open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אלי מחפוד

**אלי מחפוד** () הוא כדורגלן עבר ישראלי וכיום מאמן כדורגל. מחפוד שיחק בעמדת הקשר בהפועל פתח תקווה, ונחשב בעיני רבים לאחד הסמלים הגדולים של המועדון.

## קריירה
מחפוד גדל בעיר פתח תקווה בשכונת שערייה, למשפחה חרדית ממוצא תימני בת 10 ילדים. הוא החל את הקריירה שלו בגיל 9 בקבוצות הילדים והנוער של הפועל פתח תקווה, עד שהועלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. ב-8 בדצמבר 1979 ערך את הופעת הבכורה שלו, במשחק מול הפועל יהוד. בקבוצה הבוגרת הוא שיחק כקשר בין השנים 1979–1993. בסך הכול הופיע מחפוד במדי הפועל פתח תקווה ב-362 משחקים בכל המסגרות. בעונת 1991/1992 הפועל פתח תקווה זכתה בגביע המדינה בכדורגל בזמן שמחפוד היה קפטן הקבוצה, ואף הבקיע את שער היתרון הראשון במשחק הגמר (1:3 מול מכבי תל אביב). בסך הכל רשם במהלך הקריירה 364 הופעות בכל המסגרות במדי הפועל פתח תקווה, וכבש 21 שערים.

לאחר פרישתו ממשחק פעיל החל לכהן בתפקידים שונים בקבוצת נעוריו, עד שמונה למנהל מקצועי של מחלקת הנוער. בשנת 2004 הורשע מחפוד בהעלמת מס ונידון לתשעה חודשי מאסר. לאחר תום הפרשה הוא המשיך לכהן כמנהל מחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה, ובעונת  מונה למאמן קבוצת הבוגרים ששיחקה בליגה הלאומית. מחפוד הצליח לעלות עם הקבוצה לליגת העל בסיום אותה עונה.

ב-2009 פוטר מהפועל פתח תקווה ומונה למאמן מכבי אחי נצרת מחפוד העלה את מכבי אחי נצרת לליגת העל לאחר ניצחון כפול נגד הכח עמידר רמת גן בפלייאוף העלייה לליגת העל בסיום עונת 2008/2009. מספר חודשים לאחר מכן פוטר דני ניראון מתפקידו בהפועל פתח תקווה ובמקומו חזר אלי מחפוד לאמן את הקבוצה. ב-16 באוקטובר פוטר מחפוד מתפקידו כמאמן הפועל פתח תקווה. מאוחר יותר בעונת 2010/2011 הוא חתם בהפועל אשקלון. בעונת  סיימה קבוצתו של מחפוד, הפועל אשקלון, בפלייאוף האמצעי של הליגה הלאומית.

ב-14 ביוני 2012 מונה מחפוד לקדנציה נוספת כמאמנה של הפועל פתח תקווה, לאחר שירדה לליגה הלאומית. ב-19 בינואר 2013 פוטר מתפקידו, לאחר הפסד 2:0 בדרבי מול מכבי פתח תקווה.

בינואר 2015 מונה מחפוד למאמן מכבי יפו מליגה א'. בינואר 2016 מונה מחפוד למאמן הפועל ירושלים במטרה להשאירם בליגה הלאומית ובתום עונת 2015/2016 הצליח מחפוד לעמוד במשימה.

באוקטובר 2016 מונה למאמנה של מכבי שעריים. לאחר חודש ב-22 בנובמבר פוטר מתפקידו.

## חיים אישיים
מחפוד נשוי ואב לשלושה ילדים.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השחקן באתר מוזיאון הפועל פתח תקווה

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:פתח תקווה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:מאמני מכבי אחי נצרת
קטגוריה:מאמני הפועל אשקלון
קטגוריה:מאמני מכבי יפו
קטגוריה:מאמני הפועל ירושלים
קטגוריה:מאמני מכבי שעריים
קטגוריה:בוגרי תיכון עמל א' (פתח תקווה)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
.fm

היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום של מיקרונזיה.

מלבד שמות שמורים כגון .com.fm,.net.fm, כל אדם בעולם יכול לרשום שם תחום תחת הסיומת .fm, תמורת תשלום. חלק ניכר מהתשלום עובר לממשלה ולאוכלוסיית האיים. סיומת האינטרנט .fm פופולרית במיוחד (ולכן גם בעלת ערך כלכלי משמעותי) בשל כל תחנות הרדיו המשדרות באפנון תדר FM וקונות שם תחום בסגנון: שם התחנה.fm. לדוגמה, glz.fm, הרשום על-שמה של תחנת השידור הישראלית גלי צה"ל.

סיומות אינטרנט דומות ל-fm. במובן הזה הן dj., cd., tv., am. ו-mu..

דוגמה לאתר מפורסם שקבע את מקומו תחת סיומת האינטרנט .fm הוא last.fm - אתר מוזיקה חברתי. גם מספר תחנות רדיו ישראליות רכשו תחת סיומת זו את שם התחום שלהם. בין תחנות אלו ניתן למנות את רדיו ללא הפסקה (www.103.fm) ורדיו חיפה (www.1075.fm). שימוש לא-קונבנציונלי שכזה בסיומות אינטרנט נקרא Domain Hack.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיקרונזיה
Lightning

פרויקט **Lightning** הוכרז ב־22 בדצמבר 2004 ומפותח כיום על ידי קרן מוזילה כהרחבה המוסיפה פונקציות לוח שנה וזימונים לתוכנת הדואר וקבוצות הדיון Mozilla Thunderbird. Lightning היא תוכנת לוח שנה התואמת ל־iCalendar.

בניגוד ל־Mozilla Sunbird - מטרתה של Lightning היא להשתלב באופן הדוק עם Thunderbird. פרויקט Lightning מפותח במקביל לפרויקט Sunbird, והקוד של שני הכלים זהה עם מספר קבצים שונים בכל תוכנה כך שהן יוכלו לרוץ כמצופה.

גרסת הניסיון הראשונה של Lightning שוחררה ב־14 במרץ 2006 וגרסה 0.3 שוחררה ב־10 באוקטובר 2006. גרסה 0.5 שוחררה ב־27 ביוני 2007, גרסה 0.7 שוחררה ב־25 באוקטובר 2007, 0.8 שוחררה ב־4 באפריל 2008, 0.9 ב־23 בספטמבר 2008. גרסה 0.9 היא הגרסה האחרונה שתוכננה עבור Thunderbird 2, ולוח השנה ישולב במלואו ב־Thunderbird 3.

חברת Sun Microsystems תרמה תרומה משמעותית לפרויקט Lightning במטרה לספק למשתמשים אלטרנטיבה חופשית ופתוחה ל־Microsoft Office באמצעות שילוב של OpenOffice.org ו־Thunderbird עם ההרחבה Lightning. האזורים בהם Sun מתמקדת בנוסף לתיקון באגים כללים הם תצוגות לוח השנה, תכונות שיתוף ותמיכה ב־Sun Java Calendar Server.

Lightning הוא שם הקוד ולא השם הרשמי של המוצר. לכן, מבחינה טכנית לא נכון לקרוא לו "Mozilla Lightning".

## ראו גם
* Mozilla Thunderbird
* Mozilla Sunbird

## קישורים חיצוניים

* 
* הערות השחרור של Lightning
*  הבלוג של Mozilla Calendar

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזילה
קטגוריה:תוכנה חופשית
סיירת ממוגנת

שמאל|ממוזער|300px|חתך סכמטי של סיירת ממוגנת. הסיפון המשוריין מודגש באדום; שימו לב לשיפועים בצידי האונייה; בדרך זו ניתנה ההגנה הטובה ביותר. בשחור מסומנים מחסני הפחם, המספקים הגנה נוספת לאונייה
**סיירת ממוגנת** (באנגלית: **protected cruiser**) היא סוג של סיירת שהייתה בשימוש בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.

בשנת 1880 מצאו מהנדסי אוניות פתרון לדילמה: כיצד לבנות אוניות מהירות ובעלות יכולת לפעולה עצמאית, המוגנות די הצורך כדי לשרוד בקרב. מעטה שריון עשוי מפלדה סיפק הגנה רבה יותר משריון עשוי מברזל, ובאותו משקל. המתכננים הגיעו למסקנה, שניתן להגן על האונייה באמצעות שריון דק יחסית של פלדה מעל האזורים החיוניים שבה. שכבת מגן נוספת הושגה באמצעות מיקום מחסני הפחם בצורה שבה יוכלו לבלום פגיעות. בדרך זו, ניתן היה לספק לאונייה מיגון ללא פגיעה רבה מדי במהירותה.

הסיירת הממוגנת הראשונה הייתה הסיירת הצ'ילאנית "אסמרלדה", שהייתה בעלת תכנון בריטי פורץ דרך. האונייה נבנתה במספנת אלסוויק (Elswick), באנגליה, ואחריה נבנו קבוצה של סיירות מדגם זה, ונקראו סיירות אלסוויק. קדמת האונייה, סיפון האחרה והסיפון הראשי, שהיו עשויים מעץ הוחלפו בלוחות שריון. האונייה הייתה חמושה בתותחים בקוטר 10 אינץ' (254 מ"מ) בקדמתה ובאחריתה, ובתותחי 6 אינץ' (152 מ"מ) במרכזה. "אסמרלדה" הונעה בעזרת מנועי קיטור בלבד, מהירותה הגיעה ל-18 קשר, וההדחק שלה פחות מ-3,000 טון. היה זה תכנון פורץ דרך, שהיווה השראה למתכנני אוניות בעשורים הבאים לשילוב חימוש כבד, מהירות גבוהה ותפוסה נמוכה.

עם עליית טיבו של שריון הפלדה, ניתן היה להגיע למיגון טוב יותר במשקל קל יותר; מנועי האוניות השתכללו, והדלק השתנה מפחם לנפט, דבר שהפך את מחסני הפחם למיותרים. הסיירות המשוריינות היו איטיות יותר, ולקראת 1910 יצאו משירות והוחלפו בסיירות בעלות שריון קל יותר.

כיום ידוע על שלוש סיירות ממוגנות, שנשמרו בתור אוניות מוזיאון. "אברורה" הרוסית, שעוגנת בסנקט פטרבורג, "אולימפיה" האמריקאית שעוגנת בפילדלפיה ו"פוליה" האיטלקית,  שחלקיה הוצבו בפארק Vittoriale degli italiani באיטליה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סיירות מלחמה
קטגוריה:נשק במלחמת רוסיה–יפן
אריאל (גופן)

[שמאל|ממוזער|350px|גופן אריאל באותיות [אלפבית עברי|עבריות, לטיניות וקיריליות]]
**אריאָל** (באנגלית: **Arial**) הוא גופן נפוץ, ללא תגים (סנס סריף), שנועד בעיקר עבור טקסטים המיועדים לקריאה על גבי צג מחשב.

משפחת הגופן, עבור שפות וסוגי כתב רבים, עוצבה על ידי רובין ניקולס ופטרישיה סאונדרס ב-1982 על בסיס הגופן האלגנטי "הלווטיקה" (Helvetica) תוך פישוט ועריכת שינויים שיהפכו אותו קריא ונוח במדפסות לייזר של חברת IBM. עם הכנסת תקן TrueType על ידי חברת אפל, הכינה חברת מיקרוסופט סט של גופני אריאל בשפות רבות לחבילת היישומים המשרדיים אופיס (Microsoft Office) ועל ידי כך הפכה את הגופן לנפוץ מאוד לשימוש. חוקרים גילו שזהו אחד הגופנים הקריאים ביותר מעל צג מחשב (לצד Tahoma) משום שעוצב כך שלא ייגרם שום ריצוד.

על מנת להכין גופני אריאל בשפות השונות חיפשו אנשי מיקרוסופט גופנים חלקים ופשוטים בשפות השונות. בעברית עוצב הגופן על ידי ברוך גורקין (בייעוצו של הטיפוגרף הישראלי צביקה רוזנברג) על בסיס הגופן נרקיס חדש של צבי נרקיס, בלא ידיעתו. רק לאחר שבע שנים של דיונים בבתי משפט שולם לו, בפשרה, סכום של 25,000 דולר על זכויותיו בגופן.

מעצבים גרפיים נוטים לבקר את הגופן על היותו העתקה לא מוצלחת של הגופן הלווטיקה, בשפות הלטיניות והקיריליות; ושל נרקיס תם ונרקיס חדש בעברית; ועל היותו סתמי וחסר ייחוד. במיוחד יוצאת הביקורת כנגד השימוש בגופן בדפוס, כיוון שעל גבי נייר הוא פחות קריא מגופנים בעלי תגים כגון דוד או פרנק-ריהל ואחרים.

## ראו גם
* גופן "אלף", אשר נועד להוות אלטרנטיבה לאריאל

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* Arial Font Family - by Robin Nicholas, Patricia Saunders


## הערות שוליים

קטגוריה:גופנים
קטגוריה:גופנים עבריים
קטגוריה:גופני כתב לטיני
פרנקו קורלי

**פרנקו קורלי** (באיטלקית: **Franco Corelli**; 8 באפריל 1921 - 29 באוקטובר 2003) היה טנור איטלקי שפעל בתחום האופרה בשנים 1951–1976. ידוע בזכות קולו העוצמתי במיוחד, ובזכות היותו בעל כישרון טבעי, וכמעט שלא למד מוזיקה ופיתוח קול.

## ביוגרפיה
פרנקו קורלי נולד בעיר אנקונה שבאיטליה, לאב שעבד כמהנדס באונייה, אך היה בעל קול וחובב אופרה נלהב. קורלי עצמו למד הנדסה ימית, והתעתד לעסוק בתחום. הוא היה הצעיר מבין שלושה ילדים. אחיו אוּבַּלדו, בריטון, למד בשנות השלושים בקונסרבטוריון ברומא ושר כמה שנים באופרה ובהפקות מוזיקליות שונות, לאחר מכן התמסר להוראה. קורלי עצמו למד שיעורים בודדים במוזיקה בקונסרבטוריון, אך באופן כללי היה חסר השכלה פורמלית בתחום. את רוב הידע שלו למד קורלי בעצמו, אם כי בהמשך הקריירה שלו התייעץ עם הטנור ג'אקומו לאורי-וולפי.

בשנת 1950 זכה קורלי בתחרות בפסטיבל אופרה בפירנצה, וכפרס זכה להופיע בשנה שלאחר מכן בפסטיבל האופרה בספולטו בתפקיד דון חוזה באופרה כרמן. באותה שנה הופיע לראשונה בבית האופרה של רומא בתפקיד מנריקו באופרה הטרובדור של ורדי. בשנים לאחר מכן הופיע בבתי אופרה קטנים ובהופעות ברדיו האיטלקי.

בשנת 1954 הופיע לראשונה בבית האופרה לה סקאלה במילאנו באופרה "לה וסטאלה" מאת ספונטיני. בהופעה זו שר עם זמרת הסופרן מריה קאלאס, איתה שר בהפקות נוספות בהמשך. בשנים הבאות הופיע בהופעות בכורה בבתי אופרה חשובים, כבתי האופרה בפירנצה וורונה ב-1955, בהאופרה של וינה כרדמס באופרה "אאידה", ובבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן, כקבאראדוסי ב"טוסקה" ב-1957, בבתי האופרה בליסבון, האופרה הלירית של שיקגו, וסן פרנסיסקו ב-1958, ובאופרה של ברלין ב-1961.

בשנת 1961 הופיע לראשונה במטרופוליטן אופרה בתפקיד מנריקו, בתפקיד לאונורה הופיעה לאונטין פרייס, שגם לה הייתה זו הפעם הראשונה במטרופוליטן. מאז ועד שנת 1974 שר במטרופוליטן פעמים רבות בתפקידים ב"טורנדוט", "טוסקה", "ארנאני", "לה בוהם", "לוצ'יה די למרמור" ועוד. הוא גם נטל חלק באופרות בצרפתית כ"רומיאו ויוליה" של גונו ו"ורתר" של מאסנה. ללה סקאלה חזר בשנת 1962 להופיע בהפקה מחודשת של "ההוגונוטים" מאת מאיירבר, את התפקיד שר מול ג'ואן סאת'רלנד.

בקולו המבריק והמצלצל ומראהו יפה התואר צבר קורלי פופולריות רבה, למרות ביקורות שמתחו עליו מבקרי מוזיקה שונים על דרכו השונה בשירה, ביטוי והבעה. הוא הותיר אחריו הקלטות רבות, אשר מתוכן אפשר לשמוע את קולו המפואר, בעיקר בהקלטות של שנות החמישים המאוחרות ושנות השישים. רבים ממעריציו מעדיפים את ההקלטות החיות על פני הקלטות האולפן, בטענה כי קורלי מרגש יותר בהופעה חיה. היה חברו הקרוב של אטורה בסטיאניני וליווה אותו בהקלטות אחרונות שלו.

בשנת 1976, בהיותו בן 55, עזב קורלי את קריירת האופרה. קולו החל להראות סימני שחיקה ועייפות, לאחר שנים של שימוש מסיבי ורפרטואר תובעני.

קורלי היה מקור השראה לזמר אנדראה בוצ'לי ואף לימד אותו בתחילת שנות התשעים טרם פרסומו.

קורלי נפטר בשנת 2003 במילאנו ונקבר בבית הקברות הגדול במילאנו. מוקדם יותר באותה שנה סבל משבץ מוחי. היה נשוי לזמרת הסופרן לורטה די לליו.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

* אתר האגודה לכבודו של פרנקו קורלי  תמונות, רשימת הקלטות ביוגרפיה ועוד.
* corelli אתר המכיל ביוגרפיה ורשימת הקלטות
* וידאו של קורלי שר *Nessun Dorma* ביו טיוב
* שלוש תוכניות רדיו שהכין, ערך והגיש מתי זיתי אלבוים ושודרו בקול המוסיקה בסדרת "גדולי הטנורים והחזנים של העבר"

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זמרי טנור
קטגוריה:זמרי אופרה איטלקים
קטגוריה:זמרים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1921
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-2003
יששכר רוזן-צבי

**יששכר (איסי) רוזן-צבי** (נולד ב-27 במאי 1968) הוא פרופסור מן המניין בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, חוקר בתחום סדר הדין האזרחי, המשפט הסביבתי, ודיני השלטון המקומי. היה המנהל האקדמי של הקליניקות המשפטיות באוניברסיטת תל אביב, בשנים 2014–2019, ובשנים 2018 עד 2022 שימש כסגן הדקאן לעניינים אקדמיים. משנת 2023 הוא מנהל את מרכז אדמונד י' ספרא לאתיקה.

## ביוגרפיה
איסי רוזן-צבי נולד בתל אביב, בן לפרופ' אריאל רוזן-צבי, שהיה דיקן הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. התגייס לצה"ל בשנת 1986 ושירת כקצין מודיעין ביחידה 8200 של חיל המודיעין.

סיים לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במשפטים ובסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב. התמחה אצל נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק. את הדוקטורט כתב באוניברסיטת סטנפורד שבקליפורניה. עבד שנתיים במשרד עורכי הדין Kirkland & Ellis LLP בניו יורק. כמו כן לימד קורס במשפט סביבתי בינלאומי כמרצה אורח באוניברסיטת קורנל במדינת ניו יורק. היה חבר בסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, לאחר מכן הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.

בעבודתו האקדמית פרופ' רוזן-צבי חוקר את סדר הדין האזרחי, התאוריה של הפרוצדורה, משפט סביבתי ומשפט השלטון המקומי. מחקריו התפרסמו בביטאונים המשפטיים הטובים והחשובים ביותר בארץ ובעולם וביניהם: University of Pennsylvania Law Review, UCLA Law Review, Cornell Law Review, Journal of Empirical Legal Studies ועוד. בתחום סדר הדין האזרחי מצביעים מחקריו של פרופ' רוזן-צבי על היחסים המורכבים בין הפרוצדורה לבין הדין המהותי ומראים כיצד כללים טכניים וחסרי חשיבות לכאורה משפיעים באופן עמוק על הזכויות המהותיות של בעלי הדין.

בתחום המשפט הסביבתי, מעבר לדיון בסוגיות תאורטיות, עוסק רוזן-צבי גם בסוגיות סביבתיות ספציפיות העומדות על סדר היום בישראל כגון סילוק פסולת, מים, זיהום אוויר, ותכנון ובנייה, תוך ניתוח ביקורתי של החקיקה והפסיקה.

בשנת 2004 יצא לאור ספרו Taking Space Seriously: Law, Space, and Society in Contemporary Israel. בשנת 2015 ראה אור ספרו "ההליך האזרחי". ובשנת 2021 יצא ספרו "הרפורמה בסדר הדין האזרחי: מורה נבוכים", ובשנת 2023 יצאה מהדורה מעודכנת של הספר. הוא זוכה פרס פתאל לחקר המשפט לשנת תשע"ז, ופרס צלטנר לחוקר בכיר לשנת תשפ"ג.

רוזן-צבי חבר בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד הרפורמה המשפטית בישראל.

איסי רוזן-צבי מתגורר בתל אביב עם בת-זוגו עו״ד שרון המר. אחד מאחיו הוא פרופ' ישי רוזן-צבי, אח נוסף הוא פרופ׳ בניה רוזן-צבי מנהל המערך הנפרולוגי בבתי החולים רבין והשרון

## קישורים חיצוניים

* פרופ' יששכר רוזן-צבי, באתר הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב

* 
* איסי רוזן־צבי, פרוצדורה ומהות: חשיבה מחודשת על קטגוריות ישנות, באתר של אוניברסיטת תל אביב
* 
*   כך תיראה המהפכה המשטרית - פרופ' איסי רוזן-צבי, בערוץ היוטיוב של אוניברסיטת תל אביב

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:משפחת רוזן-צבי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
פרימיטיביזם

[ממוזער|שמאל|250px|[ליטוגרפיה (1921) של אוטו מולר (Otto Mueller) מחברי תנועת "הגשר".]]

"**פרימיטיביזם**" (באנגלית: **Primitivism**) הוא זרם תרבותי, פילוסופי ואמנותי המבוסס על השקפה לפיה האיכויות המאפיינות תרבויות עתיקות או תרבויות שאינן מודרניות, עולות על אלו של החברות המערבית.

אחד הביטויים הראשונים של זרם זה ניתן למצוא ברעיון "הפרא האציל", ששוכלל על ידי הפילוסוף ז'אן-ז'אק רוסו. הפרא האציל, המנותק מן הידע והערכים של התרבות המערבית והנוצרית, מקיים על פי רוסו יחס ישיר וטבעי לטבע. מונח זה הגיע לשיא התפתחותו במהלך המאה ה-18, אולם שב והופיע בכתבים שונים גם במהלך המאה ה-19.

באמנות של סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 בולטת נטייה של אמנים רבים אשר אימצו שפות אמנות חוץ-מערביות (בעיקר מתוך האמנות האפריקאית).

## אמני הזרם המובילים
*פול גוגן בעיקר בתקופה בברטאן ובטהיטי.
*פבלו פיקאסו בתקופה האפריקאית של יצירתו בשנים 1906-1909.
*אנרי מאטיס 
*אנרי רוסו
*קונסטנטין ברנקוזי
*ארנסט לודוויג קירכנר
*ז'אן דובופה

## ראו גם
* פרימיטיביות

## לקריאה נוספת
* אלעזר ברקן, **פרימיטיביזם - אידאולוגיה ותשוקה בתרבות המערבית**, סדרת האוניברסיטה המשודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשס"א 2001.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אסכולות באמנות
נילסון

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה שוודיים
קטגוריה:שמות משפחה פטרונימיים
נילסן

קטגוריה:שמות משפחה דניים
קטגוריה:שמות משפחה פטרונימיים
ברידיי השלישי, מלך הפיקטים

**ברידיי השלישי** (באנגלית: **Bridei III**; 616 או 628 עד 693) בנו של בילי (**Bruide mac Bili** - ברידי מק בילי) היה מלך הפיקטים. ברידיי מלך כ-22 שנים, החל משנת 671 ועד מותו.

## קורות חיים
ברידיי נולד בין שנת 616 ל-628 והיה בנו של בלי, מלך סטרת'קלייד, ונכדו של המלך נכטאן השני. אימו של ברידיי הייתה ככל הנראה בתו של אדווין מנורת'מבריה, מלך דיירה.

ברידיי היה מלך פעיל. בשנת 680–681 תקף את טירת דאנוטר ובשנת 682 פתח במסע מלחמה אכזרי נגד אורקני - מסע המתואר ב"דברי ימי אלסטר" בהם מוספר כי כל אוכלוסיית אורקני "נמחקה" על ידי בריידי.

שנה לאחר מכן תקף ברידיי את דנדורן שבסטראת'רן. מקום מושבו של ברידיי היה במוריי.

ככל הנראה ברידיי היה ואסאל של אקגפירת', וכאשר ברידיי ניסה לערער את הקשר הביא הדבר למתקפה על ידי אקגפירת' - שהובילה לקרב דאניכן בשנת 685, בו הביס ברידיי את הצבא האנגלו- סקסוני של אקגפירת'.

על פי "דברי ימי אלסטר" ו"דברי ימי טיגרנאך" נפטר ברידיי בשנת 693.

## קישורים חיצוניים
* דברי ימי אלסטר 
* דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית)
* דברי ימי הפיקטים
* היסטוריה בריטונום (תרגום לאנגלית)

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי סקוטלנד
קטגוריה:מלכי הפיקטים
קטגוריה:ילידי 616
קטגוריה:נפטרים ב-693
נרקיס (גופן)

[ממוזער|שמאל|חמישה מגופניו של [צבי נרקיס]]
**נרקיס** היא משפחת גופנים שעיצב המעצב הגרפי צבי נרקיס.

## רקע
בשנות ה-50 של המאה ה-20 פורסמו בישראל מספר גופנים עבריים חדשים לדפוס והם קורן, דוד, הדסה והצבי. כל אחד פותח על ידי מעצב אחר. עם זאת לא הייתה בנמצא משפחת גופנים המכילה וריאציות שונות של אותה האות עבור שימושים שונים, כפי שהיה קיים בלועזית, (לכותרות, לטקסט ארוך, לטקסט רציף ארוך, לטקסט מודגש, לעיתון ולספר וכדומה). לפיכך לקח על עצמו המעצב הגרפי צבי נרקיס לעצב משפחה רבת-גופנים שתכיל סוגי אות שונים שיוכלו לחיות זה בצד זה ללא צרימה (בין אות רגילה למודגשת למשל, בין כותרת לגוף הטקסט וכו').

## הגופנים במשפחת הנרקיסים
[ממוזער|אותיות נרקיס על שטר [שקל חדש: נרקיס חדש (בכיתוב הגדול) ונרקיס תם (בכיתוב הקטן)]]
ב-1958 סיים נרקיס את עיצוב האות הראשונה: **נרקיס בלוק** תוך מספר שנים עוצבו עוד שש סדרות אות "בלוק". שלוש לטקסט רציף: מודגש, חצי מודגש וצר חצי מודגש והשאר עבור כותרות.

כל אותיות נרקיס בלוק בנויות מצורות גאומטריות פשוטות (ריבוע, עיגול ומשולש), בדגש על קריאות גבוהה ובהשפעת אותיות עבריות עתיקות שנמצאו חקוקות באבן או משובצות בפסיפסים בארץ ישראל.

נרקיס בלוק היא בעלת קריאות גבוהה גם בגודל כתב זעיר ולכן הפכה להיות פופולרית בטפסים ממשלתיים ואחרים. כמו כן משמשת אות ה"בלוק" בפרסומות, עלונים ומגזינים.

עיצוב סדרת האותיות להדפסת ספרים הושפע מכתבי יד ספרדיים. בשנת 1965 נרכשה הסדרה על ידי חברת לינוטייפ למכונות סדר הדפוס שלה כאות העברית החדשה ונקראת מאז נרקיס-ליינוטייפ. ב־1968 יצא לאור הספר הראשון שסודר באות נרקיס, "מלאכת המשכן" מאת משה לוין. בעיקר התחבבה האות להדפסת ספרי ילדים.

צבי נרקיס המשיך בפיתוח סדרות גופנים עבור צרכים שונים כגון הצורך לשלב מספר גופנים באותו עמוד (לצורך הפרדה בין טקסט לציטוט, שילוב הוראות ותוכן, הערות שוליים ועוד). כך פותחו **נרקיס תם** (על בסיסו פותח גופן אריאל בעברית), **נרקיס חדש**, **נרקיסים**, ו**נרקיס חן**. עבור כל אחד פותח גופן מלא של כ־120 תווים ובתוכם אותיות, אותיות דגושות, ניקוד מלא, ספרות, סמני פיסוק דק ולכל גופן פותחו מספר סוגי אות: ספר, בינוני, שמן, צר וכדומה.

גופנים נוספים בסדרה: נרקיס שולמית, נרקיס רותי, נרקיס יאיר, נרקיס אסף, נרקיס שמעון, נרקיס טקסט, נרקיס קלאסי ונרקיס גזית.

## הפצת הגופן
עד לשנת 2019, הופצו הגופנים על ידי חברת מסטרפונט. החל משנת 2019, מופצים הגופנים על ידי חברת פונטף, במהדורות חדשות.

## קישורים חיצוניים
* אותיות נרקיס, באתר פונטף
* צבי נרקיס, נרקיס, נרקיסים וכל השאר, אתר טיפוגרפיה עברית של אוניברסיטת תל אביב
* 


קטגוריה:גופנים עבריים
פקועה

**פַקּוּעַה** (בערבית: **فقّوعة**) הוא כפר ערבי, בצפון השומרון, בנפת ג'נין, כשבעה ק"מ מהעיר ג'נין, על הר ברקן ברכס הגלבוע בגובה של כ- 420 מטר מעל פני הים, בסמיכות לגדר ההפרדה.

## מקור השם
ישנן כמה סברות לגבי מקור השם:

# על שם ח'רבת פקוּעִית (בערבית: פְקִיקְעָה - فقيقعه), שנמצאת כק"מ מצפון לכפר ובה שרידים מתקופות עתיקות.
# הכפר קרוי על שם פטריית אוזנית הכלך הגדלה על הר ברקן. הר הגלבוע כולו קרוי בערבית **ג'בל פקועה**, על שם הפטרייה ועל שם הכפר. גם במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882 נקרא הר הגלבוע בשם "ג'בל פקועה". הערה: אירוס הגלבוע נקרא בערבית: סוּסָן פָקוּעָה (سوسن فقوعة).
# קרבת היישוב למעיינות (בערבית: فقاقيع المياه - פקאקיע אל-מיאה) בעמק בית שאן שממזרח לכפר. 

## היסטוריה
הכפר יושב על חורבה עתיקה וחרסים ושברי אבנים  נמצאים במקומות שונים בכפר.

בשנת 1838 צוין הכפר כאחד מהכפרים בנפת ג'נין. 

בשנת 1870 ביקר בכפר ויקטור גוארין וכתב ששם הכפר זהה לשם רכס ההרים שלידו. עוד ציין כי בכפר יש כ-400 תושבים, עם בתי אבן, בורות מים חצובים בסלע, וחקלאות

ב-1882, ה-PEF's Survey of Western Palestine תיאר את הכפר כ"כפר גדול על ראש שלוחה... מוקף בכרמי זיתים... ממזרח וממערב לכפר 

במהלך מלחמת השחרור היו בכפר יחידות של צבאות סוריה ועיראק. 

עד מלחמת ששת הימים הייתה מוצבת בכפר יחידה של משמר הגבול הירדני.

## אוכלוסייה

## אדמות, חקלאות ומים
לא ניתן לקבל מידע מדויק אודות נתוני השטח של הכפר, שכן התושבים כוללים בהם את האדמות שבתוך הכפר הירוק

הכפר ניזון ממי שתייה שמגיעים במכליות מהכפר הסמוך דיר ע'זאלה. מים לחקלאות מסופקים מבארות ובורות מים.

## הערות שוליים

קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:הגלבוע
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:הגלבוע: יישובים
אסי רחמים

**אסף "אסי" רחמים** (נולד ב-3 ביולי 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער.

## ביוגרפיה
נולד בבאר שבע לאליהו רחמים, יליד עיראק, ולמריה לבית אוחנון, ילידת מרוקו.

רחמים החל את הקריירה בהפועל באר שבע, וכבר בעונתו הראשונה זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו. את מרבית שנותיו עשה רחמים במועדון נעוריו, אם כי הוא שיחק מספר עונות במועדונים נוספים בדרום הארץ: הפועל אשקלון, מכבי יבנה ומ.ס. אשדוד. רחמים שיחק גם עונות רבות בליגה השנייה ואף בשלישית, וחגג 2 עליות לליגה הבכירה (עם אשקלון ב-1996/1997, כשעונה אחר כך הקבוצה גם ירדה חזרה לליגת המשנה, ועם הפועל באר שבע ב-1999/2000).

במסגרת פרשת מכירת משחקים בהפועל באר שבע, שנחשפה בדצמבר 2006, נעצר רחמים בחשד ללקיחת שוחד ובחברות בארגון פשע. רחמים לא נעצר בחשד למכירת המשחקים, אלא בחשד כי ידע על המכירה ולא דיווח לראשי המועדון. לאחר כשבועיים שוחרר רחמים ולא ננקטו כנגדו צעדים משמעתיים ומשפטיים נוספים.

בקיץ 2009 החליט רחמים בן ה-38 לסיים את קריירת הכדורגל שלו כשחקן ופרש, זאת בסיום העונה שהעלתה את קבוצתו, הפועל באר שבע, לליגת העל, לאחר ארבע עונות בליגה הלאומית.

לאחר פרישתו שימש כמאמן השוערים בהפועל באר שבע, ובשנת 2010 מונה למנכ"ל הקבוצה. במאי 2021 סיים רחמים את תפקידו בבאר שבע.

## חיים אישיים
אסי רחמים הוא אביו של השוער רז רחמים. בנו רון הוא מאמן כדורסל.

## תארים
; עם הפועל באר שבע
* **[[גביע הטוטו|גביע הטוטו ליגה ראשונה]]**:
** 1988/1989
* **[[גביע ליליאן]]**:
** 1988
* **[[הליגה הלאומית בכדורגל|הליגה הלאומית]]**:
** 1999/2000
* **[[גביע הטוטו לאומית]]**:
** 2008/2009

; עם הפועל אשקלון
* **[[הליגה הלאומית בכדורגל|ליגה שנייה]]**:
** 1996/1997

## קישורים חיצוניים

* פרופיל מנכ"ל אסי רחמים באתר הרשמי של הפועל באר שבע

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:באר שבע: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני מכבי יבנה
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:מאמני שוערים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
מילת

**מילֶת** (טורקית עות'מאנית **ملت**; טורקית **Millet**) הוא השם שניתן באימפריה העות'מאנית לכל עדה או קהילה דתית מוכרת ומוגנת על ידי החוק. השם התייחס גם לדת השלטת המוסלמית הסונית שבה ראש המילת היה שייח' אל-אסלאם וכן למיעוטים הדתיים המוכרים באימפריה.

**שיטת המילת** הייתה השיטה המשפטית שהונהגה באימפריה העות'מאנית החל מהמאה ה-19 כחלק מרפורמות הטנזימאט. לפי השיטה האדם כפוף – בתחום דיני המשפחה – לדין הדתי של עדתו הדתית, ולעיתים לסמכות השיפוט הבלעדית של בית-הדין הדתי של עדתו. זאת בניגוד לדין האזרחי, המג'לה, שהיה תקף לכל תושבי האימפריה. מקור המושג "מילת" הוא במילה הערבית "מילה" או "מלה" (**ملة**), שפירושה עדה או קהילה דתית.

## שיטת המילת
על פי שיטת ה"מילת", ראשי המילת, ראש הדת שחבריה במיעוט היו אחראים על קהילותיהם וכפופים ישירות לסולטאן העות'מאני. למילתים הייתה מידה רבה של כוח בתוך קהילותיהם, הם קבעו חוקים משלהם וגבו מיסים. תפיסת המילת הביאה לאוטונומיה פנימית ודתית רבה ולפלורליזם כלפי המיעוטים ברחבי האימפריה העות'מאנית. שורשיה נטועים במדיניות הד'ימי שהייתה נהוגה כלפי בני המיעוטים המונותאיסטים במדינות האסלאם.

בין הנהנים מן השיטה היו יהודי טורקיה, יהודי יוון ואנשי היישוב הישן בארץ ישראל, אשר חיו בסובלנות יחסית תחת השלטון העות'מאני, וזכו לשלטון אוטונומי בהנהגת החכם באשי לו היו סמכויות מלאות כלפי בני העדה. כמו כן על היהודים חלו הגבלות מועטות על חייהם או עיסוקם.

שיטת המילת בוטלה בטורקיה ברפורמות אטאטורק, אך נשארה בתוקף במדינות פוסט עות'מאניות רבות, כגון ירדן, מצרים, לבנון ועיראק. גם בארץ ישראל אומצו עקרונות המילת, בתחום דיני המשפחה, על ידי שלטונות המנדט הבריטי ובהמשך עוגן בחוק במדינת ישראל. השיטה מאפשרת כיום ליהודים, מוסלמים, נוצרים ודרוזים להחזיק בבתי דין דתיים עצמאיים ולאכוף דיני אישות משלהם, ללא התערבות המדינה. כך לדוגמה פוסק בית הדין היהודי על פי דיני המשפט העברי והמוסלמי על פי חוקי השריעה.

## קישורים חיצוניים
*גל אמיר, שיטת המילת הישראלית – שורשים היסטוריים ורעיוניים, הרצאה בכנס "נשים במלכוד? - משפט דתי וזכויות אדם בישראל" בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב, 25 באוקטובר 2016
* גל אמיר, על מה אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים על המילט, מחקרי משפט 2018

קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: דת
קטגוריה:ישראל: היסטוריה של המשפט
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: חלוקה מנהלית
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: חוק ומשפט
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: נצרות
קטגוריה:יהדות האימפריה העות'מאנית
SG פלנסבורג

ממוזער|מראה חיצוני של ההיכל הביתי
**SG פלנסבורג** היא קבוצת כדוריד גרמנית מהעיר פלנסבורג, המתמודדת בליגה הגרמנית בכדוריד. צבעי הקבוצה הם אדום ולבן ואולמה הביתי הוא **קמפוסהל**.

## היסטוריה
מאז הקמתה בשנת 1990, משתתפת הקבוצה באופן קבוע במאבקי הצמרת של הבונדסליגה ואף סיימה מספר רב של פעמים במקום השני, לעומת אליפות יחידה בעונת 2003/04. בגביע הגרמני זכתה הקבוצה שלוש פעמים וגם במפעל זה הגיעה מספר רב של פעמים למעמד הגמר.

### בגביעי אירופה
בעונת 1996/97 זכתה הקבוצה בתואר האירופי הראשון שלה (גביע EHF), כשניצחה במשחק הגמר את קבוצת וירום-סורגנפרי מדנמרק 42-52 בסיכום שני מפגשים. בנוסף זכתה הקבוצה פעם אחת בגביע האתגר (1999) ופעמיים בגביע המחזיקות האירופאי (2001 2012).

בעונת 2013/14 זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בליגת האלופות בכדוריד, לאחר ניצחון בגמר 28-30 מול קבוצת THW קיל.

## תארים והישגים
***[[הליגה הגרמנית בכדוריד|הליגה הגרמנית]]**:
**אליפות (1): 2004
**מקום שני: 1996, 1997, 1999, 2000, 2003, 2005, 2006, 2008, 2012, 2013
***הגביע הגרמני**:
**זכייה (3): 2003, 2004, 2005
**גמר: 1992, 1994, 2000, 2011, 2012, 2013, 2014
***ליגת האלופות בכדוריד**:
**זכייה (1): 2014
**מקום שני: 2004, 2007
**חצי גמר: 2006
***גביע המחזיקות של אירופה**:
**זכייה (2): 2001, 2012
**גמר: 2002
***גביע EHF**:
**זכייה (1): 1997
**גמר: 1998, 2000
**חצי גמר: 1996, 2010
***גביע האתגר של EHF**:
**זכייה (1): 1999

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדוריד גרמניות
קטגוריה:שלזוויג-הולשטיין: ספורט
טרן, מלך הפיקטים

**טרן** (באנגלית: **Taran mac Ainftech**; נפטר ב-699 לערך) בנו של איינפטך (**Ainftech**) היה מלך הפיקטים. טרן מלך כארבע שנים, החל משנת 692 ועד הדחתו בשנת 696.

## ביוגרפיה
טרן, הקרוי על שמו של אל הרעם הגאלי טרניס, היה בנו של איינפטך - שם שנכתב במספר צורות (ובהן אמפרדך (*Amfredech*), אטיפידיך (*Entifidich*), אנפודך (*Anfudeg*) ואמפודך (*Amfodech*)).

ככל הנראה היה טרן אחיו של המלך נכטאן השלישי, וייתכן שאימו הייתה הנסיכה הפיקטית דר איליי.

על פי חלק מהרשימות טרן מלך 14 שנים, אולם מדובר בכתיב לטיני ולכן מדובר שהאות x המסמלת 10 שנים נכתבה בטעות ומדובר ב-4 שנים בלבד.

על פי "דברי ימי אלסטר" נכתב שאיינפטך ובניו נהרגו בבואנדו, וייתכן שהכוונה לטרן ואביו או לאביו של טרן ואחד מאחיו.

על פי "דברי ימי אלסטר" הודח טרן בשנת 696, ואילו "דברי ימי טיגרנאך" מתארכים את ההדחה לשנת 697. "דברי ימי אלסטר" מציינים כי טרן ברח לאירלנד בשנת 698.

את טרן ירש ברידיי הרביעי, מלך הפיקטים.

## קישורים חיצוניים
* דברי ימי אלסטר 
* דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית)
* דברי ימי הפיקטים

קטגוריה:מלכי סקוטלנד
קטגוריה:מלכי הפיקטים
קטגוריה:נפטרים ב-697
המעי הריק

**המעי הריק** (בלטינית: **Jejunum** - "ייונום" או "ג'ג'ונום") הוא החלק האמצעי של המעי הדק, בין התריסריון למעי העקום. המעבר בין התריסריון למעי הריק אחוז בשריר שמקורו בסרעפת המעגן את המעי כלפי מעלה ונקרא הליגמנט על שם טריטז (Treitz). החלק הזה של המעי מכונה ריק כי בנתיחות שלאחר המוות הוא נמצא ריק ממזון. 

אצל אדם בוגר, אורך המעי הריק הוא כ-2.5 מטר וה-PH בתוכו בין 7 ל-8. המעי הריק והעקום מוחזקים על ידי קרום המזנטריום ושרירים חלקים, המאפשרים להם יכולת תנועה תוך כדי עיכול המזון העובר בהם (פריסטלטיקה).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:בטן
כיתה (בית ספר)

[שמאל|ממוזער|280px|כיתה מודרנית ב[קפריסין]]
[שמאל|ממוזער|250px|כיתה בתוך [מחנה פליטים ברפובליקה המרכז-אפריקאית]]
**כיתה** היא מונח מתחום החינוך המתייחס למסגרת או למבנה שבו לומדים תלמידים.

על פי רוב הלמידה בכיתה נערכת במסגרת השיעורים, שביניהם יש הפסקות קבועות מראש.

## הכיתה כמבנה

הקשר זה מתייחס למקום בו מתבצע לימוד של קבוצת התלמידים. זאת להבדיל מחדרים אחרים במוסד החינוכי, אשר אינם משמשים להתכנסות תלמידים בהם לצורכי לימוד.

חדר הכיתה לרוב מצויד בשולחנות וכיסאות עבור התלמידים.
בכיתה יהיה גם ציוד כתיבה והצגה עבור המורה כמו לוח וגיר.

## הכיתה כמסגרת חינוכית
הקשר זה מתייחס למסגרת חינוכית שבה לומדים תלמידים. הלמידה בכיתה נעשית בקבוצה ומנוהלת על ידי מורה או מדריך שהוכשר לעסוק בתחום. ניתן לנהל את המסגרת הכיתתית לצורך יצירה של למידה שיתופית..

הכיתה בדרך כלל מהווה חלק ממסגרת גדולה יותר ויכולה להופיע במספר מוסדות לימודיים כגון גן ילדים, בית ספר, מכללה ואוניברסיטה.

בישראל, הכיתה הצעירה ביותר נקראת כיתה א'. כיתות בוגרות יותר נקראות על שם שאר האותיות בסדר עולה, עד כיתה י"ב, ולעיתים עד כיתה י"ד.

מספר התלמידים בכיתת בית ספר אינו קבוע ובדרך כלל נע בין 15 ל-50 תלמידים.

תוכנית הלימודים של התלמידים בכיתה מורכבת מנושאים מגוונים ושונים - מכישורים שיעזרו לתלמידים בחייהם הפרטיים (בדרך כלל בבית ספר יסודי ובחטיבת הביניים) ועד לתחומים מדעיים כגון מתמטיקה, כימיה וביולוגיה או שפות.

## אווירה כיתתית
האווירה הכיתתית מושפעת מהאקלים החינוכי השורר בה. חקר המוח ואקלים כיתה בודק את השפעת אקלים הכיתה על מיומנויות למידה קוגניטיביות של התלמידים, באמצעות חקר המוח.

המשמעת במסגרת החינוכית נועדה למנוע מבעיות התנהגות שונות להפריע למהלך השיעור ולפגוע באיכות ההוראה. לצורך כך על המורה להקפיד על הצבת גבולות ברורים בפני תלמידיו. לעיתים קרובות נעשה שימוש בענישה ככלי לשמירה על המשמעת בכיתה.

## ראו גם
* חדר
* הוראה מתקנת
* קבוצה (הדרכה)
* כיתה (צבא)

## קישורים חיצוניים

* Extra Credits: Gamifying Education - סרטון הסבר על משחוק בהוראה המציג דרכים ליישום במסגרת הכיתתית 

קטגוריה:בית ספר
מישאל דהאן

הרב **מישאל מכלוף דהאן** (כ"ב בתמוז ה'תר"ף, 8 ביולי 1920 – כ"ה באלול ה'תשנ"ז, ספטמבר 1997) היה רבה הראשי הספרדי של באר שבע במשך 38 שנים, משנת 1959, ושימש כרב בעיר במשך 46 שנים, זמן קצר לאחר עלייתו לארץ.

## ביוגרפיה
נולד בעיר זגורה שבדרום מרוקו, לרב שאול ואסתר דהאן, ולאחר שהתייתם מאביו בגיל 5, אמו עברה לעיר מקנס כדי שבנה יגדל בתורה. בצעירותו למד אצל הרב רפאל ברוך טולדנו, רבה של העיר מקנס, בישיבתו "כתר תורה" בעיר, שהפך לרבו המובהק בלימוד התורה, ואף גדל בביתו ואכל משולחנו.

לאחר שקיבל במקנס סמיכה לרבנות בשנת 1944, נקרא לשמש כרב העיירה אפלו שבאלג'יריה ושימש בה במשך כמה שנים עד שעלה לישראל בשנת 1949, לאחר קום המדינה והתיישב בבאר שבע. בשנת 1951 מונה על ידי הרבנים הראשיים הרב עוזיאל והרב הרצוג לשמש כרב בעיר, ובשנת 1959 מונה באופן רשמי כרב הראשי ואב בית הדין של העיר, תפקיד שבו שימש עד לפטירתו.

בשנת 1996, מספר שנים לפני פטירתו, חלה במחלה שריתקה אותו למיטה. לאחר פטירתו מונה תחתיו הרב יהודה דרעי. נקבר בבית הקברות הישן בבאר שבע.

לאחר פטירתו הוקמה על שמו עמותת לב מלכים המחזיקה כולל אברכים, בתי כנסיות ובתי מדרשות. מדי שנה מתקיימת הילולה לעילוי נשמתו ואליה באים מוקירי זכרו. בשנת 2008, קראה העירייה על שמו שדרה מרכזית בשכונת נווה זאב.

בנו הרב יוסף דהאן - הוא רב שכונה ומנהל מחלקת המקוואות בבאר שבע.

## ספריו

***מוסר מלכים** - ספר מידות האדם, מסודר לפי ערכים
***מעדני מלך** - ביאור להגדה של פסח
***לב מלכים** - מערכות בהלכה, ב' חלקים

## לקריאה נוספת
*יצחק שתיל, "רבני באר שבע ומוליכי דרכה", ה'תשע"ב, עמ' 55–56

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים הקבורים בבאר שבע
קטגוריה:באר שבע: רבנים ראשיים
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:רבנים מרוקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997
החברים של פיטר

**החברים של פיטר** (באנגלית: **Peter's Friends**) הוא סרט בריטי מסוגת הקומדיה דרמטית משנת 1992. את התסריט כתבו הקומיקאית האמריקאית ריטה רדנר ובעלה מרטין ברגמן. הבמאי והמפיק של הסרט היה קנת בראנה.

בתפקידים הראשיים הופיעו יו לורי, אלפונסינה אימנואל, אימלדה סטאונטון, ריצ'רד בריירס, סטיבן פריי, ריטה רודנר, טוני סלאטרי , פילידה לאו, אלכס לואו, אמה תומפסון וקנת בראנה.

## תקציר עלילה
קבוצה של חברים מתאספת בערב השנה החדשה בביתו הכפרי של פיטר (סטיבן פריי) . עשר שנים קודם לכן הופיעו החברים יחד בלהקה קומית באוניברסיטת קיימברידג', כעת לא כל כך ברור אם יש להם משהו במשותף.

החברים של פיטר הם: אנדרו (קנת בראנה) תסריטאי בהוליווד; מרי (אימלדה סטאונטון) ורוג'ר (יו לורי) זוג נשוי המחברים ג'ינגלים; שרה (אלפונסין אמנואל) מעצבת תלבושות זוהרת ומגי התמהונית (אמה תומפסון) עובדת בהוצאה לאור. בניגוד חריף לחבורה המגובשת מהאוניברסיטה נמצאים אתם גם קרול (ריטה רדנר) אשתו כוכבת הטלוויזיה של אנדרו, בריאן המגושם (טוני סלאטרי) המאהב העכשווי של שרה. ורה (פילידה לאו) היא סוכנת הבית של פיטר המביעה מורת רוח ממעשיו, ובנה פול (אלכס לואו). ריצ'רד בריירס מופיע בקצרה כאביו של פיטר.

למרות שהסרט הוא קומי באופיו, כבר מההתחלה יש בו התייחסויות לנושאים רציניים יותר. אביו של פיטר נפטר ופיטר מתכנן למכור את הבית אחרי המסיבה האחרונה שהוא עורך. בעיות הנישואים של אנדרו וקרול נועדו יותר לשעשע, אך רוג'ר ומרי מתאוששים מטרגדיה שחוו, מות בנם הקטן, אחד מזוג תאומים. אירוע שמתגלה בהדרגה לצופים. מגי הבודדה מגיעה נחושה בדעתה לשכנע את פיטר שהם יכולים להיות יותר מאשר ידידים, גם שרה אינה מאושרת כפי שהיא מציגה את עצמה.

הנושאים שהסרט דן בהם ידידות, נישואים, נאמנות, חומרנות והתמודדות עם מוות ושכול. במובנים רבים הוא מזכיר את הסרט האמריקאי "החברים של אלכס".

## פסקול
פסקול הסרט כולל שירים רבים של אמנים משנות השמונים של המאה העשרים, כמו Tears for Fears (אשר שירם "Everybody Wants to Rule the World" מושמע על רקע הקרדיטים בפתיחה), הפריטנדרס וברוס ספרינגסטין. הפסקול שנמכר כתקליטור לא כולל את השיר "The Way You Look Tonight" מאת ג'רום קרן כפי שבוצע בסרט.

## צוות השחקנים
חלק מהצוות היו למעשה יחד באוניברסיטת קיימברידג'. יו לורי, סטיבן פריי, אמה תומפסון וטוני סלאטרי השתתפו ב"קיימברידג' פוטלייתס" להקת סטודנטים קומית הדומה לזו המתוארת בסרט. מרטין ברגמן שהיה שותף לכתיבת התסריט השתתף אף הוא ב"פוטלייתס".

בזמן צילומי הסרט בראנה היה נשוי לאמה תומפסון, היא יצאה עם יו לורי בזמן לימודיהם באוניברסיטה. פילידה לאו היא אמה של תומפסון והיא השתתפה יחד עם ריצ'רד בריירס, אימלדה סטאונטון ואלכס לואו בסרטו של קנת בראנה "מהומה רבה על לא דבר". לורי וסטאונטון המגלמים בסרט זוג נשוי, שבו לגלם זוג נשוי בסרט "על תבונה ורגישות" על פי תסריט שכתבה אמה תומפסון. יו לורי וסטיבן פריי שיתפו פעולה בתוכניות טלוויזיה רבות שהבולטות שבהן היו "קטעים עם פריי ולורי" ו"ג'יבס וווסטר". סטיבן פריי טוני סלאטרי ופילידה לאו הופיעו יחד בסדרת הטלוויזיה "החוק לפי קינגדום".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:איידס בקולנוע
קטגוריה:סרטי 1992
קטגוריה:סרטי להט"ב בריטיים
קטגוריה:סרטי קנת בראנה
קטגוריה:סרטי ערב השנה החדשה
עמיר תורג'מן

**עמיר תורג'מן** (נולד ב-5 באוקטובר 1972) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירת ככדורגלן
תורג'מן החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד, ובגיל 17 עבר בהשאלה למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך לקראת סיום עונת . לאחר 3 עונות במועדון, שכללו גם אליפות (), חזר תורג'מן לעירוני אשדוד, שם החל לפרוח וכבש בעונתו השנייה בקבוצה () 17 שערי ליגה. גם בעונתו השלישית בקבוצה כבש תורג'מן 17 שערים, שהעניקו לו את תואר מלך השערים (בצוותא עם חיים רביבו). לדאבונו, גם כיבושיו הרבים לא עזרו לקבוצתו, שירדה ליגה בסיום העונה. תורג'מן, שלא רצה לשחק בליגה השנייה, עבר בסיום העונה להפועל חיפה.

בחיפה כבש תורג'מן 13 שערים, ועונה לאחר מכן עבר (מעט אחרי פתיחת העונה) למכבי חיפה. בעונה זו כבש 9 שערים (2 בהפועל, 7 במכבי). לאחר מכן חזר לאשדוד, לשתי עונות, כשבשנייה הוא כובש 19 שערים. בסיום עונת  נרכש כרטיס השחקן שלו על ידי הפועל חיפה, שבדיוק זכתה באליפות. הוא שיחק במועדון שתי עונות, וכבש בהן 14 ו-13 שערים בהתאמה, בנוסף לכמה שערים מכריעים במשחקי הקבוצה באירופה. בעונה לאחר מכן הוא חזר למכבי תל אביב. כמות ההבקעות שלו קטנה יחסית (רק 4 שערים בעונה הראשונה ו-7 בשנייה), אך הוא זכה עם הקבוצה בגביע () ובאליפות (). לאחר מכן שיחק עונה בבית"ר ירושלים וחזר לאשדוד (הפעם לקבוצה המאוחדת). לאחר עונה באשדוד החליט תורג'מן לנסות את מזלו במגרשי הליגה הלאומית, כשאת עונותיו האחרונות הוא מעביר בהכח עמידר רמת גן ובהפועל נצרת עילית.

לזכותו של תורג'מן 13 הופעות ו-2 שערים בנבחרת ישראל.

## קריירת אימון
לאחר פרישתו חזר תורג'מן לקבוצת נעוריו, מכבי תל אביב, והחל לאמן את קבוצת הנוער של המועדון. בעונת  זכה תורג'מן בדאבל עם קבוצת הנוער, ובעונת  זכה עמה באליפות שנייה ברציפות. לקראת עונת  מונה לתפקיד ראש מערך הסקאוטינג במכבי תל אביב.

ב-28 בינואר 2016 זכה למשרת אימון הבוגרים הראשונה בקריירה שלו, כשהחליף את פטריסיו סייג כמאמנה של בית"ר תל אביב רמלה מליגת המשנה.

ב-17 במאי 2016 מונה תורג'מן לעוזר מאמן נבחרת ישראל, תחת אלישע לוי.

ב-10 באוקטובר 2017 מונה תורג'מן למאמן מ.ס. אשדוד מליגת העל, אך לא הצליח לחלץ את הקבוצה מתחתית הטבלה וב-24 באפריל 2018 סיים את תפקידו במועדון.

ב-18 בנובמבר 2018 מונה למאמנה של בני סכנין, אך פוטר מתפקידו ב-20 בינואר 2019.

ב-26 במאי 2019 מונה תורג'מן למאמן סקציה נס ציונה, לאחר שעלתה לליגת העל. ב-5 בפברואר 2020 פוטר, לאחר שקבוצתו נחלה חמישה הפסדים רצופים ללא כיבוש שער.

בדצמבר 2020 פוטר מהפועל כפר סבא.

## תארים
**כשחקן [[מכבי תל אביב (כדורגל)|מכבי תל אביב]]**:
*אליפות: 1991/1992, 2002/2003
*גביע המדינה: 2001/2002

#### תארים אישיים
*מלך השערים של הליגה הלאומית (1): 1994/1995

**כמאמן הנוער של מכבי תל אביב**:
* אליפות: 2010/2011, 2011/2012
* גביע המדינה: 2011

## קישורים חיצוניים

* דף השחקן באתר הרשמי של מכבי תל אביב

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני אשדוד
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הכח עמידר רמת גן
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:אשדוד: כדורגלנים
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני בית"ר תל אביב רמלה
קטגוריה:מאמני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:מאמני בני סכנין
קטגוריה:מאמני סקציה נס ציונה
קטגוריה:מאמני הפועל כפר סבא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
מחלף מאחז

**מחלף מאחז** הוא מחלף בכביש 6 (חוצה ישראל), המקשר אותו לכביש 40. מבנה המחלף חריג כיוון ששני הכבישים מתאחדים מדרום למחלף ולכן כיווני הפניה האפשריים במחלף מועטים. במחלף ניתן לפנות מכביש 40 לכביש 6 בכיוון צפון ומכביש 6 לכביש 40 בכיוון דרום.

## הקמת המחלף
מחלף מאחז קיבל את שמו לזכר קרב חרבת מחאז שנערך באזור במלחמת העצמאות. המחלף הוקם על ידי חברת דרך ארץ, זכיינית כביש 6, ונפתח לתנועה ב-1 ביולי 2008. באזור המחלף הוסט תוואי כביש 40 מזרחה כך שהנתיב לכיוון צפון עובר מתחת לגשרי כביש 6. סימונה של אבן הדרך הסמוכה למחלף בכביש 6 מראה 69 קילומטר כיוון שכביש 6 ממשיך בקטעים נוספים עד למחלף שוקת. 

מאז פתיחת הקטע הדרומי, מדרום למחלף שורק, בשנת 2008, הנסיעה בו אינה כרוכה בתשלום אגרה.

## קישורים חיצוניים
* אתר חברת דרך ארץ 
* אתר חברת כביש חוצה ישראל

## הערות שוליים

מאחז
מאחז
הדסה (גופן)

[שמאל|ממוזער|250px|כרזה מתערוכה ב[בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים|בצלאל לכבוד אות הדסה של הנרי פרידלנדר. בדברי ההסבר נאמר: " "הדסה" היא אות שעוצבה ולוטשה במשך ארבעה עשורים תחת ידיו האמונות של הנרי פרידלנדר. הפוסטר הוא מטפורה לעבודה הקשה והסיזיפית מאחורי אות זו. הצורה הברורה של האות פ"ה המתקבלת בחומר המצולם ממש מכריחה את הצופה לשים לב לניואנסים הקטנים שעושים את כל האות - הסריף הזוויתי למעלה, החלל המעניין שנוצר בין כניסת ה"חוטם" לבין גב האות, החיסור המאפיין את הפינה התחתונה הימנית וכיוצא בזה". עיצוב הכרזה: מיטל גואטה (2005).]]
[ממוזער|שמאל|פרידלנדר בודק מתארים של גופן הדסה. צולם בחדר עבודתו ב[מוצא עילית, 1978]]

**הדסה** הוא גופן עברי בעל "סריף" שנוצר על ידי הנרי פרידלנדר בשנים 1932 עד 1958. הגופן נקרא בשמו לכבוד ההסתדרות הציונית הדסה אשר פרידלנדר שימש כמנהל הדפוס הלימודי שלה בירושלים (לימים מגמת הדפוס במכללת הדסה). באופן נדיר בתחום פיתוח הגופנים פותח הגופן במשך שנים רבות (כארבעה עשורים) וללא מטרה מיידית (כגון הדפסת יצירה מסוימת, הזמנה של יצרן מכונות כתיבה או מכונות דפוס וכדומה). עקב כך זוכה הגופן להערכה כ"מלאכת חיים" ו"מלאכת אהבה". האות שואבת מעיצוב עתיק של אותיות עבריות לספרי קודש אך תוך הקפדה רבה על בהירות וקריאות ומשלבת את מחקריו של פרידלנדר הן בתחום הכתב העברי והן בתחום העיצוב הגרפי המודרני.
על פיתוח הגופן אמר פרידלנדר:

תחילה שימש הגופן בסדר יד. גרסה ראשונה של הגופן שולבה בשנת 1964 במכונת כתיבה "הרמס", ומאוחר יותר גם במסדרת יבמ.

## גלריה

קובץ:Hadasa molcho catalog 1.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה.
קובץ:Hadasa molcho catalog 2.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה.
קובץ:Hadasa molcho catalog 3.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה.
קובץ:Hadasa molcho catalog 4.jpg|סריקה של עמוד מתוך קטלוג מולכו - גופן הדסה.
קובץ:Hadasa4.jpg|תיאור: אפשר לראות את ההבדלים בין שני המשקלים הסרוקים של הדסה מתוך קטלוג בצלאל, המונחים אחד על גבי השני.


## לקריאה נוספת
* הנרי פרידלנדר, **איך יצרתי את האות "הדסה"** בתוך: משה שפיצר, **אות היא לעולם**, ירושלים תש"ן עמודים 67 - 84.

* *Grafici in ballingschap: Henri Friedlaender en Paul Urban, Duitse grafisch vormgevers in het Nederlandse exil 1932-1950* / inl. van Kurt Löb. Amsterdam: Universiteitsbibliotheek Amsterdam, 1997. (Catalogus van een tentoonstelling in de Universiteitsbibliotheek van Amsterdam, 21 maart t/m 16 mei 1997.)
* Leila Avrin. The art of the Hebrew book in the twentieth century. In [49], pages 125–139.
* Henri Friedlaender, in Scriptura, Hans A. Halbey (Ed.) Harenberg Edition, 1990 


## קישורים חיצוניים
* סקיצה של אותיות "הדסה" (1950) באוסף Universiteitsbibliotheek Amsterdam 
* 
* 
* 

קטגוריה:גופנים עבריים
תורג'מן

**תורג'מן** או **תורג'מאן** (מערבית במקור: **ترجمان**) הוא שם משפחה של יהודים שחיו בארצות האסלאם, ופירושו "מתורגמן". סברה אחרת היא שהמקור צרפתי ופירשו tour gé man איש   גבוה כמגדל . 

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות צפון אפריקה
כף וירחנס

**כף וירחנס** (בספרדית: **Cabo Virgenes**; מילולית: "כף הבתולות") הוא שמה של לשון יבשה בדרום פטגוניה. הכף, הממוקם בפרובינציה הארגנטינאית סנטה קרוס, נמצא מצפון למצר מגלן, בכניסה המזרחית אליו, מהאוקיינוס האטלנטי. הכף הוא הקצה הדרום-מזרחי של יבשת אמריקה היבשתית (כף הורן, הדרומי יותר, מצוי באי הגדול של ארץ האש).

פרדיננד מגלן עבר בסמוך לכף ב-21 באוקטובר 1520, במהלך חיפושיו אחר נתיב ימי לאסיה. 21 באוקטובר הוא יומה של אורסולה הקדושה ושל 11 אלף בתולות נוספות, ומכאן מקור שמו של הכף.

בשנת 1884 עלתה על שרטון בכף וירחנס ספינת קיטור צרפתייה בשם Arctique. אנשי ספינת החילוץ שנשלחה לשם גילו זהב במקום בשם Zanja a Pique, על החוף היבשתי של מצר מגלן. הידיעות, שהגיעו לפונטה ארנס, על הימצאות זהב, יצרו את הבהלה לזהב בארץ האש.

כף וירחנס מהווה את מוצאו הרשמי של כביש 40, הארוך בכבישי ארגנטינה, אם כי בפועל תחילתו צפונה משם, בריו גז'גוס.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ארגנטינה: גאוגרפיה
וירחנס
קטגוריה:פרובינציית סנטה קרוס: גאוגרפיה
התמוטטות עצבים

**התמוטטות עצבים** הוא מושג עממי שכולל בתוכו מספר גדול ומגוון של מצבים. המכנה המשותף של מצבים אלו - הופעה של תסמינים קשים בתחום הנפשי, הרגשי או החשיבתי בצורה פחות או יותר פתאומית, אשר מלווים בקריסה נפשית הכוללת ירידה בכל התחומים - ברמה התפקודית, בהיבט הבין-אישי ובתחום התעסוקתי. הביטוי איננו בשימוש רפואי מקצועי ואין מונח קליני רפואי מקביל.

## מצבים
תחת המושג התמוטטות עצבים, יכולים להיכלל מצבים נורמטיביים ומצבים שאינם נורמטיביים. מצבים נורמטיביים – סיטואציות בהן הסימפטומים הם של התמוטטות עצבים, אולם מדובר במצב נורמטיבי, שלרוב אינו דורש התערבות רפואית. למשל תגובת אבל או תגובה להודעות הקשורות במצב הבריאותי של אדם, תגובה לאירוע מפחיד שקרה לאיש קרוב, או תנודות רגשיות בגיל ההתבגרות. כל אחת מהתופעות הללו עשויה להשפיע על מצב הרוח וההתמודדות האישית.

קיימים גם מצבים לא נורמטיביים, פתולוגיים – מוכרים כאבחנות פסיכיאטריות. למשל, הפרעת הסתגלות אשר בנסיבות חיים חדשות האדם עלול למפתח דיכאון, חרדה, ירידה תפקודית, חוסר שינה וסימפטומים נוספים. בנוסף אפשרית גם תגובת לחץ אקוטית, למשל במצב של פיגוע טרור, בעקבותיה נדרש טיפול מיידי. במקרה שהסימפטומים ממשיכים או חוזרים בעתיד הדבר נחשב הפרעת דחק פוסט טראומטית. גם מצב של תגובה פסיכוטית קצרה להתרחשות שאצל רוב האוכלוסייה נחשבת לנורמלית, אך בוחן המציאות במקרה הזה אינו תקין, כמו מחשבות שווא, והמצב דורש טיפול תרופתי אנטיפסיכוטי.
## סיבות נפוצות
ישנן מספר סיבות נפוצות שעשויות להוביל להתמוטטות עצבים, כגון התעללות, אבטלה, קשיים יוצאי דופן בהתנהלות מקצועית או לימודית, נדודי שינה, אבל על קרוב משפחה, שימוש בסמים פסיכואקטיביים, הצקות חברתיות חוזרות ונשנות ודחייה חברתית. כל אחד מהגורמים הללו יכול להוביל למתח נפשי עז ולהתמוטטות נפשית במקרים מסוימים.

## טיפול
המונח התמוטטות עצבים הוא רחב וכולל תחתיו מגוון של סיטואציות – חלקן נורמליות וחלקן אינן נורמליות. לכן, חשוב לעשות את האבחנה הנכונה.
בעת הטיפול יש להתחשב בשני היבטים:
#הסימפטומים המיידים, וטיפול בהם.
#ניסיון להבין מהי הבעייתיות המיוחדת של אותו בן אדם, כיצד ניתן למנוע את הישנות המקרה בעתיד. (לדוגמה: ליווי פסיכולוגי, להבין מהן נקודות החולשה של האדם וכיצד ניתן לחזק אותן).

## ראו גם
*בריאות הנפש
*פסיכיאטריה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:הפרעות נפשיות והתנהגותיות
ברט

קטגוריה:שמות פרטיים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות חיבה
ברידיי הרביעי, מלך הפיקטים

**ברידיי הרביעי** (באנגלית: **Bridei IV**; נפטר ב-706) בנם של דארגאט מק פינגין (**Dargart mac Finguine**) ושל הנסיכה דר איליי, היה מלך הפיקטים. ברידיי הרביעי מלך כתשע שנים, החל מעלייתו לשלטון בשנת 697, לאחר הדחתו של טרן ועד מותו בשנת 706.

## ביוגרפיה
ברידיי היה אחיו של נכטאן השלישי, מלך הפיקטים, שיירש את כיסאו.

בשנת 697 התחייב ברידיי (יחד עם אצילים נוספים באירלנד וסקוטלנד) בביר לקיים את הקיין אדומיין (חוק החפים מפשע).

בשנת 698 השתתף ברידיי בקרב נגד הסקסונים, במהלכו נהרג ברהטרד בנו של בורנהית' (Beornhaeth). קרבות נוספים שהתרחשו בתקופת שלטונו נערכו בלוך למונד בשנת 704 (בו הובסה דאל ריאטה), וכן באי סקיי בשנת 701.

ה"כרוניקון סקוטורום" מתאר את חורף 700 כחורף קר ביותר, בו קפא הים בין אירלנד וסקוטלנד.

על פי "דברי ימי אלסטר" ו"דברי ימי טיגרנאך", ברידיי נפטר בשנת 706 וירש אותו אחיו, נכטאן.

## קישורים חיצוניים
* דברי ימי אלסטר 
* דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית)
* דברי ימי הפיקטים

קטגוריה:מלכי סקוטלנד
קטגוריה:מלכי הפיקטים
קטגוריה:נפטרים ב-706
ברידיי החמישי, מלך הפיקטים

**ברידיי החמישי** (באנגלית: **Bridei V**, בגאלית סקוטית: **Bruide mac Fergusa**; נפטר ב-763) בנו של פרגוסה, היה מלך הפיקטים. ברידיי החמישי מלך כשנתיים, החל מעלייתו לשלטון בשנת 761 ועד מותו בשנת 763.

ברידיי עלה לשלטון לאחר מותו של אחיו, אואנגוס הראשון.

על פי "דברי ימי אלסטר" ו"דברי ימי טיגרנאך" מלך ברידיי בפורטריו כשנתיים, ונפטר בשנת 763.

## קישורים חיצוניים
* דברי ימי אלסטר 
* דברי ימי אלסטר (תרגום לאנגלית)
* דברי ימי הפיקטים

קטגוריה:מלכי סקוטלנד
קטגוריה:מלכי הפיקטים
קטגוריה:נפטרים ב-763
אורבך

**אורבך** (בתעתיק לועזי: Orbach או Urbach) הוא שם משפחה יהודי, לרוב ישראלי, אשר ברוב המקרים מבוטא "א**וֹ**רבך". מקורו בשם היהודי-גרמני "****" (Auerbach או לפעמים Aurbach) והוא קשור ככל הנראה לשם של יישוב בסקסוניה או בוואריה. צורה זו השתרשה בעברית הישראלית, שבה מקובל כיווץ הדיפתונג "au". ההיגוי העברי השונה התלווה לעיתים גם בהענקת משמעות חדשה על בסיס הצמדה הומופונית של מילים עבריות – אור-בך (בדומה לגלגולם בעברית של שמות משפחה אחרים ממקור זר כמו למשל סוארס – לזו-ארץ, אנ-נקאווה – לאל-נקווה וכו').

קיימת גם הגרסה אוּרבך (Urbach), הדומה לשמם של שלושה יישובים בגרמניה ושל יישוב אחד בצרפת.  

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
הצבי (גופן)

שמאל|ממוזער|250px|גופן הצבי בשני משקלים. עוצב במקור על ידי צבי האוסמן ומשה שפיצר

**הצבי** הוא גופן עברי המשמש בעיקר לכותרות ושילוט.

הגופן עוצב על ידי צבי האוזמן ולאחר מותו הושלם על ידי ד"ר משה שפיצר ופורסם ב-1954.
שפיצר היה מנהל הוצאת הספרים "שוקן" שבגרמניה, ולאחר מכן היה מנהל הוצאת הספרים של הסוכנות היהודית לאחר עלייתו ארצה. הוא יזם את עיצובו של הגופן "הצבי" בהתבסס על צורות האותיות הסאנס-סריפיות הלועזיות (כגון "פוטורה" של פול רנר שעוצב בשנת 1927) שהתאפיינו במבנה גאומטרי ובניקיון צורני.

הגופן נוצר מתוך כוונה ליצור גופן עברי מקורי, היונק ישירות מכתובות עבריות עתיקות מן האלף הראשון (לספירה הנוצרית) שנמצאו חקוקות באבן בארץ ישראל ובכתבי יד. האות מודרנית מאוד, אינה מצועצעת ונעדרת תגים. הייחוד של האות הוא בכך שהיא מתבססת על צורות משולשות (אותיות א', ג', ט', ע', פ', ף', צ', ץ', ק', ש') בנוסף לצורות מרובעות (לדוגמה האותיות ב', ד' ח'), מה שמקנה לאות דינמיות מסוימת. הצבי היא האות העברית הראשונה שלמענה עוצבו ספרות תואמות.

האות הייתה נפוצה בקרב מוסדות הציונות הן בכותרות פרסומים והן בשילוט. עם חנוכת קמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית, נבחרה וריאציה של האות, שהשתלבה היטב עם האדריכלות המודרניסטית שלו, לאות השילוט לבניינים בקמפוס ואף שימשה במשך שנים רבות כאות בכותרות הפרסומים של האוניברסיטה (בעיקר במשקל הייחודי שפותח לגופן, "הצבי חלול").

גופן הצבי שימש במשך שנים רבות כגופן המצוי בחותמות דיו. עקב ריחוקן היחסי של צלעות האותיות זו מזו, נמנע טשטוש בעת ההחתמה.

עיצוב הגופן מתבסס על צורות כתבי יד וכתובות מהאלף הראשון לספירה, בתוספת סממני עיצוב מודרניים. מקורה באות שצייר צבי האוסמן לשימוש בכתובות לחלונות ראווה.


תמונה: hatzvi3.jpg| השוואה בין המשקלים השונים של הגופן "הצבי" של שמואל גוטמן (חלק מחבילת הפונטים של אופיס).
תמונה: hatzvi4.jpg| השוואה בין המשקלים השונים של הגופן "הצבי" של שמואל גוטמן (חלק מחבילת הפונטים של אופיס).
תמונה: hatzvi5.jpg| השוואה בין המשקלים השונים של הגופן "הצבי" של שמואל גוטמן (חלק מחבילת הפונטים של אופיס).
תמונה: Hazvi halul.gif|
תמונה:molcho_catalog_hatzvi1.jpg| מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:molcho_catalog_hatzvi2.jpg| מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:molcho_catalog_hatzvi3.jpg| מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:molcho_catalog_hatzvi4.jpg| מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:molcho_catalog_hatzvi5.jpg| מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.
תמונה:molcho_catalog_hatzvi6.jpg| מקור: מולכו, אילן, "טיפוגרפיה עברית", בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, 1980.


## הערות שוליים

קטגוריה:גופנים עבריים
פטנאם

**פטנאם** (באנגלית: **Putnam** או **Puttnam**) הוא שם משפחה

קטגוריה:שמות משפחה