מוזלמן

[שמאל|ממוזער|250px|פסל של מוזלמן באתר [מחנה הריכוז נוינגמה בהמבורג]]
**מוּזֶלְמָן** ("מוסלמן") היה כינוי נפוץ בקרב אסירי מחנות הריכוז בשואה לתיאור מצבו של אסיר הנמצא על־סף מוות מחמת רעב ותשישות גופנית ונפשית. אדם שהגיע להיות מוזלמן כבר לא היה כשיר לעבודה, ולכן בסלקציה היה נשלח להשמדה.

המוזלמן היה מעין מת־חי שכבר איבד כל תקווה לחיות. על גופו לא היה כמעט שומן, אלא רק עור, ומוחו לא היטיב לתפקד. על כן לרוב למוזלמנים היה מבט חולמני, והם לא היטיבו לתקשר עם סביבתם. תנועותיו של המוזלמן היו איטיות, פניו נפולות, הוא לא שלט על הפרשותיו, ונראה כשלד. המוזלמנים אף התקשו לעמוד, ובעת מסדרים חבריהם היו צריכים להשעינם על הקיר, ועדיין התקשו לעמוד מבלי להתנדנד מצד לצד.

הפירוש המילולי של המילה "מוזלמן" בגרמנית הוא "מוסלמי", כינוי שמקורו כנראה בהתמוטטות המוזלמנים התשושים וחיפושם אחר מזון בהשתטחות על הקרקע, כשם שמוסלמי משתטח בעת התפילה. אחרים הציעו כי הכינוי נובע מאימוץ השקפה פטאליסטית שנקשרה עם האסלאם.

## גורמי סיכון
[ממוזער|280px|מוזלמנים בעת השחרור במחנה [אבנזה, 7 במאי 1945]]

אסירים רבים במחנות הריכוז הפכו ל"מוזלמנים" זמן קצר לאחר הגיעם למחנה. רבים הגיעו למצב זה היות שלא עמדו בתנאים ששררו במחנה הריכוז והוכנעו על ידי העבודה הקשה, הרעב, העונשים הגופניים והמאמץ הפיזי. היו אלו בעיקר אסירים שהיו רגילים קודם לכן לרמת חיים גבוהה והתקשו להסתגל לתנאי החיים הקשים במחנה. רבים אחרים הגיעו לכך עקב מחלה, היות שחששו לפנות לבית החולים שממנו היו עלולים להישלח בסלקציה אל מותם. כך החלו אותם אסירים לדעוך, משקל גופם פחת וגופם התנוון עד כי הגיעו להיות מוזלמנים.

הגרמנים השתמשו בעבודת כפייה חסרת רחמים לשם ניצול הפועלים מצד אחד והמתת אלה שכבר לא יכלו לעבוד מצד שני. השיטה כונתה "השמדה באמצעות עבודה". בין מרכזי עבודות הכפייה הגדולים ביותר באירופה הכבושה בידי הנאצים היה מחנה ההשמדה אושוויץ בירקנאו. התנאים במחנות העבודה היו קשים מנשוא, מנות המזון היו קטנות והאסירים חיו ברעב ואף מתו מרעב. הלבוש היה מועט, וברוב המחנות טיפול רפואי לא היה קיים כלל. הרבה מהשומרים במחנות התעללו בעובדי הכפייה באכזריות יתרה. בעקבות תנאים אלו, אנשים איבדו צלם אנוש, והפכו ל"מוזלמנים". המוזלמנים לא שרדו יותר מכמה ימים או שבועות, ולכן הגרמנים היו שולחים אותם להשמדה, מכיוון שלא היו מועילים יותר.

תנאי החיים שהובילו למצבם של המוזלמנים מתוארים ביצירתו של ניצול השואה ק. צטניק, "סלמנדרה":

## תיאור המוזלמן על פי עדויות
[ממוזער|אסירים מוזלמנים ב[בוכנוואלד בזמן השחרור, 16 באפריל 1945]]

דמותו של המוזלמן מתוארת מספר פעמים בספרו של ק. צטניק, "סלמנדרה":

[שמאל|ממוזער|250ppx|מוזלמנים במחנה [מאוטהאוזן בעת השחרור]]

תיאורים נוספים מופיעים בספרו השני של ק. צטניק, "בית הבובות":
:.
:.
:.

תיאור מצמרר של המושג "מוזלמן" מופיע בעדותו של מרק מאיר דבורז'צקי, שניתנה במשפט אייכמן:

## מוזלמן ואוריינטליזם
השימוש במושג "מוזלמן", שפירושו המילולי "מוסלמי", הוביל את עבד אל-והאב אל-מסירי לתאר את המונח כביטוי לאוריינטליזם ששלט, כביכול, בשוכני אושוויץ. במאמר שהתפרסם ב"אל אהראם" המצרי, הציג אל-מסרי את הטיעון לפיו האירופאי לעולם מזהה את ה"אחר" שלו בראש ובראשונה בדמות המוסלמי - גם ובעיקר כאשר מדובר בשואת היהודים. זהו יישום ישיר של המשוואה שפותחה על ידי אדוארד סעיד, לפיה בתרבות ה"אירופאית", ההפך מאירופאי הוא ערבי, או מוסלמי.

ניתן לשער כי תהיה אשר תהיה, הסיבה לשימוש במונח "מוסלמי" התאפשרה בעיקר בגין מיעוט מוסלמים באושוויץ. בנוסף, נראה כי אל-מסרי טועה בהניחו (במובלע) כי מי שהנהיג את המונח "מוזלמן" היו הגרמנים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים בשואה
קטגוריה:מילים וביטויים ביידיש
קטגוריה:טרמינולוגיה של מחנות ריכוז