open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
טופולוגיה חלשה

**טופולוגיה חלשה** היא טופולוגיה שבה ה"מרחק" או ה"סביבות" מוגדרות באמצעות קבוצה של פונקציות רציפות על המרחב. נהוג להשתמש במונח זה כאשר מגדירים טופולוגיה שכזו על מרחב מטרי (ובפרט, מרחב בנך) שעליו קיימת כבר הטופולוגיה המטרית/הנורמית – שהיא טופולוגיה חזקה יותר.

## הגדרה פורמלית

יהי X מרחב נורמי ותהי \ F \subset C(X) משפחה של פונקציות רציפות על X. **הטופולוגיה החלשה** המתאימה ל-F היא הטופולוגיה הגסה ביותר (כלומר: עם אוסף הקבוצות הפתוחות הקטן ביותר האפשרי) שביחס אליה כל הפונקציות של F הן רציפות. תת בסיס טבעי לטופולוגיה חלשה הוא הבא:
\ U \left( x_0, f, \varepsilon \right) = \left\{ x \in X \ \ | \ \ | f(x_0) - f(x) | 
כאשר עוברים על כל הנקודות \ x_0 \in X, על כל \ f \in F ועל כל \,\varepsilon > 0. כלומר, האוסף \ \mathbb{B} = \{U \left( x_0, f, \varepsilon \right) | f \in F, \varepsilon > 0, x_0 \in X\}  הוא תת-בסיס לטופולוגיה החלשה המתאימה ל-F.

## תכונות
* אם המשפחה F מפרידה נקודות (כלומר: לכל x,y \in X יש f \in F כך ש-f(x) \neq f(y)) אזי הטופולוגיה החלשה היא האוסדורף.
* התכנסות: בטופולוגיה זו \ x_n \to x  אם ורק אם לכל \ f \in F מתקיים ש-\ f(x_n) \to f(x).
* משפט בנך-אלאוגלו: יהי X מרחב בנך ונגדיר טופולוגיה חלשה מעל המרחב הדואלי  \ X^* על ידי \ w(X) כאשר \ X \subset X^{**} (כאן X משחק בתפקיד של F ואילו \ C(X) \subset X^{**}. אזי במרחב טופולוגי זה, הנקרא w*, מתקיים שכדור היחידה הוא קומפקטי.

## ראו גם
* טופולוגיות אופרטוריות
* מרחב טיכונוף
* משפט טיכונוף
* אנליזה פונקציונלית

## קישורים חיצוניים
* 

חלשה
קטגוריה:אנליזה פונקציונלית
מונוקל

[שמאל|ממוזער|[ג'וזף צ'מברלין מרכיב מונוקל]]
**מונוקל** או **מִשקף** הוא סוג של משקפיים המשמש לתיקון ראייה של עין אחת בלבד. הוא מורכב מעדשה עגולה ובדרך כלל כולל גם מסגרת עשויה מתכת על מנת לאפשר חיבור שרוך. הצד השני של השרוך קשור לבגד המרכיב כדי למנוע את איבוד המונוקל.

המונוקל היה נפוץ ביותר בסוף המאה ה-19 וכיום הוא מאוד נדיר. זאת בעיקר בגלל ההתקדמות בתחום האופטומטריה אשר אפשרה הבחנה טובה יותר של כושר הראייה וכן גם בגלל היכולת לייצר משקפיים ועדשות מגע עם עוצמה שונה לכל עין.

המונוקל מוחזק במקומו על ידי שרירי הפנים של המרכיב כאשר גודל המונוקל מותאם כך שיוכל להחזק במקומו בין הגבה ללחי של המרכיב על ידי קריצה קלה. בגלל אופן ההרכבה הזו, יכול המונוקל ליפול בקלות עם הבעת פנים לא מתאימה.

השימוש במונוקל מקושר בדרך כלל עם גברים בני המעמד העליון העשיר. מונוקל משולב עם טוקסידו ומגבעת משלים תלבושת של ג'נטלמן סטריאוטיפי. גם תיאור סטריאוטיפי של קצין בצבא פרוסיה כלל מונוקל, למשל בקריקטורות של ג'ורג' גרוס.

ישנם מספר מפורסמים אשר ידועים בדבר הרכבת מונוקל כגון הפוליטיקאי הבריטי ג'וזף צ'מברלין ובנו אוסטן, הנשיא הפורטוגזי אנטוניו דה ספינולה ויוליוס אבולה האיטלקי. בין המפורסמים כיום ניתן למצוא את האסטרונום הבריטי סר פטריק מור ואת המתאגרף לשעבר כריס אובנק. בסדרת הטלוויזיה האמריקנית הגיבורים של הוגאן דמותו של קולונל קלינק הרכיבה מונוקל כחלק מסטריאוטיפ הקצין הפרוסי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:עזרי ראייה
קטגוריה:משקפיים
אנרגיית שפעול

**אנרגיית שפעול** (נקראת גם **אנרגיית הפעלה** או **אנרגיית אקטיבציה**) היא האנרגיה המינימלית הדרושה להפעלת תגובה כימית. נהוג לסמן את אנרגיית השפעול ב־Ea.

## תאוריית ההתנגשות
לפי תאוריית ההתנגשויות, כדי שמולקולה אחת תוכל להגיב עם מולקולה שנייה צריכים להתקיים שלושה תנאים:
#המולקולות צריכות להתנגש.
#ההתנגשות צריכה לספק די אנרגיה (לפחות אנרגיית השפעול) על מנת שהתגובה תתרחש.
#המולקולות צריכות להתנגש באוריינטציה בה התגובה תוכל לצאת לפועל.

ככל ששתי המולקולות קרובות יותר, ענני האלקטרונים שלהן יידחו אחד את השני. על מנת להתגבר על דחייה זו שתי המולקולות צריכות אנרגיה, שבדרך כלל מתקבלת מהאנרגיה הקינטית שלהן. אם יש מספיק אנרגיה כדי להתגבר על הדחייה, והמולקולות מתקרבות מספיק כדי שתווצר משיכה ביניהן, נוצר קשר כימי בין המולקולות.

בדרך כלל כאשר הטמפרטורה נמוכה, למולקולות אין מספיק אנרגיה על מנת להגיב. העלאת הטמפרטורה גורמת לעלייה באנרגיה הקינטית שלהן, הגורמת לעלייה בקצב התגובה.

בדרך כלל אנרגיית השפעול מוגדרת ככמות האנרגיה בקילו־ג'ולים הדרושה למול של המגיב להגיב.

## פירוק קשרים כימיים
בתגובות כימיות רבות, בנוסף ליצירת קשרים כימיים חדשים, מפורקים קשרים קודמים. על מנת לפרק קשרים אלה יש להשקיע אנרגיה, האנרגיה הדרושה לפירוק כל הקשרים שיש לפרקם במגיבים שווה לאנרגיית השפעול.

דבר זה ניתן להמחיש על ידי תרשים פשוט. ניקח לדוגמה את התגובה הפשוטה, שריפת גלוקוז:  C_6H_{12}O_6 + 6O_2 \rightarrow 6H_2O + 6CO_2

## נוסחה מתמטית
אפשר לחשב את אנרגיית השפעול דרך משוואת ארניוס, שנותנת את הקשר בין קצב התגובה לאנרגיית השפעול:

E_a = -RT \ln \left( \frac{k}{A} \right)

כאשר A הוא קבוע התדירות, R הוא קבוע הגזים האוניברסלי, T הוא הטמפרטורה (ביחידות קלווין)
ו-k הוא קבוע קצב התגובה (A ו-k שונים לכל תגובה, כמו כן k תלוי גם בטמפרטורה).

## מצב המעבר
ממוזער|300px|מצב המעבר הוא האזור בגרף שבו האנרגיה הכי גבוהה. גרף זה מציג את אנרגיית השפעול עם או בלי נוכחות זרז בתגובה אנדותרמית.

מצב המעבר הוא המצב בו יש את האנרגיה החופשית הגבוהה ביותר, המצב הזה מתקיים לזמן מועט מאוד.
האנרגיה הדרושה כדי להגיע למצב המעבר היא אנרגיית השפעול. בתגובה כימית רב שלבית יכולות להיות מספר מצבי מעבר. חומרים המורידים את אנרגיית השפעול נקראים **[[זרז]]ים**; זרז ביולוגי נקרא **[[אנזים]]**. הזרזים משפיעים רק על אנרגיית השפעול ולא על אנרגיית המגיבים או התוצרים. באמצעות הורדת אנרגיית השפעול, דרושה פחות אנרגיה על מנת להפעיל את הריאקציה ולכן הריאקציה מתרחשת בתדירות יותר גבוהה. ישנם זרזים שמורידים את אנרגיית השפעול עד כדי כך שהריאקציה נעשית פי כמה מאות יותר תדירה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:קינטיקה כימית
קטגוריה:זרזים
סאדנלי

ממוזער|thumbtime=60|upright=1.5|''Suddenly''
**סאדנלי** (אנגלית: **Suddenly**) הוא סרט מתח אמריקני. את הסרט כתב ריצ'רד סייל, הפיק רוברט בסלר (יונייטד ארטיסטס) וביים לואיס אלן. הקרנת הבכורה שלו נערכה ב-7 באוקטובר 1954 ואורכו 75 דקות.

הסרט מתאר ניסיון כושל להתנקש בחייו של נשיא ארצות הברית, בעיר הקטנה סאדנלי. קבוצה של שלושה מתנקשים שנשכרו לחסל את הנשיא, בהנהגת ג'ון בארון (פרנק סינטרה), משתלטת על בית גבוה שצופה על תחנת הרכבת, ומחזיקה את יושבי הבית כבני ערובה. בני הערובה הם בעל הבית - הסבא (ג'יימס גליסון), כלתו (ננסי גייטס. בנו נהרג במלחמת העולם השנייה), נכדו הקטן, השריף של העיר (סטרלינג היידן) וטכנאי הטלוויזיה.

הסרט צולם בשחור-לבן, ובשנות השמונים נוצרה גרסה צבעונית, למכירה בווידאו.

בגלל הדמיון בין עלילת הסרט לבין רצח הנשיא קנדי בשנת 1963, ובין דמות המתנקש המעורער בנפשו לבין רוצח קנדי, שידור הסרט הופסק למשך שנים רבות. לפי שמועה נפוצה, רוצחו של קנדי צפה בסרט והתרשם ממנו, מספר ימים לפני שהתנקש בנשיא.

## תקציר העלילה
השריף מקבל הודעה דחופה וסודית על הגעתו הקרובה של הנשיא, ברכבת מיוחדת. מספר סוכנים של השירות החשאי מגיעים לעיר, בעקבות מידע מודיעיני שהגיע לידיהם, ומסייעים לשריף בהכנות למבצע ובסידורי האבטחה.

השריף מנסה ליצור קשר רומנטי עם האם הצעירה (ננסי גייטס), שבעלה נהרג במלחמה לפני כמה שנים, אך היא מסרבת להפסיק להתאבל. היא מביעה כעס על מותו ה"מיותר", והוא מנסה לשכנע אותה שמותו היה מכובד, כי הגן על ערכים חשובים (הכוונה לשחרור אירופה מאימת גרמניה הנאצית). גם הסבא (אביו של הבעל, ובעברו מאבטח אישי של הנשיא וילסון) מנסה להסביר לה שהמוות לא היה לחינם, אך בשלב זה היא עדיין מסרבת להשלים עם האבידה.

קבוצת המתנקשים שמגיעה לעיר בוחרת בבית המשפחה, שניצב על גבעה גבוהה וצופה על תחנת הרכבת, כמיקום לפעולה. הם מציגים עצמם כסוכני FBI, בוחנים את הבית מבפנים, ומשתלטים על היושבים באיומי אקדח. השריף מנסה לתקוף אותם ונורה בידו. במהלך ההמתנה הארוכה לרכבת, הם מציבים עמדת צליפה ליד החלון, ומכינים את רובה הצלפים. בני הערובה מנסים לשכנע אותם לוותר על ההתנקשות בדרכים שונות, אך לשווא. מנהיג הקבוצה מספר שהפך לרוצח שכיר בעקבות שירותו הצבאי במלחמה, שהוציא אותו מדעתו.

מפקד צוות השירות החשאי, שנכנס לבית כדי לפגוש את חברו הוותיק (הסבא), נורה ונהרג. אחד מחברי הקבוצה מתקרב לתחנת הרכבת, יורה למוות בסגן השריף ונורה למוות בעצמו. טכנאי הטלוויזיה והסבא מצליחים לחשמל את שולחן המתכת ליד החלון (באמתלה של תיקון מקלט הטלוויזיה), וכך מתחשמל למוות החבר השני בקבוצה. מנהיג הקבוצה, ג'ון בארון (פרנק סינטרה), נורה למוות על ידי האם הצעירה באקדח שהוחזק בביתה, לאחר שניסה לירות בבנה הקטן. הרכבת המיוחדת של הנשיא עברה במקום, אך לא עצרה בסופו של דבר, בשל ההתראה המודיעינית.

בסופו של הסרט, האם הצעירה מסכימה לצאת לבילוי משותף עם השריף, ומביעה הבנה לצורך בהקרבה עבור ערכים מקודשים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1954
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אפלים
קטגוריה:סרטי פשע אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פלישה לבית
קטגוריה:סרטי פרנק סינטרה
קטגוריה:סרטי פולחן
1930 בספורט

## [[מרוץ אופני כביש|אופניים]]
* טור דה פראנס - אנדרה לדוק ()
* ג'ירו ד'איטליה -אלפרדו בינדה ()

## אתלטיקה
### [[המשחקים העולמיים לנשים]]
המשחקים העולמיים לנשים נערכו בפראג שבצ'כיה.

## [[טניס]]

### הטניסאיות שזכו בטורנירי ה[[גראנד סלאם (טניס)|גראנד סלאם]]
* אליפות אוסטרליה הפתוחה - דפני אקהרסט ()
* אליפות צרפת הפתוחה - הלן וילס ()
* ווימבלדון - הלן וילס ()
* אליפות ארצות הברית הפתוחה - בטי נטהול ()

### הטניסאים שזכו בטורנירי ה[[גראנד סלאם (טניס)|גראנד סלאם]]
* אליפות אוסטרליה הפתוחה - אדגר מון () 
* אליפות צרפת הפתוחה - אנרי קושה ()
* ווימבלדון - ביל טילדן ()
* אליפות ארצות הברית הפתוחה - ג'ון דוג ()

### [[גביע דייוויס]]

נבחרת צרפת () זכתה בגביע לאחר ניצחון 1-4 על נבחרת ארצות הברית ().

## [[כדורגל]]
### [[מונדיאל 1930|מונדיאל]]
* נבחרת אורוגוואי () זוכה במונדיאל במתכונתו הראשונה, לאחר ניצחון על נבחרת ארגנטינה () בתוצאה 2-4.

### קבוצות שנוסדו
#### אירופה
* א.א.ל. לימסול - 
* אוראל - 
* פ.צ. רוסטוב - 
* צ'טינקאיה טורק - 
* קוקסי - 
* ריאל מדריד קסטיליה - 

#### אמריקה
* ליגה דפורטיבה אוניברסיטריה דה קיטו - 

### כדורגל לפי מדינות
#### [[כדורגל באיטליה|איטליה]]
* אינטר מילאנו זוכה באליפות בפעם השלישית.

#### [[כדורגל באנגליה|אנגליה]]
* שפילד ונסדיי זוכה באליפות בפעם הרביעית והאחרונה.
* ארסנל זוכה בגביע בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על האדרספילד טאון בתוצאה 0-2.
* ארסנל זוכה במגן הקהילה בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על שפילד ונסדיי בתוצאה 2-1.

#### [[כדורגל בארגנטינה|ארגנטינה]]
* בוקה ג'וניורס זוכה באליפות בפעם השישית.

#### [[כדורגל בברזיל|ברזיל]]
בשל גודלה של ברזיל, אליפויות נערכו על בסיס אזורי.
* אליפות סאו פאולו בכדורגל - קורינתיאנס  זכו בתחרות
* אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל - "Ypiranga" ו-Fluminense de Niterói זכו באליפות

#### [[כדורגל בגרמניה|גרמניה]]
* הרטה ברלין זוכה באליפות בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על הולשטיין קיל בתוצאה 4-5.

#### [[כדורגל בספרד|ספרד]]
* אתלטיק בילבאו זוכה באליפות בפעם הראשונה, ובגביע בפעם העשירית, לאחר ניצחון על ריאל מדריד 2-3 לאחר הארכה (2-2 בתום הזמן החוקי), ובכך משלימה זכייה ראשונה בדאבל.
* גביע המלך הספרדי - ריאל מדריד זכתה בגביע.

#### [[כדורגל בישראל|פלשתינה (א"י)]]

* מכבי תל אביב זוכה בגביע בפעם השנייה ברציפות ובסך הכל, לאחר ניצחון על קבוצת נורטהמפטונשיר רגימנט בתוצאה 1-2.

## [[כדורסל]]
### תחרויות בינלאומיות

#### [[אליפות דרום אמריקה]]
אורוגוואי () זכתה באליפות וארגנטינה () זכתה במקום השני

### כדורסל לפי מדינות
* ליגת העל האיטלקית בכדורסל - Società Ginnastica Triestina מעיר טריאסטה זכה באליפות
* בארצות הברית קבוצת "קליבלנד רוזנבלומס" מקליבלנד זכתה באליפות ABL.

### קבוצות שנוסדו
* חובנטוד בדאלונה ()

## [[מרוץ מכוניות]]
* מרוצי הגרנד פרי למכוניות 
** צרפת - פיליף אטנסלה () במכונית מתוצרת בוגאטי
** מונקו - רנה דרייפוס () במכונית מתוצרת בוגאטי
* אינדי 500 - בילי ארנולד () במכונית מתוצרת "מילר"

## [[שחייה]]
### שיאי עולים

#### שחייניות
* הלן מדיסון ()
6 במרץ בסיינט אוגוסטין, ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:34.6 דקות 
14 במרץ במיאמי ביץ', ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:08.0 דקות 
6 ביולי בלונג ביץ', ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 11:41.2 דקות 

#### שחיינים
ז'אן טאריס ()
* 30 במאי -  בפריז, צרפת - שיא עולם חדש במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 10:19.6 דקות 

## קישורים חיצוניים

*
שוטון

**שוטון** (בלעז: **Flagellum**) הוא התארכות של קרום התא הכולל כפולות של מיקרוטובולים מקבילים באורך 55 מיקרומטר. בבני אדם, התא אשר משתמש בשוטון הוא תא זרע.

השוטון הוא איבר דמוי שוט אשר אורגניזמים חד תאיים רבים, וכמה רב־תאיים, משתמשים בו לתנועה. השם הוא שם כולל לשלושה מבנים שונים, המצויים בכל אחת מהממלכות העיקריות בעולם הטבע. בחיידקים אמיתיים השוטון ומקטעים סליליים מסתובבים כמו בורג. בחיידקים קדומים המנגנון דומה, אך מכיל הבדלים רבים ולכן חושבים שאינו הומולוגי. בתאים איקריוטיים השוטון הוא מנגנון מורכב של הרחבות תאיות לכיוונים שונים. אלה נקראת לעיתים ריסונים (Cilia) או אונדוליפודיה (undulipodia) על מנת להדגיש את השוני.

## תנועה באמצעות שוטונים
כיוון תנועת השוטון הוא באחת משתי דרכים, עם כיוון השעון (CW) ונגד כיוון השעון (CCW), כאשר השוטון נע עם כיוון השעון, החיידק "יפרפר" במקום וינוע
בתנועה סיבובית, כאשר החיידק חש כי הוא מכוון כלפי מקום בעל ריכוז חומר מזון גבוה, הוא ישנה את כיוון התנועה של השוטון לנגד כיוון השעון ובכך יגרום ליצירת "צמה" של שוטונים ותנועה בקו ישר.

## השוטון בחיידקים אמיתיים
שמאל|ממוזער|250px|תצורות שונות של שוטונים בחיידקים
בחיידקים אמיתיים מורכב השוטון מהחלבון flagellin ובנוי מצינור בעובי 14 ננומטר. לשוטון מבנה סלילי, והוא מתעקל בחדות ליד החיבור לדופן התא. סיבוב השוטון מתבצע על ידי מנוע חלבוני, המעוגן לממברנה בנקודת החיבור של השוטון. תנועת ה"מנוע" מתאפשרת באמצעות מעבר פרוטונים (יונים חיוביים של מימן) דרך דופן תא החיידק. אצל חיידקי הויבריו מונע המנוע על ידי גרדיאנט של נתרן. מהירות הסיבוב המתקבלת נעה בין 6,000 ל-17,000 סיבובים לדקה ללא שוטון, ועם שוטון כ-200 עד 1000 סיבובים לדקה.

בחיידקים האמיתיים מסוגלים מרכיבי השוטון להרכיב שוטון באופן ספונטני, ללא אנזימים נוספים. בנייה הדרגתית של השוטון מתבצעת על ידי הוספת יחידות בקצהו.

מספר השוטונים והסידור היחסי שלהם משתנה בין מינים שונים של חיידקים. חיידקים בעלי שוטון בודד נקראים Monotrichous וחיידקים בעלי מספר שוטונים - Lophotrichous. בחיידקים מסוימים קיים שוטון אחד מכל צד, תכונה המאפשרת להם כיוון לשני צדדים (אצל חיידקים אלה שוטון אחד פעיל בכל זמן נתון והם נקראים Amphitrichous. חיידקים ששוטוניהם מכוונים לכל הכיוונים קרויים Peritrichous.

השוטון מהווה לעיתים קרובות ככלי ניגוח בין תומכי האבולוציה על פי דרווין, ובין תומכי תורת התכנון התבוני. ויכוח זה חל בעקבות מורכבותו של השוטון והטענה של הבריאתנים כי אינו יכול להיווצר באופן ספונטני משום שלחלקיו השונים, לכאורה, אין פעילות ביולוגית. עם זאת, קיימים במחקר הביולוגי מודלים לאבולוציה של שוטונים.

## ראו גם
* גוף בזאלי
* אבולוציה של שוטונים

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:אברוני התא
מחזור ארבע פעימות

**מחזור ארבע פעימות** הוא סיווג של מנוע בעירה פנימית. מנוע ארבע פעימות פועל בצורה מחזורית. כל מחזור מורכב מארבע פעימות, שרק אחת מהן מספקת כוח לצרכן. מנוע ארבע פעימות  משמש להנעת מכוניות, אופנועים, כלי שיט גדולים וכלי טיס. מנועי ארבע פעימות בדרך כלל שקטים יותר ובעלי נפח גדול בהשוואה למנועי שתי הפעימות.

## אופן הפעולה
מנוע ארבע פעימות מבצע את עבודתו על ידי ארבעה מהלכי בוכנה, שנעה בתוך הצילינדר: יניקה, דחיסה, עבודה, פליטה.

בראש כל גליל שני שסתומים - שסתום יניקה ושסתום פליטה. כיום נפוצים גם מנועים בעלי ארבעה שסתומים - שני שסתומי פליטה ושני שסתומי יניקה. כך ניתן לשפר את טיב הבערה מבלי צורך להגדיל את נפח המנוע.

### פעולות במחזור עבודה אחד
מסגרת|שמאל|200px|
מחזור ארבע פעימות1. יניקה 2. דחיסה 3. עבודה 4. פליטה
שמאל|ממוזער|250px|הסיבוב שיוצרת תנועת הבוכנה מועבר בעזרת גלגלי שיניים לפתיחה וסגירה של השסתומים

# במהלך **פעימת היניקה** שסתום היניקה פתוח והבוכנה יורדת עד לנקודה התחתונה ביותר (נקודה מתה תחתונה - נמ"ת). כתוצאה מכך הנפח בגליל גדל ותת-הלחץ גורם לתערובת הבערה - במנועי בנזין: תערובת של בנזין ואוויר מהמאייד, במנועי דיזל: אוויר נקי - להיכנס לחלל הצילינדר.
# במהלך **פעימת הדחיסה** שני השסתומים סגורים והבוכנה עולה, בכוח האינרציה מהמהלך הקודם (ובמהלך ראשון - מהכוח שניתן לה על ידי המתנע). כתוצאה מכך נפח תערובת הבערה בגליל קטן, הלחץ והטמפרטורה עולים.  לקראת סוף המהלך של הבוכנה כלפי מעלה, ניצתת התערובת. במנועי בנזין התערובת ניצתת על ידי ניצוץ שיוצר המצת, ובמנועי דיזל מוזרק למערכת סולר אשר ניצת כתוצאה מהטמפרטורה הגבוהה שיוצר תהליך הדחיסה.
# פיצוץ התערובת בגליל יוצר הדף הגורם לבוכנה לרדת שוב, ולהפוך את האנרגיה של הפיצוץ לאנרגיה קינטית היוצרת תנועה קווית, שה**[[טלטל]]** הופך לתנועה סיבובית ומסובב את גל הארכובה (ציר המנוע), אשר מחובר לגלגלים. מהלך זה נקרא **פעימת עבודה**, והוא המהלך היחידי מבין ארבעת מהלכי הבוכנה שבו הבוכנה מניעה את ציר המנוע.
# במהלך **פעימת הפליטה** שסתום הפליטה נפתח והבוכנה עולה עד לנקודה העליונה ביותר (נקודה מתה עליונה - נמ"ע), כתוצאה מהאינרציה ממהלך העבודה. כתוצאה מכך הנפח בצילינדר קטן והגזים השרופים נפלטים החוצה דרך השסתום לכיוון סעפת הפליטה והמפלט.

לאחר מכן הבוכנה שוב מתחילה לרדת, ומתחיל מחזור חדש.

פתיחת וסגירת השסתומים המתאימים ברגע הנכון מתבצעת על ידי גל זיזים. גל הזיזים מונע על ידי גל הארכובה של המנוע באמצעות רצועה או שרשרת תזמון ולעיתים באופן ישיר על ידי גלגלי שיניים.

## ראו גם
* מחזור שתי פעימות
* מנוע ונקל

## קישורים חיצוניים

*מנוע ארבע פעימות באתר Howstuffworks

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מנועים
עיצורים סדקיים

**עיצורים סדקיים** (Glottal) הם עיצורים הנהגים ב"**סדק הקול**" (glottis), המוכר יותר בשם **[[שפתות הקול|מיתרי הקול]]** (vocal cords). אופן חיתוכם של הסדקיים מתייחס למרחק בין מיתרי הקול ולאופן בו זרם האוויר נחסם ביניהם. במהלך הפקת הסדקיים הסותמים מיתרי הקול נסגרים במהירות וגורמים לחסימה מלאה במעבר זרם האוויר דרכם, ובהפקת הסדקים החוככים המרחק בין מיתרי הקול מצטמצם לזמן קצר וגורם לחסימה חלקית במעבר זרם האוויר. 

הסדקיים הסותמים והחוככים משתייכים גם למצב מיתרי הקול יחד עם מנושפות העיצורים ובנוסף לקוליות העיצורים. מצב מיתרי הקול אליו משתייכים גם הסדקיים הסותמים והחוככים מעורב באופן הגיית רוב העיצורים הקיימים בשפה, אולם בניגוד למצבי מיתרי הקול הנוספים, שלושת העיצורים הסדקיים (בעברית - האותיות א', ה' ,ח'), נחשבים ככאלה שבסיס חיתוכם נמצא במיתרי הקול. מצב נוסף של מיתרי הקול המשולב גם עם הסדקיים הוא קוליות העיצורים, המתייחס למרחק בין מיתרי הקול ולתנועתם כאשר האוויר עובר ביניהם בטרם מגיע לבסיס החיתוך. במהלך הפקת העיצורים הקוליים תנועת מיתרי הקול היא רטט ובמהלך הפקת האטומים (בלתי־קוליים) תנועת מיתרי הקול אינה רטט. מתוך שלושת הסדקיים, עיצור אחד סותם אטום ושניים חוככים, מתוכם עיצור אחד קולי ומשנהו אטום.

העיצורים הסדקיים נוטים להיעלם ולהפוך לתנועות תוך כדי דיבור, בייחוד כשהם מופיעים באמצע מילה וכשהדיבור מהיר. כך קורה גם בעברית המודרנית, אשר חלק גדול מדובריה אינם מבחינים שלמילה "קופאים" נוסף עיצור סדקי שאינו נמצא במילה "קופים", כמו כן המילה "מהר" שהגייתה אמורה להיות "maher" נהגית "maer". גם בערבית, אופן כתיבת הסימן המזה (ء) המייצג עיצור סדקי, מעיד על כך שכבר בתקופות קדומות נעלם עיצור זה והוחלף בתנועות במהלך ההגייה, בחלק מהניבים.

* עיצור **סדקי**, סותם, אטום [] קובץ:Glottal_stop.ogg
: עיצור זה מיוצג על ידי האות **א** בעברית (למשל במילה "קופאים" שומעים את העיצור הסדקי, בניגוד ל"קופים"), כמו כן הסימן המזה **ء** בערבית (וגם האות **ق** בחלק מהדיאלקטים), האות **q** במלטזית וצירוף האותיות **tt** בדיאלקט הקוקני של אנגלית (better, butter כפי שנהגים באזורים מסוימים של לונדון).
* עיצור **סדקי**, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_glottal_fricative.ogg
* עיצור **סדקי**, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_glottal_fricative.ogg
: ברוב השפות אין הבחנה בין עיצורים אלו. כך למשל, האות **ה** בעברית מייצגת את שניהם. האטום נשמע בדרך־כלל בראש מילה או בסופה (למשל במילה "הר"), ואילו הקולי - בין שתי תנועות (למשל, במילה "מהר"). עיצורים אלה מיוצגים באות **هـ** בערבית, **h** באנגלית, ו-**h** בצ'כית (שם העיר פראג נכתב בצ'כית "Praha" ונהגה "פראהא").

## ראו גם

סדקיים
עיצורים לועיים

**עיצורים לועיים** (*פַֿרִינְגֵיאלִיִּים*) נהגים על ידי כיווץ הלוע שהוא החלק שבין הענבל למכסה הגרון. העיצורים האלה קיימים בשפות מעטות בלבד, אם כי הם נפוצים באחת השפות המדוברות ביותר בעולם - ערבית. העיצורים הלועיים היו נפוצים בעבר גם בעברית וכן בשאר שפות שמיות רבות אחרות, אולם חלקן איבדו אותם במשך הזמן.  

לעיצורים הלועיים השפעה ניכרת על סביבתם. בשל המאמץ הנדרש כדי להגות אותם, הם גורמים לשינויים בתנועות הבאות לפניהם ואחריהם. התופעה הזאת ניכרת עדיין בעברית, גם אצל דוברים שכבר אינם הוגים את העיצורים הלועיים עצמם. כך למשל, במילה "אורח" נוספה תנועת a לפני העיצור ח' (תופעה המכונה "פתח גנובה"), ובצורת הנקבה "אורחת" שתי תנועות e הפכו לתנועות a (תופעה המכונה "הנמכת תנועה"). התופעות האלה ניכרות גם במלטזית, אף שגם בה רוב הדוברים כבר אינם הוגים את העיצורים הלועיים עצמם. בערבית, שבה העיצורים הלועיים נשמעים היטב, תופעות כאלה נפוצות מאוד, אם כי לא תמיד הן באות לידי ביטוי בכתיב. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

העיצורים הלועיים:
* עיצור **לועי**, סותם, אטום[] קובץ:Voiceless_pharyngeal_stop.ogg. עיצור זה נדיר מאוד ורק ניתן למצוא אותו בשפות מעטות בעולם.
* עיצור **לועי**, סותם, קולי [] קובץ:Voiced_pharyngeal_stop.ogg. עיצור זה נדיר מאוד ורק ניתן למצוא אותו בשפות מעטות בעולם.
* עיצור **לועי**, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_pharyngeal_fricative.ogg. עיצור זה מיוצג על ידי האות **ع** בערבית. כך נהגית האות **ע** במבטא מזרחי של העברית וכך נהגה צירוף האותיות **għ** במלטזית הקדומה.
* עיצור **לועי**, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_pharyngeal_fricative.ogg. עיצור זה מיוצג על ידי האות **ح** בערבית. כך נהגית האות **ח** במבטא מזרחי של העברית וכך נהגית האות **ħ** במלטזית בפי חלק מהדוברים.

## ראו גם

לועיים
עיצורים מקורבים

**עיצורים מקורבים** הם עיצורים המופקים תוך יצירת ערוץ צר בו זורם האוויר ללא כל חיכוך בניגוד לעיצורים החוככים אך כאשר נהגים העיצורים המקורבים בהדגשה יכולה להיווצר מידה מסוימת של חיכוך. משפחת העיצורים המקורבים מחולקת לחצאי תנועות ועיצורים נזילים.

## עיצורים מקורבים
### חצאי תנועות
עיצורים מקורבים שיש להם זיקה לתנועה מסוימת ושבמהלך הפקתם זרם האוויר עובר מעל מרכז הלשון. חצאי תנועות חיכיים מקבילים לתנועות קדמיות, חצאי תנועות בתר-חיכיים מקבילים לתנועות מרכזיות, חצאי תנועות וילוניים מקבילים לתנועות אחוריות וחצאי תנועות שפתיים מקבילים לתנועות מעוגלות.

* עיצור וילוני, '''מקורב''' [] קובץ:Voiced_velar_approximant.ogg
* עיצור וילוני משופתת, '''מקורב''' [] קובץ:Voiced_labio-velar_approximant.ogg
* עיצור חיכי, '''מקורב''' [] קובץ:Palatal_approximant.ogg
* עיצור חיכי משופתת, '''מקורב''' [] 
* עיצור שפתי-שיני, **מקורב** [] קובץ:Labiodental_approximant.ogg

### נזילים
עיצורים מקורבים שאין להם זיקה לתנועה מסוימת ושלא משתייכים לחצאי התנועות. 

#### מקורבים מרכזיים
עיצורים נזילים שבמהלך הפקתם זרם האוויר עובר מעל מרכז הלשון. בבסיסי החיתוך כיסוי גרון, לוע וענבל (ייתכן גם סדקי) ישנה זהות בין העיצורים המקורבים מרכזיים לבין העיצורים החוככים מרכזיים קוליים.
* עיצור כיסוי-גרוני, **מקורב** []
* עיצור לועי, **מקורב** [] קובץ:Voiced_pharyngeal_fricative.ogg
* עיצור ענבלי, **מקורב** [] קובץ:Voiced_uvular_fricative.ogg
* עיצור כפוף, **מקורב** [] קובץ:Retroflex_approximant.ogg
* עיצור מכתשי, **מקורב** [] קובץ:Alveolar_approximant.ogg
* עיצור דו-שפתי, **מקורב** 

#### מקורבים צידיים
עיצורים נזילים שבמהלך הפקתם זרם האוויר עובר מצד אחד או משני צידי הלשון.
* עיצור וילוני, **מקורב צידי**  קובץ:Velar_lateral_approximant.ogg
* עיצור חיכי, '''מקורב צידי'''  קובץ:Palatal_lateral_approximant.ogg
* עיצור כפוף, **מקורב צידי**  קובץ:Retroflex_lateral_approximant.ogg
* עיצור מכתשי, '''מקורב צידי'''  קובץ:Alveolar_lateral_approximant.ogg
* עיצור מכתשי מוולן, **מקורב צידי**  קובץ:Velarized_alveolar_lateral_approximant.ogg

## מקורבים בעברית
* האות יו"ד מייצגת עיצור חיכי מקורב שיש לו זיקה לתנועות הקדמיות חיריק צירי וסגול.
* האות ו"ו אומנם מייצגת עיצור שפתי-שיני חוכך קולי, אך בעבר ייצגה עיצור וילוני משופתת מקורב שיש לו זיקה לתנועות המעוגלות חולם ושורוק.
* האות למ"ד מייצגת עיצור מכתשי מקורב נזיל צידי.
* האות רי"ש מייצגת עיצור ענבלי חוכך קולי, אך הוא יכול להיות גם עיצור ענבלי מקורב נזיל.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים
* 

מקורבים
מאסאווה

**מאסאווה** (באמהרית: ምጽዋዕ, בתיגרנית: ምጽዋ, בערבית: مصوّع או باضع) היא עיר נמל בים האדום לחוף אריתריאה, ששימשה נמל חשוב במשך מאות שנים. בעבר היא נכבשה על ידי פורטוגל, האימפריה העות'מאנית, מצרים, בריטניה ואיטליה.

מאסאווה הייתה לבירת הקולוניה האיטלקית של אריתריאה עד שעיר הבירה הועברה לאסמרה בשנת 1900. בתקופת השלטון האיטלקי, העיר הייתה בסיס הבית של שייטת הים האדום האיטלקית. העיר נכבשה מידי האיטלקים על ידי בריטניה ב-8 באפריל 1941, כחלק מהמערכה במזרח אפריקה, ובכך סייעה לשיט בטוח מהאוקיינוס ההודי אל הים התיכון במהלך מלחמת העולם השנייה. האיום על כלי השיט של בעלות הברית קטן, עם זאת, הציים לא יכלו ליהנות מהנמל שנכבש-בשבוע שקדם לכיבוש העיר, מפקד הכוח האיטלקי ניהל מבצע של הטבעת כלי שיט ומתקנים ימיים אחרים במבואות הנמל באופן שמנע שימוש בו. פעולות ההנצלה של בעלות הברית נשאו פירות רק שנה מאוחר יותר ורק לאחריהן התאפשרה תנועה בין הנמל לים.

העיר נכללה בשטחי אתיופיה עד זכייתה של אריתריאה בעצמאותה בשנת 1991.

## לקריאה נוספת
*Miran, Jonathan. (2009). *Red Sea Citizens: Cosmopolitan Society and Cultural Change in Massawa* (Bloomington: Indiana University Press).
## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אריתריאה: ערים
קטגוריה:אפריקה: ערי נמל
קטגוריה:ים סוף: ערי נמל
קטגוריה:אפריקה: ערי בירה לשעבר
אריה טבקאי

**אריה טַבָּקאי** (**טבקהנדלֶר**; כ"א באב תרס"ו, 12 באוגוסט 1906, טריסק, ווהלין — ט"ו באב תשמ"ב, 4 באוגוסט 1982, ישראל) היה סופר עברי, עורך ומורה. 
## חייו ופועלו
אריה טבקאי נולד בטריסק שבווהלין, האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה), בשנת 1906. בשנת 1933 יצא לצ'כוסלובקיה עם קיבוץ ההכשרה שלו, להתכונן לעלייה לארץ ישראל. בשנת 1935 עלה לארץ והצטרף לקיבוץ גבעת השלושה בפאתי פתח תקווה. עבד כסבל בנמל תל אביב ובמחצבות ראש העין. נמנה עם מתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה וערך עיתוני חיילים עבריים, בהם "החייל העברי", שיצא לאור במצרים ובצפון אפריקה. שיריו הראשונים (בחתימת ל. טבקהנדלר) פורסמו בכתב העת "קולות", בעריכת אליעזר שטיינמן. לאחר מכן עבר לסיפורת וסיפוריו הראשונים נתפרסמו בכתב העת גליונות, בעריכת יצחק למדן ובמוסף הספרות של העיתון דבר ב-1938. בשנת תש"ב-1942 יצא לאור ספר סיפוריו הראשון, שבו כינס סיפורים שנדפסו בעיתונות ובכתבי העת.

עם הפילוג בקיבוץ המאוחד בראשית שנות החמישים, הצטרף לקיבוץ עינת והיה בין מייסדיו. אריה טבקאי התפרסם בסיפורי הימאים שלו, ולימים בסיפורי חיילים עבריים בצבא הבריטי. הוא שייך, יחד עם סופרים ומשוררים רבים, ל"דור האבוד" של הספרות העברית – כלומר סופרים שכתבו ופרסמו בין הדור הראשון, סופרי העלייה השנייה, לבין "דור הפלמ"ח", סופרי "דור בארץ", מבני הארץ או מאלה שעלו אליה בגיל צעיר. יצירותיו של אריה טבקאי, כמו גם יצירותיהם של בני "הדור האבוד", לא זכו להכרה ציבורית רחבה, לא למחקר הולם ולא לקהל קוראים ראוי.

אריה טבקאי נפטר בשנת 1982, בגיל 75 ונקבר בבית הקברות של קיבוץ עינת.

## ספריו
* **בית וים**: סיפורים, תל אביב: דבר, 1942.
* **חיים מלאים**: סיפורים, תל אביב: דביר, 1954.
* **עפר וחולות**: אסופת סיפורים, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1984.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים הקבורים בעינת
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:יהודים מווהלין
קטגוריה:עינת: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1906
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
אקורד משולש

שמאל|ממוזער
בתאוריית המוזיקה, המונח **אקורד משולש** (באנגלית, **Triad**) מציין אקורד בן שלושה תווים המורכב משתי טרצות עוקבות, כלומר הטרצה השנייה מתחילה באותו תו שבו מסתיימת הראשונה. האקורדים המשולשים מהווים בסיס לתורת ההרמוניה. אקורד משולש מסמנים 5/3 (חמש ושלוש מתחתיו), שם נוסף לאקורד משולש הוא טרצקווינט-אקורד. יש ארבעה סוגי אקורדים משולשים: מז'ור, מינור, מוקטן ומוגדל.

* **[[אקורד מז'ורי]] -** מורכב מטרצה גדולה (מרווח של שני טונים) וקווינטה זכה (מרווח של שלושה טונים וחצי מהצליל היסודי). לדוגמה, אקורד דו מז'ור – דו-מי-סול – המיוצג על ידי האות C.
* **[[אקורד מינורי]]** **-** מורכב מטרצה קטנה (מרווח טון וחצי) וקווינטה זכה. לדוגמה: אקורד דו מינור – דו-מי במול-סול – המיוצג על ידי Cm או . 
* **[[אקורד מוקטן]] -** מורכב מטרצה קטנה וקווינטה מוקטנת. לדוגמה: אקורד דו מוקטן – דו-מי במול-סול במול – המיוצג על ידי Cdim או Co.
* **אקורד מוגדל -** מורכב מטרצה גדולה וקווינטה מוגדלת. לדוגמה: אקורד דו מוגדל – דו-מי-סול דיאז – המיוצג על ידי Caug או +C.

לאקורד המשולש יש צורה נוספת, שנוצרת אם מעבירים את התו התחתון למעלה (הופכים את סדר האקורד), שנקראת היפוכי אקורדים. לכל אקורד משולש יש שני היפוכים. ההיפוך הראשון של אקורד משולש הוא סקסקסט-אקורד. למשל: האקורד דו מז'ור (דו-מי-סול). זהו אקורד משולש במצבו הטבעי, אך אם נהפוך אותו, התו הראשון (דו) יהפוך לתו האחרון (דו גבוה), ואז יתקבל אקורד: מי-סול-דו. אקורד כזה נקרא סקסט-אקורד בשל הסקסטה שנוצרת בין קצוותיו של האקורד: מי-דו גבוה. סקסקסט-אקורד מסמנים 6/3 (שש ושלוש מתחתיו). 

אם הופכים סקסט-אקורד, מקבלים: סול-דו-מי. אקורד כזה נקרא קוורטסקסט-אקורד בשל הקוורטה שבבסיסו: סול-דו, ובשל הסקסטה שנוצרת בין קצוותיו: סול-מי גבוה. קוורטסקסט-אקורד מסמנים 6/4 (שש ומתחתיו ארבע).

בנוסף, קיימים סוגים מיוחדים של אקורדים משולשים הידועים כ**אקורדים מושהים**, אשר מורכבים מסקונדה וקוורטה. אקורד הבנוי מסקונדה ואחריה קוורטה נקרא אקורד מושהה דרגה שנייה (לדוגמה דו-רה-סול – Csus2), ואילו אקורד הבנוי מקווארטה ואחריה סקונדה נקרא מושהה דרגה רביעית (לדוגמה דו-פה-סול – Csus4). אקורדים מושהים אינם מכילים את הדרגה השלישית של הטריאד, ולכן הם נחשבים נייטרליים מבחינה הרמונית, כאשר משתמשים בהם בדרגת הטוניקה ולא בתור היפוך. הדרגה הראשונה בהיפוך קוורט סקסט נקראת גם היא אקורד מושהה או אקורד קדנציאלי והיא נפוצה מאוד בעיקר במוזיקה קלאסית לקראת קדנצות. במוזיקה בת ימינו מרבים להשתמש באקורדים מושהים ללא קשר להולכת קולות.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הרמוניה
קטגוריה:מונחים מוזיקליים
איל-דה-פראנס

**אִיל-דֶה-פְרָאנְס** (בצרפתית: **Île-de-France**, בתרגום חופשי: **האי של צרפת**) הוא אחד מ-18 חבלי (Régions) צרפת.

## גאוגרפיה
חבל זה מהווה את אזור המטרופולין של בירת צרפת, הכולל את העיר פריז והמחוזות הסובבים אותה.

בימי הביניים החלה להתפתח באזור זה האדריכלות הגותית.

באיל-דה-פראנס ממוקמים נמל התעופה שארל דה גול, שהוא נמל התעופה הראשי של צרפת, סמוך לקומונה רואסי (Roissy), כ-25 קילומטרים צפונית-מזרחית לפריז ונמל התעופה אורלי הממוקם דרומית לפריז ליד העיר אורלי, אשר היה השדה הראשי טרם הקמת נמל התעופה שארל דה גול.

## הגירה
אזור פריז ואיל דה-פרנס מכיל את אחד הריכוזים הגדולים באירופה של מהגרים. נכון ל-2006 היו 35% מהאזור (כ-4 מיליון) מהגרים (17%) או שנולדו לפחות להורה מהגר אחד (18%).

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:צרפת: חבלים
*
שרון

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
קטגוריה:שמות פרטיים לגברים ולנשים
סן

שמאל|ממוזער|280px|הסן בערב
**נהר הסֵן** (בצרפתית: **Seine**) הוא נהר עיקרי בצפון צרפת, אחד מנתיבי המסחר העיקריים של האזור, וכן אחד מאתרי התיירות העיקריים. הנהר עובר בין השאר בערים טרואה, פריז, רואן ולה-הבר. הוא חוצה את פריז ומחלק אותה לפריז העליונה - "הגדה הימנית" ולפריז התחתונה - "הגדה השמאלית".

## מקור השם
לפי פירוש אחד, מקור השם "סן" בא מהמילה האנגלית "סקוונה" (Sequana). מקורה של זו בשפה הקלטית העתיקה של גאליה, במילה "Sicauna" שפירושה "נהר מקודש" (*sakw* - מקודש, *-onna* - נהר). פירוש אחר משייך את שם הנהר למילה הלטינית ***Sequana*** שהיא למעשה עיוות של המילה הגאלית "איסיקונה" (*Isicauna*) - היינו "שמוצאו מנהר היון".

## גאוגרפיה
אורכו של נהר הסן 776 ק"מ והוא השני באורכו בנהרות צרפת (נהר הלואר הוא הארוך בנהרות).
הנהרות הנשפכים אליו הם הנהרות אובה, מארן ואוייסי מצפון, והנהרות אורה ויון מדרום. מוצאו של הנהר באזור דיז'ון, בגובה 471 מטרים מעל פני הים. הנהר זורם דרך הערים טרואה ופריז. בפריז מוצרות גדות הנהר על ידי רציפים. הנהר זורם דרך נורמנדי ורואן ונשפך לבסוף אל תעלת למאנש בין לה הבר ואונפלר. בסמוך לשפך הנהר נחצה הנהר על ידי הגשר מעוגן הכבלים פון דה נורמנדי. הנהר הועמק, ואוניות מטען ימיות יכולות להגיע לרואן - מרחק 120 ק"מ מהים. ספינות נהר שטות לאורך 560 ק"מ מאורכו של הנהר - מבאר סיר-סן ועד שפך הנהר. בפריז גובהו של הנהר 24 מטרים מעל פני הים, ומרחקה של העיר מהים 445 ק"מ, ובשל כך הזרימה בנהר איטית ומאפשרת ניווט קל. מי הנהר משמשים לקירור תחנות כוח הן תרמיות והן גרעיניות. למעלה ממחצית המים שאזור פריז צורך מקורם בנהר.

## היסטוריה

בתקופה שהייתה צרפת פרובינציה רומאית, היה נהר הסן ידוע בשם הלטיני "סקוונה" (Sequana). בחורף 1910 עלה הנהר על גדותיו, עד כי בין ה-20 ל-28 בינואר גרם להצפת חלקים נרחבים במרכז פריז. עבודות חפירה שבוצעו בנהר בשנות ה-60 של המאה ה-20 הפסיקו את תופעת הגאות והשפל בנהר ("le mascaret"). גדות נהר הסן המצויות בתוך העיר פריז הן אתר מורשת עולמית של אונסק"ו מאז שנת 1991.

באולימפיאדת הקיץ של פריז 2024, טקס הפתיחה התקיים על נהר הסן. כמו כן צפויות להתקיים בו תחרויות טריאתלון ושחייה במים פתוחים. לצורך כך השקיעה עיריית פריז סכומים גדולים בשיפור האיכות של מי הסן.

ביולי 2025 הסן נפתח הנהר לרחצה ציבורית, לראשונה אחרי יותר מ-100 שנה.

## ראו גם
*סן (מחוז)

## קישורים חיצוניים

* נהר הסן בפריז
* תמונות הסן
* נהרות צרפת
* היסטורית פריז - הסן
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צרפת: נהרות
קטגוריה:בורגון
קטגוריה:פריז: גאוגרפיה
רכישת לואיזיאנה

[שמאל|ממוזער|400px|שטח "רכישת לואיזיאנה" כמעט הכפיל את שטחה של [ארצות הברית באותם ימים, ומהווה כרבע משטחה היום]]
**רכישת לואיזיאנה** (באנגלית: **Louisiana Purchase**, בצרפתית: **Vente de la Louisiane**) היא עסקה שבוצעה ב-30 באפריל 1803, ובה קנתה ארצות הברית מצרפת את לואיזיאנה הצרפתית, שטח של 2,147,000 קמ"ר, השוכן במרכז ארצות הברית של היום, תמורת כ-11,250,000 דולר. בנוסף כללה העסקה ביטול חובות של צרפת לארצות הברית בשווי 3,750,000 דולר, שווה ערך לכ-278,000,000 דולר במחירי 2003. רכישת לואיזיאנה כמעט והכפילה את שטחה של ארצות הברית באותם ימים, ומהווה כ-23% משטחה היום.

השטח שנרכש כולל את שטחן (כולו או חלקו) של המדינות הבאות (לפי הגבולות של היום): ארקנסו, מיזורי, איווה, מינסוטה, דקוטה הצפונית, דרום דקוטה, נברסקה, ניו מקסיקו, צפון טקסס, אוקלהומה, קנזס, מונטנה, ויומינג, קולורדו, לואיזיאנה ושטח קטן בקנדה של היום.

המשא והמתן על הרכישה התבצע בין נציגי הנשיא תומאס ג'פרסון לבין נציגי שליט צרפת נפוליאון. המוטיבציה הראשונית לרכישת השטח הייתה הרצון האמריקני לשליטה מלאה בעיר ניו אורלינס, השוכנת במוצא נהר המיסיסיפי לים. בנוסף, ארצות הברית, שצברה חובות רבים למדינות אשר תמכו בה במלחמת העצמאות, רצתה להשתמש בכסף שאותו תקבל מאזרחים שיקנו אדמות בחלקים אלה של המדינה על מנת לשלם את כספי החובות. תפישת הנשיא האמריקאי, לפיה עתיד המדינה החדשה שקמה הוא במערב היבשת, לא הייתה מושרשת עדיין בעם האמריקאי ועל כן רצונו לרכוש שטח אדמה כל כך גדול לא התקבל בצורה טובה בקרב חלק ניכר מההנהגה האמריקאית. יריביו חששו מחוסר תמיכת העם במהלך, לצד חוסר בכוח צבאי שיגן על השטח הזה, כמו גם יילחם בשבטים הילידים המקומיים. נטען כי במהלך המשא והמתן החליט נפוליאון להציע לאמריקנים את כל השטח שבשליטת צרפת, וזאת כמחווה של רצון טוב לאמריקנים, כצעד אסטרטגי כנגד בריטניה וכן במטרה להשתמש בכספי המכירה על מנת להגדיל את צבאו לקראת המערכות הצבאיות שתכנן באירופה.

ההסכם נחתם בצרפת באפריל 1803, והובא לידיעת העם האמריקני ב-4 ביולי. ב-20 באוקטובר הוא אושר על ידי הסנאט האמריקני, וב-20 בדצמבר החלה העברת השטח בפועל להתבצע עם מסירת העיר ניו אורלינס לידי האמריקאים. ב-4 ביולי 1805 הוכרזו שטחי הרכישה מצפון לקו רוחב 33 צפון כטריטוריה מאורגנת מאוגדת בשם טריטוריית לואיזיאנה ב-1812 שונה שמה של הטריטוריה לטריטוריית מיזורי. החלק מדרום לקו הרוחב 33 נכלל בטריטוריית אורלינס שהפכה ב-1812 למדינת לואיזיאנה.

הרכישה עוררה סערה ציבורית, שנבעה מהטענה שהרכישה אינה חוקתית, וכן מחשש שאזרחי הטריטוריות החדשות ישנו את אופייה של ארצות הברית הצעירה. אמריקאים צפוניים רבים חששו שהכנסת הקהילות החקלאיות והלא-מתועשות, קהילות שהעבדות שגשגה בהן, תוריד את הדומיננטיות של המדינות הצפון-מזרחיות (ניו אינגלנד), ותהפוך את ארצות הברית ממדינה מסחרית ותעשייתית למדינה חקלאית.

## קישורים חיצוניים

* 

לואיזיאנה
קטגוריה:לואיזיאנה: היסטוריה
קטגוריה:ארקנסו: היסטוריה
קטגוריה:מיזורי: היסטוריה
קטגוריה:איווה: היסטוריה
קטגוריה:מינסוטה: היסטוריה
קטגוריה:דקוטה הצפונית: היסטוריה
קטגוריה:דקוטה הדרומית: היסטוריה
קטגוריה:נברסקה: היסטוריה
קטגוריה:ניו מקסיקו: היסטוריה
קטגוריה:טקסס: היסטוריה
קטגוריה:אוקלהומה: היסטוריה
קטגוריה:קנזס: היסטוריה
קטגוריה:מונטנה: היסטוריה
קטגוריה:ויומינג: היסטוריה
קטגוריה:קולורדו: היסטוריה
קטגוריה:האימפריה הקולוניאלית הצרפתית
קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-19
קטגוריה:1803 בארצות הברית
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – צרפת
קטגוריה:ארצות הברית: אמנות והסכמים
קטגוריה:צרפת: אמנות והסכמים
קטגוריה:נשיאות תומאס ג'פרסון
עיצורים אפיים

**עיצורים אפיים** הם עיצורים סותמים אפיים בניגוד לסותמים הפומיים, כלומר בעיצורים האפיים האוויר משתחרר דרך האף ולא דרך הפה אף שחלל הפה עדיין משמש כתיבת תהודה עבור צליל העיצור.

ניתן להבחין בכמה שלבים בהפקת העיצורים האפיים: בשלב הראשון נחסם חלל הפה ליציאת אוויר בבסיס החיתוך, בשלב השני מונמך החך הרך למצב המאפשר שחרור אוויר חופשי דרך האף ובשלב השלישי הסתימה אינה נפתחת והאוויר משתחרר דרך האף ולא דרך הפה.

העיצור האפי אינו נחתך באף כי אם בבסיסי החיתוך השונים בתוך הפה, ושחרור האוויר דרך האף במקום דרך הפה הוא שנותן להם את אופיים המאונפף. העיצורים האפיים קיימים ברוב השפות, ורק במספר שפות מעטות אין אף לא עיצור אפי אחד והנפוצים ביותר הם דו-שפתי, **אפי** [] ומכתשי, **אפי** [].

העיצורים האפיים חלשים יחסית ולכן כדי שהם יהיו תפיסים יותר לאוזן הם בדרך כלל קוליים.

## עיצורים אפיים
*עיצור ענבלי, **אפי** [] קובץ:Uvular_nasal.ogg
*עיצור ענבלי, **אפי**, אטום [ɴ̊]
*עיצור וילוני, **אפי** [] קובץ:Velar_nasal.ogg
*עיצור וילוני, **אפי**, אטום [ŋ̊]
*עיצור חכי, **אפי** [] קובץ:Palatal_nasal.ogg
*עיצור חכי, **אפי**, אטום [ɲ̊]
*עיצור מכתשי-חכי, **אפי** [n̠ʲ]
*עיצור מכתשי-חכי, **אפי**, אטום [n̠̊ʲ]
*עיצור כפוף, **אפי** [] קובץ:Retroflex_nasal.ogg
*עיצור כפוף, **אפי**, אטום [ɳ̊]
*עיצור בתר-מכתשי, **אפי** [n̠]
*עיצור בתר-מכתשי, **אפי**, אטום [n̠̊]
*עיצור מכתשי, **אפי** [] קובץ:Alveolar_nasal.ogg
*עיצור מכתשי, **אפי**, אטום [n̥]
*עיצור שיני, **אפי** [n̪]
*עיצור שיני, **אפי**, אטום [n̪̊]
*עיצור שיני-שפתי, **אפי** [ɱ͆]
*עיצור שיני-שפתי, **אפי**, אטום [ɱ̥͆]
*עיצור שפתי-שיני, **אפי** [] קובץ:Labiodental_nasal.ogg
*עיצור שפתי-שיני, **אפי**, אטום [ɱ̊]
*עיצור לשוני-שפתי, **אפי** [m̼]
*עיצור לשוני-שפתי, **אפי**, אטום [m̼̊]
*עיצור דו-שפתי, **אפי** [] קובץ:Bilabial_nasal.ogg
*עיצור דו-שפתי, **אפי**, אטום [m̥]

## עיצורים אפיים בעברית
*האות מ"ם מייצגת דו-שפתי אפי.
*האות נו"ן מייצגת מכתשי אפי.

## קישורים חיצוניים

* 

אפיים
קטגוריה:אף
מועצת העם

שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|פרוטוקלי הדיונים של מועצת העם - שער הכרך הראשון, 1948
**מוֹעֶצֶת הָעָם** הייתה המוסד העליון של היישוב שהוקם לקראת הכרזת המדינה. היא תפסה את מקומה של המועצה המלכותית, שבשמה שלטה בריטניה בארץ ישראל המנדטורית.

מועצת העם הוקמה על ידי ההנהלה הציונית ב־12 באפריל 1948, לקראת הכרזת המדינה. כבר בפברואר באותה שנה, פרסמו הסוכנות היהודית והוועד הלאומי את הצעתם המשותפת לעניין זה. המועצה מנתה 37 חברים, מתוכם נבחרו 13 חברים להימנות עם מנהלת העם, הקבינט של היישוב וראש הגוף המבצע העליון שלו.

מלבד 13 חברי מנהלת העם בראשותו של דוד בן-גוריון, כללה מועצת העם מספר אישים בעלי מעמד והשפעה ביישוב, אשר נכונו להם לעתיד לבוא תפקידים בכירים במדינת ישראל ובהם יצחק בן-צבי לימים נשיא המדינה, גולדה מאיר (אז מאירסון) לימים צירת ישראל במוסקבה, שרת העבודה והחוץ בממשלות ישראל וראש ממשלת ישראל הרביעית, זרח ורהפטיג לימים שר הדתות, והרצל רוזנבלום שהיה עורך ידיעות אחרונות.

חברי מועצת העם נתמנו לפי מפתח מפלגתי וארגוני: למפא"י 10 חברים, לציונים הכלליים 6 חברים, למזרחי והפועל המזרחי 5 חברים למפ"ם 5 חברים, לאגודת ישראל ופועלי אגודת ישראל 3 חברים. לויצו, לעלייה חדשה, לתימנים ולספרדים - נציג אחד לכל ארגון.

כן נכללו במועצת העם, זו לראשונה במוסד עליון של הנהגת היישוב, שלושה חברים רוויזיוניסטים (תומכים, אך לא נציגים של אצ"ל ובוודאי לא של לח"י) וכן נציג של המפלגה הקומוניסטית, פועל יוצא של תמיכת ברית המועצות בתוכנית החלוקה. החברים הרוויזיוניסטיים היו: בן-ציון שטרנברג, צבי סגל והעיתונאי הרצל רוזנבלום (ששינה את שם משפחתו לצורך זה בלבד, על פי בקשת בן-גוריון, להרצל ורדי). החבר הקומוניסטי היה מאיר וילנר. בתחילה הרוויזיוניסטים התנגדו להזמנת הסוכנות להצטרפותם למועצת העם, בשל תוכנית החלוקה.

במגילת העצמאות, מגילת היסוד של מדינת ישראל, אותה הקריא דוד בן-גוריון בטקס הכרזת העצמאות בבית דיזנגוף שבתל אביב ב־14 במאי 1948, הוכרז בין היתר כי מנהלת העם הופכת להיות לממשלה הזמנית של מדינת ישראל ומועצת העם הופכת להיות למועצת המדינה הזמנית, המוסד המחוקק של המדינה.

חברי מועצת המדינה הם החתומים על מגילת העצמאות, 25 מהם חתמו על המגילה בטקס הכרזת המדינה ו־12 מחברי המועצה, שלא יכולים היו להגיע מירושלים הנצורה לטקס, הוסיפו את חתימותיהם מאוחר יותר.

## ראו גם
* מועצת המדינה הזמנית
* האספה המכוננת
* הכנסת

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגונים ומוסדות ביישוב
קטגוריה:היסטוריה של הכנסת
קטגוריה:אסיה: פרלמנטים
קטגוריה:הנהגת היישוב והמדינה במלחמת העצמאות
עיצורים מחוככים

**עיצורים מחוּכָּכים** הם עיצורים המופקים באמצעות חסימת זרם האוויר בחלל הפה, ושחרורו האיטי תוך הפקת צליל חיכוך, אלו הם למעשה שני עיצורים הנהגים כעיצור אחד כאשר הראשון סותם והשני חוכך.

ישנה הבחנה בין רצף של עיצור סותם וחוכך לבין עיצור מחוכך בכך שברצף העיצורים סותם-חוכך ישנו שחרור אוויר עם הגיית הסותם ואילו בעיצור מחוכך החלק הסותם חסר שחרור אוויר בפני עצמו, לדוגמה: תשואה, צואה. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

## עיצורים מחוככים
### שורקים מחוככים

### מחוככים

#### מחוככים צידיים

## עיצורים מחוככים בעברית
בעברית קיימים שלושה מתוך ארבעת העיצורים המחוככים הנפוצים ביותר.
* האות צד"י מייצגת עיצור מכתשי מחוכך אטום.
* ג' ו-צ' מייצגים עיצור בתר מכתשי מחוכך קולי ובתר מכתשי מחוכך אטום בהתאמה ומופיעים בעיקר במילים שאולות.
## קישורים חיצוניים

* 

מחוככים
דוחן

שמאל|ממוזער|דוחן

**דוֹחַן** הוא כינוי לקבוצה של דגנים חד-שנתיים גבוהים בעלי זרע קטן, המשמשים לגידול חקלאי כמזון לאדם וכמספוא לבהמות, באזורים בעלי תנאים קשים לגידול חקלאי. זו איננה קבוצה טקסונומית, ורוב המינים בה שייכים לתת-המשפחה Panicoideae  שבמשפחת הדגניים.

השימושים בגידולי הדוחן מגוונים. זנים מסוימים של דוחן משמשים מזון מקובל לבני אדם  בהודו, נפאל, סרי־לנקה, סודאן, תימן, קניה, אוגנדה, זמביה, זימבבואה, טנזניה, נמיביה, סין, מונגוליה, גאורגיה, ואתיופיה (את האינג'רה, הלחם האתיופי, מכינים מקמח טף).
הדוחן משמש להכנת מגוון מזונות, החל מדייסות, נזידים ולחמים וכלה בבירה.
דוחן גם משמש כמספוא להזנת בעלי חיים, בעיקר במדינות מערביות (ארצות הברית ואירופה) וברוסיה.

את הדוחן ניתן לגדל באזורים צחיחים יחסית, בכמות משקעים נמוכה יחסית, וגם בקרקעות לא־פוריות.

מיני הדוחן העיקריים שמגדלים היום הם:
**Pennisetum glaucum* – דוחן פנינה
**Setaria italica*
**Panicum miliaceum* – דוחן תרבותי
**Eleusine coracana* 

## יתרונות תזונתיים
מיני הדוחן השונים עשירים בזרחן, ברזל, סידן, ויטמין B<sub>2</sub> וויטמין B<sub>3</sub>. זרעי הדוחן משמשים תחליף לחיטה (לחולי צליאק – אלרגיים לגלוטן). הזרעים מכילים לציטין, חומצה פיטית וחומצות אמינו, ועשויים להוריד את רמת הכולסטרול, כמו גם לצמצם את איבוד השיער במהלך טיפולים כימותרפיים לסרטן.

## הדוחן ביהדות
הדוחן מוזכר פעם אחת בתנ"ך, בין מרכיבי הלחם שממנו אכל הנביא יחזקאל: "וְאַתָּה קַח לְךָ חִטִּין וּשְׂעֹרִים וּפוֹל וַעֲדָשִׁים וְדֹחַן וְכֻסְּמִים" (). כל התרגומים הקדומים זיהו את הדוחן שבמקרא עם Panicum miliaceum , וכן רבים מפרשני ימי הביניים. כך זוהה גם ה'דוחן' הנזכר במשנה על ידי רש"י, הרמב"ם, הרש"ס ועוד. בגמרא הדוחן מוזכר כמה פעמים, אחת מהן ב, במיוחד בקשר שלו לאורז. ישנה מחלוקת בין המפרשים מהו הדוחן ומהו האורז; רש"י מפרש את הדוחן כ'פנ"ץ' בצרפתית עתיקה, ואילו התוספות מפרש אותו כ'מי"ל' ו'פנ"ץ'. הצעות זיהוי נוספות ל'דוחן' הם הזיפן האיטלקי (Panicum italicum ) והדורה (Sorghum bicolor ). לפי שעה, העדויות מממצאים בוטניים–ארכאולוגיים אינן מאפשרות אימות של שתי ההצעות הללו, ובנסיבות אלו ניתנת העדפה למסורת הזיהוי הקדומה לפיה מדובר במין הנקרא בימינו 'דוחן'.

## לקריאה נוספת

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* ר.ד. בייקר, תהליך יצור הדוחן לסוגיו, אוניברסיטת T&M – טקסס.
* 

## הערות שוליים
 

קטגוריה:דגניים
קטגוריה:הפלישה המונגולית לאירופה
קטגוריה:צמחי המקרא
הרפון (טיל)

**הרפון** (באנגלית: Harpoon, "צלצל") הוא טיל נגד ספינות, מונחה מכ"ם אקטיבי, מתוצרת חברת בואינג האמריקנית. פותח על ידי חברת מקדונל דאגלס בשנת 1977, והותאם לשיגור מספינות, צוללות, מטוסים וסוללות קרקעיות להגנת חופים. עד שנת 2004 יוצרו מעל 7,000 טילי הרפון.

הטיל פותח כטיל ים-ים עבור הצי האמריקני, ובשנת 1979 פותחה גרסה לשיגור ממטוסים. הטיל נמכר, בין השאר, לאיחוד האמירויות הערביות, אוסטרליה, מצרים, דנמרק וישראל. ספינות הטילים מדגמי סער 4, סער 4.5, וסער 5 של חיל הים הישראלי חמושות בטיל זה, בנוסף לטיל גבריאל הישראלי. שמו העברי של הטיל הוא: **כנרית**.

## דגמים
* **RGM-84** - טיל ים-ים לשיגור מספינות, משנת 1977.
* **AGM-84** - טיל אוויר-ים לשיגור ממטוסים, משנת 1979.
* **UGM-84** - טיל ים-ים לשיגור מצוללות, משנת 1981.
* **[[AGM-84 SLAM|SLAM]]** - טיל קרקע-ים לשיגור מסוללות קרקעיות, משנת 1990.
* **הרפון בלוק II** - דגם משופר, משנת 1997.

## היסטוריה
בשנת 1965 החל חיל הים של ארצות הברית בפיתוח טיל בטווח של 24 45 קילומטרים לשימוש נגד צוללות. לפרויקט ניתן השם Harpoon. טביעת המשחתת הישראלית אילת ב-1967 על ידי טיל נגד ספינות מסוג Styx שנבנה על ידי ברית המועצות, זעזעה קצינים בכירים בצי ארצות הברית, שעד אז לא העריכו את האיום הנשקף מהטילים נגד ספינות. בשנת 1970 האיץ ראש המבצעים הימיים אדמירל אלמו זומוולט את הפיתוח של הרפון כחלק מיוזמת "פרויקט שישים" שלו, בתקווה להוסיף כוח פגיעה נחוץ לספינות מלחמה עיליות של ארצות הברית.

הרפון ראשון נמסר לצבא ב-1977; בשנת 2004, בואינג סיפקה 7,000 פריטים נוספים.

הטיל נרכש על ידי מדינות רבות, כולל הודו, יפן, סינגפור, דרום קוריאה, טייוואן, איחוד האמירויות הערביות ורוב מדינות נאט"ו.

בסוף מאי 2022 שלחה דנמרק משגרי הרפון וטילים לאוקראינה כדי לסייע למאמץ המלחמתי, וזמן קצר לאחר מכן שלחה הולנד טילים נוספים. באמצע יוני 2022, ארצות הברית הודיעה שהיא תספק לאוקראינה משגרים וטילי הרפון גם כן שר ההגנה של בריטניה אמר שהם גם בוחנים לספק לאוקראינה את הטילים.

ב-17 ביוני טענה אוקראינה כי הטביעה את ספינת הגוררת Spasatel Vasily Bekh עם שני טילי Harpoon.

## גלריה

File:HarpoonMslleavingCanisterSaar4.jpg|טיל הרפון נורה ממשגר על סיפון ספינת סער 4
File:HarpoonSaar4.jpg|ירי טיל הרפון מספינה מדגם סער 4
File:Saar4Harpoon.jpg|ספינה מדגם סער 4 יורה טיל הרפון.


## קישורים חיצוניים

* הרפון באתר בואינג
* דבורה הדר,	https://beingalim.files.wordpress.com/2021/02/1976-9-bg.pdf	'''ההרפון''',	"בין גלים" ספטמבר 1976 עמ'	6.

## הערות שוליים

קטגוריה:טילים נגד ספינות
קטגוריה:מקדונל דאגלס
ארכיבישוף

**ארכיבישוף** או ארכיאפיסקופוס (ביוונית: **αρχιεπίσκοπος** – ראשון המשגיחים) הוא תואר כבוד אדמיניסטרטיבי בנצרות, הניתן לבישוף העומד בראש פרובינציה כנסייתית. התואר הוענק לראשונה בוועידת ניקיאה בשנת 325 לספירה.

הפרובינציות הכנסייתיות הן היחידה הגדולה ביותר בחלוקה הטריטוריאלית של הכנסייה, בדומה מאוד לחלוקת הפרובינקיות של האימפריה הרומית. גודל הפרובינציות שונה באזורים שונים, וישנן פרובינציות בגודל של עיירה וכאלו בגודל של מדינה בת ימינו. הפרובינציות מתחלקות בחלוקת משנה לדיוקסיות אשר בראש כל אחת מהן עומד בישוף.

הארכיבישוף הוא הממונה על הבישופים בפרובינציה, והמפקח עליהם או מתייעץ עמם בענייני כנסייה שונים. הוא מבקר בכל הדיוקסיות כדי לפקח על חיי הדת בהן. הוא עומד בראש הכינוסים של הבישופים בפרובינציה – סינוד. בעת הצורך הוא ממלא את מקומם של בישופים בהיעדרם מהדיוקסיה שלהם. כמו כן הוא מנהל את טקסי הדת בקתדרלה הגדולה של העיר הראשית בפרובינציה. הארכיבישוף מקדש את הבישופים לאחר שאלו נתמנו לתפקידם. שאר תפקידיו זהים לאלו של הבישופים.

חלק מהארכיבישופים שישבו בערים גדולות וחשובות נקראו מטרופוליטנים. בכל מדינה נבחר ארכיבישוף אחד כבכיר מבין כל הארכיבישופים, והוא כונה פרימוס (למשל הארכיבישוף של ריימס בגרמניה או של קנטרברי באנגליה).

הארכיבישופים שהיו האחראים על אזורי הנצרות הקדומה – אנטיוכיה, קונסטנטינופול, ירושלים ואלכסנדריה כונו פטריארכים. לפטריארכים נתונה גם זכות להסמיך בישופים לארכיבישופים ולדון בערעורים על פסקי דין של ארכיבישופים.

היום קיים גם תואר של ארכיבישוף טיטולרי – ארכיבישוף של פרובינציה כנסייתית שאינה קיימת עוד בימינו או תואר כבוד שניתן לבישוף מצטיין מבלי לשנות את סטטוס הדיוקסיה שלו.

## קישורים חיצוניים

*
*
קטגוריה:תארים ותפקידים דתיים
שמיניות סווינג

289px|ממוזער|שמאל|בתיבה הראשונה נראות שמיניות הטריולה ובתיבה השנייה כיצד הן מנוגנות במקצב סווינג
**שמיניות סווינג** הן צורה סגנונית לנגינת שמיניות במוזיקת הג'אז והסווינג. אם נחלק את הפעמה לשלושה חלקים (טריולות) וננגן את החלק הראשון והשלישי בלבד, נקבל "שמיניות סווינג". בדומה לחלוקה רגילה של שמיניות, לכל פעמה מנוגנים שני צלילים. אך בניגוד לחלוקה רגילה של שמיניות, שבה כל צליל מנוגן באופן אחיד ושווה מבחינת זמן (חצי פעמה לכל צליל), החלוקה של שמיניות סווינג אינה שווה. הצליל הראשון המודגש, שהוא על הפעמה, מקבל שני שלישים ממנה לעומת הצליל השני שמקבל רק שליש. לכן שמיניות סווינג יוצרות תחושה מיוחדת מבחינה מקצבית, שמכונת "גרוב". תחושה מקצבית זו היא אחד המאפיינים הבולטים ביותר של ג'אז וסווינג.

מקור הסגנוניות הזו היא במוזיקת הג'אז שניגנו העבדים בארצות הברית. הם הכירו מוזיקה אפריקאית ושילבו אותה (וכך נוצר הבלוז) עם מקצב הצבא האמריקאי שמבוסס בעיקר על טריולות. הם לא ידעו כיצד לנגן שמיניות מערביות שוות, לכן הם ניגנו אותן בחלוקה לטריולות, המהוות רבע, בלי התו השני וכך נוצרו שמיניות הסווינג.

קטגוריה:סימנים מוזיקליים
קטגוריה:קצב
קטגוריה:מוזיקת סווינג