open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
לא סתם

**לא סתם** הוא שיר מתוך אלבומו השני של אמיר דדון, "יש אין סוף", שיצא בתאריך 3 בינואר 2013. דדון כתב והלחין את השיר בהשראת המחאה החברתית של קיץ 2011.

## גרסה המוזיקלית
תומר בירן אחראי על ההפקה המוזיקלית, ועיבדו אותו אמיר דדון, תומר בירן, אבי יפרח, גלעד שמואלי, תומר צדקיהו ועדי הר צבי.

## הרקע לשיר
דדון חשב על מילות השיר ועל המנגינה כאשר הלך עם ההמון במחאה החברתית של קיץ 2011. כאשר דדון ראה את העם יוצא מהבית לרחוב למחות על המציאות של חייהם בשנת 2011, הוא התרגש והתעוררה אצלו ההשראה לשיר. הוא האמין שגם אם באותו הזמן לא ראו את השינוי, דברים ישתנו בעתיד בעקבות מחאה זו.

## פרשנות השיר
השיר "לא סתם" זכה לפרשנויות רבות. העיתונאי יוסי חרסונסקי התייחס לשיר באתרו וטען שהמילה "סתם" מופיעה 22 פעמים בשיר. הוא הסיק מכך שדדון רצה לומר שהוא יודע שיש סיבה לאהבה, אך במקום זאת הוא העדיף לחזור 22 פעם על המילים "לא סתם". הוא הוסיף שאומנם דדון לא מרבה לבטא את רגשותיו במילים, אבל הלחן והטון מבטאים את כוונתו "לא סתם אני אוהב". הטון מטפס עוד חצי אוקטבה כדי לבטא את אהבתו, הקצב המדוד והעיבוד האקוסטי מעניקים את התחושה החורפית המהורהרת, כאילו זה שיר מפסקול של סרט שמשתמשים בו כרקע לסיפור אהבה גדולה. בשירו המוזיקה היא יותר מסתם מילים, היא משדרת את מנגינת הלב, ומוסיפה לנו אור לחיים. בשירו יש לחן שמזכיר את הבלדות של מוש בן ארי, לצד אלמנטים שיכולים להפוך אותו לשיר שליווה את אמיר דדון לאורך כל שנת 2013 ובכל השנים אחריה כי הוא עשוי מחומרים קלאסיים.

## ביקורת על השיר
אסף נבו מתאר את שירו של דדון כאחד השירים היפים שיצאו בארץ בשנת 2013 ואומר: "השיר מתאים מאוד לרדיו בסופי שבוע ובשעות הלילה". בנוסף השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג׳ וצעד כשישה שבועות. אף על פי שהשיר לא זכה להצלחה במצעדים השבועיים של התחנה, השיר הצליח להגיע למצעד השנתי של התחנה למקום ה-37.

## קישורים חיצוניים

* "לא סתם", פזמונט
* 
* 
* "לא סתם" אמיר דדון, באתר יוסי מיוזיק

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:שירי אמיר דדון
הנרי סינגלטון (צייר)

**הנרי סינגלטון** (באנגלית: **Henry Singleton**: 19 באוקטובר 1766 – 15 בספטמבר 1839) היה צייר ומיניאטוריסט אנגלי.

## ביוגרפיה
הנרי סינגלטון נולד בלונדון, אנגליה, למשפחה אמנותית. כשהיה בן שנתיים אביו מת, והוא גדל אצל דודו ויליאם סינגלטון (נפטר ב-1793), שלמד אצל אוזיאס האמפרי וצייר פורטרטים ומיניאטורות. דוד אחר, ג'וזף סינגלטון, הציג באקדמיה המלכותית (RA) בין השנים 1773 ל-1788. אחיותיו של הנרי מריה ושרה (לימים מקלרינאן) היו ציירות מיניאטורות שהציגו באקדמיה המלכותית בין השנים 1808 ל-1820 ובין 1787 ל-1806, בהתאמה.

בשנת 1807 התחתן הנרי עם בתו היחידה של בן דודו ויליאם סינגלטון.

הנרי סינגלטון מת בלונדון בגיל 72 ונקבר בכנסיית סנט מרטין-אין-דה-פילדס.

## יצירה
אף שסינגלטון, כמו דודיו ואחותו, צייר גם מיניאטורות, הוא לא הקפיד על הז'אנר. הוא הציג באקדמיה המלכותית, בין 1784 ל-1839, כ-300 יצירות, חלק גדול מהן היו דיוקנאות, כאשר נושאי כתבי הקודש היוו חלק ניכר מיצירתו. הוא היה במשך שנים רבות המציג הוותיק ביותר של האקדמיה המלכותית. עבודותיו הוצגו גם במוסד הבריטי משנת 1806 ובחברה המלכותית של אמנים בריטים (RBA) מ-1824 ועד מותו ב-1839.

מגיל שש עשרה, סינגלטון עבד כצייר דיוקנאות מקצועי. הוא למד בבתי הספר של האקדמיה המלכותית מגיל שבע עשרה וזכה במדליית הכסף בשנת 1784. ציורו "משתה אלכסנדר" זכה במדליית הזהב בשנת 1788.

בשנת 1793, סינגלטון הוזמן על ידי האקדמיה המלכותית לצייר דיוקן קבוצתי של ארבעים אנשים מהאקדמיה. למרבה האירוניה, הוא מעולם לא הפך לחבר או לעמית באקדמיה.

בתחילת הקריירה שלו, סינגלטון נודע בזכות יצירות גדולות מהתנ"ך, שייקספיר או אירועים היסטוריים. אף על פי שעבודת הפורטרט שלו תמיד הייתה מבוקשת, הוא מעולם לא זכה להצלחה הגדולה כצייר היסטורי.

לורד נלסון, אדמירל ורנון, לורד האו וג'ון "מד ג'ק" פולר הם בין אלה שצייר את הדיוקנאות שלהם. זמן קצר לפני מותו השלים סינגלטון סדרה של תמונות כדי להמחיש את יצירותיו של שייקספיר.

יצירותיו של הנרי סינגלטון נמצאות באוספים של המוזיאון הבריטי, מוזיאון ויקטוריה ואלברט (V&A), גלריית הדיוקנאות הלאומית (לונדון) (NPG), גלריית הדיוקנאות הלאומית של סקוטלנד, טייט בריטניה, מוזיאון אלסטר, המכון המלכותי של בריטניה הגדולה (Ri) והגלריה לאמנות ברייטון.

## גלריה

File:1792 Singleton Der Vikar empfängt den Zehnten anagoria.JPG

File:Tipu death.jpg

File:A Qajar Persian copy of a British painting of the assault.jpg

File:Henry Singleton - Prise de la Bastille.jpg

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1766
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1839
לילה טוב שון

"**לילה טוב שון**", הוא מכתב פרידה שנכתב על ידי סמל שון מונדשיין בזמן מבצע "צוק איתן" בשנת 2014 והולחן על-ידי הזמר חנן בן ארי ב-15 באפריל 2018 במסגרת פרויקט ההנצחה "יצירת חיי".

## תוכן השיר
לפני מותו, סמל שון מונדשיין השאיר מכתבים קצרים למשפחתו בפתקים שכתב בטלפון שלו למקרה שהוא ימות במבצע. הוא השאיר מכתבים להוריו מנחם ונינט, לאחיו שחף ושירלי, לחבריו ולמכריו. השיר נכתב והולחן על-ידי הזמר חנן בן ארי במסגרת פרויקט ההנצחה לשון.

## קורות חייו של שון
שון נולד בכ"ז בטבת תשנ"ה, 30 בדצמבר 1994, ילד שני להוריו נינה ולמנחם, אח לשחף ולשירלי. אימו סיפרה על השתתפותו במערכון של "ארץ נהדרת".

שון התגייס לצה"ל ב-21 ביולי 2013. הוא הלך בעקבות אחיו שחף, ושירת כלוחם בחטיבת גולני בגדוד 13. בפברואר 2014 נשלח לקורס מפקדי כיתות.

ב-20 ביולי 2014 נהרג שון עם שישה מחבריו בקרב שג'אעייה במבצע צוק איתן, כאשר הנגמ"ש שבו היה נפגע מטיל האויב. שון נקבר בבית העלמין הצבאי בנחלת יצחק שבתל אביב. כמה שעות לפני כן, עוד הספיק לספר לאחיו שחף שהרכב הממוגן שלהם הוחלף בנגמ"ש שכדור קלצ'ניקוב יכול לחדור, והביע את חששותיו: "אני מפחד להיכנס לעזה עם הנגמ"ש הזה. זו ממש סכנת מוות".

## המלחין והמבצע של השיר
במסגרת פרויקט ההנצחה "יצירת חיי", נפגשו בני משפחת מונדשיין עם המוזיקאי והיוצר חנן בן ארי, אשר לקח את מכתבי הפרידה של שון והפך אותם לשיר לאחר שהשמיע להוריו את היצירה, שמחברת בין הלחן שלו למילותיו האחרונות של בנם, חנן בן ארי אמר: "זה הרגיש לי כמו להיכנס לקודש הקודשים שלכם, כאילו אין לי רשות", ואף הוסיף "זה לא נורמלי שילד בן 30 ילחין שיר כזה של ילד בן 19. זה הזוי לגמרי".

נכון לספטמבר 2025, לשיר יש למעלה מ-2.3 מיליון צפיות ביוטיוב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:שירי חנן בן ארי
קטגוריה:יצירות שהתפרסמו לאחר מות מחבריהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מבצע צוק איתן
שיר נבואי קוסמי עליז

"**שיר נבואי קוסמי עליז**" הוא שיר מאת יוני רכטר ועלי מוהר. הוא יצא לאור תחילה בשנת 1983, בביצוע של רכטר וגידי גוב, ואז ב־1985, באלבומם המשותף של יוצריו "בגובה העיניים". השיר מושמע ומושר במסיבות וטקסי סיום. כמו כן יש המכנים אותו "שיר חניכה".

## רקע
ממוזער|עטיפתו של תקליט השדרים מ־1983
רכטר כתב, הלחין וביצע את הבית הראשון בשיר, ומוהר כתב את השאר. השיר נכלל באלבומם המשותף "בגובה העיניים".

## תוכן
כל מילה בשם השיר מתארת את התוכן באחד מבתי השיר:
* "נבואי" - הבית הראשון עוסק בניבוי העתיד, לדוגמה: "תבין הכל, תדע, לא תאמר מילה אחת...".
* "קוסמי" - הבית השני עוסק ביקום ובטבע, כמו שביל החלב ואווז הבר הלוקחים את כוחם מהקוסמוס.
* "עליז" - החלק האחרון מזכיר את שחקנית הקולנוע בריז'יט בארדו, את אווז הבר, ועץ שקם לתחייה מהשלכת.

השיר עוסק במהות החיים, בחוש הטבעי שמנחה את האדם איך ולאן ללכת - "הו, לך ישר לך לבד אל תפחד". לפעמים ללכת כמנהיג "כמו עמוד ענן, כך תלך לפני העדר", כמו שעמוד הענן הלך בראש בני ישראל ביציאה ממצרים. מצד שני, השיר עוסק ביכולת להבין שמגיע רגע בחיים שבו צריך לעצור. בנוסף, השיר מדבר על ה"מצפן" של המנהיג "משהו בך יאמר לך המשך בדרכך" - התחושה הפנימית שלו, הדרך שבה הוא הולך ומוביל בה את האנשים שהולכים אחריו. הענן, הערפל ועמוד העשן מוזכרים בשיר כביטויים לנחישות, לדבקות בדרך ולאמונה בה. המנהיג צריך להתעלם מההפרעות ומהפיתויים שגורמים לו לסטות מהדרך: "אתה הולך ישר, לא שם לב לכוכבים שזוהרים כדי לסנוור את העיניים. משהו בך יאמר לך המשך בדרכך". השיר נותן בכל בית דוגמה מהחיים שממנה אפשר ללמוד איך להתנהג ואיך להמשיך להתקדם בהם.

הבית הראשון עוסק בעמוד הענן המוזכר במסע של בני ישראל במדבר, ההתגלמות האלוהית שהובילה ושהדריכה את בני ישראל בנדודיו: "וַה' הֹלֵךְ לִפְנֵיהֶם יוֹמָם בְּעַמּוּד עָנָן לַנְחֹתָם הַדֶּרֶךְ, וְלַיְלָה בְּעַמּוּד אֵשׁ לְהָאִיר לָהֶם" (ספר שמות, י"ג)..

הבית השני מספר על שביל החלב שממשיך לנוע מבלי להתחשב בכוכבים שמפריעים לו בדרכו.

הבית השלישי עוסק בדימוי בני האדם לתופעת הטבע של נדידת להקות של אווזי בר. האווז בראש הלהקה אינו נרתע מהמרחק, מוביל את הלהקה וטס בראשה. בזמן הנדידה אווזי הבר עפים בשני טורים בצורת חץ אחרי האווז הראשון. מעוף האווזים דורש אנרגיה רבה משום שאין להם כמעט כושר דאייה; התעופה אקטיבית, ולכן האווז המוביל מוריד מהאנרגיות הנדרשות לאווזים האחרים שעפים אחריו. אצל האווז מדובר באינסטינקט, אצל האדם מדובר במצפון ובקול הפנימי שקורא לו להמשיך.

הבית הרביעי מדבר על השחקנית בריז'יט בארדו. בשיר בריז'יט, אשר פועלת לשיפור היחס לבעלי חיים ובנושאים חברתיים נוספים, מתוארת כ"צופה מן המרפסת" על כולם.

לעומת שאר הבתים שמתארים פעילות אקטיבית, הבית החמישי והאחרון מתחיל בצורה פסיבית "בלי להתכוון תן לעצמך ללכת". בהמשך הבית מבינים שהכוונה היא להקשיב ל"מצפן הפנימי" שאומר להמשיך ללכת, כלומר שזו הדרך להתמודד על קשיים ומשברים.

## קישורים חיצוניים
* הביצוע המקורי של השיר: 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עלי מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יוני רכטר
ארץ צבי (שיר)

"**ארץ צבי**" הוא שיר שנכתב על ידי המשוררת תלמה אליגון-רוז, הולחן על ידי דובי זלצר, ובוצע במקור על-ידי יהורם גאון בשנת 1977, כחלק מהסרט "מבצע יונתן", בו שיחק גאון את דמותו של יוני נתניהו.

## רקע ותוכן השיר
השיר "ארץ צבי" נכתב על-ידי המשוררת תלמה אליגון עבור הסרט "מבצע יונתן", אשר הביא למסכים את אירועי מבצע אנטבה. השיר הופק בשנת 1977, הולחן על-ידי דובי זלצר, והוקלט על-ידי יהורם גאון אשר גילם את דמותו של יוני נתניהו בסרט. השיר יצא אל הרדיו ב-10 במרץ 1977, מעט לפני הופעת הסרט.

אליגון השתתפה בראיון בשנת 2014, ובראיון סיפרה כי השיר למעשה אף פעם לא נועד להיות שיר זיכרון, אלא נכתב מחוויותיה ומתחושותיה. היא הוסיפה כי השיר מסמל עבורה את הקשר שלה לארצה, לאנשיה ולהיסטוריה שלה.

אליגון שיתפה כי בשנת 2006 שמעה ברדיו את אחותו של רועי קליין, חייל שנפל במלחמת לבנון השנייה, מבקשת שישמיעו לזכרו את השיר "ארץ צבי". בשנת 2014, יזמו דוד זבה ודורון בן עמי הופעה של אליגון ובזמן הכנותיה להופעה הודיעו לאליגון כי משפחת קליין תהיה באירוע, וכמחווה למשפחה השכולה החליטה אליגון לכתוב לזכרו של רועי בית נוסף. לאחר שהמשפחה שמעה את השיר עם הבית החדש, שיתפו את אליגון במשאלתם שהשיר יבוצע על-ידי יהורם גאון, מבצע השיר המקורי. גאון הסכים לבקשתם וביצע את השיר החדש, אשר עובד על ידי המוזיקאי דוד זבה.

## פרשנות
השיר פותח ב"בחצי הלילה הם קמו", המאזכר את הפיוט ויהי בחצי הלילה. להמשך הבית הראשון, "להשיב את כבוד האדם", נִתנה פרשנות הרואה את הקשר ליום העצמאות של ארצות הברית, 4 ביולי, שבו נערך המבצע.

המילים "ארץ צבי", שפותחות את הבית השני בשיר, לקוחות מפסוק ספר יחזקאל: , בו משמש הנביא בביטוי ארץ הצבי בסמיכות לביטוי ארץ זבת חלב ודבש, שאף הוא משתקף בשיר – "אל דבש שדותיה". ייתכן כי המילים אף רומזות לשיר המעפילים של לוין קיפניס, בו נאמר . הביטוי אף מופיע כלשונו בספר דניאל, בהתייחסו אל ארץ ישראל: .

## הצלחה וביקורת
השיר "ארץ צבי" הפך לקלאסיקה ישראלית עקב עיסוקו בגבורה, והוצג במצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' במרץ 1977. השיר רץ במשך 12 שבועות במצעדים של אותה השנה, ובשיאו הגיע למקום התשיעי במצעדים.

## חידושים וביצועים

### שימוש בתפילה לשלום חיילי צה"ל
הלחן של דובי זלצר לשיר "ארץ צבי" הפך לחלק בלתי נפרד מהפסקול הלאומי-דתי בישראל, ונעשה בו שימוש נרחב בביצוע **ה[[תפילה לשלום חיילי צה"ל]]** בבתי כנסת ובטקסים ממלכתיים. המנגינה מלווה לרוב את התפילה מתחילה ועד סופה יש קטעים בתפילה שהם מושרים בקטעי חזנות ללא הלחן של השיר בחירה זו בלחן מדגישה את הזיכרון הקולקטיבי של גבורת הלוחמים ומחברת בין התקווה הדתית לישועה לבין המציאות הביטחונית וההיסטורית של מדינת ישראל בין המבצעים הידועים שביצעו את התפילה בלחן הוא החזן הראשי לצה"ל שי אברמסון.

בשנת 2014, שרה להקת "מיתרים" בניצוחו של צביקה קצובר את התפילה לשלום חיילי צה"ל לצלילי השיר "ארץ צבי", לכבוד יום העצמאות ה-66 למדינת ישראל.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תלמה אליגון-רוז
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דובי זלצר
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
מארי אז'ן דבני

גנרל של ארמייה **מארי אז'ן דבני** (בצרפתית: **Marie-Eugène Debeney**; 5 במאי 1864 – 6 בנובמבר 1943) היה גנרל בצבא צרפת שפיקד על כוחות במלחמת העולם הראשונה.

## ביוגרפיה
### תחילת דרכו
דבני נולד ב-5 במאי 1864 בעיר בורק-אן-ברס, שהשתייכה אז לקיסרות הצרפתית השנייה. הוא התחנך ב, ובשנת 1886 הצטרף כקצין ל. בין השאר הוא שימש כעוזר לאלכסיס הגרון, וכמדריך באקול סופריור דה גר.

### מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ המלחמה הוא מונה לראש מטה הארמייה הראשונה בפיקודו של אוגוסט דובאי. הוא שימש גם כראש המטה בפיקודו של דובאי כאשר האחרון הפך למפקד העליון של קבוצת הארמיות המזרחית. במאי 1915 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-57, ולאחר מכן מונה למפקד הדיוויזיה ה-25. באפריל 1916 מונה למפקד הקורפוס ה-38, ולאחר מכן מונה למפקד הקורפוס ה-32, עמו לחם במהלך הקרב על הסום. בדצמבר 1916 הוא מונה למפקד הארמייה השביעית שנפרסה בהרי הווז', ובאפריל 1917 מונה לראש המטה של פיליפ פטן. בדצמבר 1917 הוא מונה למפקד הארמייה הראשונה, אותה הוביל עד תום המלחמה, ובלל זה בקרב אמיין ובמתקפת מאה הימים.

### לאחר המלחמה
לאחר המלחמה, מונה דבני למפקד האקול דה גר. לאחר מותו של אדמונד בואט בדצמבר 1923, הוא מונה לרמטכ"ל הצבא. בשנת 1926 הוענק לו ה-Médaille militaire. עבודתו La Guerre et les hommes: réflexions d'après-guerre (1937) זכתה בפרס האקדמיה הצרפתית.

דבני נהרג ב-6 בנובמבר 1943 בגיל 79 בהתנקשות של המחתרת הצרפתית. בנו ויקטור דבני היה גנרל דה דיוויזיה, מנהל שירות שביתת הנשק ולאחר מכן שלישו של המרשל פטן.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:גנרלים צרפתים
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה: אישים
קטגוריה:מעוטרי צלב המלחמה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית סן-סיר
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1863
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1943
להמציא את אנה

**להמציא את אנה** (באנגלית: **Inventing Anna**) היא מיני-סדרת טלוויזיה אמריקאית שיצרה והופקה על ידי שונדה ריימס ושידורה החל בנטפליקס בפברואר 2022. הסדרה מבוססת על סיפורה של אנה סורוקין, שהופיע בכתבה במגזין ניו יורק, מאת ג'סיקה פרסלר. הכתבה מתארת את ההתחזות של סורוקין, שהשתמשה בשם **אנה דלווי** (**Anna Delvey**) והונתה בנקים ובתי מלון וכמה מחבריה הקרובים. ג'וליה גארנר ואנה קלמסקי מככבות בתפקידים הראשיים.

## עלילה
הסדרה מתארת את סיפור הסתבכותה של אנה (סורוקין) דלבי (שמה הרוסי המקורי: אנה ואדימובנה סורוקינה), שהצליחה להונות את האליטה של ניו יורק ולשכנע כמה מחבריה שהיא יורשת עשירה מגרמניה.

הסדרה עוקבת אחרי מאמציה של העיתונאית האמריקאית ויויאן קנט (אנה קלמסקי), שחוקרת את המקרה של אנה דלבי (ג'וליה גארנר), ומנסה להבין כיצד יורשת עשירה, לכאורה, אזרחית גרמניה בשנות ה-20 לחייה, הופכת תוך זמן קצר להיות דמות מרכזית בחברה הגבוהה והסגורה של ניו-יורק, משכנעת את חבריה שהיא אחת משלהם ומצליחה להונות אותם.

## שחקנים ודמויות
### דמויות ראשיות
* ג'וליה גארנר – אנה (סורוקין) דלבי
* אנה קלמסקי – ויויאן
* קייטי לווס – רייצ'ל
* לברן קוקס – קייסי דיוק
* אלכסיס פלויד – נף
* אריאן מואייד – טוד
* אנדרס הולם – ג'ק

### דמויות משניות ואורחות
* אנה דיוור סמית' – מוד
* ג'ף פרי – לו
* טרי קיני – בארי
* מריקה דומינצ'יק – טליה מאלאי
* אנתוני אדוארדס – אלן ריד
* טרייסי פולן - שרי ריד
* בן רפפורט – ביל מקפרלנד 
* כריס לואוול – נואה
* ג'ושוע מלינה
* דברה מוני – שופטת

## הפקה
ביוני 2018, הוכרז ששירות ההזרמה נטפליקס וחברת ההפקות שונדלנד רכשו את המאמר הניו יורקי "How Anna Delvey Tricked New York's Party People" מאת ג'סיקה פרסלר, והפכו אותו לסדרת טלוויזיה כששונדה ריימס משמשת כמפיקה וכותבת, לצד בטסי בירס. דייוויד פרנקל יביים ויפיק שני פרקים של הסדרה, כולל את הראשון. המיני-סדרה בת תשעת הפרקים יצאה לאקרנים ב-11 בפברואר 2022.

### ליהוק
באוקטובר 2019, ג'וליה גארנר, אנה קלומסקי, קייטי לווס, לאברן קוקס ואלכסיס פלויד לוהקו לצוות השחקנים. מדליין ברואר הייתה אמורה לגלם את תפקידה של אנה דלווי, אך נאלצה לבטל בגלל מחויבויות קודמות. בנובמבר 2019, אריאן מואייד, אנדרס הולם, אנה דיוור סמית', ג'ף פרי וטרי קיני הצטרפו לצוות השחקנים של הסדרה. בפברואר 2020 הצטרפה ג'ניפר אספוזיטו לצוות השחקנים של הסדרה. בסדרה מתארחים ג'ושוע מלינה, בן רפפורט, שמגלם את הנוכל ביל מקפרלנד וכריס לואוול.

### צילומים
הצילום העיקרי החל בניו יורק ובלוס אנג'לס באוקטובר 2019.

## ביקורת
באתר Rotten Tomatoes, הדירוג של הסדרה הוא 72% על סמך 25 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 6.8/10. באתר Metacritic, הציון של הסדרה הוא 57 מתוך 100, בהתבסס על 34 ביקורות, מה שמצביע על "ביקורות מעורבות או ממוצעות".

הסדרה היא מעשר סדרות נטפליקס הנצפות ביותר בכל הזמנים בשפה האנגלית. הסדרה גרפה מעל 511.92 מיליון שעות צפייה תוך 28 ימים מההפצה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שונדלנד: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
אברהם יעקב ניימרק

הרב **אברהם יעקב ניימרק** (ניימארק) (ה'תרל"ט, 1878 - ט' בחשוון ה'תשכ"ב, 19 באוקטובר 1961) היה רב בעיר פרינאי (פרן) שבליטא ואב בית דין בתל אביב. מחבר סדרת הספרים "אשל אברהם".

## ביוגרפיה
נולד בשנת 1878 (ה'תרל"ט) בשומיאץ שברוסיה לאביו הרב יהושע אליהו ניימארק, חסיד חב"ד וסוחר בעיר יקטרינוסלב (כיום: דניפרו) אביו היה תלמיד חכם שסירב לקבל משרת רבנות. סבו מצד אביו היה הרב משולם זלמן ניימארק, רב בכמה עיירות ברוסיה הלבנה, שישב בכלא במשך שנתיים בחשד להמרדה. הנכד הושפע רבות מדמותו של סבו. מצד אמו היה נכד הרב עקיבא פויזנר, אף הוא חסיד חב"ד, ובעל קשר משפחתי לרבי שניאור זלמן מלאדי.

הוריו ובניו משפחתו נרצחו בפוגרום שנערך ביקטרינסלב בחשוון ה'תרס"ו (1905). הוא עצמו ניצל מהטבח, משום שהיה בדרכו לבית הוריו והתעכב בשל שמירת השבת.

למד בישיבות וולוז'ין וטלז, שם היה תלמידם של הרב אליעזר גורדון והרב שמעון שקאפ.

נשא לאישה את לויה שרה אסתר, בת ר' קלונימוס קלמן אבעל, צאצא של רבי אברהם אחי הגר"א. שם ספרי הרב ניימארק, "אשל", מציין את ראשי התיבות של שמה: אסתר שרה לויה, והרב ניימארק בהקדמתו לספרו מרבה לספר בשבחה. בני הזוג לא זכו ללדת ילדים.

בשנת ה'תרס"ט התמנה לרב העיר פרן שבליטא. בזמן מלחמת העולם הראשונה, כאשר רוב יהודי ליטא גורשו לרוסיה, היה בין הרבנים המעטים שהצליחו להישאר בליטא.

עלה לארץ ישראל בעקבות הצהרת בלפור בשנת ה'תרפ"ד.

משנת ה'תר"ץ ועד פטירתו כיהן כאב בית דין בתל אביב. היה אחראי על מערכת הכשרות בעיר ושימש כרב בבית הכנסת "מחנה דן" ברחוב ברדיצ'בסקי.

יזם פתרון הלכתי לבעיית חליבה בשבת אולם החזון איש, שעימו התכתב אודות ההיתר, דחה אותו.

נפטר בט' בחשוון ה'תשכ"ב ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

## ספריו
* **אשל אברהם** סדרה בת עשרה כרכים על התלמוד, סדרי זרעים (גם מתלמוד ירושלמי), מועד, נשים ונזיקין ומסכת חולין (ה'תרצ"ז - ה'תש"כ).

הספרים מחולקים לשני חלקים: חידושים על סדר המסכת, תחת השם "אשל אברהם", ומדור בשם "פירות גינוסר" ובו בירורים רחבים בנושאים שונים, לרוב בהלכה למעשה. בכמה כרכים מדור נוסף, "פירות הנושרין", ובהם מילואים לכרכים הקודמים.
מלבד זאת כתב מאמרים רבים בכתבי עת תורניים.****

חידושיו מתאפיינים בחתירה לעומק הפשט והתרחקות מפלפול. בהקדמתו לספריו הוא מציין שקיבל דרך לימוד זו מרבותיו בטלז. כך, למשל, כתב עליו הרב עובדיה יוסף "המפורסם בחבוריו היקרים... זך השכל והרעיון, במיטב הגיון... רבת שבעה לה נפשי עונג משכלו הישר". חידושיו כוללים גם פרשנות ריאלית והיסטורית.

ספריו מצוטטים רבות, בספרי ציץ אליעזר, יביע אומר, אנציקלופדיה תלמודית, בספרי הרב צבי פסח פרנק, הרב ראובן מרגליות ועוד. על ספרו זה זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית לשנת ה'תש"י - ה'תשי"א.

## לקריאה נוספת
* ניסן וקסמן, **ר' אברהם יעקב ניימארק ז"ל**, קובץ תלפיות ח (ג-ד) עמ' 554 - 565.
* יצחק גולדשלאג (בתוך): אנציקלופדיה של הציונות הדתית, מוסד הרב קוק, ירושלים, תשל"ב, חלק רביעי, עמ' 42–43.

## קישורים חיצוניים
ספרי 'אשל אברהם' ו'פירות הנושרין' (בהיברובוקס-בטא):
* על סדר זרעים.
* על סדר מועד ח"א.
* על סדר מועד ח"ב.
* על סדר נשים ח"א.
* על סדר נשים ח"ב.
* על סדר נזיקין ח"א.
* על סדר נזיקין ח"ב.
* על מסכת חולין, ועניינים שונים (מהדורא ב').
* על עניינים שונים.

## הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: רבנים
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:בוגרי ישיבת טלז
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1878
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961
גבריאל (שיר)

"**גבריאל**" הוא שיר שיצא לרדיו כתקליט שדרים באוגוסט 1982. את השיר כתב שמואל קרול, הלחין צביקה פיק ועיבד אלדד שרים. השיר בוצע על-ידי עפרה חזה.

## רקע על השיר
השיר "גבריאל" בביצועה של עופרה חזה נכלל באלבומה השלישי, "פיתויים". הוא הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעדי רשת ג' ב-1982, ובאותה השנה הגיע למקום הראשון במצעד. השיר היה ממוקם במהלך שבועיים בראש המצעד, ובסך הכול צעד בו 12 שבועות. במצעד השנתי של התחנה בשנת 1983 הוא דורג במקום ה־35, וחזה זכתה בתואר "זמרת השנה". לשיר "גבריאל" היו ביצועים נוספים, ב"תמיד אותו חלום" על ידי עידו רוזנברג בשנת 2009 ועל-ידי מלחין השיר צביקה פיק באלבום "הלהיטים הגדולים" שהופץ ב-2018.

## תוכן השיר
בשיר "גבריאל", הדוברת פונה למלאך גבריאל ומבקשת ממנו שיבוא אליה. במבט ראשון, נראה כי מדובר באיזו משיכה אל הבלתי מושג, ואל הבלתי אפשרי, אל המלאך המטייל בשמיים ומבקש כוכבים: "הן תדע שבילי שמיים בוא אליי, טובים השניים". היא מצפה לשוחח איתו ולפגוש אותו, אולם המלאך נותר בשמיים. השיר ממשיך במילים "כל כנפות תבל נושקים", כלומר קצוות פתילים בפינות בגדיו של המלאך נוגעים מעט בדוברת כשהוא עובר מעליה, אך הוא לא מגיע אליה. בפזמון, הדוברת מספרת שלנער הזה, המלאך, היא מתפללת ומחכה. היא ממשיכה לנסות ולשכנע את המלאך לבוא אליה. היא מפנה את תשומת ליבו לכך, שגם אם האל עצמו נועל את שערי גן עדן בפניו, הרי הוא מוזמן לרדת אליה: "גבריאל, אם אלוהים נועל שעריו של גן העדן רד אליי".

בבית האחרון מקבלת העלילה בשיר תפנית דרמטית: "עוד נותר הצל", אומרת הדוברת, והגלימה של המלאך "פורשת ערב", כמכסה את השמש. הבית מסתיים בתיאור צליל צחצוח החרב, צליל הכנה למעשה אלים, משהו מאיים שעומד להתרחש. בבית האחרון, מסתבר שהשיר הוא ביטוי לכמיהה ולהשתוקקות של אישה הפונה אל אהובה ומבקשת ממנו לממש את אהבתם ולא להסתפק בממד הרוחני שאותו הוא מבקש.

## פירוש השיר
אהובה של הדוברת, מתואר כספק נער, ספק מלאך או שניהם ביחד, והשיר עוסק בפער שבין האנושי למלאכי באדם עצמו. האישה מבקשת מן הנער שבמלאך לא לשכוח את אנושיותו גם כשהוא שרוי בתפילה ובחוויות רוחניות. השיר מתייחס למלאך גבריאל, שעל-פי מקורות ביהדות הוא אחד מארבעת מלאכי השרת העומדים ליד כיסא הכבוד, ותפקידם לשמור על ארבע כנפות הארץ.
## בתרבות פופולרית
שיר זה נכלל במחזמר הלהיטים "מרי לו" שעלה לראשונה בתיאטרון הבימה בשנת 2002 ומבוסס על 25 משיריו של צביקה פיק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:שירים על מלאכים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הקורפוס ה-55 (האימפריה הגרמנית)

**הקורפוס ה-55** (בגרמנית: **Generalkommando zbV 55** היה קורפוס של צבא הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה. הוא הוקם כ**קורפוס ברנהרדי** זמני (על שם מפקדו) ב-6 ביוני 1916 ופורק בסוף המלחמה. 

## היסטוריה
הקורפוס ה-55  הוקם כ**קורפוס ברנהרדי** זמני ב-6 ביוני 1916,  על שם מפקדו גנרל חיל הפרשים פרידריך פון ברנהרדי.  ב-1 באוקטובר 1916, שונה שם הקורפוס לקורפוס ה-55.

עם תחילת מלחמת החפירות, זיהה הצבא הגרמני כי לא ניתן עוד לקיים את יחידת הקורפוס המסורתית, כלומר אחת המורכבת משתי דיוויזיות. בעוד שבמקרים מסוימים (ובמקומות מסוימים) היה די בקורפוס של שתי דיוויזיות, במקרים אחרים היה צורך ב-5 או 6 דיוויזיות. לכן, תחת פיקודו של הינדנבורג (מקיץ 1916), נוצרו מפקדות קורפוס חדשות ללא דיוויזיות אורגניות.  הקורפוס החדש הזה נקבע כמפקדה כללית לשימוש מיוחד (בגרמנית: **Generalkommandos zur besonderen Verwendung**).

קורפוס ברנהרדי הוקם בחיפזון בקיץ 1916 בחזית האוסטרו-הונגרית באזור ווהלין ככוח רב-לאומי להגנה מפני מתקפת ברוסילוב. כוחות גרמנים ואוסטרים הצליחו להדוף את הרוסים באזור הנהרות סטיר וסטוכיד. לאחר שנתיים בחזית המזרחית, הקורפוס הועבר לחזית המערבית בפברואר 1918, שם פעל באזור ארמנטייר. 

עד סוף המלחמה, הקורפוס לחם בחזית המערבית כחלק מהארמייה השישית, בקבוצת הארמיות רופרכט בהרכב הבא: 

* הדיוויזיה ה-38
* הדיוויזיה הבווארית ה-12
* הדיוויזיה הבווארית ה-5
* שני שלישים מדיוויזיית התחלופה ה-4
* דיוויזיית המילואים ה-9

## מפקדים
על הקורפוס ה-55 פיקד גנרל חיל הפרשים פרידריך פון ברנהרדי לאורך כל קיומו.  

## לקריאה נוספת

* 
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:גייסות הקיסרות הגרמנית
קורט שומאכר

**קורט ארנסט קרל שומאכר** (בגרמנית: **Kurt Schumacher**; 13 באוקטובר 1895 – 20 באוגוסט 1952) היה פוליטיקאי ומדינאי גרמני, מייסדה מחדש והיושב ראש הראשון של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה בגרמניה המערבית לאחר מלחמת העולם השנייה.

שומאכר, בנו של סוחר, התחנך באוניברסיטאות האלה, ברלין ומינסטר. לאחר ששירת במלחמת העולם הראשונה שבה איבד את זרועו הימנית, הוא הפך לעורך עיתון פוליטי ב-1920 של העיתון "ההארה השוואבית" (Swäbische Tagwacht) שפעל מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ברפובליקת ויימאר. הוא נבחר לחבר בית המחוקקים של המדינה החופשית וירטמברג ב-1924. ב-1930 נבחר לחבר ברייכסטאג מטעם המפלגה. לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933 הוא נעצר ונשלח למחנות ריכוז. במשך עשור עבר בין מחנות ריכוז עד אשר שוחרר במרץ 1943. באוגוסט אותה השנה נעצר בשנית ושוחרר בפברואר 1944. הוא נעצר מחדש לאחר המזימה להרוג את אדולף היטלר ב-20 ביולי 1944 מחשד למעורבות בקשר.

הוא החל לארגן מחדש את המפלגה המפורקת לאחר כניעת גרמניה הנאצית וחלוקת גרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה. באוקטובר 1945 בהנובר עמד בראש הישיבה הפתוחה הראשונה של המפלגה מזה 12 שנים. במאי 1946 הוא התמנה ליו"ר ה-SPD עבור שלושת האזורים המערביים של גרמניה הכבושה תחת בעלות הברית המערביות, אשר בהמשך התאחדו לגרמניה המערבית. הוא ביקש להרחיב את בסיס מפלגתו על ידי פיתוח מצע שפנה למעמד הביניים ולמעמד המסורתי דתי, ובבחירות בברלין המערבית של 1947 הופיעה ה-SPD עם קולות גבוהים מאי פעם. דרך מצע זה, המפלגה התקרבה לעבר המרכז הפוליטי.

סירובו להתפשר עם הקומוניסטים, לעומת זאת, גרם להתקפות מתמידות נגדו מאזור הכיבוש הסובייטי (בהמשך גרמניה המזרחית). שומאכר גינה את הקומוניסטים כ"נאצים צבועים באדום." מחלה ממושכת, שהגיעה לשיאה ב-1948 בכריתת רגלו השמאלית, החלישה עוד יותר את בריאותו הנחלשת, והוא נעשה מריר יותר ויותר כלפי יריביו הפוליטיים. לקראת הבחירות הכלליות הראשונות בגרמניה המערבית ב-1949, קידם מצע פוליטי שקרא להפיכת גרמניה המערבית למדינת רווחה נייטרלית במלחמה הקרה. בחירות הסתיימו בתוצאות צמודות, כאשר ה-SPD השיגה 131 מושבים בבונדסטאג לעומת 139 מושבים ל"איחוד" (CDU\CSU) הנוצרית-דמוקרטית בראשות קונראד אדנאואר. אדנאואר הקים קואליציה ביחד עם מספר מפלגות קטנות יותר, בהן המפלגה הדמוקרטית החופשית.

לאחר הבחירות שומאכר סירב לממשלת אחדות עם אדנאואר והיה למנהיג האופוזיציה הראשון בבונדסטאג, ולאחר מכן התנגד באופן עקבי לתוכנית שומאן, לאיחוד המכס בין צרפת לחבל הסאר (הבסיס לקידום הקהילה הכלכלית האירופית) ולהקמת הבונדסוור במסגרת חימוש מחודש של גרמניה. הוא נשאר מחויב עמוקות לאיחוד גרמניה מחדש. שומאכר כיהן כיו"ר האופוזיציה עד לפטירתו ב-20 באוגוסט 1952.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* קורט שומאכר, באתר "Oxford Refrence" 

קטגוריה:פוליטיקאים גרמנים
קטגוריה:מתנגדים גרמנים למשטר הנאצי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1895
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1952
עורי עור

"**עוּרִי עוּר**" הוא שיר שנכתב והולחן על ידי זמר הרוק הישראלי אביב גפן. השיר הופץ בשנת 2000 והוא השיר הראשון באלבומו התשיעי של גפן, "יומן מסע".

## רקע
השיר "עורי עור" של אביב גפן נכתב בשנת 2000. שיר זה מבטא את הרגשות ואת הלכי הרוח של העם בתקופה שבה נכתב. שמו המקורי של השיר, שבעיקרו נועד להיות אהבה למדינת ישראל, היה "מולדת חשוכה" . חבריו של גפן שכנעו אותו לשנות את שם השיר, ובמקום "חשוכה" לכתוב "אהובה", כדי לא לעורר כעס ציבורי. בעקבות כך, גפן שינה את מילות השיר ל"עורי עור", מה שהפך אותו ללהיט ענק בתחנות הרדיו.

## ניתוח ספרותי
טלי ארטמן בכתבתה לאתר ynet טוענת כי בשיר זה גפן הגיע לרגע שבו הוא יכול לגלות למאזינים שלו שאהבה היא דבר נעים ואף מנחם, שמדינת ישראל היא לא מקום מעוות ושנוא, אלא מקום מעוות ואהוב.

השיר עורי עור מתכתב עם שיריהם של החלוצים ושל הצברים שמבטאים את הכוח ואת היכולת לעמוד בפני הקשיים שהיו בעבודת הפרך לפני קום המדינה. שירי ארץ ישראל הקלאסיים עוסקים בחוויות משותפות או בחוויות אישיות. אחד הנושאים שמובא בהם הוא היחס למולדת, לארץ ישראל. כך גם שיר זה מדבר על המולדת האהובה, אך מבטא עייפות, רפיון וצורך לקבל ממנה אהבה. גפן טוען שהמולדת האהובה הפכה למקום קשה, עם בעיות רבות במדינה ש"אין בה אפילו פינה קטנה לשמוח", כפי שכתב בשיר. הוא רוצה לאהוב את מולדתו, אך הבעיות של המדינה מטרידות אותו ולא מאפשרות לו לאהוב אותה. בתקופת העליות הראשונות השירים מפליגים בשבחּה וביופייּה של הארץ. נחישות הרוח, הביטחון הפנימי, האומץ והשמחה, באים לידי ביטוי בלחני השירים, בעלי מקצב המארש. זאת בניגוד גמור לשירו העצוב, האיטי והזועק של גפן.

## הצלחה וביקורת
יש שיאמרו כי "עורי עור" הוא שיר בודד של יוצר נזעם. אך לטענת ד"ר אלירם, מרצה למוזיקה באוניברסיטת בר-אילן, הוא מבטא דבר שהוא מעבר לזעקתו הפרטית של יוצרו. השיר זכה בתואר "שיר השנה" ובפרס "תמליל השנה" בחלוקת פרסי האקדמיה הישראלית למוזיקה "תמוז" בדצמבר 2000. גידי גוב, מנחה הטקס, כינה את השיר "שיר מולדת חדש".

בשנת 2001, מפלגת הליכוד הציעה לגפן 1.8 מיליון שקלים על מנת להשתמש בשיר בקמפיין הבחירות לבחירות המיוחדות לראשות הממשלה בשנת 2001, אך הוא סירב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אביב גפן
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על אלימות
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירי מלחמות
קטגוריה:בלדות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אביב גפן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אביב גפן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי לואי להב
קטגוריה:שירי מחאה בעברית
אוזיאס האמפרי

**אוזיאס האמפרי** (באנגלית: **Ozias Humphry**; 8 בספטמבר 1742 – 9 במרץ 1810) היה צייר אנגלי מוביל של מיניאטורות, מאוחר יותר צייר בשמנים ופסטלים. הוא נבחר לאקדמיה המלכותית (RA) ב-1791, וב-1792 מונה לצייר דיוקנאות בעפרונות צבעוניים למלך.

## ביוגרפיה
האמפרי, שנולד ולמד בהוניטון, דבון, נמשך אל גלריית ציורים שפתח הדוכס מריצ'מונד והגיע ללונדון כדי ללמוד אמנות בבית הספר של שיפלי. הוא גם למד אמנות בבאת' אצל סמואל קולינס. בבאת' הוא התאכסן אצל הזמר תומאס לינלי.

כאמן צעיר מוכשר, הוא קיבל עידוד מתומאס גיינסבורו וסר ג'ושוע ריינולדס, בין היתר. בעיות הראייה שלו, שהובילו בסופו של דבר לעיוורון, החלו בתחילת שנות ה-70 ואילצו אותו לצייר יצירות גדולות יותר בשמנים ובפסטל.

## איטליה
הוא נסע לאיטליה בשנת 1773 עם חברו ג'ורג' רומני, ועצר בדרך בקנול, בקנט, שם הדוכס מדורסט הזמין ממנו כמה יצירות. שהותו באיטליה נמשכה עד 1777.

עם שובו, מצויריו הרבים כללו את ג'ורג' סטובס (1777), עמית האקדמיה דומיניק סרס, הכימאי ג'וזף פריסטלי, ואולי דיוקן של ג'יין אוסטן המתבגרת.

בין תלמידיו היו ג'ון אופי. הוא חיבר כתב יד בן חמישים עמודים ביוגרפיה של הצייר ג'ורג' סטובס, המבוסס על מה שסטובס סיפר לו. הספר נערך ופורסם באופן פרטי בשנות ה-70 של המאה ה-19 ופורסם מחדש ב-2005.  הוא גם הכיר את ויליאם בלייק והזמין עותקים של כמה מספריו המאוירים. לפחות אחד ממכתביו של בלייק אליו הוא מסמך משמעותי עבור הביוגרפים של בלייק.

## הודו
מ-1785 עד 1787, הוא נסע להודו, והפיק מיניאטורות וסקיצות רבות. הוא נבחר כחבר באקדמיה המלכותית בשנת 1791. בשנת 1792 מונה לצייר דיוקנאות בעפרונות למלך. רוב הדיוקנאות הרבים שלו של משפחת המלוכה עדיין נמצאים באוסף המלכותי.

ראייתו כשלה לבסוף ב-1797, והוא מת ב-1810 בהמפסטד, צפון לונדון.

עיקר רכושו נותר בידי של בנו, ויליאם אפקוט, אספן הספרים. ממנו רכש המוזיאון הבריטי מספר רב של מסמכים הקשורים להאמפרי.

## גלריה


File:Catherine Dashkova by O.Humphrey (1770s, Hermitage).jpg
File:Signora Sestini.png

File:Ozias Humphry - Portrait of a Gentleman - B1974.2.65 - Yale Center for British Art.jpg

File:Ozias Humphry - Portrait of a Lady - B2010.4 - Yale Center for British Art.jpg

File:Ozias Humphry - Portrait of Suliman Aga Le Luna - NMB 2747 - Nationalmuseum.jpg

File:Ozias Humphry (1742-1810) - Augustus John Hervey (1724–1779), 3rd Earl of Bristol (after Thomas Gainsborough) - 851735 - National Trust.jpg

File:Joseph Priestley by Ozias Humphrey.jpg

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1742
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1810
איך הוא שר

"**איך הוא שר**" הוא שיר שכתב, הלחין וביצע דני רובס, ואשר התפרסם ב-1989 באלבומו המצליח "בדרך אל האושר". השיר מציג את סיפור חייהם הטרגי של זמרי עבר מוכרים שדני רובס שמע בילדותו, שבעקבות הצלחתם הידרדרו לסמים, וסופם היה טרגי. אף שלפי עדותו של רובס הוא כתב את השיר כאזהרה לעצמו, בשיר דבק מיתוס שלפיו הוא נכתב על חייו ומותו של הזמר זוהר ארגוב.

## הרקע לשיר
רובס כתב את השיר בהשראת סיפורי החיים של כוכבי רוק שהידרדרו אל מותם בשיא הצלחתם, כגון אלביס פרסלי, ג'ניס ג'ופלין, ג'ימי הנדריקס וג'ים מוריסון. רובס סיפר שכתב את השיר לפני פריצתו לתודעה הציבורית, כאזהרה לעצמו.

חלקים בשיר נכתבו על רובס עצמו. בית הכנסת המתואר בשיר הוא בית הכנסת הגדול ברחובות. שנמצא בשכונת ילדותו של רובס.

## המיתוס של זוהר ארגוב
בשיר דבק סיפור שלפיו הוא נכתב על חייו ומותו של הזמר זוהר ארגוב. רובס פרסם את השיר כשנתיים לאחר מותו של ארגוב; סמיכות זו ומילות השיר, המגוללות את סיפורו של זמר הנישא על כנפי אהבת הקהל עד לנפילתו לסמים ומותו, חיזקו את ההשערות שאכן השיר נכתב על ארגוב. השורה מתוך השיר "מה נשאר מהזוהר, מכל השירים שהוא שר" לא הותירה כביכול מקום לספק. 

המיתוס נולד עם יציאת השיר כאשר בתוכנית הרדיו "ציפורי לילה" אמר המוזיקאי אביהו מדינה: , ואף השמיע את השיר כמה פעמים במהלך התוכנית. רובס השיב בתגובה שהמשפט של מדינה מכיל שלוש טעויות: .

רובס סיפר בהזדמנויות רבות כי בעת כתיבת השיר כלל לא חשב על ארגוב אלא על מוזיקאים שאהב בנעוריו, כגון אלביס פרסלי, ג'ניס ג'ופלין, ג'ימי הנדריקס וג'ים מוריסון, שלא הצליחו להתמודד עם ההצלחה, נפלו לסמים ומצאו את מותם בגיל צעיר. עוד הוא מציין כי כתב את השיר בשלב שהיה יוצר צעיר (עוד לפני ההצלחה הגדולה) כמעין תמרור אזהרה אישי, כדי שזה לא יקרה לו. לאחר שפורסמה הפרשנות על ארגוב הוא שב למילות השיר ונוכח לראות שאומנם הן מתאימות להפליא, ומבחינתו מי שרוצה לראות בכך שיר על ארגוב מוזמן לעשות כן, מאחר שהשיר שייך למאזינים וכל אחד יכול לקחת אותו למקום האישי שלו.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
קטגוריה:שירי דני רובס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על מוזיקאים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
סידן הידרוקסידי

**סידן הידרוקסידי** (Calcium hydroxide) הקרוי גם סיד כבוי היא תרכובת אי-אורגנית המורכבת מיוני סידן Ca+2 ויוני הידרוקסיד נוסחתה Ca(OH)2. סידן הידרוקסידי נוצר בתגובה של סיד עם מים.

CaO + H_2O  -> Ca(OH)_2 

לסידן הידרוקסידי יישומים רבים כולל בתעשיית המזון. מספר E של החומר כתוסף למוצרי מזון **E526**.

## תכונות
סידן הידרוקסיד הוא מוצק גבישי או אבקה לבנה. המסיסות במים אינה גבוהה: מכפלת המסיסות ב 25°C K_{sp}  = 6.4*10^{-6}   והמסיסות יורדת עם עליית הטמפרטורה. pH של תמיסה רוויה של החומר במים בטמפרטורת החדר תהיה כ 12.5 והיא עלולה לגרום כווייה כימית. תמיסת סידן הידרוקסיד הופכת משקופה ללבנה-חלבית עקב ספיחת פחמן דו-חמצני ויצירת גבישי גיר.

Ca(OH)_{2(aq)} + CO_{2(g)}\rightarrow CaCO_{3(s)}  +H_2O_{(l)}

בחימום ל 512°C סידן הידרוקסיד הופך לסיד תוך פליטת מים Ca(OH)_2 \rightarrow CaO + H_2O 

## שימושים
השימוש המרכזי בסידן הידרוקסיד הוא בייצור מלט.

משתמשים בסידן הידרוקסיד כחומר הפתתה ( flocculant) בתהליך טיהור שפכים. החומר גורם ליצירת פתיתים גדולים מחלקיקים קולואידיים וכך לשקיעתם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סידן: תרכובות
קטגוריה:הידרוקסידים
קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
גן סגור (שיר)

"**גן סגור**" הוא שיר שנכתב על ידי הזמר והיוצר יהונתן גפן, והולחן על ידי יוני רכטר, ויצא לאור בשנת 1978 כחלק מספר שירי ילדים. באותה השנה, שירי הספר הוקלטו והולחנו לאלבום "הכבש השישה עשר", שהוקלט בשיתוף עם יהודית רביץ, גידי גוב, יוני רכטר ודויד ברוזה, ששרו את שירי הילדים. בשנת 1991 השירים שולבו בהצגת ילדים, ובשנת 2021 יצאה הצגה חדשה שנקראה "הכבש השישה עשר", והכילה את שירי הילדים מאותו הספר.

## מאפיינים

### מאפיינים טקסטואליים
השיר נכתב בגוף ראשון רבים, והוא מתואר מנקודת המבט של ילד קטן. אוצר המילים בשיר מתאים גם הוא לאותה נקודת מבט (מילים כמו אמא, נדנדות, גן וקוביות), וכך גם המשלב הלשוני.

השיר מתאר חוויות לא נעימות של הילד המגיע לגן שלו בזמן שהוא כבר סגור ושומם. השיר מאופיין בניגודיות בין המקום הבטוח של הילדים לבין העובדה שהוא עומד סגור. למרות החוויות הלא נעימות, השיר מסופר בריחוק מסוים - האירוע התרחש אתמול ולא מתואר בזמן אמת.

### מאפיינים מוזיקליים
לחן השיר מורכב משני חלקים מוזיקליים החוזרים לסירוגין עם שינויים קלים. על אף האווירה הקודרת מעט של מילות השיר, הלחן כתוב בסולם מז'ורי שגורם לשיר להישמע שמח. החלק הראשון הוא מונוטוני יחסית, והוא סב סביב צליל הדומיננטה ומסתיים בטוניקה. החלק השני פותח בקפיצה של אוקטבה למעלה מצליל הטוניקה.

## ביצועים שונים של השיר
השיר בוצע על ידי מספר זמרים ויוצרים שונים. מקהלת שרונית ביצעה את השיר בעבור ערוץ הופ!, גידי גוב ביצע את השיר במסגרת הוצאת אלבום שירי ילדים בשנת 1983, השיר בוצע בספיישל של ה"כבש השישה עשר" ששודר בערוץ הילדים על ידי מיכל ינאי ודנה דבורין, וכן מיכל ינאי בעצמה בצעה את השיר בקלטת בכיכובה "הילדה הכי יפה בגן" שהכילה את מיטב השירים של יהונתן גפן והשיר בוצע בקלטת "שירים קטנים 2" ומשתתפי "הכבש השישה עשר" ביצעו את השיר לכבוד הוצאתו המחודשת ביוטיוב.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי הכבש השישה עשר
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירי יהודית רביץ
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהונתן גפן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יוני רכטר
קטגוריה:שירי ילדים
פרח (שיר)

"**פרח**" הוא שיר שנכתב על ידי צרויה להב על רקע הפיגוע בראס בורקה בשנת 1985. את השיר הלחין יהודה פוליקר וביצע גידי גוב, ולימים בוצע גם על ידי יהודה פוליקר. השיר נכלל באלבומו של גוב "דרך ארץ".

## רקע
השיר 'פרח' נכתב על הפיגוע בראס בורקה ב-1985 בסיני שבו קבוצת מטיילים ישראלים שנפשה במקום נורתה על ידי חייל מצרי. הרצח הביא לאווירה קשה בחברה הישראלית, והמון אנשים החלו לשאול שאלות לגבי הסכם השלום עם מצרים. השיר מזוהה במיוחד עם צליל שלח, שהתפרסמה בעקבות השתתפותה בתוכנית "שיישאר בינינו", ונהרגה באותו פיגוע. להב הסבירה שהשיר נכתב כמה חודשים אחרי הפיגוע, כמחאה "נגד האיוולת הטראגית... של כל ההנהגות, הממשלות ותעשיות הרצח".

## התקבלות השיר
האלבום הצליח מאוד ונמכרו ממנו עותקים רבים בצאתו לאור. הצלחתו הגדולה של השיר והעובדה שהושמע ברדיו פעמים רבות גרמו לביקורת שלילית על הסאונד של השיר והפקתו, שנחשבו בעיני הרבה אנשים ניסיון כושל להפוך את גוב לזמר רוקיסט וכעוס.

## ביצועים מיוחדים
יהודה פוליקר (מלחין השיר) הקליט בשנת 1990 את השיר 'פרח' מחדש בביצוע אישי שלו. ביצוע זה התפרסם באלבומו "פחות אבל כואב". האלבום זכה להצלחה אדירה ונמכר ב-140,000 עותקים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירי יהודה פוליקר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי צרויה להב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יהודה פוליקר
אנחנו נעבור

"**אנחנו נעבור**" הוא שיר שנכתב ב-1967 על-ידי יחיאל מוהר, הולחן על-ידי משה וילנסקי ובוצע על-ידי כמה להקות ישראליות לאורך השנים.

## רקע השיר
השיר מבוסס על המיקום הגאוגרפי של מצרי טיראן. מצרי טיראן הם מצרי ים השוכנים בפתחו של מפרץ אילת, ומקשרים בינו לבין הים האדום. מצרי טיראן היו זירת מלחמה במלחמת ששת הימים, שם נערך הקרב באיים סנפיר וטיראן. ישראל ראתה בחסימת המעבר למצרי טיראן על ידי מצרים הכרזת מלחמה, ולכן נקטה פעולה התקפית, שיצאה לפועל ב-22 במאי 1967. ב-23 במאי 1967 החלו המצרים להגיב בחזרה לישראל, ובתחילת שנות השמונים ישראל החלה לסגת ממצרי טיראן בעקבות הסכם השלום עם המצרים. כתוצאה מהמלחמה נהפכו האיים סנפיר וטיראן סימבוליים לעם ישראל, ולכן השיר נכתב בעקבות הקרב שם.

## משמעות השיר
השיר "אנחנו נעבור" הוא שיר פטריוטי, השייך לקבוצת שירים שנכתבו ערב מלחמת ששת הימים, במטרה לעודד ולהרים את רוח הלוחמים ואת מוראל העם, ביניהם: "החזיקי לנו אצבעות", "באנו למילואים", "נאצר מחכה לרבין", "שארם אלשיח" ועוד.

## ביצועים לשיר
הביצוע של להקת הדודאים הוא הביצוע המוכר ביותר לשיר, אך יש עוד כמה ביצועים לשיר, ישנים וחדשים יותר על ידי להקות שונות ועל ידי זמרים שונים כגון: הזמר מרטין מוסקוביץ', רחל אטאס, אלכס וייס, מקס, פרומנסקי, חבורת שירו שיר ולהקת הנח"ל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יחיאל מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:שירי מלחמת ששת הימים
הנה תמו יום קרב וערבו

[ממוזער|[מרדכי זעירא]]
השיר "**הנה תמו יום קרב וערבו**" נכתב על ידי נתן אלתרמן והולחן על ידי מרדכי זעירא בשנת 1945 (תש"ה), לקראת סיום מלחמת העולם שנייה. השיר הוא שיר תנ"כי העוסק בנפילת שאול בקרב על הגלבוע (שמואל א, לא).
שאול המלך אינו נזכר במפורש בשיר, אלא רק דוד המלך שיירש אותו.

## פרסום השיר וכתיבתו
השיר נדפס לראשונה בכתב העת "תו שין דלת: שנתון 'דבר' לדברי ספרות, עיון וסקירה" ב-1945. והוא נדפס שוב בספר "עיר היונה" ב־1957.

## ביצועים שונים של השיר
הביצוע הנודע ביותר של השירה הוא ביצועה של הזמרת שושנה דמארי בשנת 1960. ביצועים נוספים של השיר הם ביצועו של יהורם גאון בשנת 1973; ביצועה של מקהלת הגלבוע בשנת 2002; וביצועה של להקת חבורת שהם בשנת 2003

## ההקשר המקראי של השיר
השיר מתקשר במגוון צורות לסיפור התנ"כי אשר עליו הוא מבוסס. השיר עוסק בהפסדו המר של שאול בקרב על הגלבוע המוביל להתאבדותו: "וְהַמֶּלֶךְ נָפַל עַל חַרְבּו" (ביטוי החוזר חמש פעמים בשיר). עובדה זו מתקשרת לסיפור התנ"כי כפי שמופיע בספר שמואל א: "וַיִּקַּח שָׁאוּל אֶת-הַחֶרֶב וַיִּפֹּל עָלֶיהָ" (לא, ד). בשיר גם נדונה המנוסה של אנשי גלבוע מן האזור לאחר הפסד הקרב: "הַמָּלֵא זַעֲקַת מְנוּסָה", וכך מתואר גם בעלילה המקראית: "כִּי-נָסוּ אַנְשֵׁי יִשְׂרָאֵל, וְכִי-מֵתוּ שָׁאוּל וּבָנָיו; וַיַּעַזְבוּ אֶת-הֶעָרִים וַיָּנֻסוּ וַיָּבֹאוּ פְלִשְׁתִּים וַיֵּשְׁבוּ בָּהֶן" (שמואל א לא, ז).

## קישורים חיצוניים
* רחל עופר, "והמלך נפל על חרבו" - השינויים במושג הגבורה והשתקפותם בשירים על שאול',academia
* ביצוע מוקלט של הנה תמו יום קרב וערבו באתר הספרייה הלאומית בצירוף מילות השיר

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1945
קטגוריה:שירי שושנה דמארי
קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מרדכי זעירא
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך
קטגוריה:שירי מלחמות
אצלנו בגן

"**אצלנו בגן**" הוא שיר שכתב והלחין יפתח קרזנר, וביצעה שי-לי עטרי. השיר נכתב במהלך מבצע צוק איתן ופורסם ב-23 ביולי 2014.

## משמעות

### בעת כתיבתו
קרזנר סיפר שהשיר נכתב מתוך מחשבה על מעבר הזמן מאז מות חברו , שבזכרונו נותר בן 23 כביום מותו. מחשבה זו הובילה לתובנה לגבי גילם הצעיר של החיילים, שנראו לו בוגרים כשהיה בן נעורים בעצמו. המטאפורה של גן ילדים משקפת את התובנה הזו והיא חלק מניסיונו לעבד את הכאב על מותם של חיילים צעירים.

השיר משתמש במטפורה של גן ילדים כדי לתאר דינמיקה בין חיילים בצבא, כאשר בתחילתו מופיע המשפט "אצלנו בגן יש המון ילדים / את חלקם אני אוהב את חלקם אני לא מכיר", ובסיומו מופיע המשפט: "אצלנו **בגדוד** יש המון ילדים / את חלקם אני אוהב את חלקם אני לא **אכיר**". המשפט החותם את השיר מסביר את המטפורה המתחילה אותו במילים פשוטות. הכותב מסביר לקורא את המטפורה ומאפשר לו לחזור ולהבין את משמעות השיר כולו.

### בצל [[מלחמת חרבות ברזל]]
בצל מלחמת חרבות ברזל, קיבל השיר משמעות נוספת, בפרט בשל הטרגדיה המשפחתית שעברה על עטרי עצמה. במהלך הטבח בכפר עזה ב-7 באוקטובר 2023 במסגרת טבח שבעה באוקטובר הסתגרו שי-לי ובעלה יהב וינר עם בתם בת החודש בביתם שבכפר עזה. בזמן שמחבלים ניסו לפרוץ את חלון הממ"ד שהתחבאו בו, הדף יהב את המחבל בעוד שי-לי ברחה עם בתם. שלושה ימים מאוחר יותר קיבלה עטרי את הבשורה כי בעלה נרצח.

במסגרת ההכנות לטקס שנועד לציין את יום השנה לטבח ותחילת המלחמה, יפתח קרזנר התבקש בידי הבמאי רן צחור להוסיף בית חדש לשיר שיתייחס לאחד האירועים הקשים במלחמה, פגיעת הרקטה במג'דל שמס. הבית מתייחס להרג הילדים בזמן ששיחקו במגרש כדורגל. במהלך הערב ביצעו ילדי עוטף עזה את השיר, ואת הקטע שנוסף שרה לונא רבאח, שארבעה מחבריה נספו בפגיעת הרקטה.

## ביצועים
השיר בוצע לראשונה על ידי הזמרת שי-לי עטרי ונכלל באלבום הבכורה שלה. גרסאות נוספות לשיר בוצעו גם על ידי לי בירן, שי הראל ובהמשך על ידי להקות צבאיות.

מאז פרסומו לראשונה, השיר הפך למזוהה עם יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. הוא מושמע רבות בערבי שירי לוחמים וטקסים ממלכתיים, ומקושר לזיכרון הנופלים במערכות ישראל האחרונות.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מבצע צוק איתן
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
נוף ילדות

"**נוֹף יַלְדוּת**" הוא שיר שכתב והלחין שלמה ארצי בשנת 1971. את השיר ביצע במקור באלבומו "על אנשים", בגרסה שלא התרוממה במצעדי הפזמונים. ואולם לאחר צאת גרסתו המחודשת, שנכללה באלבום "אהבתיהם" משנת 2000, הפך השיר ללהיט גדול.

## משמעות השיר
השיר נכתב אולי על היישוב שבו נולד ארצי, אלוני אבא, אולי על שכונת ביצרון, בתל אביב, שבה גדל, או אולי על רחוב ברנדיס שבצפון החדש אליו עברה משפחתו בהמשך. השיר מתאר את התבגרות הדובר אל מול הנופים שנעצרו ולא השתנו.

## גרסת "על אנשים"
את הגרסה באלבום זו עיבד אלברט פיאמנטה בסגנון מלנכולי ושקט. זה היה האלבום הראשון בו כתב שלמה ארצי כמעט את כל השירים.

## הגרסה המחודשת
בשנת 2000 הקליט שלמה ארצי אלבום שכולו מורכב מביצועים חדשים לשירים ישנים שלו, והוא אחד האלבומים הנמכרים ביותר בהיסטוריה של המוזיקה הישראלית.

גם השיר "נוף ילדות" בוצע מחדש לאחר שעבר עיבוד על ידי שלמה ארצי, יהודה עדר, אבי סינגולדה, ז'אן פול זימבריס וגיל פלדמן. העיבוד שינה את אווירת השיר ואת אופיו. נוסף על כך, המילים שונו והבית השלישי הושמט. בביצוע השיר משתתפים פבלו רוזנברג ודוד ד'אור.

לאחר שארצי הוציא לאור את הגרסה המחודשת של השיר "נוף ילדות", השיר נכנס כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-20 בפברואר 2000, והופיע בהם במשך שישה עשר שבועות, עד ל-25 ביוני של אותה השנה. במשך שבועיים מתוכם עמד בראש המצעד. החל מ-9 באפריל של אותה השנה, השתתף גם במצעד השנתי תש"ס (2000). הוא זכה להצלחה רבה ודורג במקום השביעי.

השיר נחשב כשיר המצליח ביותר של ארצי במצעד, ובזכותו זכה ארצי בתואר זמר השנה.

## ביצועים נוספים של השיר
השיר זכה לביצועים רבים, והרבה מועדוני זמר מרבים להשמיעו. ישנם גם זמרים גדולים הכוללים במופעים ובהקלטות גרסאות אישיות לשיר.

## קישורים חיצוניים

* מילות השיר "נוף ילדות", באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:סינגלים מ-2000
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
השר משה מונטיפיורי

"**השר משה מונטיפיורי**" הוא שיר שנכתב על ידי המשורר הישראלי חיים חפר והולחן על ידי המוזיקאי הישראלי דובי זלצר בשנת 1971. במטרה להשלים את הפסקול לסרט "אני ירושלמי". השיר בוצע על ידי יהורם גאון.
ממוזער|152x152 פיקסלים|משה מונטיפיורי

## לחן וביצועים
השיר נכלל בסרט התיעודי-מוזיקלי "אני ירושלמי" שכתב וביים יהורם גאון בשנת 1971. הוא נכלל גם באלבומו "המיטב", אשר יצא לאור בשנת 2004, וגם באלבומו "לך ירושלים" שיצא לאור בשנת 2007.

השיר בוצע על ידי אומנים נוספים, וביניהם ניתן לכלול את ביצועו של משה להב אשר התפרסם בשנת 2017 ונכלל באלבום "איזה רוח" ואת ביצועו של שלמה זיכל, מתמודד בעונה השנייה של תוכנית המוזיקה "בית ספר למוסיקה", בשנת 2013.

## תוכן השיר
השיר מתאר את סוף חייו של משה מונטיפיורי, בסוף המאה ה-19, שנפטר לאחר שהגיע לגיל מאה המופלג. מונטיפיורי היה נדבן ושדלן יהודי מבריטניה, שהקדיש את חייו לסיוע ליהודים בארצות שונות. ידוע גם בתואר "השר משה מונטיפיורי",  במשמעותו העברית המקורית - כתואר כבוד לאיש ציבור נכבד ורם מעלה, וכן כתרגום לתואר האצולה "סר" שהוענק לו על ידי המלכה ויקטוריה בשנת 1837.

בשיר מתוארים המלאכים בבואם לקחת את משה מונטיפיורי בכל עשור, החל מגיל 80 ועד גיל 101, אך בכל פעם הוא דוחה מחדש את בואם כדי לעזור ליהודים נוספים בעולם.

בשיר מתוארים אירועים היסטוריים שונים וביניהם עלילת הדם בדמשק בשנת 1840 והפוגרומים ברוסיה, שבמהלכם עזר השר משה מונטיפיורי ליהודים.

## מצעדים
השיר זכה לפרסום רב בביצוע יהורם גאון. הוא נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל (כיום רשת ב') ב-9 במרץ 1971 וצעד במשך שמונה שבועות עד ל-24 במאי של אותה השנה. בשיאו הגיע למקום הרביעי במצעד, ב-26 באפריל 1971. גם במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר למקום הרביעי.

## קישורים חיצוניים
* 
* קליפ של השיר "השר משה מונטיפיורי" מתוך הסרט "אני ירושלמי", באתר יוטיוב
* תווים של השיר השר משה מונטיפיורי מתוך ספרו של דב זלצר "עושה המנגינות" (תל אביב : 2004) באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דובי זלצר
קטגוריה:שירי יום ירושלים
קטגוריה:שירים על ירושלים
קטגוריה:שירים המבוססים על אנשים אמיתיים
מה שאת אוהבת

ממוזער
**"מה שאת אוהבת"** הוא שיר מתוך אלבומה של גלי עטרי "חבק אותי לאט" שפורסם בשנת 2003.

כותב השיר הוא מאיר גולדברג, מלחינו הוא יצחק קלפטר ומעבדיו הם משה ודודי לוי.

## מצעדים
השיר צעד כחמישה חודשים ברציפות במצעד העברי השבועי של רשת ג' ב־3 באוגוסט 2003 עד 28 בדצמבר 2003 ודורג במצעדים השנתיים לסיכום תשס"ג בתחנות הרדיו השונות: במקום השלושים ואחד במצעד השנתי תשס"ג (2003) של גלגלצ; במקום השלושים וחמישה במצעד השנתי של רשת ג', ובשיאו הגיע למקום השני (7 בספטמבר 2003); ובמצעד שירי גלי עטרי שנערך ברשת ג' בשנת 2009 דורג השיר במקום השמיני; במצעד פסקול העשור בשנת 2009 דורג במקום השישים.

## גרסה אחרת לשיר
גלי עטרי וישי לוי קיימו שיתוף פעולה מוזיקלי הכולל דואט של הלהיט "מה שאת אוהבת".

הם אירחו זה את זה בסיבובי הופעות בחודשים יוני-יולי בשנת 2011, וביצעו את השיר.

## השפעה
לפי הספרייה הלאומית של ישראל, "מה שאת אוהבת" הוא הלהיט הגדול ביותר באלבום, ואחד מלהיטיה הגדולים של עטרי בכל הזמנים. השיר הפך לסמל להעצמה נשית, ונחשב לקלאסיקה עברית.

## השיר מנקודת מבטה של גלי
בריאיון שהתקיים בשנת 2009 עטרי סיפרה שהשיר "מה שאת אוהבת" הוא מהשירים החדשים המדבר על כל הדברים בהם היא מאמינה: "לעשות מה שאני רוצה, מבלי לפגוע באחרים". לפי עדותה, אף על פי שהשיר הוא מבין להיטיה המאוחרים יותר, קלפטר הלחין אותו באותה תקופה בה הלחין את שירהּ "סוף העונה", אשר יצא לאור ב-1986.

עטרי סיפרה שיש לה מאגר שירים שממנו היא בוחרת ובודקת האם הוא מתאים לה, למצב רוחה ולתקופה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2003
קטגוריה:שירי גלי עטרי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מאיר גולדברג
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר