open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
לשונון

**לשונון** (שם מדעי: *Hippoglossus*) הוא סוג דגים שטוחים ממשפחת השטחנוניים שבסדרת הסוליתאים. דגים אלה גדולים ביותר ויכולים להגיע למשקל שיא של 300 ק"ג ולאורך של 4.7 מטר.

אלו דגים החיים בצפון האוקיינוס השקט והאוקיינוס האטלנטי והם מחפשים מזון על קרקעית המדפים הסלעיים של האוקיינוס וכן בימים רדודים בהם ישנם הרבה מיני מזון. דגים אלה בעלי ראש שטוח עם 2 עיניים באותו צד, פה משורבב למעלה וסנפירים עגולים היוצרים צורת עפיפון.

הם טורפים יצורים קטנים יותר כולל דגים אחרים מסדרתם, סלמון, בקלה, צלופחוליים, סרדינים, דגי טרוטנית, סילוניות וסרטנאים גדולים וכן צדפות.

### מינים
*לשונון אטלנטי (*Hippoglossus hippoglossus*)
*לשונון פסיפי (*Hippoglossus stenolepis*)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1816
קטגוריה:שטחנוניים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
Goodbye to the Island

**Goodbye to the Island** (בעברית: **להתראות לאי**) הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת הולשית בוני טיילר, אשר יצא בינואר 1981. האלבום הוא האלבום החלש ביותר במכירות בכל הקריירה של הזמרת והוא לא הצליח למכור מעל למיליון עותקים בעולם כמו שאר אלבומיה של הזמרת, ואף לא הצליח להיכנס לאף מצעד פרט למצעד הנורווגי שם הגיע בשיאו למקום ה-38 והפך לאחד מהאלבומים הכי פחות מוצלחים ביותר בכל הקריירה של הזמרת במצעד זה כשרוב אלבומיה של טיילר הצליחו להעפיל לעשירייה הפותחת ואף להגיע לצמרת המצעד במדינה זו. בדירוגים האלבום הצליח לקבל שלושה כוכבי זהב מ-Allmusic.

## רקע
האלבום הוקלט כבר בשנים 1980–1981, ולבסוף יצא לאור בתחילת 1981. עם יציאת האלבום יצאו שני סינגלים אשר נועדו כדי לקדם אותו וכך היה, האלבום במהרה זכה להצלחה בינונית אך לא עולמית כמו שאר אלבומיה של הזמרת. האלבום הופק על ידי רוני סקוט, וסטיב וולף וטיילר לא לקחה חלק רב בהפקה. מהאלבום יצאו ארבעה סינגלים ורק שניים מבין הארבעה הצליחו לזכות להצלחה בינונית ברחבי העולם, כאשר מכרו כמויות בינוניות של עותקים והצליחו להיכנס למעט מצעדים.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי בוני טיילר
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי קאנטרי
קטגוריה:אלבומי חברת RCA רקורדס
דגי משוט

**דגי משוט** (שם מדעי: Regalecidae) היא משפחת דגי גרם מסדרת הלמפיריים השוכנים באוקיינוס הפתוח. 
## מאפיינים
אלו דגי הגרם הארוכים ביותר בים והגדול מכולם הוא דג משוט ענק שמגיע עד לאורך 17 מטר מהראש עד הזנב ומשקלו 270 ק"ג. דגים אלה בעלי ראש קטן וכהה, פה עם שפתיים פעורות כלפי מעלה, סנפיר גב ורוד מזדקר כמו ציצה ומאחוריו רעמת סנפיר לאורך כל הגוף עד הזנב הדק. דגים אלה משייטים במים וניזונים מפלנקטון ומקריל.

הם יכולים לצלול לעומק 1 ק"מ מתחת פני הים וחיים הן באוקיינוסים הטרופיים והן באוקיינוסים הממוזגים אך כמעט ולא מתקרבים לחופים.

## מיון
* משפחה **דגי משוט** (Regalecidae)
**סוג ומין יחיד אגרוסטיכטיס (*Agrostichthys parkeri*)
**סוג *Regalecus* 
***מין דג משוט ענק (*Regalecus glesne*)
***מין דג משוט ראסל (*Regalecus russelii*)

## קישורים חיצוניים

*
איגור ארמש

**איגור ארמש** (ברומנית: **Igor Armaș**; נולד ב-14 ביולי 1987) הוא כדורגלן עבר מולדובי ששיחק בעמדת הבלם.

## קריירת מועדונים
ארמש התחיל את הקריירה שלו בזימברו-2 קישינב. במהלך עונת  ערך את הופעת הבכורה שלו בזימברו קישינב.

בקיץ  חתם לארבע שנים בהאמרבי מליגת העל השוודית. בתום העונה זכה בתואר "כדורגלן העונה של האמרבי", לפי סקר שנערך באתר הרשמי של המועדון. בתום העונה האמרבי ירדה ל וארמש עזב את האמרבי.

בינואר  חתם בקובאן קרסנודאר מליגת המשנה ברוסיה. ארמש היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל הרוסית בסיום העונה. ב-24 באוקטובר 2013 ארמש ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה האירופית בתיקו 1-1 נגד סוונסי סיטי. ארמש בישל שני שערים בניצחון 0–4 נגד סנט גאלן. בסיום  ארמש שוחרר מהקבוצה.

ביולי  חתם באנז'י מחצ'קלה.

בספטמבר  עזב את רוסיה לראשונה מזה 8 שנים וחתם בולונטרי מליגת העל הרומנית.

## קריירה בינלאומית
ב-28 במאי 2008 ארמש ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מולדובה בתיקו 0-0 נגד . ב-15 באוקטובר 2013 ארמש הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2–5 נגד  במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים מולדובנים
קטגוריה:בלמי כדורגל מולדובנים
קטגוריה:מגני כדורגל מולדובנים
קטגוריה:קישינב: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני זימברו קישינב
קטגוריה:כדורגלני המארבי
קטגוריה:כדורגלני קובאן קרסנודאר
קטגוריה:כדורגלני אנז'י מחצ'קלה
קטגוריה:כדורגלני וולונטר
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מולדובה
קטגוריה:ספורטאים זרים בשוודיה
קטגוריה:ספורטאים מולדובנים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים מולדובנים ברומניה
קטגוריה:מולדובנים שנולדו ב-1987
דג משוט ענק

**דג משוט ענק** (שם מדעי: *Regalecus glesne*), המכונה גם **דג משוט פסיפי** ו**[[הרינג]] מלכותי** (אף שאיננו קרוב של הסרדינים), הוא מין של דג ענקי מסדרת הלמפיריים החי באוקיינוס הפתוח.

## מאפיינים
מין זה הוא הארוך שבדגי הגרם – אורכו בדרך כלל כשלושה מטרים, אך הוא יכול להגיע עד . משקלו הממוצע הוא . דג זה בעל ראש כהה, סנפיר גב מוארך וגבוה מאוד המזכיר ציצה בצבע ורוד, הסנפיר נמשך בצורת רעמה לכל אורך הגוף עד הזנב. סנפירי החזה קטנים ביותר אך כוללים שני זיזים ארוכים ורודים הנמתחים מלמטה. הזנב קטן וצר. צבע הגוף אפור-כחול ומנומר.

דג המשוט חי באוקיינוסים הפתוחים ועשוי לצלול לעומק רב מ-. דג המשוט מצוי בעיקר באזורים הטרופיים אך גם באקלים ממוזג. לעיתים נדירות ישחה לעבר החוף. הוא ניזון בעיקר מפלנקטון ומקריל וצורך את מזונו כשפיו פתוח, הוא שואב מים ויצורים לפיו ומסנן את המים החוצה.
300px|ממוזער|מרכז|דג משוט ענק באורך 7 מטרים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דגי משוט
קטגוריה:מגה-פאונה ימית
קטגוריה:דגים קוסמופוליטיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1772
ברכת אשר יצר אתכם בדין

**ברכת אשר יצר אתכם בדין** היא ברכת השבח שתיקנו חז"ל לברך בשעה שאדם רואה קברי ישראל, לאחר שעברו שלושים יום מראייתו האחרונה.

## מקור הברכה
מקור הברכה היא בברייתא בבבלי ברכות: . 

בירושלמי נזכרו ארבע נוסחאות לברכה: .

## פירוש הברכה
רבי דוד אבודרהם כתב לפרש ברכה זו כך:

**אשר יצר אתכם בדין** - קודם שנולד, כלומר שאלוקים דן את האדם אם יהיה נוצר.

**ודן אתכם בדין** - לאחר שנולד.

**וכלכל אתכם בדין** - דן על הפרנסה אם תהיה ברווח או בקושי.

**והחיה אתכם בדין** - שקבע בדין כמה יהיה מספר ימי חייהם.

**והמית אתכם בדין** - בשעה שגזר עליכם מיתה.

**ויודע מספר כולכם בדין** - אפילו לאחר מיתה אין נסתר מנגד עיניו.

**ועתיד להחיות** וכו' - אם תהיו זוכים לכך.

## נוסחאות הברכה
בנוסח ברכה זו, ישנם נוסחאות רבות בספרי הראשונים.

יש שהוסיפו "ואסף אתכם בדין", וכן הוא בנוסח ספרד המצוי. וכן יש גורסים "**וזן** אתכם בדין", ויש גורסים "**ודן** אתכם בדין".

ויש שכתבו שאין נפקא מינה להלכה, מאחר שבאיזה נוסח שיאמר יצא ידי חובת הברכה.

## דיני הברכה
ברואה קבר אחד בלבד, נחלקו הפוסקים האם יכול לברך עליו. ויש שכתבו שלא יברך מאחר שנוסח הברכה נתקן בלשון רבים.

אם רואה רק אוהל הקבר, או אפילו אחורי המצבה אינו יכול לברך, עד שיראה המצבה שמונחת על הקבר ממש, או הקרקע שתחתיו קבור המת.

אם רואה בית קברות אחר תוך שלושים יום מראייתו הראשונה, נחלקו הפוסקים האם צריך לברך שנית.

אף בשבת ניתן לברך ברכה זו.

## קברי גויים
ברכה זו נתקנה רק על הרואה קברי ישראל.

על הרואה קברי גויים, תקנו לומר הפסוק בירמיהו פרק נ פסוק יב: 

## ראו גם

* ברכות הראיה
* צידוק הדין

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:ברכות הראייה
ברכת זוכר הברית

**ברכת זוכר הברית** היא אחת מברכות הראייה שתיקנו חז"ל ויש לאומרה בשעה שנראית הקשת בענן. הברכה מזכירה את ברית הקשת שבה נשבע אלוהים לא להחריב שוב את העולם במבול.
[שמאל|ממוזער|294x294 פיקסלים|קשת בענן כפולה מעל שכונת רמות יצחק בעיר [נשר (עיר)|נשר
----התמונה צולמה משכונת גבעת נשר לכיוון מערב. מתחת לשכונת רמות יצחק רואים את כביש 705.]]
בתלמוד הובא שהאמורא רבי יהושע בן לוי אמר שהרואה את הקשת בענן צריך ליפול על פניו, כיוון שמראה כבוד האל מתואר בחזון המרכבה של יחזקאל כקשת בענן, אך חכמים אחרים התנגדו לכך, שכן נראה כסוגד לקשת.

## מקור הברכה
ברכה זו הוזכרה בתלמוד. התנאים נחלקו בנוסח הברכה, ומחמת זה להלכה מברכים ברכה אחת הכוללת את שתי הנוסחאות.  

## עניין הברכה
כאמור, עניינה של הברכה על הקשת, הוא בעקבות המתואר בתורה בפרשת נח, על עונש המבול שהביא אלוהים לעולם בעקבות מעשיהם הרעים של אנשי אותו דור. לאחר המבול נשבע אלוהים לנח שלא יביא יותר מבול על העולם, והסימן לכך יהיה 'אות קשת' שתראה בעולם:
[ממוזער|380x380 פיקסלים|ציור של [דניאל מקליז מאמצע המאה ה-19. אלוהים נותן קשת בענן לציון הברית עם כל עולם החי לאחר המבול]]

בעקבות זאת בכל עת שנראית הקשת, תקנו חז"ל לברך ברכה זו, בה אנו מודים לקב"ה שזוכר את בריתו, שנשבע שלא יבוא עוד מבול על העולם. חז"ל מספרים בשבחם של מספר צדיקים בשל כך שבכל ימיהם לא נראתה קשת בענן, מפני שהם בעצמם הגנו על בני דורם ממבול.

## הקשת כדבר טבעי
בראשונים ובאחרונם התקשו, האיך ניתן לראות בקשת את קיום הברית של אלוהים, מאחר שמראה הקשת הוא מטבע הבריאה, בעת שקרני השמש המאירה, נשברים בטיפות הגשם.

הרמב"ן בפירושו לפסוקים אלה מסביר כי אכן אין הכרח לפרש שהקשת היא בריאה שנתחדשה לאחר המבול: הוא מעמיד את הדיבור "את קשתי **נתתי** בענן" כנגד "זאת אות הברית אשר **אני נותן**", ומבאר כי הקשת התקיימה כתופעת טבע מימי בראשית, והחידוש באותו מעמד הוא קביעתה כ"אות הברית" שכרת האל עם האנושות. הקשת ההפוכה ונטולת המיתר מבטאת באופן סמלי כוונות שלום. הרב מנחם מנדל שניאורסון הסביר, שהמבול זיכך את חומר העולם, וקודם המבול לא התאפשרה חדירת אור השמש בעננים והיווצרות הקשת.

לדעת הרב יהונתן אייבשיץ אכן אין לברך על כל קשת, ולדעתו רק קשת במראה צבע תכלת היא אות לברית ורק עליה יש לברך, בהסתמכו על דברי הזוהר, אך הקשת המצויה בשבעה מיני צבעים היא תופעה טבעית ואין לברך עליה. למרות דברים אלו, המנהג הוא לברך אף על מראה קשת המצויה.

## פירוש הברכה
פירוש מרכיבי הברכה על פי הרב דוד אבודרהם:

**זוכר הברית** - שנאמר בתורה על הקשת בענן , לברית שכרת ה' עם נוח ושבועתו שלא להשמיד שוב את האנושות במבול.

**נאמן בבריתו** - למרות שה' רואה את התרבות הרשעים בעולמו ורוצה להחריבו שוב, אינו עושה זאת.

**קיים במאמרו** - אפילו אם לא היה כורת ברית עם נוח, עדיין לא היה מחריב את העולם, מכיוון שכך אמר: .

## דיני הברכה
יש לומר את הברכה בכל פעם שרואים קשת מחדש, גם אם חלף פרק זמן קצר מהברכה בראיית הקשת הקודמת.

הסתכלות על הקשת - התלמוד הבבלי פוסק ש"המסתכל בקשת ראוי לו שלא בא לעולם", שכן הוא "אינו חס על כבוד קונו". בעקבות כך כתבו הפוסקים כי אין להאריך בהסתכלות על הקשת על מנת לברך, ודי בראיה קצרה.

מקצת קשת - בביאור הלכה הסתפק אם רשאי לברך גם אם רואה רק מקצת הקשת.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות הראייה
סערה בים כנרת

**סערה בים כנרת** (בהולנדית: **Christus in de storm op het meer van Galilea**) הוא ציור שמן על בד משנת 1633 מאת הצייר ההולנדי רמברנדט הרמנזון ואן ריין. הציור שאורכו 160 ס"מ ורוחבו 128 ס"מ הוצג במוזיאון איזבלה סטוארט גרדנר בעיר בוסטון. בשנת 1990 נגנב הציור מהמוזיאון יחד עם עוד 12 יצירות אמנות.

## רקע ותיאור היצירה
הציור מתאר אירוע נסי המסופר בברית החדשה (): על פי הסיפור, ישו יצא עם תלמידיו למסע בים כנרת, אז תקפו רוחות עזות את הספינה ואיימו לשוברה. הציור מתמקד בשלב זה של הסיפור ומתאר את תלמידיו של ישו עומדים מבוהלים וחסרי אונים; חלקם מנסים בכל כוחם לייצב את הספינה ללא הצלחה, ותלמיד אחד אף נראה מקיא על צדה של הספינה. רק ישו, בפינה הימנית, נראה רגוע בעין הסערה, ואף נוזף בתלמידיו: "מדוע אתם חוששים קטני אמונה?" לאחר מכן נפנה ישו להרגיע את זעם הרוחות והגלים.

רמברנדט צייר את הציור בשנת 1633, זמן קצר לעבר מעברו לאמסטרדם מעיר הולדתו ליידן, תקופה בה ביסס את מעמדו כצייר המוביל בעיר של פורטרטים ואירועים היסטוריים. התיאור המפורט של האירוע, הביטויים המגוונים של הדמויות, כמו גם הצביעה הבהירה והמלוטשת אופייניים לסגנונו המוקדם של רמברנדט. ציור זה הוא היחיד של רמברנדט המציג נוף ימי.

## השוד במוזיאון איזבלה סטוארט גרדנר
בבוקרו של יום 18 במרץ 1990, גנבים מחופשים לשוטרים פרצו למוזיאון איזבלה סטוארט גרדנר בבוסטון וגנבו את הציור "סערה בים כנרת" ו-12 יצירות נוספות, בהן ציורים של רמברנדט, מאנה, ורמר ודגה. גנבה זו נחשבת לגדולה ביותר בהיסטורית גנבת האמנות בארצות הברית ונותרה בלתי פתורה עד היום. המוזיאון עדיין מציג את המסגרות הריקות של הציורים במקומות התצוגה המקוריים שלהם.

בשנת 2013 הודיעה הבולשת הפדרלית של ארצות הברית, ה-FBI, שפענחה את התעלומה מי היה אחראי לפשע. ניתוח פלילי העלה כי השוד בוצע על ידי ארגון פשע מאורגן שבסיסיו בניו אינגלנד ועל חוף האוקיינוס האטלנטי, וכי הציורים הועברו בשעתו לקונטיקט ולפילדלפיה, שם הוצעו למכירה. מאז ועד היום לא פורסם מידע על התקדמות החקירה ועדיין לא ידוע מה עלה בגורל היצירות והיכן הן עשויות להיות.

## לקריאה נוספת
* Elvin Post:Vals Beeld

* **תמונה מזויפת: שוד האמנות הגדול ביותר בהיסטוריה האמריקאית** מאת אלווין פוסט, מהולנדית: קרלה פרלשטיין, כנרת זמורה ביתן, 2009

## קישורים חיצוניים


* Robert M. Poole, '''Ripped from the Walls (and the Headlines)''', july 2005

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-17
קטגוריה:רמברנדט: ציורים
קטגוריה:הכנרת בתרבות ובאמנות
קטגוריה:ישו בתרבות ובאמנות
קטגוריה:מים באמנות
קטגוריה:ציורים ימיים
יצחק מכמל

הרב **יצחק צאלח מכמל** (1875–1951) היה מחנך יהודי-עיראקי שעסק בחכמת עיבור השנים ולוחות שנה.

## ביוגרפיה
נולד בבגדאד שבעיראק ב-12 באוקטובר 1875 (י"ג בתשרי ה'תרל"ו) לפרחה ולצלאח יצחק יעקב מכמל. בילדותו למד במדרש תלמוד תורה, ומשם המשיך לישיבת מדרש בית זלכה, שם למד אצל הרב דוד מעתוק, הרב שמעון אגסי והרב יהודה פתיה. בשנת 1898 (ה'תרנ"ח) התייתם מאביו.

רבו, הרב שמעון אגסי העיד שכשמו כן הוא, שלם בכל [מכמל בערבית, פירושו שלם].

תלמידו, הרב שמואל דרזי, בהסכמתו לספרו דבר בעתו, מתאר יפה את דרך הלימוד התלמודי-עיוני שהיו לומדים עימו בישיבה בבגדאד, ואת רשימת המפרשים שהיו לומדים כסדר.  

בשנת 1905 (ה'תרס"ה) עלה לארץ ישראל עם משפחתו והשתכן איתה בירושלים, אולם בשל מצבו הבריאותי, חזר עם משפחתו לבגדאד לאחר מספר חודשים.

בשנת 1906 (ה'תרס"ו) החל לשמש כמורה לתלמוד, תנ"ך ועברית וכמפקח על ההוראה ב"מדרש תלמוד תורה". בשנת 1918 (ה'תרע"ח) החל להכשיר מורים במוסד, והחל משנת 1926 (ה'תרפ"ו) שימש גם כמורה לשיעורי עברית, דקדוק ותולדות עם ישראל בכיתת ערב.

עם פטירת הרב עזרא דנגור בשנת 1930 (ה'תר"ץ) מילא את תפקידו בסידור לוח העיבור השנתי של בגדאד.

בשנת 1942 (ה'תש"ב) עמד בראש ועדה לקביעת שיעורי יהדות בבתי הספר היהודיים בעיראק שהוקמה באותה שנה, והכשיר בהתנדבות מורים שהתנדבו ללמד יהדות ועברית בשעות אחר הצהריים בבתי הספר היהודיים.

במסגרת עליית יהודי עיראק, עלה שוב לישראל בחודש יולי 1950 (אב ה'תש"י) יחד עם משפחתו והשתכן במעברה, שם הורע מצבו הבריאותי בשל התנאים הקשים ששרו במעברה.

הלך לעולמו ב-8 ביוני 1951 (ד' בסיוון ה'תשי"א) ונקבר בבית הקברות סנהדריה בירושלים.

נכדו היה מוטי שלם.

## חיבוריו
* **דבר בעתו** - דרושים למועדים שונים, חלקם דרש בעצמו באירועים שונים, שני חלקים
* **נתיבות יצחק** - חכמת העיבור ולוח השנה, ירושלים ה'תרפ"ג
* **ספר התכונה** - על כוכבים במהלכם
* **ספר המשווה** - השוואת ספירת ימי השמש עם ספירת ימי הירח
* **סידור שלם** - סידור ללוחות שנתיים לשנים רבות
* **מענה לשון** - דקדוק עברי
* **המשקל השווה** - אוסף חלקי פסוקים ואימרות המסתיימות בחרוזים עבור מחברי שירים ומליצות
* **ספר רפואות** - תרופות מצמחים שונים שקיבץ מספרי רופאים פרסים בעיקר למחלות עור, בשפה הערבית
* **סלוך אל עדל** - ענייני דרך ארץ, תורה ומסורת, בשפה הערבית
* בספר ישיבות בגדאד, נספחים ומקורות, נספח כז, הובאו שרידים מחיבוריו וכתביו שעדיין לא נדפסו.

## קישורים חיצוניים
* חכם יצחק בן צאלח מכמל ע"ה, באתר העיראקי
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי מדרש תלמוד תורה
קטגוריה:יהדות בגדאד: אישים
קטגוריה:מורים יהודים עד אמצע המאה ה-20
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:עיראק: חינוך
קטגוריה:רבנים עיראקים
קטגוריה:ילידי 1875
קטגוריה:נפטרים ב-1951
יחסי הממלכה המאוחדת – סן מרינו

**יחסי הממלכה המאוחדת – סן מרינו** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[סן מרינו|הרפובליקה המרוממת של סן מרינו]]** לבין **[[הממלכה המאוחדת|הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד]]**. היחסים בין השתיים כוננו בשנת 1899 כשסן מרינו חתמה על הסכם הסגרה עם הממלכה המאוחדת.

## היסטוריה
בשנת 1899 שתי המדינות חתמו על הסכם הסגרה ובכך כוננו יחסים דיפלומטיים שלא היה בהם עניין לממלכה לפני. קונסול בריטי כללי לענייני סן מרינו מונה בשנת 1900.

במהלך מלחמת העולם השנייה, שכנות איטליה הכריזו מלחמה על הממלכה, דווח בתקשורת כי סן מרינו הצטרפה לאלה אך הממשלה הסן מרינזית הכחישה את כל הדיווחים. בהמשך התגלה שסן מרינו באמת לא הצטרפה לכוחות מדינות הציר.
סן מרינו הייתה נייטרלית כמעט כל המלחמה. ב-26 ביוני 1944, בעלות הברית בפיקוד בריטי בטעות הפציצו את סן מרינו בטענה שהמדינה (שבחלקה בצורה) מהווה מקלט לחיילים נאצים. ב-21 בספטמבר 1944 סן מרינו הכריזה מלחמה על גרמניה.

בשיחות בחסות האו"ם ב-17-22 ביולי 1961, הממשלה הבריטית הסכימה לשלם לסן מרינו פיצוי על סך 80,000 לירה שטרלינג עבור ההפצצה בשוגג במלחמת העולם השנייה לאחר שהאחרונה הגישה תביעה לקבלת פיצוי כספי של 732 מיליון לירטות. הממלכה המאוחדת מחזיקה בקונסוליה כללית לסן מרינו ברומא. סן מרינו מחזיקה בקונסוליה בלונדון.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יחסי מלזיה–שווייץ

**יחסי מלזיה–שווייץ** הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין **[[מלזיה|פדרציית מלזיה]]** בין **[[שווייץ|הקונפדרציה השווייצרית]]**. למלזיה ישנה שגרירות בברן, ולשווייץ קיימת שגרירות בקואלה לומפור.

## היסטוריה
במאה ה-19 חברות שווייצריות החלו להגדיר פעילות במלזיה והיחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1963.

## יחסים כלכליים
שווייץ שומרת על קשרים טובים בתוך השדה החינוכי המלזי ותומכת בפרויקטים לשמירה על יערות הגשם במלזיה וניהול בר קיימא שלהם. חברות שווייצריות רבות פועלות במלזיה. במלזיה מתגוררים כ-800 אזרחים שווייצרים ונחתמו למען תנאיהם הסכמים כגון הימנעות ממס, מניעת כפל מס ועוד. מאכלים שווייצרים רבים כגון השוקולד המיוצר בשווייץ והיוגורטים הם מאכלים נחשבים ויקרים בשוק המלזי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
עונת 1969/1970 בסרייה א'

**עונת 1969/1970 בסרייה א**' הייתה העונה ה-68 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-14 בספטמבר 1969 והסתיימו ב-26 באפריל 1970. 

בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.

לאציו, ברשה ובארי היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.

קליארי זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון.  

בסיום העונה לסרייה ב' ירדו ברשה, פלרמו ובארי. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו וארזה, פוג'ה וקטניה.

## טבלת הליגה

## כדורגלנים מצטיינים
לואיג'י ריבה מקליארי כבש 21 שערים וזכה בתואר מלך השערים. זאת בפעם השלישית בקריירה ובעונה השנייה ברציפות.

## קישורים חיצוניים

*נתונים מאתר rsssf
* נתונים מפורטים מאתר transfermarkt

איטליה
איטליה
קטגוריה:עונות בסרייה א'
אוטו אייספלדט

**אוטו אייספלדט** (בגרמנית: **Otto Eißfeldt** או **Otto Eissfeldt**; 1 בספטמבר 1887 – 23 באפריל 1973) היה תאולוג פרוטסטנטי גרמני, הידוע בשל עבודותיו בנושאי הברית הישנה והיסטוריה דתית השוואתית של המזרח הקרוב. עבודתו המקיפה בעלת 860 העמודים "The Old Testament: An Introduction" ("הברית הישנה: מבוא"; 1934, 1965), מספקת לקוראיה הערכה ספרותית-ביקורתית מפורטת על ההיסטוריה של יצירת כל חלקי הברית הישנה על בסיס השערת התעודות, וכונתה "הטובה מסוגה".

## ביוגרפיה
נולד בנורטהיים שבגרמניה, ולמד תאולוגיה פרוטסטנטית ושפות מזרחיות בשנים 1905 עד 1912 באוניברסיטת גטינגן ובאוניברסיטת הומבולדט בברלין. הוא קיבל הביליטציה בברלין בשנת 1913 עם תזה על הברית הישנה, ודוקטורט בפילוסופיה בגטינגן בשנת 1916. מ-1913 עד 1922 הוא לימד בברלין, לפני שהתמנה בשנת 1922 לפרופסור של הברית הישנה באוניברסיטת האלה-ויטנברג, שם הוא נשאר פרופסור למשך שארית חייו, וכן שימש בתור פרופסור אורח באוניברסיטת טיבינגן. הוא פרש ב-1957, ומת בהאלה בשנת 1973. נקבר בבית הבקרות לאורנטיוס בהאלה.

בשנים 1922–1928 היה אייספלדט חבר במפלגת העם הלאומית הגרמנית. מאז 1934, בתקופת שלטון בנאצים בגרמניה, היה חבר באגודת המורים הנציונל-סוציאליסטית . בשנת 1945 הצטרף למפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית בגרמניה המזרחית.

## עבודתו
אייספלדט היה אחד ממייצגיה המובילים של הגישה הספרותית-ביקורתית בביקורת המקרא, בעוקבו אחר האסכולה של יוליוס ולהאוזן ורודולף סמנד; וולף וילהלם, הרוזן מבאודיסין והרמן גונקל היו מוריו בתחום ההיסטוריה הדתית. אייספלדט היה סופר פורה. ספריו *Hexateuchsynopse* ("תקציר ההקסטויך", 1922) ו-*Einleitung in das Alte Testament* ("מבוא לברית הישנה", 1934, 1956, 1964, 1976) הם דוגמאות בולטות להישגיו המחקריים בתחום הספרותי-ביקורתי, ואילו מחקריו הרבים על הדת הפיניקית (שהתבססו בעיקר על טקסטים שמקורם בעיר הקדומה אוגרית) היו עבודות מובילות בתחום ההיסטוריה הדתית של המזרח הקרוב.

הוא גם ערך סדרה של פרשנות על התנ"ך בשם *Handbuch zum Alten Testament* ("מדריך לברית הישנה", 1937–1977), ואת מילונו של יוזף אייסלייטנר של *Wörterbuch der ugaritischen Sprache* ("מילון השפה האוגריתית", 1963), כמו גם את המהדורה השלישית של Biblia Hebraica (1929–1937) עם אלברכט אלט לאחר מותו של רודולף קיטל.

## כתביו

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים
* אוטו אייספלדט באתר אוניברסיטת האלה-ויטנברג

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת האלה-ויטנברג
קטגוריה:חוקרי מקרא בגישה ספרותית
קטגוריה:תאולוגים גרמנים
קטגוריה:תאולוגים נוצרים
קטגוריה:לותרנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1887
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1973
יחסי הולנד–מלזיה

**יחסי הולנד–מלזיה** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[הולנד|ממלכת הולנד]]** לבין **[[מלזיה]]**. הולנד מחזיקה שגרירות בקואלה לומפור בירת מלזיה ומלזיה מחזיקה שגרירות בהאג.

## היסטוריה
[ממוזער|ימין|250px|קברים של הולנדים בכנסיית סנט פול ההרוסה ב[מלאקה (מדינה)|מלאקה שבמלזיה]]
בתקופה המודרנית הולנד הרבה פחות מעורבת במלזיה ממה שהיא הייתה עד אמצע המאה ה-19. ההולנדים קשרים עם סולטנות ג'והור באהרו בתחילת המאה ה-17, ב-1641 הם כבשו מהפורטוגזים את מלאקה (נמצאת בחוף הדרום מערבי של חצי האי מלזיה). המלחמות הנפוליאניות זלגו למלזיה עקב מעורבותה של פורטוגל ועקב כך גם למלאקה ההולנדית. מלאקה קיבלה עצמאות ב-1824 לאחר שהשלטון ההולנדי לא הצליח לשאת יותר בנטל התושבים.

קיימת עוד קהילה קטנה של הולנדים ילידי מלאקה והיא שרדה עד היום.

הולנד כוננה יחסים דיפלומטיים עם מלזיה לאחר שהיא הפכה לעצמאית במאה ה-20. בשנות ה-60 המוקדמות של המאה העשרים עמד בראש השגרירות ההולנדית אדם בשם רוברט ואן גוליק, במהלך השירות הדיפלומטי שלו שם הוא הפך מפורסם במלזיה עקב החקר שלו על הגיבונים. גוליק הפך למומחה בנושא הגיבונים והחל לחקור את תפקידם של הגיבונים בתרבות הסינית העתיקה. זאת ניתן לראות בספר האחרון שכתב בשם הגיבון בסין.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
פטסי סמארט

**פטסי סמארט** (באנגלית: **Patsy Smart**; 14 באוגוסט 1918 - 6 בפברואר 1996) הייתה שחקנית אנגלייה שידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד מיס רוברטס בסדרת הדרמה של רשת ITV "על אדונים ומשרתים".

## ביוגרפיה
סמארט נולדה בצ'ינגפורד שבמחוז אסקס. אחיה ראלף סמארט היה מפיק ובמאי.

היא השתתפה במגוון תפקידים בתוכניות טלוויזיה בהם "Danger Man", הסיטקום "רק כשאני צוחק", הסדרות המשטרתיות "Dixon of Dock Green" ו-"Z-Cars", "האסיר", "הגומלים", "The Sweeney", "דוקטור הו" (בתת-סדרה "The Talons of Weng-Chiang"), "lake's 7", הסדרה "Danger UXB", הסדרה הבלשית "The Chinese Detective", סדרת הדרמה קומית "Minder ", התוכנית לילדים "Rentaghost", הסיטקום "טרי וג'ון", הסדרה הקומית "Farrington of the F.O.", "חדר מיון", הסיטקום "הללויה!" והסדרה "The Bill".

בהמשך הקריירה התמחתה סמארט בגילום דמויות של גברות זקנות חסרות תבונה, כגון גברת סיבלי ומיס דינגל בסדרה "טרי וג'ון". דוגמה נוספת היא אשתו של הגנן בפרק "The Moving Finger" בסדרה "מיס מארפל" בכיכובה של ג'ואן היקסון.

בקולנוע השתתפה סמארט בסרטים "בנים ואוהבים" (1960), "Return of a Stranger" (מ-1961), "What Every Woman Wants" (מ-1962), "ארתור? ארתור!" (1969), "Leo the Last" (מ-1970), "The Raging Moon" (הכמהים לאהבה)(מ-1971), "תקוות גדולות" (1974), "Exposé" (מ-1976), "הפנתר הוורוד מכה שנית" (1976), "טס" (1979), "איש הפיל" (1980) ו"הפרוטוקול הרביעי" (1987).

### חיים אישיים
פטסי סמארט נפטרה ב-1996 ממנת יתר של תרופות ברביטורט.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:אנגלים ממוצא אוסטרלי
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1918
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1918
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1996
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1996
מסגד א-נורי (מוסול)

**מסגד א-נורי** (בערבית: **جامع النوري**, "ג'אמע א-נורי") או **המסגד הגדול של מוסול** היה מסגד במוסול, עיראק. הוא היה מפורסם במינרט הנוטה שלו, שנתן לעיר את הכינוי "הגיבנת" (الحدباء). המסורת גורסת כי המסגד נבנה לראשונה בסוף המאה ה-12, למרות שהוא עבר שיפוצים רבים במהלך השנים. רובו נהרס על ידי כוחות דאעש ב-21 ביוני 2017, במהלך הקרב של מוסול.

## בנייה
המסורת גורסת כי נור א-דין זנגי בנה את המסגד במהלך 1172–1173 בתקופת הח'ליפות העבאסית, זמן קצר לפני מותו. על פי הכרוניקה של אבן אל-את'יר, אחרי שנור א-דין השתלט על מוסול, הוא ציווה על אחיינו פח'ר א-דין לבנות את המסגד.

ב-1511 המסגד עבר שיפוץ גדול .

## המינרט
ממוזער|המינרט והמסגד ב-1932.
המסגד היה מפורסם במינרט הנוטה שלו, המכונה "הגיבנת". גראטן גירי (Grattan Geary), נוסע מהמאה ה-19, תיאר את מראה הצריח:

כאשר נבנה הצריח היה גובהו 45 מ', עם שבע רצועות של לבנים דקורטיביות מורכבות בתבניות גאומטריות מורכבות. כאשר ביקר אבן בטוטה במקום במאה ה-14, כבר היה הצריח נטוי וקיבל את הכינוי "הגיבנת". עיצוב הצריח מושפע מסגנון אדריכלי שהיה נהוג באזורים הסמוכים, איראן ומרכז אסיה, והוא חולק קווי דמיון עם צריחי מסגדים אחרים בצפון עיראק, כדוגמת אלה במרדין, בסינג'אר ובארביל.

על פי המסורת המוסלמית המקומית, צריח המסגד קיבל את נטייתו אחרי שהנביא מוחמד עבר מעליו בזמן עלייתו לשמים. הצריח הרכין עצמו ביראת כבוד אבל הצליח להשיב לעצמו את האיזון רק לאחר שחלקו העליון פותל לכיוון הנגדי. על פי המסורת הנוצרית המקומית, לעומת זאת, הצריח נוטה כיוון שקד לעבר קבר הבתולה מרי, הממוקם ליד ארביל.

## התקופה המודרנית
גם המסגד וגם המדרסה שלו פורקו והורכבו מחדש בשנת 1942 במהלך תוכנית שיקום שיזמה ממשלת עיראק. הצריח לא שוקם, למרות שנעשו ניסיונות לייצבו בשנת 1981 על ידי חברה איטלקית. ההפגזה של מוסול במהלך מלחמת איראן–עיראק בשנות ה-80 של המאה העשרים שברה צינורות תת-קרקעיים וגרמה לדליפות מתחת לצריח, דבר שתרם לאי יציבותו. הנטייה הורעה בהמשך עוד יותר ב-40 ס"מ נוספים.
המבנה היה יעד להתקפות מצד המדינה האסלאמית של עיראק ולבנט שכבשו את מוסול ב-10 ביוני 2014, והרסו קודם לכן את קבר יונה. תושבי מוסול, שזעמו על הרס אתרי התרבות שלהם, הגנו על המסגד על ידי יצירת שרשרת אנושית והתנגדות לאנשי המדינה האסלאמית. במקום להרוס את האתר, אבו בכר אלבגדאדי הופיע במהלך תפילות יום השישי במסגד ב-4 ביולי 2014 והכריז על הקמת ח'ליפות חדשה.

המסגד, כולל הצריח, נהרס ביוני 2017 על ידי לוחמי דאעש.

### הריסת המסגד
עד יוני 2017, הקרב על מוסול התקדם לשלב שבו השטח הנשלט על ידי אנשי המדינה האסלאמית הוגבל לעיר העתיקה, אזור שכלל את המסגד.
ב-21 ביוני 2017, כוחות הממשל בעראק דיווחו כי המסגד פוצץ בידי כוחות דאעש, והפיצוץ העיד על פצצות שמוקמו בכוונה להפילו. סוכנות התעמולה של המדינה האסלאמית, אעמאק, טענה כי תקיפה אווירית של ארצות הברית היא האחראית לחורבן, אך טענה זו אינה מגובה במידע אמין. כוחות עיראקיים היו במרחק של 50 מטר מהמסגד טרם הפיצוץ, במהלך מה שנראה כניסיון לפגוע בחיילי הצבא מתקרב על ידי אנשי דאעש. תצלומי אוויר של החורבן הופצו על ידי צבא עיראק כמה שעות מאוחר יותר.

ראש ממשלת עיראק חיידר אל-עבאדי ציין כי הריסת המסגד היא "הכרזת תבוסה" מצד דאעש. העיתונאי פול אדמס (BBC News) כתב כי הריסת המסגד היא "מערכה אחרונה של כעס מתריס לפני אובדן האחיזה שלהם במוסול".

## ראו גם
* המגדל הנטוי של פיזה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עיראק: מסגדים
קטגוריה:מבנים ובניינים שנהרסו על ידי ארגון המדינה האסלאמית
קטגוריה:מוסול
טרנטון האסל

**טרנטון לאוור האסל** (באנגלית: **Trenton Lavar Hassell**; נולד ב-4 במרץ 1979) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הפורוורד. בשיאו נחשב לאחד משומרי הפרימטר הטובים ביותר ב-NBA. האסל, גארד-פורוורד בגובה 1.96 מטר, נבחר על ידי שיקגו בולס בבחירה הראשונה בסיבוב השני (ה-29 בסך הכל) של דראפט 2001 ב-NBA.

## ראשית חייו וקריירת מכללות
האסל למד בתיכון קלארקסוויל. את לימודיו בתיכון סיים ב-1997, ולצידו בבית הספר התיכון שיחק שחקן ה-NBA לעתיד שון מריון. לאחר מכן למד אוניברסיטת המדינה אוסטין פי, שם סיים בשנת 2001 עם תואר בבריאות האדם ובביצועים. הוא שיחק שלוש עונות כדורסל מכללות בנבחרת הכדורסל של אוסטין פי, לאחר שבשנת לימודיו הראשונה לא שיחק. בינואר 2002, הפרישה אוסטין פי את חולצתו באוניברסיטה, מספר 44, כך שאף אחד משחקניה בעתיד לא יוכל ללבוש אותה.

## קריירת משחק מקצוענית
במהלך עונת הרוקי שלו עם הבולס, 2001-02, שיחק ב-78 משחקים, ב-47 מהם פתח, וממוצעיו היו 8.7 נקודות למשחק, 3.3 ריבאונדים למשחק ו-2.2 אסיסטים למשחק. בעונתו השנייה של האסל בשיקגו, שיחק בכל 82 משחקי קבוצתו, פתח ב-53 מהם, ורשם בממוצע 4.2 נקודות למשחק, 3.1 ריבאונדים למשחק ו-1.8 אסיסטים ב-24.4 דקות למשחק.

האסל נופה מהבולס ב-23 באוקטובר 2003 וחתם במינסוטה טימברוולבס שישה ימים לאחר מכן. הוא פתח ברוב משחקי הוולבס, ולעיתים קרובות שימש מומחה ההגנה של הקבוצה. הוא הועבר בטרייד על ידי המאבריקס עבור גרג באקנר ב-28 בספטמבר 2007.

ב-19 בפברואר 2008, הועבר בטרייד לניו ג'רזי נטס יחד עם קית' ואן הורן, דווין האריס, דה-סגנה דיופ, מוריס אייג'ר, 3 מיליון דולר ובחירות הסיבוב הראשון של הנטס בדראפט 2008 ובדראפט 2010 תמורת ג'ייסון קיד, מאליק אלן ואנטואן רייט.

ב-2011 הצטרף לקלארקסוויל קאבלירס מליגת ה-ABA. הקבוצה התפרקה לאחר משחק אחד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי טנסי
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני שיקגו בולס
קטגוריה:כדורסלני דאלאס מאבריקס
קטגוריה:כדורסלני מינסוטה טימברוולבס
קטגוריה:כדורסלני ניו ג'רזי נטס
קטגוריה:טנסי: כדורסלנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של אוסטין פיי
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1979
בשארי

**בשארי** (לפעמים גם: "**בושארי**") הוא שם משפחה יהודי תימני שפירושו "בנו של בשאר".

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות תימן
קטגוריה:שמות משפחה פטרונימיים
רצועניים

**רצועניים** (שם מדעי: Trichiuridae) היא משפחת דגים מסדרת הדקראים החיים במרבית הימים והאוקיינוסים בעולם, ובעיקר באזור הטרופי. למרות דמיונם לצלופחים הם דווקא קרובי משפחה רחוקים של הקולייסיים.

## מאפיינים
אורכם של הרצועניים 18–230 ס"מ והם בעלי גוף בעל קשקשים אפורים עד כהים, לסתות הנראות כמו לסתות ברקודה בעלי שיניים חדות, עין גדולה מחזירת אור וגוף מוארך כמעט חסר קשקשים למעט רעמת סנפירים נמוכים מהגב ועד הזנב, הזנב נגמר בקצה צר וצורתם מתפתלת כמו צלופח.

דגים אלה לא שוחים הרבה אלא מצויים בקרבה לקרקעית. הם טורפים דגים אחרים ורכיכות ים שהם תופסים ורבים מהם הם דגי מאכל טובים.

## מיון
*משפחה **רצועניים** (Trichiuridae)
**סוג *Aphanopus*
**סוג ומין יחיד *Assurger anzac*
**סוג *Benthodesmus*
**סוג ומין יחיד *Demissolinea novaeguineensis*
**סוג *Eupleurogrammus*
**סוג *Evoxymetopon*
**סוג *Lepidopus*
**סוג *Lepturacanthus*
**סוג ומין יחיד רצוען הקרין (*Tentoriceps cristatus*)
**סוג רצוען (*Trichiurus*)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1832
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
קטגוריה:דמויי-מקרל
איש קטן, מה עכשיו?

**איש קטן, מה עכשיו?** (בגרמנית: **?Kleiner Mann, was nun**) הוא רומן מאת הסופר הגרמני הנס פאלאדה שיצא לאור בשנת 1932 – שנה לפני עלייתו של אדולף היטלר לשלטון. הספר זכה להצלחה מיידית בגרמניה, ונחשב בעיני רבים כפריצת דרך של פאלאדה כסופר.

## תקציר העלילה
רואה־החשבון יוהנס פִּינֶבֶּרְג וחברתו, אשת המכירות אמה "לֶמְשֶׁן" מורשל, מתחתנים כשהם מגלים שהיא כבר בחודש השני להריונה. לא עובר הרבה זמן עד שפינברג מפוטר מעבודתו ובעקבות כך גם חייב למצוא עבודה חדשה בעיצומו של המשבר הכלכלי שפקד את גרמניה בסוף שנות העשרים.

אמו השנואה של פינברג, מיה, מארחת במועדון לילה מברלין, עוזרת לזוג בכך שהיא מוצאת לבנה עבודה כאיש מכירות בחנות כלבו בעיר ששמה "מנדלס". למרות זאת, פינברג נתון תחת לחץ רב משום שמעסיקו, שפנפוס, מציב מכסה חודשית שעל כול אנשי המכירות להגיע אליה, שכן אם לא הם יפוטרו. הדבר מוביל לתחרות קשה בין עמיתיו לעבודה. כשבנם הורסט, שאותו הם מכנים בכינוי החיבה "שרימפ", נולד, הכסף שוב הופך לנדיר, שכן תשלומי ביטוח הבריאות שלהם מתעכבים.

כעבור שנה, יכולותיו של פינברג לעבוד בחנות מתמעטות. כתוצאה מאיחורים חוזרים ונשנים, הוא גם מאחר בהשלמת המכסה החודשית שלו. הוא מתחנן בפני שחקן הקולנוע פרנץ שלוטר, שמגיע במקרה לחנות, שיקנה ממנו משהו. השחקן מסרב לעשות כך, ומתלונן למנהל על התנהגותו של פינברג, מה שגרם לפיטוריו המיידיים של פינברג.

בנובמבר 1932, המשפחה הקטנה עוברת באופן לא חוקי לבית הקיץ של עמיתו לשעבר של פינברג שנמצא כ־40 ק"מ ממזרח לברלין. למרות שפינברג מובטל כבר 14 חודשים, אשתו אוסרת עליו לגנוב פחם. במקום זאת, היא מטליאה גרביים ותופרת שמלות כדי להרוויח קצת כסף. אחד ממסעותיו של פינברג לברלין מסתיים בכישלון חרוץ, שכן הוא גורש מפרידריכשטראסה על ידי המשטרה עקב המראה הלא מטופח שלו. הזוג מבין שהאהבה הטובה והישנה היא כל מה שמשנה.

פאלאדה מוסר בספרו תיאור מפורט של תנאי המחיה של עובדי מקצועות הצווארון הלבן בגרמניה שלפני עליית הנאצים לשלטון. הוא גם מציג את תפקידיהם של איגודים מקצועיים, של מוסדות ממשלתיים ושל בזיזה וגנבה בשוק העבודה. עסקים מוצגים כמסכסכים בין שני בני אותו המעמד וככאלה שחושפים את הצד הגרוע יותר של כל אדם.

## תרגום לעברית
הספר תורגם לעברית בידי צבי ארד ויצא לאור בשנת 1987 בשם "איש קטן, לאן?" בהוצאת זמורה-ביתן.

בשנת 2013 תורגם מחדש בידי יוסיפיה סימון ויצא לאור בשם "איש קטן, מה עכשיו?" בהוצאת ידיעות ספרים.

מחזה המבוסס על הספר תורגם בידי דורי פרנס, והועלה בשנת 2013 בתיאטרון הקאמרי בבימויו של איתי טיראן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרים גרמניים
קטגוריה:ספרי 1932
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:ספרי ידיעות ספרים
ירחוניים

**ירחוניים** (שם מדעי: Lampridae) היא משפחת דגי גרם גדולים מסדרת הלמפיריים השוכנים באוקיינוס הפתוח. בעבר הייתה משפחה נכחדת שדמתה להם - Turkmenidae.

## מאפיינים
הירחוניים הם דגים גדולים המזכירים במראם את דג השמש אך קטנים יותר ובעלי צבעים ראוותניים יותר. הירחוניים מגיעים בשיא גודלם לאורך שני מטר ולמשקל 270 ק"ג. הם בעלי גוף עגלגל בצבע כחול בהיר עם שוליים אדומים ושפתיים אדומות וקטנות. הירחוניים יכולים לחמם את טמפרטורת גופם וכך להימצא גם במים קרים ולהדרים עד לאוקיינוס הדרומי. הם נפוצים יותר במים טרופיים אך נוטים להימצא בעומק הים שם הם מחפשים דיונונים, פלנקטון וקריל אותם הם שואבים עם פיותיהם הגדולים.

## מיון
בעבר כללה משפחה זו רק שני מינים, אך ב-2018 הוחלט להוסיף עליהם עוד ארבעה מינים הנבדלים במבנה צבעיהם וצורתם:

*סוג ירחוני (*Lampris*)
**מין *Lampris australensis*
**מין ירחוני מלכותי (*Lampris guttatus*)
**מין ירחוני דרומי (*Lampris immaculatus*)
**מין *Lampris incognitus*
**מין *Lampris lauta*
**מין *Lampris megalopsis*
**מין *Lampris zatima* - נכחד
*סוג מגלמפריס (''Megalampris') - נכחד

## קישורים חיצוניים

* ירחוניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה

## הערות שוליים

*
דיונוניים

[ממוזער|[דיונון הלהבות]]
**דְּיוֹנוּניים** (שם מדעי: Sepiidae) היא משפחה מסדרת הדיונונים בה מרבית המינים. הגדול בבני המשפחה הוא דיונון אוסטרלי (Sepia apama) שאורך גופו עד 50 ס"מ ומשקלו 10 ק"ג. הדיונוניים הם בעלי ראש גדול עם עיניים גדולות המותאמות לראיית לילה, גוף עגלגל בעל גלימה בעלת שוליים עולים העוזרים לדיונון לשחות. בקצה הראש ישנן 8 זרועות ועוד 2 זרועות ציד ארוכות התופסות את הטרף. הדיונוניים מומחים בהסוואה ויכולים לשנות במהירות את צבעם ואפילו את מרקם העור שלהם. ההסוואה עוזרת להם להתקרב לטרף וגם להסתתר מטורפים. אם ההסוואה לא עוזרת הם יימלטו ויפרישו נוזל הדומה לדיו שנתן להם את שמם. בנוסף הם מחליפים צבעים כדי למשוך נקבות או להזהיר יריבים וכדומה.

הדיונוניים ניזונים מסרטנים קצרי בטן ומדגים קטנים. הם תופסים את הטרף עם 2 הזרועות הגדולות ומעבירים אותו לעבר המקור המכיל ארס שנמצא בין הזרועות. חלקם יכולים להלך על קרקעית הים במקום לשחות.

## מיון
*משפחה **דיונוניים** (Sepiidae)
**סוג דיונון (*Sepia*) - בו דיונון אוסטרלי, דיונון רחב-זרוע ודיונון הרוקחים
**סוג *Metasepia*
**סוג *Sepiella*

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם אלפורד ליץ'
Silhouette in Red

**Silhouette in Red** (בעברית: **צללית באדום**) הוא אלבום האולפן העשירי של הזמרת הולשית בוני טיילר. האלבום יצא לאור ב-11 באוקטובר 1993, כשנה לאחר צאת אלבום האולפן התשיעי שלה, "Angel Heart". האלבום זכה להצלחה בינונית ברחבי העולם כאשר הצליח למכור למעלה מ-50,000 עותקים בנורווגיה, ועותקים רבים אחרים במדינות אחרות, ובנוסף הצליח בשיאו להגיע למקום השישי במצעד הנורווגי אך לא הצליח להעפיל לחמישייה הפותחת. Allmusic, נתנו לאלבום דירוג של ארבעה כוכבי זהב. מן האלבום יצאו ארבעה סינגלים אשר לא זכו להצלחה גדולה ברחבי העולם פרט לסינגל השלישי הנקרא, "You Are So Beautiful" אשר זכה להצלחה רבה ברחבי העולם והצליח להיכנס למצעדים רבים ולמכור כמויות עותקים רבות.

## רקע
שנה לאחר שטיילר הוציאה את אלבומה התשיעי, "Angel Heart" הוכרז שהיא עומדת להוציא אלבום נוסף אשר יצא לאור ב-11 באוקטובר 1993, וכך היה. את האלבום הפיקו אנשים רבים כגון; דיטר בוהלן, ג'ין קפל, פול הופקינס, לי מוריס, לואיס רודריגז, ארג'יי סקוט, וטף ויליאמס. האלבום הוא האלבום האחרון של טיילר שיצא תחת חסותם של חברת התקליטים הנקראת "Hansa". בעטיפת האלבום ניתן לראות את טיילר כאשר מאחוריה יש רקע של צללים בצבע אדום כשם אלבומה של הזמרת, בעוד היא בעצמה לובשת חולצה אדומה עם מעיל שחור.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא
האלבום הצליח להיכנס לחמישה מצעדים שונים, ואף להגיע למקום ה-6 במצעד הנורווגי.

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בוני טיילר
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת הנסה רקורדס
דיונון הרוקחים

**דְּיוֹנוּן רוֹקְחִים** או **דיונון מצוי** (שם מדעי: *Sepia officinalis*, שם עממי: common cuttlefish) הוא מין ממשפחת הדיונוניים שבסדרת הדיונונים המצוי באוקיינוס האטלנטי עד לחופי דרום אפריקה, הים התיכון, הים הצפוני, הים השחור. הוא מצוי עד לעומק 200 מטר אך בעונת הרבייה עולה למים רדודים.
## מאפיינים
אורכו של הדיונון הזה 49 ס"מ ומשקלו 4 ק"ג, הוא נחשב לאחד מהגדולים בבני הסדרה, אך קטן מהמין דיונון אוסטרלי. הדיונון מחליף צבעים לפי צורכי ההסוואה ולפי רגשותיו. בעתות זעם הוא משחיר ומאדים ובעתות רגיעה הצבע נהיה בהיר יותר.

הדיונון משתמש בהסוואה הן כדי לתפוס טרף קטן כמו סרטנים ודגים קטנים והן כדי להימלט מטורפיו כמו חכאיים, מורנות, דגי חרב ולווייתנים. אם ההסוואה לא עוזרת הוא יימלט בעזרת סילון ויפריש חומר דמוי דיו המעוור את טורפיו או מבלבל אותם.

דיונון זה מצוי גם בחופי ישראל ולדעת האדמו"ר מראדזין ממנו הפיקו את התכלת למצוות ציצית התכלת. עם זאת, על פי ראיות רבות, הן מבחינת המציאות הפיזית והן מבחינת הסימנים ההלכתיים, חוקרים שונים חולקים על כך, ולשיטתם התכלת הופקה כנראה מהארגמון קהה-הקוצים.

## ראו גם
* חידוש מצוות התכלת

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:דיונוניים
קטגוריה:בעלי חיים באוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
גדול-עין אטלנטי

**גדול-עין אטלנטי** (שם מדעי: *Megalops atlanticus*) הוא מין של דג גרם מסדרת הטרפוניים המצוי בחופי ימים, לגונות וגדות נהר סביב האוקיינוס האטלנטי ובאזור תעלת פנמה גם באוקיינוס השקט.

זהו דג גדול מאוד שיכול להגיע לאורך 2.5 מ' ולמשקל 161 ק"ג והוא טורף רעבתן היכול לצוד מגוון מינים קטנים יותר. הוא בעל שלפוחית אוויר גדולה, ראש עבה עם לסתות מודגשות בעלות שיניים חדות מאוד, סנפירים חדים בעיקר סביב הזנב וזנב גדול וישר. הקשקשים גדולים וצבעם אפור כסוף-כחול. כפי ששמו מרמז העיניים גדולות ונמצאות בקצה הראש ליד הלסתות.

דג זה נודד בקבוצות קטנות ברחבי האוקיינוס האטלנטי מנובה סקוטיה בצפון עד לחופי ארגנטינה בדרום, אך מצוי בעיקר באזורים הטרופיים. הוא מחפש להקות דגים קטנים, קיפוניים, ספרוסיים ומגוון גם בדיונונים וסרטנים. לדג זה מעט מאוד טורפים עקב גודלו ותוקפנותו.

הוא נידוג על ידי אנשים הן למאכל והן לספורט ימי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גדולי עין
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1847
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אשיל ולנסיין
קטגוריה:דגים: טורפי-על
קטגוריה:מגה-פאונה של האוקיינוס האטלנטי
יחסי לסוטו–סין

**יחסי לסוטו–סין** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[הרפובליקה העממית של סין]]** לבין **[[לסוטו|ממלכת לסוטו]]**. היחסים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1983, מדינאים לסוטים ביקרו בסין במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 פעמים רבות. המלך הלסוטי ביקר בסין בשנת 1985. יחסי החוץ נותקו בידי סין בשנת 1990 מאחר שלסוטו כוננה יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה הסינית, היחסים חזרו כאשר לסוטו ניתקה את היחסים עם טאיוואן בשנת 1994.

משנת 2000 עד 2012, זוהו 33 פרויקטים סיניים לפיתוח שזוהו בתקשורת בלסוטו. סין מחזיקה בכל המניות של חברת הטלקום הלאומית לסוטו טלקום. והיא חידשה את בניין הפרלמנט הלסוטי במסרו.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
גדולי עין

**גדולי עין** (שם מדעי: Megalops) היא משפחה של דג גרם מסדרת הטרפוניים המצויה ברחבי האוקיינוסים והימים. בתוך המשפחה סוג אחד - **גדול עין** ובתוכו 2 מינים. דגים אלה הם קרובי משפחה רחוקים של הצלופחים.
## מאפיינים
גדולי עין הם דגים טורפים היכולים להגיע לאורך 2.5 מטר ולמשקל 161 ק"ג. הם חיים באוקיינוס האטלנטי וגם באזור האינדו פסיפי בעומקים שונים. כמו כן הם חיים במים מליחים של שפכי נהרות ואף נכנסים לכמה נהרות בעת הצפתם. הם בעלי שלפוחית אוויר גדולה ויכולים לנשום אוויר.

דגים אלה טורפים דגים קטנים כמו קיפוניים, ספרוסיים וסרדינים יותר וכן סרטנים ורכיכות.

## מינים
*גדול-עין אינדו-פסיפי (*Megalops cyprinoides*)
*גדול-עין אטלנטי (*Megalops atlanticus*)

## גלריה

Megalops cyprinoides2.jpg
Tarpon5.jpg
FMIB 43193 Leap of the Silver King--Tarpon.jpeg


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1847
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אשיל ולנסיין
ויקיפדיה הצ'ובשית

## היסטוריה
ויקיפדיה הצ'ובשית נוסדה ב-22 בנובמבר 2004. ג'ימי ויילס הזכיר אותה במצגת בוועידת ויקימניה של שנת 2009 כדוגמה לוויקיפדיה בשפה שעתידה להיעלם.

## מדיניות
בוויקיפדיה הצ'ובשית, סוגיות במחלוקת נפתרות על ידי ועדת בוררות, שבין היתר מטפלת בסכסוכים בנושאי תוכן, חוסמת משתמשים מעריכה ואוסרת על משתמשים לערוך בערכים מסוימים.

מפעילי המערכת (כיום 2) נבחרים בהצבעה; מפעילי המערכת שהפכו לבלתי פעילים (כלומר לא השתמשו בהרשאותיהם דוגמת מחיקת דפים או חסימת משתמשים לפחות 25 פעמים ב-6 חודשים) עלולים לאבד את הרשאותיהם באמצעות החלטת ועדת הבוררות.

## אבני דרך
* 16 בדצמבר 2004 - נוצר הדף הראשי.
* 9 במרץ 2006 - נכתב הערך ה-2,000.
* 22 באוגוסט 2006 - נכתב הערך ה-4,000.
* 22 בנובמבר 2006 - נכתב הערך ה-4,500.
* ינואר 2007 - נכתב הערך ה-5,000.
* ספטמבר 2007 - נכתב הערך ה-6,000.
* ינואר 2008 - נכתב הערך ה-7,000.
* 17 ביולי 2008 - נכתב הערך ה-8,000.
* 6 באפריל 2009 - נכתב הערך ה-10,000.
* 3 בדצמבר - 2013 - נכתב הערך ה-20,000.
* 1 באוגוסט 2014 - נכתב הערך ה-30,000.
* אפריל 2017 - נכתב הערך ה-40,000.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

צ'ובשית
אלסטיים

[ממוזער|[דג טיגריס גולייתי - המין הגדול ביותר במשפחה.]]
**אלסטיים** (שם מדעי: Alestidae; מכונים גם **טטרות אפריקניות**) היא משפחת דגים מסדרת החריתאים הנפוצים רק בנהרות ואגמים באפריקה שמדרום לסהרה.
## מאפיינים
דגים אלה צבעוניים ובעלי סנפירים כסופים מעט, לרובם ראשים קטנים וסנפירים גדולים והם חיים בקרבה לקרקעית. המינים הגדולים הם טורפים בעלי גוף מוארך, לסת ארוכה ומלאת שיניים וזנבות גדולים. למינים הקטנים ראשים קטנים והם ניזונים מזחלים, שיריים ומפלנקטון.
במשפחה זו מצויים הדגים הגדולים ביותר בסדרה, כשהגדול מכולם הוא דג טיגריס גולייתי שאורכו עד 1.5 מטר ומשקלו 50 ק"ג, אך רוב המינים קטנים יותר.
חלק מהמינים הם דגי נוי מבוקשים.

## סוגים
* *Alestes*
* *Alestopetersius*
*סוג ומין יחיד *Arnoldichthys spilopterus*
* *Bathyaethiops*
* *Brachypetersius*
* *Brycinus*
* *Bryconaethiops*
*סוג ומין יחיד *Clupeocharax schoutedeni*
* *Duboisialestes*
* *Hemigrammopetersius*
*דג טיגריס (*Hydrocynus*) - בו המין דג טיגריס גולייתי
*סוג ומין יחיד *Ladigesia roloffi*
* *Lepidarchus adonis*
* *Micralestes*
* *Nannopetersius*
*סוג ומין יחיד *Petersius conserialis*
* *Phenacogrammus*
* *Rhabdalestes*
*סוג ומין יחיד *Tricuspidalestes caeruleus*

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:חריתאים
עונת 1971/1972 בסרייה א'

**עונת 1971/1972 בסרייה א**' הייתה העונה ה-70 של התחרות שאורגנה על ידי התאחדות הכדורגל האיטלקית ונוהלה על ידי "ליגת הכדורגל" (Lega Calcio). המשחקים החלו ב-3 באוקטובר 1971 והסתיימו ב-28 במאי 1972.

בליגה השתתפו 16 קבוצות. התחרות התקיימה בשיטת ליגה עם משחקי בית ומשחקי חוץ. עבור הניצחון הוענקו שתי נקודות ונקודה עבור תוצאת תיקו.

מנטובה, אטאלנטה וקטנזארו היו הקבוצות שעלו מהליגה השנייה.

יובנטוס זכתה באליפות בפעם ה-14 בתולדות המועדון.

בסיום העונה לסרייה ב' ירדו מנטובה, קטנזארו ווארזה. במקום הקבוצות שירדו לסרייה א' העפילו טרננה, לאציו ופלרמו.

## טבלת הליגה

## כדורגלנים מצטיינים
רוברטו בונינסניה, שחקנה של אינטר, כבש 22 שערים וזכה בתואר מלך השערים. הייתה זו זכייתו השנייה ברציפות בתואר.

## קישורים חיצוניים

*נתונים מאתר rsssf
* נתונים מפורטים מאתר transfermarkt

איטליה
איטליה
קטגוריה:עונות בסרייה א'
ואשאש

**ואשאש SC** (בהונגרית: **Vasas SC**), הוא מועדון כדורגל הונגרי מהעיר בודפשט, המשחק בליגת המשנה ההונגרית.

המועדון נוסד ב-16 במרץ 1911 על ידי חברי האיגוד ההונגרי של פועלי הברזל כ"מועדון הספורט של עובדי הברזל והפלדה". רוב המתקנים של המועדון ממוקמים ברובע ה-13 שבצפון העיר. צבעי המועדון הם אדום וכחול.

לזכותו של המועדון שש אליפויות וארבעה גביעים. הישגי השיא של המועדון בזירה האירופית הם העפלה לשלב חצי גמר גביע אירופה לאלופות בעונת 1957/1958 ורבע גמר בעונת 1967/1968.

בשנים 2016 ו-2017 במשך שנתיים שיחקה בלגיה העליונה, וחזרה לחזרה לליגת משנה.

## תארים
*ליגת העל ההונגרית: **6**
**1957/1958, 1960/1961, 1961/1962, 1965/1966, 1966/1967, 1976/1977
*הגביע ההונגרי: **4**
**1954/1955, 1972/1973, 1980/1981, 1985/1986
*גביע מיטרופה: **6**
**1955/1956, 1956/1957, 1961/1962, 1964/1965, 1969/1970, 1982/1983

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל הונגריות
קטגוריה:בודפשט: מועדוני כדורגל
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1911
יחסי ארגנטינה–שווייץ

**יחסי ארגנטינה–שווייץ** הם היחסים הדיפלומטיים שבין **[[ארגנטינה|הרפובליקה הארגנטינאית]]** לבין **[[שווייץ|הקונפדרציה השווייצרית]]**. היחסים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1834 עם פתיחת השגרירות הארגנטינאית בברן, שווייץ פתחה שגרירות בבואנוס איירס בשנת 1891.

## היסטוריה
במהלך שליטת הנאציזם בגרמניה הגיעה קבוצה קטנה משווייץ לארגנטינה כדי להפיץ שם את עקרונות הנאציזם.

לאחר תבוסת גרמניה במלחמת העולם השנייה, גייסו אליהם הארגנטינאים מדענים גרמנים נאצים לתפקידים טכניים, הדבר נעשה בהשראת שווייץ שגם היא השמישה מדענים גרמנים לצרכיה שלה.

## קשרים כלכליים

קובץ:Tree map export arg che show 2009.svg|הייצוא הארגנטינאי לשווייץ
קובץ:Tree map import arg che show 2009.svg|הייצוא השווייצרי לארגנטינה


## קישורים חיצוניים

* רשימה של הסכמים בנושא יחסי ארגנטינה-שווייץ, באתר משרד החוץ של ארגנטינה 
* שגרירות ארגנטינה בברן
* השגרירות השווייצרית בבואנוס איירס

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יחסי איראן–תאילנד

**יחסי איראן–תאילנד** (בפרסית: **روابط ایران و تایلند**) הם היחסים הדו-צדדיים בין '''הרפובליקה האסלאמית של איראן''' ובין '''ממלכת תאילנד'''. לאיראן יש שגרירות בבנגקוק בשעה שלתאילנד יש שגרירות בטהראן.

בעקבות הסרת הסנקציות ב-2016 כתוצאה מהסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית, איראן ותאילנד שומרות על יחסים כלכליים קרובים.

## היסטוריה
היחסים בין שתי המדינות נוסדו בעת ביקוריהן של משלחות מדיניות פרסיות לסיאם. העדות המוקדמת ביותר למשלחת כזו היא משנת 1685.

בעקבות מותו של ראמה התשיעי, מלך תאילנד ב-13 באוקטובר 2016, שלח נשיא איראן חסן רוחאני תנחומים לעם התאילנדי ולראש ממשלת תאילנד פריות צ'אן-אוצ'ה במכתב. במכתב שנשלח נכתב בין היתר:"הרפובליקה האסלאמית של איראן שותפה של ממלכת תאילנד תמיד, ומקווה להרחיב את היחסים בין שתי המדינות בכל התחומים".

## תחבורה
[ממוזער|הטיסה הראשונה בין בנגקוק לטהראן שבוצעה על ידי [תאי איירווייז (אוקטובר 2016)]]
תאי איירווייז הודיעה ביוני 2016 כי היא תקים קו טיסות חדש בין נמל התעופה סוברנבהומי, בנגקוק לבין נמל התעופה חומייני, טהראן. הודעה זו הגיעה לאחר שחברת אייר אסיה X הודיעה על קו זהה. הקו בין שתי המדינות הושק ב-1 באוקטובר 2016.

## ביקורים
ב-8 באוקטובר 2016 הגיע נשיא איראן, חסן רוחאני לבנגקוק לוועידת פסגה לשיתוף פעולה. הנשיא רוחאני נפגש עם ראש ממשלת תאילנד פריות צ'אן אוצ'ה, ודן עמו בשיתוף הפעולה הכלכלי בין שתי המדינות.

## יחסים כלכליים
איראן מעוניינת בייבוא האורז התאילנדי בהקדם האפשרי, ואילו מטרת תאילנד היא לייצא לאיראן לפחות 700,000 טון אורז לאיראן מדי שנה. בתמורה, תאילנד תתחיל לייבא נפט גולמי וגז טבעי מאיראן ורוצה להשקיע בעסקי אנרגיה, הכוללים בין היתר אנרגיה חלופית.

על פי משרד החוץ התאילנדי, שווי המסחר בין איראן תאילנד נע סביב 794.46 מיליון דולר..

## תיירות
תאילנד הפכה ליעד פופולרי עבור תיירים רפואיים איראניים. עם זאת, בשל מקרים רבים של הברחות מתאמפטמין, האיראנים המגיעים לתאילנד נמצאים תחת חשד משטרתי.

## ראו גם
* יחסי איראן–ישראל
* יחסי ישראל–תאילנד

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
סינגולריות כבידתית עירומה

**סינגולריות כבידתית עירומה** היא תופעה תאורטית בתורת היחסות הכללית שטרם זכתה לאישוש תצפיתי.

סינגולריות עירומה היא נקודה סינגולרית במרחב-זמן שאינה חור שחור, אך חולקת עמו התכונה המשותפת לפיה צפיפות החומר בה "אינסופית". סינגולריות עירומה נבדלת מחור שחור בהיותה ניתנת לתצפית מחוץ לאופק האירועים ובכך מעלה קשיים יסודיים בניסוחה של תורת היחסות הכללית ובתורות כבידה שונות.

את התופעה תיאר ראשון אלברט איינשטיין אך קודם להגדרתה, מדענים רבים היו שותפים בהשערת קיומה בהם רוג'ר פנרוז, ג'ון פרסקיל, קיפ תורן, סוברהמניאן צ'נדראסקאר, קרל שוורצשילד מי שהניח את התיאור הסדור לתופעה היה סטיבן הוקינג.

## סינגולריות במודלים אסטרונומיים
בקוסמולוגיה מודל המפץ הגדול של היקום מכיל נקודה סינגולרית, ניתן להגדירה כסינגולריות עירומה, אך לא בהכרח.

## השערת הצנזורה הקוסמית
### הגרסה החלשה של השערת הצנזורה הקוסמית
הגרסה החלשה של השערת הצנזורה הקוסמית טוענת כי כל נקודה סינגולרית מוסתרת מרחוק על ידי אופק אירועים, ולכן לא תיתכן נקודת סינגולריות עירומה. בשנות ה־90 של המאה ה־20 בוצעו סימולציות מחשב בהן הותאמו התנאים כך שתוצג סינגולריות עירומה, הסימולציות דרשו תנאי התחלה מפורטים מאוד של מיקום ותנועת החלקיקים, במצב ההתחלתי. שינוי במיקומו של חלקיק בודד בתנאי ההתחלה של הסימולציה גרם להיווצרותו של אופק אירועים, כלומר היווצרות חור שחור, או לאי-היווצרות של סינגולריות כלל. המשוואות מדגימות כאוטיות, אי-ליניאריות וייתכן וניתן להיעזר במודלים מתחומים קרובים בבכאוס כמו מחקר בפלזמה.

### הגרסה החזקה של השערת הצנזורה הקוסמית
הגרסה החזקה של השערת הצנזורה הקוסמית מרחיקה לכת וטוענת שקיומה של סינגולריות כלשהי מלבד סינגולריות התחלתית (המפץ הגדול) או סופית (הקריסה הגדולה) לא תיתכן במסגרת של תורת היחסות הכללית בלבד. על־כן, פיזיקאים רבים גורסים שקרוב לנקודות הסינגולריות, תורת היחסות הכללית חדלה מלתת תיאור מספק של אופן פעולת שדה הכבידה. מאמצים בתחום הפיזיקה התאורטית נעשים מזה עשרות שנים על ניסוחה של תאוריית כבידה קוונטית שתתגבר על הפערים המהותיים בין תורת היחסות הכללית ובין מכניקת הקוונטים ותספק תיאור כללי יותר שיכלול גם את קיומן של נקודות סינגולרית שנצפו כמו חורים שחורים. נכון ל-2018 לא נמצאו אישושים ניסויים או תצפיתיים לאף תאוריה של כבידה קוונטית.

## ראו גם
* מסע בזמן
* קיצור תולדות הזמן מאת סטיבן הוקינג
* שלוש הדקות הראשונות מאת סטיבן ווינברג

קטגוריה:חורים שחורים
קטגוריה:תורת היחסות