open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מסע הכזבים של ביל וטד

**מסע הכזבים של ביל וטד** (אנגלית: **Bill & Ted's Bogus Journey**) הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי משנת 1991, שהוא גם סרט ההמשך של "ההרפתקה המצוינת של ביל וטד" משנת 1989. בדומה לסרט הראשון, גם כאן קיאנו ריבס מגלם את טד ואלכס וינטר את ביל.

בעת העבודה על הסרט שמו היה "Bill & Ted Go To Hell" ("ביל וטד הולכים לעזאזל/לגיהנום").

## עלילה
בסרט זה מופיעים ביל וטד בלהקת הבי מטאל בשם Wyld Stallyns ("סוסי הפרא"). הם נרצחים על ידי שני אנדרואידים מהעתיד שנראים כמוהם, נשלחים לגיהנום, ובסופו של דבר חוזרים מהמתים, יחד עם המוות (מגולם על ידי השחקן ויליאם סדלר) כדי לסדר את התסבוכת.

הסרט מכיל רמיזות פארודיות לסרטו של אינגמר ברגמן "החותם השביעי" כאשר ביל וטד מזמינים את המוות למשחק שאם יזכו בו יקבלו את חייהם בחזרה: הם משחקים מולו צוללות, טוויסטר ומשחקים אחרים. בתחילה אומר מוות שעליהם לזכות במשחק אחד, אחר כך בשניים מתוך שלושה, שלושה מחמישה, אך השניים ממשיכים לנצח אותו.

סוף הסרט נשען על סדרה של אירועים שבתחילה נראים כסותרים את פרדוקס הסבא, אך הם נפתרים כפרדוקסי פרהדסטינציה חופפים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 1991
קטגוריה:סרטי הרפתקאות אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פנטזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מסע בזמן
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה מדע בדיוני משנות ה-1990
קטגוריה:סרטים בכיכובו של קיאנו ריבס
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי רוחות רפאים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-1991
קטגוריה:סרטים על החיים שלאחר המוות
ציר (מזון)

בבישול, **ציר** (בצרפתית: **Bouillon**; מבוטא: **בויון**) הוא נוזל צלול המהווה מיצוי של טעמים. הציר משמש כבסיס לרטבים, מרקים ועוד.
הציר מופק על ידי בישול של חומרי גלם (מזון) בתוך מים. הבישול הממושך מביא לכך שנוזלים המצויים בתוך המזון עוברים אל המים, ויחד עמם הטעם והריח האופייני למזון. בגמר הבישול מסוננים החוצה ה"מוצקים", על מנת לקבל את הנוזל הצלול המהווה את הציר.

ציר המוגש למאכל כמות שהוא מכונה "**מרק צח**", וברוב המקרים משמש כינוי זה לציר עוף.

ישנם ארבעה צירים "קלאסיים":
* ציר ירקות: מופק בדרך כלל מירקות שורש כגון כרישה, בצל, סלרי וגזר. לציר צבע צהוב - ירקרק חיוור.
* ציר עוף: לירקות מתווסף בשר עוף. לציר צבע צהוב עמוק והוא מכיל כמות רבה של ג'לטין. ציר עוף נפוץ במטבחים רבים, והירקות המשמשים להכנתו משתנים לפי המטבח. ב, למשל, מתווספים להכנת הציר בצל ירוק, זנגביל ועשב לימון.
* ציר עצמות: מופק מעצמות בקר או חזיר וירקות שורש. ישנם שני סוגים - בהיר (מכונה גם ציר עגל) וכהה. לציר הבהיר גוון ענבר, ולציר הכהה צבע חום עמוק.
* ציר דגים: מופק מראשים ושדרות של דגים. צבעו צהוב חיוור עד חסר צבע.
ציר נפוץ נוסף בבישול הוא ציר פטריות.

להכנת הצירים ניתן להשתמש בעצמות, בשר, ועור. העצמות מכילות פחות חומרי טעם אבל יותר ג'לטין. לעומתן, הבשר מכיל יותר חומרי טעם ופחות ג'לטין.

## גלריה

Készül a húsleves.jpg|ציר עוף בהכנה
Gefiltefish.jpeg|ציר דגים בהכנה
Brodo di testina in cottura.jpg|ציר בקר בהכנה
Bowl of chicken soup.jpg|מרק עוף המבוסס על ציר עוף


## ראו גם

* תמצית טעם

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:חומרי גלם (מזון)
קטגוריה:מאכלים
אבנר שאקי

**אבנר שאקי** (נולד בח' שבט ה'תשמ"ו, 18 בינואר 1986 בירושלים) הוא יוצר תוכן ועיתונאי ישראלי.

## ביוגרפיה
נולד וגדל בירושלים לאביו איתן - איש עסקים, רואה חשבון ועורך דין (בנו של אבנר חי שאקי ונכדו של רבינו עובדיה שאקי), ואמו פרדי - אשת חינוך.

בצה"ל שימש כתומך לחימה בסיירת מטכ"ל ושירת גם ביחידת המודיעין של פיקוד המרכז.

### לימודים
למד בישיבת נווה שמואל ובמכינה קדם צבאית חמדת.

ב-2013 סיים לימודי תואר ראשון בתקשורת מאוניברסיטת אריאל בשומרון, וב-2015 סיים לימודי תואר שני בממשל ומדיניות ציבורית מאוניברסיטת בר-אילן.

## פעילות עיתונאית וציבורית
### כתיבה, בימוי ועריכה
ב-2011 החל לכתוב ולערוך כתבות לגופי תקשורת, ובהם מאקו, וואלה, הידברות, ישראל היום, מקור ראשון ובשבע.

במקביל פרסם גם טורי דעה בוואלה, הארץ, ידיעות אחרונות, סרוגים, ערוץ 7 וכיפה.

ב-2015 הקים וניהל משרד יצירת תוכן. במסגרת זו עוסק בין היתר גם בכתיבת נאומים. בין השאר כתב לנפתלי בנט, איילת שקד, משה ליאון, יואב קיש ויצחק וסרלאוף.

ב-2015 ערך את מגזין "קידוש" שהוציא לאור אור רייכרט. בראיון שערך עם ינון מגל במגזין זה, סיפר מגל בפעם הראשונה על מבצע עלם חמודות, ועל חלקו במבצע כלוחם סיירת מטכ"ל. זו הייתה הפעם הראשונה שהודה גורם ישראלי שמבצע זה בוצע על ידי מדינת ישראל.

ב-2016 מונה לכתב התרבות של אתר הידברות. במסגרת זו כתב וערך מאות כתבות. בחלק מהראיונות שערך, הקליט דואטים שבהם שר וניגן עם אמנים שונים, ובהם: אברהם טל, רמי קלינשטיין, מיקי גבריאלוב, יונתן רזאל, אריאל זילבר ועוד.

ב-2017 היה שותף בכתיבת תוכן לסרטונים שהגיש עודד הרוש בכאן 11.

ב-2018 כתב את הספר **איפה האפיקומן?** שיצא לאור בהוצאת קרוב ללב.

בשנים 2020-2022 היה העורך של ערוץ מאיר. נוסף על כך היה גם עורך תוכן בתוכניות טלוויזיה שהפיק הערוץ, וערך ראיונות עם אפי איתם, יוסף מנדלביץ, מרים פרץ, ברדק, מוטי קרפל ועוד.

בשנת 2023 ניהל את תחום הכתיבה והתוכן בלשכת מנכ"ל משרד החינוך.

ב-2024 היה העורך הראשי של מגזין 14.

שאקי הוא גם במאי ומגיש סרטונים בערוץ הידברות וברגע של חכמה, וכן עוסק בתחקיר ובימוי במיזמים נוספים.

### [[יועץ תקשורת]]
בשנים 2014-2015 היה יועץ תקשורת במשרד האסטרטגיה ויחסי ציבור "לרנרקום". בין השאר היה הדובר של בתי הדין הרבניים, אגף החינוך הממלכתי דתי במשרד החינוך והמועצה הציונית בישראל. לאחר מכן עבד כעצמאי בתחום זה.

### פעילות ציבורית
ב-2015 היה חבר בפורום הצעירים במרכז מפלגת הבית היהודי.

## חיים אישיים
שאקי רווק ומתגורר בירושלים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת נוה שמואל  
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אריאל בשומרון 
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן 
קטגוריה:יועצי תקשורת ישראלים 
קטגוריה:יחצ"נים ישראלים 
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
אין הנחתום מעיד על עיסתו

[שמאל|ממוזער|200px|האופה - ציור מאת [יופ אדריאנסזון ברקהיידה , בסביבות 1681]]
**אין הנחתום מעיד על עיסתו** הוא ביטוי שנטבע בצורתו זו בספרות העברית החדשה ומשמעותו היא שלא ראוי שאדם יעיד על איכות מוצריו מכיוון שהוא אינו אובייקטיבי.

## מקור הפתגם
בספרות חז"ל ישנו מקור המופיע מספר פעמים ועוסק בנחתום ועיסתו. כך למשל: .

הרעיון שהתהילה של האדם צריכה לבוא מאנשים זרים, שרואים את התוצאות האמיתיות של המעשים שלו, ולא מפיו שלו עצמו, שכן הוא לא יכול להעריך את פעולותיו באופן אובייקטיבי מובע גם במשלי: ""יְהַלֶּלְךָ זָר וְלֹא פִיךָ, נָכְרִי וְאַל שְׂפָתֶיךָ".

## שימושים בעברית המודרנית
לביטוי משמעות דומה לזה של "יהללך זר ולא פיך", אך, כפי שמובא למעלה, הוא יכול לשמש גם במקרים בהם האדם מעיד על יצירתו שהיא גרועה.

לביטוי משמעות נוספת, לפיה אין להסיק מהמוניטין של אדם (או, במובנים מודרניים יותר, המוניטין של חברה או של מותג) על איכות מוצריו, אלא יש לשפוט כל מוצר במנותק מהיצרן.

בעיתון "על המשמר" משנת 1943 נכתב: "בדרך כלל מקובל כי **אין הנחתום מעיד על עיסתו**. אולם כפי הנראה שאמרה זו מופנית רק כלפי פשוטי העם... מה שאין כן רמי היחש והמעלה. הם מעידים השכם והערב על טיב עיסתם: 'אני הנני הלוחם הוותיק והיחיד לאחדות, לאחווה, חירות ודמוקרטיה, אני ואין בלתי...".

ב"מעריב" משנת 1986 מופיעה כתבה על דוד מגן. כשנשאל איזה ראש עירייה היה, הוא ענה: "**אין הנחתום מעיד על עיסתו**... אבל לא שכח להזכיר שלאחרונה נבחר בקולותיהם של יותר משבעים אחוז מהמצביעים".

ב"הארץ" משנת 2018, בכתבתה של חברת הכנסת מירב בן-ארי, טוען יולי אדלשטיין כלפי האשמותיו של העיתונאי גדעון לוי: "אמנם **אין הנחתום מעיד על עיסתו**, אך את מה שהספקתי לעשות בקדנציה הזאת, שהיא הראשונה שלי, לא יוכל לוי לקחת ממני. בשלוש השנים האחרונות שיניתי את החיים לאנשים במדינה...".

## קישורים חיצוניים

* "י דע עץ הזית סובב בעולם", **מעריב**, 20 באוקטובר 1967 (כתבת פרסומת)

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטויים
הוקי

**הוקי** (באנגלית ובשפות אחרות: **Hockey**) הוא שם כולל למשפחת ענפי ספורט קבוצתיים, המשוחקים בעזרת מקלות, בדרך כלל מעוקלים בקצותיהם, המשמשים לחבטת עצם - כדור, דיסקית או טבעת - לשער הקבוצה היריבה על מנת להבקיע אותו.

משחקי הוקי שונים משוחקים בעונות שונות, בקיץ או בחורף; ועל משטחים שונים - משטח קרח, משטח דשא תחת כיפת השמיים, משטח קשה באוויר הפתוח או באולם סגור, ומשטחים נוספים. חלקם משתמשים במחליקיים - עבור משטח קרח או גלגיליות מסוגים שונים עבור משטחים קשים; חלקם משוחקים ללא מחליקיים ומערבים ריצה או שחייה וצלילה.

## משחקי הוקי שונים
* הוקי קרח – משחק המשוחק עם דיסקית תוך החלקה על גבי משטח קרח.
* הוקי רולר – משחק המבוסס על הוקי קרח המשוחק על משטח קשה תוך החלקה על רולרבליידס.
* הוקי גלגיליות (קואד) – משחק כדור על גבי מגרש אספלט תוך החלקה על גלגיליות קואד (גלגיליות קלאסיות בעלות שני זוגות גלגלים).
* הוקי שדה – משחק כדור על גבי משטח דשא.
* הוקי רצפה – משחק המבוסס על הוקי קרח המשוחק על רצפה במקום משטח קרח, ללא מחליקיים מסוג כלשהו.
* הוקי אוויר – משחק המשוחק על גבי שולחן שפולט אוויר.
* בנדי (הוקי רוסי) - משחק המבוסס על כדורגל והוקי קרח.
* הוקי מים - משחק המשוחק עם דיסקית על קרקעית בריכה, תוך כדי צלילה מתחת למים.
* פארא הוקי קרח (הוקי מזחלות) - ענף פאראלימפי המבוסס על הוקי קרח, משוחק על משטח קרח ועל גבי מזחלות ייעודיות.
* רינגט - משחק המבוסס על הוקי קרח המשוחק עם טבעת תוך החלקה על גבי משטח קרח.

ישנם משחקים נוספים שבהם ישנם מספר מאפיינים דומים, אך הם אינם נכללים בדרך כלל במשפחת משחקי ההוקי. כך לדוגמה הרלינג, שינטי ולקרוס.


קובץ:Ice hockey puck - 2.jpg|דיסקית הוקי קרח
קובץ:Inline-Hockey Puck.jpg|דיסקית הוקי רולר
קובץ:Glove-stick-puck.jpg|דיסקית הוקי מים
קובץ:Balle de hockey sur gazon.jpg|כדור הוקי שדה
קובץ:Roller-hockey-(Quad)-Ball.jpg|כדור הוקי גלגיליות (קואד)
קובץ:Bandy ball (Orange).JPG|כדור בנדי
קובץ:Ringette ring.jpg|טבעת רינגט


## אטימולוגיה
האטימולוגיה של המילה "הוקי" אינה ברורה. ישנה טענה כי כבר ב-1363 יש אזכור למשחק כדור בשם זה באנגליה, בפקודה שהוציא המלך אדוארד השלישי ובה אסר על משחקי כדור, כולל הוקי, אך השם "הוקי" מופיע למעשה רק בתרגומים מודרניים לאנגלית, ובפקודה המקורית בלטינית לא מופיעה התייחסות למשחק בשם זה. ב-1527 נאסרו משחקי כדור מסוימים גם בחוקי העיר גולוויי שבאירלנד, כולל "הטלת כדור קטן עם מקלות או קרשי הוקי" (**hockie** במקור).

האזכור הראשון המתועד למשחק בשם "הוקי" באנגלית ובכתיב הידוע היום הוא מתוך ספר בשם "ספורט ועיסוקי פנאי לצעירים" (באנגלית: Juvenile Sports and Pastimes) שפורסם באנגליה ב-1776 וכלל פרק בשם "שיפורים חדשים בדבר משחק ההוקי" (באנגלית: New Improvements On the Game of Hockey). בפרק מופיע גם תיאור ידוע ראשון ואיור ידוע ראשון של משחק בשם הוקי (למעשה גלגול מוקדם של הוקי שדה), והוא מאוזכר כמשחק ששוחק כבר בשנות ה-40 של המאה ה-18.

## השימוש בשם "הוקי"
שימוש בשם המקוצר "הוקי" מבטא בדרך כלל את המשחק הפופולרי ביותר במקום בו נעשה שימוש בשם מבין משחקי ההוקי השונים. כך לדוגמה בקנדה, בארצות הברית, ברוסיה ובמדינות נוספות בהן הוקי קרח הוא ענף פופולרי, שימוש בשם "הוקי" מכוון להוקי קרח (אם כי ברוסיה הוא יכול להתייחס גם לבנדי). במדינות בהן הוקי שדה הוא ענף פופולרי - כגון בריטניה, הולנד, אוסטרליה, ניו זילנד, הודו, פקיסטן וארגנטינה - הביטוי "הוקי" מכוון בדרך כלל להוקי שדה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:משחקי מחבט
קטגוריה:ספורט חורף
קטגוריה:ספורט קבוצתי
קטגוריה:משחקי כדור
אוסטין פאוורס

**אוסטין דיינג'ר פאוורס** (באנגלית: **Austin Danger Powers**) הוא הדמות הראשית בסדרת סרטי "אוסטין פאוורס" – פרודיה על סרטי מרגלים משנות השישים (בעיקר סרטי ג'יימס בונד) ועל תרבות שנות השישים בכלל. את הדמות מגלם השחקן מייק מאיירס, המגלם במקביל דמויות נוספות בכל אחד מהסרטים. 

הסרטים בסדרה הם:
* אוסטין פאוורס: מרגל עם סגנון (1997)
* אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי (1999)
* אוסטין פאוורס - גולדממבר (2002)

## אישיותו
מלבד היותו פרודיה לדמותו של ג'יימס בונד, אוסטין פאוורס מייצג גם את המוד הארכיטיפי של שנות השישים בשל אהדתו העזה לאהבה חופשית, נטייתו לבצע חיקויים של אישים חסרי חשיבות והסגנון של בגדיו (כולל חליפות קטיפה ומגפי הביטלס אותן הוא לובש - תחפושת שאותה לבש גם ג'ורג' לייזנבי כאשר גילם את ג'יימס בונד). אישיותו המוחצנת והופעתו המצועצעת באופן מכוון מבליטים אותו מסביבתו - אם כי באופן קבוע ובלתי מוסבר הוא אף פעם לא מתגלה כאשר הוא מסווה את עצמו. 

במקרים רבים לאורך הסרט אוסטין נוהג להתפשט, וחושף חזה שעיר יתר על המידה. ניתן להגדיר גם את מערכות היחסים של אוסטין עם נשים כפרודיה על חוסר האשמה אותה חש ג'יימס בונד לגבי אובדן הנשים שאיתו. לדוגמה, לאחר שהוא מגלה כי בת זוגו ונסה קנזינגטון היא למעשה רובוטית אשר מתפוצצת במהלך ירח הדבש שלהם, אוסטין בוכה בתחילה, לאחר מכן צועק בעליזות - "רק רגע... זה אומר שאני רווק שוב!" כאשר לאחר מכן הוא רוקד בחדר המלון בעירום. חלק מכישוריו כוללים סוג של היפנוזה אותה הוא למד מגורו בשם שאסטרי בזמן מסעותיו להודו. 

בסרט הראשון בסדרה מציין אוסטין שרק שני דברים מפחידים אותו - מלחמה גרעינית ואנשי קרקס.

## עלילות אוסטין פאוורס לאורך סדרת הסרטים
פאוורס נולד ב-12 בנובמבר 1939. אוסטין הוא בנו של נייג'ל פאוורס (מגולם על ידי מייקל קיין), ואחיו של דגלאס "דאגי" פאוורס, הידוע גם בשם ד"ר רשע. אמם של אוסטין ודאגי נהרגה בעקבות ניסיון התנקשות בעודם תינוקות – מאורע אשר בעקבותיו נפרדו דרכם. אוסטין גדל לבד עם אביו, ובהמשך למד בפנימיה של בית ספר לביון יחד עם דאגי, שותפו לחדר, מבלי שידע שהוא למעשה אחיו. בזמן שאוסטין למד בפנימיה, הוענק לו התואר "איש מסתורין בינלאומי", למרות שדאגי היה אמור לזכות בתואר. אירוע זה הרס את היחסים בין השניים וגרם להם להיות אויבים. 

לאחר לימודיו, פאוורס החל לעבוד במשרד הביטחון הבריטי והפך למרגל נודע. לאחר ששיגר את ד"ר רשע לחלל החיצון, אוסטין הוקפא בהקפאה קריוגנית בשנת 1967 למקרה שד"ר רשע יחזור מהחלל בעתיד. בסופו של דבר, ד"ר רשע חוזר ואוסטין מופשר ומצוות לשותפה מיס קנזינגטון, בתו של שותפתו בשנות השישים הגברת קנזינגטון. לאחר שהוא מופשר, אוסטין חווה הלם תרבות ומנסה להסתגל לתרבות העכשווית.

לאחר שונסה מתה (לאחר שמתגלה שהיא הייתה בעצם רובוטית), אוסטין חוזר להיות רודף נשים, עד אשר הוא מתאהב בסוכנת ביון אמריקנית בשם פליסיטי שגוול (מגולמת על ידי הת'ר גראהם). בין השניים מתפתחת מערכת יחסים במהלך אירועי הסרט השני בסדרה. אף על פי כן, פליסטי נעדרת מהסרט השלישי בסדרה כאשר נרמז כי השניים נפרדו בתקופת הזמן שבין הסרט השני לשלישי. בסרט השלישי אוסטין מנהל מערכת יחסים עם שותפה מינית מעברו, פוקסי קלאופטרה (ביונסה נואלס).

## קישורים חיצוניים

* "אוסטין פאוורס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

קטגוריה:דמויות קולנועיות
קטגוריה:אוסטין פאוורס
קטגוריה:סרטים זוכי פרס סאטורן: פנטזיה
מימון (פירושונים)

**מימון** או **מיימון** הוא שם משפחה יהודי-ספרדי בעל שורשים מספרד.
פירוש השם במילה הערבית **مَيْمُون** (מַיְמוּן) שפירושה "**בר־מזל**".

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות ספרד ופורטוגל
פרשת במדבר

שמאל|ממוזער|300px|מניין בני ישראל
פרשת **בְּמִדְבַּר** היא פרשת השבוע הראשונה בספר במדבר. היא מתחילה בראש הספר () ומסתיימת, לפי חלוקת הפרקים, ב.

בפרשת במדבר יש 159 פסוקים, והיא השלישית באורכה מבין פרשות התורה מבחינת מספר הפסוקים. היא מחולקת ל-30 פרשיות (מיקום 4), מתוכן 23 פרשיות פתוחות ו-7 סתומות. בפרשה אין כלל מצוות.

זו הפרשה האחרונה, או האחת לפני האחרונה, הנקראת במהלך ספירת העומר. לרוב נקראת הפרשה סמוך לראש חודש סיוון.

## תוכן הפרשה
הפרשה עוסקת בעיקר במניינים ובמִפקדים של בני ישראל ושבטיו, בחודש השני (אייר), בשנה השנייה ליציאת מצרים.
*פירוט שמותיהם של הפוקדים, בהם משה, אהרון ונשיאי השבטים.
*מפקד של כל הגברים יוצאי צבא בעם ישראל לפי שבטים.
*חלוקת שנים עשר השבטים לארבעה מחנות.
*תיאור תפקידי שבט לוי ומניין הלויים.
*פדיון בכורות בני ישראל בבני שבט לוי.
*תיאור ספציפי של תפקידי הלוויים בני קהת: נשיאת כלי המקדש.
הפרשה היא חלק מרצף הפרשות בתחילת ספר במדבר העוסקות בהקמת מחנה ישראל ובהכנות לנסיעה מהר סיני אל ארץ ישראל.

## תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת במדבר יכולה לחול בשבעה תאריכים שונים:
*שנת השג – כ"ד באייר
*שנת החא – כ"ו באייר
*שנת זשה ושנת בחה, שנת בשה ושנת גכה – כ"ט באייר
*שנת זחג, שנת זשג ושנת בחג – ב' בסיוון
*שנת השא ושנת זחא – ד' בסיוון
*שנת הכז – ה' בסיוון
*שנת בשז ושנת גכז – בארץ ישראל כ"ז באייר, בחוץ לארץ ה' בסיוון

## הפטרה
ההפטרה היא ב. ההפטרה נפתחת בפסוק "וְהָיָה מִסְפַּר בְּנֵי-יִשְׂרָאֵל, כְּחוֹל הַיָּם, אֲשֶׁר לֹא-יִמַּד, וְלֹא יִסָּפֵר", המתקשר למניין בני ישראל בפרשה.

בשנה בה ראש חודש סיוון חל ביום ראשון, נוהגים לקרוא את הפטרת 'מחר חודש'.

## ראו גם
* מחנה ישראל (מדבר סיני)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
במדבר
נאה דורש נאה מקיים

**נָאֶה דוֹרֵש נָאֶה מְקַיֵּם** היא אמרת חכמינו זכרונם לברכה הדנה בהתאמה בין הצהרותיו של אדם, לבין מעשיו, ומובנה הפשוט הוא "לא רק שהוא דורש (מלשון דרשה) יפה/כראוי **[=נאה דורש]** אלא הוא גם מקיים את אותם רעיונות יפים/ראויים שהוא דורש **[=נאה מקיים]**". נהוג להשתמש בה כשבח למי שתוכו כברו, ובהיפוכה כביקורת על מי שמעשיו אינם הולמים את הכרזותיו: "נאה דורש ואין נאה מקיים".

בתוספתא מסופר על בן עזאי, שלא היה נשוי, שאמר שמי שאיננו עוסק בפרייה ורבייה הרי הוא כמי ששופך דמים. על זה אמר לו רבי אלעזר בן עזריה, .

בהקשר אחר מסופר בתלמוד על רבן יוחנן בן זכאי שתלמידו רבי אלעזר בן ערך דרש לפניו בדרך במעשה מרכבה: 

## ראו גם

* קריינא דאיגרתא איהו ליהוי פרוונקא
* קשוט עצמך תחילה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
חזרה (אמצעי ספרותי)

ה**חזרה** כאמצעי ספרותי היא קדומה, וליוותה את שלב הספרות שבעל פה, עד המצאת הדפוס. לאחר המצאת הדפוס צורת החזרות השתנתה, והיא היום מותאמת לטקסטים נדפסים, בכל צורה של דפוס. יחד עם זאת, בתחום ספרי הילדים למשל, ובתחומים נוספים, יש עדיין חשיבות רבה לחזרה בצורתה הקדומה, הדיבורית, כיוון שהיא פועלת גם על אוזנו של המאזין, ולא רק על עיני הקורא.

החזרה מעצימה ומדגישה את כוונת המחבר, המשורר, הפזמונאי, המספר והפרסומאי. ויש בה כדי לפעול על הקורא והמאזין בדרך הרצויה למחבר הטקסט. אם לגרום לו התרגשות והזדהות בשיר, אם לצרפו אל הקהל המזמר בפזמון, ואם לגרום לו לרוץ לחנות ולרכוש את המוצר בפרסום. החזרה כאמצעי לשוני סגנוני מצויה בכל ספרויות העולם. דוגמאות ראשונות של חזרה בספרות העברית אפשר למצוא בתנ"ך למשל "על שלושה פשעי..ועל ארבעה לא אשיבנו" (עמוס פרק א'), ואחר כך בפיוט, בתפילה, בשירת ספרד ובשירה העברית המודרנית.

בספרות המודרנית, המבוססת על דפוס ולא על מסירה בעל פה, חל צמצום משמעותי בשימוש בחזרה כאמצעי סגנוני לשוני, כדי שלא להכביד על הקורא וכדי שלא לשעממו. לעומת זאת בתחום הפרסום והפרסומת, חלה התפתחות מהירה ורבה בשימוש בחזרה כאמצעי ללכידת תשומת לבו של המאזין והקורא. עקרון החזרה קיים גם באמנויות אחרות, במוזיקה, באמנות הפלסטית, ובאמנויות הבמה.

## ראו גם
*אנאפורה
*אפיפורה

## קישורים חיצוניים
*חזרה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
* 
* 

קטגוריה:טכניקות ספרותיות
מזל טוב

ממוזער|עוגה עם הכיתוב מזל טוב
"**מזל טוב**" היא ברכה בעברית המקובלת אצל יהודים כדי להשתתף בשמחה על אירוע משמעותי שהתרחש.

## היסטוריה
שפת היידיש שימשה כשפתה העיקרית של יהדות אשכנז ויהדות מזרח אירופה. השפה שילבה מילים רבות מהספרות התורנית עם מילים שמקורן בשפות גרמאניות.
המילה "מזל" מופיעה בתנ"ך פעם יחידה, בספר מלכים: "וְהִשְׁבִּית אֶת הַכְּמָרִים אֲשֶׁר נָתְנוּ מַלְכֵי יְהוּדָה... וְאֶת הַמְקַטְּרִים לַבַּעַל לַשֶּׁמֶשׁ וְלַיָּרֵחַ **וְלַמַּזָּלוֹת** וּלְכֹל צְבָא הַשָּׁמָיִם".
מזל מוזכרת במשנה, ומשמעותה "קבוצת כוכבים" או "גורל". מילה זו קיבלה ביידיש את משמעותה המודרנית, המציינת אירוע חיובי. כך נוצרה הברכה "מזל טוב", שהפכה לנפוצה בקרב יהדות אשכנז ויהדות מזרח אירופה.

## אטימולוגיה והגייה
למרות שמורכב ממילים בעברית, הביטוי "מזל טוב" מקורו ביידיש, והוא שולב מאוחר יותר בעברית המודרנית. המילה "מזל" נהגית ביידיש "מַזֶל" (Mazel), עם הטעמה מלעלית, בעוד שבעברית היא נהגית "מַזָּל" עם הטעמה מלרעית. בקרב יהדות התפוצות משתמשים בביטוי "מזל טוב" בעיקר באירועים כמו בר מצווה, הולדת בן או בת, או חתונה. הביטוי הוא הופיע לראשונה במילונים בשפה האנגלית בשנת 1862. המילה "מזל" קיימת גם בשפה הגרמנית (massel) וההולנדית (mazzel), והמילה "טוב" (tof/toffe) משמעותה בהולנדית "נחמד, נהדר".

## שימוש
השימוש בביטוי "מזל טוב" הוא ברכה על אירוע מוצלח שקרה, לעומת "בהצלחה" כדי לאחל לדבר טוב בעתיד.

בישראל משתמשים בברכה "מזל טוב" גם לאירועים קטנים יותר, כמו קבלת רישיון נהיגה, יום הולדת, או תחילת עבודה חדשה. כמו כן קיים בישראל מנהג להכריז "מזל טוב" כאשר נשברת באופן מקרי כוס או צלחת. ניתן לשער שהדבר קשור למנהג קריאת הברכה בזמן שבירת הכוס בחופה, אך התכלית של המנהג איננה ברורה.

## מקורות
הביטוי מופיע כבר בספר חסידים (סימן תתתרז - קישור): "אשה שיושבת על המשבר, אם היא בחדר ובני אדם בבית יבקשו עליה רחמים ועל הילד שיוולד במזל טוב".הביטוי מופיע בסידורים של כמעט כל העדות, כחלק מהלחשים הנאמרים ונשנים שלש פעמים בסוף טקס קידוש לבנה: , ואחריו: בצורה זו הוא הולחן ומושר בקהילות שומרות מסורת, בשמחות של מצווה: הולדת בן או בת, בר מצווה וחתונה.

השימוש בביטוי כאיחול מופיע בשו"ת מהר"ם מינץ סימן ק"ט, שלאחר קידושין אומרים כל הנוכחים בחופה מזל טוב.

בספרות התורנית עוסקים בשאלה האם איחול זה עומד בסתירה לכלל ש"אין מזל לישראל".

## קישורים חיצוניים

* יעקב עציון, מגיע לכם כוכב טוב, אתר דעת.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:נימוסים
נקודתיים

**נְקֻדָּתַיִם** או "**:**" (בלשון הדיבור המשובשת גם "נקוד**וֹ**תיים") הוא סימן פיסוק, המורכב משתי נקודות זו מעל זו.

## בעברית
*על מנת לציין פתיחה של רשימה, לדוגמה:
:קנדה מורכבת ממספר פרובינציות: קולומביה הבריטית, אונטריו...

* לפני מתן הסבר, לדוגמה:
: השימוש בשורה לעיל אחרי המילה "דוגמה".

* בשירה בעברית עתיקה נעשה שימוש בנקודתיים לציון סוף השורה.

* בספרות התורנית מציינים גם בנקודה אחת את צד א' של הדף בגמרא ובנקודתיים את צד ב' של הדף. לדוגמה:
: מסכת פסחים ג:
: משמעו – עמוד ב' של דף ג' במסכת פסחים.

* בספרי תנ"ך משתמשים בנקודתיים במקום בנקודה על מנת לסמן סוף פסוק.

## באנגלית
בשפה האנגלית ניתן להשתמש בנקודתיים על מנת להפריד בין משפטים קשורים. לדוגמה:

:*Speech is silver: silence is golden.*

שימוש נוסף בשפה האנגלית בנקודתיים הוא לציון ההבדל בין פרק בתנ"ך לבין הפסוק, לדוגמה:
: Genesis 2:1
: בראשית פרק א' פסוק ב'

## ב[[מתמטיקה]]
במתמטיקה משתמשים בנקודתיים על מנת לסמן חלוקה או יחס. לדוגמה:
:1:4
:יחס של אחת לארבע (רבע).

## בזמן
משתמשים בנקודתיים להבדיל בין השעות לדקות בסימון זמן. לדוגמה:

:14:30
:שעה שתיים וחצי אחרי הצהריים.

## בבלשנות
באלפבית הפונטי הבינלאומי משתמשים בנקודתיים מיוחדות (ː) לציון תנועה או עיצור ארוכים. אם הם ארוכים במיוחד משתמשים בשלוש נקודות ואף יותר לפי הצורך. למשל, המילה "سَلَام" בערבית תסומן [salaːm].

## במחשבים

*ב־C משתמשים בסימן הנקודתיים לציון הגבלת גודל על משתנה. לדוגמה:

```text
struct packed_struct {
		 unsigned int f1:1;
		 unsigned int f2:3;
} pack;
```
כמו כן, משתמשים בסימן הנקודתיים לציון מקרים שונים בשימוש ב-switch-case להגדרת התנהגות שונה במקרים שונים. לדוגמה:
```text
switch (expression) {
		 case x:
		    // code block
		    break;
		 case y:
		    // code block
		    break;
		 default:
		    // code block
}
```


*בשפות תכנות מונחות עצמים כגון ++C ועוד משתמשים בסימון של נקודתיים כפולות לציון מרחב שמות (namespace). לדוגמה:

```text
std::cout()
```


*בשפת התכנות Python, משתמשים בנקודתיים כדי לציין פתיחה של בלוק של קוד, לדוגמה:

```text
if x == 2:
	y = 3
	return True
else:
	x = 4
```


*בשפת PHP נקודתיים כפולות משמשות לגישה למתודות סטטיות באובייקטים, למשל Foo::bar (). בעקבות מעורבות ישראלית נכבדת בפיתוח השפה, השם הפנימי של סימן זה הוא Paamayim_Nekudotayim.

*בגרסאות ישנות של BASIC היה שימוש בנקודתיים על מנת להפריד משפטים באותה שורה.
*במרבית שפות התכנות במשפט רב־ברירתי (case בפסקל) מופיעות הנקודתיים לאחר האפשרויות.

## קישורים חיצוניים

* נקודתיים באתר האקדמיה ללשון העברית
* 

קטגוריה:פיסוק
הידטושי נקטה

**הידטושי נקטה** (ביפנית: **中田 英寿**; נולד ב-22 בינואר 1977) הוא כדורגלן עבר יפני.

נקטה, יליד יפן, נבחר על ידי פלה לאחד מ-125 שחקני הכדורגל החיים הטובים בעולם במרץ 2004. נקטה שיחק בנבחרת יפן באולימפיאדות 1996 ו-2000, במונדיאל 1998 ובמונדיאל 2002.

נקטה פרש ממשחק פעיל בשנת 2006 בגיל 29.

## תארים
* כדורגלן השנה באסיה: 1997,1998
* אליפות איטליה: 2001
* הגביע האיטלקי: 2002
* נבחר לאחד מ-125 שחקני הכדורגל החיים הטובים בעולם: 2004

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:קשרי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת יפן
קטגוריה:כדורגלני פרוג'ה
קטגוריה:כדורגלני רומא
קטגוריה:כדורגלני פארמה
קטגוריה:כדורגלני בולוניה
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני בולטון וונדררס
קטגוריה:זוכי פרס כדורגלן השנה באסיה
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2001
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2003
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2005
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1977
הונג מיונג-בו

**הונג מיונג-בו** (בקוריאנית: **홍명보**; ) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל דרום קוריאני, המשמש כמאמנה של נבחרת קוריאה הדרומית. 

מיונג בו הוא מלך ההופעות של נבחרת קוריאה הדרומית עם 136 הופעות (יחד עם צ'ה בום-קון)

## קריירה
הונג, יליד סיאול, שימש כבלם נבחרת קוריאה הדרומית. בשנת 2004 פרש מכדורגל לאחר ששיחק בארצות הברית בקבוצת לוס אנג'לס גלאקסי.
בשנת 2013 נתמנה למאמן נבחרת קוריאה הדרומית בכדורגל. לאחר הקמפיין המאכזב של הנבחרת במונדיאל 2014, הונג התפטר מתפקידו.

ב-8 ביולי 2024 מונה בשנית למאמנה של נבחרת קוריאה הדרומית.

## תארים
* אחד מ-125 שחקני הכדורגל החיים הטובים בעולם (2004)
* כדור הארד במונדיאל 2002

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים
קטגוריה:בלמי כדורגל דרום קוריאנים
קטגוריה:סיאול: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פוהאנג סטילרס
קטגוריה:כדורגלני לוס אנג'לס גלאקסי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוריאה הדרומית
קטגוריה:מאמני נבחרת קוריאה הדרומית בכדורגל
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2001
קטגוריה:מאמני מונדיאל 2014
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1969
נקודה (פיסוק)

**נקודה** ("**.**") היא סימן פיסוק המשמש לרוב לציין את סיומו של המשפט.

## הנקודה כמסיימת משפט
בשפות רבות בעולם משתמשים בנקודה לסיום משפט. כך נוצרת הפרדה בין המשפטים שעוזרת לקרוא בצורה ברורה יותר.

לדוגמה, בעברית: "אתמול הלכתי לטייל**.** בדרך ראיתי כלב**.**"

## סימן קיצור
בשפה האנגלית הנקודה משמשת לציין קיצורים לדוגמה:
:.Dr או .Mr או .Ms

## סינית
בשפה הסינית משתמשים בסימן הנקודה להפריד בין שם פרטי לשם משפחה בכתיבת שמות זרים. לדוגמה:
&#23041;&#24265;*&#65294;*&#33678;&#22763;&#27604;&#20126; (וליאן. שאשיביה) התעתיק הסיני של שמו של ויליאם שייקספיר.

אין משתמשים בסימן זה בכתיבת שמות סיניים.

כמו כן משתמשים בנקודה על מנת להפריד בין שמו של ספר לשמו של פרק בספר כאשר אלה נכתבים אחד לאחר השני.

## ארמנית
בארמנית מקובל לסמן נקודה בצורה של נקודתיים (։).

## אינטרנט ומחשבים
הנקודה משמשת להפרדה בין חלקים של שמות קבצים ושמות אתרי אינטרנט. לדוגמה:
:שם מתחם: he**.**wikipedia**.**org
:שם קובץ: test**.**docx (כאן test הוא השם ו-docx היא הסיומת המציינת את סוג הקובץ)

## הנקודה העשרונית

הנקודה המפרידה בין שני חלקיו של שבר עשרוני קרויה נקודה עשרונית. משמאלה נכתב חלקו השלם של המספר בכיתוב עשרוני, ומימינה נכתב חלק השבר של המספר.

לדוגמה: {1\over 2}= {5\over 10} = 0.5.

במספר מדינות אירופאיות מתהפכים תפקידי הנקודה והפסיק בכתיבת מספרים, כך שהנקודה משמשת להקלת הקריאה של מספרים גדולים והפסיק משמש לציון שבר עשרוני.

לדוגמה: **1,000.25** יוצג בצורה: **1.000,25**

## ראו גם
* שלוש נקודות
* נקודה ופסיק
* טעמי המקרא

## קישורים חיצוניים

* נקודה, באתר האקדמיה ללשון העברית
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיסוק
מדיאנטה

במוזיקה טונאלית פונקציונלית, **מדיאנטה** היא הדרגה השלישית בסולם. בסולם דו מז'ור יהיה זה הצליל מי. האקורד המשולש שנבנה מן המדיאנטה הוא אקורד מתון ורגוע בסולם מז'ורי (ובולט וחד יותר בסולם המינורי), ולו כמה שימושים: הוא יכול להכין לדרגה השישית, ויכול להוות תחליף לדרגה הראשונה (טוניקה).

## ראו גם
* תאוריית המוזיקה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:הרמוניה
סובמדיאנטה

במוזיקה טונלית פונקציונלית **סובמדיאנטה** היא הדרגה השישית בסולם הדיאטוני.
לרוב, במהלכים הרמוניים, דרגה זו נחשבת ל"סיום מדומה" (cadenza d'inganno) ומשמשת תחליף מרוכך לדרגת הטוניקה. המדיאנטה הנמוכה (סוב) שבחצי הדרך בין הטוניקה לבין הסובדומיננטה קרויה "סובמדיאנטה" משום שהיא תופסת את הפוזיציה ש"מתחת" לאקורד המשולש שעל הטוניקה בהשוואה לזו התופסת את המדיאנטה שמעל לאקורד המשולש על הטוניקה. בשיטת הסולפג', צליל הסובמדיאנטה מושר כ"לה" במז'ור, כ"פה" במינור. לפעמים הוא נקרא "סופרדומיננטה", כדרגה שמעל הדומיננטה. זהו שמה המקובל (סוב-דומיננט") בצרפתית.

האקורד המשולש הנוצר מעל תו הסובמדיאנטה הוא "אקורד סובמדיאנטי". בניתוח בספרות רומיות, אקורד הסובמדיאנטה מסומן כרגיל בספרות הרומיות "VI" אם זה אקורד מז'ורי, וב"vi" אם הוא אקורד מינורי.

המונח "סובמדיאנטה" עשוי להתייחס גם ליחס בין סולמות מוזיקליים. לדוגמה, ביחס לסולם דו מז'ור, סולם לה מינור הוא הסובמדיאנטה. בסולם מז'ור, סולם הסובמדינטה הוא המינור היחסי ויש בו אותם תווים כמו בסולם המז'ור המקורי. מודולציה לסובמדיאנטה נדירה יחסית, בהשוואה למודולציה לדומיננטה בסולם מז'ור או מודולציה מודולציה למדיאנטה בסולם מינור.

אחד השימושים העיקריים של אקורד הסובמדיאנטה הוא בקדנצה מדומה, V ל-VI במז'ור או v ל-vi במינור.

## ראו גם
* תורת המוזיקה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הרמוניה
לינוס הקדוש

**לינוס** (בלטינית: **Linus**; מת ב-79 לספירה) היה לפי אירנאיוס המנהיג השני של הכנסייה הקתולית ברומא (לפי מקורות אחרים, קלמנס הראשון היה האפיפיור השני). הכנסייה הקתולית מזהה כיום את לינוס כבישוף רומא השני. לפי המקורות נעשה לינוס  לאפיפיור בשנת 67, אך יש מסורות הגורסות אחרת.

הכנסייה האפוסטולית טענה שהאפיפיור לינוס הוא זה המוזכר בברית החדשה, באיגרתו השנייה של פאולוס אל טימותיוס (ד:21), שם מתואר בין-היתר כי שהה ברומא לצידו של פאולוס לקראת סוף חייו.

## ביוגרפיה
כמעט דבר לא ידוע על חייו. נאמר שנולד בוולטרה שבטוסקנה. לפי זדלר אמו הייתה קלאודיה ואביו – הרקלינוס. לפי הרשימות המוקדמות ביותר של רשימת בישופים של רומא, שהועברה על ידי אירנאיוס והגסיפוס ואושרה על ידי אוסיביוס, לינוס מונה לבישוף על ידי פטרוס ופאולוס לאחר הקמת הכנסייה הנוצרית ברומא. לפי תפיסה זו, מוגדר לינוס כאפיפיור הראשון, אך מסוף המאה השנייה או תחילת המאה השלישית מוגדר פטרוס כאפיפיור הראשון.

לפי ה"ליבר פונטיפיקליס" (ספר האפיפיורים), לינוס קבע כי נשים צריכות לכסות את ראשן בכנסייה, מינה את 15 הבישופים הראשונים ולאחר מכן מת כמרטיר עקב רדיפות מצד הרומאים, כאשר יום חגו הוא 23 בספטמבר. רוב המקורות מעריכים כי מת בשנת 79, ואילו ה"ליבר פונטיפיקליס" נוקב בשנת 67. הידיעות לגבי אמינותו של ה"ליבר פונטיפיקליס" הן חלוקות, ומכאן גם הדעות לגבי המידע אודות לינוס. החוקר יוהאן פיטר קירש מציין בספרו "האנציקלופדיה הקתולית" את הבעייתיות בתיאורים אודות לינוס, כאשר בין-היתר טוען (כמו גם מקורות אחרים) שאי אפשר להוכיח שלינוס מת מות קדושים מאחר שבתקופתו לא מתוארים רדיפות נוצרים ברומא.

כל הכתבים שיוחסו ללינוס התגלו כזיופים פסאודואפיגרפיים או שלא ניתן היה להוכיח שנכתבו על ידו. הכתבים על מותם של פטרוס ופאולוס לא נכתבו על ידי לינוס, אלא במאה השישית.

## מורשת
בשנת 1615 נמצא קבר מתחת לבזיליקת פטרוס הקדוש שעליו היו חרוטות האותיות LINVS, דבר שהביא להנחה כי מדובר בקברו של לינוס. אולם, ממחקר שנעשה באותה תקופה, הוערך כי חמש האותיות שהתגלו הן חלקו האחרון של שם ארוך יותר, כגון "Aquilinus" או "Anullinus". הכתבים על מותם של פטרוס ופאולוס יוחסו ללינוס, אך לא נכתבו על-ידו אלא במאה השישית. למרות החוסר בעדויות נוספות, ישנה הערכה כי טענת "ליבר פונטיפיקלס" בדבר קבורתו של לינוס נכונה, והוא אכן קבור בגבעת הוותיקן סמוך לקברו של פטרוס, במה שמכונה כיום ה"נקרופוליס של הוותיקן" מתחת לבזיליקת פטרוס הקדוש.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אפיפיורים איטלקים
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:אפיפיורים במאה ה-1
קטגוריה:נפטרים ב-79
רוק (מיתולוגיה)

שמאל|ממוזער|250px|רוק תופס פיל וקרנף.
ה**רוק** (מפרסית: رخ, **רֻח**') היא עוף מיתולוגי לבן נוצות ועצום ממדים המכונה לעיתים גם **רוקה**, ועל פי האגדות מסוגל להרים עצמים במשקל הדומה לזה של שמונה פילים.

התייחסויות ראשונות לעוף זה החלו להופיע בסביבות המאה השמינית לספירה באזור המזרח התיכון. התיעוד הראשון בכתב של הרוק נעשה במאה השש-עשרה על ידי תייר אנגלי אשר דיווח כי הבחין בעוף במהלך שיט באוקיינוס ההודי.

מקור המיתוס איננו ברור אך ההשערה הרווחת היא שבניגוד למראהו הנשרי המקובל, מקור העוף המיתולוגי הוא דווקא בעופות הפיל מהסוג אפיאורניס ששכנו באי מדגסקר עד למאה ה-18, אז על פי הסברה,  נכחדו על ידי בני האדם.

אגדת הרוק התפרסמה בעולם המערבי לראשונה עם פרסומו של הספר סיפורי אלף לילה ולילה בסיפור מסעותיו של סינבד המלח, שם נחלץ הגיבור מאי מקולל ברכיבה על גבה של רוק.

ביצירותיו של ג'.ר.ר. טולקין, כגון ההוביט, שר הטבעות והסילמריליון, מופיעים עיטי ענק דמויי רוק.

## ראו גם
*זיז 

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קטגוריה:אלף לילה ולילה
פרידריך וילהלם שלינג

**פרידריך וילהלם יוזף פון שלינג** (בגרמנית: **Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling**; 27 בינואר 1775 – 20 באוגוסט 1854) היה פילוסוף גרמני. היסטוריונים של הפילוסופיה ממקמים לרוב את שלינג כחוליה המגשרת בהתפתחות האידיאליזם הגרמני, בין מורו יוהאן גוטליב פיכטה לבין ידיד נעוריו ויריבו האקדמי גאורג וילהלם פרידריך הגל.

ברבות השנים דעך מעמדה של הפילוסופיה של שלינג. בין הגורמים לכך ניתן למנות את הדומיננטיות של הפילוסופיה של הגל, שבעבודותיו המאוחרות הציג את שלינג כלא יותר מאשר הערת שוליים זניחה בהתפתחות תולדות הפילוסופיה. בנוסף, "פילוסופיית הטבע"  של שלינג ספגה ביקורת בגלל נטייתה לאנלוגיות, ובשל היעדר ביסוס אמפירי. עם זאת, בשנים האחרונות חלה התעניינות מחודשת בפילוסופיה של שלינג בשל ביקורתו המאוחרת על הגל, שהשפיעה על קירקגור, פוירבך, מרקס ואחרים; הסובייקטיביות האנטי-קרטזיאנית שלו, שהשפיעה על ניטשה, היידגר ולאקאן; ועיסוקו ביחס האדם לטבע, שנעשה רלוונטי על רקע משבר האקלים.

## ביוגרפיה
[ממוזער|[דגרוטיפ של שלינג משנת 1848]]
פרידריך וילהלם שלינג נולד בלאונברג ליד שטוטגרט ב-27 בינואר 1775. הוא פקד סמינרים פרוטסטנטים בטיבינגן (כיום גרמניה) בשנים 1790–1795, והיה מוערך בקרב פילוסופים דגולים רבים כגון: הגל, והמשורר האידיאליסט פרידריך הלדרלין.

ב-1797 עבר ליינה שבגרמניה ושם התוודע לראשונה לחלק מהרעיונות של הרומנטיקה של ינה ופגש משוררים רבים שהיו בכנסים באוניברסיטה של ינה. במשך הזמן למד בפקולטה בגרמניה והגיע לדרגת פרופסור. אף על פי שהרצאותיו בברלין היו בנוכחותם של משוררים דגולים, יצירותיו הפילוסופיות לא התקבלו ולא נחשבו בעיניהם לדבר משמעותי שיש להתייחס אליו ברצינות. למרות זאת, כיום ידוע שחשיבותו הפילוסופית והאידיאליזם שחקר משפיעה על רבים שדחו אותו, בעיקר בגלל חוגי הפוליטיקה והקבוצות הנמנות איתה.

שלינג נפטר ב-20 באוגוסט 1854 בשווייץ.

## כתבי שלינג המתורגמים לעברית
* **שיטת האידיאליזם הטרנסצנדנטאלי** תרגום: משה שוורץ, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1980. 965-226-008-8 ISBN
* **מכתבים פילוסופיים על דוגמטיזם וביקורתיות**, תרגום: עמית קרביץ, הוצאת מאגנס, 2015
* **על היחס בין האמנות הפלסטית לטבע**, תרגום: מיכל סגל. דחק, סדרת דרש לכתבי מופת בפואטיקה ואסתטיקה, 2022.

## לקריאה נוספת
* שמואל הוגו ברגמן, **[https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=96919530#106.0.6.default תולדות הפילוסופיה החדשה]**, מוסד ביאליק, 1977
* משה שוורץ, **ממיתוס להתגלות**, הוצאת הקיבוץ המאוחד

## קישורים חיצוניים

* פרידריך וילהלם שלינג באתר האנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד 
* עמית קרביץ, בנצח השמימי או בחידלון הגמור - על קרולינֶה מיכאליס ביהמר שלגל שלינג: דיוקן של אישה שהתעקשה לאהוב עד כלות באתר אלכסון (כתב עת)
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים גרמנים
קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-19
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ברלין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרידריך שילר בינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מינכן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וירצבורג
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1775
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1854
עיט שחור

ממוזער|ראש של עיט שחור
**עיט שחור** (לעיתים: **עיט שחור אפריקני**; שם מדעי: *Aquila verreauxii*) הוא מין עיט. 
## מאפיינים
המין נפוץ במדינות: ישראל (בשנים האחרונות חדל מלקנן בישראל), חצי האי ערב, מצרים (כולל סיני), ניגריה, צ'אד, סודאן, אתיופיה, ג'יבוטי, אריתראה, סומליה, דרום אפריקה, אוגנדה, קניה, טנזניה, מלאווי, מוזמביק, זאיר, זמביה, אנגולה, נמיביה, בוטסואנה וזימבבואה. ימצא בטווח הגבהים 0-5000 מ', בקרקע מסולעת, בגבעות ובהרים.

כסות הנוצות של הבוגר בצבע שחור עז. על השת כתם לבן גדול. כתם לבן נוסף בקצה הכנף, הנראה בעמידה ככתם כתף.  אורך (מקצה הזנב עד הראש): 79-97 ס"מ, מוטת הכנפיים 200 ס"מ, משקלו 6-3 ק"ג. גדול מעיט סוואנות (A.Rapax). 

עיקר מזונו הוא מיני השפנאים המהויים 90% מכלל מזונו. בנוסף יצוד יונקים קטנים ובינוניים, עופות וזוחלים.  העיט מאתר את טרפו בשעת מעוף ואז נוסק עליו ולוכדו. לעיתים רחוקות יצוד את טרפו ביושבו על ענף (שיטת הציד של העקב), ולעיתים רחוקות יותר יחמוס מעופות אחרים או יתקרב לפגרים.

עונת הרבייה מתרחשת בינואר בחצי האי ערב, באוקטובר-דצמבר בצפון אפריקה, בפברואר-ספטמבר במזרח אפריקה.  הקן כבד ורחב ומורכב מענפים ומעלים ירוקים, על פי רוב ממוקם בסולמות צוקים.  הנקבה מטילה 2 ביצים בהפרש של 2-3 ימים, עליהן דוגרת במשך 45 ימים. לגוזלים פלומה לבנה. הגוזל הבוגר מונע מהצעיר את מזונו או תוקף אותו, כחלק מניסיונותיו לשרוד, תופעה הנקראת קייניזם או "סינדרום הבל".

שתקני בדרך כלל, אך משמיע לעיתים קריאות נבחניות. או דומות לקריאת עורב. המעוף מרשים יותר משל מרבית העיטים הגדולים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רנה לסון
קטגוריה:עיט (סוג)
קטגוריה:ארץ ישראל: נציים
קטגוריה:אריתריאה: עופות
קטגוריה:זמביה: עופות
קטגוריה:עופות הסוואנה האפריקנית
קטגוריה:טנזניה: עופות
לוכסן

250px|ממוזער|שימוש בלוכסן בתפריט בשפה האנגלית, במשמעות "וגם"
**לוֹכסן** או **קו נטוי** (**/**) (בנוסף גם **סלש**; מאנגלית: "Slash") הוא סימן כתב המצויר באמצעות קו אלכסוני הנוטה מימין למעלה או משמאל למטה.

## היסטוריה
השימוש בסימן זה מקורו ברומא העתיקה והוא המקור של הפסיק (גרסה מקוצרת למעשה של הלוכסן).

## שימוש
הלוכסן משמש לקישור בין שתי מילים שונות או שני משפטים שונים על מנת לצרפם יחד (ולהדגיש שהמילים חליפיות במשפט / היינו ניתן לקרוא את המשפט עם כל אחת מהמילים בנפרד / ניתן לקרוא כל אחד מהמשפטים והוא חלופי למשפט שקדם לסימן הלוכסן.) לדוגמה:
: הסונטות של ויליאם שייקספיר/פרנסיס ביקון הן...

### ו/או
שימוש נפוץ בלוכסן נעשה בביטוי "ו/או". לדוגמה:
: הקונה ו/או המוכר ו/או השוכר רשאים כל אחד ואחד...

הביטוי הלוגי "או" מכיל גם את הביטוי הלוגי "וגם", ולכן בטקסט העוסק בלוגיקה הביטוי "א' או ב'" נכון כאשר לפחות אחד ממרכיביו נכון. עם זאת, בשאר התחומים (לדוגמה בכתיבה משפטית) נהוג ש"או" שולל את האפשרות ששתי הטענות יהיו נכונות ('אבוא אליך בשתיים או בארבע' שולל את האפשרות שאבוא בשתי השעות גם יחד) ולפיכך נחוץ הצירוף "ו/או".

### שימושים בשירה
בשירה נוטים להשתמש בלוכסן כדי לסמן את הסוף של שורה בשיר.

### מתמטיקה
במתמטיקה מסמן הלוכסן את פעולת החילוק, לדוגמה:
* *a* **/** *b* = *x* שפירושו *x* שווה *a* חלקי *b*

כמו כן משמש הלוכסן לסימון שבר, לדוגמה:
*3**/**8 – שלוש שמיניות

יוניקוד מציע שני לוכסנים חלופיים אשר מאפשרים תצוגה משופרת של שברים: "לוכסן חילוק" (Division Slash, יוניקוד U+2215), המשמר את כיוון זרימת הטקסט בפסקה בה הוא נמצא, ו־"סוֹלִידוּס" (Solidus, יוניקוד U+2044), המזרים את הטקסט משמאל לימין:

### מחשבים
במחשבים משתמשים בלוכסן לעיתים קרובות כתו מפריד בין חלקים של נתיב (לדוגמה בנתיבי הקבצים במערכות Unix ובכתובות אינטרנט).

ברוב שפות המחשב משמש הלוכסן כאופרטור של חילוק.

בשפות תכנות רבות משמשים שני לוכסנים **//** כהתחלה של הערה בת שורה אחת.

ב-HTML ו־XML משמש הלוכסן כסימון לסיום תכונת מקטע, לדוגמה:  מסיים מקטע של טקסט מודגש שמתחיל בהוראה: .

### תאריכים
ניתן להשתמש בלוכסן כסימן מפריד בין מרכיביו של תאריך.
לדוגמה:
לפי השיטה האירופאית לסימון תאריך "16/9/2003" ולפי השיטה האמריקאית לסימון תאריך "9/16/2003" יסמל את היום ה-16 בחודש ספטמבר בשנת 2003.

על פי הסימון בבריטניה הסימון *7/8 May* משמעו הלילה שבין ה-7 ל-8 במאי, בעוד שהסימון *7-8 May* משמעו שני הימים גם יחד.

### סימון מטבעות בריטיות
בטרם עברה בריטניה לשיטה העשרונית נהגו לסמן בלוכסן את ההבדל בין לירות שטרלינג, שילינגים ומטבעות פני
(המקף מסמן 0).

## ראו גם
* לוכסן שמאלי

## קישורים חיצוניים

* 
*  (סימן הלוכסן אינו נכלל בכללי הפיסוק של האקדמיה)
* סימן הלוכסן, באתר אאא בית לטיפוגרפיה עברית

קטגוריה:פיסוק
קטגוריה:סימני כתב
סאמניום

שמאל|ממוזער|250px|איטליה במאה הרביעית לפני הספירה, סאמניום בירוק כהה
**סאמניום** או **סאמנטיום** הוא שמו של חבל ארץ היסטורי וגאוגרפי בדרום איטליה, שנקרא על שם העם שהתיישב בו בתקופות מוקדמות בהיסטוריה, **ה[[סאמניטים]]**.

גבולות החבל היו לאטיום (לאציו) בצפון, לוקאניה (בזיליקטה) בדרום, קמפניה במערב ואפוליה במזרח.

החבל מחולק בין המחוזות האיטלקיים קמפניה, פוליה, מוליזה, אברוצו, ובזיליקטה.

החבל השתרע באזור הרי האפנינים לאורך שפלת קמפניה. הערים המרכזיות בחבל היו בוביאמום (Bovaiamom), שנקראה על ידי הרומאים בוביאנום (כיום העיר בויאנו, מחוז מוליזה), ומאלוונטום (כיום בנוונטו (Benevento) שבמחוז קמפניה), קאודיום (Caudium), היא מונטסרקיו העכשווית.

טבעו ההררי של החבל גיבש את אופיים של השבטים האוסקנים שהתיישבו בו, שלימים הפכו לשבטים הסאמניטיים. הסאמניטים שלטו בחבל במשך כ-300 שנה, משנת 600 לפני הספירה ועד 290. משנה זו, ולאחר שהסאמניטים ניגפו בפני הרומאים במלחמות הסאמניטיות, נשלט החבל על ידי הרפובליקה הרומית.

עם פרוץ מלחמת בעלות הברית בשנת 91 לפנה"ס עמדו הסאמינטים, יחד עם המארסים, בראש המרד האיטלקי ברומא. לאחר מספר הצלחות בתחילת המלחמה הם נוצחו, אך היו השבט האחרון שהחזיק מעמד בלחימה עקשנית. בסיומה של המלחמה הם הצליחו לזכות באזרחות רומית.

במהלך מלחמת האזרחים הרומית צידדו הסאמניטים בסיעה הפופולרית בהנהגת גאיוס מריוס, וכך רכשו לעצמם אויב אכזר בדמות לוקיוס קורנליוס סולה, מנהיג הסיעה האופטימאטית במלחמה, שהיה גם המצביא שנלחם נגדם במלחמת בעלות הברית. כנקמה ערך סולה, לאחר ניצחונו במלחמת האזרחים, בשנת 80 לפנה"ס, מסע כיבוש והשמד באדמת סאמניום, החריב את עריה, חיסל את עמה, והגלה את שרידיו לצפון איטליה. חבל סאמניום הפך להיסטוריה.

קטגוריה:מדינות לשעבר בתחומי איטליה
קטגוריה:איטליה: העת העתיקה
האורקסטרה של ראשון

**האוֹרְקֶסְטְרה של ראשון** היא התזמורת הראשונה בתקופת היישוב.
האורקסטרה (= תזמורת) של ראשון נוסדה בראשון לציון בשנת 1895 על ידי **[[בוריס דב אוסוביצקי]]**, שהיה יינן ביקב ומנצחה הראשון. היא פעלה בשנותיה הראשונות של המושבה, הייתה למרכז תרבותי ביישוב, ואף הוזמנה לחגיגות רשמיות ביפו ובירושלים. היא גם הוזמנה להופיע מדי פעם בפני השליטים הטורקיים. התזמורת קידמה בנגינתה את פניו של תאודור הרצל בביקורו בראשון לציון בשנת 1898.

העיתון הצבי פרסם ב־1896, (על ידי יונאס) את הכתבה **"ראשון לציון"**: "הלכתי לשמוע בהמושבה פה את התזמורת, ונפלאתי הפלא ופלא ! ... נפלא הדבר לראות את המראה הזה. כי קולונסתים, כצעירים וכבאים מעט בימים, הטרודים בכל יום בעבודתם ולא ידעו מעולם עד כה מה זה כלי שיר, ילמדו בתקופת שלֹשה חֹדשים, כמו שאומרים בשעה שאינה לא יום ולא לילה, לנגן בם, ולשמור חֹקי הזמרה והקומפנימה במקהלה "ארקֶסתר" בעלת 28 איש, בכנורות, בנבלים, בחצוצרות, בחלילים, בתופים ובמצלתים ולהוציא זמרה בטקטה מסודרת לכל משפטיה וחוקותיה, הנעימה לאזן השומע... מנהל התזמורת "דיריז'ור", הוא המשכיל ב' אסוביצקי דירקטור של המרתף שמה, ומקלו יגיד להם לכל אחד ואחד לשמור תפקידו, וכל איבריו ותנועותיו ברגש נמרץ מלא חיים מנצח בנגינות. יפה המראה מאד ! יפה, נחמד ונעים. כל מעשיכם אחי, כממקור מים חיים יקרו. עבדו אדמתכם בשמחה, שירו זמרו!".

שמה של התזמורת הפך למיתוס, ובשנות ה-60 נכתב על ידי דן אלמגור השיר "האורקסטרה של ראשון", שהולחן והושר על ידי שמעון ישראלי. בשיר נזכרים אוסוביצקי, אוסוביצקי וקוסביצקי, שהם יהושע אוסוביצקי, פקידו הראשי של הברון בראשון לציון, אחיו בוריס אוסוביצקי ("מאסטרו אוסוביץ") שהיה כאמור המנצח, וסרגיי קוסביצקי שהיה אז מנצח בתזמורת הסימפונית של בוסטון ואין לו כל קשר לראשון לציון. אנשים אחרים המוזכרים בשיר נמנים עם מייסדי המושבה (שמן הסתם חלקם לא ניגן באורקסטרה) כמו מנשה מאירוביץ, אהרן מרדכי פריימן, חיים חיסין ודב גיסין, שהיה ממייסדי האורקסטרה, (בנו של אריה לייב גיסין).

בוריס אוסוביצקי הוא בנו של הרב שמחה בונם אוסוביצקי.

בשנת 1991, הוקמה בראשון לציון "**האורקסטרה המתחדשת**" ומופיעה עד היום ולאורך ההיסטוריה של מדינת ישראל. מאז שהיא חודשה ניצחו עליה אהרון אלקלעי, לימור שיפוני ויעקב אלמוג. מנצח האורקסטרה הנוכחי הוא מיכאל יערן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* החברה העירונית של ראשון לציון: "קונצרט האורקסטרה המתחדשת של ראשון לציון"
* 

## הערות שוליים

ממוזער|250px|ימין|האורקסטרה של ראשון צועדת ברחובות, 1912
ממוזער|250 px|האורקסטרה של ראשון לציון, עם המנצח אוסוביצקי, 1897

ראשון, האורקסטרה של
קטגוריה:ראשון לציון: תרבות
קטגוריה:העלייה הראשונה
קטגוריה:תרבות ביישוב
נקודה ופסיק

**נקודה ופסיק** ( ; ) הוא סימן פיסוק, המשמש להפסק הגדול מזה המסומן בפסיק וקטן מזה המסומן בנקודה.

## היסטוריה
מקורו של סימן הנקודה ופסיק בהדפסות של המדפיס האיטלקי אלדוס מנוטיוס האב, אשר נהג להשתמש בסימן זה כדי להפריד בין מילים בעלות משמעות שונה.

בשפה האנגלית הסימן נכנס לראשונה לשימוש במאה ה-16. בין השאר נעשה בו שימוש בסונטות של ויליאם שייקספיר ובמחזותיו של בן ג'ונסון.

את הסימן ייבא לעברית רבי אברהם הרופא פורטלאונה.

בטעמי המקרא דומה הטעם אתנחתא, במשפטים ארוכים, לנקודה ופסיק.

## שימוש
לסימן הנקודה ופסיק שלושה שימושים בעברית:
* הוא מחבר בין שני משפטים בהקשר שהוא אמיץ מהקשר בין משפטים המופרדים על ידי נקודה, אך פחות מהפסק של פסיק.
*:דוגמה: אני עומד בדד; כולם נסעו.
*:דוגמה: אין צורך שתבואו; כבר הסתדרתי בעצמי.
* הוא מהווה מפריד חזק יותר בין משפטים מאשר הפסיק. כאשר משתמשים בפסיקים רבים במשפט על מנת לבצע הפרדות ורוצים לבצע הפרדה יותר חזקה.
*:דוגמה: נסעתי ללונדון, אנגליה; טיחואנה, מקסיקו; וושינגטון, ארצות הברית.
*:דוגמה: ראובן שמעוני, "בין החומות", ירושלים 1964, עמ' 111–124; יהודה לוי, "העבר הרחוק", תל אביב 1982, עמ' 349; גד אשרי, "ימי זוהר", תל אביב 1978, עמ' 52.
* להפרדה בין קטעים ראשיים במחזורת, בפרט במחזורת ארוכה.
*:דוגמה: אף על פי שגדליהו התפרנס מן המלמדות בדוחק, וכל ימיו היה לו מיחוש, ואשתו הייתה חולנית; אף על פי שבימות החורף לא היו החלונות השבורים שבביתו הנמוך עומדים בפני הדלף; אף על פי שלא בכל יום היה גדליהו וביתו יכולים לקיים מצוות עשה שבתורה: "בערב תאכלו בשר ובבוקר תשבעו לחם" – בכל זאת, אילו סר אליו מלאך המוות ואמר לו: "עדיין לא בא יומך, אולם אם חפץ אתה ברצון טוב, יכול אני לגאול אותך מחייך המרים", היה יורק לו בפניו. (על פי "גדליהו" מאת יהודה שטיינברג)

השימוש בסימן נקודה ופסיק מצומצם יחסית לשימוש בסימני הפיסוק הנפרדים פסיק ונקודה כשלעצמם.

### בשפה היוונית
בשפה היוונית הסימן מהווה סימן שאלה. בייצוג יוניקוד, נקודה פסיק היא U+003B, וזאת לעומת סימן השאלה ביוונית המיוצג כ–U+037E. עם זאת, ברוב הגופנים צורותיהם זהות לחלוטין.

### שפות מחשב
בשפות תכנות רבות מהווה סימן נקודה ופסיק כסימן לסיומה של כל הוראה (לדוגמה: PL/I, עדה, #C, Java, C++, C), ובשפות אחרות כסימן שמפריד בין הוראות שונות (לדוגמה: פסקל, JavaScript).

בשפת אסמבלי מהווה הנקודה ופסיק סימן להערה שאין המחשב מתייחס אליה.

## קישורים חיצוניים

* נקודה ופסיק, באתר האקדמיה ללשון העברית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיסוק
אסון הייזל

**אסון הייזל** הוא שמה של תקרית שארעה ב-29 במאי 1985 באצטדיון הייזל בבריסל, שבה נהרגו 39 אוהדים ונפצעו יותר מ-600 אוהדים נוספים בעת משחק גמר גביע אירופה לאלופות 1985 בכדורגל בין הקבוצות ליברפול ויובנטוס.
שמאל|ממוזער|250px|תרשים: כך אירע האסון

כבר בבוקרו של יום המשחק אירעו תקריות בין אוהדים אנגלים לאיטלקים כאשר בריונים אנגלים התפרעו בעיר. לקראת תחילת המשחק הצטופפו ביציעים כ-55 אלף אוהדים. היציעים חולקו לשניים - חלק אחד עבור האוהדים האנגלים, וחלק שני עבור האיטלקים ואוהדים משאר מדינות העולם, כאשר רצועת יציע ברוחב מטר וחצי חצצה בין השניים.

כשעה לפני שריקת הפתיחה פרצו אוהדים אנגלים שיכורים את רצועת ההפרדה והשליכו פחיות ובקבוקי משקה לעבר האיטלקים ביציע Z. ביציע החלה מהומה, והאוהדים שניסו להימלט נלכדו בין גדרות הברזל שתחמו את היציע. השוטרים שנכחו במגרש סירבו לפתוח את היציע לכיוון כר הדשא ולהקל בכך על הלחץ של הבורחים, וכתוצאה מהמהומה הכללית ומיעוט אפשרויות הניקוז לקהל המבוהל נרמסו למוות 39 אוהדים איטלקים ונפצעו יותר מ-600. הגופות הראשונות הוצאו מהאצטדיון כשהן עטופות בדגלים שהביאו האוהדים למשחק.

להפתעת הצופים במגרש ומיליוני הצופים והמאזינים בבית, שראו את הזוועה בשידור ישיר, החליטה אופ"א לקיים את המשחק למרות האסון. במשחק נצחה יובנטוס את ליברפול בתוצאה 0-1 מבעיטת עונשין מ-11 מטר של מישל פלאטיני. לאחר תום המשחק דרשו שרי הספורט של מדינות באירופה לבטל את משחקי גביעי אירופה. ראשי אופ"א דנו בסוגיה והחליטו להשעות את הקבוצות האנגליות ל-5 שנים ממפעלי האגודה, השעיה שמנעה את המשך פריחת הכדורגל האנגלי במפעל האירופאי היוקרתי (ב-8 השנים שלפני האסון, 7 פעמים זכתה קבוצה אנגלית בגביע אירופה, מתוכן 4 פעמים זכתה ליברפול. בשנים שלאחר התקרית אף קבוצה אנגלית לא הצליחה להגיע לגמר גביע אירופה, והראשונה שעשתה זאת רק לאחר 14 שנים הייתה מנצ'סטר יונייטד עם הניצחון 1-2 על באיירן מינכן בגמר 1999).

האצטדיון המיושן בבריסל נבנה מחדש תחת השם 'אצטדיון המלך בודואן' והעירייה הקימה מחוצה לו שעון שמש ענק כאנדרטה לזכר ההרוגים.

כארבע שנים לאחר אסון הייזל, ב-15 באפריל 1989, הייתה מעורבת ליברפול בטרגדיה נוספת - אסון הילסבורו, שבו נהרגו 97 אוהדים של הקבוצה.

## קישורים חיצוניים

*  - דיווח של פיני זהבי שנכח באסון 
* 
* אוריה בר-מאיר, לא ראוי למשחק - 40 שנה לאסון הייזל, יס מיניסטר, 29 במאי 2025

הייזל
קטגוריה:פרשות בכדורגל
קטגוריה:בריסל: היסטוריה
קטגוריה:יובנטוס
קטגוריה:אסונות ב-1985
קטגוריה:ליברפול (כדורגל)
הייזל
קטגוריה:בריסל: כדורגל
קטגוריה:אלימות בספורט
שרף (מלאך)

[שמאל|ממוזער|עיטור של שרף מ[מנזר המצלבה בירושלים]]
[שמאל|ממוזער|250px|עיטור שרף מ[קבר מרים בירושלים]]
**שרף** הוא סוג של מלאך המוזכר בספר ישעיהו, ומתואר כמלאך עם שש כנפיים.

## מקור והתפתחות
בארכאולוגיה של המזרח הקדום ישנן לא מעט דוגמאות בצורות של בני אדם, ספינקסים ובעלי חיים מכונפים המופיעים על גבי שנהבים, חותמות, וטביעות חותם פיניקיים וכנעניים – המתוארכים לתקופת הברונזה המאוחרת בארץ ישראל, הנמשכות גם אל תוך התקופה הישראלית.

במעשה מרכבה מתוארות דמויות מהפמליה האלוהית:

בהמשך הפרק, מספר ישעיהו כי  ציונים נוספים של השרף הם  () ו ().

על פי תיאורים אלו מעריכים חוקרים רבים שהשרף היה בדמות נחש בעל כנפיים, ידיים ורגליים. נחשים כאלו מתוארים גם בממצאים אומנותיים מן המזרח הקדום במצרים ובמסופוטמיה, אולם חוקרים אחרים החזיקו בדעה שמלכתחילה התכוונו לתת שם לנחש שארסו צורב כאש את הנשוך, ורק מאוחר יותר נעשה דמות מיתולוגית, או אגדית, מעין הנחשים המעופפים שעליהם מספר הרודוטוס (ב, 75; ג,109).

קווים לדמותו של השד או המלאך ניתן למצא ב"סדר המחזור כפי מנהג פולין" (משנת 1735). ניתן ללמוד על חדירת שמו של המלאך לתוככי החברה היהודית-חסידית של המאה ה-18 בכנותה – "שרף" את אחד מממפיצי החסידות בגליציה. ממנו יצאה שושלת סטרליסק, האדמו"ר רבי אורי מסטרליסק – "**השרף**" (1757–1826).

בשפה מצרית קדומה מופיע השם שֶרֶף seref ומשמעותה: בעירה, כעס, אש. בקבר בני חסן במצרים נתגלה פסל שזוהה כ"גריפין", ועליו חקוקה המילה "שרף" בכתב דמוטי. בהסתמך על חיצוניותו, היו חוקרים שהציעו לזהות את אותו הגריפין עם היצור המתואר בספר ישעיהו (ראו לעיל) ושתפקידו היה – שמירת מקדש. משום ששמו נתפס כמקודש עבור מתרגם השבעים, והוולגטה – לא תרגם זה את המילה שרף-שרפים, אלא נכתבה היא בתעתיק המקורי, כפי שנהגו בתרגום המילה "כרובים". משום הדמיון בשמות, מעטים מהחוקרים אף הציעו לזהותו עם האל היווני סרפיס שמנתון היה מכוהניו ומפיציו הידועים.

שרפים קיימים גם בהיררכיית המלאכים של הנצרות.

## ראו גם
* מלאך
* כרוב (תנ"ך)

## לקריאה נוספת
* יאיר זקוביץ ואביגדור שנאן, **לא כך כתוב בתנ"ך**, הוצאת ידיעות אחרונות – ספרי חמד, 2004, עמ' 29–34

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלאכים ביהדות
קטגוריה:מלאכים בנצרות
קטגוריה:דרגות של מלאכים
קטגוריה:ישויות מיתיות בתנ"ך