לוחמת כטב"מים

[ממוזער|280px|כטב"ם מסוג [MQ-1 פרדטור יורה טיל AGM-114 הלפייר]]
**לוחמת כטב"מים** היא סוג של לוחמה אווירית בה נעשה שימוש בכלי טיס בלתי מאוישים (כטב"ם) או כלי טיס מסחריים בלתי מאוישים (כטמב"מ). כטב"ם או רחפן יכול לשמש לתצפית והשגת מודיעין קרבי, לאכן ולסמן מטרות לכלי אחר (כגון מסוק קרב) או לביצוע התקיפה עצמה – או על ידי שיגור חימוש (כגון טיל אוויר-קרקע) או על ידי ריסוק הכלי עצמו על המטרה כחימוש משוטט ("כטב"ם מתאבד").

נכון לשנת 2019 היה ידוע כי ארצות הברית, בריטניה, ישראל, סין, קוריאה הדרומית, איראן, איטליה, צרפת, הודו, פקיסטן, רוסיה, טורקיה ופולין היו מעורבות בייצור כטב"מים לצורך מבצעים צבאיים. החל משנת 2022, הקונצרן האוקראיני אוקראובורונפרום וקבוצת והארגון החוץ-ממשלתי (NGO)  בנו מל"טים בעלי יכולת תקיפה בהם אוקראינה עשתה שימוש במהלך הלחימה בכוחות הרוסים במסגרת מלחמת אוקראינה–רוסיה.

התקפות רחפנים יכולות להתבצע על ידי הסבת כטמ"בים מסחריים שמפילים פצצות, יורים טילים או מתרסקים על מטרות. מאז תחילת המאה ה־21 רוב תקיפות המל"טים בוצעו על ידי צבא ארצות הברית במדינות כמו אפגניסטן, פקיסטן, סוריה, עיראק, סומליה, תימן ולוב באמצעות טילי אוויר-קרקע, אך לוחמת המזל"טים הפכה הרבה יותר נפוצה בשנים שלאחר מכן על ידי רוסיה, אוקראינה, טורקיה, אזרבייג'ן ועל ידי ארגוני טרור כמו חזבאללה או החות'ים. ישנן מספר מדינות בעולם שעושות שימוש בתקיפות מל"טים ככלי להוציא לפועל התנקשויות או סיכולים ממוקדים נגד פעילי טרור. נכון לשנות העשרים של המאה ה־21 עיקר תפקידה של כלים אלה בשדה הקרב הוא לתקיפות לצורך סיוע אווירי קרוב ותקיפות ממוקדות בעיקר בעצימות נמוכה, כמו כן ידוע כבר על שימוש בהם על כלי שיט ייעודיים המוגדרים כנושאות כטב"מים על ידי מדינות כמו טורקיה איראן ועוד.

## היסטוריה

השימוש בכלי טיס בלתי מאוישים החל בשנות ה-80 של המאה ה-20, בהתחלה בעיקר לתצפית והספקת מודיעין קרבי בזמן אמת באמצעות תצלום אווירי, ולאחר מכן גם כפתיונות נגד מערכות הגנה אווירית, סוללות נ"מ וטק"א. בהמשך, פותחו גם כטב"מים מתאבדים, שמטרתם המקורית הייתה דיכוי הגנה אווירית. שימוש מוצלח ביותר למטרות אלו בוצע על ידי צה"ל במבצע ערצב 19 ב-1982 בו חיל האוויר הישראלי השמיד את מערך ההגנה האווירית הסורי בלבנון.

במסגרת המלחמה העולמית בטרור, שהחלה בעקבות פיגועי 11 בספטמבר, התרחב השימוש הצבאי בכטב"מים. צבא ארצות הברית וה־CIA השתמשו רבות בכטב"מים MQ-1 פרדטור ו-MQ-9 ריפר באפגניסטן, עיראק, פקיסטן ותימן אשר הפכו לכלים מרכזיים בפעולות סיכול טרור, ביון, וחיסולים ממוקדים.

במהלך האינתיפאדה השנייה ביצעה ישראל חלק מהסיכולים הממוקדים באמצעות כטב"מים יורים, אך הדבר הותר לפרסום רק ב-2022.

במהלך העשור השני של המאה ה־21 לוחמת הכטב"מים הפכה נפוצה עוד יותר כאשר מדינות שונות בהם ארצות הברית, ישראל, הרפובליקה העממית של סין וטורקיה פיתחו והחלו לעשות שימוש בכטב"מים מתקדמים. במהלך עשור זה הטכנולוגיה החלה התפשטה ברחבי העולם וארגונים שונים ומדינות קטנות יותר רכשו או פיתחו כטב"מים משלהם.

### שימוש בכטב"מים במלחמת אוקראינה–רוסיה
במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב־2022 שני הצדדים השתמשו בכטב"מים בלחימה ולצורך ביון, והכטב"מים מילאו וממשיכים למלא תפקיד מרכזי במתקפות. לאורך המלחמה הכוחות האוקראינים עשו שימוש נרחב בכטב"ם באירקטאר TB 2 מתוצרת טורקיה בתקיפות נגד הכוחות הרוסים. הכוחות הרוסים עשו שימוש נרחב בכטב"ם שאהד 136 מתוצרת איראנית. התפקידים העיקריים של הכטב"מים במלחמה, לעומת זאת, הם בביון ובאיתור ארטילריה. לטענת מקורות רוסים הכוחות הרוסים משתמשים במהלך המלחמה ב"רובה נגד כטב"מים" אשר משבש את בקרת הרדיו של הכטב"מים האוקראינים.

במהלך המלחמה פורסם גם שישנם חיילים רוסיים שנכנעים בסיוע כטב"מים אוקראינים אשר.

מספטמבר 2022 לכל המוקדם אוקראינה משתמשת בכטב"מים המסתייעים במערכת האינטרנט הלווינית סטארלינק על מנת לבצע התקפות על צי הים השחור בבסיס הצי הרוסי בסבסטופול. בסוף אוקטובר 2022 האוקראינים השתמשו בשבעה כטב"מים שנשאו תחמושת לביצוע מתקפה מוצלחת בבסיס הצי הרוסי בסבסטופול.

החל מאפריל 2024 החלה אוקראינה לעשות שימוש בכלי טיס בלתי מאוישים מסוג Aeroprakt A-22 Foxbat  ו-Yakovlev Yak-52  בהם מותקנים מקלעים שנשלטים מרחוק במטרה להפיל כטב"מים רוסיים.

### שימוש בכטב"מים במלחמת חרבות ברזל
ב־7 באוקטובר 2023 פלש חמאס לדרום ישראל, תוך הסתייעות ברחפנים מסחריים על מנת להפציץ מטרות ישראליות.

במהלך מלחמת חרבות ברזל השתמשה ישראל רבות בכטב"מים יורים על מנת לחסל מחבלים בכל החזיתות, כולל ברצועת עזה, לבנון, יהודה ושומרון, תימן ואפילו איראן. הכטב"מים היורים היו בעיקר מדגם הרמס 450 "זיק", ולפי הערכות צה"ל, בין 10% ל-20% מהמחבלים שנהרגו, נהרגו מתקיפות כטב"מים.

## סוגי כטב"מים
בעבר כלי טיס בלתי מאוישים שימשו בעיקר להשגת מודיעין קרבי, תצפית, השגת מודיעין חוזי באמצעות צילום אוויר וסימון מטרות בלייזר עבור מטוסי קרב ומסוקי קרב.

בתחילת המאה ה-21 החלו כטב"מים גם לביצוע התקיפה עצמה, כאשר הם חומשו בטילי אוויר קרקע ופקודת הירי ניתנה על ידי המפעיל הקרקעי של הכלי. כטב"ם תקיפה הוא רב־פעמי ואחרי ירי החימוש ניתן להחזיר אותו לבסיס על מנת לחמש אותו מחדש. ישראל השתמשה בכטב"מי תקיפה עוד בתקופת האינתיפאדה השנייה, כולל לביצוע סיכולים ממוקדים בפעילי טרור מכל הדרגים (כולל מפקדים בכירים), אך נתנה לכך אישור רשמי רק ב־2022.

סוג נוסף של כטב"מים תוקפים הם כטב"מים מתאבדים שנכנסים גם לקטגוריה של חימוש משוטט. בכלי טיס אלה, הכלי הוא עצמו החימוש כאשר הוא חמוש בחומר נפץ ומתפוצץ על המטרה. כטב"מים אלו הם חד-פעמיים וזולים יותר מטילים רגילים. בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-21 השימוש בכטב"מים מתאבדים נהייה נפוץ מאוד, בעיקר על רקע הפלישה הרוסית לאוקראינה, הסכסוך האיראני-ישראלי ומלחמת חרבות ברזל.

רחפנים – שהם לרוב כלים קטנים יותר מסוג רב־להב – משמשים אף הם ללחימה. רחפנים רבים משמשים להשגת מודיעין קרבי ותצפית – אך בהמשך הוסבו גם לתקיפה. קיימים רחפנים שמטילים פצצות, רחפנים שחמושים בנשק קל או מטול רימונים ורחפנים מתאבדים חד־פעמיים. בשל מחירם הנמוך, זמינותם הרבה והיכולת להסב בקלות רחפן אזרחי לרחפן תוקף – נעשה שימוש רב ברחפנים שכאלו, גם בידי מיליציות וארגוני טרור. במלחמת אוקראינה-רוסיה השתמש הצבא האוקראיני ברחפנים מטילי פצצות כדי לפגוע בטנקים רוסיים.

[250px|ממוזער|הפיצוץ הקטן שהתרחש על גבי כיפת הקרמלין בעקבות [התקפת המזל"ט על הקרמלין|תקיפת הכטב"ם על הקרמלין, 3 במאי 2023]]

## חיסולים בולטים שבוצעו באמצעות כטב"מים

## גלריית תמונות

Soldier_with_commercial_drones.jpg|הוספה של כלי נשק על גבי כטב"ם מסחרי מסוג DJI Phantom אשר מיועד במקור לצורך צילום אווירי בלבד
Bayraktar_TB2_at_2020_Victory_Parade_in_Baku.jpg|באירקטאר TB 2 מתוצרת טורקית במצעד ניצחון באזרבייג'ן, 2020


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כלי טיס בלתי מאוישים
קטגוריה:לוחמה אווירית
*