open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שון מריון

**שון דוויין מריון** (באנגלית: **Shawn Dwayne Marion**; נולד ב-7 במאי 1978 באילינוי) המכונה "מטריקס", הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד.

בשיאו היה מריון אחד השחקנים הוורסטיליים ביותר בליגה, והתבלט במגוון אספקטים התקפיים והגנתיים כאחד. הדבר בא לביטוי גם במספרים: מריון הוא אחד משלושה שחקנים בתולדות הליגה שקלע לפחות 15,000 נק', קלט לפחות 10,000 ריב', חסם לפחות 1,000 פעמים, וקלע לפחות 500 שלשות.

## קריירה

בתיכון שיחק בתיכון קלארקסוויל בטנסי, שם שיחק לצידו שחקן ה-NBA לעתיד טרנטון האסל. מריון החל את הקריירה שלו במכללת לאס וגאס, נבדה. בדראפט 1999 נבחר במקום התשיעי על ידי פיניקס סאנס. בעונתו הראשונה בליגה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה. מריון ייצג את נבחרת ארצות הברית באליפות העולם ב-2002 ובאולימפיאדת אתונה (2004). ב-2005 וב-2006 שיחק עם קבוצת המערב במשחק האולסטאר.

ב-6 בפברואר 2008 נשלח יחד עם מרכוס בנקס למיאמי היט בתמורה לשאקיל אוניל, ובפברואר 2009 הועבר עם בנקס לטורונטו ראפטורס. ביולי 2009 חתם על חוזה משחק בדאלאס מאבריקס.

בעונת 2010/11 זכה באליפות ה-NBA עם דאלאס מאבריקס, כאשר בנוסף לקליעות מכריעות, שמר באופן אישי את לברון ג'יימס, כוכבה של מיאמי היט.

לפני עונת 2014/15 חתם מריון בקליבלנד קאבלירס על חוזה לעונה אחת, שבסיומה פרש.

בשנת 2018 השתתף בעונה ה-30 של "המירוץ למיליון" בארצות הברית יחד עם סדריק סבאלוס.

## סטטיסטיקות ב-NBA
עודכן ב-18 ביוני 2015

### בעונה הסדירה

### בפלייאוף

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת נבדה בלאס וגאס
קטגוריה:בחירות דראפט של פיניקס סאנס
קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:כדורסלני מיאמי היט
קטגוריה:כדורסלני פיניקס סאנס
קטגוריה:כדורסלני דאלאס מאבריקס
קטגוריה:כדורסלני נבחרת ארצות הברית
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:כדורסלני קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:משתתפי משחק האולסטאר של ה-NBA
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית אמריקאים: כדורסל
קטגוריה:אילינוי: כדורסלנים
קטגוריה:מתחרי המירוץ למיליון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1978
שפות בלטו-סלאביות

ממוזער|שפות בלטו-סלאביות, לפי התפתחות
**קבוצת השפות הבלטו-סלאביות** היא משפחת שפות בתוך משפחת השפות ההודו-אירופיות. קבוצת השפות הבלטו-סלאביות כוללת בתוכה את משפחות השפות הבלטיות והסלאביות. בין השפות הסלאביות והשפות הבלטיות קיים דמיון רב, וישנם מאפיינים רבים המשותפים לשתי משפחות שפות אלו אך לא לאף ענף אחר של השפות ההודו-אירופיות. שיוכן של השפות הסלאביות והבלטיות למשפחת שפות אחת, בלטו-סלאבית, מהווה ביטוי של ההשערה כי קיימת קרבה גנטית בין השפות - כלומר שיש להן מוצא משותף. על פי השערה זו, הייתה קיימת בעבר שפה אם, פרוטו בלטו-סלאבית, שממנה התפצלו השפות פרוטו סלאבית (שממנה נוצרו לאחר מכן כל השפות הסלאביות) ופרוטו בלטית (שממנה נוצרו לאחר מכן כל השפות הבלטיות). טענה זו נחשבת היום קונצנזוס במחקר הבלשני, אולם יש החולקים עליה ומייחסים את הדמיון בין משפחות השפות לאינטראקציות היסטוריות בין אוכלוסיות הדוברים.

## קישורים חיצוניים

* 

בלטו-סלאביות
שאול מזרחי

**שאול מזרחי** (נולד ב-12 ביוני 1958) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי. זכה בפרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר על תפקידו בסרט "זהר", בו גילם את הזמר זוהר ארגוב. בנוסף, נודע בדמותו של יוסי אסולין בסדרה "הבורר".

## ביוגרפיה
מזרחי גדל והתחנך בתל אביב, למד משחק ותיאטרון בסטודיו למשחק "ניסן נתיב".

בהמשך לימד כ-10 שנים משחק מול מצלמה בסטודיו למשחק ניסן נתיב.

בשנים 1983–1984 שיחק במחזה "בונקר" של יוסף מרין, במחזה "סנג'ר" של מוטי בהרב ובמחזה ע"פ סיפרו של ביאליק "מאחורי בגדר" בתיאטרון הלאומי הבימה.

ב-1985 גילם את סעיד דנגור בסרטו של הלל דמרון "חסמבה ושודדי הסוסים".

ב-1986 גילם את טוביה, מפקד פלוגה בדרום לבנון, בסרטו של אלי כהן "שתי אצבעות מצידון". הסרט הופק על ידי יחידת ההסרטה של דובר צה"ל ומזרחי השתתף בו ללא תשלום כחלק משירות המילואים שלו. באותה שנה שיחק גם בסרט הקומדיה של אילן מושנזון, "סוף שבוע מטורף", בתפקיד מחבל שבא לפוצץ בית מלון.וכן שיחק במחזה "מושל יריחו" של יוסף מונדי שהועלה בהפקה עצמאית.

ב-1987–1988 שיחק במחזה "הלילות העליזים של פרנקפורט" של יוסף מונדי ובמחזה "סינדרום ירושלים" של יהושע סובול בתיאטרון חיפה, ובמחזמר "ברגליים יחפות", על חייו של דוד בן-גוריון, בתיאטרון בית ליסין.

בין השנים 1987–1992 ביים את מופעי הבידור "כזה כאילו" ו"למה מי למה מה" של צמד הסטנדאפיסטיות – "דבי ונולי".

ב-1989 כיכב בסרטו של אורי ברבש "אחד משלנו", בתפקיד מפקד מחלקה קשוח וציני, המטרטר ומשפיל את חייליו. הוא מרכיב משקפיים כהים אפילו בלילה, ולצווארו קשור בקביעות צעיף לבן, שמעניק לו את כינויו בפי חייליו, "המלאך הלבן".

בשנים 1991–1993 השתתף בהצגות "רעל ותחרה", "לילות הדבש והאימה", מותו של סוכן", "המגדל" בתיאטרון הלאומי "הבימה.

ב-1993 גילם את זוהר ארגוב בסרטו של ערן ריקליס "זהר". על תפקידו בסרט זכה לביקורות נלהבות, וזכה בפרס אופיר לשחקן הטוב ביותר לשנת 1993.

בשנים 1994–1995 השתתף בסדרות הטלוויזיה "סטרייט ולעניין", "הכל נשבר במשפחה" ו"ייסורי אפרים".

ב-1996 שיחק בסרטם של ארנה ויוחנן רביב "כלבים לא נובחים בירוק".

בשנים 1996–1997 שיחק בהצגות "השקרן", "עד הים" ו"תשובה" בתיאטרון העירוני חיפה.

ב-2003 גילם את אמיל אוחנינה בסדרת הטלוויזיה שביימו שי כנות ונתי אדלר "תיק סגור".

ב-2004 גילם את הרב גבאי בסרטו של רפאל נג'ארי "אבנים", הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע והטלוויזיה Tout Ecran בז'נבה, ובציון לשבח בפסטיבל הקולנוע הים תיכוני במונפלייה. באותה שנה גם גילם את אליהו סקורפיו בסרטו של גידי דר (על פי תסריט של שולי רנד) "האושפיזין".

ב-2005 גילם אבא פלסטיני בסרט "תחיה ותהיה" של ראדו מיכאיליאנו.

ב-2006 גילם את משיח בסרטו של פליקס גרצ'יקוב "ילדי CCCP".

ב-2011 השתתף בסרטו של נדב לפיד "השוטר".

בשנים 2007–2013 גילם את דמותו של יוסי אסולין בארבע העונות של סדרת הדרמה "הבורר".

בשנת 2018 הופיע בסרט "כל הכבוד" בבימויו של עופר בן סימון לצידם של חנה אזולאי-הספרי, יפית אסולין ועוד.

בשנת 2019 השתתף בסדרה "תיק נעדר" ששודרה בערוץ כאן 11.  באותה השנה חזר לגלם את דמותו של זוהר בפרסומות של בזק, לצד גידי גוב.

לצד יתר עיסוקיו כיום, מזרחי מנחה סדנאות למשחק מול מצלמה.

## חיים אישיים
מזרחי היה נשוי לסטנדאפיסטית נולי עומר, ולהם בן אחד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: השחקן הטוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
משך

**משך** הוא השישי מבין בניו של יפת, לאחר יוון ותובל. מקובל לזהותו עם **מֻשְׁכִּ** המוכר ממקורות אשוריים וכן ממקורות קלאסיים מאוחרים יותר כשבט החלוץ הפריגי.

## המֻשְׁכִּ במקורות ההיסטוריים

המֻשְׁכִּ נזכרים לראשונה במקורות אשוריים מימי תגלת פלאסר הראשון אשר בשנת מלכותו הראשונה (1116 לפנה"ס) ניצח את חמשת מלכי מֻשְׁכִּ והרג בין 12,000 ל-20,000 מחייליהם. ממקורות אלה עולה כי המֻשְׁכִּ שכנו באזור הדרום מזרחי של הרמה האנטולית באזורים שכבשו מידי האשורים כ-150 שנה קודם לכן. התיישבותם באנטוליה היא אחת מתוצאות חורבנה של ממלכת החתים.

האזכור הבא של המֻשְׁכִּ מאוחר בכ-250 שנה, והוא מימי אשורנצירפל השני במחצית הראשונה של המאה ה-9 לפנה"ס שם נזכרים המֻשְׁכִּ כמעלי מיסים על כלי נחושת, בקר ויין.

מבחינת תיעוד המֻשְׁכִּ, בנקודה זו נוצר חלל נוסף של כמאה שנה בהם פנתה ממלכת אשור השוקעת לעסוק בעיקר במלחמות מול ממלכת אוררטו השכנה ואילו המֻשְׁכִּ מצידם גיבשו ככל הנראה את כוחם בתקופה זו במרכזה של אסיה הקטנה. החל מימי שלמנאסר החמישי אנו שבים ושומעים על התנגשויות בין המֻשְׁכִּ לאשורים, התנגשויות שהגיעו לשיאן בתקופת מלכות סרגון השני (705-722 לפנה"ס). מלכם של המֻשְׁכִּ בתקופה זו נקרא במקורות האשוריים **מִתַ** אותו יש לזהות עם **מידס** הפריגי הנזכר במקורות יווניים.

מחלופת המכתבים שבין סרגון לבין שרי צבאו באסיה הקטנה שנמצאה בארכיון המלכותי בנינוה עולה כי מִתַ כרת ברית נרחבת כנגד אשור, יחד עם מלכי כרכמיש, תובל ואוררטו. עם זאת, לקראת סוף ימיו של סרגון, בשנת 709 לפנה"ס כרתו המִתַ והאשורים ברית.

בימי סרגון מֻשְׁכִּ שימשה גבולה המערבי של ממלכתו ובכמה כתובות מתפאר סרגון על שלטונו "מארץ מצרים ועד ארץ מֻשְׁכִּ" ומכאן ניתן להבין את דברי המשורר בתהילים "אוֹיָה-לִי, כִּי-גַרְתִּי מֶשֶׁךְ; שָׁכַנְתִּי, עִם-אָהֳלֵי קֵדָר" כתיחום גבולות העולם התרבותי בצפון ובדרום.

הצמד "משך ותובל", שני בניו של יפת, חוזר על עצמו במקורות רבים גם בתקופות מאוחרות יותר. בספר יחזקאל נזכרים השניים כעמים העוסקים בתיווך בסחר עבדים וכלי נחושת בין יוון למזרח התיכון. בכתבי הרודוטוס נזכרים השניים, לצד עמים נוספים כבעלי בריתם של ממלכת פרס.

גם ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו זיהה את משך המקראי כאבי המשכיים, שבט פרוטו-איברי שחי באזור קפדוקיה, וקישר גם את שם עירם מזקה לשמו של משך. בתקופות מאוחרות יותר קושר שמו של משך גם לשם המחוז **[[מסכתי]]** (סאמצחה-ג'אוואחתי) שבגאורגיה, או לעיר מצחתה, הבירה ההיסטורית של גאורגיה.

## לקריאה נוספת
*

## הערות שוליים

קטגוריה:בני יפת
נורה גרינברג

**נורה גרינברג** (נולדה ב-28 בדצמבר 1950) היא פעילה בולטת בקהילת הטרנסג'נדרים והטרנסקסואלים בישראל. בעבר כיהנה כיושבת ראש אגודת הלהט"ב בישראל.

## ביוגרפיה
גרינברג נולדה כזכר בבואנוס איירס שבארגנטינה ועלתה לישראל בצעירותה, למדה היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית. היא נישאה והביאה לעולם שני ילדים. גרינברג ניהלה בחברת הייטק, תוך שהיא מדחיקה את זהותה המגדרית, ובשנת 2001, לאחר תהפוכות רבות, התגרשה ועברה ניתוח להתאמה מגדרית.

לגרינברג פעילות ציבורית ענפה לטובת קהילות הלהט"ב בכלל ולמען ציבור הטרנסג'נדרים והטראנסקסואלים בפרט. בשנים 2001–2004 כיהנה כחברה בוועד "אגודת ההומואים, הלסביות, הביסקסואלים והטרנסג'נדרים", תחילה כנציגת הטרנסג'נדרים ולאחר מכן כיו"ר האגודה, ובכך הייתה יושבת הראש הטרנסג'נדרית הראשונה בעולם של ארגון להט"בי. לאחר שסיימה את תפקידה התנדבה בארגון חוש"ן והרצתה בפני תלמידים, מורים ואנשי טיפול שונים, עד שפרשה גם ממנו לאחר כשנה. הודות לפעילותה הציבורית שינה משרד הפנים בשנת 2004 נוהל שאסר על טרנסקסואלים וטרנסג'נדרים לשנות את שמם לשם המזוהה כשייך למין שונה מהמין המצוין בתעודת הזהות.

נוסף לכך, עוסקת גרינברג בתמיכה וייעוץ לטרנסקסואלים וטרנסג'נדרים, ובעיקר למתבגרים ובני נוער ולמשפחותיהם. כחלק מעבודת הייעוץ שלה, הקימה ב-2004 קבוצת תמיכה לנוער ומתבגרים טרנסג'נדרים שהייתה מסגרת התמיכה היחידה בארץ לאוכלוסייה זאת. קבוצה זו היוותה את התשתית לקבוצות תמיכה נוספות לנוער טרנס שהוקמו במסגרת איגי.

בבחירות לכנסת השבע עשרה הוצבה גרינברג במקום ה-91 הסמלי ברשימת מפלגת מרצ לכנסת.

גרינברג הוזמנה להשתתף כנציגת הציבור הטרנסקסואלי בוועדה לבדיקת הנוהל לביצוע ניתוחים לשינוי מין שהקים משרד הבריאות בשנת 2008. בשנת 2013, קבלה גרינברג את אות ההוקרה של ארגוני הלהט"ב

ביוני 2015 במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב זכתה גרינברג להיכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.

גרינברג חברת המועצה הציבורית של ארגון בצלם.

## קישורים חיצוניים
* נורה גרינברג - קורות חיים ומבחר צילומים
* יעל זלצר, ריאיון עם נורה גרינברג, באתר עיתון תל אביב, 4 באוקטובר 2002; כעת, בארכיון האינטרנט
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילות למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:עולות בשנות ה-1960
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:יו"ר אגודת הלהט"ב
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:פעילות מרצ
קטגוריה:טרנסג'נדריות ישראליות
קטגוריה:להט"ביות ישראליות
קטגוריה:טרנסג'נדרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות ילידות ארגנטינה
קטגוריה:ישראלים ילידי ארגנטינה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
מחרוזת (מדעי המחשב)

בתאוריה של שפות פורמליות ובמדעי המחשב, **מחרוזת** (באנגלית: **string**) היא רצף של סימנים מתוך אלפבית נתון. בשפות תכנות **מחרוזת** היא טיפוס נתונים המכיל רצף של תווים.

## בשפות תכנות
בשפות תכנות אימפרטיביות המחרוזת מאוחסנת כמערך של תווים. בשפות פונקציונליות (כגון LISP או Haskell) מחרוזות מאוחסנות כרשימה.

יש מספר צורות מקובלות להתייחסות למחרוזת:
*ישנן שפות המתייחסות למחרוזת כאל מערך רגיל (למשל C) אבל בגלל שימושיותה הרבה של המחרוזת נכתבו לה פונקציות ספריה מיוחדות.
*ישנן שפות בהן המערך מטופל כטיפוס מיוחד בשפה (בדומה למספר), למשל ב־java.

בשפות בהן צורת האחסון היא תמיד כמערך, הצורה המדויקת משתנה בהתאם לשפה:
*בחלק מהשפות (כמו C, אסמבלר), האחסון הוא בצורה של מערך שבסופו יש תו מציין.
*בשפות מסוימות (למשל Pascal) המערך מאוחסן עם הגודל שלו בתחילת המערך.
*בשפות אחרות (למשל ADA) אין כלל טיפול בגודל המערך על ידי השפה ועל המתכנת לדאוג לשמור את גודל המערך.
*ישנן שפות (למשל ב־Visual Basic) בהם נוקטים הן את שיטת התו המציין ואת שיטת שמירת הגודל.
בשפות בהן המחרוזת היא אובייקט, לרוב ההקצאה היא אוטומטית (כלומר כאשר מגדילים את גודל המחרוזת, המערכת מקצה שטח זיכרון גדול יותר) ואילו בשפות אחרות ההקצאה היא סטטית (אם חורגים מגודל המערך ב־C עלולים לקבל השחתת זיכרון).

## פעולות על מחרוזות
פעולות אופייניות על מחרוזות הן:
* שרשור: איחוד שתי מחרוזות למחרוזת אחת.
* יצירת תת-מחרוזת ממקום מסוים ובאורך מסוים ממחרוזת נתונה. דוגמה: מתת-המחרוזת הנמצאת החל מהמקום החמישי באורך 2 של המחרוזת 'שלום רב שובך' היא 'רב'. 
* איתור תת-מחרוזת נתונה במחרוזת נתונה. דוגמה: חיפוש המחרוזת 'רב' במחרוזת 'שלום רב שובך' ייתן את התוצאה 5 (או 4 במחרוזת שהתו הראשון בה נמצא במקום ה-0).
* הכנסת תת-מחרוזת למיקום מסוים במחרוזת נתונה.
* החלפת תת-מחרוזת בתת-מחרוזת אחרת במחרוזת נתונה. ישנן שפות שבהן יתבצע איתור של תת-המחרוזת שתוחלף בערך חדש, וישנן שפות שבהן מיקום מסוים במחרוזת יוחלף בערך חדש. 
* השוואת מחרוזת למחרוזת אחרת. באם התוכן זהה יתקבל אמת ובאם התוכן איננו זהה  יתקבל שקר. 
* בשפות תכנות אין סטנדרט ברור לביצוע פעולות על מחרוזות. בכל שפה בדרך כלל המימושים יהיו שונים הן בשמות הפעולות, והן בצורת הפעלתן. בשפות כמו פסקל, VB ודוט נט שבהן יש תמיכה בפעולות על מחרוזת ברמת השפה, העבודה עם מחרוזות יותר בהירה, נוחה וידידותית. לעומת זאת בשפות כמו C ו-C++ שבהן אין תמיכה במחרוזת ברמת השפה, קיימות ספריות רבות שמממשות באופנים שונים פעולות על מחרוזות, הן רשמיות, הן של חברות מסחריות ואף בקוד פתוח. דבר שגורם לחוסר תאימות, ולבעייתיות לא מעטה בעבודה עם מחרוזות.

## ראו גם
* מחרוזת ריקה

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:מבני נתונים
לא תעמוד על דם רעך

**לא תעמוד על דם רעך** היא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה האדם חייב לעזור לחברו, בעיקר כאשר הוא נתון בסכנת חיים. בשנת 1998 נוסף חוק ברוח זו לספר החוקים של מדינת ישראל, וחוקים דומים קיימים במדינות נוספות.

## מקור המצווה וטעמה
בפרשת קדושים אומר ה' למשה לצוות את בני ישראל להיות קדושים, וכפירוט לכך מצווה אותם ברשימת מצוות, אשר אחת מהן היא:

על כך פירש רש"י:  כלומר: אני ה' נאמן לשלם שכר למי שיקיים אזהרה זו (והקודמות לה), ונאמן להיפרע ולהעניש את מי שיעבור עליהן.

ספר החינוך הסביר שטעם המצווה הוא ליצור חברה שיש בה עזרה הדדית, מה שגורם לחברה להיות מלוכדת וחזקה יותר.

### חומרת האיסור
כיוון שאין מעשה בעבירה על מצווה זו - לא נענשים עליה במלקות. עם זאת, הרמב"ם קובע כי האיסור "לא תעמוד על דם רעך" הוא מן הלאווים החמורים, משום .

## דיני המצווה
התלמוד מפרט מצבים שונים שבהם יש לפעול לפי כלל זה:

הרמב"ם מביא דוגמאות נוספות למצבים שבהם יש לקיים "לא תעמוד על דם רעך":

הרמב"ם מציין שלקיום המצווה יכול אדם גם להזעיק אחרים שיצילו.

הרדב"ז נשאל מה יש לעשות במצב שבו . לאחר דיון מעמיק מסכם הרדב"ז את תשובתו:

נחלקו אם יש חובה להציל גם כאשר משתקפת סכנה מכך למציל: יש פוסקים הסוברים כי על אדם אף להכניס עצמו לספק סכנה כדי להציל את חברו מסכנה ודאית, אך אחרים חולקים על גישה זו.

הפוסק רבי יעקב עמדין פסק שכאשר בפני רופא ניצב חולה החולה במחלה שיש בה סכנה, ובידי הרופא תרופה בדוקה למחלה זו, חייב הרופא לטפל בחולה, אף אם החולה מתנגד לכך:

### הלשנה למשטרה בראי ההלכה
בהלכה היהודית התייחסו הפוסקים לנושא הלשנה למשטרה על נהג שאינו זהיר וכתבו שבמידה והתרו באדם והזהירו אותו והוא ממשיך לסכן אחרים- מותר ואף יש מצווה וחובה למסור אותו לרשויות. זאת מדין "לא תעמוד על דם רעך". וכן פסק הרב עובדיה יוסף לגבי אדם שאינו רואה טוב או סובל ממחלת הנפילה, שמנסה להוציא רישיון נהיגה ברמייה, שמי שיודע ממצבו חייב להודיע זאת לרשויות כדי להציל את הרבים.

## ראו גם
* חוק לא תעמוד על דם רעך
* השומרוני הטוב
* חוק חובת הדיווח
* עזרת ישראל מיד צר

## לקריאה נוספת
* פרופ' נחום רקובר, **ההגנה על צנעת הפרט**, גילוי סוד כדי לקיים "לא תעמוד על דם רעך", 218. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשס"ו-2006.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* מרדכי הלפרין, לא תעמוד על דם רעך - הדין והחוק, באתר "דעת"
* לא תעמוד על דם רעך, הרב ישועה רטבי
* 
* דני סטטמן "לא תעמוד על דם רעך" – מחובת הזהירות לחובת "השומרוני הטוב", **[[מחקרי משפט]]** טו(1), תשנ"ט.
* ניל הנדל, חוק לא תעמוד על דם רעך, התשנ"ח-1998: השראה ומציאות, **[[מחקרי משפט]]**, טז 2.
* נחום רקובר, לא תעמוד על דם רעך – האומנם?, **מחקרי משפט** י"ז, תשס"ב.
* 
* נחום רקובר, עושר ולא במשפט: הנהנה מנכסי חברו בזכות ושלא בזכות, ספרית המשפט העברי, ירושלים תשמ"ח, שער חמישי - הצלת נפש.

## הערות שוליים

קטגוריה:חירום
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:דיני נפשות
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה
בית המדרש לנשים מגדל עוז

**בית המדרש במגדל עוז** (בשמו הרשמי: **בית המדרש לנשים ע"ש סטלה ק. אברהם ליד ישיבת הר עציון**) הוא מדרשה תורנית לבנות. בית המדרש ממוקם בקיבוץ מגדל עוז שבגוש עציון, בתוך קמפוס מגדל עוז של המכללה האקדמית הרצוג.

## היסטוריה
בית המדרש הוקם בשנת 1997. מאז הקמתו, עומדת בראשו הרבנית אסתי רוזנברג, בתו של הרב אהרן ליכטנשטיין, לשעבר ראש ישיבת הר עציון. 

בבית המדרש לומדות כ־200 בנות בגילאי 18–25, בנושאי גמרא, הלכה, תנ"ך, מחשבת ישראל, חסידות ועוד, כשחלק נכבד מהלימוד נעשה בחברותא. תלמידות בית המדרש נמצאות באחד משני מסלולים עיקריים: מסלול שנתי – המסלול הבסיסי בבית המדרש, בו נמצאות בנות לפני או אחרי שירות לאומי או צבאי, וכמו כן בנות חו"ל המשולבות באופן מלא בכיתות; והתוכנית המתקדמת – מסלול לימודים בלימודי גמרא או מחשבה לבנות בעלות רקע בלימודי קודש. 

בית המדרש מקיים גם שבתות משותפות, עיסוק בפיתוח משמעות החיים הדתיים וההלכתיים, תפילה, אמונה, יצירה והגות ומפגשים סביב נושאים שעל סדר היום.

בית המדרש במגדל עז פועל בשיתופה של ישיבת הר עציון, ומלמדים בו רבנים רבים מהישיבה. יש גם בנות הלומדות בתוכנית מיוחדת לתואר ראשון בהוראה בשיתוף עם מכללת יעקב הרצוג להכשרת מורים.

## ראו גם

* ישיבת הר עציון
* מדרשה תורנית לנשים

## קישורים חיצוניים
* 

* מדרשת מגדל עוז באתר "פורום המדרשות התורניות לבנות"
* מאמרי כתב העת עז דבורה, באתר ספריית אסיף
* 

קטגוריה:מגדל עוז
מגדל עוז
קטגוריה:ישיבת הר עציון
קטגוריה:המכללה האקדמית הרצוג
מגדל עוז
אפליה דתית

**אפליה דתית** היא הבחנה בין פרט או קבוצה בעקבות אמונתם הדתית, לרוב כאשר מאמיני דתות שונות (או זרמים בהן) מטופלים באופן לא שווה. אפליה דתית מתייחסת גם לעמדות שליליות, דעות קדומות, עוינות, שנאה, פחד או אי-סובלנות כלפי דתות שונות או זרמים שונים. זה כולל מקרים שבהם מאמיני דתות, חסידי פלגים שונים, או חסרי דת זוכים ליחס לא שוויוני בשל אמונתם, בין אם על פי החוק או במסגרות מוסדיות.

## היסטוריה
בין הדוגמאות לרדיפה דתית בהיסטוריה ניתן למנות את דיכוי כיתות המינים בידי הכנסייה בימי הביניים, פעולת האינקוויזיציה בספרד, השלטת דת מדינה: פרוטסטנטית או קתולית באירופה בתחילת העת החדשה, מה שהוביל בין השאר לטבח ההוגנוטים בצרפת, וכן רדיפת הדת בידי המדינות הקומוניסטיות. לעיתים מטרת האפליה היא להוביל להמרת דת אל הדת השלטת.

באסלאם אפליה כלפי בן דת אחר היא חלק מובנה מהדת. במסגרת מעמד הדִ'ימִי שניתן לבעלי דת אחרת, לרוב בני הדתות המונותאיסטיות, הם חויבו בתשלום מס מיוחד, והוטלה עליהם שורה של הגבלות שנועדו להשפילם ולהבליט את נחיתותם לעומת המוסלמים. למשל איסור על קיום טקסים דתיים בפומבי, לבוש מיוחד, איסור רכיבה על סוס או גמל, איסור בניית בית תפילה מעל לגובה מסגד, איסור על תקיעת שופר ליהודים, ועל צלצול בפעמונים לנוצרים. החוקים המסדירים את מעמד בני החסות בדת המוסלמית נמצאים בטקסט הקנוני המוסלמי תנאי עומר.

## בישראל
250px|ממוזער|אפליה אסורה בחוק על רקע אמונה דתית
החוק בישראל אוסר על אפליה דתית, חל איסור על מעסיקים להפלות בין עובדים מטעמי דת ואיסור אפליה בקבלת עובד בשל סירובו לעבוד ביום שבת.

## ראו גם
* אנטישמיות
* ד'ימי
* אסלאמופוביה
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
דתית
קטגוריה:דת
התאחדות הכדורגל האנגלית

**התאחדות הכדורגל האנגלית** (באנגלית: **The Football Association**, או בקצרה **FA**) היא הגוף הממונה על ענף הכדורגל באנגליה (ובמושבות הכתר ג'רזי, האי מאן וגרנזי).

ה-FA, אשר נוסדה בשנת 1863, היא ההתאחדות הכדורגל העתיקה בעולם. כלליה ותכתיביה של ההתאחדות האנגלית השפיעו באופן מכריע על חוקת משחק הכדורגל המודרני והתפתחותו, ומסיבה זו היא נחשבת לאחד הגופים המשפיעים ביותר בתולדות הספורט. ההתאחדות חברה בהתאחדות הכדורגל האירופית (אופ"א) והעולמית (פיפ"א), ומחזיקה במושב קבוע בוועדת הכדורגל הבינלאומית (IFAB).

כל מועדוניה המקצועיים של אנגליה נדרשים להיות חברים בהתאחדות הכדורגל האנגלית. ה-FA אחראית למינוי מאמנה של נבחרת אנגליה בכדורגל וכן להנהלתן של כל הנבחרות הלאומיות. כיום ה-FA היא הגוף החולש על ליגת הכדורגל הבכירה באנגליה, הפרמייר ליג. הפוטבול ליג, הכוללת את הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, הליגה הראשונה והליגה השנייה, מפעילה גם היא מנגנון פיקוח משל עצמה, וכך גם שאר מערכות הליגות הפנימיות, לדוגמת הפוטבול אליאנס.

בנוסף, ה-FA לוקחת חלק חשוב בפיתוח הכדורגל כענף ספורט לאומי באנגליה ומשקיעה רבות בתמיכה בקבוצות כדורגל חובבניות ואזוריות, והחילה חוק שחקני בית במטרה לפתח שחקני כדורגל מקומיים.

כיום, נשיא ההתאחדות הוא הנסיך ויליאם מוויילס, שהחליף בתפקיד את הנסיך אנדרו, דוכס יורק.

## היסטוריה

קודם לפגישתה הראשונה של התאחדות הכדורגל בלונדון ב-26 באוקטובר 1863, לא היה אוסף כללים קבועים ומקובלים אוניברסלית למשחק הכדורגל. מייסדי ההתאחדות ביצעו בחינה מחודשת של כללי המשחק במהלך שישה מפגשים שהתפרסו על פני חודשיים. באחרונה שבהן, החליט גזבר ההתאחדות, שהיה נציגה של אחת הקבוצות המייסדות, כי הוא וקבוצתו פורשים מההתאחדות נוכח הסרתן של שתיים מהצעותיו, האחת המתירה לרוץ עם הכדור בידיים, והשנייה המאפשרת לחסום ריצה מעין זו על ידי פגיעה פיזית בשחקן הרץ. בעקבות זאת הוקם איחוד הרוגבי האנגלי בשנת 1871. משחק הכדורגל המודרני הראשון שנערך על פי כללי ה-FA התקיים במורטלייק ב-19 בדצמבר 1863 בין מורליז בארנס לריצ'מונד, והסתיים בתיקו מאופס.

## תחרויות
ה-FA מקיימת מספר תחרויות:
* גביע ה-FA
* פרס ה-FA
* אגרטל ה-FA
* גביע ה-FA לנשים
* גביע ה-FA לנוער
* גביע יום ראשון
* גביע ה-FA המחוזי לנוער
* מגן הקהילה
* גביע מערכת הליגות הלאומית
*גביע קטרגל

ההתאחדות לא אחראית באופן ישיר על הליגות השונות באנגליה, ואלו מנוהלות על ידי מערכות פנימיות (לדוגמה, הפרמייר ליג מנוהלת במשותף על ידי מועדוניה וההנהלה שהם בוחרים, והפוטבול ליג מפקחת על הליגות שבמסגרת מפעל זה).

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אנגליה: כדורגל
אנגליה
דמיון משולשים

שמאל|ממוזער|300px|משולשים דומים
בגאומטריה, **משולשים דומים** הם שני משולשים שקיים ביניהם יחס הדמיון, כלומר, הם מקיימים את שני התנאים הבאים:
* שלוש הזוויות של שני המשולשים שוות בהתאמה.  במשולשים \triangle ABC ו- \triangle DEF בציור שמשמאל מתקיים: הזווית  \angle BAC שווה בגודלה לזווית \angle EDF, הזווית \angle ABC שווה בגודלה לזווית \angle DEF, והזווית \angle ACB שווה בגודלה לזווית \angle DFE.
* היחס בין הצלעות המתאימות של שני המשולשים שווה עבור שלושת זוגות הצלעות.  במשולשים \triangle ABC ו- \triangle DEF בציור שמשמאל מתקיים  {AB \over DE} = {BC \over EF} = {AC \over DF}
די בכך שהמשולשים מקיימים את אחד התנאים, משום שקיום אחד התנאים גורר את קיום התנאי האחר. 

כאשר שני משולשים, \triangle ABC ו- \triangle DEF, דומים, מסמנים זאת בצורה: \triangle ABC\sim\triangle DEF \, , כאשר הקודקודים המתאימים הם באותו סדר (כלומר זווית A שווה לזווית D, B ל-E ו-C ל-F).

אינטואיטיבית, במשולשים דומים משולש אחד הוא בעצם הגדלה של המשולש האחר, הגדלה שבה כל הפרופורציות של המשולש המקורי נשמרות.

משולשים חופפים הם מקרה פרטי של משולשים דומים, המתקיים כאשר היחס בין הצלעות המתאימות במשולשים שווה ל-1.

קיומם של משולשים דומים שאינם חופפים שקול לאקסיומת המקבילים. כלומר, משולשים דומים קיימים רק בגאומטריה האוקלידית.

### הוכחת דמיון משולשים
כדי להוכיח דמיון מספיק שיתקיים אחד משלושת התנאים הבאים:
* שתי זוויות שוות בהתאמה.  כלומר לשני המשולשים יש אותן שתי זוויות.  כיוון שסכום הזויות בכל המשולשים זהה (180 מעלות), מתנאי זה נובע ששלוש הזוויות בשני המשולשים שוות בהתאמה, כיוון שבכל אחד משני המשולשים הזווית השלישית שווה ל-180 פחות שתי הזוויות האחרות במשולש.
* שלושת היחסים בין הצלעות המתאימות שווים. כלומר ניתן לסדר את המשולשים בצורה כזו שמתאימים לכל צלע במשולש אחד צלע במשולש השני כך שחלוקה של גודל של אחד בגודל של השני תיתן את אותו קבוע עבור שלושת זוגות הצלעות.
* שני יחסים בין צלעות מתאימות שווים והזווית בין שתי צלעות אלו שווה.

שמאל|ממוזער|150px|הקו DE, המקביל לצלע AB, יוצר משולש <math>\triangle CDE</math> הדומה למשולש <math>\triangle CAB</math>

### תכונות משולשים דומים
במשולשים דומים, בין אורכי הצלעות של המשולש האחד ואורכי הצלעות של המשולש השני קיים יחס קבוע. היחס בין שטחי המשולשים שווה לריבוע היחס שבין הצלעות, ויחס ההיקפים, הגבהים, התיכונים וחוצי הזווית שווה ליחס בין הצלעות.

כאשר במשולש מעבירים קו המקביל לאחת הצלעות, הוא יוצר משולש דומה למשולש המקורי (תכונה זאת ידועה גם בשם משפט תאלס המורחב). 

יחס הדמיון הוא יחס שקילות.

העובדה שבמשולשים דומים היחסים בין הצלעות המתאימות שווים מאפשרת למדוד את גובהם של עצמים גבוהים באמצעות מדידת צל, ולהשתמש בערך משולש. 

## ראו גם
* משפט תאלס

קטגוריה:משולש
קטגוריה:יחסי שקילות
כיסופים

250px|ממוזער|שמאל|יצחק הרצוג ומיכל הרצוג בביקור בכיסופים 7 באוקטובר 2024 במסגרת מסע זיכרון ביישובי עוטף עזה במלאת שנה להתקפת החמאס
**כִּיסּוּפִים** הוא קיבוץ במחוז הדרום שבמדינת ישראל. הוא שוכן בנגב-המערבי שבעוטף עזה, כ-39 ק"מ ממערב לעיר באר שבע, כ-25 ק"מ מדרום-מערב לעיר שדרות, כ-18 ק"מ ממערב לעיר נתיבות וכ-2 ק"מ ממזרח לרצועת עזה. משתייך לתנועה הקיבוצית.

## שם הקיבוץ
השם "כיסופים" מבטא את הגעגועים לארץ ישראל. פעלים מן השורש כס"ף במשמעות של ערגה, כמיהה, השתוקקות מצויים במקרא: "כְּאַרְיֵה יִכְסוֹף לִטְרֹף" (תהלים יז, יב); "נִכְסְפָה וְגַם כָּלְתָה נַפְשִׁי" (שם פד, ג). בלשון הפיוט הארץ־ישראלי הקדום מוצאים את שם העצם כִּסּוּף, ובימינו נהוגה צורת הרבים כִּסּוּפִים.

## היסטוריה
הקיבוץ נוסד בשנת 1951, על ידי גרעין תנועת נוער של עולים מארצות הברית וכן מדרום-אמריקה. בשנים שלאחר הקמתו נשלחו גרעיני נח"ל של חניכי הנוער העובד, בעיקר מקרב עדות המזרח, לעבות את הקיבוץ.

שטחי הקיבוץ משתרעים על כ-9,500 דונם. בעשרות משנותיו הראשונות פעל בקיבוץ מפעל לייצור משקפיים. ענפי החקלאות הם רפת, לול, מטע אבוקדו, פרדסים וגידולי שדה. בכיסופים מוזיאון ובו ממצאים ארכאולוגיים מן האזור (באר שמע ועוד) והוא נקרא על שם עמי שאול, אביו של הבמאי דרור שאול.

הקולנוען דרור שאול, במאי הסרטים הישראליים "מבצע סבתא" ו"אדמה משוגעת" גדל בקיבוץ זה, וסרטיו מבוססים על הקיבוץ, על-אף שלא צולמו שם. הסופר והעיתונאי הישראלי-אמריקאי שאול זינגר הוא אחד מתוך שניים ממחברי רב-המכר "מדינת הסטארט-אפ", התגורר בקיבוץ שנים אחדות, במהלך שנות ה-70.

בשדות הקיבוץ נמצאה בשנות ה-70 של המאה ה-20 שרידיה של כנסייה ביזנטית שרצפתה כללה תיאור של בעלי חיים במחזות ציד וחיים שלווים.

 בעבר פעל בקיבוץ גרעין חיילים של תוכנית "עם;וארץ" מטעם עמותת עין פרת - המדרשה למנהיגות חברתית.

### הטבח והקרבות על הקיבוץ (2023)

ב-7 באוקטובר 2023, כחלק ממתקפת הפתע של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני על יישובי עוטף עזה ותושביהם, חדרו עשרות מחבלים מהזרוע הצבאית של חמאס לקיבוץ כיסופים, וערכו בו רצח המוני. לפחות 12 מחברי הקיבוץ ו-6 עובדים זרים מתאילנד נרצחו, וחבר קיבוץ אחד, שלמה מנצור, נחטף לרצועת עזה, ובהמשך נודע כי נהרג באותו היום וגופתו היא שחטופה. מלבד הטבח בקיבוץ, התחולל קרב בין עשרות רבות של מחבלים פלסטיניים לבין חיילי גדוד 51 של חטיבת גולני של צה"ל, במוצב כיסופים הסמוך לקיבוץ. חלק מלוחמי הגדוד נלחמו במקביל לקרב בתוך הקיבוץ.

לאחר הטבח פונו תושבי הקיבוץ לבית מלון בסמוך לים המלח.

### לאחר הפינוי
הקיבוצים נחשונים וכיסופים חתמו על הסכם שיתוף, לפיו חברי הקיבוץ יעברו באופן זמני לשטח נחשונים ויסתייעו בשירותי החינוך, הבריאות והתרבות של נחשונים וגם של הקיבוצים השכנים עינת, חורשים וגבעת השלושה. מאוחר יותר דווח כי רוב חברי קיבוץ כיסופים יעברו זמנית ליישוב הדרומי הסמוך עומר.

## הקיבוץ בתרבות
* "כיסופים" – סרט דרמה היסטורית ישראלי שיצא ב-2024
* "אדמה משוגעת" - סרט דרמה היסטורית שיצא ב-2006
* "מבצע סבתא" - סרט פולחן ישראלי שיצא ב-1999
* "מזרחים בקיבוץ" - סרט דוקומנטרי

## קישורים חיצוניים

* 
* תולדות כיסופים באתר מיזם הנגב המערבי והגליל
* 
* 
* 
* "הכיסופים של אבות אבותינו התגשמו" על הקמת הקיבוץ באתר הארכיון הציוני, 28 בינואר 2024.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: קיבוצים
קטגוריה:עוטף עזה: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1951
קטגוריה:קיבוצים במחוז הדרום
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:יישובים בדרום ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
התנועה הקיבוצית

**התנועה הקיבוצית** (שם רשמי: **התנועה הקיבוצית (2000) אגודה שיתופית מרכזית בע"מ**) היא ארגון הגג של 259 קיבוצים בישראל. התנועה הוקמה בשנת 2000 מאיחוד, שמאגד - את **[[התנועה הקיבוצית המאוחדת - תק"ם|התק"ם]]** (התנועה הקיבוצית המאוחדת) - ואת תנועת **[[הקיבוץ הארצי השומר הצעיר|הקיבוץ הארצי]]** (של השומר הצעיר), ושנקרא **התנועה הקיבוצית**. התנועה מגדירה את מטרתה כ"הגשמת דרך החיים הקיבוצית ליצירה וקידום של חברה שיתופית, שוויונית ודמוקרטית." החל מפברואר 2024 מכהן ליאור שמחה כמזכ"ל התנועה.

## תפקידי התנועה
"התנועה" היא אגודה שיתופית מרכזית, המובילה את סדר היום הקיבוצי במדינת ישראל ומייצגת את הקיבוצים, מול רשויות המדינה. בנוסף, מספקת התנועה לבעלי התפקידים בקיבוצים ולחברים מכלול שירותים וייעוץ בתחומי חיים שונים כגון חברה וקהילה, כלכלה ושיכון, קליטה, חינוך, חקלאות ועוד. כמו כן, מפעילה התנועה הקיבוצית מגוון פרויקטים של מעורבת חברתית, מתוך רצון לעזור לקבוצות ויחידים, ולהשפיע על היותה של החברה הישראלית סולידרית, דמוקרטית והוגנת.

כמו כן, מפעילה התנועה הקיבוצית מגוון פרויקטים ושותפה בעשרות עמותות וארגונים בתחומי המעורבת החברתית והחינוך, מתוך רצון להשפיע על היותה של החברה הישראלית סולידרית, דמוקרטית והוגנת.

## מבנה ופעילות
בתנועה פעילים כ-100 עובדים המחולקים לחמישה אגפים, חברה וקהילה, חינוך, כלכלה, מעורבות וצעירים ומטה בנוסף למחלקות משפטיות ופוליטיות.

לתנועה הקיבוצית מספר קרנות חברתיות בתחומי השיקום (קרן החירום לגיוס תרומות) וקרן "חבצלת החדשה" המתקצבת עמותות וארגונים שבזיקה לערכי הקיבוץ - בתחומי התרבות היהודית (בינ"ה, שיטים, המדרשה) בתחומי החינוך החברתי (תנועות הנוער העובד והלומד, המחנות העולים, השומר הצעיר), הכשרת עתודת הוראה (מכללת אורנים וסמינר הקיבוצים) ארגוני זהות קיבוצית וארכיון (יד טבנקין, יד יערי), זיכרון השואה (מורשת, בית לוחמי הגטאות), מרכזים טיפוליים כגון בית הספר ופנימייה "נווה צאלים" והמרכז לייעוץ ושיקום, ובתחומים רבים נוספים.

## תנועות קיבוציות לפני הקמת "התנועה הקיבוצית"
מאז הקמתו של הקיבוץ הראשון בארץ ישראל (ובעולם) דגניה א' ועם הקמתם של עוד ועוד קיבוצים, התאגדו אלה תחת ארגוני גג שונים, לאורך השנים הוקמו ארגונים מאגדים שונים ששיקפו אידאולוגיות שונות. החל מאמצע המאה העשרים, שלושת הארגונים שכינסו תחתיהם את המספר הרב ביותר של קיבוצים היו הקיבוץ הארצי, הקיבוץ המאוחד ואיחוד הקבוצות והקיבוצים. בנוסף להם היו גם קיבוצים דתיים שנמצאו תחילה במסגרת הפועל המזרחי, וחבר הקבוצות. ולאחר מכן נפרדו (מחבר הקבוצות) וממשיכים להתקיים כקיבוצים גם כעת במסגרת הקיבוץ הדתי.

בין התנועות השונות היו פערים אידאולוגיים באשר לתפיסת העולם החברתית-כלכלית ובנוגע לתפיסות המדיניות באשר ליחסי ישראל, מדינות ערב והפלסטינים ובנוגע ליחסי ישראל-ברית המועצות. על רקע זה חלו לאורך השנים פילוגים בתנועות כאשר פערים אלה העמיקו, ומיזוגים כאשר הם הטשטשו. בשנת 1980 התמגזו הקיבוץ המאוחד ואיחוד הקבוצות והקיבוצים להקמת התק"ם - התנועה הקיבוצית המאוחדת. בשנת 2000 זו התמזגה עם הקיבוץ הארצי.

## ראו גם
* הקיבוץ הארצי
* הקיבוץ המאוחד
* איחוד הקבוצות והקיבוצים
* חבר הקבוצות
* התק״ם
* השומר הצעיר
* קיבוץ עירוני
* רשימת הקיבוצים בתנועה הקיבוצית
* יד טבנקין
* יד יערי

## לקריאה נוספת
* הנרי ניר, **רק שביל כבשו רגלי: תולדות התנועה הקיבוצית**, הקיבוץ המאוחד, 2008
* רן אברמיצקי, **תעלומת הקיבוץ: חברה שוויונית בעולם קפיטליסטי**, מאגנס, 2022

## קישורים חיצוניים

* 
* המכון לחקר הקיבוץ והרעיון השיתופי באוניברסיטת חיפה

2024 08
קטגוריה:הקיבוץ
קטגוריה:ארגונים החברים בפורום תג מאיר
פרי גן

**פְּרִי גַּן** הוא מושב בחבל שלום, כ-11 קילומטר מדרום-מזרח לרפיח. משתייך לארגון יישובי העובד הציוני.

הוקם על ידי יוצאי מושב פרי גן המקורי ששכן בחבל ימית. הגרעין המייסד התארגן במושב שדה עוזיה, עלה על הקרקע במקום זמני בפתחת רפיח בשנת 1978, ובשנת 1981 עברו ליישוב הקבע במקום הנוכחי.

התושבים מתפרנסים בעיקר מגידול ירקות ופרחים.

### קרב פרי גן

ב-7 באוקטובר 2023, במסגרת טבח שבעה באוקטובר, תקפה חוליית מחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס את המושב, במטרה לבצע טבח בתושביו ולחטוף מהם לרצועת עזה. כוח מאולתר של שלושה אנשי כוחות הביטחון, ולאחריו 11 מחברי כיתת הכוננות של המושב שלומית הסמוך הוקפצו למקום, ניהלו קרב עם המחבלים והצליחו לבלום אותם. שניים מחברי הכיתה,  ו, וקצין המשטרה  נהרגו בקרב. תחקיר צה"ל על אירועי 7 באוקטובר העלה שהצבא כשל במשימתו להגן על המושב על תושביו. התחקיר הדגיש את תפקודם המרשים של תושבי פרי גן ושל כוחות החירום האזרחיים והאזוריים שסיכלו את כוונת המחבלים לבצע טבח המוני ביישוב והובילו לנסיגתם.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מושבי העובד הציוני
קטגוריה:חבל שלום
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:חבל ימית
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
שדי אברהם

ממוזער|שלט הכניסה למושב
ממוזער|300x300 פיקסלים|במת הטקסים בסמוך לגן השעשועים הנמצאת במרכז המושב
**שְׂדֵי אַבְרָהָם** הוא מושב בחבל שלום, כ-10 קילומטר מדרום-מערב לצומת גבולות. המושב משתייך לאיחוד החקלאי.

המושב הוקם בשנת 1981 בידי גרעין של יוצאי דרום אמריקה שהתארגנו ב־1978 בתור קבוצה של עולים חדשים. הגרעין נועד להתיישב בפתחת רפיח, אך בעקבות הסכמי קמפ דייוויד וההחלטה על נסיגת ישראל מסיני הוחלט להעבירו לחבל הבשור.
ממוזער|300x300 פיקסלים|הדשא הגדול הסמוך למרכז המושב ומגרשי הספורט, בו מתקיימים חג העצמאות וחג שבועות
ממוזער|300x300 פיקסלים|גידולי השדה במושב בראשית עונת החורף
המושב מאוגד עם עוד 5 מושבים באגודה שיתופית "חבל שלום", במסגרתה ניתנים שירותים תרבותיים, חברתיים וכלכליים. במושב מתגוררות כ-100 משפחות בעלות צביון חילוני.

במושב פועל סניף של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי.

שמו המקורי של המושב בהקמתו היה "יסודות הדרום", לאחר זמן מה שונה ל"שדי אברהם", על שמו של אברהם הרצפלד, מראשי תנועת העבודה.

התושבים עוסקים בעיקר בגידולים חקלאיים.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
קטגוריה:עוטף עזה: יישובים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:חבל שלום
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
אברו

**אֶבְּרוֹ** (בספרדית: **Ebro**) הוא הנהר השני באורכו בחצי האי האיברי והארוך ביותר בספרד (910 ק"מ). ראשיתו בהרי פיקוס דה אירופה ליד העיירה ריינוסה שבקנטבריה. הוא זורם לכיוון דרום-מזרח, חוצה את הערים לוגרוניו, טודלה, סרגוסה וטורטוסה (ועוד מספר רב של מקומות יישוב), ונשפך לים התיכון ליד העיירה אמפוסטה (Amposta) בפרובינציית טרגונה. במקום השפך נוצרה דלתה בשטח 330 קמ"ר.

שטח אגן הניקוז שלו הוא 83,093 קמ"ר.

מקור השם "אברו" במילה העתיקה Iber שנתנה לאיברים את שמם. בלטינית הוא נקרא Iberus, ובקטלאנית Ebre.

בשפך הנהר נערך בקיץ 217 לפנה"ס קרב הנהר היברוס, במהלך המלחמה הפונית השנייה, בין צי קרתגי לצי רומי.

נהר האברו היה זירת ההתרחשות של אחד הקרבות הגדולים במלחמת האזרחים הספרדית בסוף יולי 1938, כאשר ניסו הכוחות הרפובליקניים לבלום את התקדמותם של כוחותיו של פרנקו במתקפת נגד רחבה. כישלון מתקפת הנגד סלל את הדרך להשתלטות הלאומנים על קטלוניה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ספרד: נהרות
קטגוריה:קנטבריה: גאוגרפיה
קטגוריה:קסטיליה ולאון: גאוגרפיה
קטגוריה:לה ריוחה (קהילה אוטונומית)
קטגוריה:נווארה
קטגוריה:אראגון: גאוגרפיה
קטגוריה:קטלוניה: גאוגרפיה
קטגוריה:נהרות ונחלים הנשפכים לים התיכון
תלמי יוסף

**תַּלְמי יוֹסֵף** הוא מושב חילוני, בחבל שלום שבצפון הנגב, מצפון לחולות חלוצה. המושב משתייך לארגון יישובי האיחוד החקלאי ולמועצה אזורית אשכול. המושב נקרא על שמו של יוסף ויץ, מראשי הקרן הקיימת לישראל.

## היסטוריה
תלמי יוסף בפתחת שלום הוקם עבור מתיישבי תלמי יוסף בסיני שפונו ממנה בעקבות חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים. סיכום על הקמת היישוב החדש הושג עוד בשנת 1979, ובכך היה תלמי יוסף מהיישובים הראשונים שהגיעו לסיכום על מעבר משותף לחבל שלום. בפברואר 1980 הוחל בהקמת המושב החדש בחבל שלום. הקמת המושב הותנתה במציאת 30 משפחות המעוניינות לעבור אליו, אולם גיוס המשפחות נתקל בקשיים מפני שהזכאים לפיצויים, שהגיעו למושב בסיני לפני אוקטובר 1978, נדרשו לוותר על הפיצויים אם יבקשו לעבור למושב בחבל שלום.

אחרי פינוי סיני במאי 1982 קם המושב החדש בחבל שלום, והחל בגידול עגבניות לייצוא.

בשנת 1983 נקלע המושב, יחד עם שאר המושבים בחבל שלום, לחובות, עקב ירידה במחירי הירקות, זינוק באינפלציה ומגבלה על מכסות הייצור. לאחר שהפגינו במעבר רפיח הובטח לתושבים סיוע מיידי, אך הקשיים נמשכו לאחר שבעקבות האינתיפאדה הראשונה לא יכלו להעסיק פועלים מעזה. רוב חובות מושבי חבל שלום נמחקו בהמשך בהסדר חובות המושבים.

בשנת 2000, הוכרז על תוכנית הרחבה למושב, שמנה אז 40 משקים ברחוב אחד, והוחלט על הקמת רחוב שני ובו נחלות בשטח 10 דונם. בשנת 2006 אישר מינהל מקרקעי ישראל את ההרחבה לאחר שחרור שטחי אש לטובת שטחים חקלאיים נוספים, ולאחר שמשרד החקלאות אישר מכסה חדשה של 1.4 מיליון קוב מים למושב.

## כלכלה
התושבים במושב מתפרנסים בעיקר מחקלאות. במושב נמצאת חוות "שביל הסלט", שבה מדגימים למבקרים שיטות מודרניות לגידול ירקות והפרחת יוני דואר. במושב שוכנים גם מיזמים עסקיים נוספים ובהם חברה הנותנת פתרונות לחקלאות בישראל ובעולם, tiv-habsor, "חוות הקקטוסים", מבשלת בוטיק "קרמזינה", ומיזמי הסעדה הפעילים בעיקר סביב פסטיבל דרום אדום.

בשנת 2013 הקימה חברת "סאן טים" על קרקעות המושב מתקן פוטו-וולטאי להפקת חשמל בהיקף 9 מגוואט על שטח של כ-150 דונם. בשנת 2017 רכשה חברת "אלומיי קפיטל" את המתקן תמורת 39 מיליון שקל, ובראשית שנת 2024 חתמה על הסכם למכירת המתקן לקרן Greenlight Fund Limited Partnership וקבוצת דוראל אנרגיה, תמורת 44.75 מיליון ש"ח. המכירה הושלמה בחודש יוני 2024, תמורת 42.6 מיליון ש"ח.

## קישורים חיצוניים

*
*תלמי יוסף באתר המועצה האזורית אשכול
*שביל הסלט בתלמי יוסף

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
קטגוריה:עוטף עזה: יישובים
קטגוריה:חבל שלום
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
חבל אשכול

ממוזער|חבל אשכול
**חבל אשכול** הוא אזור התיישבות גדול במערב הנגב הצפוני, הגובל ברצועת עזה וגבול ישראל–מצרים במערב, בנתיבות ובמועצה אזורית שדות נגב בצפון, באופקים ובמועצה אזורית מרחבים במזרח, ובחולות חלוצה בדרום.

יישובי החבל פרושים משני עבריו של נחל הבשור, ולפיכך נקראו עד לשנת 1969 "**חבל הבשור**". שם קודם נוסף היה "**חבל מעון**". בשנות האלפיים, נקרא החבל על שם לוי אשכול, שהיה ראש הממשלה השלישי של מדינת ישראל.

קרקעותיו של חבל אשכול, שהן תערובת של חול ולס, נמצאו מתאימות לגידולי שדה כגון גזר ותפוחי אדמה. אזור ההתיישבות מנוהל על ידי המועצה האזורית אשכול, שמקום מושבה הוא במרכז האזורי שליד צומת מגן. בחבל ממוקמים 32 יישובים, מתוכם 14 קיבוצים, 15 מושבים ו-3 יישובים קהילתיים. בין היישובים אפשר למצוא אחדים מתוך 11 הנקודות ושלושת המצפים, שהוקמו לפני קום המדינה. אוכלוסיית האזור מונה כ-10,000 תושבים.

קרבתו של חבל אשכול לרצועת עזה הפכה אותו ליעד קבוע לירי רקטות פלסטיניות ופצמ"רים לעבר ישראל, ואף לחדירות של מחבלים דרך מנהרות לחימה.

## אקלים
חבל אשכול מאופיין במיעוט גשמים וקיץ חם. ממוצע המשקעים בחבל הוא 217 מ"מ לעונה. בחודש אוגוסט הטמפרטורה יכולה להגיע ל-40 מעלות ומעלה, ובינואר, הטמפרטורה הממוצעת נעה סביב 10 מעלות צלזיוס.

## לקריאה נוספת
* 
* דן גזית, "חבל הבשור", הוצאת החברה להגנת הטבע, 1986
* אמנון ליבנה, "חבל אשכול: סקר נוף ומסלולי טיול", הוצאת רשות הטבע, 1988

## קישורים חיצוניים

* דן גזית, מהדורה דיגיטלית של הספר "חבל הבשור"
* חבל אשכול - סקר, ניתוח והערכה של טבע, נוף ומורשת האדם, מכון דש"א, פברואר 2021
* 

קטגוריה:הנצחת לוי אשכול
אשכול
שדה ניצן

**שדה ניצן (שְׂדֵה נִצָּן)** הוא מושב בחבל אשכול שבמערב הנגב הצפוני, ממערב למושב תלמי אליהו ומדרום למושב מבטחים ומשתייך לאיחוד החקלאי ולמועצה אזורית אשכול. שמו נגזר משם הנדבנים היהודים הקנדים ברנרד ולואיס בלומפילד (Bloomfield - שדה פרחים). נכון ל-26 ביוני 2022 במושב מתגוררים 557 אנשים והוא היישוב ה-11 בגודלו במועצה האזורית אשכול מבחינת אוכלוסייה.

## היסטוריה
היישוב נוסד בשנת 1973 על ידי עולים מאנגליה ומארצות הברית. שטח המושב הוא כ-3,000 דונם. תושבי המושב מתפרנסים בעיקר מחקלאות.

המושב נחשב היום לאחד מאחרוני המושבים השיתופיים, אומנם הוא איננו שיתופי לגמרי אך קיימים בו עדיין יוזמות ומפעלים ברוח השיתופית של פעם.

במושב הוקם מפעל לירקות טריים קצוצים, המשווקים בקירור. בתחילת דרכו נקרא המפעל א.נ.פ. בע"מ, על שם בעלי החברה, אבי ונורית פרחי. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נרכש המפעל על ידי חברת שטראוס, ושמו שונה לשטראוס בריאות ירקות טריים בע"מ.

## קישורים חיצוניים

* 
* שדה ניצן באתר המועצה האזורית אשכול
* 
*  אבשלום קור, באופן מילולי: בלומפילד בנגב, גלי צה"ל, 23 ביולי 2025

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
קטגוריה:עוטף עזה: יישובים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1973
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:הנצחת האחים בלומפילד
קטגוריה:חבל צוחר
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
עין הבשור

ממוזער|שמאל|מזכירות עין הבשור
**עֵין הַבְּשׂוֹר** הוא מושב בחבל אשכול, כקילומטר מקיבוץ מגן. אוכלוסיית המושב מונה כ-1,100 אנשים והוא היישוב הגדול ביותר מבחינת אוכלוסייה במועצה האזורית אשכול.

## היסטוריה
עין הבשור משתייך לתנועת המושבים, והוקם בשנת 1982 על ידי קבוצת מפונים מחבל ימית שבסיני, מהמושבים שדות, חרובית, נביעות, אוגדה, פריאל, ימית, זהרון, דקלה, נתיב העשרה ותלמי יוסף. תחילה היו במושב 72 משקים. בשנת 2000 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את הרחבת המושב בכ-80 משקים נוספים. ב-2004 חתמו המועצה האזורית אשכול, משרד הבינוי והשיכון, ומינהל מקרקעי ישראל, על הסכם להגדלת המושב ל-235 משפחות. בפרויקט בו התווספו 80 המשקים, ו-80 יחידות דיור במסגרת פרויקט "בנה ביתך".
### במלחמת חרבות ברזל

ב-7 באוקטובר 2023 במתקפת הפתע על ישראל תקפו מחבלי חמאס את עין הבשור ומספר רב של יישובים במועצה האזורית אשכול. בין עשרה לחמישים מחבלים שתקפו את היישוב נבלמו על ידי כיתת הכוננות הגדולה של היישוב, רוב המחבלים נסוגו, וארבעה מהם נישבו והועברו לכוחות הביטחון, הקרב התקיים בשער הקדמי והגדרות, וסיוע של כחות צה"ל הגיע רק לאחר 36 שעות מתחילת המתקפה, בזמן הזה היישוב התנהל כ"אי" ופינה 80% מתושביו עד ליום ראשון בצורה עצמאית, שניים מחברי כיתת הכוננות נפצעו.

## כלכלה
רוב התושבים עוסקים בענפי חקלאות שונים כגון גידול תבלינים, פרחים, ירקות ועופות. בעין הבשור יש מפעל לאוטומציה בחקלאות וכן בקתות לאירוח כפרי.

בכניסה ליישוב הוקמה אנדרטה לזכרם של חללי גדוד 46 של חיל השריון.

## נוער וילדים
במושב מועדון נוער הפעיל מספר ימים בשבוע, ובו צוות המונה למעלה מ-30 מדריכים ופעילים צעירים משכבות י'-יב'. מספר החניכים גדל מאוד בשנים האחרונות ועומד כיום על למעלה מ-150 משתתפים פעילים מכיתה ד' ועד יב'.

## ראו גם
* עין הבשור (מעיין)
* תל עין הבשור
* קרב עין הבשור

## קישורים חיצוניים

* 
* עין הבשור אתר הבית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים בדרום ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
קטגוריה:עוטף עזה: יישובים
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:מועצה אזורית אשכול
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
דאקית

**דאקית** היא השפה שדוברה על ידי אנשי דאקיה העתיקים. השפה שייכת למשפחת השפות ההודו-אירופיות ויש השמים אותה לעיתים תחת אותו הענף המשפחתי עם התראקית.
## מקורות כתובים על השפה
לא נשארו עדויות רבות לקיום השפה הדאקית. נותרו מספר מקורות שניתן ללמוד מהם על השפה:
* שמות מקומות באזור דאקיה; שמות מתועדים של מלכים, שליטים ואנשים מהשבטים הדאקיים; רשימה של כחמישים צמחים בדאקית ממקורות יווניים ורומיים.
* רומנית ואלבנית נמצאות בשימוש באזור הגאוגרפי של דאקיה והושפעו מהדאקית.
* מספר כתבים קצרים בשפה הדאקית שנמצאו באזור שבו הייתה דאקיה.
## קשר משפחתי
יש המקשרים את הענף של השפה הדאקית לענפים אחרים במשפחת השפות ההודו אירופיות והם:
* תראקית
* אלבנית
* שפות סלאביות
* שפות בלטיות
* לטינית

## דוברי השפה הדאקית האחרונים
לא ידוע מתי בדיוק נכחדה הדאקית. השפה הייתה בשימוש בעת שדאקיה הייתה תחת שלטון רומי. ישנן עדויות לכך ששבטים דאקיים באזור רפובליקת מולדובה של היום דיברו בשפה גם במאה ה-4 לספירה. מאוחר יותר התפתחה באזור השפה הרומנית הראשונית בהשפעת הלטינית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שפות נכחדות
קטגוריה:שפות הודו-אירופיות
קטגוריה:שפות עתיקות
הר מחיה

ממוזער|תחריטי סלע, הר מחייה

**הַר מִחְיָה** הוא שלוחה טופוגרפית הנמשכת מאזור הר רתמים לצפון־מזרח, לכיוון נחל חורים העילי. שיאה הטופוגרפי הוא בגובה 634 מטרים. שלוחה זו, הבנויה סלעי גיר מתקופת האאוקן, היא הפינה הצפונית־מזרחית של רמת מטרד. בערבית נקרא ההר "ג'בל אום חיה" ("הר הנחשים").

ריכוז גדול של ציורי סלע נמצא במורד השלוחות המזרחיות של ההר. הציורים מופיעים בריכוזי סלעים המכוסים בפטינה כהה. הנושאים בציורים הם סמלים שבטיים, יעלים, גמלים וסצנות צייד - של יעלים ושל יען.

במורד ההר נמצאת חוות "כרמי עבדת" - חלק מהתיישבות הבודדים.

## ראו גם
* חרותות סלע בהר הנגב המרכזי

## קישורים חיצוניים

מחיה, הר
קטגוריה:הר הנגב
אשלים

220px|ממוזער|שמאל|שלט הכניסה ליישוב
[ממוזער|[נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה יצחק הרצוג באשלים. כחלק מביקורו לקראת ט״ו בשבט, נטע הנשיא עץ זית יחד עם תושבי כרם שלום שפונו למגורים זמניים ביישוב, ועם תושבי אשלים. הנשיא נטע את עץ הזית בחלקה החדשה הנקראת ״כרם אשלים״, שבנו יחד תושבי האזור כסמל של תקומה ואחדות, ינואר 2024]]
**אֲשָׁלִים** הוא יישוב קהילתי הממוקם על כביש 211 בין משאבי שדה לניצנה, סמוך לגדתו המזרחית של נחל הבשור. שייך למועצה אזורית רמת הנגב.

היישוב ממוקם בנקודת גבול גאוגרפית בין צפון הר הנגב לבין מישורי חולות חלוצה. מקור שמו בהיאחזות הנח״ל אשלים - אחת משלוש היאחזויות שהוקמו בשנת 1956 בין משאבי שדה וניצנה (אשלים, שיזף ומבוא שבטה). ההיאחזות נקראה על שם עצי האשל הנפוצים בנגב.

הגרעין המייסד של אשלים התגורר במשך כשנתיים באתר קראוונים ליד משאבי שדה וצומת טללים, כ-12 קילומטר מנקודת הקבע. בשנת 1979 עברו המתיישבים לנקודת הקבע. היישוב הוקם כמושב שיתופי אשר השתייך לתנועה הקיבוצית. לאחר מכן הפך המושב השיתופי ליישוב קהילתי, החלה בו תנופת בנייה, ומספר התושבים עולה בהתמדה. כמו כן, הוקם ביישוב כפר סטודנטים של עמותת איילים.

בסמוך ליישוב נבנה מתחם תחנת הכוח באשלים ובו ארבע תחנות כוח.

בקרבת היישוב עברה מסילת הרכבת הטורקית מבאר שבע לקוסיימה. במקום נמצאים שרידי תחנת רכבת וגשר מעל נחל הבשור.

## גלריית תמונות

אשלים.jpg|
אשלים_2.jpg|
Ashalim above.jpg|מגדל השמש שבתחנות הכוח באשלים


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אשלים, באתר המועצה האזורית רמת הנגב

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
קטגוריה:הנגב: יישובים
טללים

**טְלָלִים** הוא קיבוץ בהר הנגב הצפוני, כשלושה קילומטרים מדרום לצומת משאבים. משתייך לתנועה הקיבוצית. הקיבוץ נקרא "טללים" על שם הטל הרב שיורד בו במהלך השנה. שייך למועצה אזורית רמת הנגב.

מייסדי הקיבוץ היו מספר גרעיני נח"ל של תנועת הצופים, שהתיישבו באופן זמני בבאר משאבים סמוך למשאבי שדה ובראשית 1980 עלו לנקודת הקבע. עוד קודם לעלייה לנקודת הקבע צורף הקיבוץ לתנועה הקיבוצית.

בקיבוץ יש מפעל לבטון. תושבי הקיבוץ עוסקים גם בחקלאות.

קיבוץ טללים היה מראשוני הקיבוצים המופרטים.

ב-2010, החלה בניית ההרחבה לקיבוץ, ונכון ל-2022 הוא מונה כ-600 תושבים.
ממוזער|400px|שמאל|טללים
## קישורים חיצוניים

*
*קיבוץ טללים,  במרכז המידע להתיישבות בנגב ובגליל
*טללים, באתר המועצה האזורית רמת הנגב
*

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצים במחוז הדרום
קטגוריה:הנגב: יישובים
קילטפה

[שמאל|ממוזער|250px|לוחות חומר בכתב יתדות שנמצאו בתוך קערה ב[שכבה ארכאולוגית|שכבה II בחפירה ארכאולוגית. מתוארך ל-1920 ל־1840 לפנה"ס]]
200px|ממוזער|שמאל|כלי שנמצא באתר
**קילטֵפֶּה** (בטורקית **Kültepe**, "גבעת האפר") הוא שמה הנוכחי של עיר עתיקה במרכז מזרח אנטוליה שבטורקיה, הידועה גם בשם **כּרוּם כּנֵש**, היינו "מושבת-הסוחרים של כנש" באשורית (בטורקית נהגה כַּנִיש). העיר המודרנית הקרובה ביותר היא קייסרי, כ־20 קילומטרים דרום מערבית לקילטפה. תעתיק שם העיר השכיח הוא "כנש", אחר שמה החתי, אולם שם מדויק יותר יהיה "כַּנֵס". כרום כנש מתייחס לחלק מסוים של העיר שניתן על ידי הממונים המקומיים לסוחרים אשוריים לשימושם הפטור ממס, כל עוד סחורתם נותרה בתוך הכָּרוּם. המונח "כרום" שאול מאכדית, ומשמעותו היא נמל. העיר אליה הוצמד הכרום היא נשש, בירתם הראשונה של החתים באנטוליה. 

מספר ערים אנטוליות אחרות אכלסו כרום, אולם הגדול בהם היה בכנש. כרום חשוב זה יושב על ידי סוחרים אשוריים במשך מאות שנים. האשורים ייבאו בדיל ואריגים מארצם עבור כסף ומוצרי מותרות.

## ארכאולוגיה
שרידי הכרום יוצרים תל מעגלי בקוטר של כ־500 מטרים, ובגובה של כ־20 מטרים מעל המישור. יישוב הכרום מורכב ממספר שכבות סטרטיגרפיות. בניינים חדשים נבנו על גבי שרידי התקופות הקדומות יותר, לכן הרצף הסטרטיגרפי ארוך ונמתח מפרה־היסטוריה לתקופה החתית המוקדמת. 

* **שכבה IV**. היישוב הראשוני ביותר. הכתב לא נכנס לשימוש באזור כלל. 
***שכבה III**. שלב יישוב נוסף, עדיין אין עדויות לידיעת קרוא וכתוב בקרב יושבי האתר. 
***שכבה II**, בין 1920 ל־1840 לפנה"ס ( על פי הכרונולוגיה התיכונה). בתקופה המדוברת הסוחרים האשוריים הקימו את מושבתם הצמודה לעיר, הכרום. הכרום נחרב בשריפה בתום התקופה; הסוחרים ברחו מההריסות והותירו מאחור חפצים רבים שנמצאו על ידי ארכאולוגים. בין הממצאים הבולטים הם לוחות החומר האפויים שנמצאו בהמוניהם, חלקם בתוך מעטפות חומר חתומות. הלוחות תיעדו פעילות יום־יומית כסחר וסידורים חוקיים. הלוחות מתעדים סחר בין המושבה האשורית לעיר אשור וסחר המושבה עם המקומיים. הסחר נוהל על ידי משפחות, לא האומה האשורית. לוחות אלו הם, נכון למציאות הארכאולוגית של ימינו, הדוגמאות העתיקות ביותר לרשומות מאנטוליה. שלב זה, כאמור, נשרף, ההשערות לחורבן הן, מאבקים פנימיים בין שליטי (הנסיכים) הערים באזור או כניסת החיתים והתיישבותם באזור קפדוקיה.

***שכבה Ib**, בין 1789 ל־1740 לפנה"ס. לאחר שלב ביניים בו נזנחה העיר נבנו מתקנים חדשים על גבי הריסות השכבות העתיקות; העיר הפכה במהרה למרכז סחר משגשג. הסחר היה כפוף לשלטון אישמי דגון אשר הושם לשלטון אשור אחר כיבושה על ידי אביו, שמשי-אדד הראשון. העיר, אומנם, נשרפה פעם נוספת. מתקופה זו נמצא מספר תעודות קטן. את חורבנה ניתן לזקוף למלכים שעלו על אשור, ובייחוד למלך בבל, הוא חמורבי. 

***שכבה Ia**. העיר נבנתה מחדש, אולם אין סימנים לקיומה של מושבה אשורית. תרבות העיר הייתה חתית. העיר נכבשה על ידי אניתש, מלך חתי אגדי למחצה, ושמשה כבירה עד לימי חתושיליש הראשון, אז עברה הבירה החתית לחתושש. שמה של השפה החתית בפי דובריה, "נשילי" נגזר משמה של כניש בפי החתים : "נֵשַש", ומשמעותו "שפת נשש".

## ראו גם

*הסחר האשורי באשור הקדומה עם המושבות האשוריות באנטוליה
*  פרק 77 – דברי הימים: בדיל ויעבור -על הסוחרים האשורים בכניש בפודקאסט דברי הימים בהגשת אילן אבקסיס

## קישורים חיצוניים

* 
* כניש, באתר מלון עתמאן
* קילטפה באתר משרד התרבות הטורקי 
* 

קטגוריה:טורקיה: היסטוריה
קטגוריה:טורקיה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אשור
קטגוריה:חתים
קטגוריה:קייסרי
קטגוריה:קפדוקיה
קטגוריה:תלים עתיקים