open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יוסף שוורץ (הסבא מנתניה)

הרב **יוסף שוורץ** (כונה "**הסבא קדישא מנתניה**" ו"**סבא לב**"; ל' בניסן ה'תרצ"ז – ח' באדר ה'תשע"ג), היה רב מקובל ישראלי.

ממוזער|שמאל|עטיפות הספרים "נשמות טהורות!" ו"אהבת עולם אהבתיך"

## קורות חיים
נולד ברומניה. במהלך השואה ניצל מספר פעמים ממוות, אך איבד כמעט את כל משפחתו - חוץ מאימו ואחיו הקטן ראובן. לאחר מכן הסתובב באירופה - בין השאר בהונגריה, אוסטריה, גרמניה.

עלה לארץ ישראל עם אמו ואחיו ראובן בספינת מעפילים. בתור נער למד בישיבת בית יוסף אצל הרב יעקב קנייבסקי. בתחילה התגורר במעברת שבות עם ובמחנה העולים בפרדס חנה ולאחר מכן התגורר בנתניה.

בצה"ל שירת כצנחן בנח"ל המוצנח

כשהיה בסביבות גיל 40 התחתן עם מיכל, כאשר היו לה 100 אחוזי נכות. נולד להם בן אחד והם התגוררו בנתניה.

הרבה להשתתף בסעודות מלווה מלכה בקבר דוד המלך. פעל להפרדת נערות שהתחברו לערבים מבני זוגן. העיד על עצמו שפגש את המשיח ופעל להתגלותו. ערך מסעות חיזוק ברחבי הארץ, ובקברות צדיקים.

בשבועות טרם פטירתו שהה בקהילת בעלי תשובה במושב בית מאיר, ושם נפטר בח' באדר ה'תשע"ג ממחלה בכבד. בהלווייתו הספידוהו בין השאר: הרב שמואל אליהו, הרב צבי קוסטינר, הרב מרדכי ענתבי, והמקובל הרב שלום חמדי.

## לאחר פטירתו
לזכרו נערכות מדי שנה הילולות במקומות שונים ברחבי הארץ, בין השאר בישיבת נחלת יוסף, ישיבת תורת החיים, בחדרה ועוד.

ב-2014 הוקמה לזכרו עמותת "עדות ביהוסף" העוסקת בגמילות חסדים.

בשנת 2017 **ישיבת ברכת התורה** בשבי שומרון שינתה את שמה ל**[[ישיבת נחלת יוסף]]**, על שמו.

בשנת 2018 יצא לאור השיר "לרחם לוותר לעזור" מתוך האלבום "הארת הרצון" של דרור משה קסוטו. השיר עוסק בדמותו של הרב יוסף שוורץ.

בשנת 2022 יצא לאור השיר "חיים בסרט", סינגל מתוך האלבום "ישראל בראשית" של בנימין לוריא. הבית השלישי בשיר מורכב מציטוטים של משפטים שאמר הרב יוסף שוורץ ללוריא.

בית הבעל שם טוב בראשות הרב דניאל סטבסקי הוציא 2 ספרים העוסקים בדמותו.
# **"נשמות טהורות!"**, ירושלים: בית הבעל שם טוב, התשע"ה, 420 עמ'
# **אהבת עולם אהבתיך** - ספר המשך עם סיפורים, עדויות ותורות של הסבא.

## קישורים חיצוניים
* המקובל רבי יוסף שוורץ, באתר MyTzadik
* 
* 
* אביאל לוי, "מלא באהבת ישראל שהרגיש סבא של כל יהודי ויהודי", 18 בפברואר 2013
* 
* 

### סרטונים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ניצולי השואה: רומניה
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:נתניה: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:מקובלים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית יוסף-בני ברק
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:חיילי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013
אייל כספי

250px|ממוזער|שמאל|
**אייל כספי** (נולד ב-23 בספטמבר 1963) הוא נציב כבאות והצלה בדרגת רב-טפסר. קודם לכן שימש בין היתר מפקד מחוז מרכז וכראש אגף המבצעים ברשות הארצית לכבאות והצלה.

## ביוגרפיה
כספי נולד, גדל והתחנך בהרצליה. בנם של בנימין ולאה כספי. בנעוריו למד בבית ספר תיכון אורט "יד גיורא" בהרצליה. כתלמיד תיכון התנדב בצופי אש. התגייס לצה"ל בשנת 1982 ושירת בחטיבת הנח"ל. במילואים שירת בפיקוד העורף, שם מילא מגוון תפקידים לרבות מפקד פלוגה ומפקד גדוד.

לאחר שחרורו מהצבא הצטרף לרשות הארצית לכבאות והצלה. בשנים 2001–2011 שימש מפקד תחנה אזורית הרצליה ופיקד על הכשרות שהתקיימו בבית הספר לכבאות.

בשנים 2011–2016 שימש ראש אגף המבצעים. במסגרת תפקידו, הקים מרכז שליטה ארצי למערך הכבאות. כמו כן, הקים את יחידת "להבה" – "לוחמי אש להצלת לוחמים". כספי גם פיקד על כתיבת תורות הפעלה, פקודות מבצעיות ונוהלי עבודה לשגרה ולחירום, הכולל העברת משימה לאומית מהמשרד להגנת הסביבה למערך הכבאות וההצלה בנושא טיפול הוליסטי באירועי חומרים מסוכנים. בנוסף, עסק בפיתוח מערכות שליטה ובקרה "שלהבת".

פיקד במסגרת ההכשרות במערך הכבאות ובכלל גורמי החירום בדגש מפקד קורס קצינים וכלל הקורסים הפיקודיים והמקצועיים כולל הובלת משלחת לפולין "עדים במדים". הוא היה שותף להערכות מצב לאומיות עם ראש הממשלה והשר לביטחון פנים.

מאז 2016 עד 2022 שימש מפקד מחוז מרכז ברשות הכבאות.

ב-1 בפברואר 2022 המליצה ועדת האיתור לבחירת נציב הכבאות על כספי לתפקיד נציב הרשות הארצית לכבאות והצלה. ב-20 בפברואר אישרה הממשלה את מינויו, ב-3 במרץ 2022 הוענקו לו דרגות רב-טפסר והוא נכנס לתפקידו.

כספי למד במדרשה הלאומית למנהיגות וממשל, מנהל הסגל הבכיר בנציבות שירות המדינה. הוא בעל תואר הנדסאי בניין אזרחי במכללת אורט. בעל תואר ראשון במדעי החברה הרוח מהאוניברסיטה הפתוחה בשילוב בית ברל בתוכנית התמחות בהגנת העורף ובעל תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה.

כספי נשוי ואב לשלושה ילדים. מתגורר בהרצליה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כבאים ישראלים
קטגוריה:נציבי כבאות והצלה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:נושאי תפקיד רשמי במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
יצחק בדלי

**יצחק בדלי** (1938 – 18 באפריל 2017) היה שחקן טניס שולחן ישראלי, שייצג פעמיים את ישראל במשחקים הפאראלימפיים.

## ביוגרפיה
בדלי נולד וגדל באיסטנבול, טורקיה, ובשנת 1948 עלו הוריו לישראל. אביו ניהל חנות למכירת תה בנחלת בנימין וכנער בדלי עבד עמו בחנות.

בדליי שירת בצה"ל בחיל הקשר ובשנת 1957 נשלח עם יחידתו לסייע בפינוי חצי האי סיני, שם היה בין נוסעי משאית צבאית שהתהפכה ונפצע קשה. בעקבות פגיעה בעמוד השדרה הוא נותר מרותק לכיסא גלגלים. לאחר תקופת שיקום ארוכה החל להתאמן בבית הלוחם ועסק בשחייה ובטניס שולחן.

ב התחרה עם דני בן-משה בטורניר טניס שולחן לזוגות והם סיימו ברבע הגמר.

ב התחרה עם יוסף מוגלניצקי בטורניר טניס שולחן לזוגות והם סיימו במקום השמיני. בתחרויות היחידים סיים במקום ה-33.

בדלי היה נשוי ואב לבת. הוא נפטר בגיל 79 ב-18 באפריל 2017. הוא הוכר כחלל צה"ל בהיותו נכה צה"ל שנפטר לאחר השירות.

## קישורים חיצוניים
* 
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

קטגוריה:שחקני טניס שולחן פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:נכי צה"ל שהוכרו לאחר מותם כחללי צה"ל
קטגוריה:ישראלים ילידי טורקיה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
יהונתן דנינו

**יהונתן ניסים דנינו** (נולד ב-26 בנובמבר 1964) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי, חוזר בתשובה.

## ביוגרפיה
נולד ברמת גן למשפחה מסורתית ממוצא מרוקאי. הוא אחיה הקטן של מיכל, אשתו לשעבר של שולי רנד.

גדל בערד, למד בתיכון מקיף ערד, שם הכיר את חברו דורון צברי.

למד משחק ב אצל ג'וקי ארקין.

במשך תקופה שהה עם הוריו בשליחות בדרום אפריקה. בצה"ל שירת בגרעין נח"ל שהוצב בגלאון. לאחר מכן התגורר במשך תקופה באילת.

בשנת 1987 למד משחק במכון לי סטרסברג לתיאטרון ולקולנוע. כשחזר לישראל שיחק במספר מחזות ישראלים. לאחר מכן עבר להתגורר בהוליווד כדי לנסות לעבוד בתעשיית הקולנוע של ארצות הברית. כדי להתפרנס עסק באבטחה, ובשנת 1991 שימש כשומר ראש של ארנולד שוורצנגר. במהלך תקופה זו ניהל שיחות עמוקות עם שוורצנגר, בעקבותיהן החל בתהליך של חזרה בתשובה. הוא חזר לישראל, השתתף בסמינר של ערכים. התגורר בבני ברק והחל ללמוד בישיבה. לאחר מכן עבר לירושלים והקים עסק לצילום בשם "ZOOM 2000". שימש כדובר תנועת "נוער כהלכה". לאחר מכן עבר לצפת והתחבר לרב דניאל דיין. בהמלצת הרב שלום ארוש ורבי דוד חי אבוחצירא חזר לעסוק במשחק, לצד גיסו שולי רנד.

### משחק
ב-2004 גילם את דוד גבאי בסרט "האושפיזין" שכתב שולי רנד וביים גידי דר. ב-2012 גילם רב בבית קברות בסרט "המשימה X" שכתב פרוספר מלכה וביימו אור ישר (אורי גרודר) ויובל עובדיה.

בתיאטרון משמחי לב: ב-2010 גילם את הגולם מפראג בהצגה "הגולם מפראג" שכתב וביים עופר הלוי. הצגת הבכורה התקיימה באסרו חג שבועות ה'תש"ע בהיכל התרבות פתח תקווה.

בתיאטרון פלגי מים: ב-2010 שיחק לצד יוסף סיקוראל בהצגה "אני לא לבד!". את ההצגה כתב דנינו, והפיק וביים שולי רנד. הצגה זו עלתה לאחר מכן בשם "על חומותייך ירושלים".

### חיים אישיים
בין השנים 1995–2017 היה נשוי ללימור בן מויאל ונולדו להם שמונה ילדים. מתגורר בחריש.

התגורר תקופות שונות בבני ברק, אילת וירושלים.

## קישורים חיצוניים

* יהונתן דנינו מתארח בתוכנית "התעוררות" עם עדי רן, בערוץ הידברות, 2008
* 
* ר’ יונתן דנינו התחיל כשומר אבטחה ונשלח לשמור על ארנולד שוורצנגר, ו' טבת התשע"ח

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:צלמי עיתונות ישראלים
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:חריש: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
הדיוויזיה ה-242 (ורמאכט)

**דיוויזיית הרגלים ה-242** הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה ה-242 הוקמה בגרוס-בורן (בורן סולינובו) ב-9 ביולי 1943, על בסיס הדיוויזיה ה-298. מה-8 באוגוסט עד 5 באוקטובר 1943, היחידה הוכפפה לארמייה ה-15 באנטוורפן ובגנט בבלגיה, לפני שהועברה לארמייה ה-19 תחת קבוצת ארמיות G בטולון, צרפת.

בשנת 1944 נלחמה הדיוויזיה נגד בעלות הברית המערביות במבצע דרגון. לאחר שקיבלו הוראה להגן על טולון עד הכדור האחרון, ולתת לשאר כוחות קבוצת ארמיות G הזדמנות לסגת, יוהנס בסלר יחד עם כוחות הדיוויזיה ה-242 החזיקו מעמד במשך 10 ימים, עד ל-26 באוגוסט 1944, כאשר בסלר נפצע אנושות ונכנע יחד עם כוחותיו.

## מפקדים
* יוהנס בסלר (20 ביולי 1943–26 באוגוסט 1944)

## קישורים חיצוניים
* הדיוויזיה ה-242 באתר lexikon-der-wehrmacht 

## הערות שוליים

242
עמק סיקרה

[ממוזער|מפת של [רכס סנטינל (אנטארקטיקה)|רכס סנטינל מעשה ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית]]
**עמק סיקרה** (באנגלית: **Sikera Valley**; בבולגרית: **долина Сикера**) הוא עמק מלא קרח בצידו המזרחי של רכס סנטינל בהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

אורכו של עמק סיקרה 17 קילומטרים; רוחבו של עמק סירקה 5.7 קילומטרים.

עמק סיקרה ממוקם בין רמת דויראן וגבעות פלאוורז.

קרחון תלול חסר שם שאורכו 4 קילומטרים מתנקז לכיוון צפון-מזרח מהר האבנר שברמת דויראן, ונשפך לחלקו העליון של העמק, דרומית למעבר קוסטינברוד. הקרח בעמק סיקרה זורם לכיוון דרומי-מזרחי לעבר זרם הקרח ראטפורד.

## היסטוריה
### מיפוי העמק

העמק מופה לראשונה בשנת 1961 על ידי סוקרים אמריקאים, ולאחר מכן בשנת 1988.

### מקור השם

העמק נקרא על שם המבצר הימי ביניימי סיקרה, בדרום-מזרח בולגריה.

## לקריאה נוספת

* הגאזט האנטארקטי הבולגרי 

## קישורים חיצוניים
* עמק סיקרה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור העמק, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix

## הערות שוליים

סיקרה
סיקרה
ג'ואנה דנהי

**ג'ואנה כריסטין דנהי** (באנגלית: **Joanna Christine Dennehy**; נולדה באוגוסט 1982) היא רוצחת סדרתית אנגליה.

## מעשי הרצח
דנהי נולדה בסנט אולבנס, הממוקמת בהרטפורדשייר שבאנגליה. לפי כל הדעות, משפחתה של דנהי הייתה יציבה ואוהבת, והיא הצליחה בבית הספר לאורך שנותיה הצעירות. עם זאת, עם תחילת גיל ההתבגרות החלה דנהי להתנסות באלכוהול, בסמים, חברה לדמויות שליליות, והחלה לבצע עבירות בחומרה הולכת וגדלה.

בין 19 ל-29 במרץ 2013 רצחה דנהי את לוקאש סלבוסבסקי (31), אזרח פולני שהכירה בחיפושיה אחר משקאות חריפים וסמים. ב-29 במרץ רצחה את קווין לי (48), מפתח נכסים שהיה מאהבה של דנהי, וכן את ג'ון צ'פמן (56), מכר נוסף שלה. גופתו של צ'פמן נמצאה יום למחרת. ב-3 באפריל, נמצאה גופתו של לי בעיר ניובורו שבמחוז קיימברידג'שייר כשהוא לבוש בשמלת פאייטים שחורה וישבנו חשוף. גם גופתו של סלבוסבסקי נמצאה באותו יום.

ב-2 באפריל נסעה דנהי לעיר הרפורד יחד עם מכר, גארי סטרץ', שם דקרה שני גברים אקראיים שהיו דוג-ווקרים וגנבה כלב מאחד מהם; שני הגברים שרדו. אחד מהנדקרים, רובין ברזה, שאל את דנהי "מה את עושה"?, והיא השיבה לו "אני פוגעת בך (I'm hurting you)". לאחר שנעצרה, פלירטטה עם השוטרים בתחנה, והתייחסה בזלזול ובקלות ראש למעשיה.

### מניע
מכר של דנהי, מארק לויד, אמר כי היא סיפרה לו שהיא מעוניינת לרצוח תשעה גברים, ורצתה שהיא וחברהּ גארי סטרץ' יהיו כמו בוני וקלייד. היא הוסיפה שהיא לא מעוניינת לפגוע באישה, במיוחד לא באישה עם ילדים. היא אמרה לסטרץ' "תשיג לי את הכיף שלי", כשחיפשה גברים לדקור, והודתה לו בנשיקה לאחר מעשי הדקירה.

דנהי סיפרה לחבריה כי הרגה את אביה, לאחר שזה אנס אותה בתדירות גבוהה, הכניס אותה להיריון והרג את הוולד, והוסיפה כי נאסרה ל-13 שנים על הריגתו. לאחר שנלכדה, התברר כי המציאה את הסיפור. הפסיכותרפיסטית קולין קובינגטון הסבירה כי הסיפור המומצא גרם לדנהי להרגיש בלתי-מנוצחת, ובסופו של דבר הוביל אותה למעשי רצח בפועל.

היא אובחנה על ידי אנשי המקצוע בהפרעת אישיות גבולית, הפרעת אישיות אנטיסוציאלית, פסיכופתיה ופאראפיליה סאדו-מזוכיסטית.

## המשפט
במהלך המשפט, דנהי התנהגה בהתרסה, צחקה והשתמשה בשפה גסה. היא הודתה בשלושה מעשי רצח ובשני ניסיונות לרצח, והודיעה כי היא לא מתחרטת עליהם.

ב-28 בפברואר 2014 נגזר על דנהי מאסר עולם ללא אפשרות של שחרור על תנאי.

על גארי סטרץ' נגזרו מאסר עולם עם תקופת מינימום מומלצת של 19 שנים, ועל שני גברים נוספים שסייעו לדנהי, לסלי לייטון ורוברט מור, נגזרו 14 ו-3 שנות מאסר בהתאמה.

בעוד דנהי הייתה במעצר לפני המשפט, צוות הכלא מצא ביומן שלה מזימת בריחה. המזימה כללה הרג או פציעה קשה של סוהר, כריתת אחת מאצבעותיו של ושימוש באצבע הקטועה כדי לשטות במערכת הביומטרית בכלא. בשל כך, דנהי הושמה בבידוד מספטמבר 2013 (תחילת הליכי המשפט) ועד ספטמבר 2015. דנהי טענה כי זכויות האדם שלה הופרו, אך טענה זו דחתה בבית המשפט העליון, שקבע כי בידודהּ היה הכרחי.

## מערכות יחסים בכלא
ב-2018 הציעה דנהי נישואין לחברתה לתא היילי פאלמר, והשתיים קיבלו רשות מהנהלת הכלא להינשא. באותה שנה השתיים ניסו להתאבד יחד, במסגרת הסכם התאבדות. במאי 2021 השתחררה פאלמר ממאסרה, והודיעה כי תנשא לדנהי בהקדם.

## הערות שוליים

קטגוריה:רוצחות סדרתיות בריטיות
קטגוריה:מורשעים בעבירות המתה בבריטניה
קטגוריה:אנשים עם הפרעת אישיות אנטיסוציאלית
קטגוריה:אנשים עם הפרעת אישיות גבולית
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1982
איי סאן בלאס

**איי סאן בלאס** (באנגלית: **San Blas Islands**) הם ארכיפלג הכולל 365 איים הממוקמים ברצועת חוף ארוכה ודקה בחוף הקאריבי בצפון מזרח פנמה שבאמריקה המרכזית. באיים אלו חיים בני הקונה האינדיאנים.

## גאוגרפיה
איי סאן בלאס הם ארכיפלג המורכב מקבוצה של 365 איים קטנים בקרבת החוף הקאריבי של פנמה. הם מתאפיינים בחולות לבנים ועצי קוקוס ודקל. רק כ־50 מהאיים מיושבים. הגשם באיים מועט מאוד ולא ניתן לקיים חקלאות ירקות. המים ברובם מליחים ומשמשים לרחצה. את מי השתייה מביאים בסירות מהנהרות ביבשת.

## בני הקונה

באיי סאן בלאס חיים בני הקונה משבטי האינדיאנים של אמריקה המרכזית. לבני הקונה יש מנהיג עליון, ולכל התיישבות תת-מנהיג משלה. בני הקונה חיים מדיג ומחקלאות בין עשרות האיים הזעירים. על איים אחדים בנוי יישוב שלם בצפיפות, ואילו איים אחרים מאוכלסים רק בבתים בודדים. התנועה בין האיים היא בסירות קאנו. המקומיים שטים בבוקר לעבר האי המרכזי, מביאים את הילדים לבית הספר. רבים מהם מרוויחים את משכורתם מהסעת תיירים מאי לאי.

## קישורים חיצוניים

* שבט הקונה בסאן בלאס, באתר מסע אחר
* סאן בלאס, באתר Trip Tips
* איי סאן בלאס, באתר Gringo

סאן בלאס
קטגוריה:פנמה: ארכיפלגים
סאן בלאס
קת'רין האריס

**קת'רין האריס** (באנגלית: **Katherine Harris**; נולדה ב-5 באפריל 1957) היא פוליטיקאית אמריקאית, כיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-13 של מדינת פלורידה. היא הייתה מזכירת מדינת פלורידה בשנים 2003–2007 ומילאה תפקיד מרכזי במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2000.

## ביוגרפיה
קת'רין האריס נולדה בקי וסט למשפחה עשירה ובעלת השפעה. אביה היה בעל בנק. לאחר סיום בית הספר בפלורידה, האריס למדה תקופה מסוימת באוניברסיטת מדריד ובשנת 1979 קיבלה תואר באמנות מאוניברסיטה בג'ורג'יה. בשנת 1996 היא קיבלה תואר מאוניברסיטת הרווארד במינהל ציבורי.

לפני כניסתה לפוליטיקה, האריס עבדה בחברת IBM.

בשנת 1994 קת'רין האריס הציגה את מועמדותה לסנאט של פלורידה וזכתה בבחירות. בין התורמים למערכת הבחירות שלה היה ויליאם גריפין. בשנת 1996 האריס קידמה חקיקה שתרמה לקידום עסקים של גריפין. בשנת 1998 גריפין הואשם בתרומות לא חוקיות ונכלא למעצר לאחר משפט.

בשנת 1998 האריס מונתה למזכירת המדינה של פלורידה. במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2000 פלורידה הייתה מדינת מפתח עם מרוץ צמוד בין המועמדים. לאחר שהתברר שהפרש הקולות הוא 537 קולות בלבד, הוחלט על ספירה חוזרת של הקולות. בשלב מסוים האריס עצרה את הספירה החוזרת תוך נימוק שחוקי פלורידה אינם ברורים בנושא. לאחר מספר דיונים משפטיים החלטה שלה נותרה בתוקף וג'ורג' ווקר בוש קיבל את הרוב הדרוש לבחירתו לנשיא ארצות הברית.

בשנת 2002 האריס הייתה מועמדת לבית הנבחרים של ארצות הברית וזכתה בבחירות.

בשנת 2006 קת'רין האריס הייתה מועמדת לסנאט של ארצות הברית. מועמדות שלה לא קיבלה תמיכה רחבה בין הפוליטיקאים הרפובליקנים. התורם החשוב שלה הואשם בשחיתות. היא החליטה שתשקיע מהונה אישי לטובת מערכת הבחירות. בסופו של דבר היא הפסידה ולא זכתה במשרה.

קת'רין האריס התחתנה בשנת 1996 לאיש עסקים שוודי. הוא התאבד בשנת 2013. בשנת 2017 היא התחתנה בפעם השנייה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי פלורידה
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברות בית הנבחרים של ארצות הברית מפלורידה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מפלורידה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ג'ורג'יה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ג'ורג'יה
קטגוריה:בוגרות בית הספר לממשל באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי בית הספר לממשל באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1957
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1957
טיצ'ינה ארנולד

**טיצ'ינה ארנולד** (באנגלית: **Tichina Arnold**; נולדה ב-28 ביוני 1969) היא שחקנית אמריקאית. 

## ביוגרפיה
טיצ'ינה ארנולד נולדה בקווינס למשפחה ממעמד הפועלים. אמה הייתה עובדת תברואה ואביה היה שוטר. היא למדה משחק בניו יורק.

## קריירה
בשנת 1983 גילמה את מארי בסרט הטלוויזיה "The Brass Ring".

בשנת 1986 היא לראשונה השתתפה בתפקיד משני בסרט "חנות קטנה ומטריפה". מאז היא משחקת בסדרות וסרטים. בשנת 1987 היא החלה לשחק בסדרת טלוויזיה Ryan's Hope ועל תפקידה היא הייתה מועמדת לקבלת פרס אמי. בשנים 1990–1991 היא שיחקה ב"כל ילדיי".

טיצ'ינה ארנולד ידוע בתפקידה בסדרה של מרטין לורנס "Martin" בו היא שיחקה בשנים 1992–1997 וקיבלה פרס NAACP Image בשנת 1996. בשנת 2000 היא שיחקה בסדרה "ביג מאמא" של אותו במאי ובשנת 2007 ב-Wild Hogs.

בשנים 2005–2009 השחקנית כיכבה בסדרה "כולם שונאים את כריס". בשנת 2008 ארנולד שיחקה תפקיד של לנה בייקר בסרט על חייה The Lena Baker Story. בשנים 2011–2013 היא שיחקה בסדרה "Happily Divorced" לצד פראן דרשר.

בשנת 2018 החלה לגלם את טינה באטלר בסיטקום "חדשים בשכונה" (אנ') ברשת NBC. 

בשנת 2019 שיחקה בסרט האימה "אפליקציה סוף" בדמותה של האחות איימי.

### עיסוקים נוספים
בשנת 1998 טיצ'ינה ארנולד פתחה חברה לעיצוב כובעים תוך שילוב תוצרת של חברת סברובסקי. היא סגרה את החברה בשנת 2004 לאחר לידת ביתה.

## חיים אישיים
ארנולד התחתנה בשנת 2012 והתגרשה בשנת 2016.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:קומיקאיות אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1969
המלאך לבש אדום

**המלאך לבש אדום** (באנגלית **The Angel Wore Red**; באיטלקית: **La Sposa Bella**) הוא סרט קולנוע מסוגת דרמת מלחמה רומנטית בהפקה אמריקאית-איטלקית בשחור-לבן משנת 1960 בבימויו של נאנלי ג'ונסון, עם דירק בוגרד ואווה גרדנר בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס בחלקו על הרומן הכלה היפה  של ברוס מרשל  משנת 1953.

הסרט צולם באיטליה. העלילה מתרחשת באחת הערים בספרד בשנת 1936 במלחמת האזרחים בספרד שבה נלחמים מורדים פשיסטים בפיקודו של פרנקו שזוכים לאהדת הכנסייה הקתולית, בכוחות הממשלה.

נעימת הנושא של הסרט נכתבה על ידי ברוניסלב קאפר  והיא משמשת כאות הפתיחה לתוכניתו של דן כנר "מתוק מאז".

## תקציר העלילה
הכומר ארתורו קאררה (דירק בוגרד) נפגש עם הבישוף של העיר (פינלי קורי) ומודיע לו כי החליט לעזוב את הכנסייה בגלל תמיכתה במורדים של פרנקו. העיר מופצצת מהאוויר על ידי המורדים וארתורו נכנס למקלט ומתיישב ליד סולדאד (אווה גרדנר) ומרגיע אותה.

התושבים זועמים על הכנסייה. הבישוף מזמן את הכמרים ונותן לאב רוטה (אלדו פבריצי) תכשיט מקודש ובו דמו של יעקב הקדוש ומבקש שיעביר זאת לפרנקו. התושבים חודרים לכנסייה עם לפידים, שורפים, הורסים והורגים את הבישוף והכמרים פרט לרוטה שהצליח להימלט וטמן את התכשיט במקום סתר בכנסייה.

מפקד הצבא בעיר, הקפיטן בוטרגוס (אנריקו מריה סלרנו), מכריז על מצוד אחרי ארתורו ורוטה. ארתורו מסתובב ברחובות ונכנס למועדון לילה בו עובדת סולדאד כמארחת ויצאנית. חיילים נכנסים לחיפוש והיא מבריחה אותו לדירתה. ארתורו מסגיר לבסוף את עצמו למחפשים, נאסר ומובא לפני הקפיטן ואומר לו שהוא דווקא לצד הממשלה וכי יש למצוא את התכשיט המקודש כדי להעלות את מורל הלוחמים. למקום מגיע גנרל קלאבה (ויטוריו דה סיקה) שמתכנן מתקפה נגד המורדים ומכיר בחשיבות מציאת התכשיט על אף שאינו מאמין בכך.

על כל זה צופה העיתונאי האמריקאי שתום העין, הות'ורן (ג'וזף קוטן), שמחפש סיפורים מהמלחמה ומלווה את הסרט בקולו.

רוטה נתפס ומעונה אך לא מגלה את מקום התכשיט אלא רק לארתורו שמבקר אותו בכלא לפני הוצאתו להורג. ארתורו שולח את סולדאד לכנסייה אבל היא נתפסת על ידי עוקבים ומעונה אך לא מגלה את מקום התכשיט. ארתורו מצליח לחדור לכנסייה ולמצוא את התכשיט.

לבסוף נשלחים ארתורו, סולדאד ועוד מאתים אסירים לקו החזית כדי לחזק את ההגנה מפני המורדים. בדרך נקשרים ארתור וסולדאד באהבה אף על פי שהוא כומר והיא יצאנית.

המורדים מצליחים בהתקפה והמפקד (ארנולד פואה) עומד להוציא את כל האסירים להורג אף על פי שארתורו אומר לו שהם היו אסירים בגלל תמיכתם במורדים. הוא מוסר את התכשיט לסולדאד כדי שתעבירו לכפרה אבל היא נפצעת קשה. התכשיט שבידה נמצא והמפקד משחרר את האסירים.

לבסוף מובאת סולדאד לקבורה בכפרה וארתורו מניח את התכשיט בקבר קדוש.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון למלאך לבש אדום, באתר יוטיוב
*נעימת הנושא של המלאך לבש אדום בתחילת הסרט, באתר יוטיוב
*המלאך לבש אדום, באתר TCM

קטגוריה:סרטי 1960
קטגוריה:סרטי מלחמה
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:סרטים המבוססים על רומנים בריטיים
ברי קרץ'

**ברי קרץ**' (באנגלית: **Barry Kerch**, נולד ב-7 באוגוסט 1976 בג'קסונוויל, פלורידה) הוא מוזיקאי המוכר בעיקר כמתופף וכאחד החברים המייסדים של להקת הרוק האמריקאית, שיינדאון.

## קריירה
קרץ' מעיד על עצמו שכבר בגיל שש תופף על סירים ומחבתות במטבח בבית הוריו, עד שסבתו, שאחיה היה מתופף ג'אז, אמרה לו שהוא עתיד להיות מתופף. הוריו קנו לו תוף סנייר, ולאחר ששלט בו באופן מלא, קיבל מערכת תופים למתחילים. קרץ' הושפע ממתופפים כמו ג'ון 'ג'אבו' סטארקס וקלייד סטאבלפילד (שניגנו עם ג'יימס בראון), ומלהקות כמו לד זפלין וניין אינץ' ניילז, כמו גם מלהקות כמו איירון מיידן ודף לפרד. כשלמד באוניברסיטת מרכז פלורידה תופף בתזמורת הצועדת של האוניברסיטה, ה-Marching Knights.

בתקופת התיכון והאוניברסיטה ניגן בלהקת רוק שהקימו הוא ואחיו. בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עבר לג'קסונוויל לטובת עבודתו באגמים, אז סיפר לו אחיו שחבר משותף עובד עם צעיר בשם ברנט סמית שמנסה להקים להקה חדשה. קרץ' האזין לקלטת דמו של סמית, ונפגש עמו ועם הגיטריסט הראשון של הלהקה, ג'סין טוד. לאור הכימיה הטובה ביניהם, הוחלט על צירופו המיידי של קרץ' ללהקה. קרץ' היה המתופף השביעי שנבחן ללהקה.

## חיים אישיים
קרץ' למד באוניברסיטת מרכז פלורידה, שם קיבל תואר ראשון באנתרופולוגיה. לאחר לימודיו התכוון להקדיש את עצמו לשימור הסביבה, וקיבל עבודה במסגרתה היה עליו לסייע במלחמה בעשבים פולשים שאיימו על המאזן האקולוגי באוורגליידס.

קרץ' נשוי ללורי, וב-2011 נולדה בתם הראשונה. הוא חובב בישול ונוהג לפרסם מתכונים באינטרנט.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מתופפים אמריקאים
קטגוריה:חברי להקת שיינדאון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1976
כביש A6 (בריטניה)

**כביש A6** (באנגלית: **A6 road**) הוא כביש ראשי הממוקם באנגליה ומחבר בין לוטון (צפונית ללונדון) לקרלייל בצפון-מערב אנגליה סמוך לגבול עם סקוטלנד.

הכביש הוא אחד מצירי התנועה ההיסטוריים החשובים בבריטניה אשר חיבר בין דרום לצפון אנגליה, במקביל לכביש ה-A1 המזרחי יותר שהגיע עד לאדינבורו. ה-A6 הוא הכביש הממוספר הרביעי באורכו בממלכה המאוחדת, אחרי ה-A1, A38 וה-A31. כאשר קיבל את מספורו ב-1922 נקודת התחלתו הייתה ברנט בלונדון אז היה לכביש השני באורכו, אך עם הקמת ה-M25 בשנת 1986, נקודת התחלתו הוזזה ללוטון כ-27 ק"מ צפונה.

## נתיב ה-A6
כביש ה-A6 מתחיל במעגל תנועה על כביש ה-A505 שבעצמו מתחבר מערבית משם לכביש ה-A5 והכביש המהיר M1 כחלק מכביש הטבעת של לוטון. משם הכביש ממשיך צפונה ועובר את כביש הטבעת החיצוני של לוטון (B655), משם עובר את נהר הפליט וממשיך לאורך מחוז בדפורדשייר כשהוא עובר במרכז העיר בדפורד. הכביש עוקף את ראשדן ממערב וחוצה את נהר הנין אל תוך מחוז נורת'האמפטונשייר, דרומית לקיטרינג הוא מתחבר ל-A14 שמחליף אותו בציר התנועה עוקף קיטרינג, כשני קילומטרים צפון-מערבית לעיר הוא שוב יוצא ממחלף מה-A14 סמוך לרודרינג. משם הוא ממשיך ועובר את מרקט הרבורו ממזרח ומגיע אל תוך העיר לסטר, הוא מתחבר לכביש הטבעת הפנימי של העיר (A594) סמוך לתחנת הרכבת המרכזית, כאשר נתיב הכביש הופך לרחובות גרנבי, גלוטרי גייט וצ'רץ' גייט החוצים את מרכז העיר ובצד השני של כביש הטבעת הכביש הופך לדרך סינט מרגרט.

צפונית למרכז העיר לסטר ה-A6 עובר במחלף את ה-A563 (כביש הטבעת החיצוני) וה-A46 כהוא ממשיך צפונה לאורך נתיב נהר הסור. באזור קגוורת' הוא מתחבר במחלף רחב לכביש המהיר ה-M1 שממשיך צפונה לנוטינגהאם וה-A50 (עוקף דרבי) לכיוון מערב שמחליף את נתיבו, במחלף הבא ה-A6 יוצא צפון-מערבה לתוך העיר דרבי שם הוא חוצה את מרכז העיר ומשם ממשיך צפונה לאורך נתיב נהר הדרוונט כ-25 ק"מ עד שנכנס לפארק הלאומי אזור הפסגות סמוך לרוזלי. הכביש חוצה את חלקו הדרומי של הפארק הלאומי, עובר את בקסטון ומשם לסטוקפורט וללב העיר מנצ'סטר, נתיבו חוצה את מרכז העיר במספר רחובות בהם רחוב פיקדילי וצ'אפל, הוא יוצא מצידו השני של כביש הטבעת הפנימי סמוך לתחנת הרכבת סלפורד וממשיך לכיוון מערב אל מחוץ לעיר. 

כשמונה קילומטרים משם הוא חוצה את מחלף החיבור של ה-M60 וה-M61, אך לא מתחבר אליהם באופן ישיר אלא באמצעות ה-A580. נתיבו ממשיך מערבה במקביל לכביש ה-M61 כאשר הם מתעקלים לכיוון צפון, הוא עובר דרך צ'ורלי וממשיך מספר קילומטרים צפונה במקביל ל-M61 וה-M6 כאשר השלושה מתחברים עם ה-M56 דרומית לבמבר ברידג'. משם ממשיך ה-A6 צפונה, חוצה את נהר הריבל ונכנס לפרסטון, הוא ממשיך בנתיבו צפונה במקביל ל-M6 ועובר במרכז לנקסטר. 

הכביש חוצה את נהר הקנט ועולה צפונה לאורך גבול הפארק הלאומי אזור האגמים דרך קנדל, באזור פורסט הול הוא עובר דרך הפארק הלאומי לאורך מספר קילומטרים ואז נפגש שוב עם ה-M6 ומקביל אליו כאשר הוא עובר את פנרית' ומגיע לסיומו במחלף מספר 42 על ה-M6. נתיב ה-A6 ממשיך באמצעות דרך לונדון אל תוך מרכז העיר קרלייל ולאחר חציית נהר האידן הוא הופך ל-A7 אשר מחבר אותו ואת קרלייל לכיוון צפון-מזרח לעיר אדינבורו (באמצעות חיבור ל-A1 מדרום לעיר).

## ראו גם
*כביש A1
*כביש A2
*כביש A3
*כביש A4
*כביש A5

## קישורים חיצוניים

* כביש ה-A6 באתר 'כבישי סאייבר'.

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: כבישים
קטגוריה:אזור האגמים
עטלף שחר זוטר

**עטלף שחר זוטר** (שם מדעי:   *Eonycteris spelaea*) הוא מין של עטלף מהסוג עטלף השחר החי בתת-היבשת ההודית ודרום-מזרח אסיה במדינות בנגלדש, ברוניי, קמבודיה, אינדונזיה (באיים ג'אווה, סומטרה, סולאווסי ובורנאו), לאוס, מלזיה, מיאנמר, הפיליפינים, סינגפור, תאילנד, וייטנאם, מזרח טימור, הודו וסין.

## מאפיינים
עטלף זה הוא אחד מהמינים הקטנים ביותר ממשפחתו: מוטת הכנפיים שלו היא 6 עד 7 סנטימטרים ואורך הגוף והראש הוא 8.5 עד 11 סנטימטרים. העטלף בעל פרווה בצבע חום עד אפור. העטלף חי ביערות הגשם של דרום מזרח אסיה. עטלפי השחר ניזונים בעיקר מצוף ואבקנים ומסתייעים בלשון הארוכה והחרטום המיוחד כדי לתחוב את ראשם בתפרחות. השהות הממושכת על תפרחות גורמת לכך שהפרווה מכוסה לעיתים קרובות באבקה באזור הגחון, וכך העטלפים מתפקדים כמאביקים חשובים עבור פרחים רבים כמו דוריאן ובננה.

הרבייה מתרחשת לאורך השנה ללא עונה קבועה. ההיריון נמשך 200 יום ולאחריהם נולד גור יחיד ולעיתים נדירות תאומים. הגור נתלה על אימו במשך חודש עד חודש וחצי, ולאחר מכן מתחיל בניסיונות ראשונים להתעופף. הוא יונק מאימו עד גיל 3 חודשים ומגיע לבגרות לאחר שנה. הטורפים של מין זה כוללים נחשים, עופות דורסים ויונקים טורפים. עטלף זה נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש עקב תפוצה רחבה ונוכחות במספר רב של אזורים מוגנים אך הוא עלול להיות מאוים מציד ובירוא יערות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עטלפי פרי
קטגוריה:אינדונזיה: יונקים
קטגוריה:מלזיה: יונקים
קטגוריה:הפיליפינים: יונקים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
Shots

"**Shots**" הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית Imagine Dragons. הוא נכתב על ידי חברי הלהקה בן מקי, דניאל פלצמן, דן ריינולדס וויין סרמון ויצא לאור כסינגל השלישי והאחרון מתוך אלבום האולפן השני שלהם *Smoke + Mirrors*.

## הרכב
השיר מראה השפעה של מוזיקה תעשייתית עם שימוש רב בסינתיסייזר. השירה של ריינולדס קלילה, למרות התוכן הלירי האפל, מוזיקה בסגנון משנות ה-80.

## קידום
הלהקה ביצעו את הרצועה במהלך פרסומת חיה עבור "Taeget" בפעם הראשונה ראשונה אי פעם במהלך פרסי הגראמי (2015). הפרסומת צולמה ברחוב פרמונט בלאס וגאס בניצוחו של ג'ונאס אוקרלונד. הפרסום קידם מהדורה בלעדית של האלבום הזמינה ב-Target הכוללת ארבע רצועות בונוס. שהוערכה בעלות של 8 מיליון דולר והוגדרה במקום ה-2 ב-*Billboard* Trending 140.

## קליפ
ב-12 בפברואר 2015, Imagine Dragons הוציאה את הקליפ הרשמי של "Shots". הסרטון בוים על ידי רוברט היילס ונעשה בהשראת יצירות האמנות שנוצרו על ידי הצייר טים קנטור מסן דייגו. אותה יצירה משמשת גם כאמנות העטיפה של כל הסינגלים של האלבום. קנטור עצמו מופיע כתיאור חי של אחד מציוריו.

## כוח אדם
* דן ריינולדס – שירה מובילה, כלי הקשה, כתיבת שירים, הפקה
* וויין סרמון – גיטרה, כתיבת שירים, הפקה
* בן מקי - גיטרה בס, סינתיסייזרים, כתיבת שירים, הפקה
* דניאל פלצמן – תופים, כלי הקשה, כתיבת שירים, הפקה

## רמיקס Broiler
באפריל 2015, הדיג'יי הנורווגי וצמד המוזיקה האלקטרונית Broiler (מיקל כריסטיאנסן וסימן אוקה) הוציאו רמיקס של "Shots". שהפך ללהיט בפני עצמו ב־VG-lista, מצעד הסינגלים הנורווגי הרשמי, שהגיע למקום הרביעי במצעד. קליפ לרמיקס שוחרר כחודשיים לאחר מכן, ב-4 ביוני.
## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי Imagine Dragons
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:בלדות סינת'-פופ
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:שירי סינת'-פופ אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
Can I Be Him

"**Can I Be Him**" הוא שיר של הזמר-יוצר הבריטי, ג'יימס ארתור, שיצא על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס, ב-28 באוקטובר 2016. ב-15 באפריל 2017, השיר הוכרז כי הוא יהיה הסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השני שלו, *Back from the Edge*.

נכון לפברואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-460 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של הסינגל יצא בערוץ היוטיוב של ג'יימס ארתור, ב-8 במאי 2017. נכון לפברואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-151.8 מיליון פעמים.

הווידאו קליפ הלירי של הסינגל יצא בערוץ היוטיוב של ג'יימס ארתור, ב-30 בנובמבר 2021. נכון לפברואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-1.7 מיליון פעמים.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי ג'יימס ארתור
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
I Bet My Life

**I Bet My Life** (בתרגום לעברית: **אני מהמר על חיי**) הוא שיר של להקת הפופ הרוק האמריקאית Imagine Dragons. השיר, שנכתב על ידי חברי הלהקה בן מקי, דניאל פלצמן, דן ריינולדס וויין סרמון, שוחרר כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השני שלהם *Smoke + Mirrors* ב-27 באוקטובר 2014. הופעת הבכורה של הלהקה ברשת בביצוע הרצועה התרחשה בטקס פרסי המוזיקה האמריקאית, שם היא קיבלה את הפרס לאמן אלטרנטיבי מועדף.

## הרכב
### ערכות נושא
הסולן דן ריינולדס הצהיר כי השיר עוסק ביחסיו עם הוריו והסביר כי בעוד "לפעמים זה היה מתוח וקשה... בסופו של דבר, 'I Bet My Life' חוגג את הקשר שאנו עדיין נאחזים בו ."

## קליפ
ב-12 בדצמבר 2014, Imagine Dragons הוציאה את הקליפ הרשמי של "I Bet My Life". הסרטון בוים על ידי ג'ודב וכולל את השחקנים דיין דיהן ואלכס ניוסטדר צילומים מהסרטון שהוצג בפרסום של יצרנית הרכב האמריקאית Jeep בטקס פרסי המוזיקה האמריקאית, לפני פרסום הסרטון.

### תַקצִיר
ההתחלה והסיום של הסרטון מתרחשים בנהר סולט באריזונה. מוצגת מכונית נוסעת אל הנהר. צוות השחקנים הם חברי Imagine Dragons, וקרוביהם וחבריהם. במקום אחר בנהר, ילד בחולצה (דהאן) וילד בסרבל (נויסטדטר) נלחמים על מיטת המים. בעודו מתרחק, נויסטדטר בסופו של דבר דוחף את דהאן לנהר, ומשתמע שדהאן שוחה משם, בעוד הראשון בוהה בהלם. דהאן נמשך לעבר סכר, בו הוא נשאב פנימה. הוא נוחת בבית, מביט מבעד לחלון ומוצא הכל מתחת למים. הוא מוצא מיטה והולך לישון. למחרת בבוקר, דהאן מוצא את עצמו בסירת מפרש ומשתלט עליה. הוא מנסה ללא הצלחה להימנע ממפל, אך בסופו של דבר עף מעל היבשה בסירה כשהוא עובר את המפל. בעודו מסתכל על הסירה, הוא מחליט להפוך אותה. הוא נופל לתוך עיר, ומראים קהל נושא אותו. הם זורקים ומסובבים אותו, עד שהוא מבין שזה היה חזון והוא הועף מחוסר הכרה בסכר. הוא נמשך בחזרה אל פני השטח על ידי Neustaedter, ושורד. הצילום האחרון של הסרטון מתרחק מהנקודה שבה DeHaan נאסף, והסרטון מסתיים.

## בתקשורת
השיר הזה הופיע בטריילר השני של הסרט *אלפא* מ-2018.

## רמיקסים
Bastille, Alex Adair, Lost Kings, Imagine Dragons ו-Riot Games הוציאו כולם רמיקסים.
## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי Imagine Dragons
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פולק רוק
קטגוריה:שירים על הורות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
יחיאל כשר

**יחיאל מאיר כשר** (נולד ב־9 ביוני 1961) הוא שופט בית המשפט העליון החל משנת 2022.

## ביוגרפיה
כשר נולד ברמת גן בשנת 1961, בן לאברהם ואיילה. אביו, יליד פולין, היה ד"ר לפיזיקה, מורה ומחנך. אמו, ילידת בלגיה, הייתה מנהלת הייצור בבית החרושת המשפחתי. כשהיה בן חמש עברה משפחתו להרצליה פיתוח. בתיכון למד בגימנסיה הרצליה בתל אביב.

בין השנים 1979–1982 שירת בחיל התותחנים והשתתף במלחמת לבנון הראשונה כמפקד צוות תומ"תים.

עם שחרורו מצה"ל החל ללמוד משפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1986 סיים בהצטיינות את לימודי התואר הראשון והתמחה במשרדו של פרופ' יובל לוי, שאצלו למד דיני עונשין. ב־1987 קיבל רישיון עריכת דין והועסק כעורך דין שכיר במשרדו של לוי עד שנת 1993, אז הפך שותף והוביל את הליטיגציה במשרד. בשנת 2014 התמזג המשרד עם משרדו של דוד תדמור וכשר התמנה לראש מחלקת הליטיגציה.

כעורך דין עסק כשר בליטיגציה מורכבת במגוון תחומים, בדגש על המשפט האזרחי, המסחרי והמנהלי. בין היתר עסק בתובענות ייצוגיות, דיני תאגידים, דיני חיובים, דיני מקרקעין ותכנון ובנייה, דיני בנקאות, דיני תשתיות ואנרגיה, עתירות מנהליות לבג"ץ, בוררויות וגישורים.

בפברואר 2022 אושר מינויו לשופט בית המשפט העליון כנציג השוק הפרטי של לשכת עורכי הדין והוא הושבע לתפקיד ב-9 ביוני 2022. שר המשפטים גדעון סער תמך במועמדותו לאחר שסומן כבעל זיקה שמרנית, וזאת אף שעמדותיו החוקתיות אינן ידועות. אל התפקיד הגיע כשר ללא רקע בתפקיד שיפוטי קודם.

## פסיקתו
ב-2024 פסק בהרכב של שלושה שמותר להתפלל בהפרדה במרחב הציבורי, בניגוד לעמדת עיריית תל אביב.

## חיים אישיים
כשר נשוי לדורית ומתגורר ברעננה. לזוג שלושה ילדים ושלושה נכדים.

כשר הוא אוהד של קבוצת הכדורגל מכבי נתניה, ועד מינויו לבית המשפט העליון היה חבר בוועדת הביקורת של המועדון.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:רעננה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
מזהגייש

**מזהגייש** (בהונגרית: **Mezőhegyes**) היא עיר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. בשנת 1990 חיו בכפר 7,100 תושבים ובשנת 2023 רק 4,393 תושבים.

האזור היה מיושב בעת העתיקה וממצאים ארכאולוגיים מעידים כי בני אדם חיו באזור בתקופת הברונזה. מזהגייש עצמה מוזכרת לראשונה בכתבים משנת 1421. היישוב הפך לעיר רשמית בשנת 1989.

## יהודי מזהגייש
יהודים חיו במזהגייש במאה ה-19 ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהעיר בשואת יהודי הונגריה.

## ערים תאומות
לטורקווה ברית ערים תאומות עם:
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
האגודה החדשה לאמנים

**האגודה החדשה לאמנים** (בהונגרית: **Képzőművészek Új Társasága**; בראשי תיבות: KUT או KÚT), הייתה אגודה של קבוצת אמנים הונגרים שהיו חסידי מגמות האמנות המודרניות. היא הייתה ממשיכתם של השמונה ופעלה בין השנים 1924 לבין 1949.

## היסטוריה
קבוצת האמנים ההונגרית הזו נוסדה ב-1924 ופעלה עד 1949. רבים מחבריה היו ציירים יהודים-הונגרים. הם הכריזו על עצמם כיורשי השמונה והיו חסידי מגמות האמנות המודרניות. במשך זמן מה שאיפותיהם היו קרובות לאלו של פוסט-אימפרסיוניסטים, הקוביסטים והאקספרסיוניסטים הגרמניים הצרפתיים. הנשיא הראשון של KÚT היה אדן מארפי, לאחר מכן כל הציירים המצטיינים קיבלו על עצמם את עבודת הנשיאות. המגזין שלהם, ששמו היה תחילה Kút, ואחר כך "אוי סין" (צבע חדש - Új szín*)*, נערך על ידי מיקלוש רוז'ה (סופר אמנות) בשנים 1926–1927, שהגיע רק ל-11 גיליונות, והופעתו נפסקה עקב קשיים כלכליים.

תערוכת הבכורה הראשונה שלהם נערכה במוזיאון ארנסט במאי 1924, והמשיכו להציג בכל שנה בסלון הלאומי או בהיכל האמנות. מספר חברי קבוצת האמנים בשנות ה-30 עמד על כ-80, ומספר החברים התומכים בעבודת הקבוצה עמד על כ-40 אמנים נוספים. חשוב מאוד לציין שלא קבוצה זו ולא קבוצות אחרות של אמנים היו סגורים הרמטית. הוזמנו לא פעם לתערוכות גם אמנים מחוץ לקבוצה, או הצטרפו מדי פעם לתערוכות אחרות. תרגולת זו של סובלנות כבר התפתחה במושבת האמנים של באיה מארה. התרגולת נמשכה באופן אינסטינקטיבי, שכן ניתן היה לעבוד בתוך ומחוץ לבית הספר בבאיה מארה, כך היה גם בתוך קבוצת האמנים, שכן המטרה הייתה רק לאפשר לחסידי הקבוצה להתאחד. KUT יכול להיחשב לאחד האגפים של אסכולת פריז, ובגלל הרוחניות הצרפתית שלהם הם הותקפו על ידי בני הדור ההונגרים.

KÚT העניק לראשונה פרסים בשנת 1927, נוהלי התגמול שלהם נשמרו לאורך כל הדרך, והפרסים שלהם כוסו על ידי תרומות מדי פעם.

## חבריה ואמנים מציגים

* שאנדור אדמי (Adámi Sándor)
* אימרה אמוש
* לאסלו ברטה (Bartha László)
* אנדראש בק
* רוברט בריני
* אאורל ברנאט (Bernáth Aurél)
* גזה בורנמיסה (Bornemisza Géza)
* בלה צובל
* אישטוואן דשי הובר (Dési Huber István)
* יוז'ף אגרי (Egry József)
* נואמי פרנצי (Ferenczy Noémi)
* ינה גדאני (Gadányi Jenő)
* טיבור גרגיי
* מרגיט גראבר
* דיולה הינץ (Hincz Gyula)

* בלה קאדאר
* קארוי קרנשטוק (Kernstok Károly)
* לאיוש קוזמה
* אדן מארפי
* פרנץ מדיאשי (Medgyessy Ferenc)
* ינה פאיז' גבל (Paizs Goebel Jenő)
* פאל פאצאי (Pátzay Pál)
* וילמוש פרלרוט-צ'אבה
* יוז'ף ריפל-רונאי
* מיקלוש רוז'ה (סופר אמנות)
* ינה סבדוש (Szabados Jenő)
* שאנדור סנדאי (Szandai Sándor)
* אישטוואן סני (Szőnyi István)
* יאנוש טורנאי (Tornyai János)
* יאנוש וסארי (Vaszary János)
|}

## גלריית תמונות

קובץ:Kernstok Károly Lovasok a víz partján.jpg|קארוי קרנשטוק: רוכבים על שפת המים (1910)
קובץ:Paizs Goebel Jenő Aranykor 1931.jpg|ינה פאיז' גבל: תור הזהב : דיוקן עצמי (1931)
קובץ:János Tornyai (1869-1936) Window of the Atelier(1934).jpg|יאנוש טורנאי: חלון הסטודיו (1934)
קובץ:Szekesfehervar Tizes Huszarok Emlekmuve 01.JPG|פאל פאצאי: אנדרטה לעשרת ההוסרים (סקשפהרוואר, 1939)


## לקריאה נוספת
* לקסיקון אמנות. עורך לאסלו אבר. כרך 1 בודפשט : אנדור דיזה, 1935. עמוד 607.
* לקסיקון אמנות. כרך 2 בודפשט : אקדמיה, 1966. עמוד 736.

קטגוריה:הונגריה: תרבות
קטגוריה:הונגריה: היסטוריה
קטגוריה:ציור פוסט-אימפרסיוניסטי
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:קוביזם
קטגוריה:אקספרסיוניזם
קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:מושבות אמנים בהונגריה
קטגוריה:כפר אמנים
מפתח העיר

[ממוזער|[דמיטרי מדבדב מקבל את מפתח העיר במדריד, ספרד.|299x299 פיקסלים]]
ממוזער
אות **מפתח העיר** הוא עיטור כבוד המדמה את מפתח העיר הניתן על ידי ראש העיר.

העיטור ניתן לעיתים בהחלפת ראש עירייה, כאות כבוד לאישים שונים בהערכה על פועלם, ולערים שונות בעולם כהבעת קרבה.

לעיתים מכונה המפתח "מפתח זהב".

## מקור
המנהג מתוארך לימי הביניים, אז ערי אירופה היו מוקפות חומות או גדרות עם שערים נעולים. ייתכן שהמפתח לשערי העיר ניתן למכובד שהגיע לשם, כמו שליט זר בכדי להראות שהוא התקבל לעיר מרצונו וכחבר. מפתחות העיר נמסרו גם לסוחרים ודיפלומטים חשובים כדי שיוכלו לנוע בחופשיות לעיר מבלי לשלם מכס שערים.

גרסה אחרת קובעת שהמלכים החדשים שהוכתרו מימי הביניים ביקרו באזורים כדי לאשר מחדש את כוחם וקיבלו את המפתחות כאות להסכמתם המקומית.

בימינו המפתח ניתן בכמה אירועים, בהחלפת ראש עיר, בכריתת ברית ערים תאומות, ולאישים שונים בהערכה על פועלם.

## אישים שקיבלו את מפתח העיר בישראל
הרב ראובן מרגליות - תל אביב-יפו, אברהם קריניצי - רמת גן, סטפן צ'יצ'ל (סגן נשיא קונגו) - חולון, יצחק שמיר - תל אביב, פרנק סינטרה - נצרת, אנואר סאדאת - באר שבע, בנימין נתניהו - אילת, לאון מ'בה - תל אביב, גולדה מאיר - נצרת ונצרת עילית, יצחק נבון - רחובות, יצחק רבין - נצרת עילית, סמואל לואיס - תל אביב, רפי סער - כפר סבא, רות רזניק - אשדוד, אידה נודל - רחובות, סטס מיסז'ניקוב - מאילת, אמיר כוכבי - הוד השרון, בריאן וילסון - תל אביב, הרב שמעון וינר - יהוד, הרב בנימין קרניאל - גדרה, ג'ייל וקארן טייב - קריית שמונה.
[ממוזער|טקס הענקה ב[מדריד]]

## ערים שקיבלו את מפתח העיר מישראל
לונדון - תל אביב, אתונה - חיפה, פריז - תל אביב, מונטווידאו - תל אביב, טרנטון - אילת, מרסיי - חיפה, ניו יורק - נצרת, סירן - חולון, אמסטרדם - תל אביב, בולטימור, מיאמי - תל אביב.

## אירועים בולטים
* יישוב קצרין מסר ב-1977 למנחם בגין את מפתח העיר, לאחר שנה דרשו שיחזיר להם את המפתח בדבריהם אמרו שלאחר שמסר את ימית למצרים "אינו נאמן עליהם בשמירת עירם".
* השחקן ראובן שפר באחד המחזמרים שלו מסר מפתח לאדם שהצליח לנקות את תל אביב מעכברושים, שפר תכנן למסור מפתח כזה גם לשלמה להט כרמז לאי ניקיונה של העיר.
* ב-22 במאי 2020 הוענק בניו זילנד אות מפתח העיר לחתול בית מקומי.
* בעיריית תל אביב קיים ביתן בשם "ביתן הערים" בו שמורים מפתחות מערים שונות בעולם.

## בחסידות חב"ד
לרב מנחם מנדל שניאורסון מנהיג חסידות חב"ד ניתנו עשרות מפתחות עיר, ביניהם: עפולה, צפת, חולון, אור עקיבא, אילת, יהוד, זכרון יעקב, חדרה, טבריה, לוד, נצרת עילית, קריית גת, קריית שמונה
, ראשון לציון, רחובות, ועוד ערים מרחבי העולם.

באחד מטקסי קבלת המפתח אמר כך:

## ראו גם
* טקס המפתחות
* יקיר העיר

## קישורים חיצוניים

* הערך מפתח העיר בחב"דפדיה
* 
* ערים שלמות, קריות ומוסדות נמסרו לרבי באמצעות 'מפתח', במדור 'ניצוצי רבי', **שבועון התקשרות** 1366

## הערות שוליים

קטגוריה:אותות ועיטורים אזרחיים
עיר
שמע ישראל (פרשיה)

**שמע ישראל** היא פרשיה מפרשת ואתחנן בספר דברים. היא אחת משלוש פרשיות "קריאת שמע", הנאמרות בתפילות שחרית וערבית, אחת מארבע הפרשיות הנמצאות בתפילין, נכתבת בתוך המזוזה יחד עם פרשת "והיה אם שמוע".
ממוזער|פרשית שמע כפי שכתובה במזוזה או בתפילין

## תוכן
### ד'

הפרשיה נפתחת בקריאה של משה לעם ישראל שה' הוא האלוהים והוא יחיד:

### ה'-ט'

בהמשך הפרשיה מפרט משה את הפעולות המעשיות שישראל צוו עליהם; אהבת ה', לימוד תורה את הבנים, מצוות תפילין ומזוזה:

ממוזער|פרשית שמע כפי שהיא כתובה בסידור

## בקריאת שמע

"שמע ישראל" היא הפרשיה הראשונה משלוש הפרשיות של קריאת שמע:
***שמע ישראל**
*והיה אם שמוע
*פרשת ציצית

"פרשת שמע" היא הראשונה בקריאת שמע מפני שיש בה ייחוד ה', אחריה והיה אם שמוע שיש בה ציווי על זכירת שאר כל המצוות, ואחר כך פרשת ציצית. לדעת רבי אריה לייב גינצבורג, חובת קריאת שמע מדאורייתא כוללת רק את פרשיית שמע, ואילו פרשיות "והיה אם שמוע" ו"פרשת ציצית" צורפו לקריאת שמע מתקנת חכמים.

### בקריאת שמע על המיטה

בקריאת שמע על המיטה, בטרם השינה, מעיקר הדין יש צורך לקרוא רק את פרשית "שמע ישראל".

אולם, יש מן האחרונים הסבורים, בעקבות האר"י, שראוי לקרוא את קריאת שמע במלואה, לרבות הפרשיות האחרות, משום שבקריאת שמע במלואה (עם אמירת "אל מלך נאמן") יש 248 מילים, כנגד 248 איברי הגוף.

## בתפילין

"שמע ישראל" היא אחת מארבע הפרשיות הנכתבות בתפילין, מאחר שהוזכרה בה מצוות תפילין:

הפרשיות האחרות הן:

# "קדש לי כל בכור" – . בה נכתב: "**וְהָיָה לְךָ לְאוֹת עַל-יָדְךָ וּלְזִכָּרוֹן בֵּין עֵינֶיךָ**"
# "והיה כי יביאך" – . בה נכתב: "**וְהָיָה לְאוֹת עַל-יָדְכָה וּלְטוֹטָפֹת בֵּין עֵינֶיךָ**"
# "והיה אם שמוע" – . בה נכתב: "**וּקְשַׁרְתֶּם אֹתָם לְאוֹת עַל יֶדְכֶם וְהָיוּ לְטוֹטָפֹת בֵּין עֵינֵיכֶם**"

## במזוזה
[שמאל|ממוזער|230px|צילום [קלף (יהדות)|קלף מזוזה כתב האר"י בו כתובות שתי הפרשיות.]]

המזוזה היא קלף עליו נכתבות בכתב סת"ם שתי פרשיות מהמקרא שבתוכנן נזכר הציווי על מצוות מזוזה:
***שמע ישראל** - בה נזכרים מצוות ייחוד השם, אהבת השם ומצוות מזוזה: "**וּכְתַבְתָּם עַל מְזוּזֹת בֵּיתֶךָ וּבִשְׁעָרֶיךָ**" (דברים ו, ט').
*והיה אם שמֹע - בה נזכרה מצוות מזוזה: "**וּכְתַבְתָּם עַל מְזוּזוֹת בֵּיתֶךָ וּבִשְׁעָרֶיךָ**" ועקרון הגמול בעקבות שמירת המצוות.

## אמירה בעת מוות על קידוש השם
[ממוזער|100px|שמאל|"שמע ישראל" בבול ל[יום הזיכרון לשואה ולגבורה, 1962]]
בתלמוד הבבלי מופיע סיפור מותו של רבי עקיבא, המדגים אמירת "שמע ישראל" בעת מוות על קידוש השם:

## בתרבות
*הפסוק שמע ישראל הולחן ובוצע על ידי צביקה פיק בפסטיבל הזמר החסידי בשנת 1972 וזכה במקום השלישי. כעבור זמן קצר ביצע הזמר מרדכי בן-דוד לחן זה והכלילו באלבום הבכורה שלו שיצא בשנת 1973.

## ראו גם
*קריאת שמע
*קריאת שמע על המיטה

## לקריאה נוספת
*שמע ישראל / פרשת אתחנן, הספרייה הלאומית

## קישורים חיצוניים

 שמע ישראל בביצועו של זכריה ג'קי מקייטן

* באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* רוני מגידוב; מיכל שמחון, "שמע ישראל ה' אלהינו ה' אחד", באתר "מקראנט"
* 
* שְׁמַע יִשְׂרָאֵל יְהֹוָה אֱלֹהֵינוּ יְהֹוָה אֶחָד - נוסח קריאת שמע כולל הלכות והסברים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרשת ואתחנן
קטגוריה:ליטורגיה יהודית
קטגוריה:קריאת שמע
קטגוריה:תפילין
ח'וואל

ממוזער|גלויה ובה רקדן ח'וואל (לפני 1907)
במצרים, **ח'וואל** (בערבית: خوال) היה רקדן המופיע בפומבי ובעבור תשלום כאשר הוא לבוש בגדי נשים. תופעה זו רווחה במצרים עד שלהי המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19. בערבית מצרית מודרנית השם ח'וואל הוא כינוי גנאי להומוסקסואל.

## אטימולוגיה
לפי המילון הערבי הקדום ביותר, כתאב אל-ע'ין , ח'וואל הייתה מילה נרדפת למשרת או עבד. ייתכן שנרכשו או היו שלל מלחמה, אבל בניגוד לעבדים, הח'וואל לא נחשבו רכוש בעליהם.

בערבית מצרית מודרנית השם הוא כינוי גנאי להומוסקסואל, במשמעות של התנהגות פסיבית.

## היסטוריה
גברים החלו מופיעים לבושים בגדי נשים לאחר שמוחמד עלי אסר על נשים לרקוד בפומבי, זאת במטרה לפייס את אנשי הדת במצרים, אבל גם בתגובה לביקורת האוריינטליסטית נגד מצרים וכחלק מתוכניות המודרניזציה שיזם.

רקדני ח'וואל חיקו רקדניות על ידי שימוש בקסטנייטות, עיטור ידיהם בחינה ושזירת חרוזים בשערם הארוך. הופעתם כנשים הייתה דומה מאוד לזו של רקדניות בתשלום, שכונו ע'וואזי  (בערבית "כובשות", על שום שכבשו את ליבם של הצופים).

ח'וואלאת נשארו בתלבושות ובמנהגים נשיים גם בחיי היומיום שלהם. הם נעו בחופשיות במרחבים ציבוריים ונהנו מעדיפות בביצוע ריקודים על פני רקדניות, במיוחד בסביבה מסורתית. הם נבדלו מנשים על ידי ערבוב פריטי לבוש גבריים ונשיים.  הם הופיעו באירועים שונים, כמו חתונות, לידות, בריתות ופסטיבלים שונים. 

ח'וואלאת הוצגו לעיתים בפני מבקרים זרים שהגיעו למצרים במהלך המאה ה-19, מה שעורר לעיתים קרובות זעזוע, שאט נפש או להבדיל, עניין הומו-ארוטי.

## קישורים חיצוניים

* Khawalat באתר המגזין המקוון My.Kali

## הערות שוליים

קטגוריה:מצרים: תרבות
מיל (יחידת מידה תלמודית)

**מִיל** הוא יחידת מידה תלמודית, המשמשת למדידת מרחק. לפי המקובל בפוסקים, המיל שווה ל-2,000 אמות (כקילומטר אחד).

## בחז"ל
המיל מוזכר פעמים רבות בתלמוד ובספרות חז"ל, הן כמדד למרחקים בין נקודות, והן כמדד לזמנים המוגדרים על פי שיעור הילוך מיל.

בין המרחקים המצוינים בחז"ל:
* בין חמתן לטבריה - מיל אחד. הדרך בין שני המקומות, שהייתה מסלול הליכה קבוע ומוכר באותם ימים, משמשת בדברי חז"ל כהמחשה לשיעור מיל למי שאינו בקי במדידה אך מכיר את הדרך.
* בין מודיעים לירושלים – מרחק 15 מילין.
* בין כזיב לסולמא דצור – מרחק שלושה מילין.
* בין ציפורי לטבריה – מרחק 18 מילין.
* בין לוד לאונו – מרחק שלושה מילין.

## בהלכה
חז"ל שיערו מספר דינים על פי שיעור 'מיל':

* בהלכות נטילת ידיים נקבע כי מי שאין לו מים לנטילה, עליו ללכת עד מיל כדי למצוא מים, או עד ארבעה מילין במקרה שהוא הולך ממילא לאותו הכיוון. דין דומה נאמר לגבי תפילה במניין. 
* בהלכות פורים, יישוב שרחוק מעיר מוקפת חומה פחות ממיל אחד נחשב "סמוך" לעיר ודינו בתנאים מסוימים כעיר מוקפת חומה.
* בהלכות פסח, בצק ששהה ללא לישה שיעור כדי הילוך מיל, הופך לחמץ. 
* בהלכות מליחה נקבע שהבשר צריך לשהות במלח כדי הילוך מיל.

## שיעור המיל
שיעור המיל באמות לא מוזכר במפורש בתלמוד, אך במדרש נאמר שמיל הוא 2,000 אמות, שהן בין 912 ל-1152 מטרים, וכך היא הדעה המקובלת בראשונים ובפוסקים. מפיוט שכתב רבי אלעזר הקליר נראה שסבר שמיל הוא 1425 אמות בלבד.

חוקרים בעת החדשה טענו כי לא מסתבר שחז"ל חידשו מידה של 2,000 אמות בשם "מיל", בעוד שבזמנם היה נפוץ השימוש במיל הרומי, ששיעורו כ-2,800 אמות. לדעתם המיל המוזכר בחז"ל הוא המיל הרומי. גם המרחקים בין היישובים המוזכרים בחז"ל, מתאימים יותר לשיעור המיל הרומי. יש שכתבו שגם אם בציון מרחקים השתמשו חז"ל במיל הרומי, בעניינים הלכתיים הכוונה היא למיל של 2,000 אמות.

## טבלת המרה

## ראו גם
* מיל (יחידת מידה)
* כדי הילוך
* תחום שבת

## לקריאה נוספת
* 
* 

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שיעורי חז"ל
קטגוריה:יחידות מידה קדומות
קטגוריה:יחידות מידה המבוססת על גוף אדם
איברוספינוס

240px|ממוזער|איברוספינוס בהשוואה לאדם.
**איברוספינוס** (שם מדעי: *Iberospinus*; מילולית: "קוץ איברי") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הספינוזאוריים שהתקיים בתחילת הקרטיקון של פורטוגל לפני 129.4 עד 125 מיליון שנה מזמננו. מאובני הדינוזאור התגלו ב-1999 בתצורות בפורטוגל לצד משלחות שיצאו ב-2004 ו-2008. ב-2011 החליטו רוב החוקרים לסווג את העצמות לסוג בריוניקס שחי באירופה בתקופתו, אך ב-2022 החליטו החוקרים אוקטביו מתאוס  ודריו אסטרביס-לופז (Darío Estravis-López) לסווג אותו לסוג נפרד. הסוג כולל מין יחיד - *Iberospinus natarioi*, לכבוד קרלוס נטאריו, מגלה הממצאים.

החוקים רואים באיברוספינוס דינוזאור קדום למשפחות הנמצא בין הספינוזאורים דמויי-הספינוזאורוס הענקי בעל המפרש לבין הבריוניקיים דמויי-הבריוניקס הקטן וחסר המפרש, כשהוא נחשב לסוג ללא מקור במשפחתו.
## מאפיינים
האיברוספינוס הגיע לאורך של 7 עד 8 מטרים, לפי הנחה מהממצאים והיה בעל גפיים גדולות ולסת תחתונה בעלת חיישנים רגישים לתנודות במים, כל עוד הלסתות או השיניים הונחו במים וישנה מחלוקת אם היה לו מפרש בדומה לספינוזאורוס, בהתאם לחיבור חוליות הגב. מבנה העצמות מרמז שחי באופן אמפיבי וכנראה שניזון מדגים וטרף דומה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2022
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אוקטביו מתאוס
קטגוריה:ספינוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באירופה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2022
הדיוויזיה ה-244 (ורמאכט)

**דיוויזיית הרגלים ה-244** הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-8 בספטמבר 1943 באנטוורפן, בלגיה, ולאחר מכן נשלחה לצרפת. ב-1944 הייתה הדיוויזיה בדרום צרפת, ונלחמה נגד בעלות הברית המערביות במבצע דרגון עד ל-28 באוגוסט, אז נכנעה במרסיי.

## מפקדים
* גנרל לויטננט מרטין גילברט (1 בספטמבר 1943–14 באפריל 1944)
* גנרל לויטננט הנס שפר (14 באפריל 1944–28 באוגוסט 1944)

## קישורים חיצוניים
* הדיוויזיה ה-244 באתר lexikon-der-wehrmacht 

244