open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
העיר הזאת (סרט)

שמאל|ממוזער|270px|עמית אולמן בתור הבלש ג'ו
**העיר הזאת** הוא סרט אופרת ראפ בלשית ישראלי המבוסס על מחזה באותו שם מאת עמית אולמן. הסרט יצא בהפקת דרומהפקות ותיאטרון האינקובטור שבירושלים, בו עלה המחזה ויצא לאקרנים ביולי 2023. הסרט עוסק בחקירה של הבלש ג'ו אודות תעלומת רצח המסתבכת כאשר מתגלה שמעורב בה פושע גדול, ונכתב בהשראת ז'אנר הפילם נואר.

הסרט היה מועמד לשישה פרסי אופיר בשנת 2024 וזכה בארבעה פרסים: פרס הפסקול, פרס המוזיקה, פרס העיצוב האומנותי ופרס התלבושות.

## עלילה
למשרד החקירות הפרטי של הבלשים ג'ו וג'ק, נכנסת שרה בנט ומבקשת את עזרתו של ג'ו לחקור את היעלמותה של אחותה נעמי.

יחד עם ג'ק, שותפו, השניים חוקרים את מקרה ההיעלמות ומגלים שאחותה של שרה נרצחה, וברצח מעורב פושע גדול בשם "מנשה". במהלך החקירה ג'ק מנסה להניא את ג'ו מלהמשיך בחקירה ולאחר מכן ג'ק נרצח.

מפקח המשטרה מקמרפי ושותפו צ'אקי חושדים שג'ו הבלש רצח את השותף שלו, רצח את נעמי בנט, ובדה מליבו את הקשר שלו עם אחותה שרה.

ג'ו נחקר במשטרה, מתוודה על הרצח ונידון לעונש מוות בתלייה. רגע לפני שעלה לגרדום, בנאום המילים האחרונות, חושף ג'ו בפני הקהל את זהותו של מנשה שגם אחראי על הרצח של נעמי בנט. מנשה נעצר במקום.

## יצירת הסרט
בשנת 2008 הציג לראשונה עמית אולמן את אחת הסצנות מתוך "העיר הזאת" לחברי להקתו "ויקטור ג'קסון" הכוללת את ג'ימבו ג'יי ואיציק פצצתי. הלהקה הופיעה עם הסצנה בהופעות ולאחר הצלחתה, הרחיבו את הסצנה הבודדת לסיפור בלשי שהפך למחזה העיר הזאת שהוצג בשנים 2012–2022 בתיאטרון האינקובטור.

### המעבר מתיאטרון לקולנוע
ההצגה רצה כעשור, וכבר מימיה הראשונים שאף אולמן לצלם גרסה קולנועית. המעבר לקולנוע הביא איתו אתגרים דוגמת יצירת עיר שלא נראית ישראלית ולא מודרנית וסביבה עולם חדש ואפל, בהשראת סרטי פילם נואר מצד אחד ובהשראת תרבות ההיפ הופ מצד שני. התלבושות שנבחרו היו תקופתיות ועיצוב הפנים של השחקנים מתכתב עם סרטי בלשים קלאסיים.

השפה הקולנועית של הסרט מהווה חידוש בכך שכל התסריט הוא שיר אחד ארוך, כשכמעט כל הדיאלוג כתוב בחרוזים ומלווה על ידי כלי נגינה.

## שחקנים
### דמויות ראשיות

### דמויות משניות

## שירים בסרט

## ביקורות ופרסים
הביקורות מצד המבקרים בישראל היו אוהדות וכינו את הסרט יצירה פורצת דרך בקולנוע הישראלי.

באוקטובר 2024, זכה הסרט במספר פרסים בפסטיבל הקולנוע צ'לסי בניו יורק: הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר (עמית אולמן) והשחקנית הטובה ביותר (מוריה אקונס).

## קישורים חיצוניים

* 

* העיר הזאת - שירי ההצגה
* העיר הזאת - שירי הסרט
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
קטגוריה:סרטי בלשים
קטגוריה:היפ הופ ישראלי
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
Let Them Know

"**Let Them Know**" הוא סינגל של הזמרת הבריטית, מייבל, שיצא על ידי חברת התקליטים פולידור רקורדס ב-18 ביוני 2021, כסינגל המוביל של אלבום האולפן השני שלה, . השיר נכתב על ידי מייבל, ריי, MNEK ואס ג'י לואיס, והופק על ידי ריי ואס ג'י לואיס.

נכון ליוני 2023, השיר הושמע למעלה מ-9.6 מיליון פעמים ביוטיוב, ולמעלה מ-62 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייבל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ריי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי MNEK
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:שירי דיסקו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
Way Back Home

**Way Back Home** הוא שיר שהוציא המוזיקאי הדרום–קוריאני Shaun, ב-27 ביוני 2018.

## רקע
Shaun הוא דיג'יי, מפיק מוזיקלי וקלידן בלהקת The Koxx. ב-27 ביוני 2018 פרסם מיני-אלבום עצמאי בשם Take ב-27 ביוני 2018, כשהשיר Way Back Home הוא השיר הראשון.

הזמר סיפר שהוא כתב את הלחן של השיר ב-2015 כחלק משיר לזמר קים ג'יי–ג'ונג, אולם נדחה בגלל שהמנגינה נשמעה דומה מדי לשיר יפני אחר. עם זאת, Shaun עדיין אהב את השיר כך שב-2018 הוא הצליח לשחזר אותו בתוך חמש שעות. את השיר הלחינו Shaun וג'י היי לי, והוא תואר במגזין בילבורד כ"מוזיקת דאנס האוס-טרופית".

גרסה נוספת לשיר פורסמה ב-21 בדצמבר 2018 על ידי הדיג'יי ההולנדי סם פלדט, ובו הזמר קונור מיינרד שר חלק מהמילים באנגלית.

## ביקורות
"Way Back Home" זכה לפופולריות תחילה בקרב קהילת הדאנס הקוריאנית באמצעות הרשתות החברתיות. בסופו של דבר, השיר והסרטונים שלו הפכו לוויראליים, והוא הגיע לראש המצעדים הדיגיטליים. בהמשך, הוא הפך למוזיקת רקע בבתי קפה ובתוכניות טלוויזיה.

השיר הגיע ל"גראנד סלאם" ב-17 ביולי כשהשיג את המקום הראשון בשלושת שירותי המוזיקה הקוריאניים הגדולים. עם זאת, מאחר ש-Shaun היה אמן פחות מוכר, עלייתו במצעדים עוררה האשמות בדבר מניפולציות. ב-22 ביולי הזמר הגיב לשמועות והצהיר שהוא מקווה שהאמת תיחשף, והתנצל על הפגיעה במעריציו.

ב-18 ביולי 2018 פרסם הזמר פארק ג'ין-יונג כי בכוונתו לדרוש חקירה ממשלתית. למחרת, חברת הלהיטים שהוציאה את השיר, DCTOM, הגישה בקשה לחקירת משטרה בנושא. בנוסף, גם הזמר עצמו הגיש מספר תלונות נגד אנשים שהפיצו שמועות בנוגע לשיר.

חקירה שנערכה על ידי חברת הלהיטים לא מצאה ראיות למניפולציות בטבלאות הלהיטים, אלא שהוא צבר עניין בעקביות.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בקוריאנית
Statements

"**Statements**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת השוודית לורן. הוא יצא לאור ב-26 בפברואר 2017, על ידי חברת התקליטים וורנר מיוזיק גרופ, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. הוא נכתב על ידי לורן, סאנתון הרד, ג'ו דב ולינאה דב. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-10.8 מיליון השמעות. לשיר
הופק קליפ מילים רשמי, שהועלה ב-4 במרץ לערוץ היוטיוב הרשמי. נכון ליוני 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.7 מיליון צפיות.

ב-30 בנובמבר אותה שנה חשפה SVT כי לורן עתידה להשתתף במלודיפסטיבלן 2017 עם השיר על הזכות לייצג פעם נוספת את שוודיה באירוויזיון 2017. ב-25 בפברואר עלתה לשלב גלגל ההצלה, אך בסופו הודחה מהתחרות.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי לורן
קטגוריה:שירי מלודיפסטיבלן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
סטפן אומאונגה

**סטפן רישי אומאונגה** (בצרפתית: **Stéphane Richi Oméonga**; נולד ב-27 במרץ 1996 ברוקור שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת פאנסראיקוס.

## קריירת מועדונים
אומאונגה שיחק בקבוצות אבלינו, גנואה, היברניאן, סרקל ברוז' ופסקארה.

בחודש אוגוסט 2021 חתם בליבינגסטון מליגת העל הסקוטית.

## קריירה בינלאומית
אומאונגה היה חלק מסגל נבחרת בלגיה עד גיל 21.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים בלגים
קטגוריה:קשרי כדורגל בלגים
קטגוריה:כדורגלני אבלינו
קטגוריה:כדורגלני גנואה
קטגוריה:כדורגלני היברניאן
קטגוריה:כדורגלני סרקל ברוז'
קטגוריה:כדורגלני פסקארה
קטגוריה:כדורגלני ליווינגסטון
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1996
מוטי זינגבוים

**מוטי זינגבוים** (נולד ב-1962) הוא ילד פלא לשעבר במוזיקה חסידית ישראלית בשנות ה-70 של המאה ה-20.
## ביוגרפיה

זינגבוים נולד באבן שמואל, ובהמשך עבר להרצליה. כילד, למד לנגן על כינור והופיע עם המקהלה של שלמה רביץ.

בגיל 8 השתתף בתחרות של מעריב לנוער בהיכל התרבות בתל אביב, וזכה במקום הראשון בקטגוריית שירה עם השיר "כל העולם כולו" של ברוך חייט (צ'ייט). כפרס הוענקה לו מלגה ללימודי מוזיקה, אותה מימש בשיעורי אקורדיון ופיתוח קול אצל הזמרת מיצי לוקר. הוא החל להופיע באירועים קטנים בישראל, ולפעמים עם מקהלת "פרחי צברים".

למד בישיבת ישיבת בני עקיבא נחלים אצל הרב יוסף בא-גד. את שירותו בצה"ל עשה כסולן בלהקת הרבנות הצבאית ואף פיקד עליה. לאחר הצבא שימש כחזן בית הכנסת בכפר שמריהו ונסע מדי פעם להופעות בחו"ל.

בשנת 2004 מוטי ואשתו חוה הקימו את יחד את חברת הקוסמטיקה "חוה זינגבוים", בה הוא מכהן כמנכ"ל.

## דיסקוגרפיה
* ילד הפלא הירושלמי (1976, הוצאת גלטון)
* בשירים חסידיים (1976, הוצאת אדרת רקורדס)
* אהבת ישראל
* שמחנו
* על כל זמן וזמן

## קישורים חיצוניים

*שירים מהאלבומים באתר קול הלשון
* 

קטגוריה:חזנים ישראלים
קטגוריה:אבן שמואל: אישים
קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
רוטלה

**רוטלה** (**Rotelle**) היא סוג של פסטה אשר צורתה דומה לגלגל עם חישורים. היא מזכירה בצורתה את פיורי. 

השם מגיע מהמילה האיטלקית שמשמעותה "גלגל קטן". בארצות הברית היא בדרך כלל נקראת "גלגל עֲגָלָה".

## שימושים במטבח
פסטה רוטלה ניתן להגיש עם רוטב עגבניות עם או בלי בשר, בציר או במרקי מינסטרונה. אפשר גם לשלב אותה בסלט פסטה.

## ראו גם
* מאזה מניקה
* זיטי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סוגי פסטה
פרוגנוז (סדרת לוויינים)

**פרוגנוז** (ברוסית: **Прогноз**, "חיזוי") הייתה סדרת לווייני מחקר ששיגורם התחיל בברית המועצות ונמשך ברוסיה. הלוויינים חקרו פעילות השמש תוך דגש על התפרצות סולארית, קרינה קוסמית והשפעתה על מגנטוספירה ויונוספירה. השערה הייתה שבעקבות הנתונים יהיה ניתן לחזות זרימות רדיואקטיביות שעלולות לסכן את צוותי תחנת החלל.

שיגור הלוויינים החל בשנת 1972 ונמשך עד לשנת 1996. כל הלוויינים נבנו במשרד "לבוצ'קין". הלוויינים שוגרו למסלול אליפטי עם התרחקות מכדור הארץ עד 700 אלף ק"מ. בחלק מהשיגורים הותקן ציוד שנבנה במדינות נוספות. החל משיגור הרביעי החל שימוש בגרסה משודרגת של הלוויין.

כל הלוויינים נבנו כגליל בקוטר 150 ס"מ ובגובה 120 ס"מ. בחלק החיצוני הותקן פאנל סולארי בשטח 7 מ"ר. בתוך הגליל הותקנו מנועים ומכשירי מדידה. סוג מכשירי מדידה והיקפם השתנה בהתאם ליעד המחקר של שיגור ספציפי. משך פעילות הלוויין גדל בהדרגה והגיע לכ-5 שנים בלוויין "פרוגנוז 11" (אורך חיים מתוכנן היה 180 ימים).

## שיגורי לוויינים
השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור למעט "פרוגנוז 11" ו-"פרוגנוז 12" ששוגרו מקוסמודרום פלסצק. השיגורים בוצעו בעזרת משגר מדגם מולניה.

## קישורים חיצוניים

* נתונים על השיגורים
* תיאור הלוויינים
* תיאור הלוויינים באתר היצרן

קטגוריה:תוכנית החלל הסובייטית
קטגוריה:לוויינים סובייטיים
קטגוריה:לוויינים רוסיים
רומן דיגיטלי

שמאל|ממוזער|250px|התקליטור שצורף לספר
**רומן דיגיטלי** הוא ספר מאת נאורה שם שאול, שראה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד במאי 1993, בעריכת תרצה יובל ויצא לאור בשתי מהדורות. הספר לווה בתקליטון, בו הספר הסרוק, תוכנה להתחברות ל-BBS (רשת מקומית) שהיה מותקן על מחשבה האישי של מחברת הספר ומשחק טטריס. הוא נחשב לספר העברי הראשון בסוגת הסייברפאנק בעברית. מכיוון שעסק בנושאים שלא היו רווחים באותה עת, ביטויים שונים מתחום המחשבים והאינטרנט שחדרו מאוחר יותר לשפה הפופולרית עדיין לא היו מוכרים, לכן בסיומו של הספר יש מילון מונחים. רק ב-1994 יצא התיקון לחוק התקשורת (בזק ושידורים) שאפשר לציבור להתחבר לאינטרנט בישראל.

## עלילה
JJ היא האקרית תל אביבית צעירה המכורה למשחק הטטריס והסבירה באמצעותו שאלות קיומיות. היא טסה לחוף המערבי של ארצות הברית, שם היא פוגשת ב-NN, מנהל הייטק צעיר ממוצא לטינו-אמריקאי, בין השניים מתפתח סיפור אהבה. הם מגיעים לישראל ובשלב מסוים הצעיר נעלם. הגיבורה מסתגרת בביתה ובעזרת מחשבה הפרטי מחפשת את אהובה בכל העולם. באותה עת עוברת הצעירה טיפול פסיכולוגי מרחוק באמצעות המחשב עם הפסיכיאטר הגרמני ד"ר קרנל.

## סגנון ספרותי
בספר ניתן להבחין במשלבים שונים: לשון גבוהה, עגה, פתגמים בערבית, אנגלית, מושגים מהמיתולוגיה היוונית ומונחי מחשבים. הסיבה לשילוב שפות שונות היא שהשפה בה אנשים מתכתבים ברשתות היא משהו בין שפה כתובה למדוברת, כפי שמציין זאת ד"ר קרנל. הגיבורה היא ציירת שהזמינה את הקהל לערוך ולצייר בתמונות שלה, מה שלא היה מקובל אז, וגם טיפול פסיכולוגי ברשת היה דבר נדיר שקשה לדמיינו באותה עת.

אורי רבין, גלובס:

## קישורים חיצוניים
* רומן דיגיטלי בגרסתו המקוונת
* אבירמה גולן, מראיינת את נאורה שם-שאול על "רומן דיגיטלי" - בתוכנית "בקריאה ראשונה", הטלוויזיה החינוכית הישראלית, 1994.
* אריה רייכמן, "החיים כטטריס", מעריב, 1993.
* אורה לב-רון, "תוכנת אהבה מתקדמת", מעריב, 1993.

## הערות שוליים

קטגוריה:סייברפאנק
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי 1993
דפדוף אטלנטי

**דפדוף אטלנטי** (שם מדעי: *Abudefduf saxatilis*; מכונה באנגלית "סרג'נט מייג'ור" (Sergeant major) עקב דמיון הפסים שעל גופו לדרגה הצבאית שנקראת כך ), הוא דג ממשפחת השוניתיים החי לחופי האוקיינוס האטלנטי הטרופי. דג זה שייך לסוג דפדוף.

## מאפיינים
הדפדוף מצוי לחופי האוקיינוס האטלנטי שלחופי אמריקה בין דרום ארצות הברית, מפרץ מקסיקו, איי בהאמה והקריביים וכן לחופי אמריקה המרכזית והדרומית דרומה עד לאורוגוואי. אוכלוסיות בודדות מצויות גם במערב האוקיינוס האטלנטי שלחופי פורטוגל, האיים האזוריים, האיים הקנריים, כף ורדה ולחופי מערב אפריקה ולפי מספר עדויות הגיע גם לים התיכון, אם כי כנראה מדובר בבלבול במין.

דג זה שוכן לרוב בעומק של עד 40 מטרים בשוניות אלמוגים, אזורי סלעים והצעירים חיים קרוב יותר לחוף בבריכות גאות.

הדפדוף יכול להגיע לאורך של עד 22.9 סנטימטרים אך נפוץ יותר באורך 15 ס"מ והוא יכול להגיע עד למשקל 200 גרם. הוא בעל גוונים כסופים-לבנים עם גב צהוב וסביבם חמישה או ששה פסים שחורים אנכיים. לזכרים הגדולים ישנו גוון כחול, בעלי כתם כהה סביב סנפירי העחזה והפסים שלהם דהויים יותר. הדג בעל זנב מפוצל ובעל סנפירי חזה פרוקים בדומה לקרובי משפחתו.

הדפדוף חי במים צלולים ובהם מחפש מזון כמו פלנקטון, אצות, סרטנים ודגים קטנים. לעיתים הוא עוקב אחרי דולפיני סטנלה ארוכת-חרטום וניזון מהקאותיהם. הוא עצמו נטרף בידי דגי שונית גדולים יותר כמו דקריים וקובייה כלל-ימית.

בעונת הרבייה הנקבות מפיצות עד 200,000 ביצים במצבורים הקשורים על סלעים, שוניות ואלמוגים מתים ולפעמים גם על ספינות טרופות. הזכרים מפרים ושומרים על הביצים במשך כשבוע בעודם מתבגרים.

דגים אלה מגודלים לעיתים באקווריום, אך נחשבים לקשים לגידול.

**גלריה**:

Parque Nacional Marinho Fernando de Noronha Gisele Milare (1).jpg
Abudefduf saxatilis.jpg
Sergeant Major fish or píntano (Abudefduf saxatilis) a species of damselfish in Curacao.jpg
Sergeant Major fish caribe.JPG


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:שוניתיים
קטגוריה:דגי הים הקריבי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
היהדות ומוחמד

**היהדות** כמעט שאינה מתייחסת ל**מוחמד**. ישנם מעט מאוד טקסטים ביהדות המתייחסים או שמים לב לנביא האסלאם, מוחמד. אלו שכן, דוחים בדרך כלל את הכרזתו של מוחמד על קבלת "התגלויות אלוהיות" מאלוהים ומתייגים אותו במקום זאת כנביא שקר.

## ההתייחסות למוחמד
בימי הביניים היה מקובל שסופרים יהודים מתארים את מוחמד *כ*"המשוגע", כמונח של בוז המשמש לעיתים קרובות בתנ"ך למי שמאמינים שהם נביאים.

### הרמב"ם
הרמב"ם התייחס למוחמד כנביא שקר ואיש בלתי שפוי. באיגרת תימן כתב הרמב"ם ליהודי תימן "אחרי ישו קם המשוגע שחקה את מבשרו, שכן הוא סלל לו את הדרך. אבל הוא הוסיף את המטרה הנוספת של השגת שלטון והַכְנָעָה (טאלב אל-מולק; רדיפת ריבונות) והוא המציא את מה שהיה ידוע (האסלאם)"

בחיבור ההלכתי המונומנטלי שכתב הרמב"ם "משנה תורה", ציין הרמב"ם כי בכל זאת מוחמד היה חלק מתוכנית ה', להכשיר את העולם לביאת המשיח היהודי: "וכל הדברים האלו של ישוע הנצרי, ושל זה הישמעאלי שעמד אחריו, אינן אלא לישר דרך למלך המשיח, ולתקן העולם כולו לעבוד את יי ביחד, שנאמר: "כי אז אהפוך אל עמים שפה ברורה, לקרוא כולם בשם יי לעבדו שכם אחד (צפניה ג, ט)."

### התייחסויות לא ברורות ועקיפות

נתנאל בירב פיומי, רב תימני נגיד וראש רבני תימן בראשית המאה ה-12, פילוסוף, מחבר הספר "גן השכלים", בו כתב כי האלוהים שולח נביאים להקים דתות לאומות אחרות, שאינן חייבות לציית למצוות התורה היהודית. נתנאל ראה במפורש את מוחמד כנביא אמת, שנשלח משמים עם מסר מסוים שמתייחס לערבים, אך לא ליהודים. ההסכמה המפורשת של בירב פיומי לנבואתו של מוחמד הייתה נדירה ולמעשה לא ידועה עד לתקופה האחרונה מעבר לתימן מולדתו.

המדרש הנבואי "סודותיו של רבי שמעון בן יוחאי", משווה את מוחמד למשיח היהודי. לפי טקסט זה, המיוחס לחכם והוגה הדעות המפורסם בן המאה הראשונה רבי שמעון בר יוחאי, ככל הנראה נכתב בתחילת הכיבוש המוסלמי או במאה ה-8, תפקידו של מוחמד כנביא כולל את גאולת היהודים מהנוצרים. דיכוי ("רומי" או "אדומי") משחק תפקיד חיובי בתהליך המשיחי.

מסמך אחד של יהודי תימן, שנמצא בגניזת קהיר, מעיד, שיהודים רבים קבלו את מוחמד כנביא ואפילו חיללו שבת כדי להצטרף למוחמד במאבקו. עם זאת, בהתייחס למסמך, הנקרא Dhimmat an-nabi Muhammad (כתב ההגנה של מוחמד), חלק מהחוקרים אומרים שהוא הומצא על ידי יהודי תימן למטרת הגנה עצמית.

חלק מסיפורי המסורת האסלאמית על מוחמד נכנסו אגב למחשבה היהודית, עקב ההתערות התרבותית הגדולה בספרד האסלאמית מהמאות ה-9 עד ה-12, המכונה תור הזהב של יהודי ספרד. לדוגמה, רבי יעקב יוסף כ"ץ מפולונה, מראשוני הוגי הדעות החסידיים, כתב שאדם ירא שמים (חסיד) לימד שהמאבק הפנימי ביצר הרע גדול יותר ממאבק חיצוני, וציטט את חיבורו הפופולרי של רבנו בחיי אבן פקודה "חובות הלבבות". בגרסה המקורית הערבית יהודית של אותו ספר, רבנו בחיי אבן פקודה מתייחס למאבק החיצוני והפנימי כאל ג'יהאד.

## ראו גם
* יחסי אסלאם–יהדות

## הערות שוליים

קטגוריה:מחלוקות ופולמוסים ביהדות
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:יהדות
קטגוריה:קשרים בין-דתיים
קטגוריה:פולמוס או דיאלוג בין-דתי
איך את נראית

"**איך את נראית**", היא הגרסה העברית לשיר הצרפתי "**Tu t'laisses aller**", שנכתב, הולחן ובוצע בשנת 1960 על ידי שארל אזנבור.

בשיר, אזנבור מספר על בעל שמשתכר כדי לאזור אומץ להטיח באשתו ביקורת על הופעתה החיצונית המוזנחת ועל התנהגותה התוקפנית כלפיו. הוא מציע לה דרכים לשיפור המצב מתוך תקווה שהיא תחזור להיות האישה בה הוא התאהב לפני חמש שנים.

השיר הצרפתי בביצוע שרל אזנבור הוביל את מצעדי הפזמונים בצרפת ובבלגיה במשך כשנתיים.

## תרגומים ופרודיות
הגרסה האנגלית לשיר נכתבה על ידי של מרסל סטלמן ובוצעה בין היתר גם על ידי שרל אזנבור.

בשנת 1968, השיר תורגם לעברית על ידי נעמי שמר ובוצע על ידי יוסי בנאי כחלק ממופע הבידור "חכמים בלילה", שהעלה יחד עם אילי גורליצקי באותה השנה.

בשנת 1988, לכבוד חגיגות 40 שנה למדינת ישראל, כתב דן אלמגור פרודיה לשיר בה הוא מפנה את הביקורת כלפי מדינת ישראל. השיר מסתיים במילים:

חִזְרִי לִהְיוֹת הַמְּדִינָה

שֶׁטּוֹב לִחְיוֹת לְמַעֲנָהּ.

כֵּן, דַּאֲגִי קְצָת לְעַצְמֵךְ.

אֵין לִי אַחֶרֶת בִּמְקוֹמֵךְ.

השיר Tu t'laisses aller זכה לגרסאות "נשיות" בשלוש שפות.

בשנת 1972, כתב דן אלמגור גרסה מיוחדת לשיר עבור מופע התיאטרון הסאטירי "איך אנחנו נראים", שעלה בתיאטרון "בימות". בגרסה זאת האישה מסתכלת בעיניים ביקורתיות על הזוגיות שהולכת ונשחקת ומאשימה בכך את בעלה.

בשנת 1975, הופיעה על בימת אולימפיה בפריז הזמרת הבלגית אני קורדי עם גרסה נשית בצרפתית לפי המילים של ז'אק דסרוזייר (Jacques Desrosiers). גרסה זאת שומרת על נאמנות גדולה למקור תוך הפיכת המבוקרת למבקרת.

את הגרסה הנשית באנגלית, לפי מילים של שרל אזנבור ומרסל סטלמן, ביצעו בשנת 1995 שרל אזנבור והזמרת לייזה מינלי בהופעה חייה בפריז. בגרסה זו, התהפכו היוצרות והאישה היא ששרה לבעלה ופורטת את מגרעותיו.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלים מ-1960
קטגוריה:שירים שתורגמו מצרפתית לעברית
קטגוריה:הומור
קטגוריה:זוגיות
כשהלב הוא חופשי (שיר של גלי עטרי)

"**כשהלב הוא חופשי**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית גלי עטרי. השיר יצא ב-14 בפברואר 2023, על-ידי חברת התקליטים NMC.

## רקע וכתיבה
השיר היה למעשה שירו האחרון של יצחק קלפטר, ויצא כחודשיים לאחר פטירתו. גלי דיברה על החשיבות הרבה שראתה ביציאתו של השיר, אשר נכתב על-ידי מאיר גולדברג, ואף חשפה כי בהאזנה קשובה לשיר ניתן לשמוע את קולו של קלפטר לצד קולה שלה, כפי שנלקחו מהקלטת הסקיצה המקורית.

השיר זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו, לביקורות חיוביות, וכן נכנס לפלייליסט של גלגלצ ושל כאן גימל. בביקורות הודגשה לחיוב פשטותו של השיר, וכן עלתה התייחסות אל הטקסט כשיר מחאה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* סרטון השיר "כשהלב הוא חופשי" באתר יוטיוב
* מילות השיר "כשהלב הוא חופשי" באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי גלי עטרי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מאיר גולדברג
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים על חופש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
אמיל פרין

**אמיל-סזאר-ויקטור פֶּרין** (בצרפתית: **Émile-César-Victor Perrin**; 9 בינואר 1814 - 8 באוקטובר 1885) היה צייר צרפתי, שנודע בעיקר כבמאי תיאטרון ואמרגן. חתנו היה קמי דו לוקל.

## ביוגרפיה
פרין למד אצל אנטואן-ז'אן גרו ואיפוליט דלארוש. הוא החל בקריירה של ציור היסטורי והציג בסלון הפריזאי. בין התחייבויותיו לאופרה-קומיק חזר לפרקי זמן קצרים לציור.

פרין היה מנהל האופרה-קומיק ממאי 1848 עד נובמבר 1857, ושוב לזמן קצר ב-1862, כש"גילה" את
גאלי-מארי, ששרה ברואן. מיולי 1854 עד ספטמבר 1855 ניהל במקביל את התיאטרון הלירי, ובמשך כהונתו הקצרה השתפר מעמדו האמנותי והחברתי של התיאטרון, אם כי הוא פרש, מאוכזב מן התוצאות שהשיג התיאטרון. וגנר תיאר אותו באותה תקופה כ"אדם שנון, אמיד וצייר".

בדצמבר 1862 התמנה פרין למנהל האופרה הלאומית של פריז. בתקופה זו העסיק את ביזה בנגינת פרטיטורות שלמות שהוגשו לאופרה, אף כי לא סייע למלחין להביא את יצירותיו הוא לביצוע שם. ויקטורין סרדו תיארה במכתב את פרין כ"הפכפך, קפריזי וחסר יציבות מאין כמותו". הוא פוטר מן האופרה במאי 1870 אחרי שהאשימו אותו שאינו פטריוט במידה מספקת.

סשנת 1875, נקרא לשמש בורר במחלוקת בין ביזה למנהלי האופרה-קומיק בשאלת ההכנות לכרמן, אף כי הוא תיעב את היצירה.

פרין היה מנכ"ל הקומדי פרנסז מ-1871 עד מותו. ב-1876 היה לחבר האקדמיה לאמנויות יפות של צרפת.

## קישורים חיצוניים

* אמיל פרין, באתר data.bnf.fr

קטגוריה:ציירים צרפתים
קטגוריה:במאי תיאטרון
קטגוריה:אמרגנים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1814
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1885
יוז'ף היווש

**יוז'ף היווש** בוטפאי (תואר אצולה), (במקור עד 1882 **הירשל**, (נג'קניז'ה, 5 באוגוסט 1848 – בודפשט, 18 בדצמבר 1914) היה עורך דין יהודי-הונגרי, מומחה תחבורה ותעבורה, בעל תואר אצולה, נשיא החברה ויושב ראש הדירקטוריון של חברת החשמליות של בודפשט, אביו של הסופר קורנל היווש, של המלחין איבאן היווש ושל הפסל לאסלו היווש.

## קורות חייו
יוז'ף הירשל נולד במשפחה יהודית כבנם של סלמון הירשל ושל לרוזליה בויניצר (1818–1890). את לימודיו התיכוניים סיים בעיר הולדתו ובשופרון, ולאחר מכן למד משפטים באוניברסיטת בודפשט (היום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). בשנת 1872, הוא קיבל דיפלומה של עורך דין ועסק בעריכת דין במשך עשרים וחמש שנים. משנת 1879, היה חבר ב"וועדת הרשות המחוקקת של בירת הונגריה" (חבר מועצת העיר), הוא עשה רבות כדי לשפר ולחדש את מערכת התנועה והתחבורה של העיר. בשנת 1891, יחד עם מור באלאז' (במקור משה כהן), הקים את "הרכבת החשמלית העירונית של בודפשט" (BVVVT). לאחר מותו של מור באלאז', בחרו בספטמבר 1897 מקבלי ההחלטות לגבי פיתוח רכבות העיר, פה אחד, את היווש כמנהל הכללי החדש של החברה. הוא כיהן כסגן נשיא החברה מדצמבר 1907, ומבחירתו ב-20 בדצמבר 1908, כיהן כנשיא החברה ויושב ראש הדירקטוריון שלה עד מותו. הוא היה גם ראש הרכבת התת-קרקעית (מטרו), של הרכבת הקלה המקומית של בודפשט-סנטלרינץ ונשיא "חברת החשמל סימנס-שוקרט ההונגרית". בשנת 1895, כהוקרה על זכויותיו בתחום פעילותו בעניינים הציבוריים קיבל את התואר "חבר מועצה מלכותי", ובשנת 1897 הוענק לו תואר האצולה ההונגרי עם זכות לקידומת לשמו "בוטפאי" (כמו "von" הגרמני. בשנת 1904 קיבל את התואר "חבר מועצת חצר המלך". הוא היה חבר ומנהיג העיר והמייסד והמאסטר הגדול של תא "פאטריה" של הבונים החופשיים.

בשנת 1880, קנה ממשפחת ארדדי את אחוזת בוטפה ואת הטירה השייכת לאחוזה (היום בתחום העיר זאלאגרסג.

קברו נמצא בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה, מצבתו תוכננה על ידי האדריכל אלפרד וליש.

## משפחתו
אשתו הייתה מריה הלר (1848–1918), לה נישא ב-22 בספטמבר 1872 בפשט.

ילדיוהם
* סולומון הירשל (1873–1878)
* הסופר קורנל היווש (1875–1905) מבוטפה
* המלחין איבאן היווש (1877–1954) מבוטפה
* פרנץ הירשל (1879–1881)
* לאסלו היווש (1883–1972) מבוטפה, פסל. אשתו הייתה אילונה ויידה (1886–1944).
* המהנדס רוברט היווש (1884–1934) מבוטפה
* פרנצישקה אנה ארז'בט היווש מבוטפה (1886–1945). בעלה, אנדרה לנדייל מ-מאבשפלבה (1883–1959), היה עורך דין ויועץ ממשלתי ראשי.

## לקריאה נוספת
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (הנתונים שלו נמצאים בקטלוג של המוזיאון הספרותי פטפי)
* Berényi Zsuzsanna Ágnes: *Budapest és a szabadkőművesség*. Budapest, Szerző, 2005. (אגנש ז'וז'אנה ברני: בודפשט והבנייה החופשית. בודפשט, מחבר, 2005.)
* Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
## הערות שוליים

קטגוריה:עורכי דין יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:משפחת היווש
קטגוריה:נג'קניז'ה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1848
קטגוריה:נפטרים ב-1914
עמוס טרטמן

**עמוס טרטמן** (19 בנובמבר 1943 – 4 במאי 2025) היה איש צבא ופוליטיקאי ישראלי, ראש המועצה המקומית מעלה אדומים וראש העירייה הראשון שלה, וראש המועצה המקומית גבעת זאב.

## ביוגרפיה
נולד בארץ ישראל בשנת 1943 ליוסף ויונה טרטמן, וגדל ברמת גן. אביו היה פעיל בהסתדרות, ועמוס היה חבר בתנועת הנוער העובד. למד בתיכון אורט יפו.

### שירות צבאי

טרטמן התגייס ב-1962 לנח"ל, במסגרתו שירת בקיבוץ נווה איתן. ב-1968 התמנה למפקד פלוגה ד' בסיירת שקד, אותה הוביל במבצע ויקטוריה במלחמת ההתשה. ביוני 1976 נשלח להקים את גדוד 931 (שחם) בחטיבת הנח"ל, והיה מפקדו הראשון עד יולי 1977, אז עבר לשרת כסגן מפקד חטיבה 525 בפיקוד דרום ומושל צבאי של נפת רמאללה. תקופת מה היה קצין אג"ם של פיקוד דרום.

השתחרר בדרגת סגן אלוף ב-1981 כדי להתמנות לראש מועצת מישור אדומים.

### פעילות ציבורית
בשנת 1979 היה ממייסדי העיר מעלה אדומים מזרחית לירושלים, וב־23 בספטמבר 1980 נבחר לראש המועצה המקומית. ב-1989 נבחר לכהונה נוספת. בשנת 1991 הוכרזה מעלה אדומים כעיר, והוא היה לראש העירייה הראשון. ב-1992 פרש מתפקידו, ובהמשך התגורר בגבעון החדשה ובגבעת זאב.

בבחירות לרשויות המקומיות ב-2003 התמודד על ראשות המועצה המקומית גבעת זאב, וגבר בסיבוב השני על כדורגלן העבר יוסי אברהמי. הוא בחר שלא להתמודד בבחירות ב-2008 והוחלף על ידי יוסי אברהמי שניצח בבחירות.

ב-2016 התמודד בבחירות להנהלת מחוז ירושלים של צוות - ארגון גמלאי צה"ל, אך לא נבחר.

ב-4 במאי 2025 הלך לעולמו בגיל 80. הובא למנוחות בבית העלמין של העיר מודיעין, בה התגורר בשנותיו האחרונות.

## חיים אישיים
בעת שירותו בגרעין הנח"ל הכיר את רינה, לה נישא, ולהם שני ילדים. בסוף שנות ה-70 הם התגרשו. לאחר מכן נישא לאסתרינה, שהייתה קצינת המבצעים של חטיבה 525 בעת ששירת כסמח"ט. בסוף 1997, לאחר שנולדו לשניים ארבעה ילדים, התגרשו בני הזוג. לאחר כמה שנים כיהנה אסתרינה כחברת כנסת מטעם ישראל ביתנו.

## קישורים חיצוניים
* 
* טרטמן עמוס, בארכיון לוחמי סיירת שקד.
* מחוז ירושלים - בניה עירונית צוות הקמה - מעלה אדומים - שיתוף פעולה עם הרשות המקומית תיק מסמכים באתר ארכיון המדינה.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:מייסדי התנחלויות
קטגוריה:ראשי עיריית מעלה אדומים
קטגוריה:ראשי מועצת גבעת זאב
קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:לוחמי סיירת שקד
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:גבעון החדשה: אישים
קטגוריה:מפקדי גדוד 931
קטגוריה:מושלים צבאיים ישראלים
קטגוריה:בני זוג של חברי הכנסת
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין מודיעין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
דן סתיו

**דן סתיו** (נולד ב-8 במאי 1956 בחיפה) הוא דיפלומט ישראלי, שכיהן כשגריר ישראל באזרבייג'ן ובנפאל.

## ביוגרפיה
נולד וגדל בחיפה. סתיו שרת בצבא הגנה לישראל בין השנים 1974–1977. בשנת 1979 החל ללמוד יחסים בין-לאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1982 קיבל תואר ראשון. בשנת 1986 הוא סיים את התואר השני בהצטיינות.

בנובמבר 1984 הצטרף סתיו למשרד החוץ. בין מאי 1986 עד פברואר 1989, עבד במחלקת האוקיינוס השקט במשרד. מפברואר 1989 ועד אוגוסט 1992 סתיו היה קצין עיתונות בשגרירות ישראל בהאג. בספטמבר 1992 סתיו חזר ארצה ועבד כחוקר באגף מערב אירופה של משרד החוץ. ביולי 1998 סתיו נשלח לשרת בשגרירות ישראל בניו דלהי, בתפקיד סגן ראש הנציגות הדיפלומטית. בין דצמבר 2002 ועד אוגוסט 2003, הוא שימש זמנית כממונה על השגרירות וממלא מקום השגריר.

לאחר שמילא מספר תפקידים שונים במשרד החוץ, בין השנים 2005 ועד 2010 סתיו שרת כשגריר ישראל בנפאל. בהמשך, הוא חזר ארצה ועבד במשרד החוץ.

ב-31 באוגוסט 2015 דן הוסמך כשגריר ישראל באזרבייג'ן ושרת שם עד נובמבר 2019.

## משפחה
סתיו נשוי ואב לשני ילדים.

## ראו גם
* שגרירות ישראל בבאקו
* שגרירות ישראל בקטמנדו

## קישורים חיצוניים

* 
* דן סתיו על התקשורת האזרבייג'נית
* 
* 
* 
* מאמרים בעיתונות אזרבייג'ן הסוקרים את פעולותיו של דן סתיו באתר trend.az 

## הערות שוליים

קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:שגרירי ישראל באזרבייג'ן
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:שגרירי ישראל בנפאל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
ראשית החיים (סדרת טלוויזיה)

**ראשית החיים** (באנגלית: **David Attenborough's First Life** בבריטניה או **First Life with David Attenborough** בארצות הברית), היא סדרת טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC ושודרה בבריטניה ברשת BBC Two ובארצות הברית בערוץ דיסקברי בין 5 בנובמבר ל-12 בנובמבר 2010. הסדרה בעלת שני פרקים בני שעה והיא עוסקת בראשית החיים, כפי שהם ידועים מממצאים פלאונטולוגיים של מאובנים, המוצגים בסדרה. קריין הסדרה הוא השדרן הוותיק דייוויד אטנבורו.

הסדרה מציגה את ראשית החיים במשך הפיצוץ הקמבריוני שלפני 540 מיליון שנה והיא מציגה מאובנים קדומים מאוד מאנגליה, קנדה, מרוקו ואוסטרליה, אליהם נוסע אטנבורו כדי להציג את החיים. אפקטים חזותיים ואנימציה ממוחשבת משמשים לשחזור והנפשה של צורות החיים שנכחדו. לכבוד יציאת הסדרה יצא סרט נוסף - Attenborough's Journey המציג את המסע של אטנבורו להפקת הסדרה.

אחרי יציאת הסדרה נוצרה סדרת ההמשך, עליית בעלי החיים שיצאה ב-2013.

## פרקי הסדרה
# **הגעה**: מאובן צ'ארניה מהאדיקר הקדום של תצורות שרנווד  מלסטרשייר, ומנקודת מיסטקן  מניופאונדלנד לצידם של היצורים הקרויים "ivesheadiomorphs" ואת הסוג *Fractofusus*, ממצאים מגבעות אידיאקרה באוסטרליה הדרומית מציגים את הדיקינסוניה, ספריגינה, הסוג *Kimberella* וה-*Funisia*. אלה מרמזים על כך שהיו מראשוני בעלי החיים בעלי סימטריה דו-צדדית ומאובן של *Markuelia* מדרום סין שמתועדת באמצעות טומוגרפיה ממוחשבת שהיא בעלת בטן ובתוכה עובר מאובן.
# **כיבוש**: בפצלי ברג'ס שבהרי הרוקי הקנדיים נראים ממצאים של הסוגים: *Opabinia*, *Aysheaia* שאולי דמה לתולעת נושאת ציפורניים *Wiwaxia* הלוציגניה, אנומלוקאריס, אמוניטים, טרילוביטים והמיתרן הקדום פיקאיה. במרוקו נראים שלדי טרילוביטים ובהמוזיאון הלאומי של סקוטלנד באדינבורו נראים ממצאי פרוקי-רגליים שונים שהיו מקבוצות בעלי החיים המצילחות ביותר: העקרב הימי פטריגוטוס, הנמודסמוס שהיה מראשוני פרוקי-הרגליים היבשתיים ומגדולי פרוקי-הרגליים מעולם: הארתרופלאורה והמגאנוירה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תוכניות טבע
קטגוריה:תוכניות תעודה של ה-BBC
קטגוריה:דייוויד אטנבורו
קוסטאס פילאס

**קוסטאס פילאס** (ביוונית: **Κώστας Πηλέας**; נולד ב-11 בדצמבר 1998 בפאפוס שבקפריסין) הוא כדורגלן קפריסאי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת פאפוס מליגת העל הקפריסאית ובנבחרת קפריסין.

## קריירת מועדונים
פילאס גדל במחלקת הנוער של ארסנל. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו באנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית. ב-14 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד אפולון לימסול במסגרת המחזור השביעי בליגה לעונת . בסך הכל ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-13 בספטמבר 2018 הושאל פילאס למשך עונה אחת לארמיס ארדיפו מליגת העל הקפריסאית. ב-20 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–5 לאפולון לימסול במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת . הוא ערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 ביולי 2021 חתם פילאס באתניקוס אחנס מליגת העל הקפריסאית. ב-20 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 לאנורתוסיס פמגוסטה במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת . הוא ערך 25 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 ביולי 2022 חתם באריס לימסול מליגת העל הקפריסאית.

## תארים
;אנורתוסיס פמגוסטה
* הגביע הקפריסאי: 2020/2021

;אריס לימסול
* אליפות קפריסין: 2022/2023
**פאפוס**

* אליפות קפריסין: 2024/2025

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים קפריסאים
קטגוריה:מגני כדורגל קפריסאים
קטגוריה:כדורגלני אנורתוסיס פמגוסטה
קטגוריה:כדורגלני ארמיס ארדיפו
קטגוריה:כדורגלני אתניקוס אחנס
קטגוריה:כדורגלני אריס לימסול
קטגוריה:כדורגלני פאפוס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קפריסין
קטגוריה:קפריסאים שנולדו ב-1998
יחסי ניקרגואה–קולומביה

**יחסי ניקרגואה–קולומביה** הם היחסים הבילטרליים שבין **רפובליקת ניקרגואה** לבין **רפובליקת קולומביה**. היחסים בין המדינות התפתחו בצל המחלוקת על סן אנדרס ופרובידנסיה הממוקמים בים הקריבי בקרבת ניקרגואה, אולם הים שמסביב לאיים שייך לקולומביה מאז 1931, כשארצות הברית ששלטה אז בניקרגואה חתמה על הסכם שהעניק לקולומביה את השליטה על השטח.

## היסטוריה
### מלחמה במרכז אמריקה
בשנת 1985, במהלך המהפכה הסנדיניסטית בניקרגואה, קולומביה הייתה חלק מקבוצת קונטדורה, יחד עם פנמה, ונצואלה ומקסיקו. מטרת הקבוצה, שנתמכה על ידי האו"ם, הייתה להביא לשקט בניקרגואה, אל סלוודור וגואטמלה, שהיו שרויות בסכסוכים פנימיים.

### ארכיפלג סן אנדרס והמחלוקת הימית
קולומביה טוענת כי הסכמים שנחתמו ב-1928 וב-1930 תומכים בטענותיה בדבר ריבונות על האיים.

ניקרגואה טוענת שההסכמים, שנחתמו בעת שארצות הברית שלטה בה, לא תקפים. היא מתבססת גם על הסכם בוגוטה, בו נכתב בסעיף 31 כי שני הצדדים מסכימים לפנות לבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ). קולומביה מתעלמת מהסעיף וטוענת שבסעיף 6 נכתב שהסעיף האחר לא מתייחס למחלוקות שנפתרו בהסכמים קודמים, כמו זה שנחתם בעבר.

#### בית הדין הבינלאומי
ב-6 בדצמבר 2001 הגישה ניקרגואה תלונה רשמית נגד קולומביה בבית הדין הבינלאומי בניסיון לפתור את המחלוקת.

נשיא ניקרגואה, דניאל אורטגה, טען שקולומביה "רחוקה מדי" מסן אנדרס כדי שתהיה לה ריבונות על הארכיפלג, וכן האשים אותה בהיותה "אימפריאליסטית" ו"דוגלת בהתרחבות טריטוריאלית". ב-12 בדצמבר 2007 אורטגה הנחה את הצבא להיות ערוך לעימות מול קולומביה. בתגובה, קולומביה הודיעה שתחכה להחלטת בית הדין הבינלאומי ובינתיים התעלמה מנשיא ניקרגואה.

למחרת, התכנס בית הדין הבינלאומי כדי להודיע על החלטתו. בית הדין תמך בעמדת קולומביה בכל הנוגע לבעלות על הארכיפלג, אך הכריז בנוסף שיש לו סמכות שיפוט גם ביחס להיבטים האחרים שנוגעים לסכסוך הימי.

ב-19 בנובמבר 2012, בית הדין הכריע בתיק וקבע שקולומביה תשמור על ריבונותה בסן אנדרס ופרובידנסיה וכן באיים אחרים שהיו שנויים במחלוקת. כמו כן, הוא קבע גם את הגבולות הימיים, כך ש-40% מהמים מערבית לסן אנדרס יהיו שייכים לניקרגואה.

בספטמבר 2021 בית הדין שמע את עמדות הצדדים בדיון שעסק ב"הפרות הריבונות במי הים הקריבי". ניקרגואה טענה שקולומביה לא מצייתת להכרעת בית הדין, בשעה שקולומביה טענה שניקרגואה מפרה את ריבונותה ברייזל.

### מחלוקות ימיות שלא נפתרו
העיתון הקולומביאני El Espectador כתב שניקרגואה יכולה להשיג טריטוריה זו רק על ידי יציאה למשפט חדש לפתרון הגבולות הימיים שלא נקבעו קודם לכן. לשם הגדרת הגבול השתמשה קולומביה במרידיאן 82° בעוד ניקרגואה מעוניינת להתרחב ולהשיג טריטוריות נוספות.

נשיא קולומביה לשעבר אלווארו אוריבה הביע את דעתו לפיו קולומביה צריכה להוכיח שגם האיים רונקאדור, סרנה וקיטוסואנו הם חלק ממנה. זאת מכיוון שבאמנה שנחתמה ב-1928 לא נקבע דבר בנוגע אליהם, בגלל שקולומביה התחרתה עליהם עם ארצות הברית. כמו כן הוא טען שקולומביה כבר הייתה נדיבה כלפי ניקרגואה כשוויתרה למענה על השליטה בחוף היתושים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
KH-11 KENNEN

**KH-11 KENNEN** היא סדרת לווייני ריגול של ארצות הברית ששוגרה החל בשנת 1976. הלוויינים היו הראשונים שניצלו אות דיגיטלי ולכן היה ניתן להעביר את הצילום באופן מיידי דרך תקשורת. בכך שימוש ביחידת נחיתה כפי שהיה בלווייני צילום קודמים התבטל. הלוויינים הגיעו לרזולוציה של 0.06 מ'. הם נבנו בלוקהיד קורפוריישן.

הפרויקט התחיל באישור של נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון בשנת 1971. לפי השערות באפיון ותכנון ראשוני השתתף אדווין לנד. הלוויין מצויד במראה בקוטר 2.4 מ'. הנתונים מועברים ללווייני תמיכה מסדרה SDS ומשם לתחנת קרקע של משרד הסיור הלאומי בווירג'יניה. הלוויין מצויד במנוע שמאפשר לבצע עדכון מסלול במידת הצורך. חיישני CCD של הלוויין פותחו בווסטינגהאוס.

הלוויינים פועלים במסלול מסונכרן-שמש. מערכת פעילה כוללת 4 יחידות. בעקבות ביטול חלק של תוכנית FIA הוזמנו לוויינים נוספים. בסך הכול שוגרו 19 לוויינים, כולל לוויין ששוגר בשנת 2022. הלוויינים מהדור הראשון פעלו כ-3 שנים. פיתוח הלוויינים הגדיל בין היתר את זמן פעילותם. לוויינים של הדור הרביעי ששוגרו לפני יותר מעשור פעילים גם בשנת 2023.

[שמאל|ממוזער|200px|[מפציץ סיני שצולם על ידי הלוויין]]
לוויינים ראשונים היו במשקל כ-12,000 ק"ג. בהמשך משקלם גדל לכ-19,600 ק"ג. הגדלת המשקל חייבה לעבור למשגר מדגם דלתא 4.

עלות שיגור בשנת 1990 הייתה כ-2.8–3.9 מיליארד דולר (במחירי 2022). 

## קישורים חיצוניים

* תיאור הלוויינים, באתר Encyclopedia Astronautica
* נתוני שיגורים, באתר Gunter's Space Page

## הערות שוליים

קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
קטגוריה:לווייני ריגול
נפרדנו כך (שיר של לאה גולדברג)

**נפרדנו כך** הוא שיר שכתבה המשוררת לאה גולדברג, ונכלל באסופת השירים שלה "מוקדם ומאוחר" שיצאה לאור ב-1959. הלחין את השיר מירון מינסטר, והוא הושר במקור על ידי נורית גלרון.

השיר הופיע באלבומה השישי של גלרון "משהו בלבבה" שיצא בשנת 1986. לימים סיפרה גלרון ש"מינסטר חזר עם לחן פנומנלי. לא הייתי מתקנת בשיר הזה כלום".

## תוכן השיר
השיר מתאר פרידה כואבת המתרחשת ברחוב סואן. בשמיים ערפל שלרגע נדמה בעיני הדוברת כהינומה. בני הזוג שומרים על איפוק רגשי האופייני ל"דור הזה", וטיפה שחשה הדוברת על כף ידה מוסברת בעיניה כטיפת גשם. בהמשך השיר משתנה עמדתה, והיא מתארת תחושת שמחה מכך שאולי מקור הטיפה בדמעה בעקבות צער הפרידה.

## מבנה השיר
השיר בנוי במתכונת סונטה, אותה שינתה מעט גולדברג. הוא בנוי מ-13 טורים, הבית האחרון בן 2 טורים ולא 3, מבנה שנקרא סונטת אהב"ה. חריזת השיר אופיינית לסונטה:

בית א: א-ב-א-ב

בית ב': ב-ג-ג-ב

בית ג': ב-ד-ב

בית ד': ד-ב

במקורו נקרא השיר "שיר אהב"ה", בהתאם למבנה הסונטה שלו. שמו שונה ל"נפרדנו כך" כיוון שבאלבום בו הופיע כבר נכלל שיר אחר בשם "שיר אהבה" (למילותיו של נתן זך).

## גרסאות כיסוי
*בשנת 2007 ביצעה הזמרת מרינה מקסימיליאן גרסת כיסוי של השיר במסגרת הגמר הגדול של התכנית כוכב נולד.
*בשנת 2011 ביצע הזמר דוד לביא. גרסת כיסוי של השיר במסגרת התכנית כוכב נולד.
*בשנת 2006 יצא ביצוע של גלרון עצמה עם הזמר הראל סקעת במסגרת אלבומו הראשון של סקעת.

## קישורים חיצוניים

* ד"ר מימי חסקין על "נפרדנו כך" של לאה גולדברג, אתר יוטיוב, 19.6.2019
* השיר בביצוע הראל סקעת ונורית גלרון, 2012

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי נורית גלרון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאה גולדברג
קטגוריה:סונטות
קטגוריה:שירים על פרידה
שרה רפפורט

**שרה 'ממינה' רפפורט** (בגרמנית: **Sara Rappeport**, 22 במרץ 1890 – 7 בנובמבר 1980), הייתה פעילה ציונית אוסטרית, ממקימות קיבוץ בית אלפא.

## חייה
שרה נולדה בפרסבורג, אז חלק מאוסטרו-הונגריה (כיום בירת סלובקיה), לרות וליאופולד גלב, למשפחה אורתודוקסית, מצאצאי החת"ם סופר. למשפחה היו שמונה ילדים והיא חיה בצמצום; אחד מדודיה של שרה היה בין חברי ביל"ו שעלו לארץ וממנו שמעה על הרעיון הציוני. ב־1900 עברה המשפחה לווינה, היכן ששרה השלימה את לימודי התיכון והצטרפה לתנועת הנוער בלאו וייס. לאחר תקופה באוניברסיטת וינה, הכירה את אליהו רפפורט ונישאה לו ב־1912. הזוג התגורר בגטינגן ובבזל, בעת שאליהו למד באוניברסיטה. היא הייתה מחברי החוג הספרותי של לו אנדריאס-סלומה ושרה נהגה להתכתב עם ארתור שטדלר וליאופולד קרקואר.

בזמן מלחמת העולם הראשונה שירת אליהו בצבא האוסטרי, בעוד שרה וילדיהם נותרו בווינה. לאחר שחררו של אליהו עקב פציעה ב־1916, הפך ביתם של הזוג למקום אירוח לצעירים ציונים מגליציה וחברי 'השומר הצעיר'. צעירים אלו העניקו לשרה את הכינוי 'ממינה' – אמא.

באוקטובר 1921 עלתה שרה עם ילדיה לארץ והצטרפה לאליהו, שהיה בין חברי גדוד שומריה. המשפחה הייתה בין מקימי קיבוץ בית אלפא ושרה השתלבה שם בעבודה במטבח ובחינוך. במסגרת תפקידיה בקיבוץ עמדה בקשרים עם שכניו הערביים של הקיבוץ. עם עזיבת אליהו את הקיבוץ ב־1930 נותרה בו שרה עד לפיצול הפנימי ('הטרנספר') ב־1940, אז עזבה עם קבוצת החברים שעברה לרמת יוחנן ושם חיה עד מותה ב־1980.

### משפחתה
אליהו רפפורט היה ממשפחה יהודית-ליברלית, מה שעורר את התנגדות הורי הצדדים לשידוך. הוא היה לדמות בולטת בחוגים הציוניים בווינה ובארץ ישראל, ופרסם מגוון רחב של מאמרים, סיפורים ושירים. לזוג נולדו חמישה ילדים: בגטינגן נולדו אלעזר (1911) ואסתר (1913). בעת שהותם בווינה נולדו התאומים רפאל וראובן (1917); ראובן נפטר לפני יום הולדתו השני. בנם האחרון, גבריאל 'גברוש' נולד בבית אלפא ב־1924 ולימים היה אלוף-משנה בצה"ל.

## כתביה
שרה כתבה כמה חיבורים בגרמנית, שלא ראו אור בחייה. אחד מהם הוא תסריט קצר בשם "Lot's Wife" (אשת לוט), שעוסק באישה בדואית המחפשת את בעלה, שנמצא בדמות של טייס יהודי מודרני המגלם את האידיאל הסוציאליסטי.

השני, "Husseini und seine Frauen" (חוסייני ונשותיו), עוסק בחלוצה בשם דורה רוט מקיבוץ חירות (מכוון לעין חרוד) המתאהבת בבדואי בשם חוסייני, ומצטרפת אליו בחיפה לצד שלוש נשותיו. הספר עוסק בסוגיות כגון יחסי יהודים וערבים בארץ ישראל, כמו גם בשאלות של אהבה, משפחה ומעמד האישה בקיבוץ. בספר יש יסודות אוטוביוגרפיים ברורים, לצד ממד אוריינטליסטי המתבטא מהיקסמות היהודיה האירופית מן המזרח ומחייהם של ערביי הארץ. בשנת 2020, לאחר גילוי כתב היד בארכיונה האישי, פרסמו ההיסטוריונים משה סלוחובסקי ואנדראס קראס (Kraß) את הספר תחת השם "Die Jüdin von Cherut".

## לקריאה נוספת
* Sarah Rappeport / **Die Jüdin von Cherut**. Berlin: Hentrich & Hentrich, 2020.

## קישורים חיצוניים
* **[https://links.cjh.org/primo/CJH_ASarchivesspace//repositories/5/resources/21098 ארכיון אליהו ושרה רפפורט]** באתר מכון ליאו בק ירושלים

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילים ציונים באוסטריה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:בית אלפא: אישים
קטגוריה:רמת יוחנן: אישים
קטגוריה:חברי בלאו וייס
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות המשותף לרמת יוחנן, כפר המכבי ואושה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1890
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1890
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1980
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
איינר גלילאה

**איינר גלילאה אסקטה** (בספרדית: **Einar Galilea Azaceta**; נולד ב-22 באפריל 1994 בויטוריה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מלאגה.

## קריירת מועדונים
גלילאה שיחק בקבוצות דפורטיבו אלאבס, נ.ק. רודש וסושו, והחל משנת 2019 משחק באיסטרה 1961 מליגת העל הקרואטית.

בקיץ 2023 חזר לספרד וחתם במלאגה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו אלאבס
קטגוריה:כדורגלני סושו
קטגוריה:כדורגלני איסטרה 1961
קטגוריה:כדורגלני מאלגה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1994
ציקדה (מערכת ניווט)

**ציקדה** (ברוסית: **Цикада**, חרק מתת-סדרה ציקדות) הייתה מערכת ניווט לוויינית שפותחה בברית המועצות והחלה לפעול בשנת 1979. המערכת הייתה גרסה אזרחית של מערכת ציקלון שהופעלה לצרכים צבאיים. המערכת נוצלה לצורכי צי הסוחר. היא פעלה במשך כמה עשרות שנים עד להפעלת מערכת גלונאס.

לשימוש במערכת על אוניות הצי הותקנה מערכת קליטה/שידור. מערכת הייתה יכולה לתת מיקום האונייה בדיוק של כ-100 מ'. עקב מאפייני מסלול הלוויינים ציון מיקום היה ניתן לעדכן משך 5–6 דקות עם קבלת אפשרות לעדכון נוסף בעוד שעה-שעה וחצי.

## תיאור לוויינים
לווייני המערכת פעלו במסלול לווייני נמוך.

### פארוס
כמו מערכת "ציקלון" המערכת התבססה תחילה על 4 לוויינים מדגם זה פעילים עם אורך חיים 18–24 חודשים. הלוויינים נבנו במשרד תכנון "מערכות המידע הלווייניות רשטניוב". בהמשך מספר לוויינים לשימוש המערכת גדל ל-6. חלק מהלוויינים היו בשימוש של שמערכת ציקלון בלבד. לוויינים סיפקו גם שירותי תקשורת. כול השיגורים בוצעו מקוסמודרום פלסצק תוך שימוש במשגר מדגם קוסמוס. הלוויינים שוגרו תחת שם "קוסמוס".

### נדז'דה
בשנת 1982 החל שימוש בלווייני "נדז'דה". הם נבנו באותו משרד אך אורך חיים הוגדל לשנתיים. מדגם זה שוגרו 10 לוויינים. הלוויין האחרון שוגר שנת 2002. כול השיגורים בוצעו מקוסמודרום פלסצק תוך שימוש במשגר מדגם קוסמוס. על הלוויינים הותקנו מכשירים של מערכת הצלה בין לאומית COSPAS-SARSAT ולכן בנוסף לשם קוסמוס/נדז'דה הם קיבלו שם COSPAS עם מספר מתאים.

## קישורים חיצוניים
* תיאור המערכת 
* תיאור לווייני פארוס
* רשימת שיגורי לווייני פארוס
* תיאור לווייני נדז'דה

קטגוריה:לוויינים רוסיים
קטגוריה:לוויינים סובייטיים
קטגוריה:מערכות ניווט לווייניות
קזאנדיבי

**קזאנדיבי** (בטורקית: **Kazandibi**) הוא קינוח מסורתי ומתוק הנפוץ בטורקיה.

הקינוח מורכב מחלב סוכר וקמח אורז שאותם מערבבים יחד ומרתיחים עד לקבלת מרקם דמוי פודינג, לאחר מכן יוצקים את התערובת למחבת רחבה ורדודה ומבשלים על אש נמוכה עד שהתחתית הופכת למקורמלת.

נהוג להגיש את הקינוח כשהוא קר ובליווי קינמון טחון או פיסטוקים מרוסקים.

למאכל גרסאות שונות ומלבד הגרסה הבסיסית, קיימות גרסאות על בסיס שוקולד, בתוספת פירות, אגוזים ושקדים, וגרסה טבעונית.

## קישורים חיצוניים

* לא לבעלי לב חלש, הכנת קזאנדיבי, באתר Foodspy

## הערות שוליים

קטגוריה:אוכל רחוב
קטגוריה:מזון מהיר
קטגוריה:המטבח הטורקי: קינוחים
קטגוריה:המטבח האזרבייג'ני: קינוחים
אנדרו וילסון (צייר)

**אנדרו וילסון** (באנגלית: **Andrew Wilson**; 1780 – 27 בנובמבר 1848) היה צייר נוף סקוטי.

## ביוגרפיה
נולד באדינבורו, למשפחה יעקובית ותיקה. אביו היה ארצ'יבלד וילסון, ואמו אליזבת שילדס. כשהיה צעיר למדי החל ללמוד אמנות אצל אלכסנדר נסמית', ולאחר מכן, בגיל שבע עשרה, נסע ללונדון, שם עבד זמן מה בבתי הספר של האקדמיה המלכותית. הוא נסע לאיטליה בשנת 1800, וחזר לשם לסיורים נוספים, ולמד את המאסטרים הגדולים. הוא גם ערך סקיצות רבות, בעיקר של האדריכלות בשכונות רומא ונאפולי.

וילסון חזר ללונדון ב-1803. הוא ראה את היתרון בייבוא תמונות מהמאסטרים הישנים, וחזר לאיטליה. הוא הגיע לג'נובה, שם השתקע בחסות הקונסול האמריקני ונבחר כחבר באקדמיה הליגורית. כחבר בחברה ההיא הוא נכח כשנפוליאון בונפרטה ביקר בתערוכתה, והתפעל מתמונתו של וילסון. ב-1805 חזר דרך גרמניה ללונדון עם התמונות (מעל חמישים במספר) שרכש. ביניהם היו "הנחש" של רובנס (בגלריה הלאומית של לונדון) והערצת המאגי (בגלריה הלאומית של סקוטלנד) של ג'קופו בסאנו.
ממוזער|375x375 פיקסלים|אנדרו וילסון, נוף, 1823
בשנת 1808 נשא לאישה את רייצ'ל קר, בתו של ויליאם קר, והייתה לו משפחה של ארבעה בנים ושלוש בנות. הבן הבכור היה צ'ארלס הית' וילסון.

וילסון השתקע בלונדון, צייר הרבה בצבעי מים, היה אחד מהחברים המקוריים של אגודת הציירים (1808), ושימש לתקופה מסוימת בתפקיד המורה לציור בקולג' הצבאי המלכותי. הוא מונה ב-1818 למאסטר של האקדמיה לנאמנים, עבר לאדינבורו, שם תלמידיו כללו את רוברט סקוט לאודר, ויליאם סימסון ודייוויד אוקטביוס היל. בהיותו בלונדון תרם לאקדמיה המלכותית, ובאדינבורו תמך במוסד המלכותי, שהוא היה מנהלו וגם חבר שותף לאמן.

בשנת 1826 הוא קיבל 100 ליש"ט מפיטר ספאלדינג דרך "קרן ספאלדינג", כאות הוקרה על כך שהוא עיצב מחדש את החלק של גני קווין סטריט באדינבורו מול ביתו של ספאלדינג כעשור קודם לכן. סכום זה שווה בסביבות 8,000 פאונד במונחים נוכחיים.

עם הכסף הזה, בשנת 1826, הוא לקח את אשתו ומשפחתו לאיטליה. הוא נסע דרומה, ובמשך עשרים השנים שלאחר מכן חי ברומא, פירנצה וגנואה. במהלך תקופה זו ייעץ בענייני אמנות, אסף תמונות עבור לורד הופטון, לורד פמברוק, סר רוברט פיל ואחרים, והיה חלק חשוב בעבודות שסייעו מאוחר יותר בהקמת הגלריה הלאומית של סקוטלנד. הוא גם צייר הרבה בשמן ובצבעי מים.

ב-1847, לאחר שעזב את משפחתו באיטליה, הוא ביקר שוב בסקוטלנד, אך ערב חזרתו, הוא מת באדינבורו ב-27 בנובמבר 1848.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:ילידי 1780
קטגוריה:נפטרים ב-1848
יש חור בדלי (שיר)

"**יש חור בדלי**" הוא שיר ילדים ובו דיאלוג בין שתי דמויות על אודות דלי דולף.

קיימות גרסאות שונות, שכולן מתארות מצב של דרך-ללא-מוצא: דמות אחת אומרת שהדלי דולף, אז השנייה אומרת שצריך לתקן אותו. כדי לתקן את הדלי הדולף צריך קש, אבל הקש ארוך מדי וצריך לקצוץ אותו. כדי לקצוץ את הקש צריך סכין (בגרסה העתיקה ביותר המוכרת וגם בגרסה העברית זה גרזן). אבל הסכין קהה וצריך להשחיז אותה. אז כדי להשחיז את הסכין צריך להרטיב את אבן המשחזת, בשביל להרטיב את אבן המשחזת צריך מים וכדי להביא מים צריך את הדלי. אבל בדלי יש חור.

## מקור השיר
הגרסה המוקדמת ביותר הידועה של שיר זה נמצאת באוסף השירים הגרמני "Bergliederbüchlein, (בערך משנת 1700).
ממוזער| גרסת השיר ''ב''קומרסבוך
במקורות גרמניים מאוחרים יותר השיר מופיע שוב תחת הכותרת "Heinrich und Liese" ומוכר כשיר שמקורו מ**[[הסן|הֶסֶן]]**, אחת מ-16 המדינות המהוות את גרמניה.

במאה ה-19 הוא היה מוכר כשיר סטודנטים מסורתי (), סוג שירים שהיה נהוג לשיר במהלך חגיגות אקדמיות ונכלל גם בספר של תנועת הנוער הגרמנית ואנדרפוגל.

### באנגלית
ברל אייבס הקליט את השיר ב-1959 והארי בלפונטה הקליט אותו עם אודטה ב-1960. הביצוע הזה הגיע למקום ה-32 במצעד הסינגלים הבריטי בספטמבר 1961. בספרו , פיט סיגר מתייחס אליו כאל שיר גרמני במקור, "ליבר היינריך".

הגרסאות הגרמניות-אמריקאיות הללו כוללות את הדמות הנרי בתור השואל הטיפש ואת ליסה כאשת השכל הישר.

{ \key g \major \time 3/4 \partial 4 g'8 \noBeam a' | b'4 d' d' | e'8 g'4. d'4 | e' g' d' | e' g' a'8 \noBeam a' | b'4 d' d' | e'8 g'4. d'4 | e' g' fis' | g'2 | \bar "|." } \addlyrics { There's a hole in my buc -- ket, dear Li -- za, dear Li -- za, There's a hole in my buc -- ket, dear Li -- za, a hole. }

## הגרסה העברית
את הגרסה העברית של השיר כתב דן אלמגור והיא הוקלטה ב-1961 בביצוע של יוסי בנאי ויונה עטרי בתוכניתם יוסי חזקיונה. בגרסה זו הגבר נקרא יוסף ואישה נקראת יונה (כשם הזמרים עצמם).

השיר הופיע על תקליטון ישראפון ודורג במקום שני במצעד השירים העבריים בגלי צה"ל, בחודש מארס 1962.

## יום החור בדלי הלאומי
לכבוד השיר אנשים חוגגים את **יום החור בדלי הלאומי** ב-30 במאי מדי שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ילדים
איבאן היווש

בוטפאי **איבאן היווש** (במקור **הירשל**; בהונגרית: **Hűvös Iván**; בודפשט, 19 בנובמבר 1877 – בודפשט, 18 במרץ 1954) היה מלחין, פוליטיקאי, איש עסקים, עורך עיתון יהודי הונגרי, אחיו של הפסל לאסלו היווש ושל המחזאי קורנל היווש.

## קורות חייו
איבאן היווש נולד במשפחה יהודית כבנם של יוז'ף היווש (1848–1914) עורך דין, מומחה לתחבורה ושל מריה הלר (1848–1918). לאחר שסיים את לימודיו, הוא בילה זמן רב בחו"ל, אחר כך חזר הביתה ומילא תפקיד חשוב בחיים החברתיים של יוז'פווארוש, רובע 8 של בודפשט. הוא היה המנהל הכללי של "רכבות החשמליות העירוניות של בודפשט". בשנת 1933 נבחר ליושב ראש מערכת השבועון החשוב "ארץ-עולם" (Ország-Világ). כמלחין הוא הלחין כ-150 שירים וכן אופרות, אופרטות ומוזיקה לבלט.

## חייו הפרטיים
אשתו הראשונה הייתה פירושקה ילינק, לה נישא בבודפשט ב-26 במרץ 1907, בתם של לאיוש ילינק ושל לליה ברודי. הם התגרשו שנה לאחר מכן. ב-25 באוקטובר 1915, הוא נישא שוב בבודפשט. אשתו השנייה הייתה אילונה שאנדור. אשתו השלישית הייתה מגדולנה צ'אטארי, איתה התחתן ב-1947.

## יצירותיו
* בעל האחוזה החדש (אופרה ב-3 מערכות. הלברית נכתבה על ידי הנריק אינצה (במקור ישראל הנריך). בכורה: 22 במרץ 1902, תיאטרון העם)
* המאהב הזקן (במקור מחזה עממי ב-3 מערכות. לברית על ידי אישטוואן גצי, בכורה: 16 במאי 1902, תיאטרון העם. היווש כתב את המוזיקה שלו)
* הרוזנת קטינקה (אופרה ב-3 מערכות. הלברית נכתבה על ידי ינה פראגו. בכורה: 29 בינואר 1904, תיאטרון העם)
* שני ההיפוליטיים (אופרה ב-3 מערכות. הלברית נכתבה על ידי אימרה פלדש. בכורה: 13 בינואר 1905, תיאטרון העם)
* אגרטל הפלא (בלט, בכורה: 9 במאי 1908, בית האופרה המלכותי ההונגרי, הוצגה בבכורה בשנת 1913 בבית האופרה לה סקאלה במילאנו בשם Siama)
* אדלווייס (בלט דמיוני ב-2 מערכות, 3 תמונות. נכתב על ידי מיקלוש גוארה. בכורה: 4 במרץ 1911, בית האופרה המלכותי ההונגרי)
## לקריאה נוספת
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929.עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
* Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. II. kötet (Favartné – Komjáti Ferenc). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. [1929]. 286. o. (לקסיקון התיאטרון ההונגרי: האנציקלופדיה של התיאטרון והספרות הדרמטית ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. בודפשט: איגוד השחקנים הלאומי ומכון הפנסיה. [1929].

## קישורים חיצוניים

* איבאן היווש בלקסיקון אמנות הבמה ההונגרי
* איבאן היווש באתר בית האופרה של בודפשט
* איבאן היווש באתר network
* איבאן היווש באתר GENi
* אלבום האופרטות מאת איבאן היווש

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים יהודים הונגרים
קטגוריה:מלחיני אופרטה
קטגוריה:מלחיני אופרה יהודים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:משפחת היווש
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1877
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1954