תפילת נחם

**תפילת נחם** או **תפילת רחם** היא קטע תפילה שנהוג להוסיפו בברכת ירושלים בתפילת שמונה עשרה בתשעה באב, על פי חלק מהמנהגים בכל שלוש התפילות ועל פי מנהגים אחרים בתפילת מנחה בלבד. שמה של תוספת זו נגזר ממילת הפתיחה שלה, לפי רוב נוסחיה.

## תולדות התפילה
המקור לתפילת "נחם" הוא ב וב, שם מובא גם נוסח הברכה. תפילת נחם בירושלמי מבוססת למעשה על ברכת ירושלים הרגילה של נוסח ארץ ישראל, יחד עם תוספת מיוחדת לתשעה באב.

בנוסח הירושלמי פותחת התפילה ב"רחם". כך גם פותחת התפילה בסדר רב עמרם גאון, בסידור רב סעדיה גאון וברמב"ם. לעומת זאת,
רבי אברהם בן נתן מביא בספר המנהיג את מנהג צרפת ופרובאנס לאמר בערבית ובשחרית רחם, ובמנחה "נחם".

## דרך הוספת התפילה
בנוסח ארץ ישראל הקדום תפילת "רחם ה' אלוהינו וכו'" היא הנוסח הקבוע של ברכת ירושלים, ובתשעה באב מוסיפים מעין המאורע את המילים "העיר האבלה וכו", ולכן בירושלמי לא נזכרה "חתימה" מיוחדת לתפילה. בניגוד לכך, בנוסחי התפילה של היום ישנה חתימה מיוחדת לתפילת נחם, אך בדומה לנוסח ארץ ישראל פותחים בנוסח הרגיל של הברכה, ומוסיפים על גביה את תפילת נחם באמצעה. ברם, נוסח תפילת נחם של ימינו הוא עצמו הרכבה של "מעין המאורע" של המסורת הארץ ישראלית על גבי הנוסח הארץ ישראלי של יתר ימות השנה. חריג משאר הנוסחים הוא נוסח תימן בלדי בו בתשעה באב תפילת רחם מחליפה לחלוטין את ברכת ירושלים הרגילה.
[ממוזער|קטע מתפילת נחם על ה[אנדרטה להנצחת הנופלים והנרצחים הירושלמים במלחמת חרבות ברזל]]

## נוסחי התפילה
להלן מובאים נוסחי תפילה זו לפי המקובל בקהילות ישראל. כדי להקל על המעיין, שינויי הנוסח המרכזיים הודגשו.

### נוסח ה[[תלמוד ירושלמי|תלמוד הירושלמי]]
נוסח זה הוא הנוסח המופיע בירושלמי שלפנינו. אולם, המעתיקים של כתבי יד תלמודיים ומדפיסיהם נהגו לשנות את הנוסח בתלמוד כפי הנוסח שהיה מקובל במקומם, כך שאין להסיק בהכרח שהנוסח זה, הוא אכן הנוסח המקורי של הירושלמי.

**רחם** ה' אלהינו ברחמיך הרבים ובחסדיך הנאמנים עלינו ועל עמך ישראל, ועל ירושלים עירך ועל ציון משכן כבודך, ועל העיר האבילה והחריבה וההרוסה והשוממה, הנתונה ביד זרים הרמוסה ביד עריצים ויירשוה לגיונות ויחללוה עובדי פסילים, ולישראל עמך נתת נחלה ולזרע ישורון ירושה הורשתה, כי באש היצתה ובאש את עתיד לנחמה כאמור: ואני אהיה לה נאם ה' חומת אש סביב ולכבוד אהיה בתוכה.

בנוסח זה לא נזכרה חתימה מיוחדת לברכת ירושלים.
### [[נוסח הספרדים]]
**נחם** ה' אלהינו את אבלי ציון ואת אבלי ירושלים, ואת העיר החרֵבה והבזויה והשוממה. מבלי בניה היא יושבת, **וראשה** חפוי כאישה עקרה שלא ילדה. ויבלעוה **ליגיונים** ויירשוה, ויטילו את עמך ישראל לחרב, ויהרגו בזדון חסידי עליון. על כן ציון **בְּמֶרֶר** תבכה וירושלים תתן קולה. לבי לבי על חלליהם, מעי מעי על הרוגיהם, כי **אתה ה**' באש הצתה ובאש אתה עתיד לבנותה. **ככתוב**: ואני אהיה לה נאם ה' חומת אש סביב ולכבוד אהיה בתוכה. ברוך אתה ה', מנחם ציון **בבנין** ירושלים. (יש גורסים: מנחם ציון **ובונה** ירושלים)

### [[נוסח אשכנז]] ו[[נוסח ספרד]]
**נחם** ה' אלהינו את אבלי ציון ואת אבלי ירושלים, ואת העיר **האבלה** והחֳרבה והבזויה והשוממה. **האבלה מבלי בניה, והחריבה ממעונותיה, והבזויה מכבודה, והשוממה מאין יושב.** והיא יושבת **וראשה** חפוי כאישה עקרה שלא ילדה. ויבלעוה **לגיונות**, ויירשוה **עובדי פסילים**, ויטילו את עמך ישראל לחרב, ויהרגו בזדון חסידי עליון. על כן ציון **בְּמַר** תבכה וירושלים תתן קולה. לבי לבי על חלליהם, מעי מעי על חלליהם, כי **אתה ה**' באש הצתה ובאש אתה עתיד לבנותה. **כאמור**: ואני אהיה לה נאם ה' חומת אש סביב ולכבוד אהיה בתוכה. ברוך אתה ה', מנחם ציון **ובונה** ירושלים.

### [[תכלאל|נוסח תימן]] (בלדי)
**רחם** ה' אלהינו עלינו ועל ישראל עמך ועל ירושלים עירך, העיר **האבילה**, החרֵבה, השוממה, **הנתונה ביד זרים**, היושבת **וראש לה** חפוי כאישה עקרה שלא ילדה. ויבלעוה **ליגיונים**, ויירשוה **עובדי פסילים**, **ויתנו את נבלת עבדיך מאכל לעוף השמים ולבהמת הארץ**. על כן ציון **בִּמְרָר** תבכה וירושלים תתן קולה. לבי לבי על חלליהם, מעי מעי על הרוגיהם. **ראה ה' והביטה ורחם שוממותיה ונחמיה.** כי **אתה ה**' באש הצתה ובאש אתה עתיד לבנותה. **ככתוב**: ואני אהיה לה נאם ה' חומת אש סביב ולכבוד אהיה בתוכה. ברוך אתה ה', **בונה ירושלים**.

### [[נוסח איטליה]]
בנוסח זה נאמרת תפילת נחם בכל תפילות תשעה באב, ולא רק בתפילת מנחה, אך בתפילות ערבית ושחרית אומרים "רחם", ובמנחה "נחם":

**רחם** (במנחה: **נחם**) ה' אלהינו עלינו ועל ישראל עמך ועל ירושלים עירך, ועל ציון משכן כבודך, ועל העיר **האבילה**, החרֵבה והשוממה **הנתונה ביד זרים הרמוסה בכף עריצים**. ויבלעוה **לגיונות**, ויירשוה **עובדי אלילים**, **ולישראל עמך נתתהּ, ולזרע יעקב ירושה הורשתהּ. נערהּ ה' אלהינו מעפרהּ, והקיצה מארץ דִּוְיהּ. נטה עליה כנהר שלום, וכנחל שוטף כבוד גוים.** כי באש הצתהּ ובאש אתה עתיד לבנותהּ. **כאמור:** ואני אהיה לה נאם ה' חומת אש סביב ולכבוד אהיה בתוכה. ברוך אתה ה', **מנחם ציון עירו ואבלי עמו ובונה ירושלים**.

### [[נוסח רומניא]]
בנוסח זה נאמרת תפילת נחם בכל תפילות תשעה באב, ולא רק בתפילת מנחה, אך בתפילות ערבית ושחרית אומרים "רחם", ובמנחה "נחם":

**רחם** (במנחה: **נחם**) ה' אלהינו עלינו ועל ישראל עמך ועל ירושלים עירך, ועל ציון משכן כבודך, ועל העיר **האבלה**, החרֵבה והשוממה **הנתונה ביד זרים הרמוסה בכף עריצים**. ויבלעוה **לגיונות**, ויהללוה **עובדי פסילים**, **ולעמך ישראל באהבה נתתהּ, ולזרע ישרון ירושה הורשתהּ. נערהּ ה' אלהינו מעפרהּ, והקיצה מארץ דִּוויהּ. נטה עליה סכת שלום כנהר שלום, וכנחל שוטף כבוד גוים.** כי באש הצתהּ ובאש החרבתה ובאש אתה עתיד לבנותהּ ולנחמהּ. **כאמור:** ואני אהיה לה חומת אש סביב נאם יי ולכבוד אהיה בתוכה. ברוך אתה ה', **בונה ירושלים**.

## באילו תפילות אומרים תפילה זו
יש נוהגים לומר את תפילת נחם בכל שלוש התפילות של תשעה באב (תפילת ערבית, תפילת שחרית ותפילת מנחה). כך נוהגים חלק מן הספרדים (היישוב הישן הספרדי בארץ ישראל, מצרים, הקהילה הספרדית-פורטוגזית באמסטרדם ועוד), וכך גם המנהג אצל יהודי תימן ונוסח איטליה, וכן נהגו בנוסח רומניא. הנימוק לדעה זו הוא כי מקור תפילת נחם הוא בתלמוד ירושלמי (מסכת ברכות, פרק ד' הלכה ג'), שאינו מציין כי יש לאומרה רק בתפילת מנחה, אלא כותב באופן סתמי שיש להוסיף תפילה זו בתשעה באב, ומכאן הסיקו שיש לאומרה בכל התפילות.

לעומתם יש נוהגים לומר תוספת זו רק בתפילת מנחה של תשעה באב. כך נוהגים האשכנזים, וחלק מן הספרדים (בעיקר יוצאי צפון אפריקה, בבל (עיראק), גאורגיה, טורקיה, הבלקן, הודו וחלק מהספרדים במערב אירופה, למעט באמסטרדם). הטעם למנהג זה הוא שנוסח התפילה "נחם" מבטא נחמה, וציפייה לגאולה, שבמסורת היהודית שייכים אך ורק לסוף הצום של תשעה באב ולא לתחילתו. מסיבה זו בנוסח איטליה ובנוסח רומניא גורסים בתפילת ערבית ותפילת שחרית "רחם" ובתפילת מנחה "נחם", ובכך נמנעים מהזכרת נחמה בתפילת ערבית ושחרית.

## הצעות לשינוי נוסח התפילה לאחר מלחמת ששת הימים
לאחר מלחמת ששת הימים ושחרור ירושלים העתיקה הועלו הצעות בקרב הציבור הדתי לאומי לבטל את אמירת תפילת נחם או לשנות את נוסחה. לטענת התומכים בביטול או שינוי התפילה, המלים "החריבה והבזויה והשוממה" חסרות תוכן כיום, ואינן אמירת אמת. לטענתם, אין בעיה לשנות את נוסח התפילה מכיוון שממילא לברכה יש נוסחים רבים ושונים וחילופי מנהגים. חלק מהרבנים, ביניהם הרב עובדיה יוסף, הרב איסר יהודה אונטרמן, והרב יוסף דב סולובייצ'יק, התנגדו לשינוי התפילה. רוב המתנגדים שוללים שינויים בנוסח התפילה באופן גורף ומתרצים את התאמת הנוסח למציאות באופנים שונים. למשל, היו שהסבירו שירושלים במצבה הנוכחי נחשבת עדיין חרבה, כיוון שעוד לא נבנה בית המקדש. כמו כן לדעתם המצב הרוחני של ירושלים ירוד למדי, וניתן להתייחס לכך כאל "חורבן רוחני", ולפיכך המלים "החרבה והבזויה והשוממה" עדיין בעלות תוכן ומשמעות. הסבר אחר שניתן היה שעיר דוד, היא ירושלים המקורית, עדיין חרבה.

הפולמוס סביב התפילה נמשך עד היום.

### הצעות לשינוי
הרב חיים דוד הלוי שהיה רבה הראשי של תל אביב הציע לשנות את נוסח התפילה על ידי שינוי לשון ההווה ללשון עבר כדלהלן: "נחם ה' אלהינו את אבלי ציון ואת אבלי ירושלים, ואת העיר **שהיתה** חרבה ובזויה ושוממה. מבלי בניה היא **ישבה** וראשה חפוי...". כלומר הדגשת האבלות על העבר, אך הימנעות מהזכרת החורבן שאינו תואם את המציאות, לדבריו.

הרב שלמה גורן, שהיה הרב הראשי לצה"ל בזמן שחרור ירושלים במלחמת ששת הימים ולאחר מכן הרב הראשי לישראל, הציע בתשעה באב ה'תשכ"ז (חודשיים לאחר שחרור העיר) נוסח מחודש לתפילת נחם. הנוסח, אשר לפי הכיתוב המצורף לו מבוסס על "התלמוד הירושלמי, הגאונים והראשונים", פורסם על ידי הרבנות הראשית לישראל בעיתונות ובדפי חלוקה לציבור והוא:

"נחם, ד' אלוקינו, את אבלי ציון ואת אבלי ירושלים ואת העיר האבלה. ציון במר תבכה, וירושלים תתן קולה. לבי לבי על חלליהם, מעיי, מעיי על הרוגיהם.
**ולישראל עמך נתתה נחלה, ולזרע ישורון הורשתה.** נערה, ד' אלוקינו, מעפרה, והקיצה מארץ דוויה, נטה אליה כנהר שלום וכנחל שוטף כבוד גויים.
כי אתה ד' באש הצתה ובאש אתה עתיד לבנותה, כאמור: "ואני אהיה לה נאום ד', חומת אש סביב ולכבוד אהיה בתוכה. ברוך אתה ד' מנחם ציון ובונה ירושלים".

נוסחים אחרים הציעו הרב דוד שלוש, פרופ' אפרים אלימלך אורבך, הרב מנחם עמנואל הרטום, הרב נחום אליעזר רבינוביץ' (שבו עיקר השינוי הוא מהעיר להר), הרב אהרן ליכטנשטיין (שבו אינו משנה מילים אלא רק משמיט כמה מילים), ורבנים נוספים. גם בתנועה הרפורמית הוצעו נוסחים אחרים לתפילה, המתייחסים גם לבני דתות אחרות הקשורות בירושלים.

## לקריאה נוספת
* הרב יהושע בוך, והרב ראובן יוסף האס, פרוש אור לישרים ופירות הארץ, מסכת תעניות, מכון ירושלמי, תשס"ד.
* הרב דוד שלוש, שו"ת חמדה גנוזה, חלק א, ירושלים, תשל"ו (עמ' רלג-רלד)
* הרב חיים דוד הלוי, **[[שו"ת]] עשה לך רב**, חלק א', תל אביב תשל"ו (בסימן י"ג הוא מסביר את התנגדותו לביטול תשעה באב. בסימן י"ד הוא מסביר את עמדתו בנוגע לשינוי נוסח התפילה, וגם דן באילו תפילות נוהגים להוסיף את תפילת נחם).
*שם, חלק ב, תל אביב תשל"ח, סימנים לו-לט (עמ' קלט-קמח).
* הרב עובדיה יוסף, שו"ת יחוה דעת, חלק א', ירושלים, תשל"ז (בסימן מ"ג הוא מסביר את עמדתו בנוגע לשינוי נוסח התפילה, ובסימן מ"ד דן באילו תפילות נוהגים להוסיף את תפילת נחם).
*יעל לוין-כ"ץ, "נוסח תפילת 'נחם'", **[[תחומין]]** כא (תשס"א), עמ' 71–90.

## קישורים חיצוניים

* הרב יהודה הלוי עמיחי, "תפילת נחם", **[[אמונת עתיך]]** 30 (אב תשנ"ט), באתר דעת
* הרב חיים נבון, "נוסח התפילה במציאות משתנה", **[[צהר (כתב עת של ארגון רבני צהר)|צהר]]** לב (תשס"ח), באתר דעת
* 
*ירוּשָׁלַיִם תִּתֵּן קוֹלָהּ • 'מלכות' וזאנוויל בוכים לירושלים, באתר רדיו קול חי
* 
* 

## הערות שוליים

נחם
נחם