open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נאילה מעווד

**נאילה מעווד** (ערבית: **نائله معوض** בתעתיק מדויק: **נאא'לה מעוצ**'; נולדה ב-3 ביולי 1940) היא פוליטיקאית לבנונית. מחוץ ללבנון היא מוכרת בעיקר בתור אלמנתו של הנשיא רנה מעווד, שנרצח ב-22 בנובמבר 1989. בתוך לבנון, היא מדינאית בכירה בזכות עצמה, אשר כיהנה במספר בתי נבחרים מאז 1991. לאחר בחירתה מחדש ביוני 2005, היא מונתה לתפקיד השרה לעניינים חברתיים.

## ביוגרפיה
מעווד נולדה בבשרי, לבנון, בתם של נג'יב עיסא אל-ח'ורי ואוולין רוש. אביה היה נצר למשפחה מרונית מיוחסת וקרוב משפחתו של בשארה אל-ח'ורי, נשיאה הראשון של לבנון העצמאית. היא התחנכה בבית הספר הקתולי "École des Franciscaines Missionnaires de Marie, Rue du Musée" ולאחר מכן באוניברסיטת סנט ג'וזף, בה עשתה תואר ראשון בספרות צרפתית ובהיסטוריה. מאוחר יותר למדה אנגלית באוניברסיטת קיימברידג' שבבריטניה.

משנת 1962 עד 1965, מעווד עבדה כעיתונאית בעיתון יומי, "L'Orient". בשנת 1965, היא הפתיעה רבים כשנישאה לרנה מעווד, בן למשפחה מרונית מתחרה, אשר היה מבוגר ממנה ב-15 שנים. למרות פער הגילים, ולמרות האיבה המסורתית בין המשפחות, הנישואין נמשכו ולזוג נולדו 2 ילדים; רימה, כיום עורכת דין, אשר נולדה בשנת 1966, ומישל, אשר נולד ב-1972, עורך דין ואיש עסקים.

נאילה בחרה להנציח את זכרו של בעלה על ידי הקמת קרן רנה מעווד בשנת 1990, אשר פועלת לצדק חברתי ופיתוח כלכלי בלבנון והעולם הערבי. מאז 1994, היא מכהנת כנשיאת המרכז למחקר וחינוך לדמוקרטיה.

### קריירה פוליטית
כחברת האספה הכללית, מעווד מייצגת את מחוז זע'רתא-טריפולי בצפון לבנון. היא כיהנה במספר ועדות פרלמנטריות, והתמחתה בנושאים שונים כמו כלכלה, זכויות הילד וחינוך. היא פעלה רבות למען זכויות נשים וילדים, והתנגדה לשחיתות פוליטית. מעווד חברה בולטת בארגון קורנת שהוואן, שהוא קואליציה של חברי פרלמנט נוצרים המתנגדים לנוכחות הצבאית הסורית בלבנון, ומטיפה לבנייתה של לבנון כמדינה מודרנית ודמוקרטית. היא חברה ב"פורום הדמוקרטי", קואליציה המורכבת מחברי פרלמנט נוצרים ומוסלמים כאחד המתנגדים לשלטון פרו-סורי. כמו כן היא מזוהה עם החזית הלאומית, שהוא בלוק רב-עדתי בפרלמנט, הפועל ליצירת רפורמות פוליטיות. בשנת 2004, הכריזה על מועמדותה לנשיאות לבנון, בבחירות שהיו אמורות להיערך באותה שנה, אך הבחירות לנשיאות נדחו לשנת 2007, ולתפקיד נבחר מישל סולימאן.

מעווד מתגוררת בחזמייה ובזע'רתא.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שרי ממשלת לבנון
קטגוריה:פוליטיקאיות לבנוניות
קטגוריה:עיתונאיות לבנוניות
קטגוריה:חברי פורום קורנת שהוואן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סן-ז'וזף
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:ילידות 1940
משה יהודה לייב פרידמן

רבי **משה יהודה לייב פרידמן** (ט"ו בשבט תרכ"ה, 1865 – י' באלול תש"ז, 1947) שכונה "פַּאשְקַנער", היה מייסד חסידות פשקאן. היה בנו של רבי יצחק הראשון מבוהוש ונינו של רבי ישראל מרוז'ין.

## ביוגרפיה
פרידמן הוא בנו הרביעי של האדמו"ר יצחק הראשון מבוהוש, מייסד חסידות בוהוש ונקרא על שם סבו, הרב משה יהודה לייב מסאסוב. למד אצל אביו בבוהוש, נישא לבת דודו, אלטע נחמה גיטל פרידמן. לאחר פטירת אביו מונה אחיו הבכור רבי ישראל שלום יוסף פרידמן (בעל הספר "פאר-ישראל") לממלא מקום אביו בבוהוש, ואילו הוא עבר בתרנ"ז (1897), לפשקאן ופיתח שם מרכז חסידי גדול, שחסידים רבים היו נוהרים אליו מכל רחבי רומניה. לאחר 40 שנה בפאשקאן, פונה על ידי השלטונות בתש"ד (1944) אל דורוחוי ולאחר מכן עבר לבוקרשט והקים שם מחדש את החצר החסידית של פאשקאן. נפטר בבוקרשט ונטמן בחלקת אדמו"רי בוהוש בבוהוש.

## שושלת פשקאן
בנו בכורו, רבי יעקב דוד פרידמן, הנהיג את חסידות פאשקאן לאחר פטירת אביו. נשא את חיה שרה סימה בת דודו רבי פנחס השיל מזינקוב ואשתו מלכה בת רבי יצחק הראשון מבוהוש. בשנת תש"י (1950) הצליח לעלות לישראל והתגורר ביפו. רבים מיהודי רומניה התקרבו אליו והוא קרבם לתורה. נפטר בכ"ב באב תשט"ו. דברי תורתו יצאו בספר "ברכת משה".

בניו האחרים של רבי משה יהודה לייב היו רבי יצחק (חתן פעמיים של בן דודו רבי מנדל מבוהוש) ורבי ישראל שלום יוסף. חתניו היו: רבי אבי עזרא זליג שפירא (בנו של רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ') ו (בתו חוה) אשת רבי אהרן מתתיהו פרידמן בן אחיו רבי אברהם יהושע השיל פרידמן מאדז'וד ובזיווג שני הרב ברוך אברהמוביץ.

נכדו, בן בנו השני רבי יצחק, היה הרב ד"ר ישראל פרידמן בן שלום ראש ישיבת ההסדר "אהבת-ישראל" בנתיבות וד"ר לתולדות עם ישראל, התגורר בשכונת גילה בירושלים והמשיך את דרכו כאדמו"ר אך ללא חצר חסידית מסודרת.

לאחר פטירתו ביום העצמאות ה'תשע"ז, החליפו באדמו"רות, בנו, הרב תא"ל הושע פרידמן בן שלום, ראש מכינת בית ישראל.

## לקריאה נוספת
* "היהודים מרומניה", הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008, ע' 156 
* "נוכחויות רבניות במרחב הרומני" מאת ברוך טרקטין ולוצ'יאן-זאב הרשקוביץ', הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008, ע' 196 - 199 
* יצחק אלפסי, **"אנציקלופדיה לחסידות- אישים"** כרכים א-ג, הוצאת מוסד הרב קוק, 1986, 2000, 2004
* יצחק אלפסי, **"החסידות ברומניה"**, הוצאת "סגולה"

## הערות שוליים

משה יהודה לייב
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:חסידות בוהוש
קטגוריה:משפחת הגר
קטגוריה:נפטרים ב-1947
חגי הדס

**חגי הדס** (נולד ב-7 באוגוסט 1953) הוא איש מערכת הביטחון הישראלית, שירת כראש אגף מטה במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, אחראי על בניית הכוח. מיוני 2009 ועד אפריל 2011 שימש כנציג מטעם ראש הממשלה בנימין נתניהו לעניין החזרת החייל החטוף גלעד שליט.

## ביוגרפיה
הדס נולד וגדל בבית אלפא, בן לדוד ורבקה ואחד משלושה אחים. למד במוסד החינוכי גלבוע של השומר הצעיר ובתקופת התיכון שהה שנתיים באיטליה במסגרת שליחות של משפחתו מטעם התנועה הקיבוצית.

הדס התגייס לצה"ל בנובמבר 1971, התנדב לצנחנים והתקבל לסיירת צנחנים. בסיום קורס קציני חי"ר שב לסיירת ומונה למפקד צוות. בדצמבר 1974 לקח חלק באירוע במהלכו חדר מחבל לבית בקיבוץ ראש הנקרה והתבצר בו. הדס השתחרר בדרגת סרן לאחר שהיה סגן מפקד הסיירת תחת פיקודם של שאול מופז ויפתח רייכר-עתיר, גויס למוסד וסיים בהצלחה את הקורס המבצעי. הדס שירת כלוחם ומפקד ביחידות המבצעיות של הארגון, ולאורך השנים השתתף ופיקד על מבצעים מיוחדים של המוסד וצה"ל. בין היתר פיקד הדס על יחידת כידון וריכז את החקירה שניהל המוסד כנגד נחום מנבר. הדס התקדם עד לתפקיד ראש אגף "קיסריה", אגף המבצעים במוסד, אותו קיבל לאחר התפטרות ראש האגף הקודם בעקבות כישלון ההתנקשות בח'אלד משעל. ב-2002 פרש מהשירות לאחר חילוקי דעות עם ראש המוסד אפרים הלוי.

הדס מונה לסמנכ"ל חברת Card Guard העוסקת בתחום העברה אלקטרונית של מידע רפואי. לאחר מינויו של מאיר דגן לראש המוסד חזר הדס למוסד ומונה לראש אגף מטה, האחראי על בניית הכוח, התפקיד השלישי בהיררכיית הארגון. ב-2005 פרש פעם נוספת לאחר שלא התמנה למשנה לראש המוסד.

לאחר פרישתו הקים מיזם טכנולוגי בתחום האינטרנט, במסגרת חברת Yooga Tech ושימש דירקטור בחברות, בהן "קבוצת גולד בונד" הציבורית ו"סייף-סקיי". במסגרת פעילותו בחברת "סייף סקיי" נפל קרבן להונאה בידי העבריין אריק קליין אשר הצליח לשכנע אותו שבידיו המצאה מהפכנית של מדבקה המסוגלת לאתר ולהתריע על מצבים רפואיים מסוכנים. לימים, נודעה הפרשה בשם "פרשת המדבקה".

ביוני 2009 מונה לנציג ראש הממשלה לעניין החזרת החייל החטוף גלעד שליט (לאחר התפטרותו של עופר דקל), במסגרת מאמציו, פעל הדס להחליף את התיווך המצרי במתווך גרמני, ולתפקיד מונה גרהארד קונארד, לאחר שהגיע למסקנה כי המצרים אינם מתווכים הוגנים. באפריל 2011 הודיע על פרישתו מהתפקיד בתום שנתיים, ולמחליפו מונה איש המוסד דוד מידן. באוגוסט 2012 מונה על ידי ראש הממשלה נתניהו, לאחראי מטעמו לטיפול בסוגיית המסתננים הלא חוקיים לישראל.

הדס הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, נשוי ואב לשלושה.

## קישורים חיצוניים

* הודעת משרד ראש הממשלה על מינויו של הדס לטיפול בעניין גלעד שליט
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי אגף קיסריה במוסד
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:משנים לראש המוסד
קטגוריה:בית אלפא: אישים
קטגוריה:בוגרי המוסד החינוכי גלבוע
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:עסקת שליט: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
יעקב כולי

הרב **יעקב כוּלִי** (ה'תמ"ט, 1689 לערך - י"ט באב ה'תצ"ב, 1732) היה מחכמי ירושלים ושד"ריה, מחבר ועורך ספרים בהם הספר מעם לועז.

## תולדותיו
רבי יעקב נולד בירושלים לרבי מכיר, שהיה חתנו של רבי משה בן חביב. אביו חינכו מילדותו לחיי נזירות, הסתפקות במועט ומיעוט שינה. בשנת ה'תע"ד נסע רבי יעקב לקושטא (קונסטנטינופול) כדי להדפיס את ספרי סבו רבי משה בן חביב לאחר שערכם בצפת, ושם הכיר את רבי יהודה רוזאניס, שמינה אותו לדיין בבית הדין. לאחר מותו של רבי יהודה, ערך את כתביו והוציאם לאור. בספר של רבי יהודה **[[משנה למלך (פירוש)|משנה למלך]]** אף צירף את הגהותיו, והם מצוינות שם על שם "אמר המגיה". להערכה רבה זכה רבי יעקב מגדולי הדורות, ורבה הייתה השפעתו על ההתפתחות התורנית והספרותית של יהדות טורקיה והבלקן. רבי חיים יוסף דוד אזולאי כתב עליו:  והכרתי תוקף פעולת צדיק מהר"י כולי ז"ל הפלא ופלא, כי היה סופר מהיר ובקי בש"ס ובפוסקים ומפרשים, וכנראה בספר "מעם לועז" אשר חיבר לזכות את הרבים, אשריו ואשרי חלקו.

## ספריו
רבי יעקב כולי יזם והוציא לאור את היצירה "מעם לועז" בשפת הלאדינו, אך לא זכה להשלימה. בהיותו בקושטא נתוודע לרבי יהודה מזרחי שהיה עשיר מופלג ואוהב תורה, שהסכים לממן את הוצאת ילקוט מעם לועז על ספר בראשית, והדפיס 1,000 עותקים של חלק זה. תנאי התנה עמו רבי יהודה מזרחי, שמרווחי מכירת הספרים יקבל רבי יעקב שכר טרחו כשד"ר, והשאר למטרות מסוימות של צדקה. כמה מתשובותיו ודרשותיו נדפסו יחד עם ספרי זקנו רבי משה בן חביב.

עוד חיבר ספר **משנה כסף** על הרמב"ם, יצא לאור בשנת תשע"ט על ידי מכון אהבת שלום.

חיבר גם את **סימנים דאורייתא**, אך חיבור זה לא נדפס.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:יוצרים בלאדינו
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-17
קטגוריה:ילידי 1732
קטגוריה:נפטרים ב-1732
החתונה היוונית שלי

**החתונה היוונית שלי** (באנגלית: **My Big Fat Greek Wedding**) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדיה, בבימויו של ג'ואל זוויק. הסרט יצא לאקרנים ב-19 באפריל 2002. הסרט גרף כ-368 מיליון דולר, והיה לאחד הסרטים הרווחיים ביותר באותה שנה. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר. לסרט יצא סרט המשך החתונה היוונית שלי 2.

## עלילה
טולה פורטוקלוס (ניה ורדלוס), אמריקאית ממוצא יווני, עוזרת להוריה במסעדה המשפחתית שלהם. היא הגיעה לגיל שלושים ועוד לא התחתנה. פגישה מקרית עם בחור גורמת לה לעשות מהפך בחייה. תחילה היא נרשמת לקורס מחשבים. בעזרת אמה, מריה (לייני קאזאן), היא מצליחה לשכנע את אביה, (מייקל קונסטנטין) לעבור לעבוד בסוכנות הנסיעות של דודתה. במקביל היא משפרת את הופעתה החיצונית. בינתיים טולה והבחור איאן (ג'ון קורבט) מתאהבים ומחליטים להתחתן, אך אביה מאוכזב מכך שבחיר ליבה אינו יווני.

## צוות שחקנים
* פוטלה "טולה" פורטוקלוס - ניה ורדלוס
* איאן מילר - ג'ון קורבט
* קוסטס "גאס" פורטוקלוס - מייקל קונסטנטין
* מריה פורטוקלוס - לייני קאזאן
* דודה וולה - אנדרה מרטין
* אטנה פורטוקלוס - סטרולה לוגוד'הטיס
* ניק פורטוקלוס - לואיס מנדילור
* בת דודה ניקי - גיה כרדיס
* בן דוד אנג'לו - ג'ואי פאטוואן
* רונדי מילר - ברוס גריי
* האריט מילר - פיונה רייד
* פריז מילר - אריאל שוגרמן
* גברת וויט - ג'יין איסטווד

## סרט המשך
הקדימון הראשון לסרט יצא ב-11 בנובמבר 2015, והסרט עצמו יצא לאקרנים בשם "החתונה היוונית שלי 2" ב-25 במרץ 2016. הסרט לא זכה לביקורות חיוביות. ב-2023 יצא הסרט "החתונה היוונית שלי 3" אשר זכה אף הוא לביקורות שליליות. 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 2002
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:שיקגו בקולנוע
לינק 16

**Link 16** היא רשת תקשורת צבאית המשמשת את החברות בברית נאט"ו להעברת מידע דיגיטלי בין מחשבים בפורמט מוגדר.

באמצעות Link 16 כוחות קרקע, כלי טיס וספינות מלחמה של חברות הברית יכולים להחליף מידע אודות תמונת המצב הטקטית שלהם בזמן אמת. המערכת **Link 16** תומכת בהעברת הודעות טקסט ותמונות ומספקת לצורך כך שני ערוצים בקצב של 2.4 קילוביט לשנייה או 16 קילוביט לשנייה.

התקשורת בה מוצפנת ומבוססת על TDMA. התקשורת היא אלחוטית בתחום תדרי ה־L (969–1206 MHz) בספקטרום התדר אולטרה גבוה. 

## פלטפורמות טקטיות שיש להן מקמ"ש המאפשר חיבור לרשת (מותנה חברות בנאט"ו), רשימה חלקית
### כלי טיס

* בואינג AH-64 אפאצ'י
* B-1 לנסר
* B-2 ספיריט
* לוקהיד C-130 הרקולס
* בואינג E-7 ודג'טייל
* E-8
* יורופייטר טייפון
* מקדונל דאגלס F-15 איגל
* ג'נרל דיינמיקס F-16 פייטינג פלקון
* מקדונל דאגלס F/A-18 הורנט
* F-22 ראפטור
* לוקהיד מרטין F-35 לייטנינג II
* בואינג KC-46 פגסוס

### מערכות הגנה אקטיביות (לפי אתר ויקיפדיה באנגלית)
* חץ (מערכת נגד טילים)
* MIM-104 פטריוט
* THAAD

לפי הסוכנות לפיתוח בחלל של ארצות הברית, רשת לינק 16 תמומסר דרך לוויינים המקושרים באמצעות תקשורת אופטית, בין לווינית בחלל כך שפלטפורמות טקטיות יוכלו לבצע תקשורת נתונים "מכל מקום לכל מקום בכדור הארץ" (לאחר שמערכי הלוויינים יושלמו במלואם). יכולת זו הודגמה כבר בניסויים.

בכדי שפלטפורמה מסוימת תדע לקבל נתונים מהרשת, היא צריכה שיהיה לה מקמ"ש (משדר - מקלט) ייעודי וחיבור אינטגרטיבי למחשבי הפלטפורמה עצמה - כדי לתרגם את ישויות המידע השונות מהישויות הייחודיות לפלטפורמה, למסרי רשת תקינים ולהפך. המקמ"ש בפלטפורמה נקרא Joint Tactical Radio System והוא נשען על רדיו מוגדר תוכנה.  פיתוח ה JTRS נמשך למעלה מ 15 שנה לפני שהצליחו להצטייד במכשירי הרדיו וזו נחשבת דוגמה לאחד הפרויקטים הגרועים ביותר בהיסטוריה של משרד ההגנה האמריקאי. אחת שההצטיידות כן הושלמה - היא מאפשרת תקשורת נתונים מוצפנת בין כל הפלטפורמות הטקטיות של מדינות נא"טו ובנות ברית מסוימות שלה ולכך יש תרומה מבצעית ניכרת. במידה רבה, זו התשתית לרעיון של "לחימה מבוססת רשת" Network-centric warfare.

באיור/ אילוסטרציה המצורפת רואים כמה שימושים אפשריים:
*מטרות שמטוס AWACS מגלה מטווחים מאוד רחוקים - הוא "מכניס לרשת" את המטרה ע"פ הפרוטוקול של לינק 16. מטוסי קרב כמו אף-15, אף 16, קולטים את השידור המדובר ויכולים "לראות" מטרות אויב מטווחים של מאות מייל - בלי שהם צריכים לראות את המטרות באמצעות המכ"ם של המטוס עצמו ובלי שהם צריכים לשדר ולחשוף את עצמם אלקטרונית. 

*מכ"מים קרקעיים לגילוי טילי קרקע - קרקע, מגלים טילים בליסטיים במעופם, מכניסים את המידע לרשת וככה, סוללות ההגנה האקטיביות יכולות לרכז את המשאבים לכוון המטרות - עוד לפני שהן רואות את הטילים התוקפים בעצמן.

## ראו גם
* לינק 22

קטגוריה:נאט"ו
קטגוריה:טכנולוגיה צבאית
ניה ורדלוס

**אנתוניה יוג'יניה "ניה" ורדלוס** (באנגלית: **Antonia Eugenia "Nia" Vardalos**; נולדה ב-24 בספטמבר 1962) היא שחקנית, תסריטאית ובמאית קולנוע קנדית, שמוכרת בשל סרטה "החתונה היוונית שלי"; עבורו הייתה מועמדת לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר ולפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר.

## ביוגרפיה
ורדלוס נולדה בוויניפג, מניטובה שבקנדה. היא בתם של ההורים היוונים-קנדים דורין כריסטאקוס, מנהלת חשבונות ועקרת בית, וקונסטנטין "גאס" ורדלוס, מפתח קרקעות שנולד בקלבריטה, יוון. היא למדה בבית הספר סנט ג'ורג' ובתיכון שפטסברי בוויניפג ולאחר מכן נרשמה לאוניברסיטת ריירסון בטורונטו.

## קריירה
ורדלוס התפרסמה בזכות הסרט "החתונה היוונית שלי" משנת 2002, לו כתבה את התסריט ובו שיחקה בתפקיד הראשי. בעקבות הסרט, שזכה להצלחה מסחרית, הופקה סדרת טלוויזיה בעלת אותו שם, שבה שיחקו רוב השחקנים שהופיעו בסרט, לרבות ורדלוס עצמה, שאף הייתה התסריטאית והמפיקה בפועל. הסדרה לא זכתה להצלחה ושידורה הופסק לאחר 7 פרקים בלבד. 

ב-2004 היא שיחקה לצד טוני קולט בסרט "קוני וקרלה". היא הופיעה לצד בעלה השחקן במספר סדרות וסרטים, כגון "נסיך החלומות" ו"המופע של דרו קארי". 

ב-2009 הופיעה בתפקיד הראשי בסרט "האהבה היוונית שלי" ולאחר מכן גם כתבה, ביימה ושיחקה בתפקיד ראשי בסרט "שונאת את חג האהבה".

## חיים אישיים
בספטמבר 1993 היא נישאה לשחקן האמריקאי איאן גומז. לאחר שניסו במשך תשע שנים להרות באמצעות הפריה חוץ גופית ופונדקאות, ורדלוס וגומז אימצו את בתם, אילריה, בשנת 2008. באותה תקופה אילריה הייתה בת שלוש וחלק ממערכת האומנה.

בשנת 2013, ורדלוס כתבה ספר על החוויה, רב מכר של הניו יורק טיימס שהיא כינתה "*Instant Mom"*, והיא עדיין תורמת את כל ההכנסות מהתמלוגים שלה לקבוצות אימוץ. ורדלוס פרסם גם טור עצות על תהליך האימוץ ב"הפינגטון פוסט".

ב-3 ביולי 2018 פורסם כי ורדלוס הגישה בקשה לגירושין מגומז לאחר 25 שנות נישואין, וכי הם כבר היו פרודים מאז יוני 2017. הגירושים שלהם הושלמו כעבור חודשיים. 

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

 

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה קנדיות
קטגוריה:במאיות קולנוע קנדיות
קטגוריה:תסריטאיות קולנוע קנדיות
קטגוריה:קנדים ממוצא יווני
קטגוריה:מהגרות מקנדה לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה המטרופולינית של טורונטו
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1962
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1962
שמואל זיסמן

**שמואל (שמוזי) זיסמן** (נולד ב-12 במאי 1957) הוא כדורסלן עבר ועורך דין.

## ביוגרפיה
זיסמן נולד וגדל ברמת גן, בנו של חבר הכנסת ואיש הציבור שלום זיסמן. החל לשחק כדורסל זמן קצר אחרי מות אביו בתחילת 1967. בנעוריו שיחק זיסמן במחלקת הנוער של מכבי רמת חן ובקבוצת הכדורסל של תיכון בליך, התיכון שבו למד. מאמנו של זיסמן בנעוריו היה פיני גרשון, עד שבגיל 16.5 זיסמן הועלה לקבוצת הבוגרים של מכבי רמת גן. בקיץ 1978 זיסמן עבר לשורות מכבי תל אביב, לאחר שהאחרונה זכתה בגביע אירופה לאלופות, בעקבות התעניינותם האישית של רלף קליין ושמעון מזרחי בו. המעבר למכבי היה מלווה בהתלבטויות רבות של זיסמן על מעבר אפשרי למספר מכללות בולטות מצפון מזרח ארצות הברית. אך בסופו של דבר זיסמן העדיף את מזג האוויר הים התיכוני של תל אביב על פני מזג האוויר של צפון מזרח ארצות הברית.

כחלק מן הקבוצה, הניף זיסמן את גביע אירופה בזכיית הקבוצה בגביע אירופה לאלופות, 1981, וכן זכה עימה בגביע הביניבשתי. זיסמן שותף בשליטתה הכמעט מוחלטת במפעלים המקומיים של מכבי וזכה עימה גם בשלוש אליפויות ובשלושה גביעי מדינה, מתוכן, שלושה דאבלים. במהלך תקופה זו, זיסמן היה קפטן נבחרת העתודה של ישראל (ועוד לפני זה, קפטן נבחרת הנוער), וכן חבר בסגל נבחרת ישראל הבוגרת. במאזנו עומדים שלוש השתתפויות באליפויות אירופה (1981, 1983 ו-1985).

לאחר הקדנציה במכבי תל אביב המשיך זיסמן לשחק בקבוצת נעוריו מכבי רמת גן. משם עבר להפועל תל אביב אותה הוביל לגמר הפלייאוף המפורסם של 1985 מול מכבי תל אביב. בסדרת גמר זו התקוטטו כוכב הפועל תל אביב דאז מייק לארגי ומוטי ארואסטי, מה שהוביל להרחקתם. הרחקת כוכב הקבוצה, והעברת המשחק המכריע מאוסישקין ליד אליהו, עלתה בסופו של דבר להפועל תל אביב באליפות, ומכבי תל אביב ניצחה בסדרה 1–2 בדרך לעוד אליפות ברצף. כמו כן שיחק זיסמן בהפועל גליל עליון עימה העפיל לגמר גביע המדינה, ובהפועל חולון. זיסמן פרש ממשחק פעיל בגיל 33. לאחר פרישתו זיסמן ייסד את ארגון שחקני הכדורסל בישראל, עמד בראשו והיה מיוזמי ומעצבי התיקון לחוק הספורט הישראלי, וכיום משמש גם כיו"ר מנהלת הספורט ההישגי של ישראל.

עם פרישתו ממשחק פעיל למד זיסמן משפטים באוניברסיטת תל אביב ובשנת 1985 התקבל כחבר בלשכת עורכי הדין. 

זיסמן הוא שותף מייסד בפירמת עורכי הדין הבינלאומית זיסמן, אהרוני, גייר ושות'. למשרד סניפים בישראל, בארצות הברית (ניו יורק, בוסטון וושינגטון הבירה), סין (בייג'ינג ושאנגחאי), הודו, ובאירופה – ברומניה ובאיטליה.

זיסמן שימש יועץ משפטי וחבר בשלוש ועדות ממשלתיות - ועדת פלד בתחום התקשורת, ועדת רונן בתחום הנדל"ן, והוועדה המקצועית המיוחדת שהקים משרד התחבורה לחקירת אירועי תאונת הרכבת הקטלנית בבית יהושע בשנת 2006.

בנוסף משמש זיסמן יו"ר בית הדין העליון של תנועת מכבי העולמית, חבר בחוג הידידים במסגרת עמותת עזרה למרפא (הרב פירר), הוא ממייסדי מרכז רט לטיפול בילדות נפגעות תסמונת רט, ממייסדי עמותת "לב אוהב", וממשיך לשחק בקבוצת הוותיקים של מכבי תל אביב המשתתפת באירועים שונים של תרומה לקהילה.

## קישורים חיצוניים

* דף השחקן באתר האוהדים הרשמי של מכבי תל אביב
* אתר ארגון שחקני הכדורסל
* 
* יורם יובל,  שיחת נפש עם שמואליק זיסמן, החינוכית, 17 באפריל 2016

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי עירוני רמת גן
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל גליל עליון
קטגוריה:כדורסלני הפועל חולון
קטגוריה:כדורסלני בית"ר תל אביב
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון בליך
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1957
Moonlight Sinatra

**Moonlight Sinatra** הוא אלבום מאת הזמר האמריקני פרנק סינטרה, זהו אלבום האולפן ה-46 של סינטרה וה-19 היוצא בחברת ההקלטות רפרייז רקורדס. האלבום יצא לאור בשנת 1966.

תחת ארגונו השופע והתוסס של נלסון רידל הוציא פרנק סינטרה אלבום נושא, לאחר הצלחתו של אלבום הנושא האחרון שלו, September of My Years. כל השירים באלבום עוסקים סביב נושא הירח, והמילה ירח מופיע בכל שמות השירים. סינטרה שר את השירים בקול נמוך מהרגיל דבר היוצר אווירה קסומה סביב נושא הירח.

כמה מהשירים באלבום היו קשורים אל בינג קרוסבי מי שהיה מודל לחיקוי עבור סינטרה, דבר המתפרש כמחווה לזמר.

## משתתפים
* פרנק סינטרה - קולות
* נלסון רידל - מארגן, מנצח

## רשימת שירים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי פרנק סינטרה
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת רפרייז רקורדס
קטגוריה:הירח באמנות
עומאר קוק

**עומאר קוק** (באנגלית: **Omar Cook**; נולד ב-28 בינואר 1982 בברוקלין, ניו יורק) הוא כדורסלן אמריקאי-מונטנגרי המשחק בעמדת הרכז בקבוצת סראגוסה באסקט. גובהו 1.86 מטר.

קוק נבחר במקום ה-31 (סיבוב שני) על ידי אורלנדו מג'יק בדראפט 2001 והועבר מיד לדנוור נאגטס ששחררה אותו לפני תחילת העונה. הוא שיחק במשך 3 שנים בפייטוויל פטריוס מה-NBDL ובעונת  שיחק בפורטלנד טרייל בלייזרס ובטורונטו ראפטורס מה-NBA, אך סיים את העונה בפייטוויל פטריוס.

בעונת  שיחק קוק בדקסיה מונס-היינאוט הבלגית. לאחר מכן שיחק בעוד שלוש קבוצות: צסק"א סמרה הרוסית, שטרסבורג הצרפתית והכוכב האדום בלגרד הסרבית.

ב-26 ביוני 2008 חתם באוניקאחה מאלגה מליגת ה-ACB.

במאי 2008 קיבל קוק אזרחות מונטנגרית שאיפשרה לו לשחק בנבחרת מונטנגרו.

ב-2010 חזר לספרד וחתם בקבוצת ולנסיה ששיחקה באותה העונה גם ביורוליג. בקיץ 2011 עבר לשחק בשורותיה של אולימפיה מילאנו.

בדצמבר 2012 חתם בקאחה לבורל עד סוף העונה. ב-6 באוגוסט 2013 חתם בריטאס וילנה הליטאית לעונה אחת. ב-30 בספטמבר 2014 חתם בבודוצ'נוסט פודגוריצה ממונטנגרו.

ב-20 באוגוסט 2016 חתם באסטודיאנטס מליגת ה-ACB. ב-17 ביולי 2019 חתם בגראן קנריה. ב-24 ביולי 2020 חתם בסן פבלו בורגוס. ב-15 ביולי 2021 חתם בסראגוסה באסקט.

## קישורים חיצוניים

* פרופיל באתר ה-NBA
* פרופיל באתר היורוליג

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:ברוקלין: אישים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים מונטנגרים
קטגוריה:ניו יורק: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני פורטלנד טרייל בלייזרס
קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:כדורסלני צסק"א סמרה
קטגוריה:כדורסלני בלפיוס מונס-אנו
קטגוריה:כדורסלני אוניקאחה מאלגה
קטגוריה:כדורסלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורסלני ולנסיה
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה מילאנו
קטגוריה:כדורסלני ריטאס וילנה
קטגוריה:כדורסלני בודוצ'נוסט פודגוריצה
קטגוריה:כדורסלני נבחרת מונטנגרו
קטגוריה:כדורסלני שטרסבורג
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סנט ג'ון בניו יורק
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני פייטוויל פטריוטס
קטגוריה:בחירות דראפט של אורלנדו מג'יק
קטגוריה:כדורסלני גראן קנריה
קטגוריה:כדורסלני אסטודיאנטס מדריד
קטגוריה:כדורסלני סרגוסה באסקט
קטגוריה:ספורטאים זרים בסרביה
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בליטא
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בספרד
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1982
קטגוריה:מונטנגרים שנולדו ב-1982
רון ואייט

**רונלד אלדון ויאט** (באנגלית: **Ronald Eldon Wyatt**; 2 ביוני 1933 – 4 באוגוסט 1999) היה אח מרדים וחוקר נוסע שחיפש סימוכין ארכאולוגיים למקצת מסיפורי ניסים מהתנ"ך.

## ביוגרפיה
ויאט עבד לפרנסתו כאח בבית חולים, כשבשנת 1960 צדה את עינו תמונה של אתר דורופינר שהופיעה במגזין לייף, בה הופיע מבנה דמוי ספינה הממוקם על אחת הגבעות למרגלות הר אררט. התמונה עוררה ספקולציות בחוגי נוצרים אוונגליסטים והניעה את ויאט להתעניין בארכאולוגיה כחובב. משנת 1977 ועד למותו ב-1999, ערך למעלה ממאה מסעות למזרח התיכון במטרה למצוא סימוכין לסיפורי התנ"ך.

ויאט התפרסם בזכות תמיכתו הנלהבת בזיהויו של אתר דורופינר כמקום הימצאותה של תיבת נח התנ"כית - זאת לצד פרסומים נוספים שלו המאששים, לכאורה, סיפורים מהתנ"ך. טענותיו נדחו על ידי היסטוריונים רבים, מדענים וחוקרי תנ"ך ואפילו על ידי אנשי דת נוצריים, אך המוטיבציה שלו לא פחתה, אפילו במקרים בהם הראיות לדבריו הפכו קלושות ביותר.

## תגליות לכאורה
עד למותו הספיק ויאט להכריז על התגליות לכאורה הבאות:
* תיבת נח (אתר דורופינר, כ-30 קילומטר דרומית להר אררט כ-2000 מטר מעל גובה פני הים).
* אבני העוגן ששימשו את נח לייצוב התיבה.
* בית המגורים של נח מהתקופה שלפני המבול.
* זיהויין של סדום, עמורה, אדמה, צבֹיים וצוער אשר על פי המסורת הוחרבו בתקופת אברהם אבינו.
* מגדל בבל בדרום טורקיה.
* מקום קריעת ים סוף במפרץ אילת.
* שרידי אופנים וחלקי מרכבה אחרים שנותרו מחיל פרעה בקרקעית ים סוף.
* מיקומו של הר סיני בערב הסעודית.
* אתר צליבתו של ישו.
* ארון הברית וכלים נוספים מכלי המקדש.
* אבני לוחות הברית המקוריות (השניות).
* דמו של ישוע הנוצרי באתר הצליבה.

## היחס לממצאיו
בעוד רון ויאט סוחף אחריו המון נוצרי המחפש ראיות מוחשיות לסיפורים המופיעים בתנ"ך, דבריו נדחו, לעיתים בכעס, על ידי אנשי האקדמיה, הארכאולוגיה וחוקרי התנ"ך המוסמכים.

ויאט טען כי ערך חפירה ארכאולוגית באזור גן הקבר אך הדבר נדחה במכתב ששלח הארכאולוג ג'ו זיאס מרשות העתיקות בשנת 1996, שם נכתב בין היתר כי 

## לקריאה נוספת

* The Boat-Shaped Object on Doomsday Mountain: Is This the Remains of Noah's Ark by Mary Nell Wyatt (2004)


## קישורים חיצוניים
* 
* אתר אגודת המחקר של ויאט 
* ריכוז ביקורת על ממצאיו
* 

קטגוריה:פסאודו-מדע

קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1999
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
Bartholomeus Night

**Bartholomeus Night** (תרגום חופשי: **[[טבח ליל ברתולומאוס הקדוש|ליל ברתולומיאוס]]**) הייתה להקת בלאק מטאל ישראלית מירושלים.

## היסטוריה
הלהקה הוקמה על ידי הגיטריסט**T.K.O.R** ב-1998 כפרויקט של איש אחד, אך באפריל 1999 ביקש מ-**Refahim**, שהיה עד אז חלק מDalmerot's Kingdom, להצטרף כזמר סשנים. מאוחר יותר הצטרף רועי סופרין (הקלידן של פיליגראן).

בשנת 2000 הקליטו את שירם הראשון, The End Of Time, באולפני מידיקול בירושלים, ובעקבות התגובות החיוביות חזרה הלהקה להקליט באולפן עוד צמד שירים (True Natureו-Nocturnal Chant) שהרכיבו את הדמו הראשון של הלהקה - **The End Of Time**.

בשל שירותו הצבאי של T.K.O.R הלהקה הפסיקה את פעולתה למשך תקופה לתקופה, עד שנת 2001, בה החליטו להוסיף נגנים נוספים ללהקה כדי שיוכלו להופיע.
כמתופף צורף אילן הוכמן (**Decayed Soul**) וכגיטריסט שני צורף **D.Wrath**, שהיה מחליפו של רפאים ב-Dalmerot's Kingdom.
הלהקה נכנסה לחזרות מספר חודשים ובסיומם הקליטה חומר חדש, ואחד השירים ("Survival of the Fittest") אף נכלל באוסף המטאל הישראלי "Holy Shit".
הופעת הבכורה של הלהקה נערכה בחיפה בשנת 2002 ב-26 ביוני לצד הלהקות Emblaze (שמאוחר יותר הפכה לנייל וית'ין) ולהבות.
הופעה חשובה נוספת נערכה ב-2003, ב-1 בינואר מופע ההשקה של הEP, שנקרא **Survival**, אליו הגיעו כ-600 צופים. כל עותקי EP נמכרו.

אחרי ההופעה המריאה הלהקה לפולין לאולפני סלאני, שם הקליטו בעבר להקות מטאל עולמיות כ-ויידר ו-בהמות. הלהקה הקליטה שם את אלבום הבכורה, **Theosophia Pneumatica**, שיצא ביוני 2004.

## חברי הלהקה

* T.K.O.R - גיטרה, סולן
* רועי סופרין - קלידים
* רפאים - סולן
* אילן הוכמן - תופים
* רטימוס - גיטרה  בס
* גלעד ערמה - תופים
* Dark Wrath - גיטרה

## אלבומים

* (2001) The End of Time (דמו)
* (2003) Survival (מיני-אלבום)
* (2004) Theosophia Pneumatica (אלבום בכורה)

## קישורים חיצוניים

* Bartholomeus Night - Theosophia Pneumatica, סקירת אלבום באתר http://metalist.co.il
* אדוני הבלהות – ראיון עם Bartholomeus Night
* Bartholomeus Night Discography, באתר Discogs

קטגוריה:להקות בלאק מטאל ישראליות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2000
קטגוריה:להקות שהתפרקו בשנת 2011
שאנין סוסאמון

**שאנון מארי קאהולולאני "שאנין" סוסאמון** (באנגלית: **Shannon Marie Kahololani "Shannyn" Sossamon**; נולדה ב-3 באוקטובר 1978) היא שחקנית אמריקאית ומוזיקאית.
היא התפרסמה בעיקר מהסרטים: "סיפורו של אביר", "חוקי המשיכה" ו"לא יכול בלי".

## ביוגרפיה
סוסאמון נולדה בהונולולו, הוואי שבארצות הברית, למשפחה מרקע נוצרי בעיקרה ממוצא אירופאי, כשמצד אמה היא גם ממוצא פיליפיני וילידי-הוואי. בתה של שרי סוסאמון, אחות במקצועה וטוד לינדברג. אחותה היא הזמרת ג'ני לי לינדברג. הוריה התגרשו כשהייתה בת חמש, והיא ואחותה גדלו בחיק אמה שנישאה בשנית למנהל סוכנות למכירת רכב, רנדי גולדמן. שאנין גדלה והתחנכה ברינו, נבדה. לאחר שסיימה את לימודיה התיכוניים, עברה ללוס אנג'לס, עם שתי חברותיה כדי ללמוד ריקוד.

שינתה לאות **y** מהאות **o** משמה הפרטי, ב-1995.

## קריירה
בתחילת דרכה היא דגמנה לחברות שונות, הופיעה בפרסומות שונות בטלוויזיה וכיכבה בקליפים של אומנים שונים כמו: גו גו דולס, מיק ג'אגר וקורן.
סוסאמון החלה להתפרסם בשנת 2001 כאשר שיחקה בסרט "סיפורו של אביר". בשנת 2002 היא שיחקה בסרט "לא יכול בלי" ובסרט "חוקי המשיכה" המראה את חייהם של כמה נערים ונערות בקולג'. הסרט כלל סצנות מיניות, סמים וסצנות התאבדות.
בשנת 2003 היא שיחקה בסרט "המסדר".

בשנת 2005 ו-2006 היא שיחקה בתפקידים קטנים בסרטים "קיס קיס בנג בנג" ו"החופשה", ולאחר מכן בתפקיד ראשי לסרט "חותכי ורידים: סיפור אהבה" שהיה מועמד לכמה פרסים בפסטיבלים שונים ובהם לסרט הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע העצמאי באשלנד.

בשנת 2008 שיחקה בסרט האימה "שיחה שלא נענתה".

בשנת 2010 שיחקה סוסאמון בתפקיד משנה בעונה הראשונה של הסדרה "איך להצליח באמריקה". באותה השנה שיחקה בסרט "הדרך לשום מקום", סרטו הראשון של הבמאי מונטה הלמן מזה 30 שנה.

## חיים אישיים
בין השנים 2002–2004 הייתה בזוגיות עם הסופר, דאלאס קלייטון. לה שני בנים, שנולדו ב-2003 וב-2011.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:מתופפות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1978
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1978
חוקי המשיכה

**חוקי המשיכה** (באנגלית : **The Rules of Attraction**) הוא סרט שמכיל סאטירה וקומדיה שחורה, שיצא בשנת 2002, ומבוסס על רומן באותו השם שיצא ב-1987. הסרט מתמקד בחבורת סטודנטים פרועים בקולג', ובעיקר במשולש אהבים של שלושה מהם. ברט איסטון אליס, כותב הרומן, ציין שהסרט, בבימויו של רוג'ר אייברי, הוא הקרוב ביותר למקור מבין הסרטים שנעשו בהתבסס על ספריו.

## עלילה
הסרט מתמקד בשלושה סטודנטים במכללת קאמדן הדמיונית שבניו אינגלנד, ובמשולש האהבים שלהם והשפעותיהם אחד על השני, כשברקע המסיבות הפרועות ומלאות הסקס, והשימוש הרב בסמים שקורים בקמפוס.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 2002
קטגוריה:סרטי סמים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים שצולמו באירלנד
קטגוריה:סרטים עם עלילה לא ליניארית
קטגוריה:סרטים המבוססים על רומנים אמריקאים
מחוזות פנמה

מבחינה מנהלית פנמה מחולקת ל-10 פרובינציות (provincias) ו-3 אזורי ילידים (comarcas indígenas). כל יחידה מדרג מנהלי ראשון מחולקת לנפות.

בנוסף לכך קיימים 2 אזורי ילידים (C3 ו-C5 במפה) שהם ברמת נפה.

שמאל|ממוזער|300px|מפת מחוזות פנמה

## קישורים חיצוניים

* נתוני מפקד אוכלוסייה, 2023

קטגוריה:פנמה: חלוקה מנהלית
שמעון הקדוש

**שמעון הקדוש** הוא קדוש נוצרי, מהראשונים שהכירו במשיחיותו של ישו. על פי המסופר בבשורה על-פי לוקאס (ב', 35-25), כשהיה ישו התינוק בן ארבעים יום, העלוהו הוריו לבית המקדש, כדי לקיים את מצוות פדיון הבן ולהקריב קורבן יולדת. שמעון, ביחד עם חנה הנביאה, קיבלו את פניהם של ישו והוריו בבית המקדש.

לשמעון, שהיה איש "צדיק וחסיד", נגלה בנבואה שהוא לא ימות בטרם יראה במו עיניו את המשיח. הוא הגיע בהשראת רוח הקודש לבית המקדש באותו היום בו הגיעו מרים, אם ישו, יוסף הקדוש וישו וכאשר ראה את ישו הפעוט לקח אותו בזרועותיו ונשא את תפילת הנונק דימיטיס, שעודנה נכללת בליטורגיה של כנסיות שונות. בתאריך זה, שעל פי המסורת חל ב-2 בפברואר, נחוג חג הקנדלמאס.

לפי המסורת של הנצרות האורתודוקסית, היה שמעון אחד החכמים אשר עבדו על תרגום השבעים. כשהוא רצה בספר ישעיהו ז:יד לתרגם "עלמה" כ-"אשה", עצר אלוהים את ידו, ואמר שצריך לכתוב "בתולה", והבטיח שיחיה לראות שזה אכן התרגום הנכון. היום פסוק זה נחשב על ידי הנוצרים לנבואה על בואו של ישו.

כמה חוקרי נצרות מזהים את שמעון הקדוש עם שמעון בן הלל.

על פי האגדה, מעט לאחר מכן מת. במאה השישית שרידיו הועברו לקונסטנטינופול, שם היו לפחות עד המאה ה-13.

שמעון נחשב כקדוש בנצרות הקתולית, בנצרות האורתודוקסית ובנצרות האוריינטלית ויום חגו הוא ב-3 בפברואר, אשר מוקדש גם לחנה הנביאה.

## ראו גם
*מנזר סן סימון

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קדושים נוצרים
סורק פורטים

**סורק פורטים** (באנגלית: **Port scanner**), היא תוכנת אבטחת מידע, המשמשת לבירור אילו פורטים פתוחים במחשב מסוים המחובר לרשת מחשבים.

הסריקה מבוצעת בדרך כלל על ידי האקר בשלב איסוף המידע על מחשב היעד או איש אבטחת מידע כדי לדאוג לסגור פורטים פתוחים. באמצעות רשימת הפורטים הפתוחים יכול התוקף להסיק אילו שירותי רשת רצים על המחשב הנסרק ובהתאם לכך להפעיל התקפות מתאימות.

## אופן פעולת הסורק וסוגי סריקות
סורק פשוט עובד בצורה הבאה: הסורק מנסה ליצור חיבור עם המטרה הנסרקת בכל אחד מהפורטים בסדר עולה, כל ניסיון חיבור מוצלח יסומן כפורט פתוח, וכל ניסיון כושל יוגדר כפורט סגור. צורת סריקה זו יכולה לגרום לגילוי הסריקה על ידי המחשב הנסרק, או על ידי חומת אש המגינה על המחשב הנסרק.

על מנת להפחית את הסיכון לגילוי הסריקה, פותחו מספר שיטות סריקה:
* **סריקת SYN** – נקראת גם סריקה חצי פתוחה (Half open). בסריקה זו המחשב הסורק מתחיל ביצירת קשר עם הפורט אבל לא מסיים את תהליך יצירת הקשר. הדבר מבוצע על ידי שליחת חבילות TCP/IP מסוג SYN, אל הפורטים הנסרקים. המחשב הנסרק משיב בחבילת SYN|ACK אם הפורט פתוח וב־RST אם הפורט סגור. במקרה והפורט פתוח התוכנה תשלח חבילת RST על מנת שלא יוקם קשר.
* **סריקת FIN** – בסריקה זו נשלחים אל הפורטים הנסרקים חבילות מסוג FIN. אם הפורט סגור המחשב הנסרק צפוי להחזיר חבילת RST, ואם הפורט פתוח המחשב הנסרק לא צפוי להחזיר דבר. סריקה זו נחשבת לחשאית מאוד, אולם לאמינה פחות.
* **סריקה מבוזרת** – סריקה שמבוצעת על ידי מספר רב של מחשבים מכתובות IP שונות ברשת (לרוב Botnet). בסריקה זו כל מחשב מנסה להתחבר למספר קטן של פורטים ובכך מקשה על גילוי הסריקה ועל מקורה.

קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:האקינג
ארוין לביא

**ארוין לביא (לייבוביץ)** (11 במרץ 1947 – 25 במאי 2024) היה תת-אלוף בצה"ל, שפיקד על עוצבת הגליל. מפקד חטיבת גולני במבצע שלום הגליל.

## ביוגרפיה
לביא נולד בטרנסילבניה שברומניה בן להורים ניצולי השואה. ב-1959 עלה עם משפחתו לישראל, בתחילה גר עמה בצפת, אך לאור קשיי פרנסה נשלח לקיבוץ לוחמי הגטאות.

ב-1965 התגייס לצה"ל ולאחר שנשר מקורס טיס עבר לחטיבת גולני. בגולני עבר מסלול הכשרה כלוחם, ולאחר מכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. במלחמת ששת הימים היה צוער בקורס קצינים ובסיומו נשלח לסיירת אגוז. כבר ביומו הראשון בסיירת היה מעורב בהתקלות עם מחבלים באזור הגלבוע. לאחר שירות כמפקד מחלקה וסגן מפקד פלוגה באגוז, חזר לגולני ומונה למפקד פלוגה בגדוד 13 (גדעון). במהלך מלחמת ההתשה פיקד על מעוז בקו בר-לב והדף עם חייליו פשיטה מצרית שהסתיימה בכישלון. לאחר מכן מונה למפקד פלוגה בגדוד 17 (הכשרת מפקדי כיתות), שירת כמפקד פלוגה בבה"ד 1 וכמדריך ראשי בקורס מ"כים של גולני.

בפרוץ מלחמת יום הכיפורים שימש כסגן מפקד גדוד 12 (ברק) של גולני ולחם ברמת הגולן. לאחר נפילתו של מפקד הגדוד , ביומה הרביעי של המלחמה, מונה לביא לממלא מקומו ופיקד על הגדוד בקרבות הבלימה והתקפת הנגד כנגד הצבא הסורי ברמה וכן בקרב ההבקעה לרמה הסורית. לאחר ההבקעה נערך הגדוד, בפיקוד לביא, ואיתו כוח שריון בפיקוד אלי גבע, להגנה בכפר מזרעת בית ג'ן במובלעת הסורית והדפו בהצלחה התקפות קומנדו ושריון סוריים והרגו רבים מהם. זמן קצר לפני הפסקת האש שסיימה את המלחמה נהרג סגן מפקד הגדוד רס"ן .

לאחר המלחמה חזר לתפקיד הסמג"ד עד שמונה ב-1975 למפקד הגדוד. כיהן כראש זירת מבצעים משולבים בחטיבת המבצעים במטכ"ל. למד שנתיים ב"בית הספר הגבוה למלחמה" בפאריס (École Supérieure de Guerre).

ב-1981 קיבל את הפיקוד על חטיבת גולני והוביל אותה במבצע שלום הגליל, בשורה של קרבות, ובהם הקרב על כפר סיל, ועד המצור והכניסה לביירות. לאחר המבצע עבר הסבה לשריון, הדריך בקורס מג"דים וב-1984 התמנה למפקד עוצבת הגליל. בתפקידו הבא פיקד על אוגדת שריון במילואים, בשנים 1988–1990 שימש כנספח צבאי בסינגפור. יצא לחופשת לימודים ובינואר 1992 השתחרר משירות הקבע.

לאחר שחרורו מצה"ל בדרגת תת-אלוף, הקים חברת בנייה, עבד עבור יולי עופר במיזמי נדל"ן בהונגריה ומונה למנהל "ת.י.מ", חברה בת של צים, שעוסקת בהובלה יבשתית. באוגוסט 2010 מונה ליועץ במשרד הביטחון בתחום של ניהול פרויקטים, בשנת 2011 מונה לעמוד בראש הרשות לפינוי מוקשים.

נפטר ב-25 במאי 2024 והובא לקבורה בבית הקברות שדה יהושע בחיפה.

## לקריאה נוספת
* אלישיב שמשי, **אליהם נשואות העיניים - על מפקדי חטיבות בשדה הקרב**, הוצאת משרד הביטחון, 2006, עמודים 109–139.
* זאב שיף ואהוד יערי, "**מלחמת שולל**", הוצאת שוקן, 1984.

## קישורים חיצוניים

* ארוין לביא באתר חטיבת גולני
* 
* .
* גדוד 12 במזרעת בית ג'אן, בבלוג "נעמוש", 27 במאי 2024

## הערות שוליים

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:מפקדי גדוד 12
קטגוריה:מפקדי חטיבת גולני
קטגוריה:מפקדי עוצבת הגליל
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:עובדי משרד הביטחון
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים בסינגפור
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:קציני צה"ל בוגרי בית הספר הגבוה למלחמה בפריז
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שדה יהושע
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
בית רוק

שמאל|ממוזער|250px|פרט פתח במפלס המגורים, 7/08
**בית רוק** הוא בית באר מהמאה ה-19 המצוי כיום ברחוב השומרון, באזור התחנה המרכזית הישנה של תל אביב.

## היסטוריה
משפחת רוק הייתה משפחה ערבית-נוצרית אמידה שהגיעה ליפו מעין כרם. הם הקימו את הבית בלב הפרדסים של המשפחה. בדומה לבתי באר אחרים שנבנו בהדרגה, קומת הקרקע, שנועדה לשרת את עבודת הבאר, הייתה פשוטה יחסית, וקורתה בקמרונות צולבים. קומת המגורים השנייה, שנוספה בהמשך, הייתה מפוארת וכללה תקרה גבוהה, רצפת שיש, חלונות מקומרים בחזיתות המזרחית והמערבית וגג רעפים. הבאר הופעלה בתחילה באמצעות אנטיליה, ומאוחר יותר באמצעות מנוע דיזל.

בשנת 1902 רצח בן המשפחה, אלפרד רוק, את יעקב אברמוביץ, איכר יהודי מראשון לציון. זאת לאחר שאברמוביץ דרש ממנו להפסיק ולהציק לבנות המושבה. כדי להיחלץ מעונש מוות, אלפרד נמלט מהארץ. משפחתו הגיעה להסדר של פיצוי כספי עם אנשי ראשון לציון. על פי גרסה אחת, מכרה המשפחה לאיכרים את אחד מפרדסיה. על פי גרסה אחרת, הוצע לפרנסי ראשון לציון פיצוי בסך 10 אלפים פרנק. הכספים הושקעו בקרן לטובת בתו של אברמוביץ', ולאחר שזו מתה, הושקעו לצורך הקמת מרפאה. מאוחר יותר, חזר אלפרד רוק לארץ ישראל. הוא כיהן כסגן נשיא המפלגה הערבית הפלסטינית וכחבר הוועד הערבי העליון.

בשנות ה-20 מכרה משפחתו של אלפרד את הבית והפרדס. לפי גרסה אחת, מכר אותה למשפחות יהודיות משכונת נווה שאנן, אף על פי שהתנגד למכירת בתים ליהודים. לפי גרסה אחרת, בתחילה התגוררו בבית מיסיונרים פרוטסטנטים, ומהם עבר לידיים יהודיות. הפרדס נעקר ובשנים 1927, 1929 ו-1932 נערך יריד המזרח על אדמותו.

ב-1937 תרמו המשפחות את הקרקע לעיריית תל אביב, לשם בניית התחנה המרכזית, מתוך מחשבה שהתחנה תעלה את ערכיהם של נכסים נוספים בהן החזיקו. לאחר הקמת התחנה התגוררו בבית משפחות יהודיות בדמי מפתח. בקומת קרקע פעלו בעלי מלאכה שונים. הבאר נאטמה בידי הדיירים, אך שרידיה עדיין קיימים. במרוצת השנים עזבו את הבית הדיירים שהתגוררו בו. עקב ההזנחה, קירות הבית נסדקו, חלקם סובלים מרטיבות, ותוספות בנייה שונות שנועדו לשרת את בתי העסק פגעו במראהו. עם זאת, המבנה בעל גג הרעפים עדיין שונה במראהו ביחס לבנייה העירונית בסביבתו.

משפחת רוק המשיכה להתגורר ביפו עד 1948. לאחר מכן. רוב בני המשפחה עזבו את הארץ והתפזרו בעולם, בעיקר באירופה, ירדן ולבנון.

## קישורים חיצוניים
* מירב גזית, עמית עמיהוד, יונתן שטיין, בית משפחת רוק באתר בתי הבאר 
* 
* 

קטגוריה:בתי באר
קטגוריה:תל אביב-יפו: בתי מגורים
קטגוריה:נווה שאנן (תל אביב)
רוק
שומע כעונה

**שוֹמֵע כְּעוֹנֶה** (יש המבטאים **שוֹמֵע כָּעוֹנֶה** - בכ"ף קמוצה) הוא מושג הלכתי שפירושו הוא, לצאת ידי חובת מצווה שבדיבור, על ידי שמיעתה מאחר.

## מקור הדין
בתלמוד למדו דין זה, שהמקשיב לאדם אחד נחשב כקורא עצמו נלמד מפסוק בספר מלכים:
מכך שהנביא מתאר שיאשיהו הוא זה שקרא בספר, הגם שבפועל היה זה שפן שקרא, ואילו יאשיהו רק שמע את קריאתו, הוכיחו בתלמוד שאף השומע נחשב כעונה.

## מחלוקת רש"י ותוספות בהבנת דין שומע כעונה
רש"י ותוספות חלוקים ביניהם בהבנת ההיתר הניתן לאדם, להקשיב לאדם אחר, במקום לומר את המילים בעצמו.
***לשיטת רש"י** - השומע לא קיים את המצווה בגופו, אלא העונה עשה זאת עבורו, והוא מעין שליחות.
***לשיטת התוספות** - שמיעה, נחשבת לצורה של דיבור, ונחשב שהשומע קיים את המצווה בגופו ממש.

המשמעות המעשית של ההבדל בין שני הטעמים הוא דיון הגמרא בשאלה, כיצד ינהג מי שעדיין מתפלל תפילה בלחש בזמן שהחזן כבר אומר קדושה, כאשר מצד אחד יש חובה לומר קדושה, ומצד שני כל פעולה בזמן התפילה שבלחש, מהווה הפסק בתפילה, דבר שאין לגרום לו.
*לשיטת רש"י - היות שהעונה (החזן) הוא שליחו של השומע, אין השומע עושה מעשה בגופו, ועל כן אין כאן הפסק. לכן סובר רש"י: "ישתוק בתפילתו, וישמע בכוונה, והרי הוא כעונה. וכשיגמור (החזן) הקדושה, יחזור (השומע) לתפילתו.
*לשיטת התוספות - היות שהשמיעה היא מעשה בגופו של השומע, ועל כן זה הפסק בתפילה. לכן סובר התוספות שימשיך בתפילתו ולא יפסיק.

השולחן ערוך פוסק כרש"י: "אינו פוסק (מפסיק) לא לקדיש ולא לקדושה, אלא ישתוק ויכוון למה שאומר שליח ציבור, ויהא כעונה ועל כך אומר בעל המשנה ברורה: **ויהיה כעונה** לעניין שיצא בזה חובת (אמירת) "קדושה", ומכל מקום לא חשיב (נחשב) הפסק. 

יש המבארים את ההסבר לסתירה לכאורה, לפיה מצד אחד נחשב האדם **כעונה**, ומצד שני **אין זה הפסק** בתפילה, לפי הכלל "מחשבה טובה (הקב"ה) מצרפה למעשה... מחשבה רעה אין הקדוש ברוך הוא מצרפה למעשה". מחשבתו הטובה של האדם לצאת ידי חובת "קדושה" - נחשבת למעשה. מחשבתו כביכול הרעה, להיות כעונה ובכך ייגרם לו הפסק בתפילה, אינה נחשבת למעשה.

## כוונה לצאת ידי חובה
כדי לצאת ידי חובה על שמיעה, צריך שיתכוונו השומע והמשמיע: 

וכך פסק ברמב"ם: 

רבי חיים הלוי סולובייצ'יק מסביר כי אף על פי שישנה דעה שמצוות אינן צריכות כוונה, דרושה כוונה כדי שמעשה השמיעה יחשב כענייה וכהצטרפות למעשה שנעשה על ידי המוציא ידי חובה. בכך הוא תולה את מחלוקתם של תנא קמא ורבי יוסי במסכת ראש השנה (כ"ט) בשאלה האם דרושה גם כוונת השומע לצאת ידי חובה.

## מצוות שניתן לצאת בהן ידי חובה על ידי שמיעה מאחר

*קריאת מגילה
*תקיעת שופר
*קידוש
*ברכת המזון
*ברכות הנהנין
*ברכות המצוות
*קדיש - אם עומד עדיין באמצע תפילת עמידה.
*קדושה - אם עומד עדיין באמצע תפילת עמידה.
*ספירת העומר - לפי רוב הדעות

## קישורים חיצוניים
* הרב משה טרגין, שומע כעונה, בית המדרש הווירטואלי שליד ישיבת הר עציון.
* איתי מושקוביץ, שומע כעונה בספירת העומר, אתר כיפה.
* הרב ברוך וינטרוב, שומע כעונה, בית המדרש הווירטואלי שליד ישיבת הר עציון.
*
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:שמיעה
קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:כללי ברכות
סטפן לאזמה

**סטפן לאזמה** (באנגלית: **Stephane Lasme**; נולד ב-17 בדצמבר 1982 בפורט-גנטיל, גבון) הוא כדורסלן עבר גבונזי בעל אזרחות אמריקאית המשחק בעמדת הפאוור פורוורד. ובנבחרת גבון. גובהו 2.03 מטרים.

## קריירה
בצעירותו שיחק לאזמה באוניברסיטת מסצ'וסטס. עונת , האחרונה שלו באוניברסיטה, הייתה רוויית הישגים אישיים עבורו. הוא נבחר על ידי סוכנות הידיעות האמריקאית לנבחרת ה"אול-אמריקן" של ליגת המכללות, וזכה גם בפרסי שחקן העונה ושחקן ההגנה של העונה של התאחדות האטלנטיק-10. הוא שבר את שיא החסימות של כל הזמנים באוניברסיטה, שהיה שייך למרקוס קמבי, וכן הפך לאחד משלושה שחקנים בהיסטוריית המכללות שהשיגו ארבעה טריפל דאבלים בעונה אחת, יחד עם ג'ייסון קיד ומייקל אנדרסון.

לאזמה נבחר במקום ה-46 (סיבוב שני) על ידי גולדן סטייט ווריורס בדראפט 2007. הוא שיחק רק 4 שניות במשחקו הראשון בליגה ושוחרר מהקבוצה. בנובמבר 2007 הוא הצטרף לקבוצת ה-NBDL לוס אנג'לס דיפנדרס. ב-21 במרץ 2008 הוא חתם במיאמי היט, בה שיחק 16 משחקים, בהם קלע 5.2 נקודות, הוריד 3.8 ריבאונדים וחסם 1.3 פעמים בממוצע למשחק. ב-21 בספטמבר 2008, הוא חתם בקבוצת היורוליג פרטיזן בלגרד וכבר לאחר 3 משחקים בתחרות, הוא היה שני ביורוליג בחסימות ובריבאונדים בממוצע למשחק. לאזמה סיים את העונה בפרטיזן עם ממוצעים של 10.7 נקודות, 6.6 ריבאונדים ו-1.4 חסימות בכ-24.7 דקות למשחק. הוא גם היה חלק בזכייתה של קבוצתו באליפות סרביה בגביע הסרבי ובליגה האדריאטית, ובהגעתה לרבע גמר היורוליג בו הפסידה לצסק"א מוסקבה.

ב-1 ביולי 2009 עבר לאזמה לקבוצת מכבי תל אביב מהליגה הישראלית.

באוקטובר 2012 חתם בפנתנייקוס. ביוני 2014 חתם לשנתיים באנאדולו אפס. ביולי 2015 חתם בגלאסראיי, וב-29 באוגוסט 2016 הושעה מהקבוצה לשנה לאחר שנכשל בבדיקת סמים. הוא חתם בטקסס לג'נדס מליגת הפיתוח של ה-NBA. ביולי 2017 חתם באוניקס קאזאן.

לאזמה היה חלק מנבחרת גבון באליפות אפריקה 2005.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים גבונזים
קטגוריה:כדורסלני גולדן סטייט ווריורס
קטגוריה:כדורסלני מיאמי היט
קטגוריה:כדורסלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורסלני אנאדולו אפס
קטגוריה:כדורסלני גלאטסראיי
קטגוריה:כדורסלני טקסס לג'נדס
קטגוריה:כדורסלני אוניקס קאזאן
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת מסצ'וסטס
קטגוריה:כדורסלנים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס די-פנדרס
קטגוריה:כדורסלני מיין סלטיקס
קטגוריה:בחירות דראפט של גולדן סטייט ווריורס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1982
תאונת הרכבת בצריפין

**תאונת הרכבת בצריפין** אירעה ב-17 בספטמבר 1939 בסמוך לצריפין, ובה התנגשה רכבת משא באוטובוס אגד. בעקבות ההתנגשות עלה האוטובוס באש ונשרף כליל.

בתאונה נספו 29 מנוסעי האוטובוס, והיא תאונת הרכבת הקטלנית ביותר בתולדות הרכבת בארץ ישראל. כמחצית מהקורבנות לא זוהו ונקברו בקבר אחים.

## התאונה ונסיבותיה
ב-17 בספטמבר 1939, בסמוך לשעה 12 בצהריים התנגשה רכבת משא שנסעה מלוד לצריפין (אז סרפנד) באוטובוס של חברת אגד מספר 653 שנסע מירושלים לתל אביב וחצה את המסילה לצריפין ממערב לרמלה ובו כ-30 נוסעים. בנקודת החצייה של הכביש והמסילה לא היה מוצב מחסום בטיחות. לאחר ההתנגשות המשיך האוטובוס בנסיעה קצרה, אך אז נדלק מכל הבנזין וכתוצאה מכך עלה כל האוטובוס באש ונשרף על נוסעיו. חלונות האוטובוס היו ממוגנים ברשתות מתכת נגד יידויי אבנים (על רקע התנכלויות לתחבורה היהודית במהלך המרד הערבי הגדול) ומנעו מהנוסעים להחלץ דרכם. 23 מהנוסעים נשרפו למוות בתוך האוטובוס, ועוד שבעה, בהם נהג האוטובוס לאון רודריק, פונו כשהם סובלים מכוויות לבתי החולים בצריפין ובתל אביב. עוד באותו יום נפטרו שניים מהפצועים ולמחרת התאונה נפטרו עוד ארבעה, בהם נהג האוטובוס, ובכך הגיע מספר הנספים באסון ל-29. בשל המצב הקשה של גופות הנספים באוטובוס, חשבו תחילה שמדובר ב-21 גופות. מבין הנספים זוהו השישה שנפטרו בבתי החולים ועוד שמונה בלבד מבין אלו שנהרגו בתוך האוטובוס.

## הלוויות הנספים
שלושה מן ההרוגים שנפטרו בבתי החולים הובאו למנוחות בהר הזיתים בירושלים למחרת התאונה. מסע ההלוויה שלהם עבר לאורך רחוב יפו, רחוב הנביאים ושכונת מאה שערים, שם נישאו הספדים.

שאר נוסעי האוטובוס, 25 במספר נקברו בבית הקברות נחלת יצחק באותו היום. עשרה מהם זוהו ונקברו בנפרד ושאר ה-15 נקברו בקבר אחים, כאשר בזמן ההלוויה סברו שמדובר בשרידיהם של 13 הרוגים. בהלוויה נכחו נציגים רשמיים של הרכבת המנדטורית ושל חברת אגד. תנועת האוטובוסים של אגד הושבתה בכל הארץ בזמן ההלוויה.

נהג האוטובוס לאון רודריק הובא למנוחות יום לאחר שאר ההלוויות. מסע ההלוויה יצא מתל אביב לתחנה המרכזית בירושלים וכלל שיירת אוטובוסים של אגד. בתחנה נשאו הספדים ולאחריהם נקבר רודריק בהר הזיתים. גם בזמן הלווייתו הושבתה תנועת האוטובוסים.

## זהות הקורבנות
לאחר התאונה נעשתה חקירה בנוגע לזהות הקורבנות שנקברו בקבר האחים. זהותם של חלק מהקורבנות התגלתה עוד ביום ההלוויה באמצעות שרידי בגדים וחפצים אישיים שזוהו על ידי קרובי משפחה. לאחר כשבעה שבועות פורסמה רשימה שמות מלאה של קורבנות האסון שכללה 29 שמות, בהם 12 גברים, 11 נשים ו-6 ילדים.

## ראו גם
*תאונת הרכבת באנקרה (2018)
## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

צריפין
קטגוריה:1939 בארץ ישראל
קטגוריה:אסונות בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל
קטגוריה:אסיה: אסונות תחבורה
קטגוריה:צריפין
רכבת צריפין
ואדי אבו ג'מיל

**ואדי אבו ג'מיל** היא שכונה בצפון מערב ביירות, לבנון, שהיוותה את הרובע היהודי בעיר.

## היסטוריה
השכונה היוותה מרכז לקהילה היהודית הלבנונית, אשר בה שכן בית הכנסת הגדול והחשוב ביותר, בית הכנסת מגן אברהם. בנוסף לו היו בשכונה שני בתי כנסת נוספים: האחד של דוברי הספניולית (שהיגיעו ברובם מיוון) והשני של האשכנזים (שהיגעו ממזרח אירופה). השכונה היוותה בית לקהילה היהודית בת מאות השנים וכן לפליטים יהודים מסוריה ומעיראק בתקופות מאוחרות יותר. בשכונה היו מוסדות יהודים רבים, כגון בית הספר אליאנס, בית ספר ומדרשה "תלמוד תורה", אגודת הספורט "מכבי" שהייתה פעילה מאוד, מוסד "ביקור חולים", משרדי הרבנות. דרומית לשכונה נמצא בית העלמין היהודי של ביירות. 

למרות שחלק גדול מתושבי הרובע היגרו אחרי משבר 1958 ומלחמת האזרחים הלבנונית, כוחות אש"ף והפלנגות הנוצריות הגנו על השכונה במהלך מלחמת לבנון הראשונה. נוכחות אש"ף ברובע הובילה להפצצות ישראליות אשר גרמו נזק לבית הכנסת מגן אברהם.  

גל גדול של עזיבה של השכונה על ידי יהודי ביירות היה לאחר מלחמת ששת הימים. כיום, המורשת היהודית של ואדי אבו ג'מיל בסכנת הכחדה בשל פרויקט שיקום של חברת סולידר (בבעלותו של ראש הממשלה המנוח רפיק אל-חרירי). בשנת 2008, נמתחה ביקורת על החברה על הריסת 3 מבנים עתיקים, שאוכלסו בעבר על ידי יהודים לבנונים, אשר הקיפו את בית הכנסת. כמו כל מבנה ישן בביירות, מבנים אלו היו בעלי ארכיטקטורה מעין-ערבית נדירה. ע"פ חדשות "הארץ", בית הכנסת עצמו היה גם כן בסכנת הריסה, אך ניצל. בית הכנסת נמצא תחת אחריות הקהילה היהודית-הלבנונית, ובקיץ 2009 החל שיקומו שהסתיים ב-2010. באוגוסט 2020 בית הכנסת נפגע אך לא נהרס, כתוצאה מהפיצוץ הגדול שהיה בנמל ביירות.   

## ראו גם
* יהדות לבנון
* רצח מנהיגי יהדות לבנון (1984 - 1986)

קטגוריה:ביירות: שכונות ופרוורים
קטגוריה:יהדות ביירות
נפתלי קדמון

**נפתלי קדמון** (11 בדצמבר 1925 – 23 בינואר 2022) היה קרטוגרף, חוקר טופונימיה (תורת השמות הגאוגרפיים), חבר ועדת השמות הממשלתית ויושב ראש ועדת המשנה לשמות גאוגרפיים.

## קורות חיים
קדמון נולד בשנת 1925 בשם **פריץ הרמן קאופמן** (Fritz Hermann Kaufmann) באאכן שבגרמניה ליצחק-יוליוס ועליזה-אלזה קאופמן. למד שלוש שנים בבית ספר עממי יהודי בקלן, ולאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה עלה ב-1934 לארץ ישראל, וגדל בירושלים.
ב-1949 נשא לאישה את שושנה וולפסון. במלחמת העצמאות שירת כמכונאי בחיל האוויר, ובין 1951 ל-1954 היה רכז הדרכה ארצי של קלוב התעופה לישראל. במסגרת זאת ערך פינת תעופה בתוכנית הנוער של הרדיו. קדמון זכה בתואר אלוף ישראל בטיסנאות, בקיץ 1954 ייצג את מועדון התעופה הישראלי בתחרות טיסנאי דאון בדנמרק וב-1959 בתחרות בבלגיה. במילואים שימש כקצין קישור לאו"ם בגבול הצפון.

### קריירה אקדמית ומקצועית
קדמון למד גאוגרפיה וסטטיסטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובמקביל עבד במחלקת המדידות הממשלתית כראש מחלקת הקרטוגרפיה. בתפקיד זה כיהן כ-37 שנים (במהלכן השתנה שם המחלקה ל"המרכז למיפוי ישראל", או מפ"י). למד לתואר שני בטופוגרפיה באוניברסיטת גלאזגו. קיבל תואר דוקטור בקרטוגרפיה דיגיטלית מאוניברסיטת ויילס. לימד קרטוגרפיה באוניברסיטת תל אביב בשנות השבעים ובאוניברסיטה העברית בשנות השמונים. ב-1994 יצא לפנסיה כפרופסור אמריטוס. בשנת 1979 זכה בפרס של החברה הבריטית לקרטוגרפיה על שיטת מיפוי חדשה. באותה שנה היה בין המייסדים של האגודה הקרטוגרפית הישראלית.

#### טופונימיה
תחום עיסוקו העיקרי של קדמון היה טופונימיה. קדמון היה חבר ועדת השמות הממשלתית מאז 1965 ועד למותו, ומאז 1978 ועד למותו הוא היה יושב ראש ועדת המשנה לשמות גאוגרפיים. מאז 1977 ועד למותו הוא היה נציג ישראל בוועדות או"ם וועדות בינלאומיות שונות לענייני שמות גאוגרפיים. חיבר ספרים ומאמרים רבים בנושאי קרטוגרפיה וטופונימיה, שתורגמו לשפות רבות. ספרו "מפות ומיפוי", שכתב ביחד עם אבשלום שמואלי, יצא בהוצאת כתר ב-1982.

ספרו על הטופונומיה, *Toponymy, the Lore, Laws and Language of Geographical Names*, יצא לאור בניו-יורק ב-2001, ותורגם לשפות רבות, בהן אף יפנית.

## קישורים חיצוניים
* פרופ' קדמון נפתלי, באתר ארגון יוצאי מרכז אירופה
* ריאיון עם פרופ' נפתלי קדמון (ראיינה: כרמלה שנצר, י"ג אב תשס"ב, 22.7.2002; ראיון השלמה: חיליק הורוביץ, יולי 2004), באתר המרכז למיפוי ישראל
* 
* 
* 

מפרי עטו:
*  - על חלקם של העולים מגרמניה בהקמת השירות המטאורולוגי בארץ ישראל
* אטלס ישראל – "כרטיס הביקור" של מחלקת המדידות ואגף המדידות, באתר המרכז למיפוי ישראל, נובמבר 2004
* התפתחות הכרטוגרפיה והמחקר הכרטוגרפי בישראל, באתר המרכז למיפוי ישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:גאוגרפים ישראלים
קטגוריה:קרטוגרפים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גלאזגו
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: גאוגרפיה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022