הכחשת טבח שבעה באוקטובר

**הכחשת טבח שבעה באוקטובר** כוללת צורות שונות של הכחשה של טבח שבעה באוקטובר, ובעיקר את מעשי הטבח, החטיפה והאלימות המינית שביצעו מחבלי החמאס נגד ישראלים בעוטף עזה. בעקבות המתקפה, שנעשתה ב-7 באוקטובר 2023, הופיעו צורות שונות של הכחשה ותאוריות קונספירציה, החל מהטלת ספק באמיתותם של אירועים ספציפיים, טענות שישראל היא זו שהרגה את הנרצחים, הכחשת התקיפות המיניות שהיו במסגרת המתקפה, ועד לטענה שהמתקפה כלל לא התרחשה.

לפי אליזבת דווסקין (Elizabeth Dwoskin) מ"הוושינגטון פוסט", הפיגוע ב-7 באוקטובר היה מהתקפות הטרור המתועדות היטב בהיסטוריה, כולל עדויות ממצלמות סמארטפונים וגו פרו של תקיפת חמושים של חמאס. עם זאת, "קבוצה קטנה אך הולכת וגדלה מכחישה את העובדות הבסיסיות של הפיגועים, דוחפת קשת של שקרים ונרטיבים מטעים הממזערים את האלימות או חולקות על מקורותיה". הדבר כולל תאוריות קונספירציה של מבצע דגל כוזב. לדוגמה טענה כי צה"ל ביצע את הטבח כדי להצדיק פלישה לרצועת עזה, טענה שחלק מהחטופים נחטפו על ידי ישראל או כי ארצות הברית היא זו שעומדת מאחורי המתקפה. להכחשת הטבח שותפים קיצוניים מימין וקיצוניים משמאל. המידע מופץ ברשתות כמו טיקטוק ו־רדיט. התופעה מדאיגה מנהיגים וחוקרים יהודים, שטוענים שיש קשר בינה לבין הכחשת השואה. הם גם רואים קווי דמיון בין הכחשת הטבח לתאוריות קונספירציה עם יסודות אנטישמיים, כולל תאוריות כמו QAnon. לפי ניתוח של "הארץ", עדויות כזב הנוגעות לאירועי 7 באוקטובר סיפקו "תחמושת" למכחישי הטבח. כך לדוגמה ידוע על שלושה תינוקות (עד גיל 3) שנרצחו בטבח, וזאת בניגוד לדיווחים ראשוניים על עשרות תינוקות שנרצחו במתקפה. המאמר "הכחשת טרור: המלחמה על הזיכרון נמשכת" מאת ד"ר לב טופור דן בתופעת הכחשת הטרור, במיוחד בהקשר למתקפת חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר. הכותב משווה בין הכחשת אירועים טרוריסטיים להכחשת זוועות היסטוריות אחרות, כמו השואה ורצח העם הארמני, ומדגיש את ההשלכות החמורות של הכחשה זו על ההבנה החברתית, הביטחון העולמי והאסטרטגיות למאבק בטרור. הבעיה העיקרית ב"הכחשת טרור" היא ההשפעה ארוכת הטווח וקידום תאוריות קונספירציה אנטישמיות נוספות אשר, כפי הנראה ועל בסיס מקרי הכחשת השואה, יגדלו עם השנים.

הרשות הפלסטינית הוציאה מסמך רשמי שמכחיש שחמאס ביצע את הטבח במסיבת הטבע ליד רעים וטען שכל ההרוגים שם הם תוצאה של "הפצצה אווירית" על ידי מסוק משטרה. חמאס מכחיש כי אנשיו ביצעו מעשי אונס ותקיפה מינית, ובמשך חודשים גם ארגונים בינלאומיים לייצוג נשים התעלמו מטענה זו למרות מחאות ועדויות מצד ארגוני נשים וחוקרות מישראל. נציגי חמאס ניסו לטשטש את העובדה שחטפו אזרחים ישראלים וזרים, והתרחשו מספר רב של מקרים בהם פעילים פרו-פלסטיניים קרעו שלטים המתעדים חטופים אלה. למאמצי תעמולה אלה שותפים ארגונים נוספים כמו ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין ואף מדינות כמו איראן ורוסיה המפיצות תעמולה נרחבת ברשתות החברתיות. מאמצעי התעמולה וההכחשה של גופים אלה נושאים פרי – רוב הציבור הפלסטיני וכן אחוזים נרחבים במדינות ערביות לא מאמינים כי חמאס תקף אזרחים ישראלים. סקרים מראים כי גם קבוצה משמעותית של צעירים במדינות מערביות מאמינה לתעמולה זו.

חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת) שהעבירה הכנסת קובע עונש מאסר של חמש שנים על אנשים שנמצאו מכחישים את אירועי הפיגועים ב-7 באוקטובר או תומכים בהם.

## טענות
### הכחשת רצח אזרחים ישראלים על ידי חמאס
דוברים של חמאס הכחישו כי פעלו נגד אזרחים ורצחו אותם. ב-7 בנובמבר 2023, מוסא אבו מרזוק, חבר הלשכה המדינית של חמאס, הצהיר בראיון ל-BBC שחמאס לא תקף נשים, ילדים או אזרחים בפיגוע ב-7 באוקטובר. ב-9 באוקטובר טען בכיר אחר כי חמאס לא תקף אזרחים, שכן מדובר ב"מתנחלים". בינואר 2024, השליח הפלסטיני לניגריה, עבדאללה אבו שוואש, טען בפני אל-ג'זירה בערבית כי לא נהרגו אזרחים על ידי חמאס ב-7 באוקטובר.

ארגונים פרו-פלסטינים במערב ותומכי תאוריות קשר מערביים, תארו את פעולות חמאס בצורה כללית כ"התנגדות" והשמיטו כל התייחסות לפגיעה באזרחים. לדוגמה ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין הוציא הודעת תמיכה בחמאס, השמיט כל התייחסות לפגיעה באזרחים ותיאר את המתקפה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות". היבט זה הוחרף על ידי סירוב של רשתות מרכזיות רבות, כאשר הבולטת בהן היא BBC, לכנות את פעילי חמאס כטרוריסטים, והתייחסות אליהם כאל "חמושים".

ב-22 בינואר 2024 פרסם חמאס מסמך בן 16 עמודים שכותרתו "הנרטיב שלנו...מבצע מבול אל-אקצא", שבו הכחיש שהוא ביצע מעשי זוועה נגד אזרחים כמו אונס המוני, בטענה שהוא מכוון רק לאתרים צבאיים ישראלים, ומאשים את ישראל במוות של אזרחים במהלך התקיפה, מבלי להזכיר את 240 הישראלים שהקבוצה לקחה כבני ערובה.

### הכחשה והתעלמות ממעשי האונס והאלימות המינית
חמאס דחה את ההאשמות על מעורבותו באלימות מינית ומגדרית כ"תעמולה בתקופת מלחמה", וטען כי האשמות כאלה מכוונות "להצדיק את הפשעים האמיתיים מאוד של רצח המוני וטיהור אתני שישראל מבצעת נגד עמנו".

בכירי חמאס, כולל באסם נעים, הכחישו את השימוש באלימות מינית כנשק מלחמה, תוך שהם מצטטים עקרונות איסלאמיים האוסרים כל קשר מיני מחוץ לנישואים. חמאס האשים את התקשורת המערבית בהטיה וטען כי הדיווחים על אלימות מינית מעוררים דמוניזציה של ההתנגדות הפלסטינית. הם גם דרשו מ"הניו יורק טיימס" להתנצל בעקבות דיווח בעניין. חמאס טען כי יש להאשים בכל אלימות מינית שהתרחשה חמושים אחרים שפרצו את גבול ישראל-עזה ב-7 באוקטובר.

ממוזער|גרפיטי בקריית המלאכה בתל אביב המוחה על התעלמות ארגוני הנשים העולמיים מהעדויות בדבר אלימות מינית במסגרת טבח שבעה באוקטובר
במהלך החודשיים הראשונים לאחר טבח שבעה באוקטובר התעלמו ארגונים בין-לאומיים האמונים על זכויות נשים המסונפים לאו"ם, ובהם ארגון האו"ם לקידום והעצמת נשים (UN Women), הוועדה למיגור אפליה נגד נשים, וארגונים נוספים, מאירועים אלה, הקטינו אותם או הביעו חוסר אמון בקיומם. לנוכח היקף האירועים וחומרתם, נמתחה ביקורת מצד גופים ישראליים ואוהדי ישראל על חוסר ההתייחסות של גופים אלה, ואף הועלו טענות כי הדבר מבטא יחס אנטישמי מצד גופים אלה.

במחאה על התעלמות ארגוני זכויות נשים ממעשי האונס, פרסמו מעל 150 ארגוני נשים ישראליים ובין-לאומיים מכתב שבו תקפו את התעלמות הארגון מהמעשים: . בנוסף פעילוֹת הסברה ארגנו קמפיין נגד ארגון האו"ם לקידום והעצמת נשים, ונוצר ההאשטאג "#MeTooUnlessJew" (שמבוסס על קמפיין MeToo נגד אלימות מינית כלפי נשים). נשים רבות הפגינו מול מטה האו"ם, והכינו מיצג שכלל נשים לבושות בבגדי גוף מדממים. חלק מההפגנות אורגנו על ידי "בונות אלטרנטיבה".

ב-29 בנובמבר 2023, לאחר 53 ימים מטבח שבעה באוקטובר, הצהיר מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש, כי "יש עדויות רבות על אלימות מינית במהלך מעשי הטרור שביצע חמאס ב-7 באוקטובר, וחובה לחקור אותן ביסודיות ולפעול למיצוי הדין. חובה לגנות אלימות מינית. בכל זמן. בכל מקום". עד אז האו"ם לא התייחס לפגיעות המיניות שבוצעו כחלק מטבח שבעה באוקטובר. התעלמות זו הביאה למחאה רשמית מצד גורמים בממשלת ישראל ולמחאה מצד ארגוני החברה האזרחית ומוסדות אקדמיה ותרבות.

אנשים שונים במערב הכחישו את מעשי האונס המרובים. פרופסורית מאוניברסיטת מינסוטה, סימה שחסארי, אמרה בדצמבר 2023 בנוגע לפיגועי 7 באוקטובר: "אני יועצת למשבר אונס, אני מאמינה לניצולים. אני עדיין לא ראיתי ניצולי אונס ישראלים של חמאס באים ומדברים", וטענה כי "גברים ערבים עברו דמוניזציה וסומנו כאנשים מפלצתיים שהם אנסים ובעד אלימות". מנהלת מרכז לתקיפות מיניות באוניברסיטת אלברטה בקנדה, סמנת'ה פירסון, הכחישה את מעשי האונס של חמאס - ופוטרה מתפקידה.
הסופר והעיתונאי הבריטי ג'ונתן קוק טען כי האשמות במעשי אונס בידי חמאס אינן אמינות, מפני שלפי טענתו לוחמי חמאס היו עסוקים מדי בלחימה.

חלק מהכחשות אלה המשיכו גם לאחר שיותר ויותר עדויות למעשי האונס נאספו ונחשפו לעיתונאים ולחוקרים ברחבי העולם בידי ישראל. לדוגמה תחקירים של הניו יורק טיימס ועיתונים אחרים, ושליחת האו"ם לחקר מעשי אונס. Pramila Patten, שאמרה בינואר 2024 "דברים שראיתי כאן לא ראיתי בשום מקום אחר".

### טענות כי מסוק ישראלי הרג את משתתפי פסטיבל נובה
ב־9 באוקטובר פרסם דובר צה"ל סרטון שמראה מסוק אפאצ'י היורה על חמושים. המלל שמלווה אותו הוא "מטוסי חיל האוויר מבצעים… תקיפות נרחבות לאורכה ולרוחבה של רצועת עזה וממיטים הרס וחורבן על מחבלי חמאס". תומכי חמאס הפיצו חלקים מתוך הסרטון כ"הוכחה" לכך שכוחות צה"ל ירו על החוגגים בפסטיבל נובה. חשבון ברשת איקס, בשם "syrian girl", לו כ־300 אלף עוקבים, העלה פוסט שקרי לפיו "ישראל מודה שמסוקי אפאצ'י ירו באזרחיה שלה שנמלטו מפסטיבל המוזיקה". הציוץ הגיע לכמעט 30 מיליון צפיות. את אותו סרטון, בליווי טענות דומות, העלו גם מגיש הרדיו האמריקאי ומכחיש הקורונה סטו פיטרס , וכן ג'קסון הינקל. אתרי בדיקת עובדות בעולם, חברים ברשת בדיקת העובדות הבין-לאומית, בחנו את הטענות והגיעו למסקנה שהטענות לגבי הסרטון שקריות. לדוגמה הם מפנים לחשבון בשם GeoConfirmed שערך ניתוח גאוגרפי שחושף היכן צולם הקטע. המסקנה שאליה הם הגיעו היא כי ירי המסוק בוצע בצפון רצועת עזה ובסמוך לגדר הגבול. הפסטיבל, שנערך בין קיבוץ בארי לרעים, נמצא כ־6 ק"מ דרום מזרחית משם.

ב-19 בנובמבר הרשות הפלסטינית הוציאה מסמך רשמי שמכחיש שחמאס ביצע את הטבח במסיבת הטבע ליד רעים וטען שכל ההרוגים שם הם תוצאה של "הפצצה אווירית" על ידי מסוק משטרה. במקור, דיווח אתר "הארץ" על בדיקה של משטרת ישראל האם מסוק שהיה במקום פגע בטעות בכמה ישראלים. בחשבון הטוויטר של "אל-קודס" הופיע ציטוט כוזב של אותה ידיעה, שבו נכתב שמסוק ישראלי הרג חוגגים בפסטיבל נובה, ולא חמאס.

ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ויו"ר האופוזיציה יאיר לפיד גינו בחריפות את הצהרת הרש"פ השקרית ואת מחמוד עבאס.

### טענות כי חיילי צה"ל ירו על משתתפי פסטיבל נובה
עיתונאית בשם פיורלה איזבל (Fiorella Isabel) מכלי התקשורת הרוסי "Russia Today", שיתפה בטוויטר סרטון שפורסם גם בישראל שמתעד את המשתתפים בפסטיבל נובה, זוחלים תחת אש לצד כוחות הביטחון. היא תארה את הסרטון באופן שקרי כ:"דיווחים שחמאס לא כיוון לעבר אזרחים בפסטיבל המוזיקה – [אלא] צה"ל ירה בחמאס מתוך קהל האזרחים. האזרחים נקלעו לחילופי האש". הסרטון זכה ל־2.7 מיליון צפיות, ל־15 אלף לייקים ולאלפי שיתופים ותגובות. ארגון "פייק ריפורטר", ציין כי מה שנראה בסרטון הוא שוטרים שמנסים לפנות את המשתתפים בפסטיבל בעודם מגינים עליהם.

### הכחשת חטיפת ישראלים וזרים בידי חמאס
כאמור, כל ההודעות של חמאס ושל ארגונים פלסטינים לא מזכירים כי במסגרת המתקפה חמאס תפס אזרחים ישראלים וזרים, כולל ילדים, נשים ואנשים מבוגרים. הפלישה מתוארת כ"התנגדות" לשלטון ישראל. מונח עמום שכביכול מתאר מתקפה על יעדים צבאיים.

פעילים ועיתונאים בעולם תיעדו מקרים רבים של אזרחים במדינות מערביות שתלשו מודעות על חטופים ישראלים וזרים. בין הנימוקים לתלישת המודעות יש טענות כי מדובר ב"תעמולה ישראלית".

אחרי שחרורה של אמילי הנד, ישראלית בת תשע עם אזרחות אירית שנחטפה לעזה על ידי חמאס במהלך טבח שבעה באוקטובר, ובשלב מסוים נחשבה כמתה, צייץ ראש ממשלת אירלנד ליאו ורדקר בטוויטר כי "ילדה תמימה שהלכה לאיבוד, נמצאה כעת והוחזרה [למשפחתה]". הציוץ ספג ביקורות חריפות, ובעקבותיו זימן משרד החוץ את שגרירת אירלנד בישראל לשיחת נזיפה. בהמשך פרסם ורדקר הבהרה בה כתב כי הנד "נחטפה", אך נמנע מלציין כי נחטפה בידי ארגון הטרור חמאס.

### טענות לסרטון מזויף בידי CNN
סרטון פייק ניוז מתאר כיצד לכאורה צוות חדשות של CNN זייף מתקפה על ישראל הפך לוויראלי ברשתות החברתיות.

## השתתפות מדינות וארגונים בהכחשת המתקפה
לפי תחקירים של גופי מודיעין ומחקר, ולפי הערכות של פקידי ממשל ומומחים עצמאיים, שופרסמו על ידי "הניו יורק טיימס", רוסיה, איראן, ובמידה מסוימת גם סין ומדינות נוספות מעורבות ב"מלחמות מידע" לטובת חמאס. מומחים מעריכים כי מדובר בקמפיין התעמולה הגדול ביותר שהתקיים עד כה (נכון לשנת 2023). לפי התחקירים המדינות השתמשו בכלי תקשורת הממלכתיים וברשתות החברתיות הגדולות כדי לתמוך בחמאס, להשמיץ את ישראל, וכן להציג באור שלילי גם את ארצות הברית, בעלת בריתה העיקרית של ישראל. הנושא העלה על סדר היום את תפקידה של רשת טיקטוק, שנמצאת בשליטה סינית, בקידום תעמולה אנטי-מערבית ושאלת המגבלות עליה ועל רשתות חברתיות בכלל. גופים נוספים שהשתתפו במסע התעמולה לטובת חמאס כללו מדינות המושפעות מאיראן כמו סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קאעדה והמדינה האסלאמית. לפי חברת המודיעין הטכנולוגי Cyabra במאמץ התעמולה ברשתות החברתיות השתתפו מעל 40,000 בוטים והתכנים שלהם הגיעו למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.

Moustafa Ayad, ממכון המחקר העצמאי, Institute for Strategic Dialogue, מלונדון העריך כי גופים רבים מעורבים בקמפיין נגד ישראל. לפי תחקיר של המכון:
* חשבונות המזוהים עם ממשלת איראן האדירו את התקפת חמאס ב-7 באוקטובר כמכה אסטרטגית נגד ישראל והאשימו את ארצות הברית באחריות לסבל הפלסטיני. איראן הוצגה כמובילות "התנגדות פאן-אסלאמית" נגד מעצמות מערביות "נאו-קולוניאליות" וישראל.
* דיווחים איראניים האדירו ותירצו פשעי מלחמה נגד אזרחים ישראלים והשתמשו בשפה דה-הומנית המתארת את "האויב" כרע באופן מיוחד.
* חשבונות המזוהים עם ממשלת רוסיה הפיצו מסרים על המלחמה כדי לאשש את מערך הנרטיבים האנטי-מערביים והאנטי-אוקראיניים הרגילים שלהם. המסרים האשימו את המערב ב"סטנדרטים כפולים" וכי מדינות המערב אשמות בהסלמה.
* התגובה למלחמה מצד רשתות המזוהות עם המפלגה הקומוניסטית של סין משתנה במידה ניכרת בין חשבונות ופלטפורמות. פוסטים בפייסבוק ניסו להישאר נייטרליים, והתעקשו לגנות את כל המעשים הפוגעים באזרחים, התגובות ב-X היו מקוטבות בצורה ניכרת, עם התקפות חריפות נגד דמויות פוליטיות מערביות וכלי תקשורת מערביים.
* ב-X, חשבונות תקשורת ממלכתיים סיניים גינו את ארצות הברית על כך שהיא מרוויחה כביכול יתרון כלכלי מההסלמה. אותם דיווחים טענו כי פוליטיקאים מערביים ותקשורת המיינסטרים מתעלמים מהקורבנות בעזה.

לדברי ד"ר יורם עברון, חוקר סין מאוניברסיטת חיפה, סין מקדמת קו אנטי-ישראלי במלחמה, בגלל רצון שלה לפגוע בארצות הברית וכיוון שישראל היא בת ברית של ארצות הברית. לדבריו התקשורת הסינית כמעט לא התייחסה לטבח של חמאס בתושבי ישראל. לפי דבריו "המונח שהם משתמשים בו הוא 'ההתקפה הצבאית שחמאס ביצע על ישראל ב–7 באוקטובר'. זה ממוסגר כעימות צבאי, ואם יש דיווח על פגיעה באזרחים, זה רק על תושבי עזה שנפגעים מישראל". לפי דבריו "המעורבות הסינית ברשתות החברתיות גדולה מאוד. אנשים שניסו לפרסם כתבות פרו־ישראליות בתקשורת הסינית עברו עריכה כבדה מאוד, ואנשים שפרסמו או העלו פוסטים פרו־ישראליים ברשתות – החשבונות שלהם נסגרו". לפי ד"ר מיכל זלצר־לביד, מומחית לסין מאוניברסיטת בר־אילן, "בסין התתעוררה ברשתות אנטישמיות חזקה". לדבריה מאמר בעיתון בהונג קונג שמדגיש שאמה הסינית של החטופה נועה ארגמני היא לא סינית, אלא ישראלית. "היה להם חשוב להבהיר גם שנועה נולדה בישראל. ומה שהדהים אותי עוד יותר היה לראות את התגובות לכתבה הזאת: 'היהודים אשמים בהכל', 'חבל שהיטלר לא סיים את העבודה', 'היהודים נאצים בעצמם'. אלה דברים שאנחנו נתקלים בהם בפעם הראשונה, והשלטון לא בולם את זה".

לפי פרסומים בעיתון TheMarker, המתבססים על ניתוח של חברת humanz, מאז פרוץ המלחמה ועד 23 בנובמבר, פורסמו ברשת טיקטוק שנמצאת בבעלות סין, כ-8 מיליון פוסטים בעד ישראל, לעומת 1.14 מיליארד פוסטים בעד פלסטין. לדברי יועצת החדשנות איילה צורף. הסינים הצליחו להקים רשת בעלת השפעה גדולה על השיח בעולם המערבי, במיוחד על הצעירים שבו. המשקיע הישראלי מייקל אייזנברג, מייסד קרן אלף, טוען זמן רב שיש סיכוי גבוה שסין משתמשת באפליקציה ככלי להשפעה על דעת הקהל והתרבות במערב במסגרת המאבק בין המעצמות. המשקיע ג'ף מוריס מקרן ההון סיכון Chapter One כתב כי לדעתו טיקטוק היא הסיבה שארצות הברית "מפסידה את תלמידי התיכון והקולג' במלחמת המידע". הוא מספר כי כשניסה לחקור את האלגוריתם של טיקטוק כמשתמש, נתקל בשיטה: "בזמן שנכנסתי לסרטון אחד בטיקטוק שתומך בדעות מנוגדות, כל הפיד שלי נהפך לאנטי־ישראלי באופן אגרסיבי. זה היה כאילו מכניסים אותי לניסוי ומכריחים אותי לראות את כל המלחמה מנקודת מבט שבה ישראל היא הצד המרושע" לדבריו חלק גדול מטיקטוק נשלט על ידי חוות בוטים אנטי־ישראליות, מגיבים ומלייקקים בתשלום — שהרבה ממנו במימון של ארגונים תומכי חמאס וכי הרשת מגדילה את הנרטיב הזה כדי לקבל עוד חשיפה בקרב צעירים עובדים יהודים וישראלים בטיקטוק סיפרו על אווירה עוינת כלפיהם במשרדים מאז פרוץ המלחמה, ועל הערות אנטישמיות ואנטי-ישראליות במערכת הצ'אט הפנימי וכי עובדים של החברה חגגו את טבח שבעה באוקטובר.

נשיא מיקרוסופט בראד סמית' אמר כי רוסיה מפיצה קמפיין של דיס-אינפורמציה ברשת בנוגע למלחמה ברצועת עזה.

ההיסטוריונית ג'ניפר ו' אוונס  קשרה את ההכחשה סביב 7 באוקטובר להכחשת השואה. חוקרים רואים הקבלות לדיסאינפורמציה סביב פיגועי 11 בספטמבר, שלטענת כמה קבוצות שוליים בוצעו על ידי "המוסד". ג'ואל פינקלשטיין מ-NCRI הצהיר כי "יש קהל מובנה שרוצה להכחיש שיהודים הם קורבנות הזוועה ולקדם את התפיסה שיהודים עומדים בסתר מאחורי הכל". לדבריו, המאמצים לומר שישראל אחראית ל-7 באוקטובר הם חלק מאסטרטגיה רחבה יותר של קיצונים אנטישמים כדי לערער את הסבל היהודי.

הטענות נמצאו ברחבי האינטרנט, כולל בתת-פורום Reddit LateStageCapitalism ובפרסומים ביקורתיים כלפי ישראל כמו אינתיפאדה אלקטרונית ו-The Grayzone. הם זכו לפופולריות גם על ידי מכחישי השואה ימנים כמו אוון בנג'מין ותאורטיקני קונספירציה מהימין הקיצוני. הטענות מבוססות על קטיף דובדבנים כדי לדחוף נרטיבים מטעים.

אמרסון ברוקינג מהמעבדה למחקר משפטי דיגיטלי במועצה האטלנטית הצביע על הכחשת השואה כדבר שעלול לקרות ל-7 באוקטובר, למרות תיעוד גדוש בזמן אמת של ההתקפות.

## סקרים על אמונות בקרב הציבור
בקרב האוכלוסייה הפלסטינית יש רמות גבוהות של הכחשה לגבי הפיגועים ב-7 באוקטובר. בסקר שנערך בדצמבר 2023 של המרכז הפלסטיני לחקר מדיניות וסקרים (PCPSR), למעלה מ-90% מהפלסטינים שנשאלו האמינו שחמאס לא תקף אזרחים ב-7 באוקטובר. לדברי האקדמאי הפלסטיני חליל שיקקי, מנהל PCPSR, "פסילת הראיות הבלתי ניתנות לערעור" נובעת בעיקר מחוסר סיקור בתקשורת הפלסטינית והערבית. לדברי שיקקי, חלק מהפלסטינים חושבים שצילומי וידאו של התקיפות הם תעמולה ישראלית, מכיוון שהפלסטינים בדרך כלל לא סומכים על חדשות מהתקשורת הישראלית, המסתמכת במידה רבה על דיווחים רשמיים מצה"ל. לדברי מיכאל מילשטיין מאוניברסיטת תל אביב, פלסטינים רבים סבורים שההרס בקנה מידה גדול לא יכול היה להיות מופק על ידי קבוצה קטנה של לוחמים, אלא בוודאי פרי עבודתם של טנקים או מסוקים ישראליים. האקדמאי הפלסטיני מוחמד דג'אני הצהיר כי פלסטינים רבים מאמינים שהמניעים של חמאס היו לא רק פוליטיים, אלא דתיים, ולפיכך התקיפות היו נאסרות על רקע האכזריות שהתרחשה. מילשטיין הצהיר כי "ההכחשה הנרחבת של הזוועות ב-7 באוקטובר" מזכירה את גישתם של פלסטינים רבים לשואה.

סקר שבוצע בערב הסעודית בדצמבר 2023 מצא כי 95% מהנסקרים לא באמת מאמינים כי חמאס הרג אזרחים בטבח שבעה באוקטובר. סקר מקיף מ-13 בדצמבר בקרב פלסטינים הראה תמיכה בחמאס ובמתקפה. 82% מתושבי הגדה המערבית ו-57% מתושבי הרצועה חשבו שהחלטת חמאס לתקוף את ישראל הייתה נכונה. 85% טענו שלא ראו סרטוני וידאו שהראו תקיפות של חמאס על אזרחים ישראלים. בעוד ש-78% מהפלסטינים בסקר טענו שהתקפה והרג של ילדים ונשים בביתם היא פשע מלחמה, ו-52% השיבו שלקיחת אזרחים כשבויים היא פשע מלחמה, רק 10% מהפלסטינים חושבים שחמאס ביצע פשעי מלחמה.

סקר Harvard CAPS/Harris שנערך בארצות הברית ב-19 באוקטובר 2023, מצא כי צעירים במדינה נטו להאמין לקו התעמולה שהכחיש את המתקפה על האזרחים או הציג אותה כמעשה מוצדק. 26% מהציבור בארצות הברית חשבו כי חמאס התמקד בתקיפת צה"ל ולא בירי חסר הבחנה על אזרחים. 9% האמינו בכך בקרב בני ה-65 ומעלה, 46% אחוזים מבין הצעירים מתחת לגיל 34 האמינו בכך. 17% מהמשיבים השיבו כי הטענה שחמאס הרג מעל 1,200 אזרחים ישראלים היא "סיפור שקרי". בקרב צעירים בגילאים 18–24 האמינו בכך 32%. רוב של 76% מהמשיבים חשבו כי הרג של 1,200 אזרחים ישראלים על ידי חאמס הוא מעשה שלא ניתן להצדיקו, אך גם נתון זה השתנה בצורה משמעותית לפי גיל המשיבים. פחות מ-11% מבין בני 55 ומעלה האמינו כי ההתקפה מוצדקת בשל מצבם העגום של הפלסטינים ואילו בקרב המשיבים בגילאים 18–24 האמינו בכך 51%. הנטייה להאשים את ישראל, ולהקטין את האחריות של חמאס או של איראן היא חזקה בהרבה בקרב צעירים בשורה ארוכה של שאלות.

## ראו גם

* מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל
* הכחשת השואה

## הערות שוליים

קטגוריה:מכחישנות
קטגוריה:טבח שבעה באוקטובר
קטגוריה:דעת הקהל במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:אנטישמיות מודרנית