פרלה קאופמן

**פרלה קאופמן** (4 ביוני 1936 – 19 באוגוסט 2023) הייתה אדריכלית ישראלית שפעלה בשנות ה-70 של המאה ה-20 עד שנת 2018. הייתה שותפה להקמת משרד האדריכלות "קאדר", שהיה מהמשרדים הנשיים העצמאיים הראשונים בישראל. הייתה פרופסורית בטכניון – מכון טכנולוגי לישראל, בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון. פרלה הקימה משרד – פרלה קאופמן ארכיטקטים – בשנת 1991 בחיפה. כמו כן, הייתה חברת הוועדה הארצית – "אגודת האדריכלים והמתכננים העירוניים בישראל". פרויקטים רבים של פרלה קאופמן זכו להכרה, זכו בפרסים, פורסמו בעיתונות המקצועית והוצגו בישראל ובעולם.

## תחילת חייה
קאופמן נולדה בסנטה פה, ארגנטינה. את לימודי האדריכלות פרלה התחילה בבואנוס איירס, בפקולטה לאדריכלות ולתכנון עירוני בשנות 1959–1962. בשנת 1963 פרלה עברה לצרפת יחד עם בעלה אלברטו קאופמן, באותה שנה היא גם למדה בסורבון. באוקטובר 1964 עלו פרלה ובעלה לישראל. בשנת 1968 פרלה סיימה תואר ראשון בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון – מכון טכנולוגי לישראל. משנת 1968 עד 1976 פרלה קאופמן הייתה אדריכלית במשרדו של פרופסור אל מנספלד בחיפה.

## "קאדר" אדריכלים
בשנת 1976, לאחר פרישתה ממשרדו של מנספלד, יזמה קאופמן את הקמת משרד האדריכלות "קאדר" יחד עם האדריכליות לנקה צדרבאום, חנה אפרת וגליה וייזר. בתוך זמן קצר פרשה וייזר, וב-1980 עזבה גם אפרת. המשרד נוהל על ידי קאופמן וצדרבאום עד שנת 1990, אז פיצלו את עבודתן וכל אחת פעלה באופן עצמאי.

לשם המשרד לא הייתה כוונה לייצג את שמות המייסדות, אלא להוות מונח פתוח, שמייצג קבוצת עבודה רב-תחומית. לשתיים הייתה תפיסת עולם דומה בנוגע לחשיבותו של שיח בין-תחומי בתהליך התכנון קבוצת אדריכלים שפעלה בישראל והתמקדה בהתערבויות אדריכליות במרחב העירוני הקיים. מטרת הקבוצה הייתה לרכז שיתופי פעולה בין אדריכלים, משוררים, אמנים ואנשי רוח, שיחד ייצרו פרויקטים מתוך דיאלוג יצירתי וביקורתי.

## גישה אדריכלית
קאופמן וצדרבאום ביקשו ליצור פלטפורמה שבה שיח בין-תחומי יהווה חלק בלתי נפרד מתהליך התכנון והעשייה, מתוך תפיסה שהאדריכלות אינה רק מקצוע טכני אלא פעולה תרבותית ופוליטית רחבה. גישתן התאפיינה בהתמקדות עמוקה בקשר למקום, לזיכרון הקולקטיבי ולתנאים המקומיים הפיזיים והתרבותיים. קאופמן ראתה באדריכלות פעולה תרבותית ורגשית, ששואפת לתרגם רעיונות מופשטים לצורות חומריות המושרשות בסביבה הקיימת. היא ביקרה גישות אוניברסליות או מנותקות מהקשר מקומי, ודגלה בתכנון הרגיש לאקלים, להרגלי שהייה אנושיים ולמרקם העירוני הקיים.

לדבריה, בנייה חדשה צריכה להשתלב בשכבות ההיסטוריות של המקום ולא למחוק אותן. כמו כן, הדגישה את חשיבות ההקשבה, הסקרנות והרגישות הסביבתית כחלק בלתי נפרד מהכשרתו של אדריכל. במקביל לעבודתה המקצועית, קאופמן הייתה מורה מוערכת ופעילה. החל משנת 1985 לימדה בסטודיו לתכנון אדריכלי בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון, שם הנחילה לדורות של סטודנטים את עקרונותיה התכנוניים ואת מחויבותה למקומיות ולהקשבה.

במסגרת עבודתה האקדמית יזמה והובילה פרויקטים בינלאומיים - סדנאות קיץ בוונציה (1991), איסטנבול (1992) ופריז (1993) ביחד עם פרופסור דוד גוגנהיים, ששילבו חשיפה בין-תרבותית עם פיתוח חשיבה אדריכלית רגישה. בשנת 2003 הייתה בין הנשים הראשונות בפקולטה שקיבלו את הדרגה האקדמית של פרופסור חבר.

## פרויקטים נבחרים
### הסבת מחסן בנמל תל אביב לתיאטרון - "קאדר" אדריכלים (1980)
פרויקט זה נבחר לייצג את ישראל בביאנלה שבצרפת בשנת 1980. המבנה המקורי היה מחסן נטוש באזור מוזנח של נמל תל אביב הישן. הפרויקט כולל שני חללי מופעים: אולם מופעים ראשי עם במה קלאסית ומעבדה ניסיונית קטנה יותר. תוכנן גם חלל ציבורי פתוח סביב התיאטרון – פרוור – הכולל: קולונדה (שדרת עמודים) רחבת כניסה המארחת מופעי רחוב, תערוכות ואירועים קהילתיים, כיכר הסירה, עם סירה היסטורית משוחזרת. פרטי מבנה נוספים כוללים: קופה, תצוגה ומידע, ספרייה, חנויות, חניה, ושירותים ציבוריים. הדגש בתכנון היה על שילוב אדריכלות עם סביבה קיימת, הרחבת גבולות הבניין אל עבר המרחב הציבורי שמסביב לו.

### בית פרטי בגליל העליון - קאדר אדריכלים (1981–1985)
הבית תוכנן עבור משפחה בת שלוש נפשות באזור כפרי הצופה לכנרת ולעמק הירדן. המבנה מבוסס על תוכנית מלבנית פשוטה, ומשלב אלמנטים מסורתיים כמו קירות עבים, גג משופע, אכסדרה קשתית, טרסות ומרפסות. החללים מאורגנים לאורך ציר מערבי, עם מסדרון עליון הנפתח לנוף ומוביל לטרסת גג. תכנון פתוח מאפשר זרימת אוויר טבעית ושימושים מגוונים. מזרקה בצורת משולש יוצרת קשר חזותי וסמלי לדלתת הירדן, וצבעה הכחול משתלב עם נוף הכנרת. תעלה מחברת בינה לבריכת השחייה. הבית מתוכנן סביב חלל מרכזי בקומה אחת, המדגיש אופי כפרי.

### בית ספר "ארזים" - (1991-1994)
בית הספר ארזים ביקנעם תוכנן תוך התייחסות משמעותית לטופוגרפיה הקיימת של האתר, הממוקם בין שני רחובות עם הפרש גובה של כ-13 מטרים. המבנה מחולק לשלושה אגפים נפרדים לפי קבוצות גיל, ומחובר בגלריה וחצרות פרטיות המובילות לחצר מרכזית, כך שניצל ההבדלים בגובה לטובת חיבור פונקציונלי ואסתטי בין המפלסים. התכנון מתחשב בשטח ובהרחבות הקיימות באזור, ומשתמש בחזיתות טיח בגווני אוקר וכחול בהיר המדגישות את שילוב המבנה בסביבתו. המבנה כולל כיתות לימוד, משרדים, מעבדה, ספרייה, חללים רב-תכליתיים ואולם ספורט עם גישה נפרדת.

### מעונות סטודנטים - אוניברסיטת חיפה (1994-2002)
פרויקט זה זכה במקום הראשון בתחרות הייעודית לתכנון מתחם המעונות. מעונות הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה תוכננו בהתאמה למדרון הררי ולטרסות הקיימות, תוך ניצול ההפרשים בגובה ליצירת מפלסים מחוברים עם תנועה אופקית ומדרגות גן. הפרויקט משלב חזיתות מגוונות מאבן גסה ועד חיתוך עדין, ומדגיש כניסות ונופים בהתאם למיקום הטרסה. הכניסה הראשית משותפת למעונות הישנים ופותחת לכיכר ציבורית מרכזית. הדירות מגוונות – מיחידות לסטודנטים לתואר ראשון ועד דירות זוגיות ודו-קומתיות עם פטיו ונוף. התכנון כולל שיקום צמחייה ויערות באזור, ומשקף חשיבה מעמיקה על המקום והקשר לטופוגרפיה.

### מבנה מועצה אזורית מטה אשר (1997–2001)
המתחם תוכנן במסגרת תחרות וזכה בפרס ראשון. הוא כולל מספר מבנים סביב כיכר מרכזית שמשמשת כניסה, עם אמפיתיאטרון שמנצל את הטופוגרפיה הטבעית לאירועים חיצוניים. המבנים מציבים גבולות לכיכר ונפתחים לנוף, כשקירות זכוכית יוצרים חיבור ליער הסמוך. הארכת הקירות יוצרת מרחבים פתוחים ומאפשרת קווי ראייה לנקודות משמעותיות באזור. המתחם מחולק לשני אגפים המחוברים באולם כניסה שמקשר בין היער לכיכר. התכנון מדגיש נגישות ומימוש חומרים טבעיים – אבן גלילית וזכוכית – כחלק מהשתלבות במרחב ובנוף.

### טיילת חוף דדו - (1993)
הפרויקט מתאפיין בהתחשבות עמוקה בטופוגרפיה הייחודית ובקשר בין העיר לחוף הים. התכנון יוצר רצף עירוני חדש המחבר בין מרכז העיר לחוף, תוך שילוב טיילות, כיכרות ומוקדי פנאי, ומדגיש הליכה רגלית ונגישות. האדריכלות משקפת סגנון מודרניסטי עם מבנים לבנים בהירים המותאמים לתנאי האור והנוף ההררי-ימי, ומשלבת אלמנטים אורבניים וטבעיים לטובת אינטגרציה סביבתית. חשיבות הפרויקט טמונה בחיזוק זהות חיפה כעיר חוף מודרנית, בשיקום ושדרוג המרחב הציבורי ובקידום הקשר בין התושבים, התיירים והסביבה הטבעית לאורך חוף דדו.

### אמי"ת נחשון ישיבה תיכונית רב גונית למצוינות (2018)
בית הספר תוכנן בשיתוף קאופמן, בהתאם לפרוגרמה פדגוגית חדשנית שגובשה על ידי צוות בית הספר ורשת אמי"ת, ואושרה על ידי משרד החינוך. המבנה מתאפיין בתצורת חצר סגורה, עם חלוקה ברורה לאזורים: חלל מרכזי, מבנה בית מדרש ו"בתים" – מרחבי למידה מודולאריים המאפשרים גמישות והתאמה לשיטות הוראה מתקדמות. מיקומו בצלע ההר מאפשר שילוב איכותי של שטחים חוץ-כיתתיים בפעילות הלימודית. המבנה תוכנן לעמידה בתקן הבנייה הירוקה 5281 ולהקמה בשלבים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:אדריכליות ישראליות
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרות הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:סגל הטכניון: אדריכלות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2023