open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
כוס (כלי)

[ממוזער|Chunçulho|שמאל|ממוזער|250px|כוס [זכוכית מלאה מים]]**כוס** היא כלי המשמש לשתייה. הכוס צרה יחסית לגובהה, בניגוד לקערה שהיא רחבה כגובהה או יותר מכך.
כוס נבדלת מספל בכך שלספל יש ידית ואילו הכוס צרה בהרבה וכך נוחה יותר לאחיזה בלא ידית. הכוס נבדלת מגביע השתייה בכך שאין לה רגל.

## מאפיינים
ממוזער|250px|פעוטות שותים מכוסות
כוס קטנה קרויה **כוֹסית**. הנפח של כוסית נפוצה הוא כרבע או כחמישית מנפחה של כוס נפוצה. עקב נפחה הקטן משמשת הכוסית בעיקר לשתיית משקאות חריפים. כוס קטנה המשמשת לשתיית משקה בלגימה אחת מהירה קרויה כוס-שוטים.

בעת ההגשה, כוסות מונחות לעיתים על צלוחית תואמת, במטרה להגן על השולחן שעליו הן מוצבות. בפאבים נהוגה הגשת כוסות בירה ומשקאות חריפים אחרים על גבי תחתית העשויה משעם, נייר וכדומה.

המילה 'כוס' בשפה העברית יכולה להתקיים הן בצורת זכר והן בצורת נקבה.

## שימושים
כוסות נבדלות גם בשימוש שנעשה בנוזל המוכל בהן:
*כוס פלסטית אשר צינורית הצמודה לדופנה מהווה חלק אינטגרלי ממנה, להשקיית פעוטות.
*כוס מידה, המצוידת בשנתות לצורך ציון נפח הנוזל או האבקה שבתוכה. עשויות להיות על הכוס מספר שנתות, המתרגמות את הנפח למשקל עבור חומרי בישול נפוצים בצפיפויות שונות.

### כוסות לשתיית משקאות שונים
ממוזער|156px|כוסות זכוכית מסוגים שונים

מקובל לשתות בכוסות שונות משקאות שונים. לעיצוב הכוס חלק בהנאה מן המשקה, בעיקר בהבאת המשקה לטמפרטורה המתאימה, באצירת הארומה ובהצגת גונו של המשקה (בכוסות שקופות).
* יין בגביע (כוס בעלת רגל דקה וארוכה)
* שתייה קלה בכוס ארוכה. המשקה ממלא חלק ניכר מן הכוס.
* משקאות חריפים בלתי מהולים בכוס אולד פאשן או בכוס ויסקי גלנקיירן שגובהה מעט יותר מקוטרה. המשקה ממלא חלק קטן מן הכוס.
* בירה בכוס גבוהה המכילה 1/3 או 1/2 ליטר, לעיתים בעלת ידית.
* תה בכוס תה ייעודית, המהווה שילוב בין ספל לכוס. מדובר בכוס זכוכית, אשר התה אינו מותיר בה סימנים, ואשר מבודדת מן היד האוחזת בה באמצעות אוזן פלסטית או מתכתית המורכבת על הכוס.

#### גביע

גביע הוא כוס בעלת רגל דקה וארוכה. לרוב הגביע עשוי זכוכית, אך ניתן למצוא גם גביעי מתכת (בעיקר כסף) או חרסינה. גביעים בצורות שונות משמשים למגוון משקאות, ביניהם - גביע שמפניה, גביע יין וגביע מרטיני.

### שימוש חד פעמי
קיימות גם כוסות חד-פעמיות מקלקר, נייר או פלסטיק.

#### כוס נייר

כוס נייר היא כלי קיבול לשתייה העשוי מנייר. על פי רוב כוס נייר מיועדת לשימוש חד פעמי למנת שתייה עבור אדם אחד.
לרוב כוס הנייר מכוסה בחלק הפנימי בחומר המונע מהנוזל המאוחסן בה להיספג בנייר או לדלוף. חומר זה יכול להיות שעווה או פלסטיק.

#### כוס תרמית
**כוס תרמית** או **ספל תרמי** היא כוס בעלת דפנות כפולות, עשויות פלסטיק או נירוסטה, שביניהן אוויר, ולה מכסה שבו פתח הניתן לפתיחה וסגירה. מבנה זה מספק בידוד תרמי, המאפשר לכוס לשמור על הטמפרטורה של הנוזל שבכוס למשך שעות אחדות, בדומה לתרמוס.

## ראו גם
* בקבוק

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלי הגשה
קטגוריה:ציוד בר
*
אומאו (כדורגל נשים)

**מועדון הספורט אומאו** (בשוודית: **Umeå IK**, "**אומאו אִי-קוֹ**") הוא מועדון כדורגל נשים מהעיר אומאו שבצפון שוודיה. 

כיום, משחקת הקבוצה בליגת העל השוודית לנשים, ולזכותה שבע אליפויות. בעבר נחשבה לאחת מקבוצות הנשים הטובות באירופה, וזכתה פעמיים בליגת האלופות לנשים, בשנים 2003 ו-2004. 

הקבוצה משחקת באצטדיון גאמלייוואלן שבאומאו. מדיה הם בצבעים שחור ולבן.

## היסטוריה
מועדון הספורט נוסד ב-1917 וקבוצת הנשים שלו הוקמה ב-1984. בשנת 1996 עלתה הקבוצה לראשונה לליגת העל השוודית, אך שנה לאחר מכן כבר חזרה לליגת המשנה. ב-1998, עלתה לליגה העליונה בשנית ומאז היא משחקת בה. עם תחילת המאה ה-21, התבססה אומאו כאחת מהקבוצות הטובות ביותר בשוודיה ובאירופה. בשנת 2000 היא זכתה באליפות ראשונה בתולדותיה, ובשנתיים שלאחר מכן הוסיפה עוד שני דאבלים.

לשיאה הגיעה הקבוצה בשנים 2003 ו-2004, אז זכתה פעמיים ברציפות בגביע אופ"א (ליגת האלופות כיום). בנוסף לשתי הזכיות, הגיעה הקבוצה לעוד שלושה גמרים, אך הפסידה פעמיים לפרנקפורט (2002 ו-2008) ופעם אחת לארסנל (2007).

מאז האליפות האחרונה שלה ב-2008, לא מצליחה אומאו לשחזר את ההצלחה שחוותה בעשור הראשון של המאה ה-21.

## תארים
* **[[ליגת העל השוודית (כדורגל נשים)|ליגת העל השוודית]]**: 7
:2000, 2001, 2002, 2005, 2006, 2007, 2008
* **[[הגביע השוודי בכדורגל נשים|הגביע השוודי]]**: 4
:2001, 2002, 2003 ,2007
* **[[ליגת האלופות (נשים)|ליגת האלופות לנשים]]**: 2
:2003, 2004

## שחקניות מפורסמות
*  קתרין יונסדוטיר
*  מרטה
*  לאורה אוסטרברג קלמארי
*  אן מאקינן
*  האנה יונגברי
*  מאלין מוסטרם (הקבוצה החליטה להוציא  משימוש את מספרה של מוסטרם - 6, כאות כבוד על הישגיה של השחקנית)

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קבוצות כדורגל נשים שוודיות
דיגמא

ממוזער|ימין|טקסט=דיגמא|דיגמא
**דִּיגַֿמָּא** (נקראת גם **וַאוּ**; אות גדולה: Ϝ, אות קטנה: ϝ) היא אות באלפבית היווני שיצאה משימוש עוד בתקופה העתיקה, ונותרה בעלת ערך מספרי בלבד. בספרות יווניות האות שקולה למספר 6.

## היסטוריה
שמה המקורי של האות אינו ידוע, וככל הנראה נקראה ביוונית עתיקה Ϝαυ (וַאוּ). האות נקראה מאוחר יותר דיגמא בשל צורתה - כפילות של האות גמא (השלישית באלפבית היווני). דיגמא, בדומה לאות אופסילון התפתחה מהאות הפיניקית ו"ו, ומאוחר יותר התפתחה לאות הלטינית F.

בימי הביניים שימשה צורת האות לייצוג האות היוונית סטיגמא.

## שימוש באות

האות ייצגה עיצור וילוני-שפתי, מקורב ([w] :IPA). השתמשו בה, בין היתר, לשמה החתי של טרויה - וילוסה. השימוש באות הופסק במאה ה-7 לפני הספירה.

## קישורים חיצוניים

*על דיגמא באתר של חוקר השפה היוונית ניק ניקולס 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אותיות ביוונית
סטיגמא

**סטיגמא** (אות גדולה: Ϛ, אות קטנה: ϛ) היא ליגטורה שהשתמשו בה באלפבית היווני על מנת לייצג איחוד של האותיות סיגמא וטאו.

אות זו נכתבה בצורת הכתב של האות היוונית דיגַמא כאשר זו שימשה לייצג את המספר 6 בספרות יווניות.

כיום נותרה מאות זו רק האות סיגמא סופית.

## קישורים חיצוניים

*סטיגמא 

קטגוריה:אותיות ביוונית
קטגוריה:ליגטורה
קטגוריה:6 (מספר)
פיל סלוואי

**פיליפ "פיל" ג'יימס סלוואי** (באנגלית: Philip James Selway; נולד ב-23 במאי 1967) הוא המתופף של להקת רדיוהד הבריטית. פיל, שלעיתים נקרא בבדיחות הדעת "החבר הקירח" של הלהקה, הוא המבוגר ביותר מבין אנשי ההרכב. לפני שהצטרף ללהקה עבד עבור מספר מוזיקאים וכמורה לאנגלית. הוא נשוי לקייט ואב לשלושה בנים: ליאו, ג'יימי ופטריק (להם הוקדשו האלבומים Amnesiac ,Kid A, ו-Hail to the Thief בהתאמה).

## עבודתו מחוץ למסגרת רדיוהד
בניגוד לחבריו ללהקה תום יורק וג'וני גרינווד, פיל לא היה מעורב בפרויקטים רבים מלבד רדיוהד. אולם בשנים האחרונות הגביר את שיתוף הפעולה עם אמנים אחרים. זה שנים שהוא חבר מסור בארגון הצדקה הבריטי "השומרוניים", ארגון שנועד לעזור לאנשים במצוקה בעלי נטיות אובדניות. במרץ 2005 הופיע פיל עם הלהקה Dive Dive, ואף הופיע בסרט "הארי פוטר וגביע האש" כחבר בלהקת "האחיות המוזרות", יחד עם חברו לרדיוהד ג'וני גרינווד וזמר להקת פאלפ, ג'רוויס קוקר.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רדיוהד
קטגוריה:מתופפים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1967
ליגת האלופות לנשים

**ליגת האלופות לנשים** (באנגלית: **UEFA Women's Champions League**) היא מפעל כדורגל נשים אירופי שנתי, שבו מתחרים המועדונים המצליחים ביותר במדינות המשויכות להתאחדות הכדורגל האירופית (אופ"א). הטורניר, שנקרא בעבר **גביע אופ"א לנשים**, הוא התואר היוקרתי ביותר למועדונים בכדורגל הנשים האירופי.

הקבוצה בעלת מספר הזכיות הגבוה ביותר היא אולימפיק ליון הצרפתית אשר זכתה בתואר 8 פעמים, 5 מהן ברצף. אחריה נמצאת פרנקפורט הגרמנית, שזכתה 4 פעמים בתואר.

## פורמט הטורניר
החל מעונת 2021/2022 מבנה הטורניר שונה ועודכן להיות דומה יותר לטורניר הגברים המקביל. הטורניר כולל שלב מוקדמות שלאחריו שלב בתים שממנו עולות 8 קבוצות לשלבי הנוקאאוט. שש התאחדויות הכדורגל של המדינות המדורגות ראשונות באירופה מכניסות למפעל 3 קבוצות, המדינות המדורגות 7-16 מכניסות שתי קבוצות ושאר המדינות קבוצה אחת בלבד.

לפני שלב הבתים מתקיימים שני סיבובי מוקדמות בשני מסלולים נפרדים - "מסלול האלופות" ו"מסלול הליגה". במסלול האלופות משתתפות רק האלופות ממדינות שונות ובמסלול הליגה משתתפות הקבוצות שלא סיימו כאלופות אך סיימו במקומות הבאים בליגה וזכאיות להשתתף במפעל לפי דירוג במדינה שלהן. סיבוב המוקדמות הראשון מתקיים בפורמט של "מיני טורנירים" כך שכל 4 קבוצות משתתפות ב"מיני טורניר" שבו השלב הראשון הוא חצי הגמר והמנצחות בו עולות לשלב הגמר. המנצחת בגמר עולה לשלב המוקדמות השני שבו מתקיים שלב נוקאאוט בשיטת בית וחוץ והמנצחות עולות לשלב הבתים.

בשלב הבתים משתתפות 16 קבוצות כך שממסלול האלופות עולות 7 קבוצות וממסלול הליגה 5 קבוצות. הן מצטרפות ל-3 האלופות שהמדינות שלהן מדורגות 1-3 ולאלופה המכהנת. בכך מובטח כי בשלב הבתים ישתתפו קבוצות מלפחות 10 מדינות שונות. הקבוצות מחולקות ל-4 בתים כשבכל בית מתקיימים משחקי בית וחוץ בין כל הקבוצות. שתי הראשונות בכל בית עולות לשלב רבע הגמר.

שלבי רבע וחצי הגמר נערכים בשיטת בית וחוץ ובסוף מתקיים משחק גמר אחד.

## פרסים כספיים
כ-24 מיליון יורו יחולקו לקבוצות שישתתפו במפעל בשלבים השונים. כל קבוצה שתשתתף בשלב הבתים תקבל לפחות 400,000 יורו. הקבוצה שתזכה במפעל תוכל להרוויח גם 1.4 מיליון יורו בהתאם לתוצאות שלה בשלבים המוקדמים.

### פרסים כספיים בעבר
ב-2010 קיבלו הקבוצות שהגיעו לגמר פרס כספי. ב-2011 הורחב המענק גם לקבוצות שמגיעות לחצי ולרבע הגמר על פי הסדר הבא:
:מקום ראשון - 250,000 אירו
:מקום שני - 200,000 יורו
:מקומות שלישי ורביעי - 50,000 יורו
:המפסידות ברבע הגמר - 25,000 יורו
כמו כן, כל קבוצה שעברה את שלב המוקדמות מקבלת 20,000 יורו לכל שלב בו היא מתקדמת.
קבוצות שונות הביעו תרעומת על כך שסכום זה הוא נמוך מדי להוצאות שכרוכות בהגעה לכל משחק, כאשר בהשוואה, קבוצות הכדורגל שמעפילות לליגת האלופות לגברים מקבלות כ-8.6 מיליון יורו כבר בשלב הבתים.

## גמרי הטורניר
### 2002-2009: גביע אופ"א לנשים

### 2010 ואילך: ליגת האלופות לנשים

## מלכות השערים
תואר מלכת השערים מוענק לשחקנית שכבשה הכי הרבה שערים בכל שלבי המפעל, כולל המוקדמות. החלוצה האיסלנדית מרגרט לארה וידרסדוטיר מחזיקה בשיא של שלוש זכיות בתואר.

## ישראליות בליגת האלופות
אלופת ישראל לקחה חלק במפעל כבר בעונה הראשונה, אז השתתפה בו קבוצת הפועל תל אביב. הקבוצה הראשונה שהצליחה לעבור את שלב המוקדמות הייתה אס"א תל אביב בעונת 2011/12 כשהעפילה בפעם היחידה בתולדות כדורגל הנשים הישראלי משלב הבתים במוקדמות ל-32 הגדולות אך לא הצליחה לנצח ולהתקדם מעבר לשלב זה.

## קישורים חיצוניים
* 

* ליגת האלופות לנשים באתר אופ"א

## הערות שוליים

*
קטגוריה:תחרויות כדורגל נשים באירופה
רון לוינטל

**רון לוינטל** (נולד ב-8 באוגוסט 1970) הוא פוליטיקאי ועורך דין ישראלי ששימש כיושב ראש מפלגת שינוי האחרון. בעבר מנחה טלוויזיה, עיתונאי, עורך עיתונים, שדרן ועורך תוכניות רדיו.

## ביוגרפיה
לוינטל נולד וגדל בתל אביב. באמצע שנות ה-80 הופיע לראשונה בטלוויזיה כנער ב"תשדירי שירות" לחפצים חשודים, בבימוי יגאל שילון. 

שירת בצה"ל כקריין בגלי צה"ל, שם גם הגיש בין היתר את התוכנית "שפריץ". לאחר שירותו הצבאי הנחה תוכניות טלוויזיה בערוץ 1, בערוץ 2 ובטלוויזיה החינוכית, ביניהן את התוכניות "זומביט", "רואים 6/6", "להיט בראש" ותוכנית הלייט נייט "חכם בלילה". 

בשנת 1996 הנחה את תחרות הקדם אירוויזיון, לצדה של טל מן. היה כתב בשבועון "פנאי פלוס", ממקימי תחנת הרדיו האזורית רדיו השרון ("רדיו 99") ועורך עיתון הסטודנטים של המרכז הבינתחומי ("מועד ב'") במהלך לימודיו. למד משפטים במרכז הבינתחומי הרצליה, ובשנת 1999 הצטרף למפלגת שינוי. במקביל לפעילותו הפוליטית המשיך לעסוק בעיתונות בתפקידי עריכה ברשת המקומונים "ידיעות תקשורת", שימש כסגן עורך המקומון "על השרון" ואף שידר בגלי צה"ל את התוכנית השבועית "ציפורי לילה משדכות". כמו כן, השתתף באופן קבוע בתוכנית הטלוויזיה "המקצוענים" (לצדם של אורלי נוי ודוד אופק) בהנחייתה של שירה פליקס בערוץ 10.

בבחירות מקדימות שהתקיימו בשנת 2003 לקראת הבחירות למועצת עיריית תל אביב-יפו נבחר לוינטל למקום הראשון ברשימת מפלגת "שינוי", אך הועבר למקום השני לטובת פרופסור זהר שביט. הרשימה זכתה לשני מושבים, אך התפצלה לשינוי של לוינטל שנותרה באופוזיציה העירונית ותמורה של שביט שהצטרפה לקואליציה.

בבחירות המקדימות של מפלגת "שינוי" לקראת הבחירות לכנסת ה-17, שנערכו בתחילת 2006, הביס לוינטל את חבר הכנסת הוותיק אברהם פורז ונבחר למקום השני ברשימה, אחרי יוסף לפיד, תוצאה שהובילה לפרישתו של לפיד ולהתפלגות מרבית חברי הסיעה בכנסת להסיעה החילונית. בסיעת "שינוי" בכנסת נותרו שני חברים, חברי הכנסת אהוד רצאבי ואילן ליבוביץ'. רשימת "שינוי" לא עברה את אחוז החסימה, וכיום פועלת כתנועה חוץ-פרלמנטרית. 

בבחירות למועצת עיריית תל אביב ב-2008 התמודד לוינטל ברשימה חדשה למועצת העיר - "התל אביבים", הפתק של המפלגה בבחירות כלל את המשפט ""חולדאי קונטרול - התל אביבים", שהביאה לערעור של רון חולדאי לוועדת הבחירות העירונית. הרשימה לא עברה את אחוז החסימה.

לוינטל עומד בראש עמותת הדרך אל החופש, הפועלת בתחום הקבורה החילונית ומארגנת מופעי תרבות העוסקים בטקסטים תנ"כיים בפירוש מודרני. לוינטל היה ממייסדי הוועד המנהל של מכון הטקסים החילוני וגם עמד בראשו. הוועד הוא עמותה העוסקת בעריכת טקסי-חיים לציבור הישראלי-חילוני (בעיקר טקסי נישואין אלטרנטיביים), וכיום משמש בה כאחד ממחתני הזוגות.בשנת 2015 הוציא לאור את ספרו "ארץ דיבת חלב ודבש".

ב-2021 הופיע בתפקיד אורח כיו"ר הכנסת בתוכנית הטלוויזיה מותק בול באמצע.

## קישורים חיצוניים
* נישואים אזרחיים על ידי רון לוינטל, האתר הרשמי של רון לוינטל על טקסי חתונה חילוניים
* משרד עורכי דין רון לוינטל ושות', האתר הרשמי של עורך דין רון לוינטל

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי מועצת העיר תל אביב-יפו
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:מגישי ציפורי לילה
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל פנאי פלוס
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
קטגוריה:ראשי מפלגת שינוי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
שיירת חולדה

250px|ממוזער|שמאל|תרשים קרב שיירת חולדה באנדרטת חיל ההנדסה ליד צומת חולדה
250px|ממוזער|שמאל|תיאור קרב שיירת חולדה באנדרטת חיל ההנדסה ליד צומת חולדה
**שיירת חולדה** הייתה שיירת אספקה שיצאה ב-31 במרץ 1948 מחולדה לכיוון ירושלים הנצורה חלקית והייתה הראשונה שכשלה מלהגיע לירושלים אף שלא נתקלה במארב יזום. בשיירה נהרגו 22 אנשים. בעקבות דיווח מפקדת הפלמ"ח שהדרך לירושלים חסומה הורה בן-גוריון להוציא לפועל את מבצע נחשון לפריצת הדרך.

בשיירה היו 26 משאיות, ארבעה אוטובוסים ושבעה משוריינים. על השיירה הגנו חיילים מהגדוד הרביעי ומהגדוד החמישי של הפלמ"ח. עמוס חורב היה מפקד השיירה ואל משוריין הפיקוד שלו הצטרפו גם מפקד הגדוד הרביעי ומפקדו החדש של הגדוד החמישי, שאול יפה. הבוקר היה גשום והדרך הייתה בוצית. השיירה נתקעה ליד הכפר הערבי ח'ולדה והתגלתה לערביי הסביבה. בנוסף למקומיים, השיירה הותקפה על ידי מאות ערבים מצבא ההצלה הערבי ממחנה ואדי צראר (בסמוך לתחנת הרכבת נחל שורק), ועל ידי כוחות צבא הג'יהאד הקדוש שבאו מרמלה במשוריינים. לאחר שש שעות של לחימה וניסיון לחלץ את המכוניות שנתקעו בבוץ ניתנה הוראה לסגת חזרה לחולדה.

שניים מהמשוריינים שהגנו על המכוניות ועסקו בחילוץ נפגעו ושקעו בבוץ בלי שיכלו לפרוץ את הכח הערבי התוקף שהקיף אותם. מפקד אחד המשוריינים החליט לפוצץ את המשוריין על יושביו כדי לא ליפול בשבי. על פי אתר מידע פלמ"ח, גורמי הכישלון היו הנסיעה בשעות היום, שיירה גדולה ובה רכב כבד פגיע וקשה לתמרון, הכנות לקויות, פיקוד לא אחיד וכנראה לא מנוסה בהגנה על שיירות, בוץ כבד בדרך העפר ומאמץ לא לוותר על המכונית שנתקעו.

21 מאנשי השיירה נהרגו והרוג נוסף היה בכוח החילוץ.

הפגיעה בשיירה זו, יחד עם הפגיעה בשיירת הרטוב, שיירת עטרות, שיירת יחיעם ובשיירת נבי דניאל, כולן בחודש מרץ 1948, פגעה במורל היישוב היהודי. כתוצאה מכך, החליט פיקוד "ההגנה" ששיטת ליווי השיירות מיצתה את עצמה. במקום זאת הוחלט להשתלט על משלטים ויישובים ערביים, דרכם ולצידם עוברות הדרכים, ולהחזיקם באורח קבע. החלטה זו נסתייעה, וביצועה התאפשר, עקב התדלדלות הכוח הבריטי, שבאותו מועד התפנותו מהארץ הייתה בשלב מתקדם, מצד אחד, ועקב גידול כוחה של "ההגנה", מצד שני.

שבוע בלבד אחרי "שבוע השיירות" העקוב מדם, יצא לפועל המבצע היזום הראשון של היישוב העברי ומטרתו המוצהרת הייתה להשתלט על הדרך (במקרה שלו - הדרך לירושלים): מבצע נחשון.

## לקריאה נוספת
*הדסה אביגדורי אבידוב, **בדרך שהלכנו – מיומנה של מלוות שיירות**. משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1988.
*עוזי נרקיס, **חייל של ירושלים**, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1991
*אורי בן ארי, **"אחרי!"**, ספריית מעריב, 1994
*אורי מילשטיין, **[[תולדות מלחמת העצמאות (ספר)|תולדות מלחמת העצמאות]],** כרך ד' - ממשבר להכרעה, פרק שמיני, זמורה ביתן

## קישורים חיצוניים

* שיירת חולדה, באתר מרכז מידע פלמ"ח.
*.
* חיה רגב, ד"ר אביגיל אורן, מלחמה לא סדירה – המלחמה בדרכים, בספרייה הווירטואלית של מט"ח.
* דף הזיכרון לחללי מלחמות ישראל, באתר משפחת אופיר.

## הערות שוליים

קטגוריה:התקפות של ערביי ארץ ישראל במלחמת העצמאות
חולדה
חולדה
קטגוריה:מלחמת העצמאות בירושלים: קרבות ומבצעים
קטגוריה:חולדה (קיבוץ)
שירות ללא תשלום

**שירות ללא תשלום** (בראשי תיבות: **של"ת**) הוא חלק ממסלול השירות בצה"ל מלכתחילה של גרעיני נח"ל ואחר כך גם של בני ישיבות הסדר. חיילי השל"ת מוגדרים ככוח עתודה צבאי שאינו בשירות פעיל אך מופעל ככוח ראשוני במקרי מלחמות או במבצעים גדולים (כדוגמת חומת מגן וענבי זעם) לפני גיוס מילואים.

לחיילי השל"ת תעודת חוגר של"ת בצבע חום, המקנה הנחות מסוימות. בתקופת השל"ת החיילים אינם רשאים לעבוד או לנסוע לחו"ל ללא אישור מיוחד, ובעת חירום יכול הצבא לגייסם לשירות פעיל.

## של"ת בישיבות
שלב השל"ת מהווה את החלק העיקרי של השירות של בני ישיבות ההסדר (בעגה הצבאית בני"שים - בני ישיבות). ברוב הישיבות התלמידים לומדים את השנה הראשונה במסגרת תורתו אומנותו, ואינם שייכים לצה"ל. רק בסוף השנה הראשונה או במהלך השנה השנייה הם עוברים תהליך חיול מקוצר ומצטרפים לצה"ל. לאחר שירותם הפעיל הם חוזרים לישיבה למעמד של"ת.

סך משך השל"ת, לפני השירות בפועל ולאחריו, הוא כשנתיים וחצי. משך זמן השירות בפועל (שר"פ) הוא שנה וחמישה חודשים בין אם המשרת משמש ביחידות קרביות ובין אם לאו. במשך השירות בפועל, בניגוד לתקופת השל"ת שבה הדבר אסור עליהם, החיילים מחויבים, ככל חייל אחר, בלבוש צבאי ובנשיאת חוגר.

בישיבות שילוב מחויבים התלמידים בשלוש שנות שירות צבאי מלא, ובנוסף לכך בשנתיים נוספות (לפני הצבא ובמרכזו) שבהן הם מוגדרים כחיילים בשל"ת.

בשנים האחרונות הוחל בצה"ל מסלול הסדר מקוצר המכונה "שילובים" שנמשך ארבע שנים, כששנתיים מתוכם הם בשירות פעיל.

## של"ת בנח"ל
תקופות השל"ת בנח"ל הן שריד של מסלול הנח"ל שכלל הגשמה בקיבוצים, כיום השל"ת מהווה ארבעה חודשים נוספים לבנים וחודשיים נוספים לבנות לאחר תום השירות הצבאי המיועדים לאפשר לגרעין להתחיל את חייו המשותפים (לעיתים במסגרת של תנועת בוגרים) ביחד ולייצר נחיתה רכה למציאות (מעין חפש"ש ארוך).
גרעין יכול להחליט שהוא לוקח את השל"ת לפני השירות הצבאי ולא לאחריו.

במהלך השל"ת מקבלים בני הגרעינים תנאים זהים לתנאים אותם מקבלים הביינישים: חוגר של"ת עם הנחות בנסיעה ובאוטובוסים ונסיעות חינם ברכבת ישראל, איסור על יציאה מהארץ, וייתכן כי יגויסו לשירות פעיל במקרי חירום. על חיילי השל"ת חל איסור לעבוד בלא אישור עבודה למעט בתחומי החינוך והחקלאות. כמו כן ניתן לצאת לשל"ת בקיבוץ או במסגרת התנועות המשלחות לנח"ל.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:נח"ל
קטגוריה:שירות בצה"ל
סאן (אות)

**סאן** (אות גדולה: Ϻ, אות קטנה: ϻ) היא אות ארכאית באלפבית היווני. סאן ממוקמת בין פאי לבין קופא בסדר האותיות.

## היסטוריה
האות  סאן היא המקבילה של האות הפיניקית צדי. האות שימשה לציון הצליל "ס" (למעט באזור קפריסין שם שימשה כ"צ") ולבסוף נזנחה לטובת האות סיגמא המשמשת לאותה מטרה.

העיצורים השורקים הפיניקיים – 𐤆 (זין), 𐤎 (סמך), 𐤑 (צדי), 𐤔 (שן) – בעיתיים בכך שמקבילותיהם היווניות לא תואמות את המקור הפיניקי במדויק, ואף שמות האותיות ביוונית לא תואמים את השמות בפיניקית. העמדה המקובלת היא שהאות זֵין הפיניקית הפכה ל־ζῆτα (זֵטה) היוונית, האות סמך הפכה ל־ξεῖ (קסה), האות צדֵי הפכה ל־σάν (האות סַן הארכאית) והאות שַן הפכה ל־σίγμα (סיגמה). חוקרים אחדים הציעו ששמות האותיות התערבבו, כך ששם האות זטה הגיע מהאות צדי ושם האות סַן הגיע מהאות זין, אך התקשו להסביר מדוע; אחרים הציעו שהאותיות צדי ושַן אומצו שתיהן לייצוג העיצור s, אך אחת מהן (לרוב הגלגול של האות צדי) נדחקה בהדרגה עד שהגלגול של האות השנייה נעשה הייצוג היחיד לעיצור s.

השימוש האחרון באות נעשה במאה ה-6 לפני הספירה.

האות הגדולה דומה בצורתה לאות היוונית מו (Μ), אך אינה קשורה אליה כלל ונבדלת ממנה בכך שבניגוד לאות מו, האות הקטנה דומה בצורתה לאות הגדולה.

## קישורים חיצוניים

*סַן 

## הערות שוליים

קטגוריה:אותיות ביוונית
חבורת החור

שמאל|ממוזער|250px|עטיפת "צעצועים מהבית ספר הישן" (צמד ראות)- אוירה על ידי '''חבורת החור'''
**חבורת החור** היא חבורת אמני קומיקס שהוקמה בשנת 1998.

חברי הקבוצה, שפעלה במשך שלוש שנים, היו דודו גבע, זאב אנגלמאיר ותמיר שפר, שלושה אמני קומיקס ואיור ישראליים מוכרים. למרות היות חבריה עובדי עיתונים גדולים ומוציאי ספרים, רעיון החבורה היה ליצור בצורה עצמאית, קיצונית ואנטי-ממסדית, במטרה לשבור את גבולות השיקול ולהגיע לביטוי אמנותי אותנטי ורחב. תחנה זו הייתה אחת מהצעדים הראשונים של אמנים אלה בזירת התרבות האלטרנטיבית- אחד מהצעדים שהביא לאחר מכן להוצאתה של חוברת "ספרות זולה" ולהקמתה של חבורת A4, שבהן יזמו והשתתפו.

במהלך קיומה, פעלה החבורה בכמה תחומים. שלושת חברי הקבוצה הוציאו פוסטר דו צדדי עצמאי ופרובוקטיבי; מצידו האחד של הפוסטר אויר קולאז' משותף וחתרני בשם **"חור בלב"**, ומצידו הנגדי התנוסס סיפור קומיקס משותף בשם **"סוזי מחפשת אהבה"**. את הפוסטר מכרו השלושה באופן אישי ברחובות תל אביב. עוד פרויקט שעשתה הקבוצה היה איור עטיפת האלבום של הלהקה "צמד ראות" (מאור כהן)- **"צעצועים מהבית ספר הישן"** (2000); השלושה יצרו עטיפה צעקנית וצבעונית ועיצבו את ספרון האלבום, שם יצרו קומיקס בהמשכים. בנוסף לכך הדפיסה החבורה חולצות וחוברות שונות. בשנת 2001 התפרקה "חבורת החור": "במשך הזמן האינדיבידואליזם ניצח והחבורה התפרקה" אמר אנגלמאיר בריאיון ל"מעריב".

בשנת 2005 נפטר דודו גבע מהתקף לב. שני חברי הקבוצה הנותרים השתתפו במחוות שונות לחברם, ביניהן בפרויקט שנעשה על ידי משפחתו של גבע בעזרתה של עפרה רודנר ובמספר מחוות נוספות במקומון "העיר". בשנת 2006, עם יציאתה העתידית של חוברת "ספרות זולה" השנייה, הודיעו השניים שישתתפו גם במסגרתה.

## קישורים חיצוניים
* סרטון על חבורת החור באתר יוטיוב

קטגוריה:קומיקס ישראלי
קטגוריה:דודו גבע
קטגוריה:חבורות ספרותיות
שידוך הולם

**שידוך הולם** (A Suitable Boy), רומן מאת ויקרם סת, נכתב בדלהי ב־1993. הספר זכה לשבחים רבים והיה לרב מכר עם צאתו לאור. "שידוך הולם" יצא לאור בעברית בהוצאת זמורה-ביתן ותורגם בידי שרון פרמינגר. המקור האנגלי של הספר, בן כ־1500 עמודים, הוא אחד הרומנים הארוכים ביותר שנכתבו באנגלית.

הרומן מגולל את סיפורן של ארבע משפחות בהודו ב־1950.
רוב עלילת הספר מתרחשת בעיר הבדויה בראהמפור, בירת מדינת פורווה-פרדש (בדויה גם היא) בצפון הודו.

במרכז הרומן דמותה של הסטודנטית הצעירה לאטה מֶהרָה, אשר הגיע תורה להתחתן, והיא עומדת בפני שלוש ברירות: כביר דוראני, סטודנט מוסלמי שבו היא מאוהבת עד כלות, אמיט צ'טרג'י, משורר בנגלי צעיר ואחי גיסתה של לאטה (דמותו מבוססת חלקית על ויקרם סת עצמו), והארש חאנה, סוכן שאפתן של חברת נעליים (דמותו מבוססת על חייו של פְּרֶמו סת, אביו של הסופר).

כרקע לסיפור משמשות ההתרחשויות הדרמטיות המלוות את שנות עצמאותה הראשונות של הודו: פרצי האלימות העדתיים, מלחמת המעמדות, מערכת הבחירות הראשונה והשבר העמוק שהותירה אחריה חלוקתה של הודו.

אחד המאפיינים הבולטים בספר היא ההיצמדות של המספר לנקודת הראות של הגיבורים - בכל פרק מלווה המספר אחת מן הדמויות - ורק במקום אחד, לקראת הסוף, נשמע לראשונה קולו העצמאי של המספר. המספר נשאר אם כן מינורי בכוונה, אך בעל ראייה חודרנית ויכולת ניתוח מעמיקה. בכל משפט בספר ניכרת אהבתו הרבה של סת לגיבוריו ולהודו, הארץ אותה הוא מתאר בדייקנות וברגישות.

הספר עובד על ידי "נטפליקס" למיני-סדרת דרמה בריטית בת שישה פרקים, באותו שם בבימויה של מירה נאיר וכתיבת התסריט של אנדרו דייוויס. הסדרה יצאה למסכים בשנת 2020.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרים הודיים
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי 1993
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:ספרים המתרחשים בהודו
הקספלה

**הקספְּלה** (ביוונית עתיקה: Hexapla, **Εξαπλά**, מצוי גם בכתיב: הכספלה, הכסאפלה; ביוונית: "משושה") היא מהדורה רב-לשונית של המקרא שערך אב הכנסייה אוריגנס בקיסריה באמצע המאה השלישית לספירה. בכל דף בהקספלה היו שישה טורים, לפי הסדר הבא:
#נוסח המקרא באותיות עבריות
#תעתיק של נוסח המקרא העברי באותיות יווניות
#התרגום היווני של עקילס
#התרגום היווני של סימכוס 
#תרגום השבעים
#התרגום היווני של תאודוטיון

המהדורה של אוריגנס נועדה כנראה לצרכים פנים-כנסייתיים, כדי להקל על המלומדים הנוצרים את לימוד המקרא. הטור השלישי נועד לסייע בהבנת המילים, והטורים הרביעי, החמישי והשישי להבנת המשמעות. אוריגנס גם סימן בטור החמישי במפורט את ההבדלים בין נוסח תרגום השבעים לנוסח המקרא היהודי, והשתמש בסימנים מיוחדים להדגשת מקומות שבהם תרגום השבעים מוסיף מילים שאינן בנוסח העברי או משמיט מילים מהנוסח העברי.

ספר ההקספלה לא השתמר במלואו, ורק קטעים ממנו מצויים היום לפני החוקרים ויצאו במהדורות מדעיות, שהעדכנית בהן היא מהדורתו של פרדריק פילד משנת 1875. אבל תרגום של הטור החמישי של ההקספלה לסורית מן המאה השביעית, המכונה "סירו-הקספלה", נמצא היום ומאפשר לעמוד על נוסח תרגום השבעים שהשתמש בו אוריגנס.

התעתיק של העברית לאלפבית יווני, המופיע בטור השני, הוא בעל חשיבות רבה להכרת אופן ההגייה של העברית במאה השלישית, תקופה קרובה מאוד לזמן הדיבור החי בלשון חז"ל. יש בו כמה מילים המופיעות בצורה שונה מהצורה המוכרת מכתבי היד העבריים של המקרא בנוסח המסורה, ומשתקפות בו תופעות פונטיות כגון ערעור העיצורים הלועיים ומעתקי תנועות. חוקרי לשון חז"ל חלוקים בשאלה אם התופעות הללו משקפות דיבור עממי ולא מדויק, או שיש בהן עדות לניב שונה של העברית. לתופעות הפונטיות האלה יש עדויות גם ממקורות אחרים, ראו כאן.

## לקריאה נוספת
* חיים רבין (עורך), **תרגומי המקרא - פרקי מבוא**, ספריית האנציקלופדיה המקראית, מוסד ביאליק.
* אלכסיי יודיצקי, **דקדוק העברית שבתעתיקי אוריגנס**, הוצאת האקדמיה ללשון העברית, 2016.  .
* קונקורדנציה להקספלה (בנספחים שבסוף הספר) – Edwin Hatch, **, Oxford, 1905

## קישורים חיצוניים

* Full scan of Origen Hexapla Vol I
*Full scan of Origen Hexapla Vol II
* 

קטגוריה:מהדורות של התנ"ך
קטגוריה:ספרי המאה ה-3
קטגוריה:יצירות אבודות
קטגוריה:ספרות בשפה היוונית
קטגוריה:תרגומי המקרא
גרמנית תחתית

ממוזער|הניבים הסקסוניים התחתיים. באזורים הצהובים מדוברים, במידה זו או אחרת, ניבים של גרמנית תחתית.
**גרמנית תחתית** (Plattdüütsch ,Nederdüütsch), או **סקסונית תחתית** (Nedersaksisch), היא שפה גרמאנית המדוברת בצפון גרמניה, במזרח הולנד ובדרום דנמרק, וכן בקהילות מבודדות בצפון פולין.

לפעמים, "גרמנית תחתית" היא הגדרה לכל ניב גרמני שהוא שונה מגרמנית, אך אין זה מושג בלשני. ברוב המקרים בהם נעשה שימוש בשם "סקסונית תחתית", הכוונה לניבים של גרמנית תחתית. משום כך, ההגדרה העברית היא "סקסונית", אף על פי שגם זה לא מדויק, משום ששמה האמיתי הוא "סקסונית תחתית".

## מצב רשמי
בשנת 1999, סקסונית הוכרה על ידי גרמניה כשפה אזורית לפי החוק האירופי לשפות אזוריות או שפות מיעוט.

## היסטוריה
סקסונית עתיקה היא הקודמת לגרמנית תחתית, והיא עלתה על הכתב החל מהמאה התשיעית לספירה.

גרמנית תחתית בינונית הועלתה על הכתב החל מהמאה ה-16, והייתה לה השפעה חזקה על שפות בלטיות כגון ליטאית ולטבית, וכן על שפות סקנדינביה ועל השפה האסטונית. היא דוברה בכל אגן הים הבלטי והים הצפוני. היא קודמת ישירה לסקסונית המודרנית.

## שינוי בהגייה
הסקסונית התחתית, בדומה לשפות גרמאניות רבות אחרות, פרט לגרמנית, לא הושפעה ממעתק ההגאים הגרמאני השני. לכן, ישנן מילים רבות בסקסונית, אשר דומות למקבילתן בשפות גרמאניות אחרות, כדוגמת אנגלית והולנדית:

## מערכת כתיבה
סקסונית משתמשת באלפבית לטיני, עם האותיות הנוספות: Ä ,Ö ,Ü ,ß ,IJ.

## קישורים חיצוניים

*אתר הולנדי עם מידע על כל השפות האזוריות המדוברות במדינה 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שפות גרמאניות מערביות
וילקומיץ

ממוזער
**וילקומיץ** הוא בית הספר העברי הראשון שהוקם בגליל בארץ ישראל. הוא אחד מבתי הספר הראשונים בארץ ישראל ששפת הלימוד בהם הייתה עברית – עוד משנת תרמ"ו (1886), שבה התמנה דוד שו"ב למנהל בית הספר ולימד בו עברית ותנ"ך. בית הספר נוסד במושבה ראש פינה שבאצבע הגליל.

## היסטוריה
לבית הספר וילקומיץ הגיעו תלמידים יהודים מכל האזור, ולמדו בו תורה, שפה, מתמטיקה, היסטוריה, מדע וחקלאות. בבית הספר הושם דגש על החקלאות, פרנסה עיקרית של תושבי האזור עד היום. כך, בחצר האחורית של בית הספר, גידלו תלמידי בית הספר והמורה שמחה וילקומיץ גידולים במסגרת שיעור החקלאות.

עם מנהלי בית הספר נמנו: ד"ר יצחק אפשטיין, שמחה וילקומיץ ונתן מיליקובסקי.

בשנים האחרונות, בעוד בית הספר עצמו עבר למבנה חדש, שימש מבנה בית הספר כאכסניית נוער, מרכז נוער וקומונה לחברי תנועת הנוער. המבנה הישן מיועד לשיפוץ ולהפוך לאתר תיירותי משומר.

בית הספר הוא בית ספר יסודי לכיתות א'-ו'.

## קישורים חיצוניים

* אתר בית חינוך וילקומיץ ללימודי שדה וקהילה
* 
* בית הספר העברי הישן ע"ש וילקומיץ'
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: בתי ספר
קטגוריה:מבנים ביישוב
קטגוריה:משפחת וילקומיץ
קטגוריה:ראש פינה: מבנים
נורווגית חדשה

**נורווגית חדשה** (**Nynorsk**) היא אחת משתי הצורות של השפה הנורווגית. שפה זו היא חלק מענף השפות הגרמאניות. כ-15% מאוכלוסיית נורווגיה משתמשת בה כשפה כתובה ומדוברת ראשית.

נורווגית חדשה ונורווגית ספרותית (Bokmål) אינן ניבים - הן פשוט שתי דרכים שונות לדבר ולכתוב את אותה שפה - הנורווגית. אנשים מעטים מדברים את שתיהן באופן מילולי, אך יש ניבים אשר יותר קרובים לנורווגית ספרותית מאשר נורווגית חדשה, או להפך. בשביל ניבים אשר קרובים לשתיהן באותה המידה, מחליטה הממשלה המחוזית מה השפה המלומדת; או שהורי התלמידים מחליטים בשביל בתי-ספר המלמדים את שתי הצורות.

## שמות השפה הכתובה

השם "נינורשק" (Nynorsk), שפירושו המילולי הוא "נורווגית חדשה", הוחלט בשנת 1929 על-מנת להבדיל בין השפה הראשונה לבין נורווגית ישנה (Bokmål), משום שהשפה החדשה טענה כי היא יורשת ישירה של השפה הישנה. השם המקורי של נורווגית חדשה היה נורווגית לאומית (Landsmål).

## עניינים פוליטיים-חברתיים

המצב בין נורווגית חדשה לנורווגית ספרותית נשאר עד היום עניין סוציו-פוליטי, לצד סוציולקט וגם קשור בתרבות אזורית. לצד נורווגית חדשה ונורווגית ספרותית יש גם ניב קונברסטיבי של נורווגית חדשה בשם הגנורסק (Høgnorsk), נורווגית עילית, שטוענת שהדקדוק שלה עוד יותר שונה מדנית. 

## היסטוריה
ממוזער|שמאל|250px|איבאר אנדריאס אאסן, ממציא השפה הנורווגית החדשה

איבאר אנדריאס אוסן נחשב לממציא השפה הנורווגית החדשה. כבן של חוואי ממערב נורווגיה, רצה איבאר שפה כתובה נורווגית שתשקף את הניבים במדינה, כשפה שונה מדנית, אשר הייתה השפה הכתובה היחידה בתקופה. הוא נסע ברחבי נורווגיה במשך עשור החל מ-1840, ואסף מידע כדי להקים שפה נורווגית אמיתית הקרובה יותר לניבים המדוברים.

## הבדלי השפות

לדוגמה, ניתן לקחת את הביטויים הללו באנגלית, נורווגית חדשה, עברית, איסלנדית, נורווגית ספרותית ודנית:

* עברית: אני בא מנורווגיה.
* אנגלית: .I come from Norway
* נורווגית חדשה: .Eg kjem frå Noreg 
* איסלנדית: .Ég kem frá Noregi
* נורווגית ספרותית: .Jeg kommer fra Norge
* דנית: .Jeg kommer fra Norge

דוגמה זו ממחישה את ההבדלים העיקריים בין הנורווגית הספרותית לנורווגית החדשה במשפט אחד. כמו כן היא מראה את הדמיון בין הנורווגית הספרותית לדנית, ואת הדמיון בין הנורווגית החדשה לאיסלנדית, שהיא צאצאית ישירה של הנורדית עתיקה.

## הגייה
כאמור, נורווגית חדשה היא צורת כתיבה ולכן אין לה גרסה מדוברת. אותיות הא"ב מייצגות את אותם הצלילים כמו בנורווגית הספרותית, וכמוה, ההגייה תלויה בפרשנות הדובר/ת לפי הדיאלקט שלו/שלה. בדרך כלל ייבחר/תבחר הדובר/ת את צורת ההגייה שקרובה יותר לניב שלו/שלה.

לדוגמה, המשפט הנ"ל "אני בא מנורווגיה" בכמה צורות הגייה אפשריות:

בנורווגית חדשה כמו בכתובה, ניתן להגות ר' מתגלגלת (כמו בשוודית או רוסית) או ר' גרונית (כמו בעברית או גרמנית), זאת לפי הדיאלקט של הדובר/ת (ר' גרונית נהוגה באזורי דרום-מערב בעיקר).
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נורווגית
הכלה הסורית

**הכלה הסורית** הוא סרט קולנוע ישראלי של הבמאי ערן ריקליס. הסרט עוסק במציאות הדרוזית ברמת הגולן. הסרט היה מועמד ל-7 קטגוריות בפרס אופיר. הסרט זכה להצלחה בפסטיבלים בעולם וגם בקרב הקהל הישראלי ונרכש להפצה באירופה, ארצות הברית ודרום אמריקה.

## עלילה
הסרט מתרחש על רקע החלפת השלטון בסוריה והנסיגה מלבנון ומתאר את יום חתונתה של מונה.

מונה, כלה דרוזית ממג'דל שמס שברמת הגולן עומדת להינשא לטלאל, שחקן מפורסם מסוריה אותו לא פגשה מעולם. ברגע שמונה תעבור את הגבול לסוריה ותפגוש לראשונה את חתנה לא תוכל לשוב עוד למשפחתה שברמת הגולן.

ביום חתונתה עורכים בני משפחתה של מונה מסיבה, שהיא בעצם מסיבת פרידה לתמיד ולמסיבה מופיע אחיה של מונה, חאתם עם אשתו ובנו לאחר שמונה שנים שבהן שהה ברוסיה.

מאוחר יותר נוסעים בני המשפחה אל מעבר קוניטרה על מנת להעביר את מונה אל הצד הסורי של הגבול ולהפגיש אותה עם חתנה. לאביה של מונה, חאמד, אסור להגיע אל הגבול עקב היותו אסיר ביטחוני משוחרר על תנאי, אך חאמד מגיע בכל זאת ומתעמת עם שוטר כוחני עד שלבסוף זה מאשר לו להיפרד מבתו.
בנוסף לקושי בפרידה ממונה, הבירוקרטיה הסורית והישראלית מקשות על הפרידה עוד יותר ומעכבות את המעבר של מונה, עד שלבסוף היא מוצאת עצמה מופקרת בשטח ההפקר בין ישראל לסוריה ללא דרך חזרה.
## הפקה
הסרט היה קופרודוקציה ישראלית-גרמנית-צרפתית שהחלה בפגישה מקרית של ריקליס עם מפיקה גרמנית שביקרה בישראל ב-2001. היא הכירה את הסרט 'גמר גביע' של ריקליס וחבר קישר בינה לבין ריקליס וזה העביר לה את התסריט שכתב. לאחר שמצא מפיקים שותפים בצרפת ובגרמניה, גייס כספים נוספים בישראל, ובסך הכל תקציב של 2.5 מיליון דולר.
## שחקנים ודמויות

* סכנדר קובטי היה עוזר במאי של ערן ריקליס בסרט זה.

## פרסים
ממוזער|250px|מכרם ח'ורי וקלרה ח'ורי במהלך צילום הסרט. משמאל, הבמאי ערן ריקליס.
* פסטיבל לוקרנו - 2004 - פרס חביב הקהל
* מונטריאול - 2004 - זכה בארבעה פרסים בפסטיבל: פרס הסרט הטוב ביותר, פרס חביב הקהל, פרס Fipresci מטעם הפדרציה הבינלאומית של מבקרי הקולנוע ופרס Ecumenical מטעם ארגון בינלאומי קתולי-פרוטסטנטי על תרומה לקידום ההבנה והסובלנות בין בני אדם
* פסטיבל הסרטים של בסטיה, צרפת - 2004 - זכה בשלושה פרסים פרס תסריט הטוב ביותר, פרס מיוחד של חבר השופטים, והשחקנית היאם עבאס זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר
* גנט - 2004 - פרס התסריט

## לקריאה נוספת
* פבלו אוטין, **[[קרחונים בארץ החמסינים - הקולנוע הישראלי החדש - שיחות עם במאים]]**, רסלינג, 2008, הפרק "'הכלה הסורית' - שיחה עם ערן ריקליס", עמ' 269 - 283

## קישורים חיצוניים

* 

* "הכלה הסורית" באתר "קרן הקולנוע הישראלי"
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מג'דל שמס
קטגוריה:סרטי ערן ריקליס
קטגוריה:העדה הדרוזית
קטגוריה:יחסי ישראל–סוריה
קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטי דרמה קומית ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים רב-לשוניים
קטגוריה:סרטים בערבית
קטגוריה:סרטים העוסקים בסכסוך הישראלי-ערבי
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2004
מטה אסקלפיוס

ממוזער|80px|מטה אסקלפיוס
**מטה אסקלפיוס** הוא סמלו של האל אסקלפיוס, אל הרפואה והריפוי במיתולוגיה היוונית הקדומה. הסמל מורכב מנחש הכרוך סביב מטה, והוא משויך לאסטרולוגיה ולריפוי.
ממוזער|סמל ארגון הבריאות העולמי
[180px|ממוזער|שמאל|סיכת חובש ב[צה"ל]]
אסקלפיוס, המופיע גם בגלגל המזלות, היה אל הריפוי בפנתיאון היווני הקדום. לפי האגדה, אסקלפיוס למד רפואה מפי הקנטאור כיירון, ודמותו בגלגל המזלות משולבת במערכות קנטאור ומזל קשת. מטהו אומר הסמכות של אסקלפיוס משולבת בדמות הנחש, המסמל את כוח הריפוי וההתחדשות בזכות מנהגו להשיל את עורו ולהחליפו בחדש. הנחש המופיע בסמל הוא ככל הנראה נחש החולדות , נחש ממשפחת ה־זעמניים, שמוצאו באזור אסיה הקטנה, והוא אינו ארסי.

קיימת השערה נוספת שלפיה הסמל הופיע עקב שכיחותן הרבה של תולעי גינאה שחיו מתחת לעור בזמנים קדומים. רופאי התקופה היו מוציאים את הטפיל על ידי משיכתו בקיסם, והרופאים היו יכולים לפרסם את משלח ידם על ידי ציור אירוע מעין זה.

המטה של אסקלפיוס דומה בצורתו ובמשמעויותיו למטה הרמס, המורכב ממטה מכונף וסביבו שני נחשים, ושניהם דומים לנחש הנחושת, המופיע לראשונה בספר במדבר (כ"א, ח'): 

## בהווה
שמאל|ממוזער|200px|סמל ההסתדרות הרפואית לישראל
[200px|ממוזער|שמאל|מטה אסקלפיוס בשער [רחוב שטראוס#בית הבריאות שטראוס|בית הבריאות שטראוס]]
מטה אסקלפיוס מסמל עד היום את משלח היד הרפואי, והוא משולב בסמלו של ארגון הבריאות העולמי. סמל ההסתדרות הרפואית בישראל מציג נחש כרוך סביב סמל המדינה ואף בסמלו של חיל הרפואה בצבא הישראלי מופיע נחש, סיכת החובש נראית בדיוק כמו מטה אסקלפיוס ואף בסיכת הרופא הצבאי מופיע נחש (אך עם חרב, ולקציני בריאות הנפש סביב האות פסי ביוונית). סמלם של ארגונים מעטים (כמו איגוד רופאי העור) הוא מטה הרמס, שהיה סמל המדע והאלכימיה בימי הביניים, ונקשר אף הוא לרפואה.

## ראו גם

* מטה הרמס
* נחש הנחושת
*מטה אהרון
* אלגיז

## לקריאה נוספת
* דוד רבינרסון, ליאת זלצר ורינת גבאי־בן־זיו, "על אלים, נחשים ומטות - סמלו של מקצוע הרפואה", **[[הרפואה]]**, 153 (10), אוקטובר 2014.

## קישורים חיצוניים

* 
קטגוריה:סמלים מיתולוגיים
אסקלפיוס
נורווגית ספרותית

שמאל|ממוזער|250px|שלטים בנורווגית ספרותית
**נורווגית ספרותית** (**Bokmål** – בוּקמוֹל, בתרגום: "שפת הספר") היא אחת משתי הצורות הסטנדרטיות של השפה הנורווגית, וכמו כל הניבים הנורווגיים, היא שייכת למשפחת השפות הגרמאניות. כ-85% מאוכלוסיית נורווגיה משתמש בה כשפה הראשית. מוסדות החינוך בנורווגיה מלמדים בנורווגית ספרותית או ב"נורווגית חדשה" (Nynorsk), שהיא הצורה הסטנדרטית החלופית, לפי החלטת ממשלת המחוז או הורי התלמידים.

"נורווגית ספרותית" ו"נורווגית חדשה" הן לא ניבים במובן הרגיל של המילה. אלה הן שתי שיטות לסטנדרטיזציה של השפה הנורווגית. כלומר, אלה ניבים שהתפתחו באופן מלאכותי, על ידי קביעת כללים וסגנון מועדפים לשימוש בשפה הנורווגית בנסיבות רשמיות. בחיי היומיום, מדברים רוב הנורווגים באחד מכמה ניבים של נורווגית שהתפתחו באופן טבעי, ההבדלים בין הניבים האלו אינם גדולים, אך יש ניבים הקרובים יותר ל"נורווגית ספרותית" ויש כאלה הקרובים יותר ל"נורווגית חדשה". מעטים מדברים בשתי הצורות באופן מילולי, אך ישנם ניבים אשר יותר קרובים לנורווגית ספרותית מאשר נורווגית חדשה, או להפך. 

המשפט הבא מדגים את היחסים בין נורווגית חדשה, נורווגית ספרותית ודנית:

* עברית: אני בא מנורווגיה
* אנגלית: I come from Norway
* נורווגית חדשה: Eg kjem frå Noreg
* איסלנדית: Ég kem frá Noregy
* נורווגית ספרותית: Jeg kommer fra Norge
* דנית: Jeg kommer fra Norge

ניתן לראות שניכרים ההבדלים בין הנורווגית הספרותית לנורווגית החדשה, והדמיון בין הנורווגית הספרותית והשפה הדנית.

ידיעת קרוא וכתוב ומיומנויות אורייניות אחרות מחייבת שליטה באחת השיטות הסטנדרטיות לפחות. סטנדרטיזציה של שפה היא תופעה שקיימת בכל שפה שיש לה מסורת כתובה. שפות שמדוברות בכמה אזורים או ארצות, עשויות לפתח שיטות סטנדרטיות שונות. למשל, האנגלית הסטנדרטית המקובלת בבריטניה שונה במקצת מהאנגלית הסטנדרטית של ארצות הברית. המיוחד בנורווגית הוא ששתי שיטות סטנדרטיזציה משמשות במקביל בארץ אחת שהיא קטנה יחסית בשטחה, ומספר תושביה אינו גדול.

## היסטוריה
מאז איחוד הכתר הדני עם הכתר הנורווגי, הייתה נורווגית מדינתית (Riksmål) – "שפת מדינה" – השפה הראשית בנורווגיה. החל מ-1929, השם "ריקסמול" שוּנה ל"בוקמול" ("שפה ספרותית", משום שהייתה השפה הכתובה). כיום המושג "ריקסמול" מתייחס לשפה הדומה יותר לדנית מאשר לנורווגית הספרותית, המדוברת בידי אנשים מעטים במזרח נורווגיה.

## הקשרים פוליטיים-חברתיים

המצב בין נורווגית חדשה לנורווגית ספרותית נשאר עד היום עניין סוציו-פוליטי, לצד סוציולקט וגם קשור בתרבות אזורית. לצד נורווגית חדשה ונורווגית ספרותית יש גם ניב קונברסטיבי של נורווגית חדשה בשם הגנורסק (Høgnorsk), נורווגית עילית, שטוענת שהדקדוק שלה עוד יותר שונה מדנית. 

## הגייה
כאמור, נורווגית ספרותית היא צורת כתיבה ולכן אין לה גרסה מדוברת. אותיות הא"ב מייצגות את אותם הצלילים כמו בנורווגית החדשה (אך לא כמו בדנית), וכמוה, ההגייה תלויה בפרשנות הדובר לפי הדיאלקט שלו. בדרך כלל יבחר הדובר את צורת ההגייה שקרובה יותר לניב שלו.

לדוגמה, המשפט הנ"ל "אני בא מנורווגיה" בכמה צורות הגייה אפשריות:

בנורווגית חדשה כמו בכתובה, ניתן להגות ר' מתגלגלת (כמו בשוודית או רוסית) או ר' גרונית (כמו בעברית או גרמנית), זאת לפי הדיאלקט של הדובר (ר' גרונית נהוגה באזורי דרום-מערב בעיקר).

## ראו גם
* נורווגית
* נורווגית חדשה
* נורווגית מדינתית

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נורווגית
נורווגית ממלכתית

[שמאל|ממוזער|250px|[מילון Norsk Riksmålsordbok]]
**נורווגית ממלכתית** (Riksmål) היא אחת משתי הדרכים הסטנדרטיות לכתיבת השפה הנורווגית, שהיו נהוגות בין השנים 1907 ל-1929 (כשהשפה השנייה הייתה נורווגית לאומית – Landsmål).

הנורווגית הממלכתית התפתחה ממיזוג של נורווגית ודנית, השפה הכתובה היחידה בנורווגיה באותה תקופה. יש הטוענים  כי בנורווגית הממלכתית טמונים חוקי-דקדוק ומילים מנורווגית ישנה. הדבר איננו נכון לגבי נורווגית ספרותית.

השימוש בנורווגית ממלכתית הסתיים בזמן מלחמת העולם השנייה, אף-על-פי שמשוררים כמו ארנולף אברלנד וסיגורד הואל השתמשו בנורווגית ממלכתית לכתיבת דבריהם ושיריהם.

הנורווגית הממלכתית מפוקחת על ידי האקדמיה ללשון הנורווגית, אשר הוציאה לאור את המילון המקיף ביותר לנורווגית הממלכתית (Norsk Riksmålsordbok, שישה כרכים).

היום, השם "ריקסמול" מתייחס למיעוט קונסרבטיבי החי במזרח נורווגיה, והוא ניב של נורווגית ספרותית.

## ראו גם
* נורווגית
* נורווגית ספרותית
* נורווגית ארצית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:נורווגית
נורווגית לאומית

**נורווגית לאומית** (**Landsmål**) היא שמה הישן של הנורווגית החדשה, אחת משתי הדרכים הסטנדרטיות לכתיבת השפה הנורווגית. 

הנורווגית הלאומית הומצאה בשנת 1848 בידי איבאר אנדריאס אוסן, ובאותו הזמן היא נקראה "Landsmaal".

המושג "Landsmaal" שונה ל-"Landsmål" בשנת 1868.

ב-12 במאי 1885 הנורווגית הלאומית הוכרה בידי הסטורטינג כ"שפת העם".

בשנת 1929 שונה המושג "Landsmål" לנורווגית חדשה (*Nynorsk*), במקביל לנורווגית הממלכתית שהפכה לנורווגית ספרותית.

כיום, המונחים "ריקסמול" ו"לנדמול" מציינים את הדרכים הסטנדרטיות לדיבור השפה הנורווגית לפני 1929.

## ראו גם
* נורווגית
* נורווגית ממלכתית
* נורווגית חדשה

קטגוריה:נורווגית
האקדמיה הנורווגית ללשון וספרות

**האקדמיה הנורווגית ללשון וספרות** (בנורווגית: **Det Norske Akademi for Sprog og Litteratur**) היא אקדמיה שנוסדה בשנת 1953 בידי סופרים ומשוררים נורווגים, כמו ארנולף אברלנד, סיגורד הואל, קורה סנדל ורבים אחרים, אשר התנגדו לניסיון הרשמי למזג את השפה הנורווגית עם נורווגית חדשה, ולרצון הממשלה לבטל את הנורווגית הספרותית, שהייתה בשימוש של רוב האוכלוסייה.

באקדמיה ישנם 44 חברים המומחים בספרות, ההיסטוריה, הפילוסופיה, החוק, המדעים והשירה האנגלית, צרפתית, גרמנית, נורדית וכן הלאה. נשיא האקדמיה הנוכחי (2009) הוא שר התרבות לשעבר של נורווגיה, לארס רואר לאנגסלט, שנכנס לתפקידו ב-1995.

יש לאקדמיה הנורווגית ללשון וספרות נציגות במועצת השפה הנורווגית (Språkrådet), אשר מפקחת על הנורווגית הספרותית והנורווגית החדשה.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:נורווגית
קטגוריה:נורווגיה: תרבות
קטגוריה:נורווגיה: חינוך
קטגוריה:נורווגיה: ארגונים ממשלתיים
נורווגית
פרס הרמן

**פרס הרמן** (באנגלית: **Hermann Trophy**) הוא תואר המוענק על ידי מועדון האתלטיקה של מיזורי לכדורגל ולכדורגלנית המצטיינים של ליגת הקולג'ים. בשנת 2002 אוחד פרס הרמן עם תואר ה-MAC, ויחד הם יצרו את תואר כדורגלן השנה בקולג'ים.

## רשימת הזוכים - גברים

## רשימת הזוכים - נשים
*2005 - כריסטין סינקלייר
*2004 - כריסטין סינקלייר
*2003 - קייט רודיק
*2002 - אלי ואגנר
*2001 - כריסטי וולש
*2000 - אן מאקינן
*1999 - מנדי קלמנס
*1998 - סינדי פרלאוו
*1997 - סינדי פרלאוו
*1996 - סינדי דאווס
*1995 - שאנון מקמילן
*1994 - טישה ונטוריני
*1993 - מיה האם
*1992 - מיה האם
*1991 - קריסטין לילי
*1990 - אפריל קטר
*1989 - שנון היגינס
*1988 - מישל אקרס

קטגוריה:ארצות הברית: כדורגל
הרמן
נבחרת ברזיל בכדורגל נשים

**נבחרת ברזיל בכדורגל נשים** היא נבחרת כדורגל הנשים הלאומית של ברזיל. הנבחרת מנוהלת על ידי קונפדרציית הכדורגל הברזילאית. 

הנבחרת סיימה במקום השלישי בגביע העולם בשנת 1999. בשנים 1998 ו-1999, הנבחרת הגיעה לגמר של גביע ארצות הברית.

ברזיל סיימה במקום הרביעי באולימפיאדת סידני (2000), והגיעה לגמר של אולימפיאדת אתונה (2004).

ב-2002 וב-2004, ברזיל סיימה במקום הרביעי בגביע העולם עד גיל 20.

הנבחרת זכתה בחמש מתוך שש השתתפויות באליפות אמריקה הדרומית.

## כל [[גביע העולם בכדורגל לנשים|גביעי העולם]]
*1991 - שלב הבתים
*1995 - שלב הבתים
*1999 - 20x20px מקום שלישי
*2003 - רבע גמר
*2007 - 20x20px מקום שני
*2011 - רבע גמר
*2015 - שמינית גמר
*2019 - שמינית גמר
*2023 - שלב הבתים

## שחקניות מפורסמות
*אנדראה
*מרטה
*סיסי
*קאטיה
*פורמיגה
*מילנה דומינגז 
*כריסטיאן רוזריה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ברזיל: כדורגל
ברזיל
קטגוריה:נבחרות ברזיל
קטגוריה:ברזיל: ספורט נשים
מועצת השפה הנורווגית

**מועצת השפה הנורווגית** (בנורווגית: **Språkrådet**) היא גוף סטטוטורי המייעץ לממשלת נורווגיה בעניינים הקשורים לשפה הנורווגית. 

מטרות מועצת השפה הנורווגית הן כדלקמן:
*להגן על הירושה התרבותית של השפה הנורווגית הכתובה והמדוברת; 
*לקדם את המודעות לשפה ואת ידיעתה, ובכלל זה - ההיסטוריה שלה ומאפייניה; 
*לקדם ולהגן על זכויות האזרחים בכל הקשור לשפה הנורווגית;
*לקדם סובלנות וכבוד הדדי בין דוברי הניבים השונים של השפה. 

המועצה יועצת לרשויות הקשורות בשפה הנורווגית, בעיקר בתי-ספר, איגוד השידור הנורווגי וגופים ממשלתיים.

המועצה נוסדה בשנת 1972 ובה 20 חברים, והיא מפרסמת את הרבעון "חדשות השפה" (Språknytt).

## קישורים חיצוניים
* 

נורווגית
קטגוריה:נורווגיה: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:נורווגיה: תרבות
קטגוריה:נורווגיה: חינוך
קטגוריה:נורווגית
אמלי מורסמו

**אמלי סימון מורסמו** (בצרפתית: **Amélie Simone Mauresmo**; נולדה ב-5 ביולי 1979) היא טניסאית עבר צרפתייה. בשיאה דורגה במקום הראשון בעולם. בשנות פעילותה זכתה ב-25 תוארי יחידות ושני תוארי זוגות.

בשנת 2006 זכתה בשני תוארי גראנד סלאם, באליפות אוסטרליה הפתוחה ובאליפות וימבלדון.

לאחר שפרשה מטניס תחרותי עבדה כמאמנת טניס ובין יתר שחקניה נמנו אנדי מארי מבריטניה.

## תחילת הקריירה
כשהייתה בת 4 צפתה בשחקן הטניס הצרפתי יאניק נואה זוכה באליפות צרפת הפתוחה ובעקבות כך החלה לשחק טניס. בשנת 1996 כבר זכתה ברולאן גארוס ובטורניר ווימבלדון בטורנירי הנוער, ודורגה ראשונה בסבב הנערות. ב-1999 העפילה לגמר אליפות אוסטרליה לאחר שניצחה בחצי הגמר את לינדזי דבנפורט, אך הפסידה בגמר למדורגת ראשונה, מרטינה הינגיס, שלפני המשחק כינתה אותה "חצי גבר". אחרי האליפות הכריזה מורסמו בפומבי כי היא לסבית.

## בשולי הצמרת העולמית
בשנים 2000–2005 זכתה מורסמו במספר רב של תארים בטורנירי טניס מן הדרג השני, כמו אליפויות סידני, פריז, דובאי, מונטריאול, ברלין, רומא ופילדלפיה, אך כשלה בתחרויות גראנד סלאם, כאשר הפסידה תשע פעמים בשלב רבע הגמר וארבע פעמים בשלב חצי הגמר. מורסמו נכשלה גם במשחקיה עם השחקניות המובילות בסבב והפסידה במשחקים מכריעים. שינוי בדפוס זה בא בסוף שנת 2005, כאשר זכתה באליפות סבב ה-WTA, שהתקיימה אותה שנה בלוס אנג'לס. מורסמו גברה בטורניר על קים קלייסטרס, ילנה דמנטייבה, מרי פירס ומריה שראפובה.

בתחילת שנת 2006, זכתה מורסמו בפעם הראשונה בתואר הגראנד סלאם, באליפות אוסטרליה הפתוחה, כשהיא מנצחת בדרכה לתואר את קים קלייסטרס וז'סטין הנין ומנערת את דימוי ה'מפסידנית' שדבק בה. בהמשך השנה זכתה מורסמו גם בטורניר וימבלדון, לאחר ניצחון בחצי הגמר על שראפובה ובגמר על הנין. היא הייתה הטניסאית הצרפתייה הראשונה שזכתה בטורניר וימבלדון מאז זכייתה של סוזן לנגלן באליפות וימבלדון בשנת 1924. בטורניר המאסטרס שחתם את השנה הגיעה מורסמו לגמר, שם הפסידה להנין.

בין השנים 2007 ל-2009 לא הצליחה מורסמו לשחזר את הישגיה, ובין היתר סבלה מפציעות שהשביתו אותו פעם אחר פעם. בחודש דצמבר 2009 הודיעה על פרישתה מן הסבב. במועד פרישתה הייתה מדורגת במקום ה-20 בעולם.
### הישגי גראנד סלאם (יחידות)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טניסאיות צרפתיות
קטגוריה:ספורטאים להט"בים צרפתים
קטגוריה:טניסאיות באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:טניסאיות זוכות אליפות אוסטרליה הפתוחה
קטגוריה:טניסאיות זוכות אליפות וימבלדון
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:זוכי פרס לוריוס: תגלית השנה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מצרפת
קטגוריה:טניסאיות להט"ביות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: טניס
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1979
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1979
ג'יימס פוגארטי

**ג'יימס פוגארטי** (נולד ב-1978 באנגליה), הוא אמן בריטי הידוע בכינוי Mr. Fog. הוא האדם העומד מאחורי אוויגקייט (Ewigkeit), ליין מוזיקלי של **מטאל** עם נטייה חזקה למוזיקה אלקטרונית מסוג חדש, המכונה באנגלית Electronic experimental dark metal.

המוזיקה של אוויגקייט עוסקת בעיקר בספיריטואליזם, בתודעה ומוזרויות מסוגים שונים.
שמו האמיתי של מר ערפל הוא ג'יימס פוגארטי, והוא נולד בברייטון שבסאסקס המזרחית, בריטניה. ב-1994 היה חבר בלהקת הבלאק מטאל הבריטית Meads of Asphodel, אולם פרש ממנה והחל ליצור את סגנון המוזיקה המיוחד שלו, תחת הכינוי "מר ערפל", במסגרת אוויגקייט. אוויקגייט בגרמנית פירושו "נצח".

ב-1994 הוציא את הדמו הראשון שלו, Faery Lands Forlorn, לאחר מכן את Beyond Realms Unknown ב-1995 וב-1996 הוציא את הדמו Dwellers On The Threshold. יש לציין שאף אחד מהם לא זכה להצלחה פנומנלית, אולם הם עזרו לקדם את שמו של מר ערפל בציבור, וב-1997 הוציא את האלבום המלא הראשון שלו Battle Furies. שנתיים מאוחר יותר הוציא את האלבום השני שלו, Starscape. שוב, האלבומים לא הפכו אותו למפורסם בקנה מידה עולמי, אבל יש למר ערפל קהל מעריצים נלהב מאוד בתחומו שלו. ב-2003 הוציא את Land Of Fog, שזכה להצלחה גדולה יחסית. מאז הוציא עוד שני אלבומים.

בשנת 2008 הוא הקים פרויקט חדש Jaldaboath שהוציא מספר יצירות תחת נאפלם רקורדס.

כיום הוא פועל תחת חברת התקליטים Earache Records.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מוזיקאי מטאל
קטגוריה:רמיקסרים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1978
רואים עולם

**רואים עולם** היה יומן החוץ של הערוץ הראשון ולאחר מכן של כאן 11. הוא שודר בין השנים 1988–2020.

## היסטוריה
התוכנית שודרה מאז 1988 מדי מוצאי שבת. עד 2017 שודרה בערוץ הראשון. במאי 2017 עם סגירת רשות השידור התוכנית המשיכה בערוץ כאן 11 במסגרת תאגיד השידור הישראלי, עד פברואר 2020 עת הוחלט להוריד את התכנית. בתוכנית שודרו כתבות העוסקות בשלל נושאי אקטואליה ותרבות מרחבי העולם, ראיונות עם מדינאים, חוקרים ומומחים לענייני חוץ. השימוש היה בעיקר בכתבות מתורגמות ששודרו בתוכניות אקטואליה בשפה האנגלית. נעשה שימוש בין היתר מכתבות מהרשתות CNN PBS BBC התכנית 60 דקות ופראנס 24 בשפה האנגלית.

את התוכנית ערכו והגישו עמנואל הלפרין ודוד ויצטום, ולאחריהם ערך והגיש את התוכנית יעקב אחימאיר שעבר מרשות השידור לתאגיד. ברשות השידור ערך את כתבות התוכנית גם אורן נהרי, ששימש כתב ועורך חדשות חוץ בדסק החדשות עד עזיבתו לוואלה!.

עם פתיחת שידורי התאגיד שודרה תוכנית של שעה שבתחילתה היה מבזק חדשות, בהמשך הורד מבזק החדשות ואורך כל תוכנית היה 45 דקות עם כתבות חוץ בלבד. המגזין שודר מיד אחרי חדשות השבת - מגזין חדשות סוף השבוע של הערוץ ונערך על ידי יעקב אחימאיר, שמזוהה יותר מכל עם התוכנית.


רואים עולם.jpg|סמליל התוכנית בעבר
Channel 1 Israel DSC0066.jpg|יעקב אחימאיר בהכנות לשידור ראיון עם מייק האקבי בתוכנית רואים עולם


## ראו גם
* "סדר עולמי"
* "העולם היום"

## קישורים חיצוניים

* "רואים עולם" באתר "כאן"
;כתבות
* 
* צבי גיל, רואים עולם - לא מספיק, אימגו, 24 בנובמבר 2008

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 1988
קטגוריה:הערוץ הראשון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:כאן 11: תוכניות וסדרות