open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
זאוקסיס

**זֵאוּקְסִיס** (ביוונית: **Ζεῦξις**) היה צייר יווני שחי במחצית השנייה של המאה החמישית לפני הספירה. עיקר המידע אודותיו מגיע מפיו של פליניוס הזקן. הוא מספר עליו שהיה איש העיר הראקליאה. פליניוס מזכיר את זאוקסיס בשנה הרביעית לאולימפיאדה ה-95 (שנת 397 לפנה"ס). הוא מוסיף ומספר כי בתחרות ציור עם הצייר פראסיוס, זאוקסיס צייר אשכול ענבים שנראה כה טבעי עד כי ציפורים החלו קרבות ומנקרות בבד הציור. על כך ענה לו פראסיוס בכך שצייר וילון. מאחר שזאוקסיס היה כל כך מרוצה מבחירתן של הציפורים בענבים דרש כי יסירו את הווילון. משגילו לו כי מדובר בציור של וילון, ויתר על הפרס משום שהוא היתל בציפורים אך פראסיוס היתל בו, האמן. אחר כך צייר ילד האוחז באשכול ענבים וגם אל האשכול הזה עפו הציפורים. על כך כעס משום שטען כי אילו היה מיטיב לתאר את הנער, היו הציפורים נפחדות ממנו ולא עפות אל הענבים.

פליניוס מוסר גם שהיה פסל ונותרו מיצירתו בסטיו של פיליפוס ברומא פסל של הלנה ופסל של מארסיאס הכבול.

## לקריאה נוספת
*פליניוס הזקן, חקר הטבע, ספר 35, סעיפים: 61, 62, 65, 66, 111.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קצרמר יוונים
קטגוריה:ציירי יוון העתיקה
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
באר ארטזית

שמאל|ממוזער|350px|באר ארטזית
שמאל|ממוזער|350px|באר ארטזית, חתך (מתוך האנציקלופדיה האיקונוגרפית של מדע, ספרות ואמנות, 1851)

**באר אַרטֶזית** היא באר מים שהמים פורצים מתוכה בעצמם על פי חוק הכלים השלובים ללא צורך בשאיבה. המקור לשמה של התופעה הוא באזור ארטואה (Artois) בצרפת שבו בארות ארטזיות רבות.

אפשר לחפור באר ארטזית רק באזורים דמויי אגן קעור, אשר בהם שכבה של סלע נקבובי נתונה בין שכבות בלתי חדירות למים.  ככל שהבאר נמצאת בנקודה עמוקה יותר של השקע, הלחץ גובר, המים פורצים בעוצמה רבה יותר, ושפיעתם נמשכת גם בשנים שחונות.

## בישראל

דוגמה לבאר ארטזית בישראל הוא "מפל איוב" בצפון הכנרת, שנוצר כתוצאה מקידוח של תה"ל במסגרת הפעולה להטיית המעיינות שהמליחו את הכנרת. ספיקת הבאר היא כ-600 מ"ק לשעה ומליחותה – 800 מ"ג כלור לליטר. בשל מליחותה הנמוכה יחסית הוחלט להזרימה לכנרת, בניגוד לשאר המעיינות המלוחים המוזרמים בתעלה מיוחדת העוקפת את הכנרת. בארות ארטזיות נוספות הן חמי געש וחמי יואב, המשמשות לצורכי ריפוי ובידור.

## מעיין העתק
    
סוג אחר של מקור מים הנובע מהאדמה בעצמו הוא מעיין העתק. מעיין העתק הוא מעיין שנובע לאורך העתק שדרכו עולים מי תהום אל פני השטח. בדומה לבאר ארטזית אין צורך בשאיבה ממנה, אך בניגוד אליה, במעיין העתק אין צורך בקידוח והמים פורצים החוצה באופן טבעי באזור ההעתק. מעיינות העתק בישראל הם המעיינות החמים בחמת גדר ומעיינות גן השלושה.

## קישורים חיצוניים

* קידוח ארטזי - מפל איוב באתר רשות הטבע והגנים
* הסבר על הבאר הארטזית בחמי יואב, באתר המקום

קטגוריה:הידרולוגיה
קטגוריה:מים
ארטזית
מיכאל השני, קיסר האימפריה הביזנטית

[שמאל|ממוזער|250px|מיכאל השני (משמאל, מזוקן) ובנו תיאופילוס על מטבע [סולידוס ביזנטי]]
**מיכאל השני** (ביוונית: **Μιχαήλ Β', Τραυλός**; המגמגם) (770–829) היה קיסר ביזנטיון ושליטה בין השנים 820 עד 829 ומייסדה של השושלת האמורית.

מיכאל נולד באמוריום שבפריגיה באסיה הקטנה למשפחה ענייה והצטרף לצבא הביזנטיני כחייל פשוט. הצטיינותו העלתה אותו למשרת מפקד משמר הארמון. מיכאל סייע ללאון החמישי לעלות לכס הקיסר בשנת 813, אך בדצמבר שנת 820, כאשר נתגלה קשר לרצח הקיסר, נאשם מיכאל במעורבות בקשר, נאסר ונדון למוות. לפני שהוצא גזר דינו לפועל, רצחו חלק משותפיו לקשר את לאון החמישי בכנסיית איה סופיה ומיכאל הוכתר על-ידם לקיסר.

במהלך תקופת שלטונו בין השנים 822–824 לחם מיכאל באחיו הגנרל תומאס, שתבע את השלטון לעצמו. במחלוקת בין האיקונוקלסטים לשמרנים, שביקשו לשמר אלמנטים של עבודת האלילים בנצרות, נטה מיכאל לעמדת האיקונוקלסטים, אך נזהר מלהכריע בסוגיה. בתקופת שלטונו איבדה האימפריה הביזנטית את כרתים לערבים, שהחלו גם במתקפה על סיציליה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:קיסרי האימפריה הביזנטית
קטגוריה:ילידי 770
קטגוריה:נפטרים ב-829
ביצת קולומבוס

[שמאל|ממוזער|300px|"קולמבוס שובר את הביצה" ציור של [ויליאם הוגארת]]
**ביצת קולומבוס** הוא שמו של משל המיוחס לכריסטופר קולומבוס. המשל ממחיש את הצורך בחשיבה מקורית ושוברת מוסכמות לצורך פתרון בעיות, באמצעות הצגת חידה מכנית פשוטה.

## הסיפור
על פי הסיפור, בחצר המלוכה הספרדית נערכה סעודה לכבודו של קולומבוס, שבמהלכה ניסו מקורבי בית המלוכה לרכך את עמדתו במשא ומתן על ההכנסות שהובטחו לו לפני הפלגתו, הכוללות את ההכנסות מסחר עם הארצות שיגלה. אחד האצילים הספרדיים טען בלעג כי גילוי איי הודו המערבית אינו אלא דבר של מה בכך וכי כל אחד יכול היה לעשותו אילו קיבל אוניות ורשות לתור את העולם.

קולומבוס הזועף ביקש שיביאו לו ביצה קשה ושאל את הנוכחים מי יוכל להעמידה על חודה. כל אלה שניסו נכשלו במשימה. אז נטל קולומבוס את הביצה והכה בה על חודה עד שקליפתה נשברה מעט והחוד השתטח, והעמידה מול עיניהם המשתאות של הנוכחים. "זה הדבר הקל ביותר בעולם. כל אחד יכול לעשות זאת, אחרי שראה איך!", השיב להם קולומבוס.

הלקח הוא שאין בעשייה מאומה אלא במחשבה עצמה. אולי כל אחד יכול היה להפליג באוקיינוס ולגלות מקומות חדשים, אך רק קולומבוס הגה את הרעיון לנסות להגיע להודו בהפלגה מערבה, כפי שרק במוחו עלה הרעיון למעוך מעט את הביצה כדי להעמידה כיאות על השולחן.

## מקור הסיפור וייחוס שונה
[שמאל|ממוזער|250px|"הביצה", יד זיכרון ל[כריסטופר קולומבוס בעיר הנמל סנט אנתוני, איביזה, ספרד. יד הזיכרון מתייחסת ל**ביצת קולומבוס** ובתוכה מוצג דגם אונייה.]]

הסיפור מובא בספרו של ההיסטוריון האיטלקי ג'ירולמו בנצוני **היסטוריה של העולם החדש**, שפורסם ב־1565. 
גרסה אחרת, שהופיעה חמש עשרה שנה קודם לכן, מייחסת את הסיפור לאמן הרנסאנס האיטלקי פיליפו ברונלסקי, שלכאורה הציב את אתגר הביצה בהקשר של הקמת הכיפה המפורסמת של קתדרלת סנטה מריה דל פיורה בפירנצה, הנחשבת לאחד מהישגי הבנייה המרשימים ביותר בתקופת הרנסאנס.

## גרסאות נוספות
### פתרונות נוספים
קיימות מספר דרכים נוספות לפתור את השאלה.
*קילוף הביצה מאפשר את העמדתה על הבסיס הרך. 
*סיבוב הביצה על צירה יגרום לה לעמוד על חודה, למשל, באמצעות  .
*אם מניחים על השולחן מלח בישול בכמות מספקת בערימה קטנה ניתן להעמיד את הביצה על ערימת המלח.

### גרסאות נוספות לשאלה
כיום יש לשאלת הביצה גרסאות נוספות: 
* כיצד לסובב ביצה על צירה כמו סביבון? – יש לשלוק אותה תחילה. 
* איך להציף ביצה על פני המים? יש למהול את המים בכמות מלח הגונה.

## ראו גם
*גומבוץ (מתמטיקה)
*הערכה בדיעבד
*קשר גורדי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:דימויים
קטגוריה:כריסטופר קולומבוס
קולומבוס
קשר גורדי

שמאל|ממוזער|250px|אלכסנדר חותך את הקשר הגורדי ציור מאת ז'אן-סימון ברתלמי
**קֶשֶר גּוֹרְדִי** (מיוונית: **Γόρδιος δεσμός**) הוא קשר מסובך שקשה להתירו, תסבוכת. האמונה שנפוצה בימים עתיקים הייתה שמי שיתיר את הקשר הגורדי הוא זה שיכבוש את יבשת אסיה.

על פי האגדה הפריגית, את הקשר המסובך עשה האיכר גורדיוס שנבחר למלוך על תושבי פריגיה רק בשל כך שנראה על עגלתו סמוך לפסלו של האל סבזיוס (אחד מגלגוליו העתיקים של האל היווני זאוס), על רקע נבואה עתיקה על-פיה האדם הראשון שיעבור בשערי המקדש, ימלוך על פריגיה. בנו של גורדיוס, המלך מידאס (המוזכר במיתולוגיה היוונית), הקדיש את העגלה לאלים וקשרה בקשר ששום קצה חבל לא בלט ממנו.

ב, כשהחל אלכסנדר הגדול בכיבושיו, עבר בפריגיה שבה עמדה עדיין העגלה הקשורה, בארמון שושלת המלוכה בעיר הבירה הפריגית גורדיון. כשאלכסנדר שמע את סיפור המעשה, שלף את חרבו וחתך את החבל, על מנת לסמל כי הוא נועד לכבוש את אסיה, כפי שאכן קרה.

## ראו גם
*ביצת קולומבוס
*קשר גורדי (ספר)

## קישורים חיצוניים

*הערך "קשר גורדי", ב"אנציקלופדיית הטיפוס"
* 

קטגוריה:דימויים
גורדי
קטגוריה:אלכסנדר הגדול
כפרי פוטיומקין

**כפרֵי פּוֹטיוֹמקין** (ברוסית: **Потёмкинские деревни**) הוא ביטוי שפירושו זיוף מרשים אך ריק מתוכן, תפאורת ראווה שנועדה ליצור רושם, אך אין מאחוריה דבר.

הביטוי מבוסס על סיפור היסטורי על אודות גנרל גריגורי פוטיומקין, מהאנשים החזקים ברוסיה של הצארינה יקטרינה הגדולה. לפי הסיפור המקובל, כאשר עמדה הצארינה לבקר בקרים שבדרומה של רוסיה בשנת 1787, דאג פוטיומקין, שניהל מסע צבאי בקרים, להקים לאורך הגדות השוממות של נהר דנייפר כפרי דמה: חזיתות-בניינים ריקות, שנועדו להרשים את הצארינה ונוסעיה בחשיבות כיבושיו, ובכך להגדיל את ערכו בעיניה. מכאן, הפך הביטוי כינוי נרדף לאחיזת עיניים, תפאורה בלבד, שנועדה ליצור רושם בלי שיהיה מאחוריה תוכן.

היסטוריונים מודרניים שונים מפקפקים באמיתות הסיפור וסבורים שיש בו הגזמה רבה. פוטיומקין אכן השקיע מאמצים בפיתוח קרים וככל הנראה הורה לאיכרים לפתח את השטחים הקרובים לגדת הנהר כדי להרשים את פמליית הצארינה, אך קרוב לוודאי שלא הקים כפרי דמה שלמים לשם כך.

לצד כפרי פוטיומקין הקים פוטיומקין גם הרבה יישובים "אמיתיים", ובין היתר פיתח את העיר אודסה (כיום באוקראינה).

## ראו גם
* 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים ברוסית
קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:תרמיות
שחור על גבי לבן

**שחור על גבי לבן** הוא ביטוי שמשמעו "כתוב באופן הברור ביותר". נהיר, קריא וחד משמעי, כמו בדף לבן שבו מודפסות אותיות שחורות.

דומה למשמעות ביטוי "כשמש בצהרים" שמתייחס למציאות או עובדה שברורה לחלוטין כשם שהשמש נראית לעיני כל בצהרי היום, אך בשונה לו נוטה להתייחס בדרך כלל לדברים שבכתב. דוגמאות:

:"ושם, כידוע להוד מלכותך, כתוב שחור על גבי לבן על קורת השער להזהר באש..."
:"נדפסו מאמרים כאלה שחור על גבי לבן"
:"התשובה האמיתית נדפסה שחור על גבי לבן, וכל הרוצה לדעתה יבוא ויקרא.",
: "הנה היא הזוהמא, שחור על גבי לבן ב"חבצלת" המזוהמה",
: "ולפני כתוב הדר, שחור על גבי לבן, בלשון זו: "בוא בנשף בערב יום זה, ברחוב פלוני, בבית פלוני ובחדר פלוני".

הביטוי נמצא בשפות נוספות, כמו אנגלית, צרפתית ויידיש.

מניסויים שנעשו מתברר שאצל רוב בני האדם, זה אינו צירוף הצבעים הבולט ביותר. הצירופים הקריאים יותר הם דווקא לפי הסדר הבא (בסדר קריאות יורד):  1. שחור על גבי צהוב
2. ירוק על גבי לבן
3. אדום על גבי לבן
4. כחול על גבי לבן
5. לבן על גבי כחול
6. שחור על גבי לבן

מתרגמו הקדום של פירוש המשנה לרמב"ם על סדר קודשים (ב"הקדמת המעתיק" לפירוש) הבין את אמרת חז"ל שהתורה שהוראתה למשה בהר סיני, הייתה כתובה באש שחורה על גבי אש לבנה כאמירה "שיש באדם יכולת להשיג מאליו עיקרי התורה".

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטויים
גיס חמישי

**[[גיס|גיִס]] חמישי** הוא כינוי לכוחות חתרניים חשאיים הפועלים בגוף מסוים, מתוך מטרה לערער את חוסנו של אותו הגוף ולסייע לכוחות המתנגדים לו מבחוץ.

## היסטוריה
הביטוי נולד במלחמת האזרחים הספרדית (1936–1939). כשנשאל הגנרל אמיליו מולה, מפקד הצבא הלאומני שעלה על מדריד, מה גודל צבאו, השיב כי לצבאו ארבעה גייסות, וכי בעיר עצמה ממתין גיס חמישי - כוח מיליטנטי אוהד שיפעל נגד נאמני הממשלה הרפובליקנית שהגנו על העיר. הגיס החמישי של תומכי פרנקו במדריד לא היה יעיל במיוחד, והעיר נפלה רק אחרי קרבות מרים בשנת 1939, אך השימוש בכינוי הפך רווח, במיוחד כדי להגדיר כבוגדים קבוצות מיעוט דתיות או אתניות, או קבוצות בעלות עמדות מקובלות פחות שלכאורה משתפות פעולה עם האויב. הגדרת קבוצת המיעוט כ"גיס חמישי" רווחת במיוחד במשטרים דמוקרטיים, שבהם לא ניתן לאפשר בנסיבות רגילות ועל־פי חוקי המדינה לבודד או לנדות את קבוצת המיעוט. הצגת טיעון "הגיס החמישי" מאפשרת להציג את המצב ככזה בו יש איום ישיר על שלומם של אזרחי המדינה, המצדיק השעיה או התעלמות מחוקים המבטיחים שוויון בפני החוק ופוטר את מעלה הטיעון מהבאת טעמים והוכחות לטענותיו. הביטוי זכה לפרסום בעיקר עקב מחזה של ארנסט המינגוויי באותו שם.

במהלך מלחמת העולם השנייה שימשו גרמנים בעלי אזרחות זרה או תושבים מקומיים שאהדו את האידאולוגיה הנאצית כגיס חמישי במהלך כיבושן של הולנד ובלגיה על ידי הגרמנים.

בטיעונים בדבר "גיס חמישי" נעשה שימוש נרחב בבריטניה ובארצות־הברית בזמן מלחמת העולם השנייה. בבריטניה בתחילת מלחמת העולם השנייה, טענה התעמולה הרשמית כי על שלומה של בריטניה מאיים "גיס חמישי" פרו־נאצי, ובנימוק זה נעצרו אזרחים גרמנים שהתגוררו בבריטניה והועברו למחנות מעצר באי מאן (Isle of Man) שמול חופה המערבי של אנגליה. בין העצורים היו מספר גדול של גרמנים אנטי-נאצים שנמלטו לבריטניה לאחר עליית היטלר לשלטון. בארצות־הברית שימש טיעון דומה כהצדקה למעצר אמריקאים ממוצא יפני וכליאתם במחנות מעצר. בישראל הועלה טיעון דומה על ידי דוד בן-גוריון בפרשת אלטלנה, אם כי כאן לא נגע הטיעון לחשד בבגידה אלא לתביעת הבלעדיות לכוחות צה"ל בהפעלת כוח לחימה, כאשר בן-גוריון ראה בצורך להעביר חיילים מהחזית לתל אביב כדי להתמודד עם אנשי האצ"ל בזבוז משאבי אנוש שהוא כיצירת "גיס חמישי".

השימוש המקובל בביטוי כיום הוא לצרכים רטוריים או דמגוגיים, לשם תקיפת יריבים פוליטיים או קבוצה אחרת (במקרים רבים קבוצה אתנית המהווה מיעוט). ביפן למשל הייתה נפוצה האשמת המיעוט הקוריאני הגדול החי במדינה כ"גיס חמישי", ובמיוחד מופנית האשמה זאת כלפי אותו חלק מתוך המיעוט הזה המקורב למשטר הקומוניסטי בקוריאה הצפונית, ואשר מקיים ארגונים ומוציא לאור עיתונים המביעים את אהדתו זאת. בישראל נעשה לעיתים שימוש בביטוי זה בגרסתו הרטורית כלפי ערבים-ישראלים, וכן לפוליטיקאים ישראלים או יהודים ופעילי זכויות אדם מהשמאל ובפרט לאנשי השמאל הקיצוני בישראל.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:ביטחון לאומי
קטגוריה:מלחמת האזרחים בספרד
מאלוקה

ממוזער|352x352 פיקסלים|מאלוקה מסורתית של שבט הטוקאנה. צילום מ-1931
[ממוזער|293x293 פיקסלים|ה"ממבאה" במאלוקה: הכנה ממבה בג'ונגל ליד [לטיסיה]]
**מאלוקה** (באנגלית: **Maloca**) היא מבנה מסורתי גדול של האינדיאנים ביער האמאזונאס, בקולומביה ובאזורים הגובלים בה בברזיל ופרו. למושג יש לעיתים פירושים שונים בהתאם לשפה המקומית ולמאלוקה שימושים שונים בעבר ובהווה, ובהתאם לאופי השבט. בעבר היא שימשה למגורים של חברי הקבוצה במתחם, וכללה גם מרחב מקודש להתכנסות ולטקסים יומיים ועונתיים. כיום היא משמשת בעיקר כמבנה קהילתי וכמרחב המקודש.

## אטימולוגיה
משמעותה המקורית של המילה "מאלוקה" בפורטוגזית היא "פשיטה עוינת". עם העמקת הכיבוש האירופי-לטיני בדרום אמריקה, המושג "מאלוקה" ציין פשיטה במעבה הג'ונגל על קבוצת ילידים, ובהקשר אחר את ההתקפות הילידים האינדיאנים על האירופים בארגנטינה וצ'ילה. המבנה המסורתי הגדול שימש מתחם הגנה לכלל השבט. בפורטוגזית המושג החל לציין גם "בקתה אינדיאנית" וגם "מקלט", ומאלוקה בברזיל היא גם מילה נרדפת כללית ל"בקתה". בקולומביה, בה המבנה המסורתי הגדול הוא השכיח יותר, השם הפך למסמן של מתחם הקבוצה ביער, כשבמרכזו עמד המבנה שכיום נקרא "מאלוקה" בספרדית.
[ממוזער|294x294 פיקסלים|מאלוקה כחלק [https://goo.gl/maps/2dAVs5jGRUfFqKoK8 מיישוב כיום] https://goo.gl/maps/2dAVs5jGRUfFqKoK8 ליד האמאזונאס בקולומביה]

## המאלוקה בתרבות של ילידי האמזונאס
המאלוקה המסורתית שימשה לעיתים כמקום המגורים לעשרות נפשות, אך יחסי המין נעשו מחוץ למאלוקה, הרחק ביער. כיום, עם מעבר רוב הקהילות למתחמים כפריים, המאלוקה היא לרוב מבנה ציבור, המשמר את התפקיד החברתי והטקסי כחלק משימור המסורת, אולם יש מקומות בעומק הג'ונגל שבהם השתמר גם השימוש המקורי.

המאלוקה בנויה מחומרי הג'ונגל שמסביב. המבנה מגלם בחומריו, בעיצובו ובתפקודיו את תפיסת העולם הייחודית של הקבוצה, החל בתפישה אודות מבנה היקום והמיתוס המתאר את מקור השבט, דרך הנורמות החברתיות, תפקידי החברים בקהילה ופעולות החיים היומיומיות. לדוגמה, הכיוון של המאלוקה הוא בדרך כלל ממערב למזרח במקביל לכיוון הזרימה של האמזונאס מהאנדים אל הגונג'ל. הכניסה הראשית ממזרח, מיועדת לגברים ואילו הפתח המערבי מייצג את האלמנט הנקבי ודרכו נכנסות הנשים. במאלוקה ישנו מתחם ייעודי בו נערך מידי ערב טקס הממבאה. בטקס הגברים מכינים מעלי קוקה ואפר של צמחים נוספים את אבקת ה"ממבה", שלה מיוחסת היכולת לרכך את המחשבה והדיבור. בטקס שיכול להימשך מספר שעות אל תוך הלילה, הגברים לועסים את הממבה ומעלים נושאים שונים במעין דינמיקה קבוצתית ודיאלוגים של חונכות. בדרך זו מנחילים את המורשת והידע לצעירים, ומציפים את הרגשות והקונפליקטים שעלו במשך היום. באמצעות הממבה והדיבור המרוכך יוצרים מחדש את ההרמוניה בסביבה ובין חברי הקבוצה, ומתכננים את יום המחרת.

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים
*
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טיפוסי מבנים
קטגוריה:אינדיאנים
הוצאה לאור שולחנית

[שמאל|ממוזער|250px|[תמונת מסך של סקריבוס]]
**הוצאה לאור שולחנית** (באנגלית: **Desktop Publishing**, **DTP**) היא תוכנה המשמשת לעימוד וסידור טקסטים ותמונות במטרה להדפיס חומרי פרסום שונים, כמו חוברות, ספרים, עיתונים, מודעות ועלונים.

היכולות העיקריות של התוכנות הללו הן עימוד וסידור טקסטים ותמונות במגוון רחב של תצורות, פיזור טקסטים בעמודות וטבלאות, ותמיכה בהערות שוליים באופנים שונים. בשל התפתחות מעבדי התמלילים הגרפיים, ניתן למצב אותם כהוצאות לאור שולחניות בסיסיות, אם כי חסרות להן הגמישות והדיוק הקיימים בשולחניות.

מהפכה גדולה נרשמה בעולם המחשבים כשהוצג המקינטוש (Macintosh) הראשון על ידי חברת אפל (Apple) ב-1984. המקינטוש, בשילוב עם מדפסת לייזר אפשר חופש ומהירות בהוצאה לאור שלא היו קיימים עד אז.
מאז, ענף ההוצאה לאור התקדם מבחינה טכנולוגית אך השינויים בקונספציות הבסיסיות של התחום היו מועטות.

## תוכנות

### תוכנות בהווה
*אדובי אינדיזיין (Adobe InDesign)
*מיקרוסופט פבלישר (Microsoft Publisher) — שולחנית לתחום הנמוך. יכולות בסיסיות.
*סקריבוס (Scribus) — תוכנה חופשית.
*קווארק אקספרס (QuarkXPress)
*תג (תכנה) — תוכנה לעימוד ספרי קודש.
*LaTeX — בעיקר בתחום מדעי הטבע.

### תוכנות בעבר

* פריהנד (Macromedia Freehand) — תוכנה ששימשה גם ליצירת גרפיקה וקטורית. שלטה במשך שנים בשוק ההוצאה לאור השולחנית בישראל, עד שהוחלפה באינדיזיין באמצע שנות ה-2000.
* אדובי פייג'מייקר (Adobe PageMaker) — התחרתה בקווארק אקספרס ובהמשך גם בפריהנד. פיתוחה נפסק בשנת 2004 לטובת אינדיזיין.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:טיפוגרפיה דיגיטלית
קטגוריה:ספר
קטגוריה:הוצאה לאור
קטגוריה:עיצוב גרפי
פאונה

[ממוזער|[החי באוסטרליה|פאונה של חיות אוסטרליה|250x250 פיקסלים]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|יוזמת 3 ה[פ|פ"אים (ובאנגלית F): פאונה, פלורה ופונגה]]
**פַאוּנָה** (מלטינית: **Fauna**) היא אוכלוסיית בעלי חיים המצויה במקום מסוים ובזמן מסוים. המונח המקביל לצמחים נקרא "פלורה" ולפטריות "פונגה", ושלושתם נחשבים לחלק מהביוטה הטבעית.

מקור המילה "פאונה" הוא במיתולוגיה הרומית, משמה של אלת האדמה והפוריות פאונה, קרובתו של האל פאונוס, ומרוחות יער פאונים (המוכרים גם כסאטיר). שלושת השמות מקורבים לפאן (Pan) מן המיתולוגיה היוונית (*panis* הוא המקביל היווני לפאונה).

ניתן לחלק פאונה לפי גודל:
* מיקרופאונה (Microfauna) – בעלי חיים קטנים, בעיקר בגודל מיקרוסקופי.
* מאקרו-פאונה (Macrofauna) – בעלי חיים שאורכם 4 עד 80 מילימטרים.
* מגה-פאונה (Megafauna) – בעלי חיים גדולים.

## דוגמאות לפאונה

* החי בארץ ישראל
* החי בניו זילנד
* החי באוסטרליה
* החי בקנדה
* החי בארצות הברית
* החי במדגסקר
* החי בהודו
* החי בברזיל
* החי בים התיכון
* החי במפרץ אילת
* החי בכנרת

## ראו גם
*פלורה
*אנדמיות (ביולוגיה)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:אקולוגיה של בעלי חיים
אדובי אינדיזיין

**אדובי אינדיזיין** (**Adobe InDesign**) היא תוכנת הוצאה לאור שולחנית מאת חברת אדובי מערכות (Adobe Systems). אדובי מוכרת את אינדיזיין יחד עם כלי העיצוב שלה כדוגמת אדובי אילוסטרייטור (Adobe Illustrator) ואדובי פוטושופ (Abobe Photoshop). 

משתמשי אינדיזיין יכולים לייצא מסמכים בפורמט PDF – פורמט מסמך נייד, ובפורמט epub המיועד לקורא ספרים אלקטרוני. התוכנה מציעה תמיכה בשפות רבות וביניהן בעברית. זוהי תוכנת ההוצאה לאור הראשונה התומכת ביוניקוד (Unicode) לעיבוד תמלילים ובטיפוגרפיה המתקדמת של גופני אופן-טייפ (OpenType Fonts). בנוסף מבדלים אותה יכולות השקיפות המתקדמות שלה, וכן הדמיון הממשקי הרב בינה לאילוסטרייטור ופוטושופ.
בנוסף, מגרסה CS3 ניתן לייצא את הדפים מ-InDesign לפורמט HXML ב-Adobe Dreamweaver, עקב רכישת Macromedia אשר הפכה את שיתוף הפעולה בין התוכנות לפשוט.

ככל תוכנות העיצוב של אדובי, ניתן לתפעל את אינדיזיין באמצעות סקריפטים. 
אינדיזיין תומכת בשפות הסקריפט הבאות: אקשן סקריפט עבור פלטפורמת מאק; VBA עבור פלטפורמת וינדוס; ו-java script כשפה חוצה פלטפורמות.

עד סוף שנות התשעים פריהנד- Freehand שלטה ברוב שוק ההוצאה לאור בארץ, אולם החל מראשית שנות ה-2000, חדרה InDesign יותר ויותר, בעקבות הפיתוח המתקדם שלה, ובמיוחד עקב העובדה שמאז 2005 הופסק הפיתוח של פריהנד לחלוטין לאחר רכישת מקרומדיה על ידי אדובי.

## סוגי קבצים
* **סיומת קובץ** = indd.
* **קורא קבצים בסיומות** = indd, indl, indt, indb, inx, idml, pmd, xqx, qxd
* **קובץ חדש** = indd, indt
* **מייצא קבצים מסוג** = pdf, idml, icml, eps, jpg, png, txt, xml, rtf

## היסטוריית גרסאות
* **InDesign 1.0** הושקה ב־31 באוגוסט 1999
* **InDesign 1.5** הושקה בראשית 2001
* **InDesign 2.0** הושקה בינואר 2002 (ימים ספורים לפני קווארק אקספרס).
* (**InDesign CS** (3.0 הושקה באוקטובר 2003
* (**InDesign CS2** (4.0 הושקה במאי 2005
* (**InDesign CS3** (5.0 הושקה במרץ 2007
* (**InDesign CS4** (6.0 הושקה בספטמבר 2008
* (**InDesign CS5** (7.0 הושקה באפריל 2010
* (**InDesign CS5.5** (7.5 הושקה באפריל 2011
* (**InDesign CS6** (8.0 הושקה באפריל 2012
* (**InDesign CC** (9.2 הושקה בינואר 2014
* (**InDesign CC 2014** (10 הושקה ביוני 2014
* **InDesign CC 2017**  
* **InDesign CC 2018** הושקה באוקטובר 2017
* **InDesign CC 2019**
* **InDesign CC 2020**
* **InDesign CC 2021**
* **InDesign CC 2022**
* (18) **InDesign CC 2023** הושקה באוקטובר 2022

## קישורים חיצוניים

* 
* InDesign.tips - טיפים ומדריכים לתכנת אינדיזיין
* האתר של שלומית הימן - טיפים לתכנת אינדיזיין
* קורס אינדיזיין - בצלאל - לימודי חוץ והמשך

קטגוריה:טיפוגרפיה דיגיטלית
אינדיזיין
קטגוריה:הוצאה לאור שולחנית
קטגוריה:עיצוב גרפי
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1999
קטגוריה:תוכנה חוצת פלטפורמות
ספרופיט

**ספרופיט** (באנגלית: **Saprophyte**) או **צמח ניזון רקב**, הוא אורגניזם הניזון מחומר אורגני נרקב, שהוא תוצר הפירוק של פטריות. ספרופיטים אינם מבצעים פוטוסינתזה, ולכן אינם מכילים כלורופיל.

מבין צמחי הבר של ישראל, קיים מין אחד שהוא ספרופיט - שנק החורש. קיימים מינים רבים של פטריות ספרופיטיות, כדוגמת שמרי האפיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צורות חיים של צמחים
קטגוריה:צמחים לפי התמחות
מוטואליזם

**מוּטוּאַלִיזְם** הוא התעתיק העברי למונח **Mutualism** באנגלית שפירושו **הדדיות**.
מיקוריזה

**מיקוֹריזה** (mycorrhiza; על פי האקדמיה ללשון העברית: **שֻׁתְּפָנוּת פטרייה–שורש**) היא הדדיוּת (מוטואליזם) בין תפטיר של פטרייה ובין שורשי הצמח.
מקור השם ביוונית: *מיקו* פירושו **פטרייה**, *ריזה* פירושו **שורש**.
שמאל|ממוזער|250px|תפטיר של פטרייה מסוג Amanita מסביב לקצוות שורשי צמח
רוב הפטריות מקיימות קשר מסוג זה, וקשר זה תורם לשני הצדדים. הפטרייה נהנית מספיגת הפחמימות מהצמח הפונדקאי בעוד הצמח סופג מינרלים מתפטיר הפטרייה. קורי התפטיר מכסים שטח פנים גדול וקולטים מינרלים חיוניים לצמחים. מרבית הצמחים אינם מתפתחים היטב בלי מיקוריזות, ועל כן חקלאים בדרך כלל מוסיפים נבגי פטריות לדשנים בתוספת לג'יברלינים ואוקסינים.

הזרימה הציטופלסמית של המיקוריזה מהירה בהרבה מאשר הלחץ האוסמטי הרגיל של השורשים ולכן המיקוריזה יכולה להעביר בין שורש לשורש מינרלים וחומרים חיוניים אחרים במהירות. המעבר של מינרלים עולה לפטרייה באנרגיה, כ"תשלום" הצמח מעביר לה סוכרים מהפוטוסינתזה ותוצרים אחרים כמו עמילן, ליפידים וחלבונים משורשי הצמח. כמו כן, הפטרייה מגנה על הצמח ממחלות ופתוגנים באדמה.

נהוג לחלק את המיקוריזות לשני סוגים עיקריים:

**אקסומיקוריזות**, שבהן הקורים אינם חודרים לשורשים אלא גדלים ברשת צפופה סביבם. מיקוריזות כאלו נפוצות באזורים ממוזגים, והן מגדילות את עמידותם של העצים בפני השינויים העונתיים.

**אנדומיקוריזות** נפוצות בהרבה מאשר האקסומיקוריזות, הן נוצרות בכ-80% מהצמחים הווסקולריים. בהן הקורים חודרים לתוך השורשים ורק כ-2–3 סנטימטרים של תפטיר יוצאים החוצה לקרקע. דבר זה מאפשר חיבור עמוק יותר בין תאי הצמח לתפטיר אך הוא בא במחיר שטח הפנים שיכלו להשיג באקסומיקוריזה.

### יישומים מסחריים של המיקוריזה
טיפוח מיקוריזה בגידולים חקלאיים מעלה את היבולים, מונע זיהום מי תהום ויש לה תפקיד חשוב בספיחת גזי חממה לאדמה.

## קישורים חיצוניים

* יהודית ספרונוב, תפקוד המיקהוריזה - היתרונות לצמחים בטבע
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אקולוגיה של צמחים
קטגוריה:שורשים
הטרוטרוף

[שמאל|ממוזער|300px|[אימפלה, אוכלת צמחים הנחשבת לצרכנית ראשונית מאחר שהיא ניזונה ישירות מהצמחים האוטוטרופים.]]
[שמאל|ממוזער|300px|[נמר שצד את האימפלה הוא צרכן שניוני, מאחר שהוא ניזון מבשר, לאחר מטבוליזם של הצמחים האוטוטרופים.]]
ממוזער|ההבדל בין אוטוטרופים להטרוטרופים.
**הטרוטרוף** (**"heterotroph"** – **ἕτερος** ביוונית פירושו: "שונה, אחר", ו-"**τροφή"** פירושו: "תזונה") מתייחס ליצור אשר מוכרח לצרוך תרכובות אורגניות מן הסביבה כדי להתקיים (ולכן הטרוטרופים מכונים גם **"צרכנים"**).

התרכובות האורגניות אותן צורכים יצורים אלו משמשות לבניית התאים המרכיבים את הייצור, על כל מיליוני החומרים המצויים בהם. למושג **הטרוטרוף** אין קשר להפקת אנרגיה בתא.

רוב היצורים בעולם, ובכללם האדם, הם הטרוטרופים; היצורים שאינם הטרוטרופים נקראים **[[אוטוטרופי]]ם**. יצורים אלו מסוגלים לנצל את הפחמן הדו-חמצני המצוי באוויר לשם ייצור התרכובות המרכיבות את התא. היצורים האוטוטרופים היחידים הם רוב הצמחים וקבוצות מסוימות של חיידקים ופרוטיסטים וגם אצות. הצמחים, למשל, לוקחים פחמן דו-חמצני מהאוויר ומים מהקרקע ומרכיבים מהם גלוקוז, באמצעות אנרגיית האור בתהליך הפוטוסינתזה ("הטמעה", בעברית), תרכובת אורגנית פשוטה ממנה ניתן ליצור חומרים רבים אחרים המרכיבים את תאי הצמח.

היות שהמקור לתרכובות אורגניות בטבע הוא היצורים האוטוטרופים, הרי שכל היצורים ההטרוטרופים למעשה תלויים באוטוטרופים. הטרוטרופים יכולים להיות **ראשוניים** – כאלו הצורכים באופן ישיר יצורים אוטוטרופיים, או **שניוניים** – כאלו הצורכים יצורים הטרוטרופים אחרים. הצרכנים הראשוניים ידועים יותר כייצורים **[[צמחונות|צמחוניים]]**, ואילו השניוניים – כ**[[טורפים (ביולוגיה)|טורפים]]**.

היצורים ההטרוטרופים מתחלקים לשתי קבוצות, לפי האופן בו הם מפיקים אנרגיה:
* **כמואורגנוטרופיים** (**Chemoorganoheterotrophs** או ** organotrophs** או **Chemoheterotrophs**) מפיקים אנרגיה מפירוק תרכובות אורגניות, כגון שומנים וחלבונים מצמחים או מבעלי חיים. רוב היצורים בעולם הם כמוהטרוטרופים.
* **פוטוהטרוטרופים** (**Photoheterotrophs**) מפיקים אנרגיה בנצלם את האנרגיה שבאור השמש. שילוב מטבוליזם (חילוף חומרים) נדיר למדי, וחיידקים ארגמניים הם היצורים הפוטוהטרוטרופים היחידים.

(אופן הפקת האנרגיה מצוין, אם כן, בעזרת הקידומת **כמו-** או **פוטו-**; המילים **הטרוטרוף** ו**אוטוטרוף** כלשעצמן **אינן** קשורות, כאמור, להפקת אנרגיה).

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מטבוליזם
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קריפטוביוזה

**קריפטוביוזה** הוא מצב של התעוררות לחיים בתנאי רטיבות אצל יצורים לאחר מצב של כמעט חוסר חיים כתוצאה מייבוש מוחלט של גופם. התכונה קיימת בעיקר אצל נבגים, והיא מאפשרת להם לשרוד תקופות יובש ארוכות ולנבוט מיד כאשר תנאי הרטיבות אידיאליים לצמיחה.
במצב הקריפטוביוזי כל תהליך חילוף החומרים מופסק, ומונע בעצם מהתאים להשתכפל,
להתפתח ולתקן את עצמם.
לאחר שהאורגניזם חוזר ל"חיים", תהליך חילוף החומרים ממשיך ישר מהמקום
שבו הוא הפסיק.

## דוגמאות
אחד מהיצורים אשר יכול להיכנס למצב הקריפטוביוזי הוא סרטן הארטמיה הזעיר.
סרטן הארטמיה, אשר חי בסיביר, ארצות הברית, סין ועוד, שורד את התקופה היבשה
כאשר המים בסביבתו מתאדים, ומשאירים בעצם קרקעית אגם מיובשת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פיזיולוגיה
אנטגוניזם

**אנטגוניזם** (באנגלית: **Antagonism**) הוא סוג של יחסי גומלין שיש בהם מרכיב של עוינות. למושג יש משמעות ספציפית יותר בהתאם לתחום שבו נעשה בו שימוש.

*בפילוסופיה ובסוציולוגיה, אנטגוניזם מתאר יחסי גומלין עוינים בין קבוצות, גישות ואידאולוגיות שונות, יחסי גומלין שאחד הצדדים בהם מביע בדרך כלל התנגדות פעילה לצד השני.
*בביולוגיה ובאקולוגיה, אנטגוניזם  (או אנטיביוזה) מתאר יחסי גומלין בין אורגניזמים שבהם אורגניזם מסוים נפגע או שהתפתחותו נמנעת כתוצאה מנוכחותו של אורגניזם אחר. הפגיעה יכולה להיווצר באופן ישיר או בעקבות שינוי תנאי הסביבה על ידי האורגניזם השני או עקב נוכחותו.
*בכימיה, אנטגוניזם הוא מצב שבו פעולתם המשותפת של מספר חומרים קטנה מסכום הפעולות שלהם כשאינם נמצאים יחד, כלומר נוכחות של חומרים מסוימים גורמת לחומרים אחרים להיות פחות פעילים.
*בפרמקולוגיה, אנטגוניסט הוא חומר הנקשר לקולטן מסוים, אך לא מפעיל אותו. בכך הוא מעכב או מחליש את השפעתם של חומרים אחרים שנקשרים באופן רגיל לאותו קולטן.
*בספרות, אנטגוניסט או נבל הוא הדמות הספרותית הראשית שמתנגדת לגיבור הראשי – הפרוטגוניסט.

## ראו גם
*  (פירושונים)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:אורגניזמים
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:פרמקולוגיה
אנטיביוזה

ממוזער|280px|ענף שניזוק מפעילות של זחלי חיפושיות ממשפחת Scolytinae
**אנטיביוזה** (באנגלית: **Antibiosis**) היא צורת יחסי גומלין בין אורגניזמים שפוגעת לפחות באחד מהם. במקרים מסוימים האנטיביוזה כלל לא מאפשרת להם להתקיים כשהם סמוכים זה לזה. הפגיעה יכולה להיות ישירה או דרך שינוי תנאי הסביבה.

המושג אנטיביוזה קשור למושג אנטגוניזם  כשהוא משמש בהקשר של אקולוגיה.

דוגמה לאנטיביוזה היא אללופתיה (Allelopathy), הפרשת חומרים על ידי מין ביולוגי שמונעים התפתחות של מין אחר. דוגמה נוספת היא פעולתם של מיקרובים גורמי מחלות.

## ראו גם
*תחרות (אקולוגיה)
*טפילות
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אקולוגיה
אקוטופ

**אֵקוֹטוֹפּ** (מיוונית: οικος - בית) הוא מונח באקולוגיה, המתאר את תכולתה של סביבה מסוימת ואת המאפיינים שלה. למשל, אם סביבה טבעית כלשהי מוגדרת כמדבר, האקוטופ של סביבה זו מתאר את החול, צמחיית המדבר, המחסור במים ובעלי החיים המותאמים לאותו אזור.

בשונה מביוטופ, האקוטופ מתמקד במכלול המרכיבים של אותה סביבה ולאו דווקא במרכיב הביוטי שלה. 

אקוטופ הוגדר לראשונה על ידי ארתור טנסלי ב-1939. 

## שימושים במערכת החינוך
אקוטופ משמש כעבודת חקר במדעי הסביבה. האקוטופ הוא עבודת חקר סביבתי לתלמידי הרמה המוגברת,
הכוללת התייחסות להיבטים סביבתיים, בהיקף של 1 יח"ל. במסגרת האקוטופ נדרש
התלמיד לבחור נושא לעבודה, להגדיר שאלות מחקר, לתכנון את המחקר, לבצע אותו ולסכם
את המחקר בעבודה כתובה. העבודה נבדקת על ידי בוחן חיצוני והתלמיד נבחן עליה בפניו
בעל פה. 

עבודת האקוטופ מאפשרת לתלמידים להתנסות
ביישום עקרונות במדעי הסביבה באמצעות עבודה מעשית בשטח ולמידה אקטיבית, תוך ביצוע
מיני מחקר, מקנה לתלמיד מיומנויות חקר, יסודות של חשיבה מדעית, דפוסים של עבודה
עצמאית (הנחיה "מרחוק" של המורה) ועבודת צוות (לתלמידים העובדים בזוגות
או בשלשות). 

## ראו גם
* ביומה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אקולוגיה
אקוטיפ

ממוזער|אקוטיפ

**אֵקוֹטִיפּ** (באנגלית: **Ecotype**) הוא מושג באקולוגיה המתאר אבולוציה מתכנסת. אקוטיפ הוא אוכלוסייה גאוגרפית נפרדת של פריטים בתוך מין, אשר מותאמת גנוטיפית לתנאים סביבתיים ספציפיים. לדוגמה, צמח אשר גדל בהר, נמוך מצמח ממין זהה הגדל בעמק, או בעל זמן פריחה שונה.

השינוי במבנה היצור החי נובע מצורכים הישרדותיים שונים ופרטים יחידים מאותו המין שמגלים עמידות מצליחים להתרבות בצורה מיטבית יותר מה שגורם להתפתחות אקוטיפ ובסופו של דבר גם התפצלות לתת-מינים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אבולוציה
קטגוריה:אקולוגיה
ביוספירה

[360px|שמאל|ממוזער|תרכובת [צבע כוזב של יצורים פוטואוטוטרופים בים וביבשה]]
**ביוספירה** (מיוונית: βίος – בִיוֹס, "חיים" ו־σφαῖρα – ספֵירה, "כדור"), המכונה גם **אֶקוספירה** (מיוונית οἶκος – אוֹיקוס, "סביבה" ו־σφαῖρα, "כדור"), היא סך כל המערכות אקולוגיות בכדור הארץ. הביוספרה היא מערכת סגורה (מלבד קרינה סולארית, קרינה קוסמית וחום מפנים כדור הארץ), ובמידה רבה מווסתת את עצמה. על פי השערת גאיה הכללית ביותר, הביוספרה היא המערכת האקולוגית העולמית המשלבת את כל היצורים החיים ואת קשריהם, כולל את האינטראקציה שלהם עם יסודות הליתוספירה, הגאוספירה, ההידרוספרה והאטמוספירה. יש להניח כי הביוספרה התפתחה בתהליך של היווצרות חיים (חיים שנוצרו באופן טבעי מחומר שאינו חי, כגון תרכובות אורגניות פשוטות) או בתהליך היווצרות ביולוגית (חיים שנוצרו מחומר חי), לפני כ־3.5 מיליארד שנה לפחות.

הביוספירה איננה אחידה, והיא כוללת סביבות שונות ואזורים בעלי הרכבי מינים שונים. המגוון הביולוגי הגדול ביותר נמצא בקרבת קו המשווה, והוא הולך ופוחת ככל שמתרחקים מקו המשווה ומתקרבים אל הקוטב הצפוני והדרומי. הסיבה לכך נעוצה בכך שכדור הארץ הוא בעל צורה כדורית, כך שקרינת השמש (אור וחום) אינה מתחלקת על פניו בצורה שווה. למעשה מגיעה הקרינה הרבה ביותר אל אזור קו המשווה. משתי סיבות עניין זה גורם להתחלקות המגוון הביולוגי כפי שתואר: ראשית, המערכת האקולוגית תלויה באנרגיה מן השמש הנקלטת על ידי צמחים, ולכן ככל שרמות הקרינה גבוהות יותר כך המערכת תהיה עשירה יותר. שנית, ההתחלקות האסימטרית של הקרינה גורמת לחימום האוויר בצורה אסימטרית, מה שיוצר דפוסי אקלים אופייניים בחלקים שונים של כדור הארץ, המובילים ליצירת חברות ביולוגיות המתאימות לאקלימים אלו בכל אחד מחלקי כדור הארץ.

מסיבות אלו מחלקים אקולוגים את הביוספירה לאזורי משנה, כשכל אחד מאופיין באקלים ייחודי ובעקבות כך בהרכב ובמגוון מינים שונה. אזורים אלו מכונים **[[ביום|ביומות]]**. דוגמאות לביומות הן מדבר, יער גשם טרופי, סוואנה, טונדרה וכדומה. הגורם אשר מייחד ביומה אחת מחברותיה הוא חברת שיא אופיינית. חברת שיא היא חברה ביולוגית המתקיימת לאורך זמן ללא שינוי ניכר במגוון הביולוגי שלה או בבית הגידול בו היא מצויה, והיא מהווה את השלב הסופי של התפתחות החברה. אף על פי שקיימת מחלוקת לגבי התייחסות לחברות שיא, ברור בביומות שונות תתקיימנה חברות שיא שונות. כך, חברת השיא בביומת המדבר, שונה לחלוטין מחברת השיא ביער גשם.

בגלל דפוס המגוון הביולוגי, קווי רוחב שונים מתאפיינים בביומות שונות. קו המשווה למשל (קו רוחב 0°) מתאפיין ביערות גשם טרופיים וסוואנות טרופיות, בעוד שחוג הקוטב מתאפיין בטונדרות קפואות.

## ראו גם
* אקולוגיה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אוקיינוגרפיה
קטגוריה:מערכות אקולוגיות
אוטוטרוף

[שמאל|ממוזער|240px|צמח הגדל מתחת לנורה חזקה ומייצר ממנה מזון ב[פוטוסינתזה.]]
ממוזער|ההבדל בין אוטוטרופים להטרוטרופים.
**אוטוטרוף** ("Autos" ביוונית פירושו "עצמי", ו-"Trophe" פירושו "תזונה"; **Autotroph** פירושו "מזין את עצמו"; בעברית: **יצרן**) מתייחס ליצור המייצר את מזונו בכוחות עצמו והראשון בזרימת האנרגיה לעולם החי.

## סיווג
רוב היצורים בעולם, ובכללם האדם, **אינם** אוטוטרופיים, אלא **[[הטרוטרוף|הטרוטרופים]]**; הם צורכים תרכובות אורגניות מהסביבה, ומשתמשים בהן לבניית התאים המרכיבים אותם, על כל מיליוני החומרים המצויים בהם.

היצורים האוטוטרופים מסוגלים לנצל את הפחמן הדו-חמצני המצוי באוויר לשם ייצור התרכובות המרכיבות את התא. היצורים האוטוטרופים היחידים הם רוב הצמחים וקבוצות מסוימות של חיידקים ופרוטיסטים. הצמחים, למשל, סופגים פחמן דו-חמצני מהאוויר ומים מהקרקע ומרכיבים מהם, בתהליך הפוטוסינתזה (הטמעת אור, בעברית), גלוקוז, תרכובת אורגנית פשוטה ממנה ניתן ליצור חומרים רבים אחרים המרכיבים את תאי הצמח.

היצורים האוטוטרופים מתחלקים לשתי קבוצות, לפי האופן בו הם מפיקים אנרגיה:

* **פוטואוטוטרופים** (**Photoautotrophs**) מפיקים אנרגיה בנצלם את אנרגיית אור השמש. רוב הצמחים, וכן קבוצות מסוימות של חיידקים, הם פוטואוטוטרופים; הם משתמשים בפוטוסינתזה לניצול אור השמש להפקת אנרגיה, וכן הם משתמשים בפחמן דו-חמצני לשם בניית תאיהם.
* **כמואוטוטרופים** (**Chemoautotrophs**) מפיקים אנרגיה מפירוק תרכובות אי-אורגניות. קבוצות מסוימות של חיידקים הן כמואוטוטרופיות; הם משתמשים בפחמן דו-חמצני לשם בניית תאיהם, אך לא קיים בהם המנגנון הפוטוסינתטי; לפיכך הם מפרקים תרכובות חנקן, גופרית, מימן וברזל כדי להפיק אנרגיה.

## קישורים חיצוניים

* מערכת אקולוגית כמואוטוטרופית

קטגוריה:מטבוליזם
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
ביומסה (אקולוגיה)

[ממוזער|שמאל|250px|[יער גשם טרופי בברזיל. רוב הביומסה על פני היבשה, למעט החיידקים, מרוכזת ביערות גשם]]
[שמאל|ממוזער|250px|[קריל אנטארקטי|הקריל האנטארקטי הוא 0.66% מכלל הביומסה על כדור הארץ]]
[שמאל|ממוזער|250px|עדר [פרה|פרות. הפרות מהוות כמעט אחוז מכלל הביומסה]]
באקולוגיה, **ביומסה** היא המסה הכוללת של כל החומר האורגני הלא מאובן באזור ובזמן מסוים. לדוגמה, צמחים (כולל עצים) ובעלי חיים הם ביומסה, וכמו כן גם החומרים שהם מייצרים, כגון גללי בעלי חיים ועץ.

מקובל למדוד ביומסה של יצור מסוים, או של כלל היצורים החיים באותו אזור. ניתן למדוד ביומסה ממוצעת, ביחידות של מסה ליחידת שטח (למשל, גרם למטר מרובע או טון לקילומטר מרובע), ואפשר למדוד ביומסה כוללת, כגון כלל הביומסה באגם מסוים.

ניתן למדוד ביומסה "ברוטו" או "נטו" בדרגות שונות. למשל, אם רוצים לחשב ביומסה של דגי סלמון באגם מסוים, ניתן לכלול בחישוב את:.
* המסה הכוללת של כל הדגים הנמצאים באגם, כפי שהם.
* המסה הכוללת של החומר האורגני שבדגים, לא כולל מים (כלומר, המסה של הדגים כשמייבשים אותם, שזה בערך 30% מהמסה הטבעית).
* המסה הכוללת של החומר האורגני הביולוגי שבדגים, לא כולל שיניים, עצמות וצדפות.
* המסה הכוללת של אטומי פחמן הנמצאים בחומר האורגני.
אופן המדידה תלוי ביישום שלשמו מודדים.

## ביומסה גלובלית
ישנן הערכות שונות וסותרות לגבי הביומסה הכוללת על כדור הארץ.

לפי אחד המקורות, הביומסה הכוללת על כדור הארץ היא 75 מיליארד טון, ומתוכם:
* בני האדם - 250 מיליון טון (0.33%).
* הקריל האנטארקטי (*Euphausia superba*) - 500 מיליון טון (0.67%); זו הביומסה הגדולה ביותר למין יחיד.
* חיות המשק - 700 מיליון טון (כמעט 1%).
* יבולים חקלאיים - 2000 מיליון טון (2.7%).
מדידה זו נעשתה, כנראה, בשיטת ה"ברוטו" - משקל ממוצע של אדם אחד מוערך בכ-40 ק"ג, כפול כ-6.6 מיליארד בני אדם. אם מודדים בשיטת ה"נטו" (כלומר, משקל יבש בלבד), יש להכפיל מספרים אלה בשליש בערך (זה, בקירוב, שיעור החומר היבש). לפי שיטה זו, הביומסה של בני האדם היא כ-100 מיליון טון.

הקבוצה של יצורים עם הביומסה הגדולה ביותר היא כנראה הסרטנאים ממשפחת השטרגליים.

הביומסה הכוללת של חידקים מוערכת כשווה לזו של צמחים.

הביומסה הכוללת של הדגים מוערכת בין 0.8 ל-2 מיליארד טון.

## ראו גם
* שריפת ביומסה

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:אקולוגיה
כמפיט

ממוזער|שמאל|סוג של כמפיט
**כמפיט** (Chamaephyte) הוא כל צמח רב שנתי שניצני התחדשותו נמצאים בגובה נמוך מעל פני הקרקע (כ-10 עד 20 ס"מ), ואינו מגיע לגובה של שיח או אפילו ל"בן שיח" (בין 25 ס"מ לחצי מטר). מתאפיין בענפים רכים ובמשך חיים שאינו עולה על מספר שנים. דוגמאות לכמפיטים: אזוביון, רוזמרין רפואי, וינקה, קורנית ואברשיים (כמו אברש או חמוציות). 

כמפיטים חשובים כמאכל לחיות, במיוחד בסביבות קיצוניות, כמו באזורים גבוהים, קרים, יבשים או סלעיים במיוחד. 

כמפיטים ממלאים תפקיד אקולוגי חשוב בשמירה על הקרקע ומניעת סחף, בזכות מערכת השורשים המפותחת שלהם. הם גם מסייעים בשימור הלחות בקרקע ומספקים בית גידול למגוון רחב של מיקרואורגניזמים. בנוסף, רבים מהם משמשים ברפואה העממית בזכות תכונותיהם הרפואיות, כמו הרוזמרין הרפואי המשמש כתבלין ולמטרות מרפא שונות. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צורות חיים של צמחים
קריפטופיט

[ממוזער|צמח בעל [בצל המגיח מהקרקע.]]
**קריפטופיט** (**Cryptophyte**) הוא צמח עשבוני רב-שנתי שניצני ההתחדשות שלו חבויים בתוך הקרקע (או בתוך המים) וכל חלקיו שמעל האדמה מתים בתום עונה אחת. סוג זה של צמחים מתחלק לשלושה תתי סוגים:
* גאופיט (Geophyte) - צמח בעל איבר לאגירת מים או מזון המצוי מתחת לפני האדמה, כמו פקעת או בצל.
* צמח ביצה (Helophyte) - צמח הגדל באדמת ביצה, אשר מבלה את העונות הקשות חבוי בעומק הבוץ.
* צמח מים (Hydrophyte) - צמח ששורשיו מצויים בקרקעית מאגר המים ועליו שטים על פני המים. לרוב, לצמחי מים אין איברי אגירת מים או מזון בגלל שפע המים והעובדה שקרקעית המים פורייה ואינה קופאת מתחת לאפס מעלות צלזיוס.

## ראו גם
* צורות חיים של צמחים

קטגוריה:צורות חיים של צמחים
טחבי כבד

[שמאל|ממוזער|250px|טחב כבד ממין ''Reboulia hemisphaerica'' על סלע ב[נחל יגור בכרמל. מין זה הוא אחד הנפוצים יותר בישראל. האיברים המוגבהים דמויי הכוכב הם הארכגוניופורים (נושאי הארכגוניות)]]
**טחבי כבד** (שם מדעי: Marchantiophyta או Marchantiomorpha) קבוצה של צמחים פרימיטיביים הכוללת את המחלקות:
* הפלומיטרנאים (Haplomitriopsida)
* יונגרמנאים (Jungermanniopsida)
* מרשנטאים (Marchantiopsida)
לטחבי הכבד אופייני תאלוס שטוח, הנצמד לסובסטרט, ומתחלק באופן דיכוטומי. צורת התאלוס מזכירה כבד ומכאן שם הקבוצה. הרבייה היא מינית (מתרחשת רק בסביבה מימית, למשל כשיורד גשם) ואל-מינית (באמצעות איברים מיוחדים המכונים gemma cups). בדומה לטחבי העלים, השלב הדומיננטי בחיי טחב הכבד הוא ההפלואידי (הגמטופיט), ואילו השלב הדיפלואידי (הספורופיט) משני ביותר. טחבי הכבד יכולים להיות חד-ביתיים או דו-ביתיים.

טחבי הכבד שויכו בעבר לקבוצה Bryophyta, שכללה גם את טחבי הקרן וטחבי העלים. מחקרים פילוגנטיים הראו שקבוצה זו היא פאראפילטית, ובעקבותיהם הוצאו טחבי הכבד וסווגו בתור קבוצה נפרדת.

בישראל תוארו עשרות בודדות של מיני טחב כבד, חלקם נפוצים למדי.
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ברברה ג. קרנדול-סטוטלר
קטגוריה:טחבים
*
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באורדוביק
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-2000
אנתוצרוטה

**אנתוצרוטה** (שם מדעי: Anthocerotophyta) - קבוצה של טחבים או צמחים שאינם וסקולריים המוגדרים תחת מחלקת האנתוצרוטה.

## מיון
*מחלקה Leiosporocerotopsida
**סדרה Leiosporocerotales בה סוג ומין יחיד Leiosporoceros dussii
*מחלקה Anthocerotopsida
**סדרה Anthocerotales
**סדרה Dendrocerotales
**סדרה Notothyladales
**סדרה Phymatocerotales

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1977
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריימונד סטוטלר
קטגוריה:טחבים
טחבים

המונח **טחבים** (שם מדעי: **Bryophytes**) מתייחס לקבוצה של צמחים פרימיטיביים, רב-תאיים ויבשתיים, שאינם וסקולריים. בעבר התייחסו לקבוצה כדרגה היררכית במיון הטקסונומי, אולם מחקרים פילוגנטיים הראו שזוהי קבוצה פרפילטית, המורכבת משלוש קבוצות מונופילטיות:
*טחבי כבד (Marchantiophyta)
*טחבי קרן (אנתוצרוטה, Anthocerotophyta)
*טחבי עלים (Bryophyta)

בשיטת המיון הישנה, קבוצת הטחבים כונתה Bryophyta, אולם תחת המיון החדש מקובל לכלול תחת שם זה רק את טחבי העלים (Bryophyta sensu stricto).

ישנם מינים שמגיבים על התארכות היום, בכך שהם נכנסים לתרדמה לקראת הקיץ.

ישנם מיני שרך הגדלים בין טחבי עלים הכולאים אבק על גבי התשתית האטומה כמעט למים ובכך מכשירים תשתית סופגת מים לצמחי השרך.

בישראל זוהו כ-260 מינים של טחבים, רובם (כמאתיים) טחבי עלים. הם גדלים בעיקר בבתי גידול לחים ומוצלים, ולכן שכיחים בעיקר באזורי חורש מפותח בצפון הארץ. תיאור מפורט של פלורת הטחבים של ישראל מופיע בכרך הטחבים של הפלורה פלשתינה (ראו להלן).

המדע העוסק בחקר הטחבים נקרא **בּרִיוֹלוגיה** (Bryology).

## גלריה

קובץ:Riccia cavernosa.jpg
קובץ:Raindrops on mosses.jpg
קובץ:Hornwort (3144429129).jpg


## לקריאה נוספת

*Ilana Herrnstadt, Chaia Clara Heyn, **The Bryophyte Flora of Israel and Adjacent Regions**, Flora Palaestina Series, The Israel Academy of Sciences and Humanities, 2004


## קישורים חיצוניים

* 

*
צמחים וסקולריים

**צמח וסקולרי** או **צמח בעל רקמות הובלה** (שם מדעי: Tracheophyta) הוא צמח שמשתייך לאחת מהקבוצות הבאות:
ממוזער|שרכים ביער
* חסרי קשקשים
* בעלי קשקשים

הצמחים הווסקולריים כוללים נצר ושורש ויש בהם מערכות הובלה.

## המיון המדעי של צמחים וסקולריים
* קבוצת בעלי קשקשים (Lycopodiophyta)
** מחלקת איזוטיים (Isoetopsida)
** מחלקת ליקופודים (Lycopodiopsida)
* קבוצת חסרי קשקשים (Euphyllophyta)
** קבוצת צמחי זרע (Spermatophyta)
*** מערכת הציקסאים (Cycadophyta)
*** מערכת הגינקואיים (Ginkgophyta)
*** מערכת המחטנאים (Pinophyta)
*** מערכת הגנטאים (Gnetophyta)
*** מערכת בעלי הפרחים (Anthophyta)
** קבוצת שרכנים (Moniliformopses)
***מערכה שרכאים (Polypodiopsida)
***מערכה מארטידים (Marattiopsida)
***מערכה שבטבטים (Equisetophyta)
****מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida)
***מערכה חשוכי עלים (Psilotophyta)
****מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida)

**הערה:**
* בשיטה המודרנית של המיון המדעי לא תמיד דרגת מיון מסוימת נכללת בדרגת המיון שמעליה. כלומר, סדרה של צמחים יכולה להיות כלולה במערכה ולא תהיה שייכת לאף מחלקה. 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1935
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדמונד וויר סינוט
בעלי קשקשים

**בעלי קשקשים** (שם מדעי: Lycopodiophyta) היא קבוצה של צמחים וסקולריים חסרי זרע הכוללת את שתי המחלקות הבאות:
* איזוטופסידים (Isoetopsida) - בה הסדרות איזוטינים (Isoetales) וסלגינליים (Selaginellales).
* ליקופודים (Lycopodiopsida) - בה סדרת ליקופודיים (Lycopodiales) והסדרה הנכחדת Drepanophycales.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1900
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי דנקנפילד הנרי סקוט
סלגינל

**סלגינל** (שם מדעי: *Selaginella*) הוא סוג יחיד בסדרת ה**סלגינליים**, סדרה של צמחים צמחים וסקולריים חסרי זרע במחלקת האיזוטופסידים הנפוצים בעיקר בעולם הישן ובעולם החדש.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1804
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פאליזו דה בובואה
קטגוריה:בעלי קשקשים
קטגוריה:סדרות צמחים
ליקופודים

**ליקופודים** (שם מדעי: Lycopodiopsida) היא מחלקת בעלי קשקשים שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע ובה סדרה אחת: הליקופודיים, הכוללת שתי משפחות: רגלי זאב (Lycopodiaceae) והופרזיכיים (Huperziaceae). בליקופודים הרבייה מתרחשת על ידי ספורופילים המאורגנים באצטרובלים.

צמחים אלה כיום די קטנים ונדירים, אף שבעבר למשל במשך הקרבון החלו צמחים מהקבוצה כמו לפידודנדרון וסיגילריה לגדול לגובה רב, לעיתים עד 50 מטרים וליצור יערות קדומים.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:סדרות צמחים
יונגרמנאים

**יונגרמנאים** (שם מדעי: Jungermanniopsida) הם מחלקה של טחבי כבד שהם צמחים שאינם וסקולריים. היונגמנאים מתאפיינים בגמטופיט בעל עלעלים.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:טחבי כבד
מרשנטאים

**מרשנטאים** (Marchantiopsida) היא מחלקה של טחבי כבד שהם צמחים שאינם וסקולריים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1966
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארמן טקטאג'ן
קטגוריה:טחבי כבד
רגלי זאב

**רגלי זאב** (שם מדעי: Lycopodiaceae) היא משפחה של ליקופודים, שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע, החיים בעיקר בבתי-גידול לחים או מוצלים, וזקוקים לתיווך מימי כדי להשלים את מחזור חייהם.

## סוגים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1802
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שרל-פרנסואה בריסו דה מירבל
קטגוריה:ליקופודים
קטגוריה:משפחות צמחים
חסרי קשקשים

**חסרי קשקשים** (Euphyllophyta), היא קבוצה של צמחים וסקולריים הכוללת את הקבוצות:
* קבוצת צמחי זרע (Spermatophyta)
** מערכת הציקסאים (Cycadophyta)
** מערכת הגינקואיים (Ginkgophyta)
** מערכת המחטנאים (Pinophyta)
** מערכת הגנטאים (Gnetophyta)
** מערכת בעלי הפרחים (Anthophyta)
* קבוצת שרכנים (Moniliformopses)
** מערכה שרכאים (Polypodiopsida)
** מערכה מארטידים (Marattiopsida)
** מערכה שבטבטים (Equisetophyta)
*** מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida)
** מערכה חשוכי עלים (Psilotophyta)
*** מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida).

סוגים נכחדים מקבוצה זו כוללים את הצמח פרטיקה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:וסקולאריים
קטגוריה:חסרי קשקשים
שרכנים

**שׁרכנים** (Moniliformopses או pteridophytes) היא קבוצה של צמחים וסקולריים חסרי קשקשים וחסרי זרע, צמחים פרימיטיביים המתרבים ללא הפצת זרעים אלא באמצעות נבגים זעירים.

## תכונות
שרכים הם הצמחים הגדולים ביותר מבין חסרי הזרע והגבוהים שבשרכים (מבני משפחת Cyatheaceae) מגיעים עד גובה של 20 מ'.

מחזור חייהם של השרכים מורכב משני דורות עצמאיים:
* הדור הדיפלואידי, שנקרא גם הדור הגדול, הוא ספורופיט (אַל-מיני) החי למשך זמן רב ומייצר נבגים;
* הדור ההפלואידי, שנקרא גם הדור הקטן, הוא גמטופיט (מיני) החי למשך זמן מועט ומייצר את תאי הרבייה. תא הרבייה הזכרי מצויד בשוטונים וזקוק למים כדי להגיע אל תא הרבייה הנקבי ולהפרותו.

## היסטוריה
מאובנים של שרכנים נמצאו החל מן הדבון.

צמחים מקבוצת השרכים נמצאו מעידן הקרבון ואילך וכן במזוזואיקון, אבל לא לפני כן.

ב- 2023 גילה צוות מדענים באי גרנדה טרה השוכן ממזרח לאוסטרליה, שרך המכונה Tmesipteris oblanceolata שיש לו את הגנום הגדול ביותר הידוע בעולם. על פי ממצאי החוקרים, בתאי השרך הזה יש חומר גנטי בכמות גדולה פי 50 מהכמות שנמצאת בתאי אנוש.

## מיון
* קבוצת שרכנים (Moniliformopses)
** מערכה שרכאים (Polypodiopsida)
** מערכה מארטידים (Marattiopsida)
** מערכה שבטבטים (Equisetophyta)
*** מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida)
** מערכה חשוכי עלים (Psilotophyta)
*** מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida).

## שרכים בישראל
השרך וייכסליה מרושתת (*Weichselia reticulata*) הוא השרך המאובן השכיח ביותר המצוי בארץ ישראל.

השרך מרסיליה זוחלת (*Marsilea minuta*) נעלם מארץ ישראל לאחר ייבוש החולה.

בינואר 2023 דווחה "הבריכה האדומה" בנחל אל על שברמת הגולן, שנוצרה מהתפשטות הצמח הפולש האזולה השרכית שמוצאו מיבשת אמריקה, הגיע לישראל ואף פלש לטבע. הדאגה, שלא יעבור באמצעות המבקרים במקום למקומות נוספים ואף לכנרת.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
חסרי זרע

[230px|ממוזער|נבגי [שרכנים]]
[230px|ממוזער|[פטריות *Hypholoma fasciculare*]]
230px|ממוזער|אצת ''Dictyota''
230px|ממוזער|''Cylindrospermum''
**חסרי זרע** (Cryptogamae) הוא כינוי לקבוצה של אאוקריוטים דמויי-צמחים, אשר מתרבים על ידי נבגים ולא על ידי זרעים או פרחים. 

מקור השם המדעי של הקבוצה הוא מיוונית עתיקה ומשמעותו היא "נישואין מוסתרים" בהתייחס לרבייה שלהם. בקבוצה זו כלולים צמחים אמיתיים כדוגמת שרכנים, טחבי עלים ומחלקות של אצות מהצומח (אצות ירוקיות), אשר נחשבים כולם להפכים של קבוצת צמחי זרע, אך באופן יוצא דופן נכללים בקבוצה זאת גם אורגניזמים אשר חסרי קשר לצמחים כדוגמת: ממלכת הפטריות, מחלקות מסוימות בממלכת החיידקים (אצות כחוליות) והפרוטיסטים (סוגי אצות שאינן צמחים או חיידקים), כך שאין למעשה קשר טקסונומי בין האורגניזמים הללו. 

## קבוצות של חסרי זרע
### צמחים אמיתיים

* מערכת בעלי קשקשים (Lycopodiophyta)
** מחלקת איזוטיים (Isoetopsida)
*** סדרת איזוטינים (Isoetales)
*** סדרת סלגינליים (Selaginellales)
** מחלקת ליקופודים (Lycopodiopsida)
*** סדרת ליקופודיים (Lycopodiales)
* מערכת חסרי קשקשים (Euphyllophyta)
** קבוצת שרכנים (Moniliformopses)
*** קבוצת שרכים (Filicophyta)
**** מחלקת שרכאים (Filicopsida)
**** מחלקת מארטידים (Marattiopsida)
**** מחלקת אופולוסידים (Ophioglossopsida)
*** קבוצת שבטבטים (Equisetophyta)
**** מחלקת בעלי פרקים (Sphenopsida)
*** קבוצת חשוכי עלים (Psilotophyta)
**** על מחלקת פסילופיטאים (Psilotopsida).
***** סדרת פסילופיטים (Psilotales)
****** משפחת פסילוטים (Psilotaceae)
### פטריות

### פרוטיסטים

### חיידקים

## קישורים חיצוניים
* 

*
חשוכי עלים

**חֲשׂוּכֵי עלים** (שם מדעי: Psilotopsida) היא מערכה של שרכנים שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע,  הכוללת את סדרת הפסילופיטים (Psilotales) ואת סדרת האופיוגלוסאים (Ophioglossales).

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1909
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי דנקנפילד הנרי סקוט
פסילוטים

**פסילוטים** (שם מדעי: Psilotaceae) היא משפחה יחידה בסדרת ה**פסילופיטים** שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע.

במשפחה זו ישנם רק 2 סוגים: Psilotum וTmesipteris.

אלו שרכים נמוכים בעלי קצוות צהובים והם נפוצים באוסטרליה, ניו זילנד וניו קלדוניה.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:משפחות צמחים
שרכאים

**שׁרכאים** (שם מדעי: Polypodiopsida) היא מערכה של צמחים וסקולריים חסרי זרע הכוללת את הסדרות:
*Osmundales
*Hymenophyllales
*Gleicheniales
*Schizaeales
*שרכי מים (Salviniales)
*Cyatheales
*שרכיים (Polypodiales)

רוב השרכאים המודרניים קטנים ודמויי-שיח, אך בעבר בתקופות כמו הקרבון היו אלה הצמחים החשובים והגדולים ביותר בעולם והגיעו לגובה 10 מטרים לפעמים. כך לדוגמה צמחים מהמשפחה Calamitaceae.

## קישורים חיצוניים

מרכז|ממוזער|350px|עלים של שרך, ככל הנראה ''Blechnum nudum''

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1966
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארתור קרונקויסט
שרכי מים

**שׁרכי מים** (שם מדעי: Salviniales) היא סדרה של שרכאים שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע החיים כולם במים. להבדיל משרכים אחרים, הם הטרוספורים, כלומר, מייצרים שני סוגים שונים של מנבגים: מיקרוספורנגיום ומגהספורנגיום. שני המנבגים מתפתחים לשני סוגים שונים של גמטופיטים - מיקרוגמטופיט ומגהגמטופיט בהתאמה. הם נבדלים משרכים אחרים גם בהיותם אנדוספורים - כלומר, לעולם הם אינם גדלים מחוץ למעטפת המנבג, ולמעשה גודלם המרבי חסום על ידי גודל המנבג. בשל תכונות אלו, שרכי המים דומים יותר לצמחי זרע מאשר לשרכים אחרים.

שרכי המים שונים מאוד זה מזה, והמראה שלהם שונה ממראה השרך הטיפוסי. קיימות שלוש משפחות בסדרה:
* אזוליים (Azollaceae)
* סלביניים (Salviniaceae)
* מרסיליים (Marsileaceae)
מינים מן המשפחות אזוליים וסלביניים צפים על פני המים, בעוד שאלו ממשפחת המרסיליים בעלי שורשים. עם זאת, שרכי המים הצפים עשויים באופן זמני לגדול על בוץ לח. גם מינים ממשפחת המרסיליים עשויים להיות כצמחי מים מזדקרים, בהתאם למין ולמקום.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1833
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן היינריך פרידריך לינק
קטגוריה:צמחי מים
קטגוריה:סדרות צמחים
מארטיים

**מארטיים** (שם מדעי: Marattiaceae) - משפחה יחידה בסדרה **מארטים** (Marattiales), ויחידה במחלקת **מארטידים** (Marattiopsida) שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע.

## תפוצה
המשפחה נפוצה באוסטרליה ואיי האוקיינוס השקט,דרום-מזרח אסיה ואמריקה הדרומית.

## סוגים
*Angiopteris
*Christensenia
*Danaea
*Eupodium
*Marattia
*Ptisana

סוגים נכחדים בקבוצה כללו בין היתר את פסרוניוס ופקופטריס.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:משפחות צמחים
שרכיים

**שׁרכיים** (שם מדעי: Polypodiales; לעיתים נקראת גם Filicales) היא סדרה של שרכאים שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע. בסדרה זו נמצאים 80% מהשרכים האמיתיים והם חיים בסביבות לחות, בעיקר באזורים מיוערים.

## משפחות
בהתאם לשיטת מיון שהוצא בשנת 2016 שרכיים כוללים 26 משפחות.
*Lindsaeaceae
*Saccolomataceae
*Dennstaedtiaceae
*אברתיים (Pteridaceae)
*Aspleniaceae
*Thelypteridaceae
*Woodsiaceae
*Blechnaceae
*Onocleaceae
*Dryopteridaceae
*Lomariopsidaceae
*Tectariaceae
*Oleandraceae
*Davalliaceae
*Polypodiaceae
*Nephrolepidaceae (כוללת שרך בוסטון)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1833
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן היינריך פרידריך לינק
קטגוריה:סדרות צמחים
אופיוגלוסאים

**אופולוסידים** (שם מדעי: Ophioglossopsida) היא מחלקה של שרכנים שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע הכוללת את סדרה אחת - סדרת האופולוסים (*Ophioglossales*) ובה משפחה אחת - משפחת לשון-אפעה (*Ophioglossaceae*).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1833
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן היינריך פרידריך לינק
קטגוריה:שרכנים