open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שאול ביבי

**שאול שזי ביבי** (נולד ב-10 באוגוסט 1965) הוא עיתונאי ישראלי לשעבר. בנוסף לפעילותו בעיתונות הכתובה, הגיש תוכניות שונות בערוץ בריזה, ובערוץ 10 ולקח חלק במגוון פאנלים בתוכניות טלוויזיה שונות. 

## ביוגרפיה
ביבי נולד ופועל רוב שנותיו בשכונת התקווה בתל אביב. סוגיות של מתחים תרבותיים וחברתיים עלו תדירות בכתיבתו. לאחר סיום בית הספר התיכון למד אמנות בבית הספר מימד. בגיל 22 התגורר בלונדון ובאירופה כשנה וחצי. לאחר שובו לארץ בשלהי שנות השמונים עבד כקצב וכצייר בשכונת התקווה. ב-1991 במהלך מלחמת המפרץ מחה במכתב לעיתון "הפטיש" על התדמית השלילית לטענתו של אנשי שכונתו פגועי טילי הסקאד בתקשורת. המכתב היווה את פריצת הדרך שלו לעולם העיתונות - עורך "הפטיש" הציע לו לנסות לכתוב בעיתון "חדשות". ביבי התקבל לעיתון על ידי דורון צברי. בעיתון חדשות עבד בעיקר במוסף היומי ובמוספים השבועיים. כתיבתו הייתה חברתית ועסקה בין השאר בסקירה של מחוסרי בית, מכורים לסמים, נשים במעגל הזנות, עבריינים ואנשי הפריפריה החברתית והכלכלית. 

לאחר סגירת "חדשות" (ולקיחת חלק פעיל במחאה כנגד הסגירה) עבד במקומון "העיר", בעיתון אנשים וברייטינג. ביבי נודע בין היתר בשל התבטאויות מעוררות מחלוקת שלו. במהלך דיון על קיפוח המזרחים בתוכנית "המעגל הקטן" אמר "*בא לי לצאת לרחוב ולקרוא מוות לאשכנזים*!". במקרה אחר, כותרת כתבה שלו על הזמרת עפרה חזה, "האמת? סתם זמרת", בעוד שזו שכבה על ערש דווי, ספגה קיתונות של רותחין ודודו טופז הקדיש לנושא את מונולוג הפתיחה של תוכניתו דאז "הראשון בבידור", כשהוא מותח ביקורת חריפה על ביבי. 

ביבי, אשר היה בין היתר עורך מדור הספורט של המקומון "העיר", הוא אוהד שרוף של קבוצת הכדורגל בני יהודה, שיחק בקבוצת הנוער שלה ואף השתתף בכתיבת תסריט לסרט עלילתי על אוהדי הקבוצה ויחסי משפחה בשכונת התקווה, "קולולוש", ששודר בערוץ הסרטים של "HOT" ב-2006. 

מאמצע שנות התשעים היה פעיל בסצנת המועדונים ובתחילת שנות האלפיים ערך את מגזין המוזיקה האלקטרונית Dj העיר.

בשנת 2002 היה שותף לכתיבת התסריט של הסדרה "המשאית", שביים ערן ריקליס, וששודרה בשידורי זכיינית ערוץ 2, "טלעד".
 
באוגוסט 2007 החל לשמש כעורך המשנה של החינמון "ישראל פוסט" (שיצא לאור תחילה בשם "מטרו ישראל". הוא שימש בתפקיד עד 2015 שבמקביל לימד תקשורת במכללה האקדמית ספיר.

ב-2016 יצר את הסרט התיעודי "צבעים של שנאה" שעוסק בגזענות בכדורגל, ושודר בערוץ הראשון במסגרת הסיפור האמיתי.

ביבי כותב גם תחת שם העט "שולי אביב".

## תוכניות טלוויזיה שהגיש
* חיים, שאול ולהפך (עם חיים אתגר, בערוץ 10)
* זמן שאול (בריזה) 
* הישראלים החדשים (בריזה)

## קישורים חיצוניים
* שובו של הפנתר השחור עיתון תל אביב, 4 במאי 2001
*  - ביקורת (חריפה) על תוכנית "דו"ח אינטימי" בהגשת ביבי
## הערות שוליים
. 

 

קטגוריה:סגל העיר
קטגוריה:סגל חדשות
קטגוריה:שכונת התקווה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
מטאל נאו-קלאסי

**מטאל נאו-קלאסי** (באנגלית: **Neo-Classical Metal**) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של מוזיקת ההבי מטאל, המושפע רבות ממוזיקה קלאסית בסגנון הנגינה ובהלחנה. השם מרמז על ביצוע טכני קפדני במיוחד תוך שימוש באלמנטים המושאלים מהמוזיקה הקלאסית או ממלחינים ידועים של המוזיקה הקלאסית.

## הגדרה
[ממוזער|להקת [צ'לו-מטאל אפוקליפטיקה]]
המטאל הנאו-קלאסי הוא מושג שנלקח מתוך הזרם הנאו-קלאסי במוזיקה, שמתייחס להתפתחות ומודרניזציה, ושבו מלחינים שואבים השראה מתוך התקופה הקלאסית, שהייתה פופולרית בשנים שבין שתי מלחמות העולם. נדמה כי סגנון מוזיקה זה הוא המשכי לסגנון התקופה הרומנטית של המאה ה-19, וליצירותיו של ריכרד וגנר בפרט. מלחינים כאיגור סטרווינסקי ופאול הינדמית שילבו מספר אלמנטים מיצירותיהם של מלחינים מהמוזיקה הקלאסית, כמו חזרה להרמוניה שבשימוש נרחב והצמדות למתכונת נוקשה בעזרת הרמוניה מיוחדת וגיוון מוזיקלי משלהם.

אולם, מוזיקת המטאל הנאו-קלאסי אינה מגבילה עצמה לרעיונות קלאסיים מקובלים כגון שיווי משקל ופורמליזם. למעשה, ישנן מספר השפעות מסגנון הבארוק והתקופות הרומנטיות שנעו בין השנים 1750–1810, בהם התבלטו המלחינים מוצרט, היידן, פגניני, באך ובטהובן בתחילת דרכו. אי לכך, זוהי אינה צורה נאו קלאסית בהגדרה המסורתית של המילה, מה שיכול לגרום לבלבול ולעורר דיונים נוקבים בעניין. מטאל נאו-קלאסי מתייחס למונח "קלאסיקה" בהגדרתה הגסה של המוזיקה הקלאסית, היינו תקופת הבארוק והתקופה הרומנטית.

## היסטוריית הז'אנר והשפעות
ינגוויי מלמסטין הוא הידוע ביותר כתומך בסגנון המוזיקה של המטאל הנאו-קלאסי, אשר אימץ את המוזיקה הקלאסית לתוך הגיטרה החשמלית. אולם, הוא אינו היחיד. בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80, נגני הבי מטאל כריצ'י בלקמור מדיפ פרפל, רנדי רודס ואולי ג'ון רות' שילבו אלמנטים קלאסיים בנגינתם. רבים מהם מאומנים היטב במוזיקה הקלאסית (כמו רודס וחברי להקת יס - הקלידן ריק וייקמן והגיטריסט סטיב האו). רודס שאב רבות מיצירתו של המלחין הקובני ליאו ברואר, "Elude #7", לצורך הסינגל של אוזי אוסבורן "Diary of a Madman". 

הפופולריות של המטאל הנאו קלאסי תרמה לפריצתה של תנועת השרדינג, בעיקר בזכות נגינתו הווירטואוזית והמהירה של מלמסטין, היות שנגני מטאל נאו-קלאסי רבים שאבו השראה מביצועיו המהירים של פגניני בכינור. 

## מאפיינים מוזיקליים

המטאל הנאו קלאסי הראשוני הכיל מאפיינים רבים מסגנון המטאל הקלאסי, שכלל שימוש ב:
* אקורדי כוח
* מודוס אקורדים גבוה
* נקודת עוגב (חזרה של צליל או מקבץ צלילים בשורה מלודית טורית)
* אוסטינטו (חזרה עיקשת על מוטיב ריתמי ומלודי)
* שורה של סולמות
* ארפג'ו גבוה
* שימוש שכיח בטריטון
* שימוש תכוף בויברטו

## להקות בולטות

* At Vance
* Galneryus
* Warmen
* Time Requiem
* yngwie malmsteen 
* Concerto Moon
* Cacophony
* G3

## נגני סולו בולטים

* מייקל אנג'לו באטיו
* ג'ייסון בקר
* ינגוויי מלמסטין
* טוני מקאלפין
* מרטי פרידמן
* רנדי רודס
* אולי ג'ון רות'
* פול גילברט
* סטיב וואי
* ריצ'י בלקמור

## יצירות קלאסיות מפורסמות שנעשה בהן שימוש
* קפריציו 5 וקפריציו 24 של פגניני
* הסימפוניה החמישית של בטהובן, הסימפוניה התשיעית של בטהובן
* סימפוניה מספר 25, רקוויאם של מוצרט
* ארבע העונות של אנטוניו ויוואלדי
* טוקטה ופוגה ברה מינור של באך

נאו-קלאסי
זלציה לנדמן

**זַלציה לנדמן** (**Salcia Landmann**; 18 בנובמבר 1911 – 16 במאי 2002) הייתה עיתונאית וסופרת יהודייה. עיקר עיסוקה היה בשימור שפת היידיש, ואחת מעבודותיה החשובות הוא הספר "Der jüdische Witz" (בעברית: **ההומור היהודי**).

## קורות חיים
נולדה בז'ולקווה  שבגליציה (אז בשליטת האימפריה האוסטרו-הונגרית) כ**זלציה פַּסוֶוג** (Passweg), בתם של ישראל ורגינה פסווג. משפחתה עברה לסנט גאלן שבשווייץ במהלך מלחמת העולם הראשונה. לאחר סיום בית הספר התיכון, נסעה ללמוד משפטים ופילוסופיה בברלין בהנחיית ניקולאי הרטמן. במקביל למדה גם שרטוט אופנה. לאחר עליית המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה ב-1933 עברה ללמוד באוניברסיטת בזל אצל הרמן שמלבך. היא סיימה דוקטורט בפנומנולוגיה ותורת ההוויה באוניברסיטת ציריך בשנת 1939.

לנדמן עסקה בעיקר בשימור ובהגנה על היידיש. ב-1960 פרסמה את ספרה על ההומור היהודי, הנחשב לספר יסוד בתחום והיה לרב-מכר בגרמניה. הספר ספג ביקורת מצדו של המתרגם והסופר היהודי פרידריך טורברג, שטען כי לנדמן מקדמת בספר סטראוטיפים אנטישמיים.

מ-1948 הייתה נשואה לפילוסוף מיכאל לנדמן, שלימד בין היתר גם באוניברסיטת חיפה. לזוג בן אחד, המשפטן ועורך הדין ולנטין לנדמן, המתגורר בשווייץ.

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים יהודים שווייצרים
קטגוריה:סופרים שווייצרים כותבי גרמנית
קטגוריה:סופרות כותבות יידיש
קטגוריה:סופרות שווייצריות
קטגוריה:סופרות יהודיות
קטגוריה:סופרים יהודים
קטגוריה:עיתונאיות יהודיות
קטגוריה:עיתונאים שווייצרים
קטגוריה:פולקלוריסטים יהודים
קטגוריה:יידיש
קטגוריה:עיתונאיות כותבות יידיש
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בזל
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת ציריך
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ציריך
קטגוריה:ילידות 1911
קטגוריה:ילידי 1911
קטגוריה:נפטרות ב-2002
קטגוריה:נפטרים ב-2002
דמויי חתול

**דמויי החתול** (שם מדעי: Feliformia) היא תת-סדרה בסדרת הטורפים והם כוללים את משפחות החתוליים, צבועיים, נמייתיים, טורפי מדגסקר, גחניים, לינסנגים אסייתיים וזבדי דקלים אפריקנים - משפחה שממנה שרד רק מין אחד כיום.

דמויי החתול חיים בעיקר באפריקה ואסיה הטרופיים כשמעט מינים (בעיקר חתוליים) חיים באזורים נוספים. הם שונים מדמויי הכלב בלסתותיהם הקצרות והרחבות יותר ובכפותיהם הרחבות בעלות הטפרים הנשלפים, דבר העוזר למינים רבים לטפס על עצים וגם להרוג את טרפם ביעילות.

כל בני קבוצה זו חיים על היבשה ולא בימים.

## מיון באמצעות עץ פילוגנטי

בני משפחת הסטנופלסיקטיים (Stenoplesictidae) הנכחדת נחשבת היום לפוליפילטית וסוגיה משויכים לקבוצות אחרות.

## גלריה

קובץ:Bristol.zoo.dwarf.mongoose.arp.jpg|נמייה ננסית מצויה
קובץ:Genetta genetta felina (Wroclaw zoo).JPG|גחן מצוי
קובץ:Panthera onca jaguar SP ZOO.jpg|יגואר
קובץ:Crocuta crocuta Mara Triangle.jpg|צבוע נקוד
קובץ:Dinocrocuta gigantea.jpg|דינוקרוקוטה
קובץ:Schmalstreifenmungo.JPG|נמיות צרות-פסים
קובץ:Hoplophoneus.jpg|הופלופונאוס מהמין Hoplophoneus mentalis
קובץ:Herpestes ichneumon facing a Cat.jpg|נמייה מצויה וחתול בית
קובץ:Carnivora Collected by the American Museum Congo Expedition (1922-1925) plate xx fig. 2.png|זבד דקלים אפריקני
קובץ:Palm civet on tree (detail).jpg|זבד דקל מסיכתי


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1945
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מיקלוש קרצוי
קטגוריה:תת-סדרות בעלי חיים
כדור שלג

ממוזער|שמאל|200px|כדורי שלג
**כדור שלג** הוא גוש שלג שמעוצב בצורת כדור.

עיצוב כדורי השלג נעשה, בדרך כלל, ביד. לחץ חזק על השלג, בעת שמעצבים את הכדור, יגרום לכך שכדור השלג יהיה בעל מרקם דחוס ומשקל רב יותר לכל סנטימטר קוב. לעומת זאת, לחץ עדין ייצור כדור שלג בעל צפיפות נמוכה ומרקם עדין. כדורי השלג משמשים לרוב במשחקי מלחמת כדורי שלג, לכן יש משמעות לדחיסותם, דחיסות המשנה את עוצמת הפגיעה.

אפשר ליצור כדור שלג גדול על ידי גלגול כדור שלג קטן על משטח שלג. במהלך גלגולו מספח כדור השלג רובדי שלג נוספים וגדל בהתמדה. על התופעה הזאת מבוסס אפקט כדור השלג.

## ראו גם
* איש שלג
* כדור שלג (קישוט)
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שלג
קטגוריה:משחקי מלחמה
שלג
הפרת זכויות יוצרים

**הפרת זכויות יוצרים** (המכונה לעיתים **פיראטיות**) היא שימוש ביצירות המוגנות בזכויות יוצרים ללא אישור לשימוש במקרים בהם נדרש אישור כזה, ובכך מפר זכויות בלעדיות מסוימות המוענקות לבעל זכויות היוצרים, כגון הזכות לשכפל, להפיץ, להציג או לבצע את היצירה המוגנת, או לייצר יצירות נגזרות. בעל זכויות היוצרים הוא בדרך כלל יוצר היצירה, או עסק שאליו הוקצו זכויות היוצרים. בעלי זכויות יוצרים נוקטים באופן שגרתי באמצעים משפטיים וטכנולוגיים כדי למנוע ולהעניש על הפרת זכויות יוצרים.

סכסוכי הפרת זכויות יוצרים נפתרים בדרך כלל באמצעות משא ומתן ישיר, הסרת התוכן המפר את זכויות היוצרים,  ואף התדיינות בבית משפט אזרחי. הפרה מסחרית בוטה או בקנה מידה גדול, במיוחד כאשר מדובר בזיוף, או חיקוי הונאה של מוצר או מותג,  מועמדת לעיתים לדין באמצעות מערכת המשפט הפלילי.

בנוסף, על פי חוק זכות יוצרים, הפרה של זכויות יוצרים נחשבת לגנבה.

## עבירה פלילית ואכיפה
בישראל ומדינות רבות אחרות הפרה של זכויות יוצרים לצורך מסחר או הפקת רווח כספי היא עבירה פלילית שדינה מאסר עד חמש שנים. סעיפי ההפרה והעונשין מפורטים .

אכיפת זכויות יוצרים במדינת ישראל מתבצעת במספר מישורים, הן באמצעות הליכים משפטיים והן באמצעות מנגנונים שונים ברשת האינטרנט. חוק זכות יוצרים מגדיר מקרים בהם פעולה ביצירה ללא רשות בעל הזכויות מהווה הפרת זכות יוצרים. מי שמבצע פעולה כזו עלול לחוב בתשלום פיצויים בגין הנזק שנגרם לבעל הזכות, או בתשלום פיצויים סטטוטוריים ללא הוכחת נזק, שיכולים להגיע לגובה של 100,000 ₪ לכל מעשה הפרה. בתי המשפט בישראל דנים בתביעות שעוסקות במגוון מעשי הפרה, כגון העתקת תמונות, ספרים, שירים, תוכנות מחשב ועוד. בנוסף, נדונים מקרים של שימוש ביצירה ללא מתן קרדיט ליוצר או באופן הפוגע בשמו או בכבודו.

הליך האכיפה מאפשר לבעלי זכויות יוצרים לתבוע בגין הפרה, ובמסגרתו יכול בית המשפט להעניק סעדים שונים, לרבות צווי מניעה להפסקת ההפרה, פיצויים כספיים, וכן סעדים נוספים כמו צו להשמדת עותקים מפרים. עם זאת, מרבית ההליכים מסתיימים בפשרה בין הצדדים.

בזירת האינטרנט, התפתחו מנגנונים לאכיפת זכויות יוצרים מחוץ לכותלי בית המשפט, בהם תפקיד מרכזי ממלאים גורמי ביניים כגון ספקי אינטרנט ומנהלי אתרים. נוהל "הודעה והסרה", שאומץ על ידי הפסיקה בישראל, מאפשר לבעלי זכויות יוצרים לפנות לגורמי ביניים בבקשה להסיר תכנים מפרים. גורמי הביניים, בתמורה לחסינות מאחריות להפרה, מנהלים מנגנוני הסרה. למרות זאת, יישום מדיניות "הודעה והסרה" אינו אחיד, וישנם אתרים שאינם מיישמים אותה באופן דווקני. האתגר באכיפת זכויות יוצרים ברשת האינטרנט נובע, בין היתר, מהקושי בזיהוי משתמשים הפועלים באופן אנונימי ומההיקף הרחב של הפרות אפשריות. למרות ניסיונות חקיקה, עדיין קיים קושי משפטי בחשיפת זהותם של מפרי זכויות יוצרים ברשת.

### מלחמה בהפרות זכויות יוצרים
במדינות אחדות בעולם ישנם ארגונים המתמחים במאבק בהפרת זכויות יוצרים. ארגונים אלה מתחקים אחר עקבותיהם של אנשים פרטיים וגופים מאורגנים, המפרים את זכויות היוצרים של יוצרים ממגוון תחומים: ספרות, שירה, מוזיקה, קולנוע וכדומה.

בישראל פועל הסניף הישראלי של BSA – איגוד יצרני תוכנה שפועל כנגד פיראטיות תוכנה; ארגון אלי"ס שפעל כנגד העתקות לא-מורשות של סרטים. מאז אפריל 2011 פועל בישראל ארגון זיר"ה, שמאגד קבוצה של בעלי זכויות מכמה תחומים. הארגון מתמקד בהפרות הקשורות באינטרנט.

## הערות שוליים
אוטו שטרן

**אוטו שטרן** (בגרמנית: **Otto Stern**; 17 בפברואר 1888 – 17 באוגוסט 1969) היה פיזיקאי יהודי-גרמני שזכה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1943 על תרומתו לפיתוח שיטת הקרן המולקולרית ועל גילוי המומנט המגנטי של הפרוטון.

## קורות חייו
שטרן נולד בעיר צורי (Żory או Sohrau) בקיסרות הגרמנית. כשהיה בן ארבע עבר עם משפחתו לעיר ברסלאו (כיום ורוצלב שבפולין), ושם אף למד באוניברסיטה מ-1906 עד לקבלת תואר דוקטור בכימיה פיזיקלית ב-1912. לאחר מכן הלך בעקבות אלברט איינשטיין לאוניברסיטת פראג ולמכון הטכנולוגי של ציריך. ב-1915 השלים עבודת פוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרנקפורט, בה נשאר עד 1921, עם הפסקה לשירות צבאי קצר. לאחר מכן כיהן במשך כשנתיים כפרופסור באוניברסיטת רוסטוק (Rostock), משרה אותה עזב לטובת המכון לכימיה פיזיקלית שאך הוקם באוניברסיטת המבורג. שטרן עבד בהמבורג עד 1933, אז אולץ להתפטר בשל החוקים הנאציים החדשים. הוא היגר לארצות הברית שם מונה לפרופסור לפיזיקה במכון הטכנולוגי קרנגי בעיר פיטסבורג, ולאחר מכן, ב-1945, לפרופסור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, שם נשאר עד פרישתו.

## עבודתו
עבודתו המוקדמת התרכזה בפיזיקה תאורטית, ובמיוחד בתרמודינמיקה סטטיסטית ובמכניקת הקוונטים. החל מ-1919 פנה לפיזיקה ניסויית. שיטת הקרן המתודית, אותה המציא, התגלתה ככלי שימושי למחקר תכונות של מולקולות, אטומים וגרעיני אטום. אחד היישומים הראשונים של שיטתו היה האישור האמפירי להתפלגות מקסוול-בולצמן בגזים.

[שמאל|ממוזער|250px|שלט באוניברסיטת פרנקפורט להנצחת [ניסוי שטרן-גרלך]]
בניסוי שערך עם וולטר גרלך ב-1922 בדקו השניים את ההסטה של אטומים על ידי שדה מגנטי ואת השפעתו על המומנט המגנטי שלהם. הם השתמשו בקרן של אטומי כסף, אותה הקרינו דרך שדה מגנטי לא אחיד לעבר משטח זכוכית, ומצאו כי הקרן מתפצלת לשתי קרנים נפרדות, במקום להתרחב לרצועה מתמשכת. הניסוי אישר את התאוריה לפיה אטומים יכולים להסתדר במרחב רק בכיוונים מסוימים (ספין), ובמקרה של הכסף - בשני כיוונים בלבד. 

בהמשך מחקריו מדד את המומנט המגנטי של חלקיקים תת-אטומיים, לרבות הפרוטון, לגביו גילה כי ערך המומנט גדול פי 2 וחצי מהערך התאורטי שחושב עד אז. בנוסף, עבודתו על התאבכות קרני מימן והליום הדגימה היטב את האופי הגלי של אטומים ומולקולות. 

על גילויו אלה זכה בפרס נובל לפיזיקה ב-1943, וזאת לאחר שהפרס לא חולק כלל במשך שלוש שנים רצופות. הוא קיבל את הפרס לבדו, וועדת הפרס נמנעה מלהזכיר את חלקו של גרלך בגילויים, משום שהיה עדיין פעיל בממסד הנאצי.

## קישורים חיצוניים

* אוטו שטרן, אנשי סגולה - יהודים זוכי פרס נובל, באתר בית התפוצות.
* ביוגרפיה
* שיטת הקרן המולקולרית
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים גרמנים
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גתה בפרנקפורט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברסלאו
קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:פיזיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קרנגי מלון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת המבורג
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של ציריך
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רוסטוק
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1888
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1969
שלמה הסטרין

**שלמה הֶסטרין** (Hestrin; 1914 – 2 בפברואר 1962) היה פרופסור לביוכימיה ומראשוני החוקרים בתחום באוניברסיטה העברית בירושלים. חתן פרס ישראל למדעים מדויקים לשנת 1957.

## ביוגרפיה
הסטרין נולד בשנת 1914 בוויניפג שבקנדה ליוסף ולמרים הסטרין, שהיו קשורים בפעילות הציונית של אזור מגוריהם. בשנות ילדותו, אירחו הוריו בביתם רבים מבכירי תנועת העבודה שעסקו בשליחות בצפון אמריקה, בהם רחל ינאית בן-צבי, זלמן שזר ויהודה אבן שמואל. לאחר עלייתם לארץ ישראל בשנת 1932, הצטרפה המשפחה לקיבוץ אפיקים בעמק הירדן, שם הסטרין היה ממייסדי חברת "ספן", ואביו שימש כמזכיר המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית תחת ניהולו של ברל לוקר ומנהל המכון החקלאי.

לאחר מכן החליט הסטרין להתמסר ללימודים אקדמיים, הוסמך באוניברסיטה העברית במדעי הטבע וסיים שם דוקטורט (הדיסרטציה הייתה בנושא "פירוק מלטוז על ידי מיקרו אורגניזמים", בהנחיית ישעיהו ליבוביץ וישראל יעקב קליגלר). בקנדה למד הסטרין בבית ספר עברי והשתלם במדעי הרוח באוניברסיטת מניטובה. במהלך לימודיו, שימש עוזר מחקר במחלקה לבקטריולוגיה, במעבדה לכימיה, במעבדה להורמונים והשתתף בחקר מחלת הסרטן. לאחר מכן נשלח מטעם הפקולטה לרפואה להשתלמות מקצועית בארצות הברית ושהה שם כשנה וחצי.

לאחר קום המדינה מונה הסטרין לחבר סגל בפקולטה לרפואה ובפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע של האוניברסיטה העברית. בין תפקידי המנהלה אליהם מונה לאורך השנים: ראש המחלקה לביוכימיה, מנהל המעבדה לכימיה מיקרוביולוגית, חבר הוועדה המתמדת של סנאט האוניברסיטה ויו"ר ועדת ההוראה של הפקולטה למדעי הטבע. יחד עם פרופ' אפרים קצ'לסקי (לימים אפרים קציר) היה העורך הראשון של כתב העת "מדע".

בשנת 1957 זכה הסטרין בפרס ישראל למדעים מדויקים, במשותף עם דוד פיינגולד ותלמידו גד אביגד. זכייתו ניתנה לו על מחקרו בסינתזה אנזימטית של חומרים אנלוגיים לסוכרוז. בנימוקי השופטים ניתנה התייחסות כוללת לעבודתו, עליה נאמר: "העבודה מהווה תרומה בת קיימא לביוכימיה הכללית ומעודדת את המשך התפתחותה בישראל". באותה שנה זכה מורו בעבר, שאול אדלר, בפרס ישראל למדעי הרפואה.

עבודתו הוכרה גם בפרס שווארץ. במהלך השנים, פורסמו על ידו כתשעים מחקרים בביולוגיה וביוכימיה. במחקריו המעבדתיים התגלה לראשונה חומר המשמש תחליף להרחבת נפח הדם, תגלית המשמשת בעיקר למניעת אובדן דם בנפגעים. בין תלמידיו נמנים מיכאל שרם, צבי זלינגר ואברהם הרשקו.

אחותו של הסטרין, שרה הסטרין-לרנר, זכתה בשנת 1955 בפרס ישראל למדעי הרפואה.
הסטרין נפטר בשנת 1962, בגיל 48. נטמן בהר המנוחות, הותיר אחריו את רעייתו, הארכאולוגית רות הסטרין, ואת שני ילדיו.

## הוקרה והנצחה
לאחר מותו סיפר אפרים קציר על עבודתם המשותפת: כדי להוקיר את זכרו של הסטרין, האגודה הישראלית לביוכימיה ולביולוגיה מולקולרית מעניקה פרס על שמו כל כמה שנים (בין שנה ל-3 שנים) הפרס ניתן לביוכימאים צעירים המצויים בתחילת הקריירה העצמאית שלהם, ואשר מבצעים את מרבית עבודתם המחקרים בתחומי ישראל.

## לקריאה נוספת
* אברהם חיים אלחנני, **ירושלים ואנשים בה**, ירושלים: ר' מס, 1977.

## קישורים חיצוניים
* על הסטרין ועל "פרס הסטרין" באתר האגודה הישראלית לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביוכימאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי קנדה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: ביוכימיה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעים מדויקים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1957
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
פורמולה 1 עונת 1987

במסגרת **[[פורמולה 1]] של שנת [[1987]]** נערכו 16 מרוצים. באליפות העולם זכה הברזילאי נלסון פיקה ובאליפות היצרנים זכתה קבוצת ויליאמס.

עונה זו הייתה צמודה למדי כאשר לא פחות מחמישה נהגים ניצחו במרוצים השונים. מעניינת לא פחות הייתה העובדה כי פיקה אשר זכה באליפות ניצח בשלושה מרוצים בלבד, כאשר נייג'ל מנסל ניצח בשישה מרוצים אך סיים במקום השני בלבד. אירוע מעניין נוסף היה כאשר הנהג הצרפתי יאניק דאלמס (שנהג בקבוצת לולה-פורד) שסיים חמישי במרוץ אוסטרליה לא זכה בנקודות בעקבות העובדה כי קבוצתו רשמה רק מכונית אחת למרוץ.

בעונה זו ובזו שאחריה הונהגה אליפות משנה בין היצרנים לדירוג הקבוצות שלא השתמשו במנועים בעלי מגדש טורבו.

בעונה זו נלקחו בחשבון רק 11 התוצאות הטובות ביותר של כל נהג.

## מרוצי עונת 1987

## דירוג נהגים סופי

עוד 7 נהגים התחרו לאורך העונה אך סיימו ללא נקודות אליפות ועוד 4 נהגים השתתפו במרוץ אחד או שניים ולא זכו בנקודות אליפות.
*הערה: התוצאה בסוגריים מציינת את סך הנקודות שצבר הנהג. התוצאה בלא סוגריים מציינת את הנקודות שנלקחו בחשבון עבור האליפות בהתאם לתקנון.

## דירוג קבוצות סופי

שלוש קבוצות נוספות השתתפו באליפות, אך לא זכו באף נקודת אליפות.

## קישורים חיצוניים

* תוצאות מרוצי העונה באתר Formula1.com.
* סיכום העונה באתר MotorSport Magazine.

קטגוריה:עונות בפורמולה 1
קטגוריה:1987 בספורט
אין ויטרו

שמאל|ממוזער|200px|ניסוי בצמח הנעשה בתוך מבחנת זכוכית. חלק מבעלי מקצועות מדעי החיים יכנו ניסוי זה in vitro משום שהוא במבחנה, ואילו אחרים יטענו שהוא נעשה ביצור שלם ולכן הוא in vivo ולא in vitro.
**בַּמַּבְחֵנָה**, או **אִין וִיטְרוֹ** (בלטינית: **in vitro**; באופן מילולי: **בתוך זכוכית**) היא טכניקה לביצוע ניסוי, בדיקת מעבדה או הליך רפואי בסביבה מבוקרת מחוץ לאורגניזם חי בדרך כלל במבחנה או בכלים שונים.

לעומת טכניקה זו ניצבת טכניקת אִין וִיווֹ - המבוצעת בתוך או על אורגניזם חי (בדרך כלל הכוונה לניסויים בבעלי חיים או לניסויים קליניים בבני אדם, או לבדיקות רפואיות הנעשות על גופו של הנבדק). ההבחנה בין אין ויטרו לאין ויוו היא יחסית. יש מי שעבורו כל ניסוי הנערך בתא שלם או ביצור רב תאי הוא ניסוי אין ויוו, ויש מי שעבורו רק ניסוי הנעשה באורגניזם ששלם וגדול ניסוי אין ויוו. לדוגמה: ניסוי בתרבית רקמה או בתולעים יכונה "אין ויוו" על ידי ביולוג של התא, אך יכונה "אין ויטרו" על ידי רופא.

דוגמה נוספת: ניסוי עם אנזימים וסובסטרטים במבחנה הוא ניסוי אין ויטרו על פי כל הגדרה. לעומתו, ניסוי בתאי דם אנושיים או בחיידקים יוגדר על ידי ביולוג מולקולרי או ביוכימאי כניסוי אין ויוו, גם אם הוא נערך בתוך מבחנה. זאת משום שתא הוא יצור חי. אולם אדם העוסק במקצוע רפואי יגדיר ניסוי כזה כאין ויטרו משום שהתאים האנושיים או החיידקים הוצאו מחוץ לגוף.

בדרך כלל, זול יותר ופשוט יותר לבצע ניסוי או בדיקה אין ויטרו מאשר אין ויוו. יש אף הטוענים שניסויים אין ויטרו הם תחליף מלא לניסויים בבעלי חיים, אולם כנגדם טוענים כי תהליכים רבים בביולוגיה או ברפואה לא ניתן לדמות במדויק, אם בכלל, במבחנה. לכן במחקרים רבים חייבים לבצע גם בדיקות על החי (אין ויוו). עם זאת חוקרים מחפשים שיטות להעברה של ניסויים נוספים לשיטה זו מתוך מניעים כלכליים ואתיים

## ראו גם
*בחיים, אין ויוו
*באתר, אין סיטו
*אין סיליקו
*חלופות לניסויים בבעלי חיים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שיטות ניסוי ביורפואיות
קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
אין ויוו

[שמאל|ממוזער|250px|[חולדה|חולדת מעבדה לבקנית. חיות מעבדה לבקניות מאפשרות מבט בכלי הדם שלהן דרך עיניהן וחוסכות את הסיבוך הטכני והאתי שבניתוח חיות במעבדה.]]
**בַּחַיִּים**, **אִין וִיווֹ** (בלטינית: **In vivo**; באופן מילולי: **בתוך החי**) הוא טכניקה לביצוע ניסוי, או בדיקת מעבדה על אורגניזם חי המשמש אורגניזם מודל.

בדרך כלל הכוונה היא לניסויים קליניים, פיזיולוגיים, פרמקולוגיים או מתחום איכות הסביבה בבני אדם, בחיות, בצמחים, בפטריות או בחד תאיים (כולל תאים סרטניים או תאי גזע מבני אדם וכולל בתרביות רקמה). ניסויים בבעלי חיים במסגרות אחרות, כמו פסיכולוגיה ניסויית, לא זוכים לכינוי זה.

לעומת טכניקת אין ויוו ניצבת טכניקת אִין וִיטְרוֹ - ניסוי, בדיקת מעבדה או הליך רפואי המתבצעים בסביבה מבוקרת מחוץ לאורגניזם חי בדרך כלל במבחנה או בכלים שונים המכילים מולקולות ביולוגיות כגון חלבונים. יש ניסויים שקשה לסווגם כניסויים מסוג אִין וִיווֹ או אִין וִיטְרוֹ כמו ניסוי בגוויות (למשל ניסוי סוג חדש של רצועה תותבת על ידי השתלתה בברך של אדם מת והנעת הברך המתה אלפי פעמים בעזרת מנוע).

ניסויים באורגניזמים לא אנושיים מקובלים בחקר ביולוגיה, רפואה, פסיכולוגיה, טכנולוגיה, חקלאות ואיכות הסביבה. ניסויים בבני אדם מקובלים בתחומי מחקר אלה ובתחומים רבים במדעי החברה.

בדיקה או הליך רפואי אין ויוו על עובר ברחם מכונה אִין אוּטֶרו (לטינית: בתוך הרחם).

## ניסויים בבעלי חיים

יצור חי המשתתף בניסוי יכול לייצג בניסוי את בני המין הטקסונומי שלו (למשל פרה המשתתפת בניסוי לשיפור תנאי הגידול של הפרות) או להשתתף בו כאורגניזם מודל (למשל עכבר המשתתף בניסוי לחיפוש תרופה עבור פרות). ניסויים המשתמשים ביצור חי אחד כמודל ליצור חי אחר חייבים להיעשות לאחר העלאת טעון משכנע על פיו המודל אכן דומה בתכונות הרלוונטיות למה שהוא מיצג. פעמים רבות טיעון כזה נשען על מחקר קודם, אך יש קבוצה גדולה של מחלות באדם ובבעלי חיים, שלא נחקרות ביצורים חיים אחרים כי טרם נמצא להם מודל מתאים.

ניסוי בחיית מודל עשוי להיות פשוט יותר מבחינה טכנית מאשר ניסוי בחיה או באדם שאותם המודל מדמה. ניסוי כזה עשוי להיות גם אתי יותר מניסויים בבני אדם ובחיות הנתפסות כבעלות תודעה מפותחת יותר מזו של אורגניזם המודל. ניסוי בשמרים או תולעים, למשל, לא גורם סבל לבני אדם או לפרות ולא מונע טיפול רפואי מאנשים בקבוצת הביקורת. מעבר לזאת, להרבה ניסויים בבני אדם קשה למצוא מדגם גדול ומיצג וקשה גם לערוך ניסויים בבני אדם בתנאי מעבדה של ממש. תנאי מעבדה של ממש מצריכים שכל המשתתפים בניסוי יתחילו ויסיימו את הניסוי באותו תאריך, שיחיו באותה סביבה, יאכלו אותו מזון ושלא יקבלו שום טיפול רפואי אחר בבעיה הנחקרת.

## [[אקס ויוו]] (Ex vivo)
ניסוי הנעשה על איבר אמיתי של חיה, אך הוא נקצר ממנה לפני הניסוי.
## ראו גם
*אין ויטרו
*אין סיליקו
*אין סיטו
*חלופות לניסויים בבעלי חיים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שיטות ניסוי ביורפואיות
קטגוריה:ניסויים מדעיים מעוררי התנגדות
קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
חן ליפין

**חן ליפין** (נולד ב-4 בנובמבר 1965) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הרכז ומתנשא לגובה 1.84 מטר.

## קריירה
### קריירת מועדונים
ליפין שיחק במשך שמונה עונות החל משנת  במכבי תל אביב תחת הגופיה מספר 10, במהלכם זכה, יחד עם קבוצתו, בשמונה אליפויות הליגה הלאומית בכדורסל ושישה גביעי מדינה. ליפין קלע 490 נקודות במדי מכבי תל אביב באירופה וכן שיחק בנבחרת ישראל. 
החל מקיץ  הציב אותו צביקה שרף בעמדת הרכז הקבוע של מכבי תל אביב, במקומו של מוטי ארואסטי שפרש.
 
בעונתו הראשונה במפעל האירופי, הוא הצטיין ובלט לטובה, באחת העונות הטובות ביותר של מכבי תל אביב (עונת  - בה סיימה מכבי במקום הראשון בבית הגמר, והפסידה את גביע אירופה במשחק הגמר ליוגופלסטיקה ספליט), תוך שאת משחקו כרכז אפיין "כדרור סבלני".

באחד ממשחקיו הבולטים במדי מכבי תל אביב בעונת , מול פזארו, בו הצטיין וקלע 23 נקודות (5 שלשות), הכריע את המשחק בשלשה בשניות הסיום של ההארכה, ובכך הביא לניצחונה של מכבי 93:92 - שהבטיח את עלייתה לפיינל פור במינכן.

לאחר שעזב את שורות מכבי תל אביב בשנת  שיחק בשורות מכבי ראשון לציון כשהקבוצה שיחקה באירופה במסגרת גביע מחזיקות הגביע, ועונה לאחר מכן שיחק בהפועל גליל עליון - ומיד לאחריה פרש ממשחק פעיל.

### קריירה בינלאומית
ליפין שיחק במדי נבחרת ישראל בשני טורנירי יורובאסקט (1985, 1987) ובטורניר אליפות העולם בכדורסל 1986. בסך הכל שיחק במדי הנבחרת 59 פעמים וקלע 229 נקודות.

## קישורים חיצוניים
 
* 

קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני הפועל גליל עליון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
יעקב העליון

**יעקב העליון** (23 באוקטובר 1937 – 1 באפריל 2021) היה עיתונאי ישראלי. מחבר רב המכר "רגל של בובה", על לחימתו בקרב תל פאחר במלחמת ששת הימים, פציעתו הקשה ושיקומו.

הוא הורשע בנובמבר 2008 בבעילה אסורה בהסכמה בקטינה בת 14 ובמעשה מגונה באחותה.

## קורות חייו
יעקב העליון נולד ברמת גן, ליוסף ולמרים. הוא התגייס לחיל השריון ובמסגרתו לחם במלחמת סיני. העליון נטל חלק במערכת אום כתף - אבו עגילה ב-1956. פלוגתו, שעליה פיקד משה בריל, זכתה בעקבות הקרב בציון לשבח קולקטיבי. לאחר שהשתחרר החל לעבוד כעיתונאי בעיתון "מעריב".

במלחמת ששת הימים התגייס למילואים, ולחם בגזרת רמת הגולן. בקרב על מוצב תל פאחר נפצע קשה, איבד עין ורגל, ואושפז לתקופה ממושכת. לאחר שחרורו מבית חולים כתב את ספרו "רגל של בובה", על המלחמה האישית שלו. בעקבות פרסום הספר הפך העליון למרצה מבוקש, ואף השתתף במשך שנים בסיורים להנחלת מורשת הקרבות ברמת הגולן. הוא שב לעבוד ב"מעריב", וכתב בנושאי פלילים וצרכנות ובמוסף השבת. ב-1970 קיבל את פרס שלמה מרץ לעיתונאות של מסדר ז'בוטינסקי, על סדרת כתבות שפרסם. הוא היה חבר המועצה לביקורת סרטים ומחזות.

העליון היה נשוי ליעל העליון, בתו של יוסף פעמוני, שייסדה את בית הספר לאמנויות תל אביב וניהלה אותו עד מותה. באוקטובר 2002 התאבדה יעל לאחר שגילתה כי בעלה קיים קשרים מיניים עם שתי אחיות, תלמידות בבית הספר שניהלה, אחת מהן בת 14. מותה עורר הדים בציבור, הן בגלל היותה דמות מוערכת בקרב תלמידיה ובוגרי בית ספרה והן בשל נסיבות מותה.

העליון, שהיה מיוצג במשפטו על ידי עוה"ד רונאל פישר, הורשע בנובמבר 2008 במספר בעילות אסורות בהסכמה בקטינה ובמעשה מגונה באחותה. "בעילה" כאן היא במשמעותה בחוק העונשין, ללא שקויימו יחסי מין מלאים. באפריל 2009 נגזר עליו עונש של 12 חודשי מאסר בפועל ושישה חודשי מאסר על תנאי, ופיצוי לנפגע עבירה בסך 15,000 ש"ח לאחות הצעירה ו-5,000 ש"ח לאחות המבוגרת. העליון ערער על חומרת העונש, אך ערעורו נדחה.

הוא נפטר באפריל 2021. הותיר אחריו בן, בת ונכדים. התגורר בתל אביב.

## ספרו "רגל של בובה"
ב-1967 השתתף יעקב העליון במלחמת ששת הימים ברמת הגולן כמפקד טנק בחטיבה 37, ובקרב על מוצב תל פאחר נפצע פעמיים: בפעם הראשונה, כשעמד חשוף בצריח הטנק, ואחר-כך מפגיעה ישירה בטנק כאשר שכב לידו פצוע. הוא נזקק לניתוחים רבים ולתקופת אשפוז שנמשכה שנתיים, ונותר קטוע רגל, עיוור בעין אחת, וחבול מכוויות בכל גופו. העליון תיעד את חוויותיו האישיות מהקרבות ומהתקופה שאחריהן, את פציעתו, את ההתמודדויות היומיומיות שלו עם פרוטזה, ואת התהליך הממושך של שיקומו. לספר קרא "רגל של בובה", על שם הקמע שנטל בצאתו לקרב – רגל של בובה של בתו הקטנה. הספר יצא לאור ביוני 1973, וחודשים ספורים אחר-כך הפך לרב-מכר, בין היתר בקרב פצועי מלחמת יום הכיפורים. הספר, שיצא ב-16 מהדורות, נחשב אחד מספרי המורשת המרכזיים של מלחמת ששת הימים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* "שאלה של חיים ומוות" - כתבה במקומון תל אביב.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ז'בוטינסקי
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ששת הימים
קטגוריה:מורשעים בעבירות מין בישראל
קטגוריה:עיתונאים נכי צה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת סיני
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
מרקוס מאניליוס

**מרקוס מאניליוס** (בלטינית: **Marcus Manilius**, המאה הראשונה לספירה), משורר ואסטרולוג רומי שנודע כמחברה של הפואמה "אסטרונומיקה".

מרקוס מאניליוס נולד בצפון אפריקה, והיה תושב או אזרח רומא בתקופתם שלטונם של אוגוסטוס קיסר או של טיבריוס. על חייו ידוע מעט מאד.

הפואמה "אסטרונומיקה" מחולקת לחמישה ספרים:
* ספר ראשון מתאר את השמים ואת מערכות הכוכבים
* ספר שני מוקדש לגלגל המזלות
* ספר שלישי מסביר כיצד לערוךהורוסקופ
* ספר רביעי כולל תיאור של כדור הארץ ושל יושביו, ומתאר את השפעת הכוכבים עליהם עם מסקנות המתייחסות לאופיים
* ספר חמישי מסביר כיצד משתנה השפעת הכוכבים בהתאם לתנועתם ולמיקומם ברקיע

פואמה זו כמוה כעבודת מחקר, שבה מציג מאניליוס את דעותיהם של האסטרולוגים בני העת העתיקה. לעיתים קרובות הוא מחקה את לוקרטיוס. בסוף הספר הראשון מתואר קרב יער טויטובורג, שבו הובס צבא רומא בפיקודו של פובליוס קווינקטיליוס וארוס בידי השבטים הגרמאנים בפיקודו של מנהיגם ארמיניוס (9 לספירה).

שני כתבי יד של הפואמה, שנעשו בידי נזירים במאה העשירית ובמאה האחת עשרה, נתגלו על ידי פוג'ו בראצ'וליני לא רחוק מן העיר קונסטנץ (כיום בגבול שווייצריה וגרמניה) כאשר השתתף בוועידת קונסטנץ של הכנסייה הקתולית ב- 1416 או ב- 1417. הפואמה הופיעה בדפוס לראשונה בנירנברג ב- 1473. תרגומה הראשון לאנגלית נעשה בידי המתרגם תומאס קריץ' ב- 1697. ב- 1739 היא הופיעה בלטינית בעריכתו של החוקר האנגלי ריצ'רד בנטלי. המשורר והחוקר האנגלי אלפרד אדוארד האוסמן ערך אותה שוב בלטינית בחמישה כרכים בין 1903 ו-1930.

מאניליוס כותב:

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:משוררים רומאים
קטגוריה:אסטרולוגים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-1
בעיית צביעת המסלולים

**בעיית צביעת המסלולים** היא בעיה ידועה בתורת הגרפים, העוסקת בצביעה של קשתות בגרף. לבעיה יישומים תאורטיים בתורת האוטומטים ובדינמיקה סימבולית, ויישומים פרקטיים בדחיסת מידע, תכנון ממוחשב ובדיקת פרוטוקולים.

הבעיה הוצגה ב-1970 במאמר של רוי אדלר ובנג'י וייס
(ונוסחה במפורש ב-1977), בקשר להשערה (שהוכחה לבסוף בדרך אחרת), שהאנטרופיה הטופולוגית של מערכת דינמית בעל אופי סופי, קובעת את המערכת (עד כדי שקילות). בעיית צביעת המסלולים נפתרה  על ידי אברהם טרכטמן, פרופסור למתמטיקה  מאוניברסיטת בר-אילן, ב-2007. הוא הראה כי לכל גרף רגולרי מכוון המקיים מספר תנאים (קשיר היטב ואורכי המעגלים שלו צריכים להיות זרים במשותף) קיימת צביעה של הקשתות עבורה יש מילה מסנכרנת..

## מבוא: מילה מסנכרנת של אוטומט

גרף סופי מכוון שבו מכל קודקוד יוצאות k קשתות, נקרא **[[גרף רגולרי]]**. אם הקשתות היוצאות מכל קודקוד מסומנות בתוויות שונות זו מזו, וקבוצת התוויות קבועה לכל הקודקודים, אז הגרף נקרא **[[אוטומט סופי דטרמיניסטי]]**. ניתן לחשוב על קודקודי האוטומט כאילו הם מתארים מצבים אפשריים של מכונה או מנגנון אחר, ועל הקשתות כאילו הן מתארות הוראות ביצוע: פירושה של קשת מקודקוד x לקודקוד y הנושאת את התווית i הוא "במצב x, אם מתקבלת הוראה i, יש לעבור למצב y". הדרישה שמכל קודקוד ייצאו קשתות בכל התוויות האפשריות מבטיחה שהאוטומט "יידע" כיצד לבצע כל הוראה, בכל מצב.

באוטומט כזה, **מילה מסנכרנת** היא סדרה של הוראות, שביצוען בזו אחר זו יביא תמיד לאותו קודקוד סופי, ללא תלות בקודקוד ההתחלתי.

אוטומטים דטרמיניסטיים הם מרכיב בסיסי בתכנות ובתכנון מערכות ממוחשבות. מילה מסנכרנת מאפשרת "לאפס" את האוטומט, ובכך היא תורמת לחסינות שלו מפני תקלות. אם "הלכנו לאיבוד" באוטומט, ואיננו יודעים באיזה קודקוד אנחנו נמצאים, ביצוע ההוראות של מילה מסנכרנת יחזיר אותנו לחוף מבטחים, או לפחות לנקודה ידועה.

### דוגמה

שמאל|ממוזער|200px
בתמונה משמאל מופיע גרף מכוון בן שמונה קודקודים, שמכל אחד מהם יוצאות שתי קשתות: אדומה וכחולה (בגרף זה, לכל קודקוד גם נכנסות שתי קשתות, אבל תכונה זו אינה מהותית). מכל נקודת התחלה, אם מבצעים את סדרת ההוראות "כחול-כחול-כחול כחול-אדום-אדום כחול-אדום-אדום", מגיעים תמיד לקודקוד המסומן בצהוב. זוהי, אם כך, מילה מסנכרנת. באופן דומה, ביצוע של סדרת ההוראות "כחול-כחול-אדום כחול-כחול-אדום כחול-כחול-אדום" יביא אותנו תמיד לקודקוד המסומן בירוק.

## תיאור הבעיה

בגרף מכוון G בן n קודקודים, שבו יוצאות מכל קודקוד k קשתות, ניתן - באופן עקרוני - לצבוע את הקשתות ב- \ (k!)^n דרכים, שכל אחת מהן הופכת את G לאוטומט דטרמיניסטי. צביעה שעבורה יש לאוטומט מילה מסנכרנת, נקראת **צביעה מסנכרנת**. כדי שתהיה צביעה כזו, הגרף מוכרח לקיים שתי דרישות: הוא צריך להיות קשיר כגרף מכוון, ואורכי המעגלים שלו צריכים להיות זרים במשותף.

**בעיית צביעת המסלולים** שואלת - האם לכל גרף סופי רגולרי המקיים שתי דרישות אלה, קיימת צביעה מסנכרנת? כאמור במבוא, התשובה לשאלה זו חיובית. טרכטמן, שפתר את הבעיה, מצא גם אלגוריתם המוצא צביעה מסנכרנת בסיבוכיות \ O(n^3k)
http://arxiv.org/PS_cache/arxiv/pdf/0801/0801.2838v1.pdf.

## ראו גם
* השערת צ'רני (Cerny conjecture)

## קישורים חיצוניים
* 

*.
*.
* סקירה של הבעיה ופתרונה


## הערות שוליים

קטגוריה:משפטים בקומבינטוריקה
קטגוריה:משפטים בתורת הגרפים
קטגוריה:אוטומטים
Waterloo (שיר)

"**Waterloo**" (בעברית: "**ווטרלו**"; במקור נקרא "**Honey Pie**") הוא הסינגל הראשון באלבום השני של הלהקה השוודית אבבא הנושא את אותו השם. שיר זה זכה בתחרות האירוויזיון של 1974 וסלל את דרכה של הלהקה להצלחה בינלאומית. השיר זכה בתחרות שיר היובל באירוויזיון שנערכה בשנת 2005 בדנמרק.

## היסטוריה
השיר ווטרלו נכתב לקראת תחרות האירוויזיון של 1974, לאחר ששיר קודם של הלהקה (Ring Ring) הגיע רק למקום השלישי בתחרות המלודיפסטיבלן בשנת 1973. תחילה נכתב עם מקצב רוק-ג'אז, אך זה הוחלף במקצב דיסקו מהיר. הלהקה העדיפה שיר זה על פני שיר אחר שנכתב על ידי חבריה באותה העת, Hasta Mañana, משום שהודגשה בו שירתן של בנות הלהקה, אנייטה פלטסקוג ואנני-פריד לינגסטאד. השיר עוסק בנערה העומדת להיכנע לאהבתה, כשם שנפוליאון נכנע בקרב ווטרלו ב-18 ביוני 1815 (בניגוד לאמור בשיר, נפוליאון אמנם הובס בקרב ווטרלו, אך לא נכנע, אלא חזר לפריז וב-22 ביוני התפטר).

השיר זכה בתחרות הקדם-אירוויזיון של שוודיה בפברואר 1974 ולאחר מכן, ב-6 באפריל, זכה במקום הראשון בתחרות האירוויזיון עם 24 נקודות, כאשר השיר האיטלקי שהגיע למקום השני משתרך אחריו עם 18 נקודות (שיטת הניקוד אז הייתה שונה מזו המקובלת כיום).

השיר ווטרלו היה הזוכה הראשון בתחרות האירוויזיון ששבר את מסורת הבלדה השקטה הן מבחינה מוזיקלית והן מבחינת ההופעה - התלבושות הססגוניות, המקצב המהיר, והכוריאוגרפיה (פשוטה, אך חסרת תקדים).

## הצלחה
השיר הגיע למקום הראשון במצעדים של אירלנד, בלגיה, גרמניה, דרום אפריקה, הממלכה המאוחדת, נורווגיה, פינלנד, שווייץ, למקום השני במצעדים של אוסטריה, הולנד וזימבאבווה (אז רודזיה), למקום השלישי בניו זילנד, ספרד, צרפת ושוודיה, למקום הרביעי במצעד האוסטרלי, למקום השישי במצעד של המגזין האמריקאי בילבורד, ולמקום הארבעה-עשר במצעד האיטלקי (יש אומרים שמיקום זה נובע מן העובדה שהשיר האיטלקי בתחרות האירוויזיון של 1974, Si בביצועה של ג'יליולה צ'ינקווטי, הגיע למקום השני). זהו השיר היחיד שהשתתף בתחרות אירוויזיון והגיע לעשירייה הפותחת במצעדים של 15 מדינות.

בשנת 1994 נכלל השיר, יחד עם להיטים אחרים של הלהקה, בפסקול של הסרט "חתונתה של מיוריאל". הסינגל יצא בשנית בשנת 2004, לכבוד חגיגות ה-30 והגיע למקום ה-20 במצעד הבריטי. ב-22 באוקטובר 2005, במסגרת תחרות שיר היובל באירוויזיון, נבחר השיר לטוב ביותר בהיסטוריה של התחרות.

השיר זכה למספר גדול של גרסאות כיסוי מאז זכייתו. בין הידועות שבהן היא זו שנעשתה בשנת 1998 על ידי בננאראמה. השיר שולב במחזמר "מאמה מיה!" ואף באחד מן הפרקים של סדרת הטלוויזיה "הסימפסונים".

על צדו השני של הסינגל "Waterloo" נמצא השיר Watch Out.

## קישורים חיצוניים

* ABBA - Waterloo (Official Music Video), בערוץ היוטיוב של להקת אבבא
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1974
קטגוריה:שירי אבבא
קטגוריה:שירים ממאמה מיה!
קטגוריה:שירי שוודיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירי מלודיפסטיבלן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פופ רוק
קטגוריה:שירים על בלגיה
קטגוריה:שירים על נפוליאון
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בגרמניה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשווייץ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולאר מיוזיק
מאיה הפנר

**מאיה הפנר** (נולדה ב-23 באוגוסט 1970) היא תסריטאית טלוויזיה ישראלית.

## ביוגרפיה
הפנר למדה שנה אחת בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב, שאחריה החלה את הקריירה שלה בערוץ הילדים. ב-1998 כתבה במשותף עם אביה, הסופר ואיש הקולנוע אברהם הפנר, את המיני-סדרה "ארץ קטנה איש גדול".

בשנת 2003 כתבה מאיה הפנר לסדרה "אהבה מעבר לפינה" במשך שתי עונותיה. בשנת 2005 החלה לכתוב לסדרה "השיר שלנו" ובשנת 2007 הפכה לתסריטאית ראשית וכתבה במשותף עם אסף ציפור את עונתה הרביעית של הסדרה "השיר שלנו". הפנר כתבה פרקים לעונה הראשונה של "בטיפול", וכן הייתה מכותבי "השמיניה". בנוסף הייתה הפנר התסריטאית הראשית בסדרה "תיבת נח" של רשת. בשנת 2009 כתבה עם שחר מגן את התסריט לסדרה "חשופים" ב-HOT. כתבה את התסריט לסדרה "מונא" עם מונא חוה, בכאן 11 בשנת 2018.

בנובמבר 2023 עלה בתיאטרון ״הבימה״ מחזה שכתבה ״מרציפנים״ בכיכובה של השחקנית ליא קניג. 

הפנר נמצאת בזוגיות עם הבמאי עמית גורן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תסריטאיות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
דפנה לוין

**דפנה לוין** (נולדה ב-14 ביוני 1968) היא במאית ותסריטאית טלוויזיה ישראלית.

## ביוגרפיה
לוין היא בוגרת בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, ירושלים, שם ביימה כפרויקט גמר את הסרט הקצר "לכל דבר מחיר". ב-2001 כתבה וביימה את הדרמה "שלוש אצבעות" במסגרת הסדרה הטלוויזיונית "שיעור מולדת". ב-2007 הייתה מועמדת במשותף עם עודד רסקין ומיכל ליבדינסקי לפרס הטלוויזיה לבימוי על "בשורות טובות". כתבה פרקים בסדרת הדרמה "בטיפול" ואף זכתה ב-2005 בפרס הטלוויזיה יחד עם צוות תסריטאי העונה הראשונה. כמו כן ביימה את הסדרה "עד החתונה" של רשת ואת הסדרה "אופוריה".

יחד עם טום סלמה יצרה את סדרת הטלוויזיה "מיגל" בכיכובו של רן דנקר שעלתה לשידור בשנת 2018 ב-HOT.

ב-26 בספטמבר 2019 עלתה לשידור סדרת הטלוויזיה "חמישים" אותה ביימה.

### חיים אישיים
גרושה של הבמאי עודד דוידוף.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 
* רות אשור, "מכניקת השבר", באתר "מעלה", ספטמבר 2023 על "דלפין"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תסריטאיות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:במאיות קולנוע ישראליות
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס האקדמיה לטלוויזיה: תסריטאים
קטגוריה:בוגרות בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה
קטגוריה:בוגרי בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1968
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
סטמאטיס ספאנודאקיס

**סְטַמָֿאטִיס סְפַּאנוּדַֿאקִיס** (ביוונית: **Σταμάτης Σπανουδάκης**; נולד ב-11 בדצמבר 1948) הוא מלחין יווני.

## ביוגרפיה
ספאנודאקיס נולד ב-1948 באתונה. בגיל צעיר למד נגינה בגיטרה. האזנה לשירי הביטלס הובילה אותו למשך תקופת-מה למוזיקת פופ, ושנים אחדות ניגן בלהקות באתונה, פריז ולונדון, שם הוציא את אלבומיו הראשונים.

לאחר זמן חזר למוזיקה קלאסית והמשיך בלימודים בקונסרבטוריון של וירצבורג, אצל ברטולד הומל  ואחר כך באתונה אצל קונסטנטינוס קידוניאטיס. בהמשך פנה למוזיקה ביזנטינית, ומכאן המשיך לשירים יווניים מסורתיים. במוזיקה שלו השתדל לאחד את שלוש ההשפעות החשובות בחייו - המוזיקה הקלאסית, הקלה והביזנטינית.

ספאנודאקיס כתב מספר רב של שירים לגדולי הזמרים ביוון. כן חיבר מוזיקה לסרטי קולנוע ולמחזות תיאטרון וטלוויזיה. בין השאר כתב את המחזמר "מלך השיש", העוסק בכיבוש קונסטנטינופול ונפילתה בידי האימפריה העות'מאנית: הקיסר קונסטנטינוס האחד עשר יצא בראש הצבא היווני להגנת העיר ונפל בקרב האחרון, שאחריו נפלה העיר בידי הכובשים; האגדה מספרת, שגופתו הייתה לשיש, וכי ברבות הימים ישוב מלך השיש לחיים ויצא בראש צבא לשחרר את קונסטנטינופול ולהשיבה לעם היווני.

סטמאטיס ספאנודאקיס הקליט והוציא למעלה מחמישים אלבומים.

## קישורים חיצוניים
* 

* ביוגרפיה באנגלית.

קטגוריה:מלחינים יוונים
קטגוריה:גיטריסטים
קטגוריה:זוכי פרס אריון למוזיקה
קטגוריה:יוונים שנולדו ב-1948
מוזיאון הארוטיקה (פריז)

שמאל|ממוזער|200px|תצלומים ישנים של נשים בעירום, במוזיאון הארוטיקה של פריז
** מוזיאון הארוטיקה** (בצרפתית: **Musée de l'érotisme**) היה מוזיאון המוקדש לאוספי האמנות הארוטית של סוחר העתיקות אלן פלומי (Plumey) והמורה הצרפתי ג'ו קליפה (Khalifa). המוזיאון נסגר ב-7 בנובמבר 2016.

## פעילות
המוזיאון נוסד בשנת 1997 בשדרות קלישי מספר 72, באזור פיגאל שברובע ה-18 שבצפון פריז, צרפת. באוסף היו פריטים מגוונים; מחפצי דת עתיקים מהודו, יפן ואפריקה, ועד ליצירות אמנות מודרנית בעלות נושא ארוטי. אזור התצוגה נפרש על פני חמש קומות ואזור המרתף. קומה אחת הייתה מוקדשת ל**מזון קלוס** (*maisons closes*), בית הבושת המפורסם ביותר של המאה ה-19 וראשית המאה ה-20. בשתי הקומות העליונות היו מוצגות תערוכות מתחלפות, בעיקר של אמנים עכשוויים.

## גלריה

Image:Au Musée de l'érotisme.jpg|פסל של סטיר ואישה במוזיאון הארוטיקה
Image:Eroticmuseumparis1.jpg|סצנה ארוטית בתצוגה שבמוזיאון הארוטיקה של פריז
Image:Eroticmuseumparis2.jpg|תגליף פאלי, מוצג במוזיאון


## קישורים חיצוניים

* 
* "תערובת נחמדה של אמנות, היסטוריה וסקס" 

ארוטיקה
קטגוריה:הרובע השמונה-עשר של פריז
קטגוריה:מונמארטר
קטגוריה:ארוטיקה
גבר צעיר ונערה באביב

"**גבר צעיר ונערה באביב**" (בצרפתית: **Jeune homme et jeune fille dans le printemps**) הוא ציור מאת האמן האמריקאי יליד צרפת, מרסל דושאן. הציור שייך לתקופה מוקדמת ביצירתו של דושאן והוא משקף את השפעת הציור הפוביסטי על דושאן, בייחוד של אנרי מאטיס. הציור נמצא באוסף מוזיאון ישראל.

בציור מופיע זוג דמויות הנמצאות בטבע. דמויות אלו אינן מזוהות, והן חסרות תווי פנים, כשביניהן משתקף הנוף. ביצירתו נעזר דושאן בדוגמנית ז'אן סר (Jeanne Serre), ממנה נולדה לו בת שאותה לא פגש עד כשנתיים לפני מותו.

הציור שימש בסיס ליצירת עבודה נוספת של דושאן, "רשת של מעצורים" (1914), הקשורה ליצירתו "הזכוכית הגדולה".

## קישורים חיצוניים
*גבר צעיר ונערה באביב באתר מוזיאון ישראל
 

קטגוריה:ציורים
קטגוריה:מרסל דושאן
קטגוריה:יצירות אמנות מודרניסטיות
קטגוריה:מוזיאון ישראל: ציורים
קטגוריה:ציורים משנות ה-1910
Odnoklassniki.ru

**OK.ru** או **Odnoklassniki.ru** (מרוסית: **חברים לכיתה**, ברוסית: **Однокла́ссники**) הוא אתר אינטרנט במגוון שפות (בעיקר רוסית) מסוג רשת חברתית מקוונת, המאפשר חיפוש ויצירת קשר עם חברי כיתה מבית הספר, מהאוניברסיטה, מהמכללה, חברים ממקומות עבודה קודמים וכמו כן קרובי משפחה ומכרים. 

למעשה, האתר הוא מעין מקבילה של פייסבוק העולמית, המיועדת לקהל דובר רוסית ברובו המוחלט.

האתר נפתח ב-4 במרץ 2006 על ידי מתכנת האתרים הרוסי אלברט פופקוב, ב-2008 רכשה חברת "Mail.Ru Group" חלק מהבעלות על הרשת ויחד עם חברת הבת שלה מחזיקה ב-58% מהבעלות על הרשת. ב־2021, Mail.Ru Group שינתה את שמה ל-VK Company.

לפי נתוני האתר, ביולי 2009 האתר תפס נתח מרכזי מהתעבורה היומית של דוברי הרוסית בגילאי 14—55, בקרב אתרים שאינם אתרי חיפוש, ובקרב כל האתרים ברשת הרוסית. לפי סטטיסטיקת האתר, נכון ליוני 2011 נרשמו באתר מעל 100 מיליון משתמשים מרחבי חבר המדינות ומן הפזורה הרוסית, ונכון לינואר 2013 מעל 200 מיליון משתמשים רשומים באתר. מפתחי האתר טוענים למעל 40 מיליון כניסות ביממה לאתר.

לחיפוש הראשוני באתר יש צורך ברישום לפי בית ספר או מכללה. לאחר מכן מבוצע החיפוש לפי שם החבר, בית הספר, וכל קהילה אחרת אליה נרשם.

לפי "אלקסה", האתר הוא השישי הפופולרי ביותר ברוסיה, ובמקום ה-81 בעולם (נכון לינואר 2022).

בישראל רשומים באתר כ-100,000 איש.

## ראו גם
* VK (רשת חברתית)
* VK (חברה)

## קישורים חיצוניים

* 

* כתבה  על הפרסום באודנוקלסניקי
* האתר

 
קטגוריה:רשתות חברתיות מקוונות
קטגוריה:אתרי אינטרנט ברוסית
קטגוריה:אתרי אינטרנט רוסיים
O
איקי אלנר

**יצחק (איקי) אלנר** (נולד ב-5 בנובמבר 1963) הוא פעיל ציבור ופעיל פוליטי ישראלי, ממייסדי המכון למנהיגות העתיד בישראל, לשעבר מנכ"ל תנועת "חוקה לישראל".

## ביוגרפיה
אלנר נולד בחיפה וגדל בקריית מוצקין, בן לניצולי השואה. כיהן כיו"ר ארגון "נוער לנוער" המקומי וכיושב-ראש מועצת התלמידים. סיים תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת תל אביב. היה יועץ תקשורת לשר החינוך, פרופ' אמנון רובינשטיין. היה דובר מטה "עצרת השלום" שבסופה נרצח ראש הממשלה יצחק רבין. לאחר מכן שימש כיועץ לשר לאיכות הסביבה, יוסי שריד. בשנת 1997 נתמנה למנכ"ל תנועת "חוקה לישראל".

היה ממקימי המטה למען חופש דת לישראל, קואליציית-גג של למעלה מ-20 ארגונים שפעלה לקידום הפרדת הדת מהמדינה, נישואים אזרחיים ושוויון בין הזרמים היהודיים בישראל, באמצעות חקיקת חוק יסוד: חופש הדת (שלא נחקק).

בשנת 2000 כיהן בוועדה הממשלתית לחוקה בראשות פרופ' יעקב נאמן שהקימה ממשלת שרון הראשונה, וייצג בה את מפלגת המרכז על-פי הזמנת ח"כ דן מרידור.

עם ההחלטה על הפסקת הפעילות הציבורית של תנועת "חוקה לישראל" נבחר אלנר לכהן כמנהל ארגון "הרוב הציוני" במסגרתו פעל לקידום פתרון בעיית המעמד הדתי-הלכתי של מאות אלפי עולים חדשים מברית המועצות לשעבר.

בשנת 1999 הצטרף למפלגת שינוי ובשנת 2001 נבחר במקום השני בבחירות למועצת שינוי. בשנת 2003 נבחר לראשות סניף ת"א של המפלגה. בבחירות לכנסת השש עשרה עמד בראש מטה הלהט"ב והוצב במקום ה-19. היה מראשי "המורדים" במנהיג "שינוי", יוסף לפיד, ופעל להצבת פרופ' אוריאל רייכמן בראשות המפלגה. מיד לאחר הבחירות המקדימות בשנת 2006, שהסתיימו בפרישת לפיד, פרש אלנר מ"שינוי". באותה שנה עבר להתגורר בשדרות והקים את המכון למנהיגות העתיד, יחד עם אל שווימר.

בשנת 2005 השתתף בתוכנית המציאות "דרוש מנהיג" בערוץ 2, והוצג כהומוסקסואל.

אלנר הוא גרוש. בראשית 2019 ולקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת היה ממקימי מפלגת "מגן" בראשות תא"ל גל הירש ונבחר למקום השני ברשימתה. המפלגה כשלה בבחירות ולא עברה את אחוז החסימה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

**מכּתביו**:
* אגודה תלויה בין שמים ל(ה)ארץ, באתר GoGay, 20 ביוני 2005
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:פעילי ציבור ישראלים
קטגוריה:פעילי מפלגת שינוי
קטגוריה:פוליטיקאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:מתמודדי דרוש מנהיג
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
קטגוריה:קריית מוצקין: אישים
גני לוקסמבורג

שמאל|ממוזער|350px|מזרקת מארי דה מדיצ'י, בגני לוקסמבורג
שמאל|ממוזער|250px|גני לוקסמבורג
[ממוזער|שמאל|200px|פרוטומה של [שארל בודלר מאת פייר-פליקס מאססו]]
**גני לוקסמבורג** (בצרפתית: **Jardin du Luxembourg**, מכונים גם לוקו, **Luco**) הם גנים ציבוריים הנפרשים על פני שטח של 224,500 מ"ר ברובע השישי של פריז, צרפת. זהו מתחם הגנים הציבוריים השני הגדול ביותר בעיר, ובו נמצא גם ארמון לוקסמבורג, שהוא מקום מושבו של הסנאט.

הגנים עוצבו על ידי הארכיטקט ג'אן-פרנסיס-טאראז צ'אלגרין (Jean-François-Therese Chalgrin) בזמן האימפריה הראשונה.
בגנים נמצא גן משחקים מגודר גדול, אהוב מאוד על ילדי הסביבה והוריהם. לצידו נמצאים תיאטרון בובות וקרוסלה. לעיתים מגיעים לגן סוסי פוני עליהם ניתן לרכב. בנוסף, הופעות מוזיקליות ללא תשלום מוצגות בגלריה מקורה באזור הגן.

הגנים מושכים מבקרים מרחבי העולם וידועים בשלוותם. בבריכה גדולה שברחבתם המרכזית משיטים ילדים סירות מיניאטוריות.

## פסלים
הגננים העניקו לגנים מספר מבנים מיוחדים:
*ארמון לוקסמבורג, בו יושבים הסנאט ובית הפרלמנט.
*מוזיאון לוקסמבורג המוקדש לתערוכות זמניות נהדרות ומפורסמות.

כמו כן, מסביב לבריכה ניתן למצוא פסלים של מלכות צרפת לשעבר.
האקול נסיונל סופרייר דה מין דה פרי ותיאטרון האודאון נמצאים בסמוך לגני לוקסמבורג.

## ביבליוגרפיה
*André Arnold-Peltier ו- Vassili Karist, גן לוקסמבורג/ גני לוקסמבורג, PIPAA

## קישורים חיצוניים
* 

* גני לוקסמבורג בדף האזורים הציבוריים
* גני לוקסמבורג- תמונות ישנות וחדשות (צרפתית)
* מידע נוסף על הגנים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פריז: פארקים וגנים
קטגוריה:הרובע השישי של פריז
איגנץ ציגלר

ממוזער|איגנץ ציגלר
הרב ד"ר **איגנץ צִיגלֶר** (**Ignaz Ziegler**; 29 בספטמבר 1861, אלסוקובין, אוסטרו-הונגריה – 18 ביולי 1948, ירושלים) היה רבה של קרלסבד בין השנים 1888–1938 וחוקר במדעי היהדות.

## ביוגרפיה
ציגלר נולד בשנת 1861 באלסוקובין (כיום דולני קובין), שבאימפריה האוסטרו-הונגרית. הוא למד בבית המדרש לרבנים בבודפשט ובאוניברסיטת בודפשט. במהלך לימודיו הושפע על ידי התנועה הרפורמית, ובשנת 1888, מיד עם קבלת תואר דוקטור עבור עבודה על הנביא מלאכי (*Malachi profeta forditasa es magyarazata*), נקרא לכהן כרב הקהילה הרפורמית בקרלסבד שבבוהמיה.
בהשתדלותו הוקם בקרלסבד, באישור הקיסר פרנץ יוזף, בית חולים, שנפתח ב-1 במאי 1903.

הוא תמך בציונות וכתב ספרים ומאמרים רבים במדעי היהדות.
במחקרו על הפולמוס היהודי-נוצרי בימי הביניים (1894) הציע שעל היהודים להימנע מוויכוחים עם הנוצרים כדי להימנע מרדיפות אנטישמיות.
מחקרו "משלי המלך במדרש, מוארים על פי תקופת הקיסרות הרומית" (בגרמנית: * Die Königsgleichnisse des Midrasch beleuchtet durch die römische Kaiserzeit*; 1903) הוא ספר יסוד בנושא.

בסתיו 1938, על רקע עליית הנאצים לשלטון, לאחר האנשלוס והסכם מינכן, סיים ציגלר 50 שנות פעילות בקרלסבד (שלאחר מלחמת העולם השנייה נכללה בתחומי צ'כוסלובקיה ונקראה קרלובי וארי) ונמלט מצ'כוסלובקיה.

איגנץ ציגלר נפטר בשנת 1948 בירושלים, בן 87 במותו.

## כתביו

## לקריאה נוספת
רשמים אוטוביוגרפיים:

* Ignaz Ziegler, “Skizzen zu einer Autobiographie”, Mit einer Vorbemerkung von Friedrich Thieberger. In: *Bulletin des Leo Baeck Instituts*, no. 8 (1959), pp. 211—222. 


## קישורים חיצוניים
* 
* איגנץ ציגלר באתר worldcat
* איגנץ ציגלר באתר Open Library
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים אוסטרים
קטגוריה:רבנים בוהמים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בבודפשט
קטגוריה:חוקרי יהדות
קטגוריה:רבנים נאולוגים
קטגוריה:ילידי 1861
קטגוריה:צ'כוסלובקים שנפטרו ב-1948
מנחם כהן (חבר הכנסת)

**מנחם כהן** (5 ביולי 1922 – 11 במרץ 1975) היה חבר הכנסת מטעם מפא"י ומפלגת העבודה.

כהן נולד בירושלים. היה פעיל בתנועת הנוער העובד. באמצע שנות הארבעים החל לפעול במוסדות מפא"י. היה ממארגני עלייה ב` של ילדים ונוער מסוריה. ניהל את מחלקת השכונות במועצת פועלי תל אביב. היה חבר במועצת העיר תל אביב. לכנסת הראשונה נכנס ב-19 במאי 1951, במקומו של דוד רמז, שנפטר, מטעם מפא"י, לאחר שהוצב במקום ה-79 ברשימת מפא"י ולאחר סדרה ארוכה של התפטרויות מהרשימה לכנסת.
בשנים 1959–1974 כיהן כחבר הכנסת מהכנסת הרביעית עד הכנסת השביעית מטעם מפא"י ומפלגת העבודה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* מת מנחם כהן, דבר, 12 במרץ 1975.

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפא"י
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם העבודה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המערך מפא"י-אחדות העבודה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המערך עבודה-מפ"ם
קטגוריה:חברי הכנסת הרביעית
קטגוריה:חברי הכנסת החמישית
קטגוריה:חברי הכנסת השישית
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1975