הלל הרשושנים

**הלל הַרשוֹשָנים** (**רוזנברג**) (30 ביולי 1896, כ' באב תרנ"ו – 10 במרץ 1993, י"ח באדר תשנ"ג) היה בלשן ותשבצאי ישראלי.

## ראשית חייו
הלל הרשושנים נולד בשם **הלל רוזנברג**, בן לפינחס וציפורה רוזנברג ב-1897 בבוקובינה (באותה עת חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, ומאוחר יותר חלק מרומניה) בעיר ויז'ניץ, מושב חסידות ויז'ניץ. נצר לרבי ישראל מרוז'ין ולרבי פינחס מקוריץ. אביו היה שו"ב אצל האדמו"ר מוויז'ניץ.

אמו נפטרה בצעירותו, והוא עבר לסבו אלכסנדר-זוסיא בעיירה קוסוב. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הועבר עם משפחתו לצ'כיה, ולאחר המלחמה חזר לבוקובינה.

## פועלו
הרשושנים למד בסמינר למורים בלבוב. הוא היה מורה לספרות ולמקצועות היהדות וניהל שני בתי ספר לעברית. בשנת 1922, בכנס של חובבי השפה העברית, הקים בבוקובינה את "גדוד מגיני השפה", שנאבק בקנאות למען השפה העברית והפצתה בקרב היהודים. ארגון מקביל, "גדוד מגיני השפה בארץ ישראל", הוקם בארץ ישראל רק שנה מאוחר יותר. בשנת 1924 הוסמך על ידי הקהילה היהודית ומשרד החינוך הרומני להורות יהדות ועברית בבתי הספר היהודיים ברומניה. בשנת 1925 עברת את שם משפחתו להרשושנים.
שמאל|ממוזער|250px|הלל הרשושנים בשנת 1931

באפריל 1933 יצא מרומניה אל ארץ ישראל כעיתונאי היוצא לסקר את המכביה השנייה ונשאר בארץ ישראל. בתחילת 1935 פנה, בשם "גדוד מגיני השפה", להנהלות בתי הקולנוע בירושלים בהצעה לנקד את המילים העבריות המופיעות בסרטים.

עוד ברומניה נמנה עם חסידי זאב ז'בוטינסקי, ובארץ עבד כמגיה בעיתון "העם" שהופיע מטעם התנועה הרוויזיוניסטית, ולאחר מכן בממשיכו, "הירדן" (בעריכת בנציון נתניהו), שבו פרסם ב-1935 תשבץ ראשון. בסוף 1935 נמנה עם מקימיו של ועד לציון 13 שנה לפטירתו של אליעזר בן-יהודה. הרשושנים המשיך לעיתונים נוספים של התנועה הרוויזיוניסטית, "המשקיף" ו"חרות", ואחר כך עבד בעיתון "הבוקר" והצטרף כמגיה ל"ידיעות אחרונות" מיום הקמתו. בנוסף לעבודתו בעיתונים, הקים בתל אביב, ברחוב בלפור 29, בית ספר פרטי לעברית, "בית הלל".

בשנות ה-40 וה-50 של המאה העשרים היה נציג העיתונות ב"ועד הלשון העברית". ערך, הגיה וסגנן ספרים רבים. הרשושנים הוא מחדשן של מילים עבריות רבות (תחדישים, מילה שאף היא מחידושיו). לשם פרסום תחדישיו והטמעתם חיבר ופרסם ב"ידיעות אחרונות" יותר מ-5,000 תשבצים.

לא כל תחדישיו של הרשושנים התקבלו, אך רבים מהם הפכו לחלק אינטגרלי של השפה ודוברי העברית משתמשים בהם, לרוב מבלי לדעת מי המציאם. בין התחדישים של הרשושנים נמנות המילים: תקרית, יבואן, יצואן, אכיל, חדיר, הפיך, זמין, להטוטן, צנחן, מלחין, תקרובת, תמליל, מחירון ועוד.

## חייו האישיים
הרשושנים נישא ב-1938 לתלמידתו לעברית, הינדה שטרום, שעברתה את שמה הפרטי לעפרה. לזוג נולדו שני בנים. שני בניו, יוסי הרשושנים (2010-1939) ושילֹה הרשושנים (יליד 1943), פעלו גם הם בתחום: יוסי פרסם במשך 40 שנה (עד מותו) את חידת אותיות ומספרים ב"ידיעות אחרונות".

הלל הרשושנים נפטר בשנת 1993, בגיל 96, ונקבר בבית העלמין בחולון. לאחר מות אביו, המשיך שילה הרשושנים לפרסם תשבצים במדור שלו ב"ידיעות אחרונות". בנו של שילה, , נהרג בלבנון בשנת 1994.

## לקריאה נוספת
* ליאורה שוסטר, "מתחדישי הלשונאי הלל הרשושנים", ידיעות אחרונות, 19 במרץ 1993

## קישורים חיצוניים

* הלל הרשושנים באתר הוצאת ענבר
* דף מידע של מאתר הספרים איתמר לוי
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים רומנים
קטגוריה:מנהלי בתי ספר
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:תשבצאים ישראלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים עבריים
קטגוריה:מחיי הלשון העברית
קטגוריה:מחדשי מילים וביטויים בשפה העברית
קטגוריה:עיתונאים יהודים רומנים
קטגוריה:עיתונאים ביישוב
קטגוריה:סגל המשקיף
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל חרות
קטגוריה:סגל הבקר
קטגוריה:סגל הצופה
קטגוריה:סגל העם
קטגוריה:סגל הירדן
קטגוריה:רוויזיוניסטים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993