open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מצב מטסטבילי

בתרמודינמיקה, **מצב מטסטבילי** או **מצב יציב למחצה** הוא מצב במערכת תרמודינמית בעל זמן מחצית חיים קצר מאוד ביחס למצבים אחרים, יציבים, במערכת. האנרגיה של מצב מטסטבילי היא מינימום מקומי אך לא מינימום מוחלט של המערכת.

בדוגמה יומיומית, מצב מטאסטבילי דומה לערמה לא יציבה של חפצים: הערמה עלולה ליפול עקב כל מגע קל, או סתם ליפול מעצמה. כאשר החפצים בערימה האנרגיה גבוהה מאוד אך היא במינימום מקומי, כי אפשר לנדנד אותה בעדינות רבה והיא תישאר עומדת. כאשר כל החפצים נפלו לרצפה הם במצב יציב, כי האנרגיה שלהם במצב הנמוך ביותר במערכת.

דוגמה קלאסית למצב תרמודינמי מטאסטבילי היא קירור-על: כאשר מקררים מים מזוקקים במקפיא הם יכולים להתקרר הרבה מעבר לטמפרטורת הקיפאון, אך כל מגע קל מקפיא את המים באופן מיידי.

## בתורת הקוונטים
בתורת הקוונטים מצבי האנרגיה הם בדידים, כלומר אנרגיה של חלקיק יכולה להיות אחת מסדרה של ערכים. המצב בעל האנרגיה הנמוכה ביותר נקרא מצב היסוד של המערכת, שאליו היא תגיע לאחר זמן מספיק ארוך. לשאר המצבים יש זמני חיים שונים.

### פליטה רדיואקטיבית
גרעין של אטום רדיואקטיבי נמצא במצב מטאסטבילי: זמן מחצית החיים שלו ארוך מספיק כדי להתקיים כחומר בפני עצמו, אך בהדרגה הגרעינים מתפרקים למצבים יציבים יותר. בפליטה רדיואקטיבית סך האנרגיה של התוצרים נמוכה יותר מהאנרגיה של הגרעין המקורי. לעיתים המצב החדש הוא גם מטסטבילי והגרעין מתפרק בשרשרת תגובות, שבסופה מתקבל המצב היציב בעל האנרגיה הנמוכה ביותר.

### היפוך אוכלוסייה
היפוך אוכלוסייה הוא מצב תרמודינמי שבו מרבית האטומים במערכת הם במצב קוונטי מטסטבילי בעל אנרגיה גבוהה. מצב זה הכרחי למשל כדי ליצור לייזר. כדי להגיע למצב היפוך משתמשים ברמה מטסטבילית עם זמן חיים קצר בהרבה מהרמה המבוקשת, ועם אנרגיה גבוהה יותר מהרמה הגבוהה המבוקשת (פעולה הנקראת שאיבה קוונטית). האלקטרונים נופלים מהר מאוד מהרמה היותר גבוהה לרמה המבוקשת, ונשארים בה מספיק זמן ליצירת פליטה מאולצת.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תרמודינמיקה
גייל ניל

**גייל ניל** (באנגלית: **Gail Neall**; נולדה ב-2 באוגוסט 1955) היא שחיינית עבר אוסטרלית, אלופה אולימפית ושיאנית עולם במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.

## ביוגרפיה
ניל נולדה בסידני שבניו סאות' ויילס, הצעירה מתוך ארבעה ילדים ובהיותה בת שנה עברה משפחתה לבריזביין. היא גדלה בבית שהייתה בו בריכה פרטית דבר שהיה נדיר בשנות ה-50. היא התאמנה בהדרכתו דון טלבוט, שאימן מספר אלופים אולימפיים ושיאני עולם (ג'ון קונרדס ואחותו אילזה קונרדס, יאן אובריאן, קווין ברי, בוב וינדל, בראד קופר ובוורלי ויטפילד).

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באדינבורו, סקוטלנד בשנת 1970 זכתה ניל במדליית כסף בשמחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:15.82 דקות.http://www.gbrathletics.com/commonwealth/swimw.htm.

### אלופה אולימפית ושיאנית עולם
באולימפיאדת מינכן (1972) זכתה ניל במדליית זהב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא עולם חדש של 5:02.97 דקות, לפני לזלי קליף מקנדה (5:03.57 דקות) ונובלה קליגאריס מאיטליה (5:03.99 דקות). היה זה שיפור לשיא בן ה-4 שנים של קלאודיה קולב מארצות הברית (5:04.7 דקות), שיא זה החזיק מעמד שנה ונישבר על ידי אנגלה פרנקה ממזרח גרמניה (5:01.10 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.88 דקות ובמקום 15 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:29.64 דקות.

באליפות העולם הראשונה בשחייה שנערכה בבלגרד, לשעבר יוגוסלביה בשנת 1973 השתתפה ניל אך לא זכתה במדליית כלשהי.

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו בקרייסטצ'רץ', ניו זילנד בשנת 1974 זכתה ניל במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.66 דקות.

## תארים והישגים
*בשנת 1996 זכתה ניל להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.https://web.archive.org/web/20120603181024/http://www.ishof.org/Honorees/96/96gneall.html

## ראו גם
*התפתחות שיא העולם במשחה ל-400 מטר מעורב אישי (ויקיפדיה האנגלית)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחייניות מעורב אישי
קטגוריה:שחייניות פרפר אוסטרליות
קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:אלופות אולימפיות אוסטרליות: שחייה
קטגוריה:שיאניות עולם אוסטרליות: שחייה
קטגוריה:ילידות 1955
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1955
ברקלדו

**ברקלדו** (בספרדית: **Barakaldo**) היא עיר נמל ותעשייה בחוף הצפוני של חבל הבסקים בספרד, במחוז ביסקאיה. ברקלדו נמצאת במרחק הליכה מבילבאו, מזרחית לה. העיר ממוקמת על הגדה השמאלית של אסטואר בילבאו. ברקלדו הייתה בעבר עיר תעשייה גדולה ושימשה כאזור שירות לנמל בילבאו. כיום ברקלדו משמשת בעיקר כעיר למגורים, והבניינים מחליפים את אזורי התעשייה. בברקלדו מתגוררים כמאה אלף תושבים נכון לשנת 2013.

## היסטוריה
לפי אנציקלופדיה בריטניקה משנת 1911, ברקלדו היא אחת הערים שהתפתחו בקצב הכי מהיר בספרד, וכמעט הכפילה את אוכלוסייתה בין השנים 1880 ו-1900. מהגרים רבים הגיעו להתיישב בעיר בתקופה זו, ועבדו במפעלי הברזל והדינמיט. באותו זמן שגשגו המכרות של מחוז ביסקאיה, הוארכו מסילות הברזל באזור, והקרקע החקלאית באזור נוצלה לגידולי תירס וגפנים. 

לאחר תקופה זו, ברקלדו היוותה תחנת סיום לקו הרכבת למכרות הברזל, ותעשיית הפלדה פרחה עד לשנות ה-80 של המאה ה-20. בתקופה זו החל מיתון כלכלי, ותעשיית הברזל והפלדה נפגעה בצורה משמעותית. בעשורים האחרונים עברה ברקלדו שינויים באופי העיר, כאשר נסגרו מפעלי תעשייה מרכזיים (כמו סניף של המפעל האמריקאי לייצור חשמל באבקוק אנד וילקוקס). נשארו בברקלדו מספר מפעלי תעשייה, אך רוב השטחים הוסבו לשטחי מגורים, קניונים ופארקים. מפעל אחד בברקלדו הוסב לסניף של איקאה, ומפעל אחר משמש כיום את מרכז התערוכה והירידים של העיר בילבאו הסמוכה.

## אוכלוסייה
בתקופת השיא של התעשייה בברקלדו, האוכלוסייה הגיעה למעל מאה אלף תושבים בתחילת שנות ה-90. עם עזיבת מפעלי התעשייה, נטשו את העיר תושבים רבים, ובשנת 2002 העיר מנתה 95 אלף תושבים בלבד. בשנים האחרונות ברקלדו נהנית מהגירה חיובית, ובשנת 2013 כללה 100 אלף תושבים.

## תחבורה
ברקלדו נהנית מחיבור למערכי הרכבת התחתית של בילבאו והרכבת הפרברית, ובתחומה ארבע תחנות של הרכבת התחתית ועוד שתי תחנות של הרכבת הפרברית. ברקלדו מחוברת בקווי אוטובוס לשאר חלקי מחוז ביסקאיה, וקרובה מאוד לבילבאו, ממנה אפשר להגיע לכל חלקי ספרד. בתוך ברקלדו יש מערכת עצמאית של קווי אוטובוס פנימיים, ובתכנון קו רכבת חשמלית נוסף, שיחבר את ברקלדו עם שאר הפרברים של בילבאו. 

ברקלדו שוכנת קרוב מאוד לכביש המהיר A8, המחבר אותה עם ערים בחלק הצפון מערבי של ספרד, כמו סנטאנדר, חיחון, באאמונדה ואוביידו.

ישנם שירותי מעבורת, המקשרת את ברקלדו עם העיר ארנדיו שנמצאת בצד המזרחי של אסטואר בילבאו.

ברקלדו רחוקה 15 קילומטר מנמל התעופה בילבאו, המשמש לטיסות בינלאומיות.

230px

## תיירות
אתרי התיירות העיקריים של ברקלדו הם הגן הבוטני המקומי, מרכז התערוכה והירידים של בילבאו, וגשר קסטרצ'נה שנבנה בימי הביניים. בעיר פסלי רחוב רבים. 

בכל חודש יולי נחגג בברקלדו פסטיבל "המסיבות של כרמן", הכולל הופעות חיות תחת כיפת השמיים, ירידים שונים ומסיבות עד אור הבוקר.

בעיר ממוקמת לשכת תיירות.

230px

## ספורט
קבוצת הכדורגל העיקרית של ברקלדו היא מועדון כדורגל ברקלדו, המשחקת בליגה הספרדית השלישית נכון לעונת 2024/25. הקבוצה משחקת באצטדיון העירוני, קאמפו דה לאססארה, המכיל 8000 מקומות ישיבה.

בעיר ישנו אולם כדורסל עצום בגודלו המכונה ביסקאיה ארנה, ומכיל 18640 מקומות. האולם הוא חלק ממרכז התערוכה והירידים של בילבאו. אולם זה אירח משחקים במסגרת גביע העולם בכדורסל 2014 שנערך בספרד כולה. 

ספורטאים מפורסמים שהגיעו מברקלדו הם מאמן הכדורגל חבייר קלמנטה והכדורגלן אסייר דל הורנו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ספרד: ערי נמל
קטגוריה:ספרד: ערי חוף
קטגוריה:חבל הבסקים: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-11
פנימיית שטיינברג

**פנימיית שטיינברג** היא פנימייה השוכנת בעיר כפר סבא ומופעלת על ידי האגודה לקידום החינוך.

מנהלת הפנימייה הוא דקל כרמל עזר.

## היסטוריה
הפנימייה נוסדה בשנת 1967 על ידי עיריית כפר סבא והאגודה לקידום החינוך, במטרה לאפשר לילדים ברוכי כישרונות ובעלי יכולת לימודית גבוהה, שתנאי החיים בסביבתם אינם מאפשרים להם לממש את הפוטנציאל שניחנו בו, למצות את יכולתם הלימודית והחברתית.

בתי המגורים הראשונים הוקמו בפאתי כפר סבא, מכספי עיריית כפר סבא ועיזבון פירסט, תורם אמריקני שהוריש את כספו לטובת ילדי ישראל. מאוחר יותר תרמו סול ובטי שטיינברג, זוג נדבנים אמריקנים, תרומה נוספת, וכך קיבלה הפנימייה את שמה.

בשנת 2017 מלאו לפנימייה 50 שנה. ארבעים שנים מתוכן הפנימייה הייתה מנוהלת על ידי דוד מיזלמן. את חגיגות היובל הפנימייה ציינה בחודש מאי 2017.

## מבנה הפנימייה
במהלך השנים פותח בשטיינברג דגם ייחודי של "פנימייה בעיר", המאפשר לחניכים ליהנות מתחושת בית, לצד האפשרות ללמוד במערכות החינוך העירוניות.

חניכי הפנימייה לומדים בשמונה בתי ספר בעיר: חטיבות הביניים שז"ר ושרת יורם טהרלב בר לב ואלון.והתיכונים כצנלסון, גלילי, הרצוג, רבין, אורט שפירא. הפנימייה מקיימת קשרי גומלין עם מוסדות התרבות, הפנאי והקהילה בעיר, בנוסף לכלל תנועות הנוער ונבחרות הספורט. דגם ייחודי זה מאפשר לכל חניך לבחור נתיב לימודי וחברתי המאפשר לו לממש את יכולתו וכישרונותיו.

חניכי הפנימייה מחולקים לחמש קבוצות: בוגרי הפנימייה, תלמידי שכבת י"ב, תלמידי שכבת י"א, תלמידי שכבת י', והשכבה הצעירה- שכבות ז'-ט'. לכל קבוצה צוות חינוכי המונה מדריך ומדריכה. כמו כן, מלווה את הקבוצות אם בית וצוות טיפולי צמוד, הפועלים בשיתוף פעולה למען הצלחת החניכים. בפנימייה ישנו מח"מ - מרכזיה חינוכית מקומית.

בקמפוס 7 בתי מגורים, חדר אוכל, ספרייה, חדר מחשבים, חדר מוזיקה, אמפיתיאטרון, דשא לישיבה בחברה, מגרשי קט-רגל וכדורסל צמודים.

בשטח הפנימייה נמצאים גם משרדים של חברות היי-טק העוסקות בחינוך (הפדרציה היהודית של סן פרנסיסקו ומפרש).

## תוכניות מיוחדות
* **מרכז למידה** - כדי לגשר על הפער בין רמת הלימודים בערים מהן מגיעים החניכים, לבין רמת הלימודים בכפר סבא, פועל בפנימייה מרכז המעניק תגבור לימודי בכל המקצועות. הלמידה מתקיימת בקבוצות קטנות או באופן פרטני על ידי מורים מקצועיים.
* **קדם עתידים** - תוכנית בת של תוכנית עתידים, המאתרת את החניכים המצטיינים ביותר, ומעניקה להם תגבור במטרה לכוונם ללימודים אקדמיים בתחומי המדעים, ההנדסה והרפואה. החניכים זוכים לתגבור במקצועות מתמטיקה, פיזיקה ואנגלית. בנוסף, משלבת התוכנית פעילויות חשיפה לאקדמיה, מחנות קיץ וסדנאות מנהיגות.

## בוגרים בולטים
* אורית זוארץ - חברת הכנסת ה-18.
* תמיר גרינברג - משורר, מחזאי ואדריכל. משמש כראש המחלקה לאדריכלות ועיצוב פנים בשנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב.
* יוסי אבני-לוי - סופר ודיפלומט ישראלי.
*נאווה מדינה - שחקנית וזמרת
*פנינה מוצפי-האלר - פרופסור חבר לאנתרופולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ופעילה חברתית ישראלית.
* משה שרון - סופר, מאמן אישי ומרצה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כפר סבא: בתי ספר
קטגוריה:ישראל: פנימיות
קטגוריה:מוסדות האגודה לקידום החינוך ירושלים
לזלי קליף

**לזלי קליף-טינדל** (באנגלית: **Leslie Cliff-Tindle**; נולדה ב-11 במרץ 1955) היא שחיינית עבר קנדית, בעלת מדליית כסף אולימפית במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.

## ביוגרפיה
קליף נולדה בוונקובר, שבקולומביה הבריטית.

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בסנטיאגו דה קאלי, קולומביה בשנת 1971 זכתה קליף בשתי מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:30.03 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:13.31 דקות http://www.gbrathletics.com/sport/swimpag.htm.

### סגנית אלופה אולימפית
באולימפיאדת מינכן (1972) זכתה קליף במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 5:03.57 דקות, תוצאה טובה משיא העולם בן ה-4 שנים של קלאודיה קולב מארצות הברית (5:04.7 דקות), אחרי גייל ניל מאוסטרליה שקבעה שיא עולם חדש של 5:02.97 דקות ולפני נובלה קליגאריס מאיטליה (5:03.99 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:24.83 דקות, במקום שמיני במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:25.80 דקות, במקום 23 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:09.29 דקות, במקום שביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.83 דקות, כשחיינית אחרונה היא קבעה תוצאה ב"זינוק שליחות" של 1:00.41 דקות ובמקום שביעי במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:31.56 דקות. 

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו בקרייסטצ'רץ', ניו זילנד בשנת 1974 זכתה קליף בשתי מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:24.13 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:01.35 דקות http://www.gbrathletics.com/commonwealth/swimw.htm. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחייניות מעורב אישי
קטגוריה:שחייניות גב
קטגוריה:שחייניות פרפר
קטגוריה:שחייניות חופשי
קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית קנדיות: שחייה
קטגוריה:ילידות 1955
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1955
נמל התעופה הבין-לאומי טשקנט

**נמל התעופה הבינלאומי טשקנט** על שם אסלאם קרימוב (באוזבקית: **Toshkent Xalqaro Aeroporti**) הוא נמל תעופה הנמצא כ-10 ק"מ דרומית לעיר טשקנט בירת אוזבקיסטן, והוא נמל התעופה הגדול ביותר בה וגם העמוס ביותר בכל מרכז אסיה מבחינת כמות נוסעים. בשנת 2012 עברו דרך הנמל כמעט 3 מיליון נוסעים.
הנמל הוא בסיסה של חברת התעופה הלאומית אוזבקיסטן איירווייז.

כיום פועלים בנמל התעופה שני טרמינלים - טרמינל 2 המשמש לטיסות בינלאומיות מכלל חברות התעופה, וטרמינל 3, אשר נחנך בשנת 2011, המשמש לטיסות פנים-ארציות של חברת אוזבקיסטן איירווייז.

נמל התעופה, ובמיוחד טרמינל 2, סובל מבעיות יעילות אשר באות לידי ביטוי בעת נחיתה בו זמנית של מספר טיסות, כשהנוסעים המגיעים בטיסות אלו נאלצים להמתין בתורים ארוכים לביקורת הדרכונים ואיסוף הכבודה עקב כמות מוגבלת של עמדות שירות (4 עמדות ביקורת דרכונים ו-3 מסועי איסוף כבודה בלבד).

לקראת שנת 2030 צפוי נמל התעופה להיסגר ולהיות מועתק למיקום חדש.

מהנמל מופעלות טיסות למגוון יעדים ברוסיה ובחבר המדינות, מזרח אסיה, אירופה, המפרץ הפרסי, וכמו כן טיסות לניו יורק, איראן, טורקיה וישראל. טיסות פנים-ארציות מופעלות מהנמל לכל הערים הגדולות במדינה.

## קישורים חיצוניים

* 

טשקנט
קטגוריה:אוזבקיסטן: תחבורה
קטגוריה:טשקנט
טשקנט
קטגוריה:אוזבקיסטן: מבנים
אוקיינוס הסערות

**אוקיינוס הסערות** (בלטינית: **Oceanus Procellarum**) הוא הים הירחי הגדול ביותר. הוא נמצא בצידו המערבי של הצד הנראה של הירח. השם ניתן על ידי אסטרונום איטלקי ג'ובני בטיסטה ריצ'ולי בשל ההנחה שרווחה בזמנו כי מזג האוויר בכדור הארץ מושפע ממופעי הירח והסערות מתחילות עם הופעת האוקיינוס. אורכו מצפון לדרום גדול מ-2,500 ק"מ, ושטחו בערך 4,000,000 קילומטרים רבועים.

## אופן היווצרות מיקום ומבנה
בדומה לשאר ימות הירח נוצר אוקיינוס הסערות על ידי לבת בזלת שיצרה עמק בתקופה הקדם אימבריית. בחלקו הצפון-מזרחי מופרד האוקיינוס מים הגשמים על ידי הרי קרפטים. בצדו הצפון מערבי נמצא מכתש אריסטרכוס, שהוא הנקודה הבהירה ביותר בצדו הנראה של הירח. בצדו הצפוני הוא מסתיים בסינוס רוריס.

## מחקר
הגשושיות הראשונות שנחתו בשטח האוקיינוס היו הגשושיות הסובייטיות לונה 5, לונה 9 ולונה 13, והגשושיות האמריקאיות ריינג'ר 7, סרוויור 1 וסרוויור 3. ב-19 בנובמבר 1969 רכב הנחיתה הירחי של משימת אפולו 12 הביא את פיט קונראד ואלן בין לטבעת השנייה של האוקיינוס, המכונה הים הידוע. הם נחתו במרחק 300 מטרים מן הגישושית סרוויור 3 ובמרחק 370 מטרים דרומית למכתש קופרניקוס. במהלך שהותם אספו כ-45 קילוגרמים מסלע הירח, שהיה בהיר יותר מזה שבים השלווה, והביאום יחד איתם בחזרה לכדור הארץ.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ימות הירח
יוסף צדנר

**יוסף צדנר** (בגרמנית: **Joseph Zedner**; 10 בפברואר 1804, גרוס-גלוגאו – 10 באוקטובר 1871 ברלין) היה ביבליוגרף יהודי-גרמני וספרן.

## קורות חיים
בצעירותו למד תורה מפי הרב עקיבא איגר, אחרי שגמר את לימודיו הוא עבד כמורה בבית ספר יהודי במקלנבורג-שטרליץ. אחד מתלמידיו היה המילונאי דניאל זנדרס. ב-1832 התחיל לעבוד כמורה פרטי במשפחת סוחר הספרים אברהם (אדולף) אשר  בברלין, ומאוחר יותר עסק גם כן במסחר בספרים. היות שלא הצליח במסחר התחיל לעבוד כספרן במחלקה לעברית במוזיאון הבריטי בלונדון. הוא נשאר שם עד 1869 כאשר בשל בריאותו המעורערת נאלץ להתפטר. הוא חזר לברלין שם בילה את שתי שנותיו האחרונות.

זמן קצר אחרי התחלת עבודתו במוזיאון הבריטי רכשה הספרייה את ספרייתו של הביבליופיל חיים מיכל (Heimann J. Michael) מהמבורג אותה קיטלג צדנר.

## חיבוריו

צדנר כתב את הספרים הבאים:
* Auswahl Historischer Stücke aus Hebräischen Schriftstellern vom Zweiten Jahrhundert bis in die Gegenwart, mit Vocalisiertem Texte, Deutscher Uebersetzung und Anmerkungen – מבחר של קטעים מחיבורים של סופרים עבריים מהמאה השנייה עד זמננו, עם ניקוד, תרגום לגרמנית והערות. ברלין 1840.

* Catalogue of the Hebrew Books in the Library of the British Museum – קטלוג של הספרים העבריים בספריית המוזיאון הבריטי. לונדון, 1867.
* Ein Fragment aus dem Letzten Gesange von Reineke Fuchs – קטע הפואמה האחרונה של ריינקה פוקס. ברלין, 1871. סאטירה פואטית על נפוליאון השלישי.

הוא תרם למהדורת ספר המסעות של בנימין מטודלה שיצא לאור בלונדון בשנת 1840. בזמן שהותו בלונדון פרסם מהדורה שנייה של פירוש אברהם אבן עזרא למגילת אסתר. הוא כתב לה מבוא בשם "ויוסף אברהם".

## לקריאה נוספת

Moritz Steinschneider, in *Magazin für die Literatur des Auslandes,* 1871, No. 44, abstracts of which are given in *Allg. Zeit. des Jud.* 1871, pp. 116–118, and in *Generalanzeiger für die Gesammten Interessen des Judentums,* Berlin, Feb. 22, 1904


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביבליוגרפים עבריים
קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:תלמידי רבי עקיבא איגר
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1804
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1871
היכל התרבות באר שבע

**היכל התרבות באר שבע** הוא מבנה ציבורי השייך להסתדרות העובדים הכללית. שוכן במרכז האזרחי בבאר שבע, בשדרות יצחק רגר, בסמוך לבניין עיריית באר שבע. הוא נועד לארח הצגות ומופעים מגוונים. ההיכל הוקם בסוף שנות ה-80. בעבר הוצגו בו חלק מהצגות תיאטרון באר שבע.

משנות ה-90 פעלה מסעדה איטלקית "ריגולטו" בהיכל במשך שנים רבות ואחריה פעלה מסעדה סינית "ג'ייד פאלאס".

המבנה כולל שני אולמות: האולם המרכזי, המיועד לקהל של עד 592 איש; ו"במה 2", החדשה יותר, המיועדת לקהל של כ-160 איש (או 100 איש במסגרת "קפה תיאטרון" הכולל שולחנות).

המבנה שופץ בשנת 2003.

קטגוריה:באר שבע: מבנים
קטגוריה:באר שבע: תיאטראות
קטגוריה:באר שבע: תרבות
קטגוריה:ההסתדרות הכללית: מבנים
קטגוריה:המרכז האזרחי של באר שבע
אוניית אספקה לאסדות

[ממוזער|אוניית האספקה הנורווגית Rem Poseidon באורך 95 מטר ובתפוסה ברוטו של 4896 טון, מצוידת ב[מנחת מסוקים בחזיתה ובמנוף מטענים על הסיפון]]
[ממוזער|אוניות אספקה עוגנות בנמל [אברדין]]
**אוניית אספקה לאסדות** (באנגלית: **Platform supply vessel**; בר"ת **PSV**) היא אונייה אשר עוצבה במיוחד למשימות אספקה לאסדות קידוח. אורכן של אוניות אלה נע בין 20 ל-100 מטרים והן ממלאות משימות מגוונות לצורכי אסדות הקידוח. אוניות אספקה רבות מעוצבות עם מבנה עילי ובראשו גשר האונייה, הממוקם סמוך לחרטום, עיצוב המותיר סיפון בודד, בעל גישה נוחה בחלקה האחורי של האונייה. חלק מאוניות האספקה מצוידות אף במנחת מסוקים מעל הגשר, ובמנוף בעל כושר הרמה גדול לטעינה ופריקה של משאות מן הסיפון. משימתן העיקרית של אוניות האספקה היא לשנע מוצרים שונים, חלקי חילוף ואנשי צוות בין אסדות קידוח ומבנים ימיים אחרים לבין הנמל.

## תכונות
### מטען
תפקידה העיקרי של אוניית אספקה הוא לשנע ציוד בין אסדת קידוח ימי לבין החוף. עיקר מטענה של אוניית אספקה טיפוסית המשרתת אסדת הקידוח הוא מכלי בוץ קידוח, מלט ימי, סולר, מי שתייה ומים לשימושים אחרים, כימיקלים שונים לצורך תהליך הקידוח. אסדות קידוח זקוקות כמעט תמיד לאספקה שוטפת של דלק, מים וכימיקלים. אוניית האספקה מחזירה אל הנמל חומרים למחזור, או להטמנה. האונייה אינה משמשת בדרך כלל לשינוע נפט גולמי.

### תמיכה
על סיפונן של אוניות האספקה יש כלים מיוחדים למילוי משימותיה. ברוב אוניות האספקה קיים שילוב של מכלי מוצרים מתחת לסיפון ומטענים המונחים על גבי הסיפון. חלק מאוניות האספקה מצוידות בתותחי מים לצורך כיבוי שרפות העלולות לפרוץ על אסדת קידוח. חלק מאוניות האספקה מצוידות בחומרים וכלים לטיפול בזיהום נפט בים. קיימות אוניות אספקה המצוידות בכלים ל"חידוש" בארות נפט, לצורך הגברת יכולת ההפקה.

## צוות האונייה
צוות אוניית אספקה טיפוסית יכול למנות עד 20 איש, אולם על רוב אוניות האספקה קיים צוות מצומצם יותר מטעמי חיסכון. צוות אוניית אספקה מתגורר בדרך כלל במגורי צוות על האונייה לתקופות ארוכות של  שבועות, ולעיתים אף לתקופות ארוכות יותר. משמרות העבודה הן בדרך כלל ארוכות, עד 12 שעות במשמרת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סוגי כלי שיט 
קטגוריה:אוניות
קטגוריה:אסדת קידוח
שנגחאי אקספרס

**שנגחאי אקספרס** (באנגלית: **Shanghai Express**) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1932 בבימויו של יוזף פון שטרנברג. תסריט הסרט נכתב על ידי ג'ולס פורת'מן ומבוסס על סיפורו של הארי הארווי. בסרט משחקים מרלן דיטריך, קלייב ברוק, אנה מיי וונג ווורנר אולנד. זהו שיתוף הפעולה הרביעי מתוך שבע של דיטריך ופון שטרנברג.

הסרט זכור היטב עקב סגנון הצילום המיוחד שלו. למרות זכייתו של ליי גראמס בפרס אוסקר לצילום הטוב ביותר, דיטריך טענה שפון שטרנברג היה אחראי לרוב הצילום בסרט. הסרט היה גם מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר ולפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (עבור פון שטרנברג). הסרט היה שובר קופות עם הכנסות של 3.7 מיליון דולר, מה שהפך אותו למכניס ביותר בארצות הברית ובקנדה לאותה שנה.

בהתחלה, הסרט הוחרם על ידי סין, אך לאחר שחברת ההפצה "סרטי פרמאונט" הבטיחה שלא ייעשו יותר סרטים על סין האחרונה ביטלה את החרם. לסרט נעשו מספר רימייקים; "Night Plane from Chungking"  (1942) ו"Peking Express"  (1951).

## צוות שחקנים
* מרלן דיטריך – שנגחאי לילי
* קלייב ברוק – קפטן "דוק" הארווי
* אנה מיי וונג – יו פי
* וורנר אולנד – הנרי צ'אנג
* יוג'ין פאלט – סם סאלט
* לורנס גרנט – מר כרמיכאל
* לואיס קלוסר הייל – גברת הגרטי
* גוסטב בון פרטיטז – אריק באם
* אמיל צ'אטורד – לאונרד

## פרסים ומועמדויות
הסרט זכה למספר רב באופן יחסי של מועמדויות לפרס אוסקר. הסרטים היחידים שצברו יותר מועמדויות מ"שנגחאי אקספרס" היו "האלוף" ו"ארווסמית'" (כל אחד מהם ארבע מועמדויות). הסרטים "ילדה רעה" ו"ד"ר ג'קיל ומר הייד" צברו מספר זהה של מועמדויות לסרט.

### זכיות
* פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר (ליי גראמס)

### מועמדויות
* פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר (הפסיד לסרט "גרנד הוטל")
* פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (יוזף פון שטרנברג, הפסיד לפרנק בורזייגי)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פרמאונט
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 1932
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית אמריקאיים
מבדולח לעשן

**מבדולח לעשן** (בצרפתית: **Du cristal à la fumée**) הוא מחזה מאת האינטלקטואל הצרפתי ז'אק אטלי. בגרסה העברית עובד ונכתב כיצירה חדשה בידי הבמאית והמחזאית אורי אגוז. 

## עלילה
המחזה מגולל את הישיבה שערכה צמרת הנהגת הרייך השלישי שלושה ימים לאחר ליל הבדולח, והנחשבת על ידי ההיסטוריונים לאחר מהישיבות החשובות ביותר שהעבירו את גרמניה לשלב החיסול ב"פתרון הבעיה היהודית". בישיבה השתתפו בכירי השלטון הנאצי, ובהם הימלר, יוזף גבלס, והיידריך, ויד ימינו של הרמן גרינג החליט בה על הטלת קנס בסך מיליארד רייכסמארק על יהודי גרמניה, הוטלו עליהם שורה של מגבלות שלא היו קיימות עד אז - החלטה על נשיאת טלאי צהוב על דש הבגד, איסור החזקת עסקים פרטיים, הלאמת חברות יהודיות ועוד. 

אטלי הגיע לחקירת הנושא בעקבות ארכיונים נדירים שנתגלו בשנת 2005. חקירתו של אטלי חשפה לראשונה את תוכנה של הישיבה שעליה מתבסס המחזה.

## ביצועים
המחזה הועלה בספטמבר 2008 בתיאטרון רון-פואן (Théâtre du Rond-Point) שבפריז בבימוי דניאל מסגיש (Mesguich) ובהשתתפותם של פאודור אטקין (Atkine), ברנאר-פייר דונדייה (Donnadieu) ועוד.

ב-9 באפריל 2010 עלה המחזה לראשונה בישראל, בתיאטרון הקאמרי, בבימויה ובעיבודה של אורי אגוז, במעמד נשיא המדינה שמעון פרס והמחזאי ז'אק אטלי. 

המחזה תורגם לעברית בידי רועי גרינוולד ובהצגתו השתתפו אלכס אנסקי, אברמ'לה מור, יחזקאל לזרוב/ יגאל זקס, דב רייזר, שי אגוזי, אוהד שחר/רודיה קוזלובסקי, גיל אלון, עמי ויינברג, ניר מנקי, רונן יפרח, נסים זוהר ועוד.

בעקבות המחזה הופק הסרט "זרעי ההשמדה", המתעד את תהליך העבודה על המחזה ומשלבו בחומרים דוקומנטריים, ביניהם עדויות של ניצולים, שיח עם היסטוריונים ומעקב אחר צוות ההצגה והתמודדותו עם מורכבותו של החומר והקושי לגלם תפקידים מעין אלו על במה ישראלית.

## קישורים חיצוניים
* המחזה המלא, מבדולח לעשן, חלק א', בעיבודה ובימויה של אורי אגוז בתיאטרון הקאמרי
*המחזה המלא, מבדולח לעשן, חלק ב' (ההחלטה אודות הטלאי הצהוב) בעיבודה ובימויה של אורי אגוז בתיאטרון הקאמרי
*טריילר הסרט "זרעי ההשמדה" בעקבות ההצגה 'מבדולח לעשן'
*הסרט "זרעי ההשמדה" בעקבות ההצגה "מבדולח לעשן" בעיבודה ובימויה של אורי אגוז בתיאטרון הקאמרי (חלק א, חלק ב)
* מבדולח לעשן באתר "הבמה"
* מבדולח לעשן, באתר "עכבר העיר"
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחזות צרפתיים
קטגוריה:מחזות משנות ה-2000
קטגוריה:השואה באמנות
קטגוריה:ליל הבדולח
פסלי הענק של ממנון

**פסלי הענק של מֶמנוֹן** הם שני פסלים גדולים מאבן חול, של המלך אמנחותפ השלישי מהמאה ה-14 לפנה"ס. הפסלים מוצבים בנקרופוליס של תבאי מצידו המערבי של הנילוס מול העיר המודרנית לוקסור. הפסלים הוכרזו בשנת 1979 כאתר מורשת עולמית כחלק מהנקרופוליס של תבאי.

## שם הפסלים
במיתולוגיה היוונית, ממנון היה גיבור מלחמה ממוצא אתיופי, שהוביל את צבאו מאפריקה כדי לסייע לטרויה הנצורה במלחמת טרויה. ממנון נרצח בסופו של דבר על ידי אכילס. רעידת אדמה שאירעה בשנת 27 לפנה"ס, סדקה את הפסל המזרחי מבין השניים. רוחות הבוקר שנשבו מבעד לסדק השמיעו קול שנשמע כאנחה. היוונים הקדמונים שבאו לבקר את הפסל, ראו בקול זה את האנחה של ממנון. סטראבון ביקר את הפסלים בשנת 20 לפנה"ס וטען ששמע את הקול באופן אישי. המסורת מייחסת לקיסר הרומי ספטימוס סוורוס את תיקון הפסל הסדוק שבעקבותיו האנחה נעלמה.

## הפסלים
שני הפסלים זהים ומתארים את אמנחותפ השלישי במצב ישיבה, כשידיו מונחות על ברכיו ומבטו מופנה מזרחה לכיוון הנילוס. בבסיס הפסלים ליד רגליו חצובות שתי דמויות, אשתו תיה עם שבויות כנועות לה, ואמו מותמויא; בת שלישית, לא מזוהה (כיום דמותה לא שרדה) עמדה בין רגליו. על הפנלים הצדדיים בבסיס הפסלים חצובה דמותו של אל הנילוס חעפי. גובהם של הפסלים 18 מטר, כולל בסיס שגובהו 4 מטר. משקלם המוערך הוא 720 טון. שני הפסלים ניצבים במרחק של 15 מטר האחד מהשני.

הפסלים חצובים מגושי אבן חול קוורציט שנחצב במחצבות שנמצאו ליד קהיר של ימינו. הגושים הועברו דרומה, מרחק של 675 ק"מ.

במקורם, ניצבו הפסלים כשומרים ליד שער הכניסה של מקדש המתים של אמנחותפ השלישי שנבנה בתקופת מלכותו. המקדש שניצב ממערב לפסלים, היה המפואר והגדול מסוגו במצרים, אורכו היה 700 מטר ורוחבו 550 מטר. המקדש עמד צמוד לגדת הנילוס, ויסודותיו נפגעו מההצפות העונתיות של הנילוס. שרידיו שימשו פרעונים אחרים בבניית מקדשי המתים שלהם. מהמקדש נותרו כיום שרידים מעטים. בציורו של הצייר דייוויד רוברטס משנת 1848 רואים את פסלי ממנון מוקפים במים.

## גלריה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מצרים: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:תבאי (מצרים)
קטגוריה:פסלים (יצירות)
שלמה פנחסוב

הרב **שלמה באבאג'אן פנחסוב **(תר"ה, 1845 - תרפ"ח, 1927), הידוע בכינויו "מולא באבאג'אן כאבולי", היה מתרגם, משורר ופרשן מקרא, מראשי קהילת יהודי סמרקנד וממנהיגי העדה הבוכרית בירושלים בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20.
## תולדות חייו
ר' שלמה בן ר' פנחס, בן ר' שלמה ניסן, נולד בשנת 1845 בעיר כאבול, אליה היגרו הוריו מהעיר משהד לאחר אינוס יהודי משהד בשנת 1839. הוא רכש את השכלתו מפי סבו, ר' שלמה ניסן, וממנו למד גם את התפסיר, הוא תרגום התנ"ך לתג'יכית יהודית (בוכארית). במשך הזמן נהיה בקי בפרסית העשירה במילים ערביות, רכש ידיעות רבות בספרי המחשבה היהודית מימי הביניים, ובמיוחד בכתבי הרמב"ם ור' יהודה הלוי. הגה בפירושים לתורה ובמיוחד בפירושי הרמב"ן, רד"ק ורלב"ג. בנוסף הרבה לעיין בתלמוד וספרי מחקר ומוסר וגם בקריאת ספרי שירה והיסטוריה יהודית. ידיעותיו אלו קירבוהו לא רק אל תלמידי החכמים באזור אלא גם אל המוסלמים המשכילים ובניהם הקאדים שכיבדוהו מאוד.

ר' שלמה ואחיו ר' שמואל ור' אפרים, היו מראשי ונכבדי הקהילה היהודית בסמרקנד.
ר' שלמה עמד בקשרים עם הרב שלמה יהודה ליב אליעזרוב, הרב יוסף כוג'הינוף, הרב משה יצחקוף הכהן. כיהן יחד עם ר' יוסף-חיים כימיאגרוב, הרב חיים פילוסוף והרב שלמה יהודה ליב אליעזרוב כדיין בבית הדין בסמרקנד.

כמו כן עמד בקשרים עם הרב סלימאן מנחם מני, רבה של חברון, הרב חיים חזקיהו מדיני, מחבר סדרת הספרים "שדי חמד", הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר ותלמידי חכמים נוספים.

מתוך אהבתו לציון עלה לירושלים בשנת 1895. בשנת 1896 חזר לסמרקנד למשפחתו ואולם בשנת 1904 חזר לירושלים בשנית. בשנת 1906 חזר לסמרקנד. בשנת 1907 עלה ר' שלמה בשלישית לירושלים.
נפטר בר"ח טבת תרפ"ח (24.12.1927) ונקבר בהר הזיתים - ירושלים.

## ספריו
בירושלים הדפיס את שני ספריו הראשונים:
****' עם תפסיר פרסי והפטרה לתשעה באב עם תפסיר (1895).
****' תפסיר פרסי לפיוט שכתב ר' שלמה אבן גבירול (1895)
****' (1905)
****', שנוהגים לעשות למת כפי מנהגי הבוכארים (1906)
* ***' לשה"ק מתורגם לחמש לשונות: פרסית, רוסית, צרפתית, ערבית וטורקית כדי ללמד לעולים לאה"ק לדבר בלשונות הנחוצים.
לאור הדרישה ולאחר שהמהדורה הראשונה אזלה במהירות מן השוק הוציא ר' שלמה מהדורה שנייה של הספר בשנת 1912 אך במקום השפה הצרפתית – ספניולית.
****'
*הקדמה בפרסית לספר ***'
*הקדמה בפרסית לספר ***'
***** תרגום פרסי לפיוטו של ר' יהודה הלוי (1926)

## לקריאה נוספת
* **"יהדות בוכארה גדוליה ומנהגיה"**, גיורא פוזיילוב, ירושלים, ה'תשס"ח
* **"100 שנה למילון "מילים שישה""**https://web.archive.org/web/20160303215508/http://www.asia-israel.com/231566/100-שנה-למילון-מילים-שישה-בעל-שם
* ראובן קשאני, **כתר מלכות : תאג' פאדשאהת**, המכון לחקר יהדות אפגניסטן, ירושלים תשע"ה

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:יהדות בוכרה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:מתרגמים יהודים
קטגוריה:מתרגמים מעברית
קטגוריה:פרשני מקרא בעת החדשה
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1845
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1927
הרכבי

משפחת **הַרכָּבִי** (במלעיל; בכתיב יידי: **האַרקאַווי**) היא משפחה יהודית שראשיתה ברבי גרשון הרכבי מרוסיה הלבנה, בן המאה ה-18.

קטגוריה:שמות משפחה
לא בתל אביב

**לא בתל אביב** הוא סרט הקולנוע העצמאי של נוני גפן, הסרט יצא לבתי הקולנוע ב-13 בדצמבר 2012. הוא נרכש להפצה מסחרית בצרפת.

## עלילה

מיכה (נוני גפן) הוא מורה צעיר להיסטוריה שמפוטר מעבודתו בגלל צמצומים והוא חוטף באיומי אקדח את אנה, אחת מתלמידותיו (יערה פלציג). הוא מחזיק אותה בביתו והיא מתאהבת בו ומחליטה להישאר איתו, למרות שהיא יכולה להימלט. הוא רותם אותה לסייע לו לכבוש את ליבה של היפהפייה השכונתית (רומי אבולעפיה).

## ההפקה

"לא בתל אביב" צולם בווידאו דיגיטלי והומר לשחור לבן במהלך העריכה. נוני גפן, הבמאי והתסריטאי, שגם משחק בסרט בתפקיד הראשי מעולם לא למד קולנוע באופן רשמי, אלא שיחק בסרטים, עבד כעוזר הפקה ותסריטאי ולמד מן הניסיון והקריאה. הוא כתב תסריט, פגש את המפיק איתי תמיר (שהפיק את הסרטים "השוטר", "וסרמיל" ו"התגנבות יחידים"), שהתלהב ממנו והם עבדו ביחד על הסרט.

קרן הקולנוע הישראלי השקיעה בסרט 50 אלף שקל, במסגרת מסלול התמיכה לסרטים עצמאיים וגפן הבמאי ותמיר המפיק השקיעו סכום זהה מכיסם. אנשי הצוות והשחקנים עבדו ברובם בהתנדבות. הסרט צולם כולו בקריית טבעון.

כדי לחסוך בתקציב השתמשה ההפקה באמצעים שונים: במקום לשכור מצלמת רחף על גבי מנוף, נתלה הצלם בין שתי מכוניות. בזמן הצילום הצוות קיבל ארוחות צהריים מחדר האוכל של אחד הקיבוצים בסביבה, מכיוון שגפן הוא בן המועצה האזורית זבולון. הם לנו בבתי ההורים של חברי ילדותו של גפן.

בתום הצילומים נדרש כסף נוסף, הם קיבלו סיוע מקרן הקולנוע, אך משהסכום לא הספיק, גייסו כסף באמצעות האינטרנט. העלו קדימון לאתר ההשקעות "אינדיגו". הם הבטיחו למשקיעים תגמולים שונים. הם הצליחו לגייס בדרך זו למעלה ממאה אלף שקל מכמאתיים אנשים.

הסרט זכה לביקורת של טוד מק'ארתי בעיתון הוליווד ריפורטר.

שיר הנושא של הסרט, "Giant Heart" הוא שיר של להקת theAngelcy.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* דיל מהסרטים: סרט ישראלי מציע לכם קרדיט תמורת מימון, באתר חורים ברשת, 30 בינואר 2012
* הסרט "לא בתל אביב" זכה בפסטיבל לוקרנו, באתר רשת ב', 12 באוגוסט 2012
* 
* יאיר רוה, "לא בתל אביב", סוף סוף טריילר רשמי ונורמלי, באתר סינמסקופ
* 
* איתן וייס, לא בתל אביב: מורד מאהבה, באתר "איתן - קולנוע מזווית אישית", 13 בדצמבר 2012
* 
* 
* מרט פרחומובסקי, הסרט "לא בתל אביב" - עבודת ביכורים לטוב ולרע, באתר וואלה!, 16 בדצמבר 2012
* העמוד של "לא בתל אביב" בפייסבוק

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2012
קטגוריה:סרטים עצמאיים
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2012
הליד כסף

ממוזער|כלוריד הכסף
**הליד כסף** הוא תרכובת הנוצרת בין כסף והלוגנים. התרכובת יכולה להיות ברומיד הכסף (AgBr), כלוריד הכסף (AgCl), יודיד הכסף (AgI) או מורכבת מפלואורידים (AgF, Ag2F, AgF2). הקבוצה מסומנת לרוב כ-AgX. החומרים הרגישים לאור בניירות וסרטי צילום הם הלידי כסף שאינם ממשפחת הפלואורידים.

## רגישות לאור
במרבית הניירות וסרטי הצילום נעשה שימוש בהלידי כסף כחומר הרגיש לאור. גבישים של הלידי כסף בקולואיד (ג'לטין באמולסיות המודרניות או קולודיון וחלבון בשיטות ההיסטוריות) מצפים את הנייר או בסיס סרט הצילום. לקולואיד מוסיפים גופרית או תרכובות של זהב כדי לחזק את הרגישות של האמולסיה לאור. הלידי הכסף רגישים בעיקר לספקטרום העל-סגול ומעט מהספקטרום הכחול. ניתן להוסיף צובענים לאמולסיה אשר מרחיבים את טווח הרגישות של הלידי הכסף לכל הספקטרום הנראה. בסרטי צילום צבעוניים, כל שכבה מכילה צובענים שונים אשר גורמים לה להגיב לאורך הגל הרצוי בספקטרום (בדרך כלל כחול, ירוק ואדום).

## ראו גם
* כסף חנקתי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:צילום
קטגוריה:כסף: תרכובות
ג'ק סקלן

ממוזער|שמאל|250px|ג'ק סקלן
**יעקב (ג'ק) סקלן** (אנגליה, ט"ו באלול ה'תרע"ה, 25 באוגוסט 1915 - ישראל ד' בחשוון ה'תשע"ג - 20באוקטובר 2012) הקים את הסניף הראשון של תנועת בני עקיבא בבריטניה ב-1936, הציל יהודים רבים במהלך מלחמת העולם השנייה באמצעות מפעל רהיטים שהיה ברשות משפחתו והיה בין מקימי סניף תנועת "הפועל המזרחי" באנגליה בשנת 1947.

## קורות חייו

סקלן נולד ב-1915 באנגליה להוריו סולומון אלעזר סקלונוביץ' (1887-1974) ורעיה לבית הרמן (ילידת 1893), ילד שני מתוך 7 אחים ואחיות. הוא קיצר את שם המשפחה המקורי סקלונוביץ' ל-סקלן.

כשהיה בגיל 19 הקים יחד עם מאיר סילברסטון וצעירים נוספים תנועה ציונית בשם "כנרת", שנוסדה כדי להחדיר את הרעיון הציוני בקרב יהודי בריטניה. בתנועה לימדו עברית כדי להכשיר את העלייה לארץ וסקלן עזר בגיוס כספים לטובת העניין. כעבור כמה שנים התפצלה התנועה לזו המוכרת בשם "צעירי המזרחי", שבה התארגנו צעירים דתיים לקראת עלייה לארץ וכן לתנועה נוספת - "הצעירים הכלליים" שאינם דתיים.

ב-1933, כשהיה בן 18, הגיע סקלן לביקור בארץ ישראל שבמהלכו אף ביקר (לטענתו) במערות התת-קרקעיות שבמערת המכפלה. בביקורו החליט שהוא מעוניין לעלות לארץ, אך הצליח להגשים את חלומו רק לאחר 39 שנים.

במהלך מלחמת העולם השנייה רשם 50 פליטים יהודים כעובדים במפעל הרהיטים של משפחתו. כך קיבלו הפליטים אישורי שהייה באנגליה, וניצלו הודות לתושיתו.

ב-1967 לאחר מלחמת ששת הימים ייסד את תנועת "העלייה הבריטית" ושימש היו"ר הראשון שלה. בשנת 1973 עלה לישראל ושנה לאחר מכן התמנה ליו"ר עמותת "קרן ילדנו - מרכזי תקוותנו" והקים סניפים רבים של העמותה בערים רבות ברחבי הארץ. בשנת 1988 קיבל את אות הנשיא מנשיא המדינה דאז מר חיים הרצוג על פעילותו בעמותה זו. סקלן כונה לא פעם "הרצל הבריטי" על פעולותיו למען הציונות.

## סיפור ירידתו למערת המכפלה
ג'ק שמר על סוד קרוב ל-80 שנה, הוא חשף את עדותו בראיון מצולם שקיים עמו נעם ארנון, דובר היישוב היהודי בחברון. כשהיה בן 18 הגיע למערת המכפלה, מלווה בקצין בריטי שהכניס אותו אל המערות שתחת האדמה ושם התגלו לעיניו קברי האבות. לדבריו הסיבה שלא חשף זאת עד היום היה לבקשת סבו- רב סנדר הרמן, שבקש ממנו לא לדבר על הביקור ועל מה שראו עיניו.

בעדותו מספר סקלן: "בסוף האולם הגדול היו אולי בערך 20 מטרים, והיה פרוזדור גדול שבאמצעו דלת", סיפר. "אני עמדתי שם. רציתי להיכנס, אך השומר המוסלמי אמר שאסור". הקצין הניח את ידו על נשקו ואמר ״האיש הזה יהודי״ והורה לשומר לתת לסקלן לעבור. השניים ירדו אל תוך המערה התת-קרקעית, "לאולמות נוספים מתחת למבנה ושם הוא רואה את המצבות המקבילות לקומה העליונה. הוא ממשיך לספר: "ירדתי והיה טיפה אור. ראיתי שלמעלה הקבר היה מכוסה בשטיחים ובדים יפים, אך מתחת לציוני הקברים של אברהם ויצחק, היה עוד קבר כזה - מכוסה בעפר ובקרמיקה" סקלן שאל את השומר הערבי אם יש משהו מתחת לתלוליות, והוא נענה שאלה הם למעשה הקברים האמיתיים של "האבות" ו"האמהות".

הראיון עמו היה אמור להמשך כשבוע לאחר מכן, אך לאחר חמישה ימים, בשבת בבוקר כשיצא מבית הכנסת הגדול בירושלים נפגע על ידי רכב ונהרג. בן 97 היה במותו.

## חיים אישיים
בשנת 1941 נישא לרות אופנהיימר (1920-2010) ונולדו להם יחדיו 3 ילדים.

אחד מנכדיו הוא הצלם אוריאל קרמר.

## קישורים חיצוניים
*תעלומת שער גן עדן  טל מאיר, אורות, 8/11/2012.
* 
* 
*הסוד האחרון עם נועם ארנון ורובי ריבלין.

קטגוריה:הצלה בשואה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
בין השמשות (סרט)

**בין השמשות** הוא סרטו העלילתי הארוך הראשון של אלון זינגמן. הקרנת הבכורה של הסרט בבתי הקולנוע בישראל הייתה ב-23 ביוני 2011. הסרט הופק בתקציב של חצי מיליון דולר מקרן הקולנוע הישראלי וצולם במשך 20 ימים.

## עלילה
הסרט מחולק לארבעה סיפורים שמתרחשים במשך יממה אחת ומצטלבים זה עם זה.

סיפור ראשון: אושרי (רותם זיסמן-כהן) שבה מטיול ממושך בדרום אמריקה. אביה אלכס (שמיל בן-ארי) שאוסף אותה משדה התעופה, פוגע בדרכם הבייתה ברוכבת אופניים. בתחילה הוא בורח מהמקום, אך כעבור יום הוא מחליט להסגיר את עצמו.

סיפור שני: חוה (ריימונד אמסלם) היא אם חד-הורית לילדה בת שש, שבדרך מקרה מגלה שהיא מאומצת. חווה מגיעה למספרה של דליה (אורלי זילברשץ) ,אימה הביולוגית, במטרה לחקור על האישה שמסרה אותה.

סיפור שלישי: רפא (איאן צנטנר) הוא ילד בן תשע, עולה חדש מארגנטינה, שמגיע עם אמו אנה (נטליה פאוסט) לבית חולים, כדי לעבור ניתוח ברית מילה. שם הוא פוגש את תמר (יערה פלציג), נערה בת חמש עשרה שחולה בסרטן, השניים מטיילים בבית החולים ולבסוף הוא מגלה בעזרתה פרט שאימו הסתירה ממנו.

סיפור רביעי: משולם, שוטר מועד (רמי דנון) מגיע לבית החולים, בו מתרחשים רוב אירועי הסרט, כדי לחדש את הקשר עם בנו (גל זייד), מנתח במקצועו.

## פרסים
פרס סרט הביכורים הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים של חיפה

**שני פרסים בפסטיבל הסרטים במנהיים-היידלברג**
* אלון זינגמן זכה בפרס של חבר השופטים האקומני.
* פרס מטעם בעלי בתי הקולנוע בגרמניה.

**מועמדות ל[[פרס אופיר]]**
* רואי רוט – הצלם הטוב ביותר

## השחקנים הראשיים

## קישורים חיצוניים

* בין השמשות באתר אישים
* אלי שגב, שני פרסים ל"בין השמשות" בפסטיבל מנהיים-היידלברג 2011, באתר אידיבי, 22 בנובמבר 2011
* אלי שגב, הזוכים בפסטיבל חיפה 2010, באתר אידיבי, 30 בספטמבר 2010

* 
* 
* 

* 
* 
* 

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2011
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
טEלEנוער

ממוזער|שמאל|לוגו הטלנוער מתקופת "איך להרוס שעה"
**טלנוער** (או בשמו הרשמי **טEלEנוער**) היה גוף התנדבותי של בני נוער שהפיק תוכניות טלוויזיה בין 1992 לתחילת שנות ה-2000.

הקבוצה הוקמה ב-1991 על ידי בני רדום, בתמיכת עיריית תל אביב, ופעלה ממרכז ביכורי העיתים בתל אביב. ייחודה של הקבוצה היה שכל שלבי הפקת התוכנית - כתיבה, הפקה, בימוי, צילום, עריכה לשידור וכו' - אוישו על ידי בני נוער בגילאי 14-18. את הקבוצה ליוו מספר מצומצם של "רכזים" מבוגרים אשר פיקחו על הפעילות, קישרו בין הצוות לגופים המפעילים (עיריית תל אביב והחברה למתנ"סים), וסיפקו תמיכה טכנית. ברוב שנות הפעילות הקבוצה הורכבה מ-20 עד 40 חברים ו-2-4 רכזים. בין הרכזים: אילן ברנט, עומר לקנר ורן קוצר.

חלק ניכר מחברי הקבוצה שירתו ביחידות תקשורת בצה"ל, ביניהן יחידת ההסרטה של דובר צה"ל, שה"ד, גלי צה"ל, והתקדמו לקריירה בתחום השידור והטלוויזיה בישראל, ביניהם רן לוי, אביב הוד, שחר אבירי, בן ברנר, עודד שרון, ירון שילון, גולן יוכפז, איתי פיליבה, סנדי ריישר,  אילי בר (שדרן גלי צה"ל) ואבי משולם (עורך מעריב לשעבר וכיום עורך ראשי של ידיעות אחרונות וynet).

ממוזער|שמאל|לוגו התוכנית "עומס יתר" והטלנוער
שמאל|ממוזער|150px|לוגו התוכנית "הצתה מאוחרת" והטלנוער
הטלנוער הפיק שלוש תוכניות במהלך קיומו: "איך להרוס שעה", "עומס יתר", ו"הצתה מאוחרת". רוב התוכניות היו בפורמט מגזין, עם כתבות שטח, אורחים באולפן ומערכונים. התוכניות עסקו בכל נושא שרלוונטי או מעניין בני נוער. התכנים לתוכניות  נקבעו על ידי חברי צוות הטלנוער, ללא הכוונה או צנזורה חיצונית (למעט מקרים נדירים). רוב התוכניות שודרו מדי שבועיים בערוץ הקהילתי בכבלים. "איך להרוס שעה" שודרה במשך תקופה מסוימת גם בערוץ 6 בחברת הכבלים תבל ("ערוץ הילדים"). לאחר עונת שידור, חזרה התוכנית לערוץ הקהילתי. השידור היה מוגבל תחילה לאזור הזיכיון של תבל (תל אביב והמרכז), אך בהמשך התוכניות שודרו גם בחברות ערוצי זהב ומת"ב בכל הארץ.

בתוכניות הטלנוער התארחו אורחים מפורסמים רבים, כגון צביקה פיק, עדי טלמור, עמנואל הלפרין, ענת וקסמן, רוני ידידיה, טל ברמן וניסים גרמה.

## קישורים חיצוניים
* תוכניות טלנוער ב-Vimeo (בעיקר "איך להרוס שעה")
* תוכניות טלנוער ב-YouTube (בעיקר "הצתה מאוחרת")
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות הפקה ישראליות
קטגוריה:ישראל: ארגוני נוער
תודוס איש רומי

**תודוס איש רומי** היה מנהיג בקהילת יהודי רומא בתקופת התנאים. זמנו המדויק אינו ידוע.

התנא רבי יוסי מספר עליו שהנהיג ברומא מעין תחליף לקרבן הפסח, אכילת גדי שנצלה בשלמותו ("גדי מקולס") בליל הסדר. המעשה זכה לביקורת חריפה מצד חכמי ארץ ישראל, שאמרו שראוי לנדות אותו אלמלא מעמדו המיוחד. לדעתם יש מקום לחשש שהמנהג ייתפס כהקרבת קרבנות מחוץ לבית המקדש, דבר האסור לחלוטין על פי ההלכה.

התלמוד () מתלבט האם נמנעו מלנדות את תודוס משום שהיה אישיות תורנית או משום שחששו ממנו. מסקנת התלמוד שהיה אישיות חיובית, שכן הובאה דרשה בשמו:

"מה ראו חנניה, מישאל ועזריה שמסרו עצמן על קדושת השם לכבשן האש? - נשאו קל וחומר בעצמן מצפרדעים: ומה צפרדעים, שאין מצווין על קדושת השם, כתיב בהו 'ובאו ועלו... ובתנוריך ובמשארותיך'... בשעה שהתנור חם, אנו, שמצווין על קדושת השם - על אחת כמה וכמה". פרשנים מאוחרים נחלקו, האם דברי תודוס נאמרו רק כלפי עבודה זרה בפרהסיה, או גם כלפי עבודה זרה בצנעה.

עוד מספר התלמוד שתודוס היה מפרנס תלמידי חכמים. הוא אחד האישים הבודדים מיהדות המערב, ולא ארץ ישראל או בבל, המוזכרים בספרות חז"ל.

אישיות נוספת שהוזכרה לצד תודוס איש רומי היא פלטון איש רומי, שהציע מקור דרשני אחר למסירות נפשם של חנניה מישאל ועזריה.

## לקריאה נוספת
* משה בר, תודוס איש רומי ופולחן הקיסר דומיטיאנוס. בתוך חכמי המשנה והתלמוד, הגותם פועלם ומנהיגותם. הוצאת אוניברסיטת בר-אילן (2011) עמודים 240-326.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים בתלמוד
קטגוריה:יהדות איטליה
ג'ירולאמו פאראבוסקו

**ג'ירוֹלאמוֹ פּאראבּוֹסְקוֹ** (באיטלקית: **Girolamo Parabosco**  סביבות 1524 – 21 באפריל 1557) היה סופר, משורר, מלחין ונגן עוגב איטלקי מתקופת הרנסאנס.

## ביוגרפיה
פאראבוסקו נולד בפיאצ'נצה, בנו של נגן עוגב מפורסם, **וינצ'נצו פאראבוסקו**. לא הרבה ידוע על ילדותו, אבל הוא יצא לוונציה בשלב מוקדם בהכשרתו המוזיקלית ומוזכר כתלמיד של אדריאן וילארט, מייסד האסכולה הוונציאנית, סמוך לסוף 1541. בשנת 1546 ביקר בפירנצה כאורחו של פרנצ'סקו קורטצ'ה, נגן בחצר בית מדיצ'י והמוזיקאי המוביל בפירנצה. לאחר תקופה של מסעות, במהלכם ביקר בערים שונות בצפון איטליה, חזר פאראבוסקו לוונציה והיה לנגן העוגב הראשון בבזיליקת סן מרקו, אז מן המוסדות המוזיקליים החשובים ביותר באיטליה. הוא נשאר בתפקידו בסן מרקו לשארית חייו ומת בוונציה בשנת 1557.

פאראבוסקו כתב קומדיות בחרוזים ובפרוזה, אבל עיקר פרסומו בא לו מ"אי דיפורטי", קובץ סיפורים במתכונת דקמרון של בוקצ'ו, המסופרים לכאורה בפי חבורת ציידים, שסערה מאלצת אותם למצוא מחסה על אי בלגונות של ונציה.

מיצירותיו המוזיקליות, שרדו ספר מדריגלים לחמישה קולות, שראה אור בוונציה ב-1546, ארבעה מדריגלים אחרים שיצאו לאור ב-1541 וב-1544, ואי-אילו יצירות אינסטרומנטליות. סגנון המדריגלים דומה לזה של וילארט, אבל דחוס מבחינה פוליפונית עוד יותר מזה של מורו; המדריגלים קרובים יותר למוטטים מאשר לרוב המדריגלים שנכתבו באיטליה בראשית שנות ה-40' של המאה השש-עשרה. אחת מיצירותיו האינסטרומנטליות היא ריצ'רקאר, המבוסס על "דה פאצ'ם", האנטיפון לשלום. ייתכן שנכתב לכבוד סיום המלחמה בין ונציה לטורקיה העות'מאנית בשנת 1540.

## לקריאה נוספת
* "ההומור של איטליה", א. ורנר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים מתקופת הרנסאנס
קטגוריה:נגני עוגב איטלקים
קטגוריה:מלחיני האסכולה הוונציאנית
קטגוריה:משוררים איטלקים
קטגוריה:סופרים איטלקים
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1524
קטגוריה:נפטרים ב-1557
צ'רנומורץ

**צ'רנומורץ** או **צרנומורץ** (רוסית: **Черноморец**, אוקראינית: **Чорноморець**; באוקראינית נהגה **צ'ורנומורץ**) הוא שם משפחה סלאבי.

לשם שלוש משמעויות:
* משמעותו הראשונה (והנפוצה ביותר) היא שהשם נקרא על שם הים השחור (רוסית: Черное море; נהגה: צ'רנו מורה).
* המשמעות השנייה היא שהשם נובע משם העיירה צ'רנומורץ שנמצאת בבולגריה, על חוף הים השחור.
* המשמעות השלישית היא שהשם נובע מהכפר צ'רנומורצי שבמחוז דובריץ', בולגריה.

קטגוריה:שמות משפחה
מות (אלה מצרית)

**מוּת** הוא שמה של אלה מצרית במצרים העתיקה. משמעות שמה במצרית קדומה הוא אמא. מות נחשבה לאלה חשובה הקשורה במים שהכול נברא דרכם. היא מתוארת כאישה כשעל ראשה היא נושאת את הכתר הכפול של מצרים, הכתר האדום של מצרים התחתונה והכתר הלבן של מצרים העליונה, שני הכתרים גם יחד מסמלים את איחוד מצרים. שליטי מצרים השונים תמכו בפולחן האלה מתוך רצון להדגיש את סמכותם ואת זכותם לשלוט. 

בין תאריה הרבים היו גם "אם העולם", "העיניים של רע", "מלכת האלות", "גברת השמים" ו"אם האלים".

מקום הסגידה העיקרי לאלה היה בכרנך יחד עם בן זוגה האל אמון, ובנם האל ח'וֹנסוּ, המכונים **[[שלישיית תבאי]]**. במקדש נמצא פסל שלה שנחשב כהתגלות הנשמה. הטקסים במקדש כללו תפילה יומיומית של פרעה וכוהנות מות.

## ראו גם
* אלוהויות במצרים העתיקה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלות מצריות
ספריית הר הצופים למדעי הרוח ולמדעי החברה ע"ש בלומפילד

**ספריית הר הצופים למדעי הרוח ולמדעי החברה ע"ש בלומפילד** היא ספרייה אקדמית מרכזית למדעי הרוח והחברה בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית בירושלים, והיא הגדולה מבין ספריות מערך הספריות של האוניברסיטה העברית בירושלים.

## מבנה הספרייה
הספרייה הוקמה בשנת 1981, לקראת חנוכתו של הקמפוס המחודש של האוניברסיטה בהר הצופים. היא הוקמה על בסיס איחודן של 24 ספריות אקדמיות מחלקתיות, ששכנו לפני כן בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה.

הספרייה שוכנת בבניין בן חמש קומות שנבנה בסוף שנות ה-70, במסגרת פרויקט השיקום וההרחבה של קמפוס הר הצופים. את הבניין תכנן האדריכל יעקב רכטר. הוא שוכן במרכז הקמפוס, בתווך שבין בנייני הפקולטות למדעי הרוח ולמדעי החברה.

קומת הכניסה (קומה 3) מכילה מבואה, דלפק השאלה של ספרים, מתחם מסכי מחשב לעיון בקטלוג הספרייה, מתחם ספריית כתבי עת, אזור נרחב של שולחנות עבודה לסטודנטים ולאורחים, וחלונות תצוגה של פריטי יודאיקה מאוסף יובילר של האוניברסיטה העברית. בקומה שמתחתיה (קומה 2) שוכנים אוספי ספרים במדעי החברה (כלכלה, סטטיסטיקה, גאוגרפיה, פסיכולוגיה וסוציולוגיה) וכן אוסף המפות של הספרייה, ובמתחם אחר ספריית סרטי קולנוע, לצפייה ולהשאלה. הקומות העליונות (קומה 4 וקומה 5) כוללות אוספי ספרים במדעי הרוח (היסטוריה, פילוסופיה, בלשנות, אסלאם, לימודי אסיה ואפריקה ומדעי היהדות). בקומה התחתונה (קומה 1) שוכנים שירותי-עזר שונים כגון צילום מסמכים.

שטח בניין הספרייה הוא כ-15 אלף מטרים מרובעים, ובו 1,700 מקומות ישיבה לסטודנטים.

## אוספי הספרייה
בשנת 2010 מנה אוסף הספרייה יותר מ-566 אלף כותרים (כ-971 אלף כרכים) וכ-130 מאגרי מידע אלקטרוניים. בשנת 2017 אוסף הספרייה מכיל כמיליון כרכים וחומרים מגוונים בפורמטים שונים: ספרים בנייר ובפורמט דיגיטלי, כתבי עת בנייר ודיגיטליים, קלטות וסרטי DVD, מאגרי מידע דיגיטליים, עבודות מאסטר ודוקטורט. האוסף כולל פריטים ביותר מ-100 שפות מכל רחבי העולם. לרשות הבאים עומדים ספרנים מתמחים בנושאי הקטלוג של הספרייה. הכניסה לספרייה חופשית לכל אדם, אך השאלה והוצאת ספרים אפשרית רק לאנשי הסגל, סטודנטים, מינויים או חוקרים.

אוסף הספרייה מאורגן בשיטת "מדף פתוח", בו ניתנת גישה חופשית לשליפת הספרים על ידי המעיינים היישר ממדפי האחסון (זאת בניגוד לספרייה הלאומית בה יש צורך להזמין את רוב הספרים מהמחסן על מנת לעיין בהם). חלק קטן מהספרים הם ספרים שמורים, שהגישה אליהם מוגבלת וניתנת לזמן קצר בלבד.

הספרים בספרייה ממויינים לפי שיטת המיון של ספריית הקונגרס.

## קישורים חיצוניים

*דף "ספריית הר הצופים למדעי הרוח ולמדעי החברה ע"ש בלומפילד", באתר האוניברסיטה העברית

## הערות שוליים

קטגוריה:האוניברסיטה העברית בירושלים: ספריות וארכיונים
אוניברסיטה העברית
קטגוריה:קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים
דרגות הכוחות המזוינים הבריטיים

**דרגות הכוחות המזוינים הבריטיים** הן כל הדרגות בהיררכיה הצבאית אשר מתקימות כיום בקרב ארבע הזרועות של הכוחות המזוינים.

מבנה הדרגות משתנה בין הצבא הבריטי, חיל האוויר המלכותי והצי המלכותי, בעוד שדרגות חיל הנחתים המלכותי מתבססות על דרגות הצבא עם מספר שינויים קלים. דרגות הכוחות הבריטים מתחלקות לשני סוגים; דרגות קצינים ודרגות אחרות (Other ranks), כלומר חוגרים, נגדים, עתודאים וכדומה.

## דרגות קצונה

## הצבא הבריטי

### דרגות אחרות

### דרגות קצונה

## חיל האוויר המלכותי

### דרגות אחרות

### דרגות קצונה

## הצי המלכותי

### דרגות אחרות

### דרגות קצונה

## חיל הנחתים המלכותי

### דרגות אחרות

### דרגות קצונה

## ראו גם
* דרגות צה"ל
* דרגות הכוחות המזוינים של ארצות הברית

## קישורים חיצוניים

* טבלת הדרגות בכוחות המזוינים באתר 'מיליטרי ויקי'.
* דרגות הצבא הבריטי באתר משרד ההגנה הבריטי.
## הערות שוליים

קטגוריה:הכוחות המזוינים של בריטניה
בריטניה
מועדון כדורסל גני תקווה

ממוזער|מרכז "לידר ארנה", משכנה של הקבוצה מאז שנת 2009

**מועדון כדורסל גני תקווה** או בקיצור **מ.כ. גני תקווה** (בעבר: **מכבי גני תקווה**, **מועדון כדורסל הבקעה**) היא קבוצת כדורסל ישראלית מגני תקווה, שהשתתפה בעבר בליגת העל וכיום משתתפת בליגה א'.

הקבוצה בעבר היוותה איחוד של מכבי גבעת שמואל, אליצור קריית אונו ומכבי גני תקווה, ונקראה מ.כ. הבקעה. משחקי הבית של הקבוצה מתקיימים ב"מרכז הספורט לידר ארנה" שבגני תקווה.

## היסטוריה
הקבוצה הוקמה כמכבי גני תקווה.

ב-2009 התאחדה יחד עם מכבי גבעת שמואל ועירוני קריית אונו לקבוצה אחת שתשחק החל מעונת 2009–2010 תחת השם **מועדון כדורסל הבקעה**.

בעונה זו העפילה הקבוצה לליגת העל לאחר 1:3 בסדרת חצי הגמר מול מכבי אשדוד, ואף זכתה באליפות הליגה הלאומית לאחר ניצחון בגמר נגד הפועל יקנעם/מגידו. בעקבות קשיי תקציב החליטה הקבוצה לא לממש את העלייה ונשארה לעוד עונה בליגה הלאומית.

בסיום עונת 2010/11 העפילה הקבוצה לליגת העל לאחר שגברה 0:3 בסדרת הגמר על קבוצת הפועל תל אביב.

לאחר שהשתתפה במשך עונת 2011/12 בליגת העל, פורק האיחוד בחודש יולי 2012 בגלל בעיות כלכליות עם מעבר הבעלים דורון הרציקוביץ' לקבוצת הפועל אילת. הקבוצה עברה לשחק תחת השם **מועדון כדורסל גני תקווה** ונרשמה בליגה ב', ליגת הכדורסל החמישית והנמוכה ביותר בליגות הכדורסל בישראל.

## קישורים חיצוניים

* אתר איגוד הכדורסל

גני תקווה
גני תקווה
גני תקווה
קטגוריה:גני תקווה: ספורט
וילהלמינה כהן

**וילהלמינה כהן** (10 באוקטובר 1916 – 16 בינואר 2000) הייתה רופאת ילדים ישראלית, ילידת איי הודו ההולנדיים (כיום אינדונזיה), הראשונה שעבדה במקצוע שלה בבאר שבע. היא ייסדה וניהלה את מחלקת הילדים הראשונה בבית החולים המרכזי לנגב, לימים המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה. בנוסף, כהן הייתה פרופסור חבר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב וכן יקירת באר שבע.

## ביוגרפיה
כהן נולדה וגדלה באינדונזיה (אז בשליטת הולנד). בסיום לימודי התיכון שלה, בשנת 1935 נסעה להולנד ללמוד רפואה באוניברסיטת אמסטרדם, לימודים שהופסקו עקב מלחמת העולם השנייה. ב-17 במרץ 1948 היא סיימה את לימודי הרפואה שלה והתמחתה ברפואת ילדים.

ב-20 בפברואר 1950 עלתה לישראל, ושבוע לאחר מכן החלה לעבוד בבית החולים "הדסה" בבאר שבע כרופאת ילדים. היא נסעה בקטנוע מסוג וספה במשך שנים רבות, אתו נסעה לביקורי בית ובהמשך רכשה את מכונית הסוסיתא. עם רכבים אלה היא הגיעה גם ליישובי הערבה הרחוקים במשך שנים רבות והם הפכו לסימני ההיכר שלה.

ב-22 במרץ 1960, עם פתיחת בית החולים המרכזי לנגב, מונתה למנהלת מחלקת הילדים. היא הקימה מרפאת מעקב של המחלקה ומרפאה למחלות כליה ודרכי השתן בילדים. מימיה הראשונים של המחלקה, הופעלו במסגרתה כיתת גן וכיתות בית ספר לילדים המאושפזים. בית החולים היה ביתה השני והיא הייתה רופאה תורנית כמעט בכל ימות השנה.

ב-1 באוקטובר 1974 קיבלה מינוי של פרופסור חבר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

בשנת 1977 פרשה לגמלאות, אך למרות זאת היא המשיכה לעבוד עד שנת 1990 במשרה חלקית במרפאה של קופת חולים כללית באופקים וכרופאה מומחית במחלקה למחלות כליה ודרכי השתן לילדים שהקימה.

בשעות הפנאי שלה עסקה כהן בנגינה בכינור ובוויולה, וכן עסקה בצורפות. היא גם הקימה את התזמורת הראשונה בבאר שבע.

בשנת 1991 זכתה כהן באות יקירת באר שבע.

וילהלמינה כהן נפטרה ב-16 בינואר 2000 בשכונת גני עומר שביישוב עומר, בו התגוררה.

## הנצחה
בשנת 2010 נחנך אודיטוריום חדש בחטיבה לרפואת ילדים בבית החולים סורוקה הנקרא על שמה של וילהלמינה כהן.

## לקריאה נוספת
* נח קפלינסקי, 'ד"ר וילהלמינה כהן (עולמו של פנסיונר)', **מידע לרופא** (כתב-עת לבעיות רפואה) 35 (1983), 35–37.
* רפאל גורודישר, 'פרופ' וילהלמינה כהן ז"ל', **מכתב לחבר** 62, 2 (2000), 53.
* גיא פולת, הפריחו את השממה הרפואית בנגב: ד"ר כהן והשנים הראשונות של מחלקת הילדים ב"סורוקה", מגזין הספרנים, אתר הספרייה הלאומית.

## קישורים חיצוניים
* וילהלמינה כהן באתר המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה
* וילהלמינה כהן באתר ההסתדרות הרפואית בישראל, לזכרם

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאות ילדים ישראליות
קטגוריה:רופאי ילדים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי אינדונזיה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:עולות לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מדעי הבריאות
קטגוריה:יקירות באר שבע
קטגוריה:רופאי ילדים יהודים
קטגוריה:עומר: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בעומר
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2000
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000