבוד כסוכן מכירות זוטר, התקשה בעבודתו והחליט לשאול אנשי מכירות מצליחים רבים לגבי הצלחתם. בתום השנה הראשונה לעבודתו הוא כבר הפך לסוכן מכירות בכיר, ובשנה השנייה הפך לסגן נשיא החברה, והיה אחראי על 95 עובדים, בגיל 25 בלבד.

טרייסי יצר את הסמינר הראשון שלו בתחום הצמיחה האישית בשנת 1981, בשם "מערכת ההצלחה", (נקראה תחילה "סמינר הפניקס"). בשנת 1985 הוציא גרסה מעודכנת של סמינר זה, מוקלט על קלטת אודיו לעזרה עצמית, בשם "פסיכולוגיה של ההישגיות". לאורך השנים המשיך ליצור סמינרים וסדנאות בנושאים כגון מנהיגות ויעילות ניהולית. כתב עשרות ספרים העוסקים בתחומים שונים של מוטיבציה וצמיחה אישית. כן הקליט למעלה מ-500 קטעי אודיו מתוך ספריו, העוסקים ברעיונות לעזרה עצמית לקראת הצלחה והשגת יעדים אישיים ועסקיים. 

מכהן כיום בראש חברה על שמו, העוסקת בתחום משאבי אנוש בקליפורניה, ולה סניפים רבים ברחבי ארצות הברית. נשוי לברברה ואב לארבעה ילדים.

בכתביו מדבר טרייסי על כך שבעת התמודדות עם בעיה, האנשים בחברה המערבית התרגלו לפנות ישירות לדרך הקלה, וכך הם לא עומדים ביעדים שהציבו לעצמם. בתוכנית ההדרכה שלו הוא מציע לאנשים אפשרות ליצור הצלחה בחייהם האישיים והעסקיים, תוך כדי נקיטת פעולה אקטיבית, ניהול זמן נכון ושימוש בשיטות שונות אותן פיתח במהלך השנים.

## מספריו
* לבלוע צפרדע - 21 דרכים להשיג יותר בפחות זמן (תורגם לעברית - הוצאת אסיה, 2002)
* להרוויח יותר ומהר יותר
* שנה את החשיבה שלך, שנה את חייך
* התעשר בדרך שלך

## קישורים חיצוניים

* 

* האתר הרשמי של טרייסי
* אסף אביר, 7 דרכים להספיק כפול בחצי מהזמן, 22 באוקטובר 2006, אתר נענע10

קטגוריה:סופרים אמריקאים
קטגוריה:מהגרים מקנדה לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אלברטה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
אלקלי

[שמאל|ממוזער|250px|מולקולת [סודה קאוסטית, סוג נפוץ של חומר אלקלי]]
בכימיה המונח **אלקלי** או **אלקאלי** (בערבית **القلي, القالي**) מתאר מלח בסיסי של מתכת אלקלית, כגון נתרן, או של מתכת אלקלית עפרורית, כגון סידן. לעיתים קרובות נעשה שימוש במונח גם כדי לתאר באופן כללי חומרים בסיסיים המסיסים במים או חומרים בסיסיים בכלל. זאת כיוון שמלחים אלקליים היו מהבסיסים המוכרים הראשונים וגם במאה ה-21 הם משמשים כבסיסים נפוצים.

## אטימולוגיה
המילה "אלקלי" מגיעה מערבית, ופירושה המילולי "האפר השרוף" (מהשורש ק־ל־י המשמש גם בעברית לציון חימום יבש – קלייה). המילה מתייחסת לאופן ההפקה של חומרים אלקליים בשריפה. תמצית מימית של אפר צמחים שרוף, הנקרא אשלג ומורכב בעיקר מאשלגן פחמתי, היא בסיס חלש. אחרי חימום החומר עם סידן הידרוקסידי (נוסחתו Ca(OH)2), היה נוצר בסיס חזק בשם אשלג קאוסטי (אשלגן הידרוקסידי), שנעשה בו שימוש בעיקר בשילוב עם שומן מהחי ליצור סבונים רכים. שם זה העניק את הסימן הכימי ליסוד אשלגן, **K**, מהשם הגרמני קליום שמקורו במילה אל**ק**לי.

## תכונות נפוצות
אלקלים הם כולם בסיסים חזקים, שנוטים ליצור יוני הידרוקסיד (-OH) כשמתמוססים במים. תכונות נפוצות של תמיסות מימיות של אלקליים כוללות:
*תמיסות בריכוז נמוך (מעל 0.001M) יהיו בעלות pH בערך 7.1 או גבוה יותר. כלומר, בנוכחות פנולפתלאין צבע התמיסה ישתנה מחסר צבע לוורוד.
*תמיסות בריכוז גבוה הן קאוסטיות, כלומר יגרמו לכוויות כימיות.
*תמיסות אלקליות הן חלקלקות למגע, בשל הסיבון של חומצות השומן במגע עם העור.
*אלקליים הם לרוב מסיסים במים, אף על פי שמיעוטן, כגון בריום פחמתי, מסיסים אך ורק בתגובות עם תמיסות מימיות של חומצות.

## הבדל בין חומר אלקלי לבין חומר בסיסי
המושגים "בסיס" ו"אלקלי" לעיתים רבות משמשים בהתייחסות לאותו הדבר, בעיקר בקרב הדיוטות שאינם עוסקים בכימיה ובהנדסה כימית.

ישנם מספר פירושים למושג אלקלי. חומרים אלקליים לעיתים מוגדרים כתת-סוג של בסיסים. עם זאת, שתי הגדרות הן הנפוצות ביותר:
*מלח בסיסי של מתכת אלקלית או מתכת אלקלית עפרורית.
*כל בסיס שמסיס במים ויוצר יונים הידרוקסידים, או תמיסה של בסיס במים.

## מלחים אלקליים
להלן מספר דוגמאות של מלחים אלקליים נפוצים:
*נתרן הידרוקסידי, NaOH – נפוץ בשם סודה קאוסטית.
*אשלגן הידרוקסידי, KOH – נקרא גם אשלג קאוסטי.
*מגנזיום הידרוקסיד, Mg(OH)2 – אלקלי לא טיפוסי, שכן יש לו מסיסות נמוכה במים.

## קרקע אלקלית
קרקעות עם ערכי pH הגבוהים מ-7.3 לרוב מוגדרות כאלקליות. מצבים כאלו עלולים להתרחש באופן טבעי, בשל נוכחות של מלחים אלקליים. אף על פי שישנם מספר צמחים שאכן מעדיפים קרקע בסיסית במעט (כגון כרוב הגינה וסוגי מספוא שונים), מרבית הצמחים מעדיפים קרקע חומצית במקצת (בתחום ערכי pH של 6.0 עד 6.8), ועל כן קרקע אלקלית נחשבת בעייתית.

## ראו גם
* בסיס
* מתכת אלקלית
* מתכת אלקלית עפרורית
* אלקלואיד

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:כימיה אי-אורגנית
פריקסה תוניסאי

**הפריקסה** או **א-פריקה** (בערבית: **فريكسي** או **فريكاسي**) הוא מאכל תוניסאי מסורתי, מעין לחמנייה מטוגנת ממולאת. המילוי המקובל לפריקסה הוא טונה בשמן, ביצה קשה, אריסה ולימון כבוש. ישנם גם מילויים נוספים אשר מקובל למלא בהם את הפריקסה כמו פלפל חריף, צלפים, זיתים, ומטבוחה. בדרך כלל מרכיבי המילוי תלויים במסורת של אזורים שונים בתוניס.

על-פי חלק מהמסורות בעל פה ראשיתו של הפריקסה במאה ה-19, עם משפחות יהודיות בתוניסיה שחיפשו דרך להתגבר על הצורך בנטילת ידיים באין נמצא מים נקיים בכמות מספקת. עם זאת מאכלים דומים ידועים גם בקרב קהילות של יהודיות לוב ואלג'ירה, כמו גם סוג בישול זה שהיה נפוץ במדינות ערב רבות ובפרט במגרב.

את הפריקסה התוניסאים נוהגים לאכול בעיקר בימי שישי ואירועים כמו חתונות, אזכרות ועוד. תקופה נוספת בה מאכל זה נפוץ במיוחד היא חודש אב בו נוהגים במנהגי אבלות כמו אכילת ביצים ואי אכילת בשר דבר המאפיינים את מנת הפריקסה.

## המאכל בישראל
בישראל במקומות רבים המילוי המקובל של הפריקסה (טונה, תפוחי אדמה מבושלים, ביצה קשה, אריסה, לימון כבוש וזיתים) הוא למעשה הבסיס ל**סנדוויץ' תוניסאי,** אם כי הסנדוויץ' התוניסאי מוגש בבגט.

## קישורים חיצוניים

* מהו כריך הפריקסה?, באתר אנציקלופדית אאוריקה
* פריקסה: המדריך המלא של מיכל וקסמן, באתר השולחן

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הערבי
קטגוריה:המטבח התוניסאי
קטגוריה:המטבח הצפון-אפריקאי
קטגוריה:ישראל: אוכל רחוב
קטגוריה:כריכים
קטגוריה:מאכלי חנוכה
משה קאהן

הרב **משה הכהן קאהן** הוא ראש ישיבת תולדות אהרן, ובנו השלישי של האדמו"ר הקודם מתולדות אהרן, הרב אברהם יצחק קאהן.

## חייו
נולד בירושלים. לאחר פטירת אביו ועם תחילת המחלוקת בחסידות תולדות אהרן בין הרב דוד קאהן לבין הרב שמואל יעקב קאהן לא התערב אך נשאר אצל אחיו רבי דוד. נשוי לבת הרב יחיאל לייפער האדמו"ר מטעמשוואר ירושלים.

עם סיום סכסוכי הירושה, התמנה על ידי אחיו האדמו"ר רבי דוד לשמש כראש ישיבת תולדות אהרן.

הרב משה משמש גם כחבר הנהלת מוסדות דיסקין.

## מילדיו
*הרב מרדכי, נשוי לחיה אסתר רחל בת הרב ישראל ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף קרית-גת
*שרה ליבא, נשואה לבן דודה הרב מנחם נחום קאהן, בנו של רבי דוד קאהן, האדמו"ר מתולדות אהרן.
*יואל, נשוי לרחל עטיל, בת הרב מאיר רוזנבוים האדמו"ר מפרמישלאן.
*רייזל, נשואה לצבי שלום שנעעבאלג, נכדם של האדמו"רים מזידיטשוב בורו פארק ונדבורנא חיפה.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:רבני העדה החרדית
קטגוריה:רבנים חסידים ישראלים
קטגוריה:משפחת הכהן קאהן
קטגוריה:מאה שערים: אישים
סאו טומה ופרינסיפה במשחקים האולימפיים

**[[סאו טומה ופרינסיפה]]** משתתפת ב**[[המשחקים האולימפיים|משחקים האולימפיים]]** מאז אולימפיאדת אטלנטה (1996). לכל המשחקים בהם השתתפה עד כה, שלחה סאו טומה ופרינסיפה שני אתלטים, באולימפיאדת בייג'ינג (2008) נוסף עליהם גם חותר קיאק ובאולימפיאדת לונדון (2012) חותר קאנו. איש מהספורטאים לא רשם הישג משמעותי, והישגיהם היו סמליים בלבד. באולימפיאדות החורף לא השתתפה סאו טומה ופרינסיפה מעולם.

## ראו גם
* סאו טומה ופרינסיפה במשחקים האולימפיים לנוער

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סאו טומה ופרינסיפה: ספורט
קטגוריה:מדינות במשחקים האולימפיים
יהודית הנשקה

**יהודית הֶנְשְקֶה** (נולדה ב-1960) היא בלשנית ישראלית, פרופסור מן המניין במחלקה ללשון עברית באוניברסיטת בר-אילן, לשעבר פרופסור מן המניין וראש החוג ללשון עברית באוניברסיטת חיפה. זוכת פרס אסרף מטעם האקדמיה ללשון העברית.

## ביוגרפיה
יהודית הנשקה (חדד) גדלה במושב בית הגדי והתחנכה בקריית החינוך שדות נגב (עזתה). למדה לשון ותנ"ך במכללה בירושלים, את התואר השני עשתה באוניברסיטה העברית וכתבה עבודת מ"א העוסקת בלשון חכמים בהנחיית פרופ’ משה בר-אשר. את עבודת הדוקטורט שלה, גם היא בהנחיית פרופ’ בר-אשר, כתבה על המרכיב העברי בשפה הערבית-היהודית של יהדות תוניסיה. עיבודו של מחקר זה פורסם בשנת תשס"ז (2007) כספר בהוצאת מוסד ביאליק, בשם "לשון עברי בדיבור ערבי: אוצר המילים העברי בערבית המדוברת של יהודי תוניסיה". על ספרה ומחקריה בתחום הזיקה של לשונות היהודים לעברית זכתה בשנת תשע"א (2011) בפרס אסרף מטעם האקדמיה ללשון העברית.

הנשקה זכתה ב"מלגת בן יהודה" לשנים תשס"ג-תשס"ד מטעם מרכז אליעזר בן יהודה לחקר הלשון העברית שעל יד האוניברסיטה העברית.

בתחילת דרכה לימדה הנשקה במדרשת "עמליה", ובשנים תשנ"ח-תש"ע (1998-2010) עמדה בראש החוג ללשון עברית במכללת אפרתה, ייסדה וערכה את כתב העת שלו 'דעת לשון', וכן ייסדה ועמדה בראש המרכז ללימודי עריכת לשון במכללה. במקביל הרצתה בחוג ללשון עברית באוניברסיטה העברית. בשנת תשע"א (2011) הצטרפה לחוג ללשון עברית באוניברסיטת חיפה, ועמדה בראשו בשנים תשע"ט-תשפ"א (2019-2021). בסתיו תשפ"ב עברה כפרופסור מן המניין למחלקה ללשון עברית באוניברסיטת בר-אילן. מרצה בכינוסים מדעיים רבים ומפרסמת מאמרים בבמות אקדמיות שונות, בישראל ומחוצה לה. מתחומי התמחותה: לשון חכמים שבכתבי היד ומסורות שבעל פה של יהודי המזרח.

הנשקה חברה באקדמיה ללשון העברית משנת תשע"א, תחילה כ'חברה יועצת', ומשנת תשע"ז - כחברה מלאה, וכן חברה בוועדת השמות הממשלתית.

נשואה לדוד הנשקה, פרופסור לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן, ואֵם לחמישה ילדים.

## השקפתה הפדגוגית על לימוד הלשון העברית
לדעת הנשקה, הלשון אינה מנותקת מהחיים וקיים קשר בין הטקסטים העבריים לשפה של היום. במקרים לא מעטים, העברית היא הסממן האחרון שנותר לישראלים רבים מיהדותם. הלשון מקשרת בין ציבורים שונים בישראל וגם בין העבר והעתיד. לדעתה, לימודי הלשון בתיכונים, בעיקר אלה המלמדים לפי התוכנית הישנה, מדגישים את הצד הטכני בשפה, בעוד שללשון העברית יש ערך תרבותי והיא מרכיב חשוב בזהות של הישראלים כיהודים במדינת ישראל.

## מספריה ועריכותיה
* **לשון עברי בדיבור ערבי: אוצר המילים העברי בערבית המדוברת של יהודי תוניסיה**, הוצאת מוסד ביאליק
* **כרמלים** - כתב עת לחקר הלשון העברית ולשונות סמוכות, החוג ללשון עברית באוניברסיטת חיפה ומכון בן-צבי
* **דעת לשון** - מחקרים בלשון העברית לתקופותיה (עם סיגלית רוזמרין), יצא לאור על ידי מכללת אפרתה
* **המשנה בביזנטיון: מסורת הלשון של כתב יד קיימברידג' למשנה**, האקדמיה ללשון העברית, ירושלים, תשפ"ג

## קישורים חיצוניים
* נימוקי ועדת פרס אסרף, אתר האקדמיה ללשון העברית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות מכללה ירושלים
קטגוריה:בוגרי מכללה ירושלים
קטגוריה:בלשניות ולשונאיות ישראליות
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:זוכי פרס אסרף
קטגוריה:חברות האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:חברי האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:משפחת ברויאר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: לשון עברית ולשונות שמיות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: לשון עברית
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: לשון עברית ולשונות היהודים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1960
פרס האקדמיה ללשון העברית על שם ציפורה וזאב בן-חיים

**פרס האקדמיה ללשון העברית** הוא פרס שנתי שנוסד בשנת תשס"ט (2009) באקדמיה ללשון העברית.

קרן הפרס הוקמה על ידי מישל ורוברט אסרף ונקראה בתחילה על שמם.
תחומי פרס האקדמיה על שם מישל אסרף היו: חקר הלשון העברית; כתיבה בשפה העברית על סוגיה השונים – ספרות, שירה ותרגום; מחקר הספרות, השירה והתרגום העבריים; מחקר הקשר והזיקה ללשון העברית בלשונות היהודים בתפוצות ישראל.
הוא ניתן לחוקרים, סופרים ומשוררים על תרומתם בתחום הכתיבה העברית וחקר הלשון העברית וספרותה. 

משנת תשע"ד (2014) הפרס הוא תרומת בני משפחתו של זאב בן-חיים, ונקרא על שם זאב וציפורה בן־חיים. הוא ניתן על חקר הלשון העברית, חקר הלשון הארמית, חקר מסורות הלשון ובכלל זה מסורות השומרונים, מחקר הזיקה לעברית בלשונות היהודים.

## זוכי הפרס
* תשס"ט (2009): פרופ' אהרן ממן ופרופ' אלישע קימרון – בתחום חקר הלשון העברית 
* תש"ע (2010): ד"ר רמי סערי – בתחום הכתיבה העברית
* תשע"א (2011): ד"ר יהודית הנשקה וד"ר עופרה תירוש-בקר – בתחום מחקר הזיקה לעברית בלשונות היהודים
* תשע"ב (2012): פרופ' אבנר הולצמן ואהרן אפלפלד – בתחום הספרות וחקר הספרות
* תשע"ד (2014): ד"ר יעל רשף – בתחום חקר הלשון העברית
* תשע"ה (2015): ד"ר קרן דובנוב – בתחום מחקר עברית ההשכלה
* תשע"ז (2016): ד"ר ורד סיידון – בעבור חיבור ספרה "חליפות ותמורות לשוניות בשדה החשיבה"
* תשע"ט (2019): ד"ר דורון יעקב – על ספרו "מסורת העברית שבפי יהודי דרום תימן: מערכת ההגה ולשון המשנה"
* תשפ"א (2021): ד"ר אלכסי יודיצקי – על חקר התעתיקים היווניים למקרא, חקר מסורותיה של העברית המקראית, חקר מגילות מדבר יהודה ועוד
* תשפ"ג (2023): ד"ר אוהד אבודרהם – על מחקריו בארמית לסוגיה: מנדאית, ארמית בבלית, ארמית נוצרית, ארמית של התרגומים ונבטית
* תשפ"ה (2025): פרופ' אליצור בר-אשר סיגל - על חדשנותו ביישום שיטות מתחומי הבלשנות, הסמנטיקה והתחביר; על שילוב הבלשנות המודרנית עם החקר הפילולוגי של העברית והארמית ועל מאמריו המבריקים על גלגולי "אלמלי" ו"כל שהוא" ברובדי העברית. 

## קישורים חיצוניים
* 

*
קטגוריה:האקדמיה ללשון העברית
אסרף