open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חברי הסנאט של ארצות הברית

ממוזער|         |495x495 פיקסלים
[ממוזער|492x492 פיקסלים|התפלגות מושבי הסנאט של ארצות הברית ב[הקונגרס ה-119 של ארצות הברית|קונגרס ה-119: ]]
**ב[[הסנאט של ארצות הברית|סנאט של ארצות הברית]] ישנם 100 חברים**. לכל מדינה יש זכות לשלוח לסנאט שני נציגים, כך שבסנאט מאה סנאטורים. הייצוג השווה של מדינות בסנאט הוא אחד הסעיפים הבודדים בחוקה שלא ניתנים לשינוי על ידי תיקון של החוקה בהסכמת שני שלישים מהמדינות, אלא נדרשת הסכמת כל המדינות המעורבות.

להלן רשימת הסנאטורים המכהנים של ארצות הברית החברים בסנאט של ארצות הברית בקונגרס ה-119 של ארצות הברית.

## הנהגה

### הנהגה רפובליקנית

### הנהגה דמוקרטית

## חברי הסנאט
מקרא:

## ראו גם
* נשים בסנאט של ארצות הברית
* קבוצות הסנאט של ארצות הברית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:רשימות אישים
אנפות

[230px|ממוזער|[אנפה ירוקה.]]
[230px|ממוזער|[אנפה שורקת.]]
[230px|ממוזער|[לבנית ים-סוף.]]

**אנפות** (שם מדעי: Ardeinae) היא תת-משפחה של עופות מים ממשפחת האנפתיים, בה מרבית המינים במשפחה.

האנפות הן עופות גדולים שהגדולה בהם היא אנפת גוליית, המגיעה לגובה 120 ס"מ ולמשקל של 4.5 ק"ג. לאנפות מקור ארוך ומחודד היכול לנוע במהירות. הן בעלות צוואר ורגליים ארוכות, בעלות קרומי שחייה, והן נפוצות ליד מקווי מים שונים כולל בחופי הים.

האנפות אוכלות בשר וניזונות ממינים קטנים, כמו דגים, צפרדעים, נחשים, חרקים גדולים, פרוקי רגליים, עופות קטנים ויונקים קטנים. הן תוקפות את הטרף ממארב בצמחייה ליד המים או מעמידה קפואה על קו המים, או בתוכם, אשר מדמה אותן לחפץ דומם.

## מיון
*תת-משפחה **אנפות** (*Ardeinae*)
**סוג אנפה ירוקה (*Butorides*)
***מין אנפית מנגרובים (*Butorides striata*)
***מין אנפה ירוקה (*Butorides virescens*)
***מין אנפת לבה (*Butorides sundevalli*)
**סוג ומין יחיד אנפת אגמי (*Agamia agami*) 
**סוג ומין יחיד אנפה כיפתית (*Pilherodius pileatus*)
**סוג אנפת אגם (*Ardeola*)
***מין אנפית סוף הודית (*Ardeola ralloides*)
***מין אנפית סוף (*Ardeola ralloides*)
***מין אנפית סוף סינית (*Ardeola bacchus*)
***מין אנפית סוף ג'אווה (*Ardeola speciosa*)
***מין אנפית סוף מלגשית (*Ardeola idae*)
***מין אנפה אדמונית-בטן (*Ardeola rufiventris*)
**סוג אנפית בקר (*Bubulcus*)
***מין אנפית בקר מערבית (*Bubulcus ibis*)
***מין אנפית בקר מזרחית (*Bubulcus coromandus*)
**סוג אנפה (*Ardea*)
***מין אנפה כחולה גדולה (*Ardea herodias*)
***מין אנפה אפורה (*Ardea cinerea*)
***מין אנפת גוליית (*Ardea goliath*)
***מין אנפת קוקוי (*Ardea cocoi*)
***מין אנפה לבנת-צוואר (*Ardea pacifica*)
***מין אנפה שחורת-ראש (*Ardea melanocephala*)
***מין אנפת הומבולט (*Ardea humbloti*)
***מין אנפה לבנת-מקור (*Ardea insignis*)
***מין אנפה גדולת-מקור (*Ardea sumatrana*)
***מין אנפה ארגמנית (*Ardea purpurea*)
***מין לבנית גדולה (*Ardea alba*)
***מין לבנית בינונית (*Ardea intermedia*)
**סוג ומין יחיד אנפה שורקת (*Syrigma sibilatrix*)
**סוג לבנית (*Egretta*)
***מין לבנית קטנה (*Egretta garzetta*)
***מין אנפית הצל (*Egretta ardesiaca*)
***מין אנפית השלג (*Egretta thula*)
***מין לבנית אדמדמה (*Egretta rufescens*)
***מין לבנית אפרורה (*Egretta vinaceigula*)
***מין לבנית לואיזיאנה (*Egretta tricolor*)
***מין אנפה לבנת-פנים (*Egretta novaehollandiae*)
***מין אנפה כחולה קטנה (*Egretta caerulea*)
***מין לבנית שונית פסיפית (*Egretta sacra*)
***מין לבנית ים סוף (*Egretta gularis*)
***מין לבנית דימורפית (*Egretta dimorpha*)
***מין לבנית סינית (*Egretta eulophotes*)
***מין אנפה צבועה (*Egretta picata*)

כמה חוקרים משייכים לפה גם את תת-המשפחה אנפות לילה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1820
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם אלפורד ליץ'
קטגוריה:אנפתיים
בית הכנסת אנקרה

**בית הכנסת אנקרה** (בטורקית: **Ankara Sinagogu**) הוא בית הכנסת היחיד הקיים כיום באנקרה, בירת טורקיה. הוא נבנה בשכונת איסתיקלאל. בית הכנסת נפתח לראשונה לפני כ-750 שנה, ושימש במקור את הקהילה הרומניוטית בעיר. בתקופה העות'מאנית, לאחר גירוש ספרד הגיעו לאנקרה יהודים ספרדים ופורטוגזים, ובית הכנסת הפך לבית כנסת ספרדי. בית הכנסת קרס  בשנת 1840 ונבנה מחדש ב-1843. ב-1907 שופץ בית הכנסת. בית הכנסת יכול להכיל כ-100 מתפללים. מאז שנות ה-70 של המאה ה-20, עם התמעטות מספר התושבים היהודים באנקרה ומעברם לשכונות מרוחקות, לא מתקיימות תפילות סדירות בבית הכנסת. 
## ראו גם
* בתי כנסת בטורקיה

## קישורים חיצוניים

* הרבנות הראשית של טורקיה
* עיתון שלום – העיתון היהודי העיקרי בטורקיה

אנקרה
אנקרה
קטגוריה:אנקרה: מבנים
לואיס ירד דה יר

**לואיס ירד דה יר** (בשוודית: **Louis Gerard De Geer**; 18 ביולי 1818 – 24 בספטמבר 1896) היה מדינאי וסופר שוודי. דה יר נולד בטירת פינספונג שבמחוז אסטריֶטלנד. הוא היה עורך דין וב-1855 הוא מונה להיות נשיא בית המשפט לערעורים של יטאלנד. בין השנים 1858 – 1870 ובין השנים 1875 – 1876 הוא כיהן כשר הראשי לענייני משפטים (Justitiestatsminister). כבן למעמד האצולה הוא השתתף בפעילות באספת המעמדות (Riksens ständer) משנת 1851 והלאה. בין השנים 1867 – 1878 הוא כיהן כחבר הריקסדאג והציע והעביר רפורמות רבות. בשנים 1876 – 1880 כיהן דה יר כראש ממשלת שוודיה הראשון.

## ייסוד הריקסדאג החדש
הישגו הגדול ביותר של דה יר הייתה הרפורמה במערכת הייצוג הפוליטית השוודית. הרפורמה כללה את ייסודו של הריקסדאג (הפרלמנט) הדמוקרטי הדו-בתי, שהחליף את אספת המעמדות שהייתה מסורבלת ופחות דמוקרטית, שריד ממוסד שהתקיים בימי הביניים המאוחרים. מהלך זה התקבל בדצמבר 1865 וזכה להסכמה המלכותית ב-22 ביוני 1866. לזמן מה לאחר מכן נהנה דה יר מאהדה ציבורית משמעותית. הוא פרש ממשרתו ב-1870 וחזר אליו כראש הממשלה לענייני משפטים ב-1875.

## ראש הממשלה
ב-1876 מונה דה יר להיות ראש ממשלת שוודיה הראשון, בעקבות הרפורמה שבמסגרתה הפכו תפקידי "השר הראשי לעניינים משפטים" (Justitiestatsminister), תפקיד אותו מילא דה יר באותה עת ו"השר הראשי לענייני חוץ" (Utrikesstatsminister) לתפקיד שר המשפטים ושר החוץ, בהתאמה. הוא שימש בתפקיד עד אפריל 1880 ובעקבות כישלונו בהסדרת שאלת החימוש הוא נאלץ להתפטר מתפקידו. בין השנים 1881 – 1888 הוא שימש כנגיד של אוניברסיטת אופסלה ושל אוניברסיטת לונד. דה יר היה חסיד של מדיניות הסחר החופשי ושל הליברליזם הכלכלי ויש הטוענים שהוא הניח את היסודות לכלכלה החזקה של שוודיה בין השנים 1870 – 1970.

## סופר
בנוסף לכמה רומנים ומאמרים, כתב דה יר כמה ספרים שבהם העלה את זיכרונותיו מימי הקריירה הפוליטית שלו. ב-1892 הוא פרסם את הספר האוטוביוגרפי Minnen (זכרונות) שבו תיעד את ניסיונו הפוליטי ואת דעותיו המגובשות לאורך חייו בבהירות יוצאת דופן, בצלילות דעת ובחן. למשל, ההסבר שלו מדוע הוא, בגיל כה צעיר, מונה להיות השר הראשי לענייני משפטים, היה שבמעגלים המצומצמים של האצולה השוודית באותה תקופה היה קשה למצוא אדם ברמת אינטליגנציה מספקת כפי שנדרשה למילוי המשרה.

דה יר היה גם חבר באקדמיה השוודית ובאקדמיה המלכותית השוודית למדעים.

## משפחתו
בנו, ירד לואיס דה יר היה גם הוא ראש ממשלת שוודיה לתקופה קצרה בראשית שנות העשרים של המאה ה-20.

## קישורים חיצוניים

* De Geer, Louis i Herman Hofberg, Svenskt biografiskt handlexikon 

קטגוריה:ראשי ממשלת שוודיה
קטגוריה:שרי ממשלת שוודיה
קטגוריה:סופרים שוודים
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:חברי האקדמיה השוודית
קטגוריה:ילידי 1818
קטגוריה:שוודים שנפטרו ב-1896
קרדשיאן

**קרְדשיאן** (בארמנית: **Քարտաշեան**; באנגלית: **Kardashian**) הוא שם משפחה

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה ארמניים
ספריית ג'ורג' פיבודי

**ספריית ג'ורג' פיבודי** (באנגלית: **George Peabody Library**) שנודעה בעבר כ**ספריית [[מכון פיבודי]]** (באנגלית: **Library of the Peabody Institute**) היא ספריית מחקר של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס. הספרייה מתמקדת בספרים מהמאה ה-19 בשלל נושאים.

הספרייה ממוקמת בקמפוס פיבודי שבמערב שכונת מאונט ורנון בבולטימור, מרילנד, מול אנדרטת וושינגטון .

אוספי הספרייה זמינים לשימוש חופשי גם לקהל שאינו נמנה עם לומדי האוניברסיטה, בהתאם לחזונו של הפילנתרופ, איש בולטימור, ג'ורג' פיבודי, שייעד את הספרייה לשימושו החופשי של כל המבקש דעת.

## קישורים חיצוניים

* 

* גלריית תמונות מהספרייה באתר שיתוף התמונות Flickr
* ניק מאפי, 15 ספריות אוניברסיטאיות מדהימות מסביב לעולם שאת צריכה לראות, באתר המגזין "Architectural Digest"

ג'ורג' פיבודי
ג'ורג' פיבודי
קטגוריה:בולטימור: מבנים
קטגוריה:אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
אברהם חי בן אמוזג

הרב **אברהם חי בן אמוזג** (1860–1930) היה שד"ר מרבני טבריה, מחבר הספרים "קנה אברהם" ו"אברהם בכל".

## ביוגרפיה
נולד בטבריה לרב מרדכי בן אמוזג, שהיה בן דודו של הרב אליהו בן-אמוזג, בן ליוצאי מרוקו שמוצאם מספרד. בהיותו כבן שנה התייתם מאביו, והוא גדל אצל ג'מילה בת הרב יוסף דוד אבולעפיה, אמו החורגת שאביו נישא לה לפני פטירתו.

במשך חייו בטבריה נמנה עם רבניה המשפיעים של העיר, והוא חתום איתם על הסכמות ומכתבים שונים. כן היה לומד עם הרב יצחק אבולעפיה.

בפעילותו הציבורית יצא כשד"ר לצרפת ולטורקיה מטעם כוללות טבריה, ובהמשך למרוקו מטעם ישיבת המקובלים בית אל.

הלך לעולמו בירושלים ב-14 בדצמבר 1930 (כ"ד בכסלו ה'תרצ"א) ונקבר בטבריה.

## חיבוריו
* **קנה אברהם** - חידושים ופירושים על התורה, נביאים, כתובים וחמש מגילות, ירושלים ה'תרפ"ג
* **אברהם בכל** - שו"ת וחידושים על הש"ס, כולל תולדות בני משפחתו, ירושלים ה'תרצ"א

## קישורים חיצוניים
* אברהם חי ב"ר מרדכי אמוזג, בספר יהודי המזרח בארץ ישראל, באתר HebrewBooks
* הספר אברהם בכל, באתר HebrewBooks
* הספר קנה אברהם, באתר HebrewBooks
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:טבריה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:רבנים מרוקאים ישראלים
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1860
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1930
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בטבריה
1929 בקולנוע

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1929 ונוגעים לעולם הקולנוע.

## סרטים שוברי קופות

## פרסי האוסקר
* הסרט הטוב ביותר: The Broadway Melody – MGM
* השחקן הטוב ביותר: וורנר בקסטר - In Old Arizona
* השחקן הטוב ביותר: ג'ורג' ארליס - ד'יזראלי
* השחקנית הטובה ביותר - מרי פיקפורד - Coquette

## סרטים נוספים
* כלב אנדלוסי - סרט קצר של לואיס בוניואל וסלבדור דאלי.
* מנגינת ברודוויי - סרט מוזיקלי בכיכובם של צ'ארלס קינג, אניטה פייג' ובסי לאב
* ד'יזראלי – בכיכובם של ג'ורג' ארליס וג'ואן בנט
* מסיכת הברזל – בכיכובו של דאגלס פיירבנקס

## סדרות סרטים קצרים
* באסטר קיטון (1917–1941)
* Our Gang  (1922–1944)
* לורל והארדי (1921–1943)

## נולדו
* 3 בינואר - סרג'ו לאונה, במאי (נפטר ב-1989)
* 7 בינואר - טרי מור, שחקנית
* 31 בינואר - ג'ין סימונס, שחקנית (נפטרה 2010)
* 10 בפברואר - ג'רי גולדסמית', מלחין (נפטר 2004)
* 1 באפריל - ג'יין פאוול, שחקנית, זמרת, רקדנית
* 5 באפריל - נייג'ל הות'ורן, שחקן (נפטר ב-2001)
* 10 באפריל - מקס פון סידוב, שחקן (נפטר ב-2020)
* 4 במאי - אודרי הפבורן, שחקנית (נפטרה ב-1993)
*31 במאי – מנחם גולן, במאי קולנוע ומפיק סרטים ישראלי (נפטר ב-2014)
* 28 באוקטובר - ג'ואן פלורייט, שחקנית
* 12 בנובמבר - גרייס קלי, שחקנית (נפטרה ב-1982)
* 15 בנובמבר - אדוארד אסנר, שחקן
* 9 בדצמבר - ג'ון קסאווטס, שחקן, במאי (נפטר ב-1989)
* 13 בדצמבר - כריסטופר פלאמר, שחקן

## נפטרו

## ראו גם
*1928 בקולנוע
*1929
*1930 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

## קישורים חיצוניים
משפחה מעריכית

בהסתברות ובסטטיסטיקה, **משפחה מעריכית** (או לפעמים: **מחלקה מעריכית**) היא קבוצה של התפלגויות בעלות צורה מסוימת, המתוארת להלן. צורה מיוחדת זו נבחרה מסיבות של נוחות מתמטית, עקב מספר תכונות אלגבריות שימושיות, וכן עקב כלליותה, שכן התפלגויות ממשפחה מעריכית הן התפלגויות מאוד "טבעיות" ונפוצות. המושג "משפחה מעריכית" מיוחס לאדווין פיטמן  לג'ורג' דרמויס  ולברנרד קופמן  בשנים 1935–1936.

המשפחה המעריכית של ההתפלגויות מספקת מסגרת כללית לבחירה של אלטרנטיבה אפשרית אחרת לניסוח הפרמטרי של ההתפלגות, במונחים של "פרמטרים טבעיים", וכן להגדרת סטטיסטים שימושיים הידועים בתור: "הסטטיסטים הטבעיים המספיקים" של המשפחה (ראו להלן).

## דוגמאות
רוב ההתפלגויות הידועות ביותר שייכות למשפחה המעריכית, למשל:
* התפלגות נורמלית
* התפלגות מעריכית
* התפלגות גמא
* התפלגות כי בריבוע
* התפלגות בטא
* התפלגות דיריכלה
* התפלגות ברנולי
* התפלגות קטגוריאלית
* התפלגות פואסון

כמו כן גם ההתפלגויות הבאות שייכות למשפחה המעריכית, בהינתן שאחד מהפרמטרים שלהן קבוע:
* התפלגות בינומית (עם מספר קבוע של ניסיונות)
* התפלגות מולטינומית (עם מספר קבוע של ניסיונות)
* התפלגות בינומית שלילית (עם מספר קבוע של כישלונות)

דוגמאות להתפלגויות ידועות שאינן שייכות למשפחה המעריכית הן התפלגות t, וההתפלגות האחידה.

## הגדרה

משפחה מעריכית חד-פרמטרית היא קבוצת ההתפלגויות שפונקציית הצפיפות שלהן (או פונקציית ההסתברות שלהן, עבור התפלגויות בדידות) ניתנת להצגה בצורה:

:  f_X(x\mid\theta) = h(x) \exp \left (\eta(\theta) \cdot T(x) -A(\theta)\right )

כאשר (*T*(*x*), *h*(*x*), *η*(*θ*, ו-(*A*(*θ* הן פונקציות, x הוא המשתנה המקרי, ו-θ הוא הפרמטר של פונקציית הצפיפות (או פונקציית ההסתברות).

הגדרה אלטרנטיבית היא קבוצת ההתפלגויות הניתנות להצגה בצורה:

: f_X(x\mid\theta) = h(x) g(\theta) \exp \left ( \eta(\theta) \cdot T(x) \right )

או באופן שקול:

: f_X(x\mid\theta) = \exp \left (\eta(\theta) \cdot T(x) - A(\theta) + B(x) \right )

קטגוריה:סוגי התפלגויות
קטגוריה:התפלגויות רציפות
קטגוריה:התפלגויות בדידות
אלמאך

**אַלְמָאך** (שיבוש של השם בערבית: **العناق الأرض** "אל-ענאק אל-ארץ'" - הקרקל), או **γ באנדרומדה** הוא מערכת מרובת כוכבים בקבוצת הכוכבים אנדרומדה במרחק של כ-355 שנות אור ממערכת השמש. כבר בשנת 1842 גילה האסטרונום פרידריך פון שטרובה שמדובר בכוכב כפול ובשנת 1960 התגלה שבן הזוג העמום מבין השניים הוא בעצמו מערכת של שלושה כוכבי הסדרה הראשית, כאשר שניים מהם מקיפים זה את זה במרחק קטן ושניהם מקיפים יחד את הכוכב השלישי. 

## תכונות
250px|ממוזער|ימין|מערכת אלמאך (הגדלים והמרחקים לא לפי קנה מידה)
אלמאך הוא למעשה מערכת בת ארבעה כוכבים. הכוכב העיקרי, אלמאך A (או γ1 באנדרומדה) הוא ענק כתום ובמרחק זוויתי של 9.6 שניות קשת ממנו, השקול למרחק של כ-1,050 יחידות אסטרונומיות נמצאת תת-המערכת אלמאך BC (או γ2 באנדרומדה), המורכבת משלושה כוכבי הסדרה הראשית, ומקיפה את אלמאך A בזמן הקפה של כ-6,600 שנים. הכוכב אלמאך C נמצא במרחק זוויתי של כ-0.3 שניות קשת מזוג הכוכבים אלמאך Ba ואלמאך Bb והוא ובני הזוג מקיפים זה את זה במסלול אליפטי למדי שנע בין 13 ו-52 יחידות אסטרונומיות בזמן הקפה של כ-61 שנים. הזוג אלמאך Ba ואלמאך Bb לא ניתן להפרדה בתצפית ישירה אלא רק באמצעות מדידות ספקטרוסקופיות. הם מקיפים זה את זה במרחק של כ-9 מיליון קילומטרים (0.06 יחידה אסטרונומית) וזמן הקפה של 2.7 ימים בלבד.

### אלמאך A
אלמאך A הוא הכוכב המסיבי, הגדול, החם והבהיר יותר מבין חברי המערכת. זהו ענק כתום עם סיווג ספקטרלי של K3 II, מסתו מוערכת בכ-14.5 מסות שמש, רדיוסו כ-83 רדיוסי שמש, דומה לרדיוס המסלול של נוגה, טמפרטורת פניו כ-4,500 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 1,460 מעוצמת ההארה של השמש. הכוכב יצא מהסדרה הראשית לאחר שסיים להתיך מימן להליום והוא נמצא לקראת סוף חייו. עם בהירות נראית מדרגה 2.1, זהו הכוכב שנראה בעין כאלמאך, שכן שאר כוכבי המערכת הם עמומים בהרבה יחסית אליו.

### אלמאך Ba/Bb
אלמאך B הוא כוכב כפול ספקטרוסקופי שלא ניתן להפרדה באמצעות טלסקופ אופטי. הוא מורכב מזוג כוכבי הסדרה הראשית, אחד כחול מסוג ספקטרלי B9 והשני לבן מסוג ספקטרלי A3. המסות של בני הזוג מוערכות על פי מסלול ההקפה שלהם בכ-3.3 מסות שמש ו-2.4 מסות שמש בהתאמה ועל פי הסיווג הספקטרלי נראה שטמפרטורות הפנים שלהם הן סביב 11,400 קלווין ו-8,750 קלווין בהתאמה. עוצמת ההארה המשותפת שלהם היא בערך פי 70 מעוצמת ההארה של השמש, אך בשל המרחק הקטן שביניהם, פחות מעשירית של יחידה אסטרונומית לא ניתן למדוד את הבהירויות הנפרדות ולכן גם לא לחשב את רדיוסיהם של בני הזוג. סביר שהכוכב החם מבין השניים הוא זה שאחראי לרוב עוצמת ההארה המשותפת. הבהירות הנראית המשותפת של בני הזוג היא מדרגה 5.4, על סף הראייה האנושית, אך בכל מקרה לא ניתן להבחין בהם ללא ציוד עזר בשל קרבתו של אלמאך A הבהיר בהרבה. בטלסקופ חובבים ניתן להבחין בקלות בבן זוג כחלחל ועמום ליד אלמאך A הכתום והבהיר.

### אלמאך C
אלמאך C הוא גם כן כוכב הסדרה הראשית לבן מסוג ספקטרלי A2. מסתו מוערכת בכ-2.6 מסות שמש, רדיוסו כ-2 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו כ-9,000 קלווין והוא מאיר פי 20 מעוצמת ההארה של השמש. בהירותו הנראית היא מדרגה 6.7, מתחת לסף הראייה האנושי.

## קישורים חיצוניים
* אלמאך באתר של ג'ים קלר

## הערות שוליים

קטגוריה:מערכות מרובות כוכבים
קטגוריה:ענקים מסוג K
קטגוריה:כוכבי הסדרה הראשית מסוג A
קטגוריה:כוכבי הסדרה הראשית מסוג B
קטגוריה:קבוצת הכוכבים אנדרומדה
הגן הארכאולוגי אשקלון

**הגן הארכאולוגי** הוא מתחם מוזיאלי במרכז שכונת אפרידר שבאשקלון בחצר בית העם. הגן משמש לתצוגה של ממצאים ארכאולוגיים, בעיקר מהתקופה הרומית והביזנטית, שנחשפו באשקלון.

בין המיצגים החשובים ביותר הם שני סרקופגים מהמאה הרביעית לספירה, אשר נחשפו בחפירות הצלה בשכונת אפרידר בשנת 1972, ומעניקים למתחם את הכינוי "חצר הסרקופגים". הסרקופגים מעוטרים ברמה אמנותית גבוהה מאוד, ומתארים סצנות מהמיתולוגיה היוונית והרומית. הם מייצגים את עושרה של אשקלון בתקופה הרומית.

בגן גם פסיפס- קיר גדול שיצר האמן שלום סבא בשנת 1954.

## מקור הסרקופגים ותיאורם
סרקופג הוא ארון קבורה עשוי אבן ששימש לקבורה בתקופה הרומית. סרקופג רומי יכול להיות יצירת אמנות המעוטרת בפיסול מסצנה מהמיתולוגיה הרומית או היוונית, סצנה היסטורית או סצנה מחיי היום יום.

הסרקופג הראשון מן המאה הרביעית לספירה, המוצג בגן הארכאולוגי, מתאר קרב בין היוונים לטרויאנים, וחלקו האחורי מציג שני אריות תוקפים שני שוורים. מקורו, ככל הנראה, באחד מבתי המלאכה של אסיה הקטנה. הסרקופג השני מרשים ביותר. בחזיתו מתואר סיפור מהמיתולוגיה היוונית. על מכסה הסרקופג, מגולפים שני בני זוג, המתוארים בצורה גולמית, ללא פרטים מזהים. יש להניח שעיצובם הסופי של הפנים נועד להיעשות בהתאם לתווי פניהם של לקוחות לעתיד לבוא. הסיפור המיתולוגי המתואר על חזית הסרקופג הוא חטיפתה של פרספונה לשאול על ידי האדס, הנושא אותה שם לאישה. סיפור זה מתאר את חילוף עונות השנה לפי המיתולוגיה היוונית. בצידו האחורי של הסרקופג, מתוארים שני אריות השומרים על כד אפר.

במסגרת חפירות ארכאולוגיות באשקלון נחשפו גם סרקופגים פשוטים יותר, שאחדים מהם מוצגים בגן הארכאולוגי. רובם יוצרו באשקלון, אך שני הסרקופגים המרכזיים שמוצגים בחצר הסרקופגים יובאו כנראה מאזור אנטליה.

בתצוגות השונות שבגן מצויות גם כתובות המעשירות את ידיעותינו על העיר אשקלון. הכתובות מתעדות את חיי העיר בתקופות השונות בהן חיו בעיר אוכלוסיות של יוונים, יהודים ומאוחר יותר נוצרים. בין כתובות אלה ניתן למצוא תובת הלל יוונית מבית המועצה המקומי, ובה כתוב:הכתובת מעידה על יחסים מצוינים בין העיר לבין רומא, שהייתה מרכז העוצמה והסמכות באותה תקופה.

## קיר פסיפס של האמן [[שלום סבא]]
בתוך המתחם בולט קיר פסיפס גדול (2X12 מטרים)  העשוי מלבנים של האמן שלום סבא (1975-1897). הקיר (שחלקו השמאלי נראה בצדה הימני של התמונה לעיל) נעשה על ידי האמן בשנת 1954 ומתאר את שמשון ממוטט את מקדש דגון על ראשי הפלשתים. 

## גלריית תמונות

פסל של ניקה אלת הניצחון.JPG|פסל של ניקה אלת הניצחון
Ashkelon-archaeological-park-684.jpg|סרקופג בגן
הגן הארכיאולוגי אשקלון.jpg|חצר הסרקופגים


## קישורים חיצוניים

* חצר הסרקופגים באשקלון משנה את פנייה: החלו העבודות לשימור ושדרוג

## הערות שוליים

גן
אשקלון, גן
ארכאולוגי
אשקלון, גן
אשקלון, ארכאולוגיה
קבר השייח' עוואד

**קבר השייח' עוואד** הוא מבנה מקאם הנמצא בראש הצוק בטיילת אשקלון. לפי האמונה המוסלמית, שם קבור השייח' עוואד. זהות השייח' אינה ידועה, אך ישנן עדויות שונות שהוא נמנה עם אחת המשפחות הענפות בירושלים. המבנה הוא חלק משרשרת אתרי קודש שבנו הממלוכים (1260 - 1516) לאורך חופה של הארץ במסגרת הניסיונות שלהם לחיזוק גבולה המערבי מאיום הצלבנים.

## היסטוריה
לא נמצא תיעוד לתקופת ההקמה של מבנה הקבר, אך לפי סגנון הבנייה נראה שנבנה במהלך התקופה הממלוכית. בתקופת הממלוכים, גברו חששות מפני התחדשות מסעות הצלב. כתוצאה מכך, החליטו על הקמה של קברי "שייח'ים": הקברים נועדו לגרום לאוכלוסייה המוסלמית, שנמצאה בסביבה, להגיע למקום ולקיים חגיגות "זיארה" (עלייה לרגל).

בשנת 1948, במהלך מלחמת העצמאות, ננטש היישוב מג'דל (כיום שכונת מגדל באשקלון), שבו שכן הקבר, על ידי התושבים הערבים.

המבנה הוכרז כמיועד לשימור על ידי עיריית אשקלון.

בסוף שנות התשעים של המאה העשרים נערכו באזור חפירות הצלה על ידי רשות העתיקות לקראת בניית מלון הולידיי-אין. בחפירות נחשפה רצפת פסיפס יפה כמאה חמישים מטר צפונית לקבר השייח', כנראה מהתקופה הביזנטית. הרצפה תועדה ואז כוסתה.

## תיאור המבנה
טקסט=מבנה הקבר - מראה מטיילת אשקלון. התמונה מציגה המבנה על שני החדרים החיצוניים והחדר המרכזי עטור הכיפה.|ממוזער|מבנה הקבר - מראה מטיילת בר כוכבא
מידותיו: אורכו 19 מטרים ורוחבו 7 מטרים. המבנה כולל שלושה חללים: שני החללים החיצוניים, ששימשו להתכנסותם שלעולי הרגל, ללינה ולאכילה, והחלל המרכזי, שבו נמצאת מצבת הקבר.

המבנה עשוי אבני כורכר מקומיות. בחללים החיצוניים של המבנה קשתות רחבות עם חלונות כלפי חוץ וכלפי חדר הקבר. בפינות החיצוניות של החללים נבנו עיבויים, האופייניים לאדריכלות הממלוכית, לחיזוק המבנה.

## שלבי בניית המבנה
המבנה כולל שלושה חללים שנבנו בשני שלבים: בשלב הראשון נבנה החדר המרכזי, בו נמצאות מצבת הקבר וגומחת התפילה (מחראב) החצובה בקיר הדרומי, כשהיא פונה לכיוון מכה. חדר זה הוא בעל כיפה הבולטת מעל המבנה.

בשלב השני, נבנו שני החללים משני צדי החדר המרכזי. שני החללים זהים במתארם ובמידותיהם. בחזיתם, שאינה תחומה בקיר, פונה צפונה.
## ביבליוגרפיה
* ששון, אבי, 2008, סקר אתרי מורשת באשקלון, עיריית אשקלון
* ששון, א., סובול, ג. 2012, **אתרים היסטוריים באשקלון**.
* "אחוזת קבר השיח' עוואד שעל חוף הים באשקלון", אתר היסטוריה על המפה, 12.7.2012

## קישורים חיצוניים

* "אחוזת קבר השיח' עוואד שעל חוף הים באשקלון", אתר היסטוריה על המפה
* קבר שיח' עוואד, מיזם אבני מורשת

## הערות שוליים

קטגוריה:אשקלון: מבנים
קטגוריה:ארץ ישראל: קברים ובתי קברות מוסלמיים
כנסיות מהתקופה הביזנטית באשקלון

250px|ממוזער|שמאל|כנסייה ביזנטית באשקלון
ה**כנסיות מהתקופה הביזנטית** ברחוב צבי סגל וברחוב יקותיאל אדם באשקלון הן שרידים מן המאות הרביעית והחמישית לספירה.

בתקופה הביזנטית נבנו כנסיות רבות באשקלון, כשהעיר הגיעה לשיא גודלה ועושרה. אחת מהן היא הכנסייה הממוקמת ברחוב צבי סגל שבשכונת ברנע בצפון אשקלון. רצפת פסיפס של כנסייה נוספת נחשפה ברחוב יקותיאל אדם באותה שכונה באשקלון.

## רקע
בתקופה הביזנטית, אשקלון הייתה אחת הערים החשובות והידועות בעולם בכלל ובארץ-ישראל בפרט. היא הייתה עיר משגשגת ובעלת תרבות עשירה שנודעה בכנסיותיה ובבתיה המפוארים, וחשיבותה התבטאה גם במינוי בישוף לעיר. בתקופה זו נבנו בעיר כנסיות רבות. לאחר כיבוש העיר על ידי הערבים באמצע המאה ה-7 לספירה, ננטשו הכנסיות. עם הזמן הן כוסו בחול, ורק שרידים שלהן שונים נותרו חשופים.

## הכנסייה ברחוב צבי סגל
הכנסייה ברחוב צבי סגל כונתה בקרב תושבי האזור הערבים בשם "חירבת א-סאווריף". היא נחשפה בשנת 1954 על ידי הארכאולוג יעקב עורי מרשות העתיקות במהלך חפירת הצלה שהתקיימו בזמן עבודת סלילת רחוב צבי סגל בשכונת ברנע בצפון אשקלון.

מידותיה המשוערות של הכנסייה הן 25X16 מטר. היא בנויה על יסודות גרניט מלוטשים יפה ובסיסי שיש. היא בעלת אפסיס (גומחה חצי עגולה בחלק המזרחי) שמשני צדיו חדרים בעלי מבנה מרובע, המכונים פרוטאזיס (שם הכינו את הלחם לקרבן) ודיאקוניקון (בו נאספו מנחות הקהילה).

חלל הכנסייה חולק על ידי שתי שורות עמודים לאולם ולשתי סיטראות משני צדדיו. מדרום לכנסייה נחשפו חדר תפילה ושרידי חדר טבילה. בשטח הכנסייה נמצאו עמודים וכותרות מוטלים על הרצפה, חלקם מעוטרים בצלבים, וכן שרידי פסיפס ושברי זכוכית. המבנה היה כנראה בן שתי קומות.

## רצפת הפסיפס ברחוב יקותיאל אדם
טקסט=הפסיפס ביקותיאל אדם שבאשקלון לאחר השימור ושילובו בפארק|ממוזער|הפסיפס אחרי השימור ושילובו בפארק
טקסט=רצפת הפסיפס - מבט מרחוב יקותיאל אדם|ממוזער|רצפת הפסיפס - מבט מרחוב יקותיאל אדםרצפת הפסיפס ברחוב יקותיאל אדם בשכונת ברנע באשקלון נחשפה על ידי וסיליוס צפיריס מרשות העתיקות בעת ביצוע חפירות 

הצלה במערב שכונת ברנע בשנת 1967.

רצפת הפסיפס שייכת לסיטרה הצפונית של כנסייה מהתקופה הביזנטית שנמצאה במקום. מידות רצפת הפסיפס הן 6X10.4 מטר. הפסיפס בעל דגם גאומטרי שהוקף במסגרת מעוטרת העשויה שריגי גפן המתפתלים מתוך אמפורה (כד). ברצפה משולבות כתובות ביוונית. במרכז הרצפה הכתובת: "בשנת 602 בחודש ארטמיוס אנדיקציה 8 בחסות הבישוף אנסטסיוס, אהוב האל והקדוש ביותר נעשתה כל עבודת הדיוקוניקון מן היסוד ורוצפה." בחלקה המערבי של הרצפה שתי כתובות נוספות ביוונית. באחת קטע מתהילים - מזמור כ"ג: "ה' רועי לא אחסר." בשנייה קטע מתוך תהלים, מזמור צ"ג, פסוק ה' עם ציון תאריך בניית החצר והפסיפס: "לביתך נאוה קודש ה' לאורך ימים. נבנה ורוצף בפסיפס בשנת 597 חודש ...אינדיקציה ...". על-פי הכתובות, נבנתה הכנסייה בין השנים 493–499 לספירה.

במהלך 2021 החלו בעבודות שימור ושיפוץ סביב הפסיפס המדובר, ב-2022 הסתיימו העבודות בהן הקיפו את משטח הפסיפס המחודש בפארק עירוני ושבילי ספורט.

250px|ממוזער|שמאל|רצפת פסיפס
## ביבליוגרפיה
* ששון, א.,סובול, ג, 2012, "אתרים היסטוריים באשקלון" תשע"ג.
* וילנאי, ז.,1963, "אשקלון החדשה והעתיקה" עמוד 77
* ששון, א.,2008, אשקלון- סקר אתרי מורשת, עמודים: 127 - 130.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
קטגוריה:אשקלון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:ארץ ישראל: כנסיות ומנזרים
תחנת משטרת החופים הבריטית (אשקלון)

**תחנת משטרת החופים** (Coast guard Station) **הבריטית באשקלון** היא חלק מקבוצת מצדיות ומצודות משטרה שהוקמו בארץ ישראל ביוזמתו של סר צ'ארלס טגארט, ולכן נהוג לכנותן "הטיגארטים".

התחנה נבנתה על המצוק בחוף הים של אשקלון באמצע שנות הארבעים של המאה ה-20, כדי לאתר ספינות מעפילים ולמנוע מהן להגיע לחוף. כיום המבנה משמש את חיילי צה"ל כבית נופש לחיילים, ומכונה "מחנה נופש על שם מוטה גור". המחזיקה הנוכחית האגודה למען החייל.

## מבנה המצודה
המצודה נבנתה כמבנה בודד על גבי מצוק מעל חוף הים. סגנון הבנייה מסיבי, והמבנה עשוי קירות עבים הבנויים לבנים, בלוקים, בטון וברזל. הפתחים מסורגים והדלתות החיצוניות משוריינות.

למבנה גג שטוח עם מעקה, ששימש גם למסיבות.

בקצה הגג הדרומי נבנה מגדל מרובע עשוי לבנים, ששימש למטרות תצפית. אלמנט זה מופיע גם בתחנות אחרות של משטרת החופים הבריטית, כמו משטרת סידנא עלי בהרצליה.

## תולדות המקום
לאחר סיום מלחמת העולם השנייה בשנת 1945 גברו ניסיונות ההעפלה לארץ ישראל של שארית פליטת יהודי אירופה. בתגובה, הגבירה ממשלת המנדט הבריטי את פעולותיה במטרה למנוע את אותן ספינות מלהגיע לחופי ארץ ישראל.

כחלק מפעולות אלו, הקימה ממשלת המנדט שורה של תחנות משמר חופים לאורך חופי הארץ, וזאת במטרה לאתר את ספינות המעפילים בים עוד לפני הגעתן. הצבא הבריטי מצא יתרונות במיקומו של המבנה על חוף הים.

בקרבתו של המבנה הראשי נבנו מבנים נוספים אשר שימשו את החיילים הבריטים כמקום רחצה ונופש, כשם שהמקום משמש את חיילי צה"ל כיום.

מצבו של המבנה כיום: משוקם.

## לקריאה נוספת
* גד קרויזר, 2002, **מערכת השיקולים הבריטית בהקמת עמדת המשטרה האזורית-כפרית ומבצר טיגרט במג'דל בתקופת המנדט**, ששון, א ואחרים (עורכים), 2002, אשקלון כלת הדרום, המכללה האקדמית אשקלון. 141 – 162.
* גד קרויזר, 2011, הטיגארטים, ספריית יהודה דקל, המועצה לשימור אתרי מורשת.
* ששון, אבי, 2008, "כפר הנופש לחיילים ע"ש מוטה גור", סקר אתרי מורשת, עיריית אשקלון.

## הערות שוליים

קטגוריה:אשקלון: מבנים
קטגוריה:מצודות טגארט
אשקלון
המסגד הגדול באשקלון

**המסגד הגדול באשקלון** (בערבית: **الجامع الكبير**, "אל-ג'אמע אל-כביר") הוא מבנה גדול באשקלון אשר נבנה בשנת 1300 על ידי הסולטן הממלוכי אל-נאצר מחמד בן קלאוון. חלק מן המסגד משמש כיום כמוזיאון לתולדות העיר אשקלון.

## היסטוריה
המסגד נבנה בשנת 1300 על ידי הסולטן הממלוכי מוחמד בן קלאוון, ששלט לסירוגין בין השנים 1293–1340. תקופת שלטונו הארוכה הייתה פורייה מבחינת בנייה בארץ ישראל. בשנת 1314 בנה את מינרט המסגד הגדול ברמלה וב-1318 בנה את מינרט המסגד הלבן שם. תחת חסותו בנה האמיר הסורי תנכיז בירושלים מבנים רבים ושופצה כיפתה של כיפת הסלע. המסגד באשקלון הוא מהראשונים שבנו הממלוכים במג'דל.

המבנה שסביב המסגד נבנה בתקופה העות'מאנית מאבני בנייה ומפרטי שיש רבים, כגון עמודים שנלקחו מתל אשקלון. הוא מצטיין בעיטורים האופייניים לאמנות העות'מאנית. היה זה המבנה המפואר בעיר במשך מאות שנים.

המסגד עמד בליבה של העיירה הערבית אל-מג'דל.

## אזכור המסגד במקורות היסטוריים
250px|ממוזער|שמאל| המסגד הגדול באשקלון ביו השנים 1880–1920
כך נכתב בכתובת שעל גבי לוח שיש:
הרופא הצבאי הבריטי ויליאם וויטמן (Wittman) שעבר במקום ב-1801 מזכיר "מסגד עם מינרט גבוה", וזהו האתר היחיד שהוא מציין בעיירה מג'דל. 

ג'ון קנינגהם גייקי ציין בספרו מ-1887, בהתייחסו למג'דל: ויקטור גרן, בעוברו באשקלון באמצע המאה ה-19, כתב כי המסגד:יחיאל בריל, המתאר מסע מיפו לעזה בשנת 1882, כתב:המסגד מכונה "החאן", אולם על-פי תיאורים אלה נראה כי לא שימש ללינה. אמנם מתבקש למצוא בית מלון או בית הארחה במג'דל לאור חשיבותה ומעמדה במרחב, אולם מבנה כזה לא נזכר במקורות. ייתכן שבתי קפה שונים, כגון זה שסיפר עליו בריל, שימשו גם ללינה.

## שימוש כיום: החאן - מוזיאון אשקלון
250px|ממוזער|שמאל|מבנה המסגד ב-2005
חלק ממכלול המסגד, המכונה "החאן", שופץ בשנות ה-90 של המאה ה-20. כיום שוכנים בו מוזיאון קטן לתולדות העיר אשקלון, גלריות לאמנות ומסעדה. בחאן מיצג קולי המספר בעברית ובאנגלית את סיפורה של העיר אשקלון.

## לקריאה נוספת
* אתר מוזיאון החאן
* מ' אלקיים, תשנ"ה, 40 שנות יישוב יהודי בעזה, נצרים
* ויקטור גרן, תשמ"ב, תיאור ארץ ישראל, כרך ב', ירושלים
* א' ששון, 2002, אשקלון כלת הדרום, המכללה האקדמית אשקלון, עמוד 106

* Geikie C., 1887, Holy Land and the Bible, London
* Witman W., 1803, Travels in Turkey, Asia minor, Syria, and across the Desert into Egypt, London** **


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אשקלון: מבנים
קטגוריה:ישראל: מסגדים
קטגוריה:התקופה העות'מאנית: מבנים
לובו מניונגה

**לובו מניונגה** (באנגלית: **Luvo Manyonga**; נולד ב-8 בינואר 1991) הוא אתלט דרום אפריקאי, סגן האלוף האולימפי (ריו דה ז'ניירו 2016) אלוף העולם (לונדון 2017) ושיאן אפריקה בקפיצה לרוחק.

## ביוגרפיה
מניונגה נולד בפרברי העיר פארל שבדרום אפריקה. ב-2009 זכה במדליית ארד בקפיצה לרוחק באליפות אפריקה מתחת לגיל 20 וב-2010 זכה במדליית זהב באליפות העולם מתחת לגיל 20. באליפות העולם באתלטיקה 2011 שנערכה בטגו שבקוריאה הדרומית סיים חמישי בתוצאה של 8.21 מטר.

ב-2012 נמצא כי השתמש בחומרים אסורים, הוא הודה בהתמכרות לקריסטל מת' ועבר גמילה. ב-2016 חזר להתחרות, הוא סיים שני באליפות אפריקה בתוצאה של 8.23 מטר ובאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכה במדליית כסף בשיא אישי של 8.37 מטר, לאחר המנצח ג'ף הנדרסון שקבע תוצאה של 8.38 מטר.

במרץ 2017 קבע שיא אפריקה חדשה של 8.62 מטר, בתחרות שנערכה בפרטוריה (בתנאי גובה של מעל 1,330 מטר). זוהי התוצאה הטובה ביותר בעולם מאז 2009 ושיפור של 12 סנטימטרים לשיא הקודם. באפריל אותה שנה קבע שיא אפריקה של 8.65 מטר בתחרום שנערכה בפוצ'פסטרום (גם תוצאה זו נקבעה בתנאי גובה של מעל 1,330 מטר). במאי 2017 זכה בתחרות ליגת היהלום בשאנגחאי בשיא תחרות של 8.61 מטר.

באליפות העולם באתלטיקה 2017 זכה במדליית זהב בתוצאה של 8.48 מטר. באליפות העולם באתלטיקה באולם 2018 זכה במדליית כסף בשיא אפריקה של 8.44 מטר. במשחקי חבר העמים 2018 זכה במדליית זהב בשיא משחקים של 8.41 מטר.

באליפות העולם באתלטיקה 2019 סיים רביעי בתוצאה של 8.28 מטר.

בינואר 2021 הושעה עקב חשד לאימרוץ.
## תוצאות בתחרויות בינלאומיות מרכזיות

## שיאים אישיים
*אצטדיון: 8.65 מטר, 22 באפריל 2017, שיא אפריקה
*אולם: 8.44 מטר, 2 במרץ 2018, שיא אפריקה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קופצים לרוחק
קטגוריה:אתלטים דרום אפריקאים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אתלטים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1991
רולס-רויס פנטום 4

ממוזער|320px| רולס-רויס פנטום 4 
ממוזער|320px| רולס-רויס פנטום 4
**רולס-רויס פנטום 4** (**Rolls-Royce Phantom IV**) היא מכונית מסוג לימוזינה, היוקרתית ביותר מתוצרת יצרנית רכבי היוקרה הבריטית **[[רולס-רויס]]** אשר יוצרו בין השנים 1950–1956. 

בסך הכול יוצרו 18 יחידות, מתוכן 15 בגרסת סלון, ו-3 בגרסת קבריולה.

## גרסאות

* סדאן, 4 דלתות, 7 מושבים
* קבריולה, 4 דלתות

## מנהיגים אשר רכשו "רולס-רויס פנטום 4"
* אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת
* הנסיכה מרגרט
* מוחמד רזא שאה פהלווי
* הגנרל פרנסיסקו פרנקו
* פייסל השני, מלך עיראק
* עבדאללה א-סלים א-סבאח - אמיר כווית
* Aga Khan III

## תמונות

קובץ:Rolls-Royce Phantom IV 4AF18.jpg| רולס-רויס פנטום 4, קבריולט
קובץ:1954 Rolls-Royce Phantom IV Landaulette 7516967522.jpg| רולס-רויס פנטום 4, שנת 1954
קובץ:Rolls-Royce Phantom IV 0006.JPG| רולס-רויס פנטום 4 - מבט למושבים האחוריים 
קובץ:1955 Rolls Royce Phantom IV (4787303416).jpg| רולס-רויס פנטום 4, שנת 1955


## ראו גם
* רולס-רויס
* הנרי רויס
* רולס-רויס 10 כ"ס
* רולס-רויס V-8 (1905) 
* רולס-רויס 30 כ"ס
* רולס-רויס סילבר גוסט
* רולס-רויס 15 כ"ס
* רולס-רויס 20 כ"ס
* רולס-רויס 20-25 כ"ס
* רולס-רויס 25/30 כ"ס
* רולס-רויס ריית (1938)
* רולס-רויס פנטום 1
* רולס-רויס פנטום 2
* רולס-רויס פנטום 3
* רולס-רויס פנטום 5
* רולס-רויס פנטום 6
* רולס-רויס סילבר דאון
* רולס-רויס סילבר סראף
* רולס-רויס קמארג'
* רולס-רויס ריית (2013)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:לימוזינה
קטגוריה:מכוניות שרד
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1950
פנטום 4
קטגוריה:מכוניות בריטיות
קטגוריה:מכוניות ומרכבות אליזבת השנייה
אברהם בלסבלג

**אברהם בלסבלג** (1909 – 28 בפברואר 1991) היה ראש עיריית אשקלון מיולי 1972 עד פברואר 1974. חבר במועצת עיריית אשקלון מ-12 באוגוסט 1951 עד 1977.

## קורות חייו
נולד בז'שוב (ריישא) אשר נמצאת במערב גליציה. ב-1939, לאחר פלישת הגרמנים לפולין, נמלט אברהם בלסבלג לברית המועצות שם נכלא והועסק בעבודת פרך במפעל ליציקת פגזים במחנה כפייה סובייטי בסיביר. לאחר המלחמה שב לפולין, וגילה כי כל משפחתו הושמדה בשואה. אברהם המשיך לגרמניה בה ניהל, מחנה עקורים שריכז וטיפל ביתומים יהודיים ניצולי השואה טרם העלאתם לארץ. שם הכיר ונישא לרעייתו אילה (לבית דויטש) ששימשה כאם בית ליתומים רבים באותם מחנות.

לקראת סוף 1947, עלה עם רעייתו וקבוצת הילדים אותם הנהיג באנייה "אקסודוס" (יציאת אירופה תש"ז) בה שימש כראש קבוצת עולי תנועת "הנוער הציוני" בדרכו לארץ ישראל. במאי 1948 עלה אברהם בלסבלג למדינת ישראל, מיד עם הקמתה. התיישב ביפו עם רעייתו אילה.

אברהם בלסבלג הגיע לאל־מג'דל בעקבות בן דודו יחזקאל ויינשטיין הקרוי "חצקל איש-כסית", שהקים והיה הבעלים של מסעדת "כסית" בתל אביב. "חצקל" התבקש לארגן הסעדה בקיבוץ ניר עם לעובדי חברת "מקורות" שעסקו בהקמה ובפיתוח קווי המים לנגב באותו אזור ושלח את אברהם כנציגו להקים ולנהל פעילות זו.

בהמשך פתח חצקל את מסעדת "כסית" ברחוב הרצל באשקלון (שנקראה אז מג'דל) ואת ניהולה הטיל על אברהם בלסבלג. מספר שנים לאחר מכן אברהם רכש מבן דודו את המסעדה והסב את שמה ל"מסעדת המפגש". המשפחה התיישבה במגדל ובשנת 1953 עברה והייתה מראשוני המתיישבים בשכונת אפרידר. אברהם נרתם לפעילות ציבורית באזור, ובבחירות שנערכו ב-12 באוגוסט 1951 נבחר כנציג מפלגת הציונים הכלליים למליאת מועצת עיריית אשקלון.

בשנת 1959 נבחר לסגן ראש העיר. לאחר פטירתו של רחביה אדיבי, נבחר אברהם בלסבלג להחליפו כראש עיריית אשקלון וכיהן מיולי 1972 עד לבחירות לראשות העיר בפברואר 1974. המשיך לכהן בכל מועצות העירייה עד שנת 1977.

## קישורים חיצוניים
* המצבה של אברהם בלסבלג, באתר BillionGraves

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי הציונים הכלליים
קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:אישים הקבורים באשקלון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
אקסטרא

**"EXTRA"** (מבוטא **אקסטרא**, ראשי תיבות של **Ext**ended **R**ange **A**rtillery) היא רקטה ארטילרית ישראלית מדויקת לטווח בינוני שנועדה לפגיעה מדויקת במטרות איכות כגון מפקדות אויב, סוללות טילים וארטילריה ומתקני מכ"ם. הרקטה מוצעת במספר ראשי קרב וביניהם פצצונות רסס ורש"ק חדירה, תוך שימוש בטכנולוגיות מתקדמות וייחודיות. האקסטרא מיוצרת על ידי תעש מערכות (ובהמשך על ידי אלביט מערכות יבשה) ומפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל (תע"א) בשיתוף פעולה.

קוטר הרקטה  ואורכה כ-4 מטר. משקלה בשיגור הוא  והיא נושאת ראש קרבי עם חומר נפץ מרסק במשקל של עד . היא בעלת טווח של 150 קילומטר ודיוק של 10 מטר. הרקטה משוגרת ממשגר ה-LYNX. לאקסטרא קיים דגם בשם "טריגון" בו הרקטה והמשגר מותאמים לירי מהים ובפרט מכלי שיט. קיים דגם נוסף בשם Rampage המשוגר ממטוסי קרב ונמצא בשימוש חיל האוויר הישראלי.

ה-"EXTRA" מוגדרת כ"רקטה מתקנת מסלול". בעוד שלטיל יש מערכת ביות עצמאית ויכולת לעקוב אחרי המטרה באופן אקטיבי ולתקן את מסלולו בהתאם לתנועתה, רקטה מתקנת את מסלולה כך שהיא תפגע בנקודת ציון נייחת שהזינו לה בעת השיגור. "EXTRA" מנווטת באמצעות מערכת ניווט אינרציאלית ו-GPS ומסוגלת לפגוע בדיוק של 10 מטר (CEP 
File:רקטת אקסטרא.jpg|שיגור רקטת אקסטרא


## משתמשים

* : נמצא בשימוש צה"ל בו הוא מכונה "נוגה".
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* EXTRA, קובץ PDF באתר תעש מערכות
* EXTRA - Extended range Rocket System, באתר Defense Update, 2006
* אקסטרא בתצוגת אירוספייס בלטרון, 2015
* טריגון - קובץ PDF באתר תעש מערכות
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:רקטות ארטילריות בצה"ל
קטגוריה:התעשייה הצבאית: רקטות ארטילריות
קטגוריה:מוצרי מפעל מלמ
קטגוריה:נשק מונחה
אפרים צור

**אפרים צור** (פיינשטיין; מאי 1900 – 17 באפריל 1962) היה ראש מועצת מגדל (כיום אשקלון) משנת 1950 עד שנת 1951.

## קורות חייו
אפרים צור נולד במאי 1900 בעיר פינסק שברוסיה הלבנה. אביו, אברהם-אשר פיינשטין, היה מורה וציוני פעיל, ציר בקונגרסים של "חובבי ציון" והתנועה הציונית. הילדים זכו לחינוך עברי- ציוני. צור היה פעיל ציוני והקים אגודת דוברי עברית בפינסק. הוא התנדב לצבא האדום בימי המהפכה, וחזר לעירו, שהפכה לחלק מפולין.

בשנת 1922 עלה לארץ ישראל עם קבוצת חלוצים, שייסדה את קבוצת גבת בעמק יזרעאל. הוא היה חבר ב"גדוד העבודה" על שם יוסף טרומפלדור, והתגורר ביישובים רבים עד 1936, אז התיישב בבאר טוביה (באותם ימים - יישוב מבודד בדרום הרחוק). לצד עיסוקו בחקלאות, צור היה פעיל גם בענייני ציבור, בעיקר בנושאי תרבות. 

העיירה מגדל נכבשה במסגרת מבצע יואב (1948) על ידי חטיבת גבעתי ב-5 בנובמבר 1948. הוטל משטר צבאי על העיירה, וביולי 1950 כונסה בהנחיית הממשלה מועצה ממונה לניהול העיירה החדשה, שנקראה מגדל-גד (על שם העיר המקראית מגדל-גד). צור התבקש על ידי מפלגתו, מפא"י, לכהן כראש המועצה, ונענה לבקשה זו.

### כראש מועצת מגדל
ב-16 ביולי 1950 התכנסה המועצה החדשה, מועצה ממונה (שלא נבחרה בידי התושבים), לישיבתה הראשונה בהרכב הבא:

אפרים צור כיושב הראש; אליעזר רומנובסקי, אליעזר מילרוד, דוד פלדמן, יחיא משה קפח, אברהם יקר ויהודה אבניאלי (גולדשטיין) כנציגי מפא"י. זלמן דידנר ויצחק פולסטר נציגי הפועל המזרחי. מאיר ארזי נציג מפ"ם, אליעזר רובין נציג חירות, עזריאל זמוש נציג משרד הפנים, וטהא רשיד אל-כטיב נציג המגזר הערבי. בישיבות השתתף כמעט תמיד גם קצין המחוז יעקוב ברדיצ'בסקי. לפי פרסום ברשומות מספר 98, מיום ה-2 ביולי 1950, נקראה המליאה "ועדת העירייה מג'דל", ובשם זה פעלו המועצה ומשרדי העירייה. 

בישיבה זו נבחרה הנהלה מצומצמת בה היו חברים אפרים צור, עזריאל זמוש ואליעזר רומנובסקי. הישיבה הראשונה הזאת נוהלה על ידי המושל הצבאי, יהושע ורבין, שסיכם את פעילות הוועדה המייעצת שהוא עמד בראשה עד אותה עת. המעשה הראשון של צור כראש העיר, היה לאסוף את העגלונים, שהיו מחוסרי עבודה, ויחד עם כמה פועלים מלשכת העבודה, הם יצאו לפנות את הריסות המבנים, שנפגעו במלחמה. ההריסות שימשו תשתית לסלילת רחוב שלימים נקרא רחוב הרצל.

אפרים צור, שדבק בעקרונות הציונות הסוציאליסטית, ניצב מהיום הראשון מול בעיות מורכבות וקשות: הוא עמד בראש ישוב חדש, שלא היו לו מקורות הכנסה, ומוסדות מסודרים; ישוב, שכמעט כל תושביו היו עולים חדשים מחוסרי כל, שבאו מתרבויות שונות בלא שפה משותפת ביניהם. התושבים סבלו מבעיות בעיות תעסוקה, דיור, בריאות, חינוך ותחבורה. כראש מועצה התמודד גם עם תקציב מועט והגדרה לא ברורה של סמכויות - כשגורמים נוספים כמו מנגנון הממשל הצבאי, הסוכנות היהודית, ואף פעילי מפלגתו של צור, מפא"י, פועלים במקביל לפעילות העירייה ולא תמיד בתיאום אתה. 

המאבק המפלגתי על נפשם של העולים החדשים הטביע את חותמו על החיים הציבוריים. צור מצא עצמו כמעט בודד במפלגתו, לא זכה לאמון מפלגתו ולא הוצב בראש הרשימה לבחירות הראשונות, שהתקיימו ב-12 ביוני 1951. בהן נבחר אליעזר מילרוד כראש העיר. צור החליט לפרוש ולשוב למשקו בבאר טוביה.

נפטר בישראל ב-17 באפריל 1962.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם מפא"י
קטגוריה:באר טוביה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות באר טוביה/אורות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
רולס-רויס פנטום 5

ממוזער|320px| רולס-רויס פנטום 5, קבריולה, שנת 1966
ממוזער|320px| רולס-רויס פנטום 5, שנת 1961

**רולס-רויס פנטום 5** (אנגלית: **Rolls-Royce Phantom V**) היא לימוזינה יוקרתית מתוצרת יצרנית רכבי היוקרה הבריטית **[[רולס-רויס]]** אשר יוצרו בין השנים 1959–1969.

בסך הכול יוצרו 516 יחידות.

## גרסאות
* סדאן - 4 דלתות (3 חלונות בכל צד)
* קבריולה - 4 דלתות (3 חלונות בכל צד)

## מנהיגים ואישים מפורסמים אשר רכשו "רולס-רויס פנטום 5"
* אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת
* אליזבת, המלכה האם
* אולף החמישי, מלך נורווגיה
* מוחמד רזא שאה פהלווי
* יוסיפ ברוז טיטו
* אימלדה מרקוס
* ג'ון לנון
* עדנאן חשוגי

## תמונות

1961 Rolls-Royce Phantom V James Young Sedanca de Ville 5AT76 fvr.jpg|רולס-רויס פנטום 5, שנת 1961
1961 Rolls Royce Phantom V (4787237854).jpg|רולס-רויס פנטום 5, שנת 1961
1960 Rolls-Royce Phantom V James Young Sedanca Deville.JPG|רולס-רויס פנטום 5, שנת 1960
Rolls-Royce Phantom V by Park Ward din 1960.jpg|רולס-רויס פנטום 5, שנת 1960
Rollsroyce.JPG|רולס-רויס פנטום 5
'68 Rolls-Royce Phantom V (Hudson).JPG|רולס-רויס פנטום 5, שנת 1968
RR Phantom V James Young Sedanca de Ville.jpg| רולס-רויס פנטום 5
Rolls-Royce Phantom V in BMW-Museum in Munich, Bayern.JPG| רולס-רויס פנטום 5


## ראו גם
* רולס-רויס
* הנרי רויס
* רולס-רויס 10 כ"ס
* רולס-רויס V-8 (1905)
* רולס-רויס 30 כ"ס
* רולס-רויס סילבר גוסט
* רולס-רויס 15 כ"ס
* רולס-רויס 20 כ"ס
* רולס-רויס 20-25 כ"ס
* רולס-רויס 25/30 כ"ס
* רולס-רויס ריית (1938)
* רולס-רויס פנטום 1
* רולס-רויס פנטום 2
* רולס-רויס פנטום 3
* רולס-רויס פנטום 4
* רולס-רויס פנטום 6
* רולס-רויס סילבר דאון
* רולס-רויס קמארג'
* רולס-רויס סילבר סראף
* רולס-רויס ריית (2013)
* לימוזינה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מכוניות שרד
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:לימוזינה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1959
פנטום 5
קטגוריה:מכוניות בריטיות
קטגוריה:מכוניות ומרכבות אליזבת השנייה
אל-ג'ורה (נפת עזה)

[שמאל|ממוזער|250px|הכפר ג'ורה מערבית למג'דל ב[מפת הקרן לחקר ארץ ישראל לאזור אשקלון, משנת 1880]]
**אל-ג'ורה** (בערבית: **الجورة**) היה אחד משלושת הכפרים (יחד עם נעליא וחמאמה) שהקיפו את העיירה אל-מג'דל (כיום נמצאת במקום שכונת מגדל באשקלון). הכפר נכבש בידי צה"ל במלחמת העצמאות במהלך נובמבר 1948. בתי הכפר נהרסו מאוחר יותר.

גבולות שרידי הכפר כיום גובלים ברחוב חיל הים במזרח, שדרות בן-גוריון בצפון ורחוב בן עמר במערב (כולם רחובות באשקלון). מדרום גובל הכפר בתל אשקלון.

## היסטוריה
בתחום האתר נתגלו מבנים קדומים ובהם גם בית קברות פלישתי. הכפר נוסד כנראה במאה ה-16 ונבנה על גבי מדרון המשתפל מערבה. פירוש השם הוא בור. עם השנים התפתח לכפר חקלאי שבשטחו גידולי שדה, פרדס ומטעים. במאה ה-19 שימשו החלקות בתל אשקלון העתיק כגינות ירק של הכפר. בתחומו התגלו שרידי מבנים, בארות ודרכי סולינג שנבנו בתקופת המנדט הבריטי וכנראה היוו חלק מדרך הים העתיקה. בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת עזה. בשנת 1919 נפתח בכפר בית ספר יסודי, ובשנות ה-40 של המאה ה-20 למדו בו למעלה מ-200 תלמידים. על פי סקר הכפרים המנדטורי משנת 1945 השתרעו אדמות הכפר על פני 12,224 דונמים.
ב-30 בנובמבר נכנסו כוחות צה"ל לכפר ריק מתושבים. ב-1992 נותר רק בית אחד עומד על תילו.
### אוכלוסייה
בסוף המאה ה-19, מנתה האוכלוסייה בכפר כ-300 נפשות.

יחד עם התפתחות ענפי החקלאות והדיג ומציאתם של בארות נוספות באזור, גדלה האוכלוסייה. במפקד האוכלוסין המנדטורי שנערך בשנת 1922 נספרו בכפר 1,326 נפשות. במפקד האוכלוסין משנת 1931 מנה הכפר 1,754 תושבים ב-396 בתים. על פי סקר הכפרים של 1945 מנה הכפר 2,420 תושבים.

### כלכלה
כלכלת כפר ג'ורה התבססה על שני ענפים עיקריים:
# דיג – ג'ורה היה אחד משמונת אתרי הדיג בנפת עזה בתקופת המנדט הבריטי. בשנת 1942, נמנו בג'ורה 285 דייגים ו-60 סירות דיג. תושבי הכפר הקימו ארגון כלכלי שבראשו עמד ראש הדייגים, שהיה אחראי לקובלנות הדייגים ולביטחונם. הדייגים נהגו לנדוד עד חוף סוכריר (שפך נחל לכיש, מרחק של כ-15 ק"מ מהכפר) ואף צפונה יותר, אל חוף ואדי רובין (שפך נחל שורק, מרחק של כ-35 ק"מ מהכפר), כדי לדוג דגים ולמכור אותם בשוקי מג'דל והאזור. רוב הדיג נעשה בשפכי נחלים, מה שכנראה מעיד על כך שתושבי הכפר התפרנסו מדיג של זני דגים החיים בערוצי הנחל המתוקים.
# חקלאות – הכפר ג'ורה התאפיין בחלקות אדמה רבות ופוריות. גנים עשירים ביבול, בהם ירקות, עצי מאכל: לימון, חבוש, רימון, תפוז, תאנה, שקד ודקלים.

## לקריאה נוספת
* ששון, א., תשס"ב, "התפתחות נוף אשקלון וסביבתה בשלהי התקופה העות'מאנית", אשקלון-כלת הדרום, המכללה האקדמית אשקלון, עמוד 111–116
* וילנאי, ז., 1963, אשקלון החדשה העתיקה, עיריית אשקלון
* ששון, א., 2008, סקר אתרי מורשת, עיריית אשקלון, עמוד 146 – 148

## קישורים חיצוניים

* מפת גושים של אל-ג'ורה, 1946, אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

ג'ורה (אל-)
קטגוריה:מישור החוף הדרומי
קטגוריה:אשקלון: היסטוריה
בית עלי

**בית עלי** בשכונת אפרידר באשקלון היה ביתם של הנשיא השני יצחק בן צבי ורעייתו רחל ינאית שרכשו אותו כבית נופש ליד בית בנם עמרם. הבית נקרא על שם בנם עלי שנהרג במלחמת העצמאות בקרב בית קשת ב-16 במרץ 1948. הבית מציג את הקשר של משפחת בן צבי לאשקלון ולחקר המורשת שלה. נכון ל-2017, בית עלי משמש כמקום להשתלמות והעשרה למורים ומחנכים בשם מרכז-פסג"ה בית עלי.

## תולדות בית עלי
בית עלי נקרא כך כדי להנציח את עלי בן צבי, בנם של יצחק בן צבי ורחל ינאית, שנהרג בקרב בשדות קיבוץ בית קשת שבגליל התחתון ב-16 במרץ 1948.

יצחק בן צבי ורעייתו רחל ינאית הגיעו לאשקלון בעקבות בנם עמרם בן צבי שהתמנה למנהל תחנת אוטובוסים של אגד. עמרם בן צבי קנה בשנת 1954 פרדס בשדרות רבין - רחוב אלי כהן באשקלון. את הפרדס רכש עם חבריו: מוסה שמעוני, יוסקה פלד, צבי סגלוביץ' ורעיותיהם ומכאן הקיצור – "פרדס עמיצ"ור". כמו כן, הוא רכש בית בשכונת אפרידר. יצחק בן צבי ורעייתו החליטו לקנות בית בצמוד אליו.

ביולי 1958 דויד בן-גוריון הגיש את התפטרותו מהממשלה בביתו של בן-צבי באשקלון, זאת הייתה הפעם הראשונה שראש ממשלה או שר התפטר מחוץ לירושלים.

בינואר 1959 הוקמה המרכזייה הפדגוגית בשכונת אפרידר באשקלון על שם עלי בן צבי וביוני 1961 נחנך המרכז התרבותי "בית עלי".

יצחק בן צבי ציווה את הבית לעיריית אשקלון ותושביה, למטרות חינוך ותרבות. כיום המקום משמש להשתלמות מורים וכמרכז פסג"ה.

## מאפייני הבית
הבית הוא קוטג', בסגנון בו נבנו בתי אפרידר הראשונים. הוא בעל גג רעפים, מוקף חצר וגינה, ומשקיף על הים.

## לקריאה נוספת
* ינוב, ע. קרישק, א., **האור שבחוף – סיפורה של עיר**, 2007, עמוד 36
* ארבל, נ., **אשקלון 4000 ועוד 40 שנה**, 1990, כרך ב', עמוד 96–97
* ששון, א., **סקר אתרי מורשת**, 2008, עמוד 121–122

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אשקלון: מבנים
קטגוריה:מבנים ואתרים המנציחים את חללי מערכות ישראל
קטגוריה:עלי בן-צבי
קטגוריה:יצחק בן-צבי
מזופאוזה

**מזופאוזה** (mesopause) היא השכבה השישית באטמוספירה של כדור הארץ, המפרידה בין שכבת המזוספירה לשכבת התרמוספירה. הטמפרטורה לכל אורך שכבת המזופאוזה שווה, וגובהה הוא כ-85 קילומטרים מעל כדור הארץ.

תכונה מיוחדת של המזופאוזה היא הטמפרטורות הנמוכות בקיץ לעומת בחורף - תכונה זו נקראת "האנומליה של המזופאוזה".

בשנים האחרונות שכבת המזופאוזה היוותה מוקד למחקרים בנושא שינוי האקלים הגלובלי הקשור לעלייה בכמות הפחמן הדו-חמצני. בניגוד לשכבת הטרופוספירה, שבה גזי החממה גורמים לעליה בטמפרטורה, במזופאוזה הפחמן הדו-חמצני מקרר את השכבה עקב פליטת קרינה מוגברת כך שככל שריכוז הפחמן הדו-חמצני עולה, הטמפרטורה יורדת. תצפיות מראות שיש ירידה בטמפרטורת המזופאוזה בסדר גודל משתנה. הנושא זקוק למחקר נוסף.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אטמוספירת כדור הארץ
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
אהרן חייבי

**אהרן חייבי** (30 בדצמבר 1915 – י' בסיוון ה'תשס"ה, 17 ביוני 2005) היה שופט מחוזי וראש עיריית אשקלון השביעי בין השנים 1974–1977.

## קורות חייו
אהרן חייבי נולד בירושלים למשפחה שעלתה מתימן. הוא קיבל חינוך מסורתי ולמד בבית הספר כי"ח אותו סיים בשנת 1935. לאחר מכן החל ללמוד בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה בתל אביב וסיים ללמוד שם בהצטיינות בשנת 1940.

מיד לאחר סיום לימודי המשפטים עסק בעבודות במשרות שונות בשירות המדינה ועסק בעריכת דין בין השנים 1948-1940. חייבי שימש כמזכיר שופטים בבית המשפט המחוזי בתל אביב בשנים 1951-1949.

בכב' באדר ב' תשי"ט, 1 באפריל 1959, מונה חייבי לשופט בבית המשפט השלום באשקלון וכעבור עשור מונה חייבי לשופט בית המשפט המחוזי בבאר שבע החל מיום כ"ז בניסן תשכ"ב, 1 במאי 1962, עד יום י"א בתמוז תשכ"ב, 13 ביולי 1962.שימש בתפקיד זה עד שפרש מכס השיפוט ביום ה' באלול תשל"ג, 2 בספטמבר 1973 לטובת פעילות פוליטית באשקלון במסגרת רשימת "המערך".

אהרן חייבי נפטר בי' בסיוון התשס"ה, 17 ביוני 2005.

## פעילות פוליטית
אהרן חייבי כיהן כראש העיר אשקלון בשנים 1974 עד 1977.

כשפרש מתפקידו ושב לירושלים והמשיך כפרקליט. לזכותו של חייבי נרשמו הישגים רבים בהתפתחותה של העיר אשקלון, כגון בניית טיילת, סלילת כבישים ויצירת תשתית של רשת חשמל, מים וביוב.

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בבאר שבע
קטגוריה:בוגרי בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה
קטגוריה:בוגרי בית ספר אליאנס (ירושלים)
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם העבודה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1918
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2005
אסטרומטריה

**אסטרומטריה** היא ענף באסטרונומיה המשמש למדידת מרחקים בין גרמי השמיים ולמדידת שינויי המיקום שלהם.

## היסטוריה
ההיסטוריה של האסטרומטריה קשורה לקטלוגי כוכבים, אשר נתנו לאסטרונומים נקודות התייחסות עבור גרמי השמיים כך שיוכלו לאתר את תנועותיהם, כבר בשנת 190 לפנה"ס השתמש היפרכוס בקטלוגי כוכבים קדומים יותר כדי לגלות את הנקיפה של כדור הארץ.

במאה ה־16 השתמש טיכו ברהה בכלי מדידה משוכללים, כגון מדי־זווית קיריים, כדי למדוד את מיקומי הכוכבים בצורה מדויקת ביותר (דיוק של כ־15 עד 35 ארקסק – 1/3600 המעלה).

בשנת 1729 ניסה ג'יימס בראדלי לראשונה בעולם למדוד פרלקסות בין כוכבים. אמנם לא הצליח להבחין בפרלקסות באמצעות הטלסקופ שלו, אך בכל זאת גילה את האברציה הכוכבית. עד המאה ה-19 נראו רק כ־60 פרלקסות כוכביות.

בשנים 1989–1993 לקח הלוויין "היפרכוס" של סוכנות החלל האירופית את האסטרומטריה צעד קדימה, הוא היה במקום בו הוא פחות הושפע מהכוחות המכניים של כדור הארץ ומההפרעות האופטיות של האטמוספירה שלו וכך יכול היה למדוד זוויות בשמיים, מיקומים ותנועות של כוכבים בדיוק חסר-תקדים.

## יישומים
מלבד מסגרת ההתייחסות שאסטרומטריה נותנת לאסטרונומים בעת דיווח על התצפיות שלהם, אסטרומטריה גם עוסקת בנושאים כמו מכניקה שמימית, דינמיקה כוכבית ואסטרונומיה גלקטית. 

טכניקות באסטרומטריה עוזרות לזהות עצמים כוכביים על פי תנועותיהם הייחודיות. אסטרומטריה היא צעד חשוב בסולם המרחקים הקוסמי משום שהיא מאפשרת לבסס מרחק של פרלקסות ביחס לכוכבים בגלקסיית שביל החלב ומחוצה לה. משתמשים באסטרומטריה למדידת קואורדינטות שמימיות, תנועות כוכבים וזוויות. 

ישנם שבטים באזור האוקיינוס השקט שמשתמשים באסטרומטריה ככלי ניווט כשהם מפליגים בים, הם יודעים את מיקום הכוכבים בלילה ומפליגים בלי שום מצפן או כלי ניווט אחר, רק התבוננות בכוכבים משמשת אותם ככלי לניווט בים. 

## סטטיסטיקות
חלק חשוב באסטרומטריה הוא תיקון שגיאות. פעמים רבות נתון מצב בו ישנה טעות חישובית, אשר מובילה לתוצאות שגויות. ניתן לצמצם את היווצרות השגיאות הללו על ידי שיפור הציוד ואיזון התוצאות.

כיום, רמת הדיוק במדידת זוויות כוכבים גדלה בקצב מהיר. אחת ממשימות החלל החשובות שמדדה בצורה חסרת-תקדים זוויות בחלל היא משימת "גאיה" של סוכנות החלל האירופאית. משימת חלל נוספת שהייתה אמורה למדוד זוויות בחלל בדיוק רב, אך בוטלה, היא משימת SIM של נאס"א.

## קישורים חיצוניים

* Astrometry, באתר Planetary
*Astrometry, באתר scholarpedia

קטגוריה:אסטרונומיה