open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סרטן החלחולת

**סרטן החלחולת** (**הרקטום**) הוא סוג של סרטן המעי הגס, אשר פוגע בחלחולת (רקטום) – החלק האחרון במבנה המעי הגס.

באופן כללי, סרטן במעי הגס אשר קיים עד ל-15 ס"מ מפתח התעלה האנאלית, הוא בעל מאפיינים גנטיים, ביולוגיים ומורפולוגיים הזהים לסרטן המעי הגס בכללותו. עם זאת, סרטן המתהווה בחלחולת שונה במספר דרכים: האנטומיה הייחודית של החלחולת, מיקומה הרטרופריטונאלי והאגן הצר, יחד עם העובדה כי היא קרובה למבנים גניטליים, שלפוחית השתן, עצבים אוטונומיים ושרירי התעלה האנאלית, הופכים את הגישה הכירורגית של הטיפול בסרטן זה לקשה יחסית.
שוני נוסף הוא העובדה כי החלחולת מרוחקת מהמעי הדק, ומשום כך ניתן לטפל בו באמצעות הקרנות שלא יסבו נזק למעי הדק, שלא כמו גידולים בסרטן המעי הגס.

## קליניקה
הסימפטום הקליני הנפוץ ביותר של סרטן החלחולת הוא דימום טרי מפי הטבעת (המטוכזיה). במרבית המקרים משויך דימום זה בטעות לטחורים, והאבחנה של סרטן החלחולת נעשית באיחור. סימפטומים נוספים כוללים כאבים בבטן התחתונה, שינויים ביציאות וסימפטומים נוספים הדומים לסימפטומים בסרטן המעי הגס.

## אבחנה
לצורך אבחנה יש לערוך קולונוסקופיה ופרוקטוסיגמואידוסקופיה, כדי לבצע אבחון מדויק של שולי הנגע, ועד כמה הם קרובים לתעלה האנאלית, וכן האם קיים גידול נוסף במעי הגס עצמו. מידת חדירת הגידול לשכבות החלחולת ומחוצה לו נמדדת על ידי endorectal ultrasound.

## טיפול
הטיפול בסרטן החלחולת השתנה משמעותית מאז סוף המאה ה-20, קיים ויכוח באשר לשיטות הטיפול השונות במחלה: ניתוח, הקרנה וכימותרפיה, והתזמון של כל אחת משיטות אלו ביחס לאחרות. עם זאת, קיימות מספר מוסכמות:
* טיפול בקרינה מציע שיפור משמעותי לחולי סרטן החלחולת, כאשר טיפול בהקרנות טרם הניתוח עדיף על טיפול בהקרנות לאחר הניתוח
* כימותרפיה אשר יעילה בסרטן המעי הגס במתן אדג'וונטי, יעילה גם בטיפול בסרטן החלחולת. מתן קרינה טרם הניתוח בשילוב עם טיפול כימותרפי מסוג 5FU ו-leucovorin (ולאחרונה גם שימוש באוקסליפלטין) מורידים את גודל הגידול באופן דרמטי, עד למצב שבו ב-25% מהמקרים יש ארדיקציה מוחלטת של הגידול
* טיפול נאואדג'וונטי בכימותרפיה והקרנות יכול במרבית המקרים לעזור למנתח לשמר חלק מרקמת החלחולת עצמו ולמנוע את הצורך בקולוסטומיה קבועה

### ניתוח
ישנן מספר אופציות ניתוחיות בסרטן החלחולת. אם הגידול קטן וקרוב לפי הטבעת, ניתן לבצע local excision, אולם אופציה זו אינה מאפשרת הוצאה של בלוטות לימפה, ועל כן יש לבצע מעקב הדוק אחר חולים אלו.

הניתוחים העיקריים המבוצעים בסרטן החלחולת הם:
* הניתוח ע"ש Miles – הוצאת החלחולת כולה ופי הטבעת, ויצירה של קולוסטומי קבועה (הוצאת חלק המעי הגס לדפנות העור וחיבור סטומה להפרשות המעי באופן קבוע).
* Lower anterior resection – ניתוח שבמהלכו משמרים את פי הטבעת וחלק מהחלחולת, ובכך החולה לא נזקק לסטומה קבועה. מתבצעת השקה בין חלק המעי הגס לחלק החלחולת הדיסטלי שהושאר, כאשר חלק מהמעי מקופל ומורחב ליצירת פאוץ' (j pouch) על מנת להפוך את המעי דומה אנטומית לחלחולת מבחינת היכולת לאגור צואה.

## קישורים חיצוניים
*
* 

קטגוריה:גידולים ממאירים באיברי העיכול
הקהילה הקרואטית של הרצג-בוסניה

**הקהילה הקרואטית של הרצג-בוסניה** (שנקראה גם **הרפובליקה הקרואטית של הרצג-בוסניה**), הייתה ישות דמוית מדינה בבוסניה והרצגובינה, אשר לא הוכרה על ידי מדינות אחרות והתקיימה בין 1991 ל-1994 במהלך מלחמת בוסניה. היא הכריזה על עצמאותה ב-18 בנובמבר 1991, וטענה להיותה "מכלול פוליטי, תרבותי וטריטוריאלי" נפרד בשטחי בוסניה והרצגובינה. בית הדין הפלילי הבינלאומי ליוגוסלביה לשעבר הסיק שהרצג-בוסניה נוסדה במטרה לפרוש מבוסניה והרצגובינה ולהתאחד עם קרואטיה. השאיפות הללו התבטאו, בין היתר, בשימוש במטבע קרואטי ובשפה הקרואטית, ובמתן אזרחות קרואטית לקרואטים בבוסניה והרצגובינה. בית המשפט החוקתי של בוסניה הכריז על הקהילה הקרואטית של הרצג-בוסניה כבלתי חוקית ב-14 בספטמבר 1992. לא הקהילה הקרואטית של הרצג-בוסניה ולא הרפובליקה שבאה אחריה זכו להכרה בינלאומית. הרצג בוסניה חדלה להתקיים ב-1994 עם חתימת הסכם וושינגטון וההצטרפות לפדרציה של בוסניה והרצגובינה.
## היסטוריה
**מועצת הגנה הקרואטית** (בקרואטית: Hrvatsko vijeće obrane, HVO) הייתה הצבא של הקהילה הקרואטית של הרצג בוסניה במהלך מלחמת בוסניה. ה-HVO יוסד ב-8 באפריל 1992 בעיירה גרודי שבהרצגובינה על ידי מנהיגי הרצג בוסניה. הכוח חולק לארבעה אזורים מבצעיים: צפון-מערב ודרום-מזרח הרצגובינה, מרכז בוסניה ופוסבינה, שבצפון בוסניה והרצגובינה אשר הייתה תלויה בתמיכת קרואטיה. הצבא כלל חמש חטיבות משמר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מלחמת בוסניה
קטגוריה:מדינות לשעבר בבלקן
קטגוריה:מדינות לשעבר שההכרה בהן הייתה מוגבלת
פרשיות סמויות

**פרשיות סמויות** (באנגלית: **Covert Affairs**) היא סדרת טלוויזיה המשכית אמריקנית ששודרה בארצות הברית בערוץ USA בשנים 2010–2014.

## סקירת סדרה

## תקציר העלילה
הסדרה מתמקדת במתלמדת צעירה ב-CIA, אנני ווקר (פייפר פראבו), שזומנה למפקדה על מנת להתגייס בתור סוכנת. בעוד אנני מאמינה כי היא נבחרה בשל כישוריה, ה-CIA קידם אותה כדי שיוכל להשגיח עליה מקרוב מאחר שבעברה מצויים דברים שה-CIA מעוניין בהם.

## רייטינג
הפיילוט של הסדרה הגיע לרייטינג של כ-5 מיליון צופים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות פעולה אמריקאיות
קטגוריה:USA Network
קטגוריה:קהילת המודיעין האמריקאית בתרבות ובאמנות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2010
אליהו חיים מייזל

הרב **אליהו חיים מייזל** (ט' בסיוון ה'תקפ"א, 9 ביוני 1821 – י"ד באייר ה'תרע"ב, 1 במאי 1912) היה רבה של העיר לודז' במשך 35 שנה, ממנהיגי יהדות פולין.

## ביוגרפיה
[ממוזער|מסע ההלוויה ההמוני של הרב אליהו חיים מייזל ברחובות [לודז'. קיץ 1912]]
נולד בשנת תקפ"א בעיירה הורודוק הסמוכה לוולוז'ין למשה וחיה מייזל. הוא נקרא על שמם של הגאון מווילנא ותלמידו רבי חיים מוולוז'ין. בגיל 9 התחיל ללמוד בישיבת וולוז'ין. בגיל 13 הוסמך לרבנות וכמה שנים אחר כך כבר נקרא לשמש ברבנות בעירו הורודוק. בהמשך כיהן ברבנות ערים נוספות. בשנת תרל"ז נבחר לרב העיר לודז', העיר התעשייתית המתפתחת, תפקיד שמילא במשך 35 שנה עד לפטירתו. הוא התפרסם ברחמנותו ובטוב לבו והיה ידוע כבעל צדקה.

הרב מייזל נטל חלק פעיל בחיים הציבוריים של יהודי פולין. הוא נלחם בתקיפות נגד המשכילים. יחד עם הרב שמואל מוהליבר והרב יוסף דב סולובצ'יק חתם על ה"קול קורא" הראשון למען ייסוד חברות "ישוב ארץ ישראל". בהמשך הפך לאחד המתנגדים התקיפים לתנועה הציונית החילונית. הוא נמנה עם הרבנים המופיעים בקונטרס "אור לישרים" שיצא בקובנה ב-1900 נגד הציונות.

ממוזער|מצבת רבי אליהו חיים מייזל (במרכז) בבית הקברות בלודז'
נפטר ביום י"ד באייר תרע"ב כשהוא קרוב לגיל 91 שנים, ונקבר בבית העלמין בלודז'.

## משפחתו
*בתו -**חנה מושה**, נישאה להרב גבריאל סגל
**בנה - הרב **משה מנחם יוסף** הלוי, אב"ד לודז'

## לקריאה נוספת
* אברהם יהודה ברז'ז'ינסקי, **תולדות רבי אליהו חיים מייזל**, תל אביב תשט"ז

## קישורים חיצוניים

* 
* 'מייזל, ר' אליהו־חיים', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 67 (, תמונה 1265).
* 
* מאה שנים למותו של הרב אליהו חיים מייזל, באתר השטעטל הווירטואלי, 7 במאי 2012
* הרב יחיאל יעקב וינברג, 'עליות אליהו', קובץ מאמרי הזכרה 
* מאמר על ר' אליהו חיים מייזל בתוך ירחון 'בית יעקב' 
* Rabbi Eliyahu Hayim Maizel 
* משפחתו של הרב מייזל
* מצבתו של הרב אליהו חיים מייזל, אתר "אהלי צדיקים"
* 
* אילן היוחסין של אליהו חיים מייזל, באתר Geni

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:לומז'ה: רבנים
קטגוריה:לודז': רבנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1821
קטגוריה:נפטרים ב-1912
ספייבל והורבינק

**ספייבל והורבינק** (באנגלית: **Spejbl and Hurvinek**, בצ'כית: **Spejbl a Hurvínek**) היא סדרת מריונטות שפורסמה בצ'כוסלובקיה בשנים 1960 - 1985. הסדרה מבוססת במקור על שתי דמויות תיאטרון המריונטה בפראג שהקים יוזף סקופה בשנת 1920.

## עלילה
ספייבל והורבינק היו דמויות בתיאטרון בובות צ'כוסלובקי שהוקם על ידי יוזף סקופה בשנת 1920 בעיר פלזן. הדמות הראשונה הייתה אז יוזף ספייבל, מורה כושל בבית הספר. בשנת 1926 הביא לעולם את בנו של ספייבל, הורבינק. הורבינק התחבב במהרה על ידי ילדים ואף היה למוקד חיקוי בברית המועצות. בשנת 1930 הוסיף לדמויות את כלבם, ז'ריק, ומאוחר יותר הוסיף את חברתו ואולי גם קרובת משפחתו הרחוקה של הורבינק, מאניקה, ואף את סבתו של הורבינק, גברת קטרינה. הסדרה צולמה בצילומי שחור לבן ואחר כך עברה לצילומי צבע. הסדרה מדברת על הורבינק בן השבע החווה הרפתקאות ביתיות כל יום עם אביו. יחד הם תמיד מסתבכים בצרות, או שפשוט מגיעים לאי הבנה משותפת, ולבסוף תמיד מגיעה חברתו של הורבינק ועוזרת להם לסדר את המצב. לאחרונה השתתפו ספייבל והורבינק בפרסומת לחברת הרכב סקודה בגרמניה.

## דמויות
***יוזף ספּייבּל** - מורה כושל. גבוה ורזה למדי. אביו של הורבינק. אוהב לישון ולקרוא בעיתון. השתתף לאחרונה בפרסומת לרכב סקודה.
***הוּרבִינֶק ספּייבּל** - ילד בן שבע. לעיתים שובב, לעיתים אנרגטי, לעיתים עצלן ולעיתים תחמן. בעל קול צפצפני במיוחד. בגרסאות הקודמות התומכים למכנסיים שלו היו בצבע ירוק וכיום הם בצבע אדום (ראו בתמונה). השתתף לאחרונה בפרסומת לרכב סקודה.
***מָאנִיצ'קה** - חברתו ואולי גם קרובת משפחתו של הורבינק. לובשת משקפיים באופן קבוע ושמלה אפורה עם פרחים.
***גב' קטֶרינָה** - סבתו של הורבינק. דמות אימהית למאניקה. חביבה וחובבת חיות.
***זֶ'ריק** - כלבם של החבורה.

## חיקויים
[ממוזער|ימין| פסלם של ספייבל (בצד שמאל) והורבינק (ימין) הנמצא בעיר [פלזן]]
דמותו של הורבינק נלקחה מצ'כוסלובקיה על ידי ברית המועצות. הורבינק השתתף בקומיקס הרוסי **מורזילקה**, ואף נעשו עליו כמה וכמה סרטי אנימציה. בכללי, איש בברית המועצות לא ידע על סיפורו האמיתי של הורבינק.

## קישורים חיצוניים

*אתר התיאטרון 
*הפרסומת לסקודה ביוטיוב 

קטגוריה:צ'כוסלובקיה: תרבות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בכיכובן של בובות
יעקב ברונר

**יעקב ברונר** (1908 – ו' בסיוון תשמ"ז, 3 ביוני 1987) היה עסקן דתי ישראלי, מראשי פועלי אגודת ישראל. עיתונאי, מזכיר הוועד הפועל של המפלגה ועורכו של היומון שלה, "שערים".

## קורותיו
נולד בפולין למשפחה של חסידות גור. בצעירותו עברה המשפחה לאנטוורפן. חניך ישיבת הרב רוטנברג שבאנטוורפן, וכמו כן בעל השכלה תיכונית.

בשנת 1945, לאחר מלחמת העולם השנייה עלה מבלגיה לישראל. היה מנהל המרכז הרוחני של פא"י ויו"ר 'יד בנימין', ועשה בשליחות התנועה בחו"ל. נמנה עם מייסדי פא"י בשווייץ. במשך שנים ערך את ביטאון התנועה "שערים".

נמנה בין המועמדים הראשונים ברשימות פא"י לכנסת. מאז 1965 הוצב כמועמד אחרון ברשימה לכנסת. בבחירות לכנסת האחת עשרה בשנת 1984, שבה שולבה פא"י ברשימת מורשה, היה ברונר אחד האישים הסמליים שנעלו את הרשימה יחד עם יוסף שפירא והרב משה צבי נריה.

התגורר בבני ברק, נפטר בחג השבועות תשמ"ז. הובא למנוחות בבית העלמין של מושב יסודות, השייך  לתנועת פועלי אגודת ישראל .  בן אחיו הוא הזמר החסידי שמואל ברונר.

בנו ברוך מבני ברק היה אחד מראשי התובעים אשר הובילו לפירוק הסתדרות פועלי אגודת ישראל.

## הערות שוליים

קטגוריה:בני ברק: אישים
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:פעילים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:פעילי פועלי אגודת ישראל
קטגוריה:סגל שערים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1908
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
קטגוריה:אישים הקבורים במושבים
מסגד א-זידאני

[שמאל|ממוזער|250px|ציור של מסגד א-זידאני משנת 1964 מאת [לודוויג בלום]]
**מסגד אל-זידאני** (בערבית - **مسجد الزيداني** - תעתיק: "מסג'ד א-זידאני") הוא מסגד שנבנה על ידי דאהר אל-עומר בטבריה.
## היסטוריה
בנייתם של שני המסגדים בטבריה מקושרת למשפחתו של דאהר. האחד - מסגד הים, אותו שיפץ, והשני - מסגד א-זידאני (המכונה גם "מסגד אל עומרייה" או "מסגד אל-עומרי" על שם עומר, אבי דאהר). יש המייחסים את בניית מסגד א-זידאני לצולייבי, בנו של דאהר.

בכניסה למסגד כתובת משיש המתארכת את בנייתו לשנת 1156 להיג'רה (המקבילה לשנת 1743), ועל פי הכתובת במקום שכן מסגד קודם בשם "מסגד היסמין". מבנה המסגד, שחלל התפילה שלו מכוסה בכיפה גדולה אחת, מתייחס לאדריכלות העות'מאנית הקלאסית, פרי יצירתו של מימר סינאן. שערי המסגד מעוטרים באבלק, מוטיב אדריכלי אופייני לאדריכלות הממלוכית והעות'מאנית הכולל בנייה לסירוגין באבנים מצבעים שונים.

עם השנים היה המסגד לסמל חזותי של טבריה, ואף הופיע באופן בולט בבולי דואר של נוף טבריה בסדרה של נופי ארץ ישראל שהוציאו שלטונות המנדט הבריטי בשנת 1927 בערכים של 50, 90, 100 ו-200 מיל ארץ ישראלי.

בשנת 1938 נרצח בסמוך למסגד ראש עיריית טבריה, זאכי אלחדיף. כיום עומדת במקום אנדרטה לזכרו, שהוקמה בשנת 2009.

לאחר מלחמת העצמאות ופינוי ערביי העיר עמד המסגד נעול ושומם. כיום המסגד נמצא במרכזו של מתחם קניות הסמוך לטיילת בטבריה, כשהוא סגור ואין אליו כניסה. חצר הטהרה ששכנה בקדמת המסגד נהרסה, ומכל צדי המסגד הוקמה רחבה מרוצפת שלצדיה חנויות ומרכז מסחרי.

בשנת 2022 החלה עיריית טבריה לשפץ את מבנה המסגד, לאחר שהוגדר כ"מבנה מסוכן" הנמצא בסכנת קריסה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טבריה: מבני דת
זידאני
קטגוריה:התקופה העות'מאנית: מבנים
הוצאת רכס

**"רכס פרויקטים חינוכיים"** (או בשמה המוכר יותר, "**הוצאת רכס**") היא חברה העוסקת בפיתוח ספרי לימוד, הוצאתם לאור והפצתם. ההוצאה נחשבת לאחת מן הגדולות בישראל בתחום זה.

## אודות החברה
[ממוזער|ספר לימוד של הוצאת רכס בנושא [נבואה|נבואות עמוס]]

החברה נוסדה בשנת 1980 ובקטלוג הספרים שלה ניתן למצוא ספרי מדעים, ספרי לימודי תנ"ך, שפות, מתמטיקה, סוציולוגיה, פסיכולוגיה, אזרחות, סביבה ואקולוגיה, כימיה, היסטוריה. ספרי הלימוד של החברה מתמקדים בבתי ספר יסודי ותיכונים אך ישנם גם ספרים לגיל הרך וללימודים אקדמיים.

הוצאת רכס הייתה הראשונה לזהות את הפוטנציאל השיווקי ביצירת ספרי לימוד המותאמים במיוחד למיקוד המופץ על ידי משרד החינוך.

## מחברים בולטים
בין אנשי החינוך אשר הוציאו ספרים בהוצאת רכס ניתן למנות את הבאים:
* תנ"ך: נחמה ליבוביץ, יאיר זקוביץ, יאירה אמית, אבי שגיא ואדיר כהן.
* לשון: מרדכי רוזן, דליה קורח שגב ומאיה פרוכטמן.
* היסטוריה: אייל נווה
* סביבה ואקולוגיה: עזריה אלון
* חינוך: פנינה קליין ואברהם שטאל
* ספרות ושירה: רינה צדקה
* תקשורת: יצחק רועה
* פסיכולוגיה: ציפי בר־אל, מרים נוימאיר
נוסף על כך הוצאת רכס יזמה את הוצאת העיתון "מבט לחינוך", העיתון המסחרי הראשון בישראל המוקדש לנושאי חינוך.

## קישורים חיצוניים
* 
* אתר מיקודי רכס
* 

## הערות שוליים

רכס
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1980
אורי אלון (ביולוג)

**אוּרי אלון** (נולד ב-16 במרץ 1969 בתל אביב) הוא פרופסור מן המניין במחלקה לביולוגיה מולקולרית במכון ויצמן למדע, מחלוצי המחקר בביולוגיה מערכתית. 

## ביוגרפיה
בצבא שירת אלון בתוכנית תלפיות ובמסגרתה סיים תואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים בפיזיקה ובמתמטיקה בשנת 1989. את התואר השני סיים גם באוניברסיטה העברית בשנת 1992, ואת לימודי הדוקטור לפיזיקה תאורטית במכון ויצמן למדע בשנת 1996, בהנחיית פרופ' דוד מוכמל. בשנת 1996 זכה במלגת רוטשילד לחוקרים צעירים מצטיינים. במסגרת הפוסט-דוקטורט התמחה במחלקה לביולוגיה בפרינסטון.

## קריירה אקדמית
בשנת 2000, כשנה לאחר סיום הפוסט דוקטורט, התמנה אלון לחוקר בכיר במכון ויצמן כאשר מחקריו התמקדו בנקודת מבט אינטרדיספלינרית המשלבת ביולוגיה מולקולרית ופיזיקה של מערכות מורכבות. ארבע שנים מאוחר יותר מונה לפרופסור חבר, ובשנת 2008 מונה לפרופסור מן המניין.

מ-2020 פרופסור אלון הוא חבר באקדמיה הישראלית למדעים.

### מחקר
אלון הוא מחלוצי המחקר של ביולוגיה מערכתית. כמו כן, מחקרו מתאפיין בשימוש בחקר רשתות ובמודלים פיזיקליים על מנת לאפיין מערכות ביולוגיות מורכבות, הכוללות רשתות של חלבונים וגנטיקה מולקולרית כמו גם תהליכים קוגניטיביים גבוהיים של התנהגות אנושית כמו יכולת אלתור ויצירתיות.

ספרו **An Introduction to Systems Biology: Design Principles of Biological Circuits**, שיצא לאור בשנת 2006, מציג את עקרונותיה של הביולוגיה המערכתית.

## פרסים
* 1996  מלגת רוטשילד לחוקרים צעירים מצטיינים
*2004 - פרס אוברטון מטעם החברה הבינלאומית לביולוגיה חישובית
* 2005 - פרס מייסדי טבע
* 2009 - פרס מיכאל ברונו

## קישורים חיצוניים

* 

* דף הבית של פרופ' אורי אלון, במכון ויצמן למדע
* מחקר במכון ויצמן מראה דמיון בין רשתות גנים, תאי עצב, שרשרות מזון והאינטרנט, באתר הידען, 10 בנובמבר 2002
* אבולוציה בסביבה, "המכון", 30 בנובמבר 2007
* 
* Dr. Uri Alon Named as ISCB 2004 Overton Prize Winner, ISCB Newsletter
* Professor Uri Alon, iiweekend.
* Prof. Uri Alon of the Department of Molecular Cell Biology at the Weizmann Institute of Science: From Proteins to Personalized Treatments

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: ביולוגיה
קטגוריה:פיזיקאים ישראלים
קטגוריה:ביולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תוכנית תלפיות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:זוכי פרס מייסדי טבע
קטגוריה:זוכי פרס ברונו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
פסוראלן

שמאל|ממוזער|250px|המבנה הכימי של פסוראלן
**פסוראלן** (באנגלית: **Psoralen**) הוא תרכובת הבסיס היסודית, במשפחה של תרכובת כימיקל אורגני טבעי, בשם פורוקומרין (Furocoumarin). הוא מקורב מבנית לקומרין (Coumarin) על ידי הוספת טבעת פוראן (Furan), ועשוי להיחשב לנגזרת של אומבליפרון (Umbelliferone).

פסוראלן הוא מוטגן, רעלן פוטוטוקסי ופוטוקרצינוגני שפוגע בדנ"א וברקמות ועלול לגרום לבני אדם האוכלים אותו רגישות קיצונית לאור השמש. הוא מצוי באופן טבעי בזרעיו של צמח השרעול, וכמו כן בתאנים, בסלרי, בפטרוזיליה, בצמח הזנטוקסילום, בצמח האנג'ליקה הסינית ובתפוז ברגמוט (זן הדרי שאינו משווק למאכל, אך נמצא בתה מסוג ארל גריי). כמו כן נעשה שימוש נרחב בפסוראלן בטיפול PUVA, שהיא שיטת טיפול למחלות עור ויטיליגו, פסוריאזיס, אקזמה, בהרת ולימפומת עור של תאי T.

השימוש בפסוראלן צריך להיעשות בזהירות, מאחר ש רבים הם רעילים ביותר עבור בעלי חיים. אחדים מהפורוקומרינים נמצאים אף בשימוש בנחלים באינדונזיה לצורך לכידת דגים.

## שימושים
שימוש חשוב בפסוראלן הוא ב-PUVA, טיפול לבעיות עור, כגון ויטיליגו פסוריאזיס (בהרת), פסוריאזיס ואקזמה. הפסוראלן מגביר את רגישות העור לאור אולטרה סגול, ומאפשר קבלת אדמומיות בעור (החיונית לתהליך הריפוי) גם באור UVA. UVA לבדו ללא פסורלן לא גורם לאדמומיות בעור גם בעוצמות גבוהות, אך יחד עם הפסוראלן כאשר העור נחשף ל-UVA הוא כן מקבל אדמומיות.

הפסוראלן נמרח תחילה על העור או נבלע דרך הפה, כדי להפוך את העור לרגיש יותר לאור, ולאחר מכן העור נחשף לקרינה על סגולה מטווח UVA. טיפול ה-PUVA הוא בעל יעילות קלינית גבוהה, אך תופעת הלוואי שלו היא הזדקנות העור וסיכון מוגבר לסרטן העור.
פסוראלן גם הומלץ לטיפול באלופציה (אובדן שיער חלקי) וגם בטיפול אפרזיס, שַם הפסוראלן נמהל עם תאי הדם הלבנים שהוצאו, לפני החשיפה לקרינת העל סגולה.

הפסוראלן הוא מוטגן, ולשם כך נעשה בו שימוש במחקרים בביולוגיה מולקולרית. פסוראלן המוחדר לתא, תוך חשיפה לאור על סגול (קרינת UVA) יכול לגרום לנזק חמור ל-DNA, עד כדי אפופטוזה (השמדה עצמית מבוקרת של התא).
על אף תכונת הפוטוקרצינוגניות של הפסוראלן, נעשה בו שימוש בתור חומר משזף, בתוך תכשירי קרם הגנה מפני השמש, עד לשנת 1996 בה נאסר החומר לשימוש (כ-15 שנה לאחר שתכונת הפוטוקרצינוגניות של הפסוראלן הייתה ידועה).
פסוראלן נמצא בשימוש בתכשירי האצת שיזוף, אך על המשתמשים בהם להיות מודעים לכך שפסוראלן מגביר את רגישות העור לקרינת השמש. אנשים בעלי עור בהיר נמצאים בסיכון פי 4 לחלות במלנומה, מאשר בעלי עור כהה, כאשר המינון גבוה מידי וגורם לכוויה בעור.

הפסוראלן התגלה במצרים העתיקה וככל הנראה נעשה בו שימוש רפואי במצרים העתיקה.

## לקריאה נוספת
* ד"ר שרון מועלם, **דווקא החלשים שורדים**, אריה ניר, 2009.

## קישורים חיצוניים

* PNAS

## הערות שוליים

קטגוריה:תרכובות אורגניות
קטגוריה:חמצן: תרכובות
ראלף קירקפטריק

**ראלף קירקפטריק** (באנגלית: **Ralph Kirkpatrick**; 10 ביוני 1911 - 13 באפריל 1984) היה מוזיקאי, מוזיקולוג וצ'מבליסט אמריקאי. קירקפטריק נולד בליאומינסטר, מסצ'וסטס. עיקר פרסומו בא לו מן הקטלוג הכרונולוגי שערך לסונאטות לכלי מקלדת של דומניקו סקרלטי.

## חייו ועבודתו

קירקפטריק למד תולדות האמנות באוניברסיטת הרווארד והמשיך ללימודים בפריז, אצל נדיה בולאנז'ה ואצל ונדה לנדובסקה, הצ'מבליסטית שעבודתה החלוצית העניקה חיים מחודשים לצ'מבלו. עוד השתלם אצל ארנולד דולמטש בהאזלמיר, היינץ טיסן בברלין וגונתר ראמין בלייפציג. בשנים 1933–1934 לימד באוניברסיטת מוצרטיאום בזלצבורג, אוסטריה. מלגת גוגנהיים אפשרה לו לאחר זאת לחקור כתבי יד ופרטיטורות באירופה.

משנת 1940 כיהן כפרופסור באוניברסיטת ייל, שם פרסם ביוגרפיה של דומניקו סקרלטי והוצאה ביקורתית של מכלול יצירות סקרלטי (1952). רשימה מוסכמת של יצירות אלה מצוינת עכשיו במספרי קירקפטריק (שסומנו בעבר ב-Kk.ובהוצאות מאוחרות יותר ב-.K בלבד), רישום הנחשב כיום לשיטת המספור התקנית והמוסמכת לסונאטות לכלי מקלדת של סקרלטי (על אף שתי שיטות מספור מתחרות, לפחות) (ראו אופוס (מוזיקה)).

קירקפטריק הקליט מספר רב של יצירות צ'מבלו מאת באך (הקלטות ארכיב). כמו כן הפיק הוצאה של וריאציות גולדברג של באך (1938, הוצאת שירמר, ניו יורק - 37149) הכוללת דיון נרחב בעיטורים, אצבוע, פיסוק, דינמיקה ופרשנות כללית. כמו כן חיבר את "פרשנות לפסנתר המושווה של באך: מסה של מבצע", שיצאה לאור לאחר מותו.

קירקפטריק ניגן גם מוזיקה מודרנית, כולל הקונצ'רטו לצ'מבלו ותזמורת של קווינסי פורטר, סונאטה לכינור וצ'מבלו של דריוס מיו והקונצ'רטו הכפול לצ'מבלו, פסנתר ותזמורת קאמרית מאת אליוט קרטר, שהוקדש לו.

כנגן ואמן מקליט, נודע בעיקר בביצועי הצ'מבלו שלו ליצירות המקלדת של יוהאן סבסטיאן באך ודומניקו סקרלטי. הוא הקליט גם בקלוויקורד (למשל, את האינוונציות לשניים ושלושה קולות של באך) ובפורטה-פיאנו (בייחוד יצירות של מוצרט).

ראלף קירקפטריק מת בגילפורד, קונטיקט בגיל 72.

## מקור
*Ralph Kirkpatrick: A Bibliography and Discography ביבליוגרפיה ודיסקוגרפיה של ראלף קירקפטריק מרדית קירקפטריק, ספריית המוזיקה של אוניברסיטת בוסטון,

## קישורים חיצוניים

* 

* echambermusic.net - A table of all Scarlatti's keyboard works. To find a work (or a group ofworks) - sort a column by the available information such as catalog # (Longo, Kirkpatrick or Pestelli) or an attribute (e.g. key, time signature). Then, it is also possible to find the corresponding unknown items of that work.


קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:מוזיקולוגים אמריקאים
קטגוריה:נגני צ'מבלו אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוצרטיאום
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1911
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1984
דן זהבי

**דן זהבי** (בדנית: **Dan Zahavi**; נולד ב-6 בנובמבר 1967 בקופנהגן) הוא פילוסוף דני, פרופסור העומד בראש מועצת המחקר של המרכז לחקר הסובייקטיביות באוניברסיטת קופנהגן.

זהבי נולד בקופנהגן שבדנמרק לאב ישראלי ולאם דנית. למד באוניברסיטת קופנהגן וכן באוניברסיטה של לוון בבלגיה.

כתביו מתמקדים בפנומנולוגיה ובעיקר בפילוסופיה של הוסרל. זהבי הוא עורך-שותף של כתב העת "פנומנולוגיה ומדעי הקוגניציה" (Phenomenology and the Cognitive Sciences).
בשנת 2006 זכה זהבי בפרס על מחקריו ממשרד המדע הדני ובשנת 2007 נבחר כחבר בחברה הדנית המלכותית למדע ורוח.

## קישורים חיצוניים
* דן זהבי, גוגל סקולר
* דן זהבי, באתר האוניברסיטה של קופנהגן 
* 
* מלכודת האמפתיה על החיבה האנושית ובעיית העדפת הקרובים והמוּכָּר. (ערוץ המכון לאמנות ודעות, יוטיוב)

קטגוריה:פנומנולוגיה
קטגוריה:פילוסופים דנים
קטגוריה:קופנהגן: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קופנהגן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קופנהגן
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1967
ברקוניים

**ברקוניים** (שם מדעי: Braconidae) היא משפחה של צרעות טפיליות ואחת ממשפחות החרקים העשירות ביותר. ברחבי העולם קיימים בין 50,000 ל-150,000 מינים שונים המחולקים ל-45 תת-משפחות ו-1,000 סוגים. 
צבעם לרוב חום-שחור, אך ידועים גם מינים צבעוניים. הנקבה מטילה לרוב את הביצה הטפילית בזחלים של חיפושיות, זבובים או פרפראים.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:דבוראים שנציים
בית פאצי

[שמאל|ממוזער|200px|[שלט אצולה|שלט האצולה של משפחת פאצי]]
**בית פאצי** (באיטלקית: **Pazzi**) הייתה משפחת אצולה טוסקנית, שעסקה בעיקר בבנקאות במהלך המאה ה-14 וה-15 בפירנצה. 

הם ידועים בעיקר בשל "**מזימת פאצי**", שבה ניסו בני המשפחה להתנקש בחייהם של שניים מראשי המשפחה היריבה בשליטה על פירנצה, משפחת מדיצ'י. ב-1478 הותקפו לורנצו דה מדיצ'י, שניסה לפגוע באינטרסים של בני משפחת פאצי, ואחיו ג'וליאנו בקתדרלה של פירנצה. ג'וליאנו נרצח אך לורנצו הצליח להימלט. בתגובה תלו אנשי פירנצה את פרנצ'סקו סלוויאטי, הארכיבישוף של פיזה, שצידד במשפחת פאצי. האפיפיור סיקסטוס הרביעי, שתמך במשפחת פאצי, הכריז על נידויו של לורנצו דה מדיצ'י והטיל חרם על פירנצה. עקב כך נפוצו שמועות שהאפיפיור היה מעורב ברצח בקתדרלה. תגובתם של אנשי פירנצה, שהיו ברובם תומכי מדיצ'י, הייתה קשה והמשפחה ברחה מן העיר. 

אנדראה ד'פאצי היה גם מצנט אשר מימן בין היתר את בנייתו של משכן הפרנציסקנים בבזיליקת סנטה קרוצ'ה בפירנצה, הידוע לעיתים כ"קפלת פאצי" (1442–1444), על ידי פיליפו ברונלסקי. 

שם המשפחה נובע מטענתם כי הם מצאצאי "פאצו" (Pazzo, "המשוגע"), חייל שהיה בין הראשונים לעלות על חומות ירושלים במסגרת המצור על ירושלים ב-1099 במסגרת מסע הצלב הראשון. על פי המסורת, פאצו הביא עמו לפירנצה אבן מכנסיית הקבר. אנשי פירנצה נהגו להעניק לאיש משפחת פאצי את הכבוד בהדלקת אש מאבן זו ביום שבת הקדוש שלפני חג הפסחא, שתועבר לאש מזבח הקתדרלה של פירנצה ומשם תועבר אש לכל פירנצה. ביום למחרת, חג הפסחא, יודלקו זיקוקים מטיל בצורת יונה שיעבירו את האור לכל העיר.
את "מזימת פאצי" יזם יאקופו דה פאצי (1421–1480) שהיה גם ראש המשפחה, הוא רקם ובצע את הקנוניה יחד עם קרובי משפחתו, נזירים ומהפכנים אחרים.

## הקושרים
*פרנצ'סקו דה פאצי (1444–1478)
*אנטוניו מאפיי (1450–1478)
*הארכיבישוף פרנצ'סקו סלוויאטי (1443–1479)
*סטפנו דה בניונה (1418–1478)
*ברננדו די בנדינו ברונצ'לי (1453–1479)
* רנאטו ד'פאצי (1442–1478)

תולדות בית פאצי, ובייחוד "מזימת פאצי" מוזכרים במספר יצירות תרבות פופולרית. בין היתר, עוסק משחק המחשב Assassin's Creed II באופן חלקי ב"מזימת פאצי".

כמו כן, המשפחה מוזכרת רבות בסדרת הטלוויזיה "הסודות של דה וינצ'י"

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פאצי
פאצי
פאולוס הדיאקון

**פאולוס הדיאקון** (סביבות 720 – 13 באפריל, ככל הנראה בשנת 799), הידוע גם כ**פאולוס דיאקונוס** (Paulus Diaconus), ורנפרד (Warnefred), בארנפרידוס (Barnefridus), וקאסינסיס (הנזיר ממונטה קאסינו, Cassinensis), היה היסטוריון, משורר ונזיר בנדיקטיני בן המאה ה-8 שהתפרסם בחיבורו בנושא ההיסטוריה של הלומברדים. נחשב בעיני חלק מן החוקרים ל"אבי ההיסטוריוגרפיה האיטלקית".

פאולוס נולד בפריולי למשפחת אצולה שהייתה מצאצאי הלומברדים שהגיעו עם אלבוין לאזור. המשפחה גורשה חלקית על ידי האווארים אבל סבו של פאולוס נותר באזור צ'יבידלה דה פריולי של ימינו והקים שם משפחה. פאולוס התחנך בחצר המלך רטכיס בפאביה ולאחר מכן הפך עצמו למחנך והיה למחנכה של הנסיכה אדלפרגה . לפני 774 נכנס למנזר מונטה קאסינו, ככל הנראה עם הכיבוש הקרולינגי. 

לבקשת אדלפרגה ובעלה, אריכיס השני, החל בכתיבת ספר המתאר את ההיסטוריה של רומי, שהגיעה עד ימי יוסטיניאנוס הראשון והשלימה עם 16 כרכיה את עבודתו של ההיסטוריון הרומי אוטרופיוס. ב-782 נסע לחצרו של קרל הגדול על מנת לסייע לאחיו, שנקלע לצרה לאחר שסייע להתקוממות. לבקשת קרל הגדול, תמורת המחילה לאח, נשאר פאולוס בחצר המלך ולימד שם. בחצר חיבר כמה מעבודותיו, כולל ספר היסטוריה פרו-קרולינגי, ה-Gesta episcoporum Mettensium. פאולוס פנה למונטה קאסינו ב-787 וכתב שם את עבודותיו, כולל "תולדות הלומברדים" (Historia gentis Langobardorum). מת במונטה קאסינו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים איטלקים
קטגוריה:ילידי 720
קטגוריה:נפטרים ב-799
נתן פרידלנד

הרב **נתן פרידלנד** (תקס"ח - י"ח באדר ב' תרמ"ג ; 1808–1883) היה רב, דרשן, סופר ופעיל למען רעיון יישוב ארץ ישראל בתקופת מבשרי הציונות.

## ביוגרפיה
נולד בשנת 1808 בערך בעיר טאורגה בליטא, ושימש בה כדרשן. היה תלמידו של רבי צבי הירש ברוידא רבה של סלנט ושל ר' יוסף זונדל מסלנט. הוא הגיע בדרך עצמאית לעיסוק ביישוב ארץ ישראל ובדרכי הגאולה, וסבר כי הגאולה תבוא בדרך הטבע, כאשר השלב הראשון יהיה 'קיבוץ ראשון' של לומדי תורה שיעלו לארץ כדי לשבת וללמוד, ו'קיבוץ שני' יהיה כאשר מלכי הגויים יתעוררו לשלוח את היהודים לארצם. היה מסתובב בערים ובעיירות, ובדרשותיו עורר את שומעיו לעודד עלייה לארץ ישראל ולרכוש שם קרקעות. במסגרת מסעותיו כדי להשיג הסכמות לספרו הראשון "כוס ישועה ונחמה" ביקר ב-1858 בעיר טורון ופגש את ר' צבי הירש קלישר. הרב קלישר מצא בו שותף לדעה ולדרך. גם המקורות בדברי חז"ל עליהם התבססו השניים היו דומים. הרב קלישר נתן לו הסכמה נלהבת לספרו, ומאז הפך פרידלנד לשותפו ולשליחו של הרב קלישר בפעולות השונות למען יישוב ארץ ישראל. 

ב-1860 נסע לפריז ושם פנה לאלברט כהן, מנהל ענייני הצדקה של משפחת רוטשילד, כדי שיתמוך ברעיון יישוב ארץ ישראל. הוא אף יעץ לרב קלישר לשלוח לכהן עותק מספרו דרישת ציון שהיה אז עדיין בכתב יד. בפריס הוא נפגש גם עם אדולף כרמייה, ממייסדי חברת כל ישראל חברים, ועורר גם אותו לעסוק ביישוב ארץ ישראל. שני האישים נטו לדעתו בשאלת ארץ ישראל. לאחר הצלחותיו אלה בפריס העז פרידלנד להגיש מכתב בקשה לקיסר נפוליאון השלישי, שהיה ידוע כתומך נלהב בשחרור עמים מדוכאים. למכתבו צירף גם מכתב מאת הרב קלישר. הוא התקבל לראיון אצל הקיסר וביקש ממנו שישתדל שהמדינות תמסורנה את ארץ ישראל ליהודים. הקיסר ענה לו במכתב בו טען כי היחסים עם האימפריה העות'מאנית אינם מאפשרים לפעול למען ארץ ישראל כעת, אולם כשישתפרו היחסים ישתדל לעשות זאת. עם המכתב הזה נסע ללונדון ופגש במשה מונטיפיורי בניסיון לרתום אותו לעניין, אך משה מונטיפיורי דחה את פנייתו.

ב-1866 הוציא את המהדורה השנייה של "דרישת ציון". הוא הרבה להסתובב בקהילות ישראל, דרש בענייני הגאולה, קרא לעלייה וגייס כספים ליושבי ארץ ישראל. לאחר מות הרב קלישר ב-1874 ניסה לגייס כספים לפיתוח החלקה שרכש הרב קלישר מול קבר רחל, "נחלת צבי" אולם הדבר לא עלה בידו והחלקה נשארה שוממה. הוא עלה ארצה בסוף ימיו ונפטר בי"ח באדר ב' תרמ"ג (1883) ונטמן בהר הזיתים.

## משנתו
הרב פרידלנד אמר על עצמו: "מחצית שנות חיי הקדשתי לטיפוחה של ארץ ישראל". 

בספרו "יוסף חן" הביא את דברי רבו רבי זונדל מסלנט שבעצמו עלה לארץ ישראל, וטען כי אין הגאולה תלויה בתשובה, אלא בפעולת עם ישראל לעלות לארץ וליישב אותה. 

## ספריו
* '''כוס ישועה ונחמה - חלק א'''', ברסלויא תרי"ט
* **קול צופייך**, המבורג תרכ"ד
* '''סולו סולו המסילה''', לעסלא תרכ"ו
* '''יוסף חן - חלק א'''', ורשה  תרל"ח
* '''יוסף חן - חלק ב'''', ורשה תרל"ט
* **קול אבירי הרועים**

כתבי הרב פרידלנד בתוספת מבוא הערות וביאורים מאת ד"ר ישראל קלוזנר, ראו אור בהוצאת מוסד הרב קוק בשנת תש"מ.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:מבשרי הציונות
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1808
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1883
יהודה נחשוני

**יהודה נחשוני** (**רזמיבש**; י"ז בשבט תרע"ה, 1 בפברואר 1915 – ג' בחשוון תשמ"ג, 20 באוקטובר 1982) היה מראשי פועלי אגודת ישראל, עיתונאי, סופר ואיש הגות. שימש כעורך היומון שערים.

## ביוגרפיה
נולד במחוז מרמורש שבטרנסילבניה (כיום רומניה). בעל השכלה תורנית. פרסם בחו"ל ספר שירים, וכמו כן חיבר ספרים ביוגרפיים על השל"ה והבעל שם טוב.

עלה לישראל בשנת 1950. עם בואו החל בפעילות פוליטית במסגרת פא"י והיה חבר מזכירות המפלגה. בשנות ה-50 שימש סגן העורך של ביטאון התנועה "שערים", ומשנות ה-60 ועד פטירתו, במשך כעשרים שנה, שימש כעורך העיתון.

היה בעל השקפה לאומית-חרדית. פרסם בקביעות מאמרי הגות והשקפה על מכלול הנושאים שעל סדר יומה של היהדות הדתית והחרדית בישראל. לא נמנע מלהתעמת עם דעותיהם של גדולי התורה של אגודת ישראל, ועקב כך ספג ביקורת מצד חרדים.

במשך שנים פרסם מעל גבי העיתון דברי הגות ופרשנות על פרשיות התורה. לימים הוציא את מאמריו בסדרת הספרים "הגות לפרשיות השבוע" שזכתה לתפוצה רבה.

נחושני נפטר ב- ג' בחשוון ה'תשמ"ג, 1982 ונקבר בבית הקברות סגולה.

לאחר פטירתו הנציחה עיריית בני ברק את זכרו בקריאת רחוב על שמו בשכונת נוה אחיעזר שהקימה פא"י, ובראשיתה הוא עצמו היה מתושביה. בית הכנסת המרכזי של פא"י במרכז העיר נקרא על שמו - "נר יהודה" (נ"ר - ראשי התיבות של שם משפחתו: **נ**חשוני-**ר**זמיבש).

## חיים אישיים
התגורר בבני ברק.

בניו הם הרב משה נחשוני, רב שכונה בראשון לציון וראש מחלקת הכשרות בעיר, והעיתונאי יצחק נחשוני.

## מספריו ומחקריו
***הגות בפרשיות התורה** - פרשנות מקורית לפי פרד"ס בהכוונת ראשונים ואחרונים (2 כרכים)
***החתם סופר - אישיותו ופעליו**
***משפחת ה"כהנים" ב[[סיגט]]** - ביטאון מרמורש-סיגט, ינואר 1971

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בני ברק: אישים
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:פעילי פועלי אגודת ישראל
קטגוריה:יהודים ממרמורש
קטגוריה:סגל שערים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
המשרד לביטחון הציבור של קנדה

**ביטחון הציבור של קנדה** (באנגלית: **Public Safety Canada**) הוא המשרד הממשלתי בקנדה האחראי להגנת אזרחי המדינה ולביטחון החברה הקנדית. שמות הארגון היו **מחלקת מוכנות חירום ובטיחות הציבור** ו**המחלקה למוכנות חירום וביטחון הציבור של קנדה**. 

הארגון הוקם בדצמבר 2003 כחלק מלקחים שהופקו בעקבות פיגועי 11 בספטמבר וזוהי המקבילה הקנדית למשרד לביטחון המולדת של ארצות הברית. זוהי מחלקת ביטחון והזרוע הממשלתית לתיאום וניהול מצבי חירום בקנדה. למעשה, זוהי המקבילה הקנדית לפיקוד העורף והמשרד לביטחון הפנים.

## מבנה
***סוכנות שירותי הגבול של קנדה** (Canada Border Services Agency)
***[[המשטרה הרכובה המלכותית של קנדה]]** (Royal Canadian Mounted Police )
***[[שירות הביון הביטחוני הקנדי]]** (Canadian Security Intelligence Service)
***[[שירות בתי הכלא של קנדה|שירות בתי הכלא]]** (Correctional Service Canada)
***מועצת החנינה הלאומית** (National Parole Board)
***ועדת תלונות הציבור נגד המשטרה הרוכבת המלכותית של קנדה** (Commission for Public Complaints Against the RCMP)
***ועדת הפיקוח החיצונית של המשטרה הרוכבת המלכותית הקנדית** (RCMP External Review Committee)
***משרד חוקר מתקני המעצר** (Office of the Correctional Investigator)

## ראו גם
*המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית
*מזכירות ביטחון הציבור המקסיקנית
*אם.וה.דה - המקבילה הרוסית
*המשרד למצבי חירום והגנה אזרחית של רוסיה

## קישורים חיצוניים
* 

* www.safecanada.gc.ca קנדה בטוחה
* מוכנות החירום בקנדה

קטגוריה:קנדה: צבא וביטחון
קטגוריה:ארגוני אכיפת חוק
קטגוריה:ארגוני הגנה אזרחית
קטגוריה:משרדי ביטחון פנים
מרכז יעקב הרצוג

**מרכז יעקב הרצוג ללימודי יהדות** הוא מוסד חינוכי הנמצא בקיבוץ עין צורים, העוסק בלימוד מקורות ישראל מנקודת מבט פלורליסטית.

## היסטוריה
המרכז הוקם בשנת 1989 על ידי תנועת הקיבוץ הדתי, על שמו של הרב ד"ר יעקב הרצוג, משפטן ודיפלומט ישראלי, "נוכח ריבוי תופעות של ניכור תרבותי וחברתי שאיימו ושעדיין מאיימות לפורר את הרקמה החברתית בישראל". המרכז מצהיר כי הוא "אחד המוסדות האורתודוקסיים היחידים בישראל שעוסק בלימוד דיאלוגי ופלורליסטי של מקורות ישראל", ורואה את העיסוק במקורות התרבות היהודיים לגוניהם כמנוף לפיתוח שיח איכותי בחברה הישראלית.

מרכז הרצוג מקיים שיעורים, הרצאות, סדנאות ובתי מדרש לקהל הרחב, נשים וגברים, חילונים ודתיים כאחד. כ-4,000 משתתפים לוקחים חלק בתוכניות לימוד ואירועים מיוחדים מדי שנה. המרכז מדגיש בפעילותו את בני הנוער, ובכל שנה מאות בני נוער וצעירים משתלבים בתוכניות המרכז העוסקים בכינון זהות יהודית-ישראלית. בין היתר מפעיל המרכז את תוכנית "מנהיגי העתיד", המיועדת לטיפוח נוער בדרום הארץ. כמו כן המרכז מפעיל מספר תוכניות להכשרת מורים והשתלמויות בנושאי יהדות. מבנה המרכז נמצא בצמוד למבנה ישיבת הקיבוץ הדתי בעין צורים.

מאז שנת 2005 מתקיימת במרכז תוכנית "אופק", המיועדת לסטודנטים עולים מברית המועצות לשעבר.

בשנת 2007 הקים המרכז את מכינת "צהלי", המכינה הקדם צבאית הראשונה לבנות דתיות. הבנות לומדות, מתנדבות ופעילות באזור שנה שלמה לפי הגיוס לצה"ל. בשנת 2015 פתחה צהלי שלוחה נוספת בעין צורים, סמוך למרכז הרצוג. המכינה על שתי שלוחותיה מונה 75 חניכות וקרויה על שמה של תמר אריאל, הנווטת הדתיה הראשונה.

החל משנת 2014 החל מרכז הרצוג להפעיל את בית מדרש דרומא באוניברסיטת בן-גוריון כחלק מבתי מדרש לסטודנטים בדרום הארץ שהוא מפתח. בשנת 2022 זכה המרכז בפרס לחינוך יהודי על שם ד"ר חיים קונסטנטינר מטעם בית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב.

## פרסומים
המרכז הוציא עד היום לאור מספר פרסומים בנושאי יהדות ומודרנה, והחל משנת 2004 שותף עם תנועת נאמני תורה ועבודה בהוצאת כתב העת "דעות".

בין הפרסומים ניתן למנות:
* יוסף אחיטוב, **על גבול התמורה: עיון במשמעויות יהודיות בימינו** - אסופת מאמרים, תשנ"ה.
* **עין טובה: דו-שיח ופולמוס בתרבות ישראל** - ספר היובל לטובה אילן, עורך: נחם אילן, תשנ"ט.
* **תרבות יהודית בעין הסערה** - ספר היובל ליוסף אחיטוב, עורכים: אבי שגיא ונחם אילן, תשס"ג.
* יובל ריבלין, **העכבר ששאג: זהות יהודית בקולנוע האמריקני והישראלי**, 2009.
* יוסף אחיטוב, **משבי רוח: דברי הגות ומחשבה - אוסף מאמריו המאוחרים**, עורכים: יקיר אנגלנדר ואבי שגיא.
* אסתר שפרעם, **מאמר אסתר** - שיעוריה של אסתר שפרעם, מרצה במרכז.

## שיתופי פעולה וסגל
המרכז חבר ב"ברית חושך לגרש" למאבק בגזענות בישראל (הוקמה בספטמבר 2009 על רקע פרסום הספר תורת המלך), יחד עם עוד כ-14 ארגונים דתיים וחילוניים.

בראש המרכז עמדה עד אוקטובר 2008 ד"ר גילי זיוון, לאחר מכן עמד ד"ר נח חיות ואותו החליפה שרה עברון. נכון לשנת 2022 עומד בראש המכון יונתן דובוב. בין שאר חברי הסגל והמרצים נמנו לאורך השנים טובה אילן, מייסדת המרכז, חוקר הקולנוע יובל ריבלין, הרב אילעאי עופרן, חגית ברטוב, דרורית וייס, ד"ר מיכל וולף, ד"ר גבי ברזילי, ד"ר ירון זילברשטיין, ד"ר שמואל פאוסט, פרופסור נחם אילן ועוד.

המרכז חבר באיגוד ההתחדשות היהודית “פנים״.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסדות חינוך של הקיבוץ הדתי
קטגוריה:ארגוני התחדשות יהודית
קטגוריה:עין צורים
קטגוריה:ארגונים החברים באיגוד ארגוני יהדות ישראלית
קטגוריה:ארגונים החברים בפורום תג מאיר
יובל ריבלין

**יובל ריבלין** (נולד ב-22 באוגוסט 1968) הוא חוקר קולנוע והיסטוריה, מבקר קולנוע ומרצה במגוון מוסדות לימוד בישראל. תחום התמחותו הוא קולנוע וזהות יהודית, ובנושא זה פרסם עשרות מאמרים ואת ספרו "העכבר ששאג – על זהות יהודית בקולנוע האמריקני והישראלי".

בין היתר הוא מלמד במרכז הרצוג, בבית הספר לקולנוע "מעלה", במכללת עלמא, במכללת אפרתה, במכללת יעקב הרצוג, בבית אבי חי, בסינמטק ירושלים, בסינמטק תל אביב, בבית שמואל, בבית הספר לחינוך של יד ושם, במכון ון ליר, במכון שכטר למדעי היהדות, במרכז זלמן שזר ובתיכון הימלפרב. בעבר גם לימד באוניברסיטה העברית בירושלים.

## ביוגרפיה
ריבלין נולד בירושלים, ולמד בישיבת נתיב מאיר ובבית מורשה. בהמשך למד ספרות והיסטוריה באוניברסיטה העברית, וסיים את לימודי המוסמך בחוג להיסטוריה של עם ישראל, לאחר שכתב תזה בנושא "דפוסים של לימוד תורה בחסידות פשיסחא". בין השנים 1999 ו-2001 לימד כתיבה והוראת קולנוע במכון למדעי היהדות באוניברסיטה העברית.

מאז שנת 1993 הוא מרכז את מגמת הקולנוע והתקשורת בתיכון הימלפרב בירושלים, ובבית הספר פלך, החל משנת 2008.

בין השנים 2003 ו-2006 שימש ריבלין מבקר הקולנוע של העיתון מקור ראשון, ומאז עוסק בביקורת קולנוע במסגרת אתר האינטרנט של בית אבי חי. בנוסף, פרסם מאמרים רבים בתחומי קולנוע וזהות יהודית, בספרים שונים ובכתבי העת "דעות", "ארץ אחרת", "תכלת", "נתיב", "דווקא" ועוד.

## כתיבתו
ריבלין מתמחה בניתוח השפעת הזהות היהודית על יצירות שונות בקולנוע בארצות הברית ובישראל. במוקד כתיבתו לרוב לא עומד הקולנוע כשלעצמו, אלא ככלי היסטורי ומחשבתי בעל חשיבות, החושף את השאלות והשינויים החלים בתודעתו של הקולקטיב היהודי.

בשנת 2009 יצא בנושא זה ספרו "**העכבר ששאג: על זהות יהודית בקולנוע האמריקני והישראלי**", בהוצאת טובי, בשיתוף מרכז יעקב הרצוג. בספרו הוא מתחקה אחר היצירה היהודית-אמריקנית והישראלית מתחילת המאה עד ימינו. במסגרת זו הוא מנתח את יצירותיהם של במאים יהודים, כגון סטיבן ספילברג, האחים כהן, וודי אלן ועוד, ומדגים כיצד הזהות היהודית של יוצרי הסרט משפיעה ומתבטאת ביצירתם, ועל יחסם האמביווילנטי לרוב, כלפי המטען התרבותי היהודי. זהו ספר המחקרים הראשון המתפרסם בעברית, העוסק בזהות יהודית בקולנוע האמריקני. לצד נושא זה הספר גם בוחן את הנראטיב שמייצרים סרטים ישראלים אל מול תהליכי ההתעצבות שעברה דמותו של היהודי בקולנוע האמריקאי, בוחן את ייצוג סרטי השואה, מיתוס היהודי כנווד נצחי אל מול סרטי צ'ארלי צ'פלין, הקולנוע הדתי בישראל ועוד. הספר זכה להתייחסות רבה בעיתונות המודפסת וברשת, ב־ynet, ישראל היום, nrg, וואלה!, אתר כיפה, עניין מרכזי, כתב העת אקדמות ועוד.

### מאמריו שהתפרסמו בספרים
* "זליג בארץ המראה: וודי אלן מחפש את יהדותו – מבט מחודש בסרטיו היהודיים של וודי אלן." בתוך: **בדרכי שלום – עיונים בהגות יהודית מוגשים לשלום רוזנברג**, עורך: בנימין איש שלום.
* "להתפלל עם העבריינים" – יום הכיפורים כסמל בקולנוע היהודי-הוליוודי. בתוך: **עם לבדד – מולדת ופזורה**, עורך: בנימין לאו.

## קישורים חיצוניים

* 
* על הספר "העכבר ששאג" באתר "טקסט"
* 
* מאמרים של יובל ריבלין בנושא קולנוע באתר נאמני תורה ועבודה
* 
* יובל ריבלין, חיים על הדרך - ניתוח של הקשר בין הסרט "אחי איפה אתה" לאודיסיאה
* 
* 

האזנה להרצאותיו:
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מבקרי קולנוע ישראלים
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
יובל
קטגוריה:ציונות דתית: אישים
קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
קטגוריה:סגל מכון שכטר למדעי היהדות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
רשימת דילוגים

במדעי המחשב, **רשימת דילוגים (skip list)**, הוא מבנה נתונים הממיין רשימת איברים באמצעות שימוש במספר רשימות מקושרות. שיטה זו מאפשרת ביצוע חיפוש בצורה יעילה יחסית.

מרכז

## תיאור

רשימת דילוגים בנויה משכבות. השכבה התחתונה ביותר היא רשימה מקושרת רגילה, בה מופיעים כל האיברים במבנה הנתונים הנתון. האיברים מסודרים מהחוליה הקטנה ביותר לחוליה הגדולה ביותר. כל שכבה מוכלת בשכבה מתחתיה. ההסתברות שחוליה x כלשהי, השייכת לרשימה בשכבה i, תימצא גם ברשימה בשכבה i+1 היא 0.5. ככלל, סיכויו של איבר כלשהו להימצא בשכבה i הוא \frac{1}{2^i}, כשהשכבה התחתונה ביותר (אשר מכילה את כל האיברים) מיוצגת על ידי i=0. כל איבר ברשימה מחזיק ארבעה מצביעים: לאיבר שאחריו ברשימה, לאיבר שלפניו, לאיבר הזהה ברשימה מתחתיו ולאיבר הזהה ברשימה מעליו (אם קיים).

חיפוש אחר איבר כלשהו מתחיל מהאיבר הראשון בשכבה העליונה ביותר, וממשיך לעבור על כל איברי שכבה זו, עד שנמצא איבר גדול או שווה לאיבר שאנו מחפשים. אם איבר זה שווה ערך לאיבר שאנו מחפשים- מצאנו את יעד החיפוש. אם הגענו לאיבר גדול מהאיבר שאנו מחפשים, נחזור לאיבר הקודם, ונבצע חיפוש זהה החל מאיבר זה ברמה אחת תחתונה יותר. תהליך החיפוש צורך זמן ריצה של \mathcal{O}(n) במקרה הגרוע ביותר, אך \mathcal{O}(\log n) בלבד במקרה הממוצע.

## היסטוריה

רשימת דילוגים הומצאה בשנת 1989 על ידי ויליאם פיו, פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת מרילנד. פיו סיפר כי ניסה למצוא תחליף ראוי לעצי חיפוש בינארים מאוזנים. רשימות דילוגים צורכות זמן ריצה אסימפטוטי זהה לעצים אלו, צורכות זיכרון מועט יותר, ולטענת פיו נוחות וקלות יותר לבנייה ושימוש.

## קישורים חיצוניים

*[ftp://ftp.cs.umd.edu/pub/skipLists/skiplists.pdf רשימות מקושרות- אלטרנטיבה לעצי חיפוש מאוזנים] - המסמך המקורי מאת פרופסור ויליאם פיו. 
*הדגמה מונפשת לפעולות רשימת דילוגים.

קטגוריה:מבני נתונים
צפרדע אגם

**צפרדע אגם** (שם מדעי: *Pelophylax kl. esculentus*; האותיות kl מסמלות הכלאה) היא צפרדע אירופאית נפוצה, הידועה גם כ**צפרדע המים הנפוצה** או כ**צפרדע ירוקה** (אם כי כינוי זה משמש מינים נוספים של צפרדעים). צפרדע האגם משמשת למאכל, במיוחד בצרפת, שם מכינים ממנה רגלי צפרדע. אורך הנקבות נע בין 5 ל-9 ס"מ, ואורך הזכרים 6 עד 11 ס"מ.

צפרדע האגם היא הכלאה של *Pelophylax lessonae* (צפרדע הבריכה) עם צפרדע רידיבונדוס. בתקופת עידן הקרח, אוכלוסיית האבות המשותפים של שני המינים התחלקה לשניים. שתי האוכלוסיות המשיכו להתרבות, אך נשארו קרובות מספיק זו לזו כדי ליצור בן-כלאיים. אף על פי כן, כאשר שתי צפרדעים ממין צפרדע האגם מזדווגות, הצאצא שלהן לעיתים קרובות יהיה פגום, כך שאין אוכלוסייה טהורה של צפרדעי אגם. אוכלוסיית הכלאיים מתרבית בעיקר על ידי נקבות של צפרדע אגם המזדווגות עם אחד מהאבות המשותפים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:צפרדעיים
קטגוריה:חיות כלאיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
דוד הלחמי

הרב **יעקב דוד ויסברוד - הלחמי** (כ"ח בחשון ה'תרע"ב, 8 בנובמבר 1912  – ט"ז באדר תשס"ז, 6 במרץ 2007) היה רב וסופר, מראשי פועלי אגודת ישראל, ובמשך שנים רבות שימש מזכ"ל התנועה.

## ביוגרפיה
נולד בוורשה לר' שמעלקא ויסברוד, מנאמני ביתם של אדמו"רי אמשינוב. בנעוריו התגורר בעיירה אוטבוצק, שם הכיר מלבד את אדמו"רי בית אמשינוב אדמו"רים נוספים ובהם רבי שאול ידידיה ממודז'יץ.

היה מהתלמידים הקרובים ביותר של הרב מאיר שפירא בישיבת חכמי לובלין, ושימשו בנאמנות. הרב הלחמי היה נוכח בשעת פטירתו של רבו, ודקות ספורות לפני פטירתו, כשדיבורו היה כבד עליו, הוא ביקש פיסת נייר ועט ורשם עליו "רק בשמחה", ומסרו לרב הלחמי. הפתק היה שמור אצלו כל ימי חייו.

בשנת 1936 עלה לארץ ישראל והתיישב בבני ברק, שהייתה אז מושבה דתית צעירה. היה מראשוני הכותבים ביומון פא"י שערים. במשך שנים פרסם טור יומי בשם "זכרונות", ובו העלה מזכרונותיו האישיים על עולם התורה והחסידות בפולין שלפני השואה. את מאמריו חתם בשם העט **ד. הלחמי**, ועם השנים אימץ אותו לשמו הרשמי. היה מראשוני הסופרים החרדים שהעלו על הכתב ביוגרפיות היסטוריות על גדולי ישראל מדורות קודמים.

בשנים הראשונות לאחר קום המדינה שימש כעוזרו של שר הסעד הראשון הרב יצחק מאיר לוין. לאחר מכן היה מראשי פא"י, ובמשך שנים שימש מזכירה הכללי. בתפקידו זה היה המושך בחוטים ליצירת האיחוד הפוליטי בין פא"י לאגודת ישראל כחזית דתית תורתית.

במשך כחמישים שנה כיהן כרבו של בית הכנסת המרכזי של פא"י בבני ברק - "חסדא", שבשל מיקומו המרכזי משמש מקום תפילה לאלפים מתושבי העיר. נודע בשיעוריו, ובמיוחד בשיעורו השבועי בפרקי אבות בשבת, שמשך אליו קהל רב.

נפטר ב-ט"ז באדר ה'תשס"ז 6 במרץ 2007 ונטמן בבית הקברות סנהדריה.

בנו הרב מאיר הלחמי התמנה לעורך "שערים" לאחר סגירתו כיומון והפיכתו לשבועון.

## מספריו
***ארזי הלבנון** - תולדות חייהם של גדולי התורה והחסידות
***חכמי ישראל** - תולדות חייהם של גדולי ישראל באלף השישי (3 כרכים)
***הבעל שם טוב ותלמידיו** - תולדות חייהם של גדולי החסידות מן הדורות הראשונים - תל אביב, תש"ך (1960)
***שיח צדיקים** - סיפורים ואמרות מגדולי החסידות. 
***אוהל יוסף** - תולדות רבי יוסף קאליש מאמשינוב, וגל-עד לקהילות אמשינוב שנחרבו. בני ברק, תש"מ.
***ישיבת חכמי לובלין ומחוללה הגאון מהר"ם שפירא זצ"ל** - בני ברק תשנ"ה (1995) 

## קישורים חיצוניים
* הסרט "אור מלובלין" באתר "גנזך קידוש השם". הרב דוד הלחמי, החל מדקה 02:30. 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ביוגרפים ישראלים
קטגוריה:בני ברק: רבנים
קטגוריה:חסידי אמשינוב
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:פעילים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:פעילי פועלי אגודת ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת חכמי לובלין
קטגוריה:סגל שערים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
טבלת שטח מסוכם

**טבלת שטח מסוכם** (הידועה גם בכינוי Integral Image), היא אלגוריתם לחישוב מהיר ויעיל של סכומי תתי-קבוצות מלבניות ברשת קואורדינטות דיסקרטית. אלגוריתם זה הוצג לראשונה לעולם הגרפיקה הממוחשבת ב - 1984 עבור שימוש ב - Mipmaps, ותפס תאוצה בקרב חברי קהילת הראייה הממוחשבת בראשית שנות ה - 2000, עת הציגו אותו ויולה וג'ונס במסגרת העבודה לזיהוי אובייקטים בתמונה שאותה הציעו.

## האלגוריתם

ממוזער|שמאל|חישוב שטח בתחום מלבני

כפי שניתן לנחש משמו של האלגוריתם, הערך בכל נקודה (*x*, *y*) בטבלת שטח מסוכם הוא בפשטות סכום כל הפיקסלים מעל ומשמאל לנקודה (*x*, *y*), כולל:

 \text{sum}(x,y) = \sum_{\begin{smallmatrix} x' \le x \\ y' \le y\end{smallmatrix}} i(x',y')

יש לציין כי טבלת שטח מסוכם עשויה להיות מחושבת באופן יעיל על ידי מעבר יחיד על התמונה, תוך שימוש בעובדה שהערך בטבלה בנקודה (*x*, *y*) הוא למעשה:

:  \text{sum}(x,y) = i(x,y) + \text{sum}(x-1,y) + \text{sum}(x,y-1) - \text{sum}(x-1,y-1)\,

לאחר שטבלת השטח המסוכם חושבה, משימת חישוב סכומי מלבנים בתמונה יכולה להתבצע בזמן קבוע, תוך דגימת ארבעה ערכים בלבד מהטבלה. ליתר פירוט, סכום הערכים במלבן הוא:

: \sum_{\begin{smallmatrix} A(x) 

## הרחבות
משפט גרין דיסקרטי הוא משפט שמכליל את האלגוריתם *טבלת שטח מסוכם* במובן שהוא מתייחס לתחום רציף, במובן שהתחום שהוא מתייחס אליו הוא איחוד של מלבנים (ולא מלבן יחיד כמו באלגוריתם *טבלת שטח מסוכם*), ובמובן שניתן להשתמש בנוסחה שמציע האלגוריתם כדי להוכיח את המשפט.

קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
נאסי

שמאל|ממוזער|250px|מנגנים מבני הנאסי בלבוש מסורתי
**נאסי** (או **נאחי**, במנדרינית **纳西族**; בתעתיק פין יין **Nàxī Zú**) היא קבוצה אתנית החיה בסין ומוכרת רשמית על ידי השלטונות כאחת מ-57 הקבוצות האתניות בסין. על פי מפקד שנערך בשנת 2000 מנתה אוכלוסיית הנאסי 308,869 נפש. הנאסי מתגוררים במחוזות יונאן וסצ'ואן. שפת הנאסי משתייכת לענף הסינו-בורמזי שבמשפחת השפות הסינו טיבטיות.
ממוזער|בני הנאסי נושאים סלים מסורתיים על גביהם באזור ליג'יאנג, יונאן, סין.

עיסוקם העיקרי של בני הנאסי הוא בחקלאות. מרביתם מאמינים בדתות בודהיזם טיבטי, טאואיזם, ושמאניזם, עם זאת קיימים בקרבם גם שרידים מעטים לדתות פגאניות כגון פולחן עצים.

אורח חייהם של הנאסי ייחודי להם ומתבטא בתחומי חיים רבים, כמו צורת מבני המגורים וסגנון הלבוש והנגינה. סגנון חייהם מטריארכלי מסורתי ומשמש נושא למחקר אתנוגרפי.

## ראו גם
* מוסואו

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: קבוצות אתניות
אדולף פון רמן צו בארנספלד

**אדולף פון רֶמֶן צוּ בַּארֶנְסְפֶלד** (בגרמנית: **Adolf von Rhemen zu Barensfeld**; 22 בדצמבר 1855, רשטאט, הקונפדרציה הגרמנית – 11 בינואר 1932, פרסבאום, הרפובליקה האוסטרית הראשונה), היה גנרל-אוברסט אוסטרו-הונגרי, מפקד הקורפוס ה-13 במערכה על סרביה ובחזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה ובהמשך כיהן כמושל הצבאי של ממלכת סרביה הכבושה.

## תחילת הקריירה
ב-1876 סיים את המכללה הצבאית על שם מריה תרזה וב-1884 את האקדמיה הצבאית על שם פרנץ יוזף בווינה והוסמך כקצין רגלים. באוקטובר 1905 מונה למפקד הדיוויזיה ה-72 ובהמשך פיקד על הדיוויזיה ה-9 ועל הדיוויזיה ה-34. באוקטובר 1912 מונה למפקד הקורפוס ה-13.. ב-1 במאי 1914 הועלה לדרגת גנרל.

## מלחמת העולם הראשונה ואחריתו
פון רמן פיקד על הקורפוס ה-13 שהיה חלק מהארמייה החמישית בפיקודו של ליבוריוס פון פרנק בראשית המערכה על סרביה והיה שותף לתבוסה האוסטרו-הונגרית שהובילה לנסיגה אל מחוץ לגבולות הממלכה. ב-1915 לחם עם כוחותיו בבוקובינה, הרי הקרפטים ואזור הנהר סן, במסגרת החזית המזרחית. בהמשך הועבר עם הקורפוס לארמייה השביעית, וב-4 ביוני 1916 ניצב עם כוחותיו מול מתקפת ברוסילוב. הקורפוס ה-13 הגן על הצירים הראשיים המובילים לעיר לבוב והם הופגזו על ידי הארטילריה הרוסית במשך יומיים ובכלל זה בפגזים שהכילו גז חרדל. הארמייה השביעית מנתה 11 דיוויזיות רגלים ו-4 דיוויזיות פרשים לעומת 10 דיוויזיות רגלים ו-4 דיוויזיות פרשים לרוסים, אך מרבית הארטילריה הכבדה האוסטרו-הונגרית בלווי מספר חטיבות הועברה לחזית האיטלקית. הארמייה ה-7 האוסטרו-הונגרית קרסה בפני התקדמות הרוסים והחלה בנסיגה מהירה ורחבה.

ביולי 1916 הועבר פון רמן מתפקידו ומונה למושל הצבאי של ממלכת סרביה הכבושה, תפקיד שבעת ההיא נחשב פחות מבצעי. האוסטרו-הונגרים הפעילו בסרביה יחידות ז'נדרמריה בלבד לצורכי שיטור פנים והסתמכו על הכוחות הבולגרים והגרמנים שהוצבו במדינה להגנת גבולותיה. ב-13 במאי 1917 הועלה פון רמן לדרגת גנרל-אוברסט. ב-14 בספטמבר 1918 פתחו כוחות מדינות ההסכמה בחזית המקדונית בפיקודו של לואי פראנשה ד'אספרה במתקפת הווארדאר אשר במסגרתה שוחררה ממלכת סרביה תוך מספר שבועות. בשלהי אוקטובר פרש פון רמן מתפקידו ושוחרר מצבא האימפריה. פון רמן הלך לעולמו ב-11 בינואר 1932 והוא בן 77 שנים.

## ראו גם
* החזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:החזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית הטרזיאנית
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא אוסטרו-הונגריה במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ברונים
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1855
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1932