open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עיצור מכתשי, חוכך צידי, קולי

**[[עיצור]] [[עיצורים מכתשיים|מכתשי]] [[עיצורים חוככים|חוכך]] [[עיצורים צידיים|צידי]] [[קוליות|קולי]]** הוא צליל עיצורי המצוי בכמה שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ɮ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-\K. הצליל הישן לאות הערבית <big>'''ض'''</big> היה **מכתשי מלועלע חוכך צידי קולי** [ɮˤ] וניתן היה לשמעו בהגיית הערבית העתיקה. עיצור זה גם קיים בצ'רקסית במילים כמו блы "שבע" (bɮə) קובץ:Lh2.ogg.
## התרחשות

## ראו גם

קטגוריה:עיצורים
עיצור מכתשי, מקורב צידי

**[[עיצור]] [[עיצורים מכתשיים|מכתשי]] [[עיצורים מקורבים|מקורב]] [[עיצורים צידיים|צידי]]** נפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא L לטינית קטנה /l/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-l. זהו הצליל לאות **[[ל]]**.

## התרחשות

## ראו גם

קטגוריה:בסיסי חיתוך
עיצור ענבלי, רוטט

**עיצור ענבלי, רוטט** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא R לטינית גדולה /ʀ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-\R. זהו אלופון חופשי לאות **[[ר]]** בעברית מודרנית.

## התרחשות

## ראו גם

קטגוריה:עיצורים
קבוצת בית רימון

**קבוצת בית רימון** הייתה קבוצת נוער שהורכבה מתלמידי הגימנסיה הגרמנית בעיר ריגה, שהוקמה כדי ליצור מסגרת לחינוך עצמי לעבודה ציונית לאומית. קבוצת בית רימון הייתה אחת מארבע קבוצות שהיו יחדיו הגרעין המייסד של תנועת בית"ר.

## הקמת הקבוצה
קבוצת רימון הוקמה בעקבות ביקור של זאב ז'בוטינסקי בריגה, לטביה, בנובמבר 1923, במהלכו העביר סדרה של הרצאות בענייני אקטיביזם יהודי. הפעולה הראשונה של קבוצת בית רימון התקיימה בשבת, ה-5 בינואר 1924. הפעולות של הקבוצה, שהתקיימו שלוש פעמים בשבוע, כללו הרצאות בנושא דברי ימי ישראל, תולדות הציונות וספרות עברית. בנוסף כללו הפעולות גם התעמלות, תרגילי סדר ושירה בציבור.

## הקמת הסתדרות טרומפלדור
ב-27 בדצמבר 1923 התאחדה הקבוצה עם עוד שלוש קבוצות נוער נוספות שהורכבו מתלמידי בתי הספר התיכוניים בריגה לגוף אחד, שקיבל את השם "הסתדרות הנוער הציוני-אקטיביסטי על שם יוסף טרומפלדור" או בקיצור "הסתדרות טרומפלדור", שמאוחר יותר הפך לתנועת בית"ר.

## נטישת חברים להקמת השומר הצעיר
בשנת 1924 נפגשו אנשי הקבוצה עם נציג שנשלח במיוחד על מנת להעבירם אל תנועת נוער סוציאליסטית. בעקבות הפגישה השתכנעו חלק מחברי הקבוצה לפרוש. הפורשים ייסדו את תנועת השומר הצעיר בלטביה.

## עלייה לארץ ישראל
בשנת 1925 החליטה הקבוצה לעבור לפסים אקטיביים, והחבר גרשון שץ נשלח מטעם הקבוצה לעלות לארץ ישראל, כדי להקים בה פלוגות עבודה עבריות.
## קישורים חיצוניים
* צילום קבוצתי של מייסדי הקבוצה
קטגוריה:יהדות לטביה
קטגוריה:ציונות בלטביה
קטגוריה:בית"ר
קטגוריה:יהדות ריגה
עיצור מכתשי-חיכי, חוכך שורק, אטום

**עיצור מכתשי-חיכי, חוכך שורק, אטום** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ɕ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-\S.

## התרחשות

## ראו גם

בתר-מכתשי
אונדטרה

**אוֹנְדַטְּרה** (שם מדעי: *Ondatra zibethicus*) היא מין מכרסמים ממשפחת האוגריים, בו סוג ומין יחיד. היא מכונה גם **חולדת המושק** עקב ריח המושק המאפיין את פרוותה.
## מאפיינים
תפוצתה של האונדטרה באמריקה הצפונית, בעיקר בקנדה, ארצות הברית וצפון מקסיקו. במאה ה-20 הוכנסה בידי האדם גם לאירופה הצפונית-מערבית, שם היא נחשבת למין פולש. האונדטרה לא הוכנסה לישראל, אליה הוכנס מכרסם שוכן מים-מתוקים ממשפחה אחרת, הנוטריה, שמוצאה באמריקה הדרומית.

האונדטרה יכולה להגיע לאורך 40–70 ס"מ ולמשקל 0.6-2 ק"ג. היא דומה במראה לאוגר או לבונה ובעלת פרווה הדוחה מים וזנב שרירי המשמש כהגה במים. היא ניזונה בעיקר מצמחי מים המהווים כ-95% מתזונתה, אך מגוונת בחרקי מים, צדפות, סרטני נהרות, צפרדעים, ראשנים, עופות וצבים קטנים.

האונטרות חיות בקבוצות קטנות סביב גדות האגמים והבריכות. באמריקה נצפו אונדטרות ששיתפו פעולה עם בונים בבניית הסכר וניזונו מהגזעים שלו בתוכו.

## גלריה

Albino Muskrat (14539550159).jpg|אונדטרה לבקנית
Musquash hg.jpg
Muskrat swimming Ottawa.jpg
Bisamratte.jpg
Muskrat on Seedskadee NWR (23430602115).jpg
Granby rat musqué.jpg
Bisamratte auf Strand (cropped).jpg
Ondatra zibethicus CT (cropped).jpg
Ondatra zibethicus MHNT.ZOO.2010.11.236.4.jpg |*Ondatra zibethicus* 


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:יונקים יחידים בסוגם
קטגוריה:אוגריים
קטגוריה:מכרסמים מימיים
קטגוריה:פארק לאומי ילוסטון: בעלי חיים
קטגוריה:האזור הארקטי: יונקים
קטגוריה:קנדה: יונקים
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:פאונת מים מתוקים ברוסיה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1766
עיצור מכתשי, מחוכך שורק, קולי

**עיצור [[עיצורים מכתשיים|מכתשי]] [[עיצורים מחוככים|מחוכך]] [[עיצורים שורקים|שורק]] [[קוליות העיצורים|קולי]]** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /ʣ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-dz. כדי לבטא עיצור זה יש לבטא את העיצורים [] ו-[] ברצף.

## התרחשות

## ראו גם

סדקי, סותם, אטום
SuperGamer

**SuperGamer** היא הפצת לינוקס תואמת לפלטפורמת x86, אשר התבססה במקור על הפצת PCLinuxOS, וכיום היא מבוססת על הפצת VectorLinux. ההפצה מתמקדת בנושא התאמה למשחקים, ומיועדת לרוץ ישירות מתוך תקליטור אתחול.
ההפצה זמינה במגוון מצבים, ובגרסתה האחרונה - SuperGamer Supreme 2.5 זמינה במשקל 7.9 ג'יגה בייט מתוך קובץ ISO. ניתן אף להוריד גרסאות ישנות יותר בעלות משקל נמוך יותר. בהפצה כלולים באופן מובנה משחקים רבים מבוססי קוד פתוח.

## ראו גם
* משחקים בלינוקס

## קישורים חיצוניים
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:הפצות של GNU/לינוקס
גנריך סליוזברג

**גנריך סליוזברג** (רוסית: **Генрих Борисович Слиозберг**; 1863 מיר – 1937 פריז) היה עורך דין רוסי ופעיל חברתי יהודי.

## ביוגרפיה
סליוזברג נולד במשפחה חסידית. כשהיה בן פחות משנה עברה משפחתו להתגורר בפולטבה, שם אביו מצא עבודה בתור מלמד. בילדותו קיבל חינוך יהודי מסורתי בחדר. בין השנים 1875–1882 למד בגימנסיה מקומית. ב-1886 סיים לימודים משפטים באוניברסיטת פטרבורג, בין השנים 1886–1888 השתלם באוניברסיטאות של היידלברג, לייפציג וליון. בשנת 1889 הצליח לעבור בחינה לצורך קבלת תואר שני במשפטים באוניברסיטת פטרבורג.

ב-1893 התקבל סליוזברג למעמד עורכי דין שהותר להם לעבוד בבתי המשפט, אך מבחינה פורמלית נותר הוא בתפקיד עוזר עורך דין במשך 18 שנה עקב חוקי ההגבלה על היהודים משנת 1899. ב-1906 הוזמן על ידי פיוטר סטוליפין לתפקיד יועץ משפטי של משרד הפנים הרוסי.

## פעילות חברתית
החל מ-1889, כלומר מאז שנחקקו החוקים המגבילים את זכויות היהודים נהיה סליוזברג לפעיל מאוד בנושא זכויות היהודים באימפריה הרוסית. הוא חקר את מעמדם החוקי והכלכלי של המתיישבים היהודים ברוסיה.

לאחר פרעות קישינב שימש כנציגם של הנפגעים בתביעות. היה בין היוזמים הבולטים של הקמת הוועד לעזרת נפגעי הפרעות שהוקם על ידי הוראצי גינצבורג.

## לאחר מהפכת אוקטובר
לאחר פרוץ המהפכה הוא נאסר וישב זמן מה בכלא, ב-1920 הוא היגר קודם לפינלנד ואחרי זה לצרפת. בפריז הוא היה ראש קהילת יהודים רוסים. 

הוא היה עד במשפט בברן בשנת 1934 שהתנהל ביוזמת הקהילה היהודית המקומית כנגד כוונת הנאצים המקומיים להוציא לאור את הפרוטוקולים של זקני ציון.

## לקריאה נוספת
* ; 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:עורכי דין יהודים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1863
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1937
הסכם טורון (1411)

שמאל|ממוזער|250px|הסכם השלום המקורי
**השלום (הראשון) של טורון** הוא הסכם השלום שחתם רשמית את מלחמת פולין-ליטא נגד המסדר הטווטוני. ההסכם נחתם ב-1 בפברואר 1411 בטורון, אחת הערים הדרומיות במדינת המסדר הטווטוני, והשקיט את העימות בין ממלכת פולין והדוכסות הגדולה של ליטא מצד אחד למסדר הטווטוני מצד שני.

בהיסטוריוגרפיה, הסכם שלום זה מוצג לעיתים קרובות ככישלון דיפלומטי של פולין-ליטא, שלא השכילה למנף את הניצחון המוחץ שהשיגה בקרב גרונוולד ביוני 1410 לרווח טריטוריאלי או פוליטי. במסגרת ההסכם, האבירים השיבו את אדמות דוברין, אותן כבשו מידי הפולנים במהלך המלחמה, והסכימו לא לדרוש בעלות על סמוגוטיה במהלך שנות חייהם של מלך פולין יגיילו והדוכס הגדול של ליטא ויטאוטאס הגדול.

הסכם שלום זה לא היה יציב מספיק. שתי מלחמות נוספות (מלחמת הרעב ב-1414 ומלחמת גולוב ב-1422) נדרשו כדי להגיע להסכם מלנו שמסמן את סוף העימות הטריטוריאלי. עם זאת, התשלומים שנדרשו לתיקון נזקי המלחמה היוו עול כלכלי משמעותי עבור האבירים, וגרמו לאי-שקט פנימי ולהִדַּרְדְּרוּת כלכלית. המסדר לא שב לגדולתו לאחר מכן.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פולין: אמנות והסכמים
קטגוריה:ליטא: היסטוריה
טורון
קטגוריה:הסכמי שלום במאה ה-15
יחזקאל טלר

**יחזקאל טלר** (נולד ב-18 באוגוסט 1938) הוא איש חינוך ישראלי ומומחה בינלאומי בעבודה סוציאלית ובשיקום; ממקימי אוניברסיטת חיפה והמרכז האקדמי כרמל, סגן-יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, פרופסור אמריטוס בבית הספר לעבודה סוציאלית של אוניברסיטת חיפה ונשיאה-לשעבר של המכללה האקדמית גורדון. ממרץ 2024 מכהן כנשיא המכללה האקדמית צפת.

## ביוגרפיה
יחזקאל טלר נולד בטרנופול שבפולין. הוא נינו של ר' אהרון מרקוס, מחוקריה של תנועת החסידות, של הספרות העברית ומראשוני התנועה הציונית בגליציה. סבו, יהודה מרקוס, הלך בעקבות אביו. בתו של יהודה, חנה מרקוס-טלר-בנט היא אמו של טלר. חנה שרדה את השואה לאחר שהסתתרה תקופת-מה בביתו של רופא נאצי, ידיד אישי של הצורר הנס פרנק, מושל פולין הכבושה. בעלה, משה טלר, עונה ונרצח במרתפי הגסטפו בקרקוב בשנת 1942. ילדיה, נחמה ויחזקאל, שרדו את השואה ועלו לארץ ישראל עם אימם בשנת 1947.

טלר הוא בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים, מוסמך מאוניברסיטת קאנט וד"ר מטעם אוניברסיטת פיטסבורג לייעוץ שיקומי. שירת בצה"ל כקצין בריאות נפש.

בשנים 1968–2008 שימש טלר בתפקידי הוראה, מחקר וניהול באוניברסיטת חיפה. בין היתר, היה ראש בית הספר לעבודה סוציאלית (1987-1982) וראש החוג לבריאות נפש קהילתית (2005–2008). כמו כן שימש כחבר בסנאט האוניברסיטה, כממונה על המשמעת, ובתפקידים נוספים. במקביל היה פעיל בתפקידים ממלכתיים רבים כמומחה לשיקום (ניצולי שואה, נכים וכדומה) וכאיש ציבור. כך, הוא כיהן בהתנדבות, עד אמצע 2015, כחבר הוועד המנהל של הקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל ולתקופה מסוימת, אף כממלא-מקום יו"ר הקרן.

שימש כסגן-יו"ר המועצה להשכלה גבוהה בשנים 2002–2007. בשנים 2008–2011 עמד בראש המרכז האקדמי כרמל שבקמפוס הנמל. מספטמבר 2011 ועד אוקטובר 2023 שימש נשיא מכללת גורדון לחינוך. במרץ 2024 מונה לנשיא המכללה האקדמית צפת.

פרופסור טלר היה חבר בוועדת השופטים לבחירת הזוכים בפרס ישראל על "מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה" בשנת ה'תשס"ה (2005), יו"ר הוועדה לבחירת הזוכה בפרס בה'תשס"ז (2007) ויו"ר הוועדה לבחירת הזוכה בפרס ישראל בתחום חקר החינוך לשנת ה'תשע"ז (2017).

ב-2013 הוענק לו אות "יקיר העיר חיפה" בגין פעילותו הקהילתית והחברתית.

יחזקאל טלר מתגורר בחיפה. הוא היה נשוי לאביבה טלר, עד לפטירתה באוגוסט 2023. לזוג שני בנים ובת.

## ספריו
* **שיקום נפגעי נפש בקהילה: תפיסות, מגמות ויישום בארצות העולם המערבי**, ירושלים: משרד הבריאות, 2000
* **התמודדות המשפחה עם ילד חריג**, ירושלים: מכון סאלד, 2001
* (עורך), **בדרך למעלה: פרקים בבריאות נפש קהילתית**, חיפה: אחוה, 2008

## לקריאה נוספת
* חנה בנט, **בצל קורתו של נאצי**, תל אביב: אל"ף, 1987

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פיטסבורג
קטגוריה:נשיאי מכללות בישראל
קטגוריה:ניצולי השואה: פולין
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: עבודה סוציאלית
קטגוריה:סגל האקדמית גורדון
קטגוריה:יקירי חיפה
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:סגני יושב ראש המועצה להשכלה גבוהה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
מחלף גת רימון

**מחלף גת רימון** הוא מחלף בין כביש 471 ורחוב זרובבל בפתח תקווה המוביל למושב גת רימון.

לצפון, מוביל המחלף לרחוב יעקב זרובבל בפתח תקווה, וממנו לצומת כניסה לעיר, לרחובות העצמאות, הנביאים וי"ד לבנים.

המחלף בנוי כמחלף יהלום עם גשר העובר מעל כביש 471 ומחבר בין גת רימון ופתח תקווה. בשני צידי הגשר ישנם שני צמתים מרומזרים המקשרים אל הכביש המהיר.

## היסטוריה
עם בניית כביש 471, שתוכנן ככביש מהיר, עלה הצורך בהקמת מחלף שיאפשר את חיבור המושבים גת רימון וכפר מעש לפתח תקווה, ללא הפרעה לתנועה בכביש המהיר, אך תושבי החלק המזרחי של גת רימון, הגובל בכביש, סירבו להגיע להסדר פינוי לצורך הקמת המחלף. בשל התנגדותם נבנה תחילה צומת מרומזר שגרם לעומסי תנועה רבים עם חנוכת הכביש ב-2007. בשנת 2010 נמצא הסדר בין עיריית פתח תקווה לתושבי גת רימון והחלה בניית המחלף. הוא נפתח לתנועה באפריל 2012.

## קישורים חיצוניים
*הקמת המחלף, באתר החברה הלאומית לדרכים

קטגוריה:כביש 471: מחלפים
קטגוריה:פתח תקווה: צמתים ומחלפים
קטגוריה:מחלפי יהלום
גת רימון
החי על המת

**החי על המת** הוא מהרומנים הבולטים של הסופר אהרן מגד. הרומן יצא לאור בשנת 1965 והפך מיד להצלחה גדולה. הוא הוכתר בפרס אוסישקין, הופיע מאז במהדורות רבות ותורגם לאנגלית.

שני גיבורים ברומן: יונה (המכונה יונס) רבינוביץ (החי), סופר המתבקש לכתוב ביוגרפיה על אברהם דוידוב (המת), דמות נערצת בתולדות ההתיישבות החדשה בארץ ישראל.
***יונס רבינוביץ** הוא סופר צעיר, בנו של פעיל ציונות ידוע, שפגש בעבר את דוידוב. יונס פרסם פרק מספרו "גיבורי דורנו" בעיתון בשלושה המשכים והתפרסם בשל כך, אולם לאחר מכן לא הצליח לכתוב דבר. 

לאחר לווית דוידוב, יונס מקבל הצעה לכתוב ביוגרפיה על אברהם דוידוב. המו"ל מציע לו משכורת חודשית למשך שנה וחצי כמקדמה על חשבון הרווחים מהספר. בהמשך הספר, שחקן תיאטרון מתוסכל ששמע על כתיבת הספר, מציע ליונס כסף כדי שיכתוב מחזה על דוידוב בו יגלם הוא את התפקיד הראשי, ומפיק הוליוודי מציע לו אפשרות לחוזה שמן כדי שיכתוב תסריט על דוידוב. במהלך שנה וחצי יונס נפגש עם 27 אנשים שהכירו את דוידוב ומתעד את דבריהם עליו, אולם אינו מצליח להגיע לשלב כתיבת הספר. את רוב זמנו הוא מבלה בבטלה בים ובחברת חברים משוררים המתכנסים במקום בשם "המרתף", מקריאים את שיריהם ומשתכרים.

עלילת הספר מתרחשת לאחר סיום הזמן שהיה אמור להיות מוקדש לעבודה על הספר, לאחר שיונס לא הגיש את כתב היד ונתבע בבית משפט על ידי המו"ל על אי מילוי ההסכם מצידו. 

***אברהם (אברשה) דוידוב**, דמות נערצת מהעלייה השלישית. עלה ברגל ארצה, עבד בגדוד העבודה, סלל כבישים, עבד במחצבות, השתתף בהגנה במאורעות תרפ"ט, עבד כשומר בכפר סבא, בעליה לחניתה, בבניית גדר הצפון בהעלאת מעפילים ובמעצר בקפריסין. לאחר מלחמת העצמאות בה נהרג בנו, הוא יוצא למדבר לסלול את כביש באר שבע-סדום שם הוא מוצא את מותו.

הספר מסופר על ידי יונס בגוף ראשון. מגד מציג את העבר החלוצי ההירואי מול ההווה הבוהמי ב"מרתף". הוא מאפשר לנו להבין את המורכבות שבאופיים של גיבורי הציונות. דוידוב היה דמות נערצת, אך בכל פעולותיו הרבות היה מנותק ממשפחתו ששילמה על כך מחיר כבד. יש הסבורים שלדמותו נוצקה אישיותו של יצחק שדה.

לכאורה הספר עוסק רק ביונס ובדוידוב. עם זאת, ברובד עמוק יותר הסיפור שבספר משקף את "משבר המדינה" אותו תיארו סופרי דור תש"ח, שמגד הוא מייצג מובהק שלהם. ברובד זה, הסיפור הוא מעין אלגוריה ביקורתית חריפה על מצב המדינה, בין השאר לרקע הסכם השילומים. כפי שהבהירה מבקרת הספרות גיטה אבינור, הגיבור-החי יונס

## קישורים חיצוניים
*ביקורת על "החי על המת", אתר nrg , 2006
*ביקורת על תרגום "החי על המת" לאנגלית 

קטגוריה:רומנים בעברית
קטגוריה:ספרי 1965
קטגוריה:ספרי ספריה לעם
הרי אקאישי

שמאל|ממוזער|290px|הרי אקאישי (הר קיטה והר איינו מתצפית בהר קומאצו)
**הרי אקאישי** (ביפנית: 赤石山脈), או **האלפים הדרומיים** (南アルプス), הם רכס הרים השוכן במרכז האי הונשו, יפן. הרכס משתרע לאורך המחוזות נאגנו, יאמאנאשי ושיזואוקה. יחד עם הרי הידה (האלפים הצפוניים) והרי קיסו (האלפים המרכזיים), יוצרת הקבוצה את האלפים היפניים.

## מקור השם
בקצה הדרומי של הרי אקאישי זורם נהר אקאישי, ולאורך גדותיו אבנים אדומות רבות. פירוש השם אקא-אישי (赤石) הוא "אבן אדומה." אף על פי שברכס עצמו קיימת פסגה הנקראת הר אקאישי, משמש השם גם בהתייחסות לרכס כולו.

## פסגות עיקריות
כמעט כל הפסגות העיקריות של הרכס נמצאות בתוך שטח הפארק הלאומי מינאמי אלפּס, שנוסד ב-1964. הרכס הוא מקורם של שני נהרות: נהר אוֹי ונהר טנריו, שנשפכים שניהם לאוקיינוס השקט.

## פלורה ופאונה
צמחייה אלפינית, כגון אורן ננסי, נפוצה מעל קו העצים, ובאזור זה חיים מפצח אגוזים מנוקד ושכווי סלע. סרו יפני (סוג יעל) ואייל סיקה נפוצים גם הם בחגורת היער שלמרגלות ההרים.

## וולטר וסטון
הכומר והמיסיונר הבריטי וולטר וסטון הכיר את האלפים היפניים לעולם המערבי בספר שכתב בנושא. לזכרו הוקמו מספר אנדרטאות ברחבי האלפים היפניים.

## קישורים חיצוניים

* הפארק הלאומי מינאמי אלפס, אתר משרד הסביבה.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צ'ובו
אקאישי
מחלף יבנה

**מחלף יבנה** הוא מחלף המחבר את העיר יבנה לכביש 4 דרך כביש 4111.

## היסטוריה
עם סלילתו של כביש 4 ככביש מהיר בקטע שבין ראשון לציון לאשדוד בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, נבנה גשר לצורך הכניסה ליבנה, אולם לא נבנו רמפות כניסה ויציאה. רק בשנות ה-80 הוקמו הרמפות ואז נפתח המחלף לתנועה. בשנת 2008, בעקבות תאונות רבות ובעיות בטיחות, הוחלט לשפץ את המחלף ולשפר את התנועה בו. בשנת 2011, במסגרת העבודות להקמת קו הרכבת בין אשדוד לתל אביב נהרס הגשר ונבנה מחדש כשמתחתיו נחפרה מנהרה לרכבת.

בצידו המזרחי של המחלף נמצאת תחנת הרכבת יבנה מערב.

באוקטובר 2024 בוצע פיגוע סמוך למחלף בו נרצח אדם וארבעה נוספים נפצעו.

## הערות שוליים

יבנה, מחלף
קטגוריה:יבנה: תחבורה
קטגוריה:יבנה: מבנים
יבנה
קרביץ (פירושונים)

**קרביץ** או **קרבץ** או **קראבץ** הוא שם משפחה פולני, אוקראיני ויהודי. משמעותו חייט בבפולנית ובאוקראינית.

קטגוריה:שמות משפחה
אייל מזיג

**אייל מָזִיג** (נולד ב-27 בספטמבר 1982) הוא מוזיקאי, נגן גיטרה בס, מפיק ומעבד מוזיקלי, מלחין, זמר, מנצח ומתזמר ישראלי.

## ביוגרפיה
אייל מזיג נולד בעיר לוד למשפחה ממוצא תוניסאי. את דרכו המוזיקלית החל בגיל 10, כאשר החל לנגן בחצוצרה ובחליל צד ומשם המשיך לגיטרה בס ופסנתר.

### הדורבנים
בשנת 1999, כשהיה בן 16, הקים יחד עם רון אלמוג, עידו אופק (זיגו), איתי גלוסקא ואחיו, גיא מזיג, את להקת "הדורבנים". מזיג השתתף בהקלטת שלושת אלבומי הלהקה, "קובי", "לוי", ו"אחד אחרי השני".

הלהקה זכתה בתואר "הרכב השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשס"ו של גלגלצ. על השירים המוכרים שכתב או הלחין מזיג ללהקה נמנים "עוד לילה", "לא פוגע" ו"אח איזה בוקר 72".

### המשך קריירה
באירוויזיון 2005, ליווה מזיג בפסנתר יחד עם אחיו גיא (בגיטרה) את שירי מימון בהופעתה עם השיר "השקט שנשאר", אשר זכה במקום הרביעי.

במקביל לפעילותו בלהקת הדורבנים, החל מזיג להפיק אלבומים לאמנים שונים, בהם להקת "התבלינים" (בה גם לימים ניגן), יונתן רוזן ושלמה גרוניך.

בשנת 2009 הצטרף ללייבל ההודי "EarthSync" , ובמשך שלוש שנים חי על ציר ישראל-הודו. בשנת 2011 תזמר אלבום של שובהה מודגל , זמרת הודית מסורתית.

מזיג למד תזמור וניצוח אצל רפי קדישזון ויצחק סדאי, וכן למד ניצוח בגרמניה. הוא עבד עם תזמורות רבות, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית חיפה, התזמורת הסימפונית ירושלים, תזמורת האופרה הקאמרית, סימפונט רעננה, התזמורת הקאמרית הישראלית ותזמורת ירושלים מזרח ומערב.

החל משנת 2013, מנגן מזיג בלהקת הליווי של שלמה ארצי, בתור נגן גיטרה בס. ב-2016 זכה בפרס אקו"ם להישג השנה כמפיק מוזיקלי.

## שירים בולטים

## חיים אישיים
ב-26 במאי 2013 נשא לאישה את דבי דדון, אחותה הצעירה של הדוגמנית והמנחה נטלי דדון.

## שיתופי פעולה
* **הפקה ותזמור: אמנים:** שלומי בר-אל, אסי ישראלוף, יונתן רוזן, עלמא, Amiram Inc, התבלינים, Karin Alyon, קובי אפללו, שלמה גרוניך, רפיק ידידיה, חנן בן ארי, אוהד צופי, אהרן רזאל, תום עוזיאל, ליטל סיביליה, אופיר צנחני, “תוצרת בית", מורן גמליאל, פרויקט הצברים, אלדד כהן.
* **הפקת מופעים:** קובי אפללו, התבלינים, יונתן רוזן
* **מופעים שהשתמשו בלחניו:** להקת בת שבע, "מה קשור", תמיר קמחי - מופע בידור
* **הרכבים בחו"ל:** שי בן צור והרג'אסטן ג'יפסיז, kartik&gotham, תזמר אלבום של Shubha Mudgal
* **ניגן עם** Project RnL, ג'ורדן רודס (קלידן Dream Theater)
* **מוזיקה לסרטים/סדרות:** "solito", "נחיתת אונס", "הישראלים".

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בסיסטים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עמל א' רמלה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
אגף משאבי אנוש (משטרה)

**אגף משאבי אנוש של [[משטרת ישראל]]** (בראשי תיבות: **אָמָ"ש**) פועל להעצמת המשאב האנושי – איכותו, מקצועיותו ורווחתו תוך התאמתו ליעדים ולצרכים של משטרת ישראל. ראש האגף הנוכחי היא ניצב **אלונה שושן**.

## תפקידי האגף
* תכנון כוח האדם במשטרת ישראל – גיוסו, מיונו, הכשרתו, ויסותו והצבתו.
* קביעת מסלולי הכשרה וקידום, סיווג מקצועי ותנאי שירות לכלל השוטרים.
* גיבוש מדיניות תנאי שירות ושכר בתיאום עם חשב המשטרה.
* טיפול בפרט בנושאי קידום וסיווג מקצועי, תנאי שירות, רפואה, רווחה, סעד, פרישה לגמלאות ועוד.
* אחריות על שמירת המשטר והמשמעת לרבות תביעות בבתי הדין למשמעת.
* ייצוג המשטרה בפני מוסדות ממשלתיים, ציבוריים ואחרים בנושאים שבאחריות האגף.

## מבנה האגף
### חטיבות

### מחלקות

### יחידות

## קישורים חיצוניים
*אתר משטרת ישראל
*פורטל הגיוס של משטרת ישראל

משאבי אנוש (משטרה)
קטגוריה:משאבי אנוש
לוי ביליג

שמאל|ממוזער|200px|לוי ביליג
**לוי** (**לואיס**) **בִּילִיג** (**Billig**; 1897 – 21 באוגוסט 1936) היה איש חינוך, מזרחן, אחד המרצים הראשונים במכון למדעי המזרח באוניברסיטה העברית וחבר ועדת הבחינות הממשלתית. נרצח במהלך פרעות תרצ"ו.

## קורות חיים
ביליג נולד בלונדון, אנגליה, בן לדב (ברנרד). ביליג היה בן יחיד עם שלוש אחיות, וגדל והתחנך במשפחה יהודית-ציונית יוצאי רוסיה. לאחר שסיים בהצטיינות את לימודיו היסודיים והתיכוניים, המשיך ללימודיו הגבוהים באוניברסיטאות לונדון וקיימברידג', בתחומים פילולוגיה, לימודים קלאסיים, מזרחנות ולימודי יוונית וגרמנית.

בהמשך למד שפות שמיות, ובעיקר את השפה הערבית. ביליג סיים בהצטיינות את לימודיו וקיבל את תואר המאסטר בספרות לטינית ויוונית בשנת 1920, לאחר מכן, הוצעה לו כהונה כמרצה באנגליה, אולם נענה בשנת 1926 להזמנה מפרופ' יוסף הורוביץ להיות מרצה לשפה וספרות ערבית במכון למדעי המזרח שבסמוך לפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית בירושלים, לאחר הסכמתו הפך למרצה הראשון במכון. ביליג היה חבר בברית שלום.

בפעילותו במכון חקר את הזרם השיעי באסלאם וייצג את האוניברסיטה בקונגרסים בינלאומיים למזרחנים בשנים 1928 (לונדון) ו-1931 (ליידן, הולנד), וכן היה חבר מערכת ב"פלסטיין אוריינטל סוסייטי" ובוועדת הבחינות הממשלתית.

בשנת 1930 יצא בסבב ספריות לעיראק וממלכת פרס, במטרה לחפש ספרים עבור מחקרו בכת השיעים. באותה השנה הוציא ביליג מקראה וספר לימוד בערבית שכתב וליקט, יחד עם אבינועם ילין (בנו של דוד ילין), בשם "ליקוטי קריאה בלשון הערבית".

בתחילת המרד הערבי הגדול, בבוקר ג' באלול תרצ"ו, נורה ביליג למוות על ידי מתנקש ערבי מהכפר סילוואן, בחדרו בביתו של פריץ סימון (מפקד המקום מטעם "ההגנה"), בשעה שפרצה כנופיה לשכונת הפקידים - בין המחנה הצבאי ותלפיות בדרך לארמון הנציב. בעת הרצח עבד ביליג על מחקרו בתולדות התרבות הערבית.

ביליג היה בן 39 במותו. נקבר בבית העלמין בהר הזיתים. הותיר אחריו הורים ואחיות.

לאחר מותו קיימה האוניברסיטה העברית ימי לימוד לזכרו ופתחה בקרן בסך 500 לירות שפירותיה ישמשו פרס עבור תלמידים במדעי המזרח.

## ספריו
* **לקוטי קריאה בלשון הערבית: לתלמידי בת"ס וללומדים מעצמם**, יחד עם אבינעם ילין, לונדון: מקמילן, 1930.
: מהד’ ב, בצירוף שאלות, ערוכה בידי אביבה טורובסקי-לנדמן, חיפה: בית הספר הריאלי העברי, תש"ג.
* **مختارات القراءة فى اللغة العربية: للمدارس والطلبة**, יחד עם אבינעם ילין, לונדון: מקמילן, 1930

## לקריאה נוספת
* 'ביליג, לוי', בתוך: דוד קלעי, **ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי**, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 536. 

## קישורים חיצוניים
*
* לוי ביליג, באתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
* אישיות החודש, באתר הר הזיתים
* 
* קורבן של מחקרו, בגיליון סגולה מס' 16
* ד"ר לוי ביליג, דבר, 21 באוגוסט 1936
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* קורבן מחקרו אתר הר הזיתים
* 
* 


* , 
* 
* 
* 
* 


קטגוריה:חללי היישוב במרד הערבי הגדול
קטגוריה:מזרחנים יהודים בריטים
קטגוריה:אנשי חינוך ביישוב
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: שפה וספרות ערבית
קטגוריה:חוקרי אסלאם
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הקדושים
קטגוריה:ראשוני האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1897
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1936
פדריקו פרנקו

**לואיס פדריקו פרנקו גומס** (בספרדית: **Luis Federico Franco Gómez**; נולד ב-24 ביולי 1962) הוא פוליטיקאי פרגוואי, שכיהן כנשיא פרגוואי מ-22 ביוני 2012 עד 15 באוגוסט 2013. פרנקו, חבר המפלגה הליברלית הרדיקלית האותנטית (PLRA), נבחר כסגנו של פרננדו לוגו בעקבות הבחירות שנערכו ב-2008. בעקבות הדחת לוגו על ידי הסנאט ב-22 ביוני 2012, החליף פרנקו את לוגו כנשיא.

פדריקו פרנקו הוא מנתח במקצועו. הוא אחיו של חוליו ססאר פרנקו, סנאטור לשעבר ויו"ר המפלגה הליברלית הרדיקלית האותנטית, שכיהן אף הוא כסגן הנשיא. פדריקו פרנקו כיהן גם כיו"ר של מפלגת PLRA והיה מושל סנטרל בשנים 2003–2008.

## ביוגרפיה
פדריקו פרנקו נולד באסונסיון, ולמד בבית ספר יסודי ברפובליקה הדומיניקנית. בתיכון למד בתחילה בבית הספר הלאומי של אסונסיון, ובהמשך במכללה האפוסטולית סן חוסה, באותה העיר. בהמשך למד רפואה באוניברסיטה הלאומית של אסונסיון. עם השלמת מהלך לימודיו בשנת 1986 הוסמך כמנתח. לאחר מכן התמחה ברפואה פנימית. במהלך לימודיו נישא (ב-1982), והוא אב לארבעה ילדים.

בבעלותה של משפחת פרנקו בית חולים בעיר פרננדו דה לה מורה (סנאטוריו פרנקו), שנוהל על ידו ועל ידי אחיו מאז היווסדו. הוא עצמו מילא בבית החולים תפקידים שונים, בין היתר משרות ניהול והדרכה.

ב-2003 נבחר פרנקו למושל מחוז סנטרל, מטעם המפלגה הליברלית הרדיקלית האותנטית. ב-2008 הועלתה האפשרות שיהיה מועמד המפלגה לנשיאות פרגוואי, אך בסופו של דבר החליטה המפלגה כי פרננדו לוגו, נציג המפלגה הדמוקרטית נוצרית במסגרת הברית הפטריוטית לשינוי, יהיה מועמדה לנשיאות, ופרנקו יהיה המועמד הברית לתפקיד סגן הנשיא. במהלך כהונתו מתח ביקורת על לוגו בסוגיות של ניהול קרקעות ובהתנהלותו בפרשת חשיפת הילד שנולד ללוגו מחוץ לנישואין.

ב-22 ביוני 2012 החליט הקונגרס הלאומי להדיח את לוגו בעקבות פינוי אלים של איכרים שהשתלטו על אחוזה. 17 איכרים נהרגו על ידי שוטרים. באותו היום הושבע פרנקו כנשיא במקומו ומפלגתו של פרנקו יצאה מן הברית עם המפלגה הדמוקרטית הנוצרית. נשיאים בדרום אמריקה הודיעו כי אינם מכירים בהדחה וטענו כי מדובר בהפיכה. נשיאת ברזיל, דילמה רוסף, הציעה להשעות את פרגוואי מהמרקוסור ומאיחוד מדינות דרום אמריקה. נשיאת ארגנטינה כריסטינה פרננדס דה קירשנר ונשיא אקוודור רפאל קוראה הודיעו כי לא יכירו בשלטונו של פרנקו.

ב-15 באוגוסט 2013 סיים פרנקו את כהונתו כנשיא פרגוואי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נשיאי פרגוואי
קטגוריה:סגני נשיאים
קטגוריה:כירורגים
קטגוריה:רופאים פנימיים
קטגוריה:ילידי 1962
האלפים היפניים

שמאל|ממוזער|250px|הר קיטה, הגבוה מבין הרי האלפים היפניים.
**האלפים היפניים** (ביפנית: 日本アルプス) הם קבוצה של שלושה רכסי הרים ביפן החוצים לשניים את האי הונשו. קבוצת רכסי הרים זו, הנפגשת במרכז האי, כוללת את הרי הידה, הרי קיסו והרי אקאישי. השם לקבוצה נטבע לראשונה על ידי הארכאולוג האנגלי ויליאם גאולנד, במקור עבור הרי הידה בלבד, והוא הפך פופולרי בזכות פועלו של הכומר וולטר וסטון, מיסיונר אנגלי שטיפס על הרים אלה.

הפסגות הגבוהות של האלפים היפניים הן בין הפסגות הגבוהות ביפן, לאחר הר פוג'י, בהגיען לגבהים של למעלה מ-3,000 מ'. עם פסגות אלה נמנים הר קיטה המגיע לגובה 3,193 מ', הר הוטאקה המגיע לגובה 3,190 מ' והר אונטאקה המגיע לגובה 3,067 מ'. האחרון שבהם הוא גם אתר משיכה לעולי רגל ולתיירים בשל היותו הר געש פעיל, שהתפרצותו האחרונה אירעה בשנת 1980.

האלפים הצפוניים, הרי הידה, נמצאים בתחומי המחוזות נאגנו, טויאמה וגיפו. חלק קטן מהם אף מגיע למחוז ניאיגטה. האלפים המרכזיים, הרי קיסו, נמצאים בתחום מחוז נאגנו. האלפים הדרומיים, הרי אקאישי, משתרעים על פני המחוזות נאגנו, יאמאנאשי ושיזואוקה.

## ראו גם
* הרי האלפים

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:יפן: רכסי הרים
קטגוריה:יפן: אטרקציות תיירותיות
אתנה - המועצה הציבורית לקידום נערות ונשים בספורט

**אתנה - המועצה הציבורית לקידום נערות ונשים בספורט** היא מועצה ציבורית בישראל שהוקמה בחודש מרץ 2005, לאחר החלטת ממשלה להקמת גוף מייעץ למשרד התרבות והספורט. מטרת המועצה היא "פיתוח תרבות ספורט בישראל בדרך אשר תבטיח את השתתפותן המלאה של ילדות נערות ונשים בכל תחומי הספורט".

## מטרות
מטרות המועצה הן:
* לפעול לקידום מדיניות לפיתוח ספורט הנשים בישראל
* לגבש תוכניות פעולה רב-שנתיות ליצירת תשתית רחבה לפעילות ספורט נשים וקידום ספורט הישגי
* לגבש המלצות לפיתוח מנהיגות לספורט הנשים בישראל
* לפעול לשינוי עמדות בקרב הציבור בישראל בכל הנוגע לספורט הנשים.

## פעילות
עיקר פעילותה של המועצה הוא בחלוקת תקציבים לפעילות שוטפת של אגודות ספורט נשים וספורטאיות. מעבר לכך, מקיימת המועצה בכל שנה את פסטיבל אתנה הולכות רחוק המקדם את הספורט העממי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ישראל: ספורט נשים
הכשרת הישוב התחדשות עירונית בישראל

חברת **הכשרת הישוב התחדשות עירונית בישראל** היא חברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ופועלת בתחום הנדל"ן. החברה הוקמה בשנת 2010 ועסקה בחיפושי גז ונפט, ובשנת 2016 שינתה את שמה ומיקדה את פעילותה בהתחדשות עירונית.

## היסטוריה
### חיפושי גז ונפט
במרץ 2010 התאגדה החברה תחת השם הכשרת הישוב אנרגיה בע"מ ועסקה בחיפושי גז ונפט, לרבות החזקה בזכויות ברישיונות ימיים.

החברה החזיקה ברישיונות 347/"מירה" ו־348/"שרה" לקידוח ימי, בגודל של 400,000 דונם כל אחד. שדות אלה היו מצויים בתחום המים הכלכליים של מדינת ישראל, כ־40 ק"מ מערבית לחדרה, דרומית למאגרי הגז "דלית" ו-"תמר". קידוח מירה הסתיים ב-6 בספטמבר 2012 והשותפות בקידוח הודיעו לציבור שלא נמצא בו גז. קידוח שרה הסתיים ב-20 באוקטובר 2012 והשותפות בקידוח הודיעו לציבור שגם בו לא נמצא גז. רישיונות החיפוש פקעו ב-2015 ומאז לחברה אין זכויות בנכסי נפט.

### התחדשות עירונית
בשנת 2016 שונה שם החברה להכשרת הישוב בישראל אלפא בע"מ, כחלק משינוי אסטרטגי שבמרכזו מיקוד בתחום ההתחדשות העירונית. בשנת 2019 שונה שם החברה להכשרת הישוב התחדשות עירונית בישראל בע"מ.

החברה פועלת כיזם בתחום ההתחדשות העירונית ומקדמת פרויקטים בשלבים שונים, החל משלבי איתור, התקשרויות מול בעלי דירות וקידום תכנון ועד קבלת היתרים, ביצוע, שיווק ומכירה.

הכשרת הישוב התחדשות עירונית מחזיקה בצבר יחידות דיור הנחשב לאחר הגדולים בארץ בתחום ההתחדשות העירונית, הכולל כ-30,000 יח"ד בשלבי קידום שונים, מהם קרוב ל-9,000 יח"ד שצפויים להיות בשלים לשיווק וביצוע במהלך 2027-2025.

לצד פעילותה כחברה ציבורית, החברה פועלת לגיוס הון מגופים מוסדיים שונים לצורך קידום פרויקטים ספציפיים, לרבות השקעות שבוצעו על-ידי בית ההשקעות מיטב וחברת הביטוח מנורה, בהיקף כולל של מאות מיליוני שקלים. ביוני 2025 חתמה החברה על הסכם מימון עם כלל ביטוח וישראכרט בהיקף של כחצי מיליארד שקל לטובת הקמת שלב א' בפרויקט התחדשות עירונית ברמלה.

## מבנה החזקות וניהול
החברה פועלת כחלק מקבוצת הכשרת הישוב, ובעלת השליטה היא חברת הכשרת הישוב בישראל בע"מ. מנכ"ל החברה הוא אלכס מריאש.

## קישורים חיצוניים
* האתר של חברת הכשרת הישוב בע"מ

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:ישראל: חברות נפט וגז
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
סבסטיאן בניש

**סבסטיאן בניש** (בגרמנית: **Sebastian Boenisch**; נולד ב-1 בפברואר 1987) הוא כדורגלן עבר פולני-גרמני ששיחק בעמדת המגן בוינר נוישטאדט. לבניש 14 הופעות במדי נבחרת פולין, עמה השתתף ביורו 2012.

## קריירה
בניש החל לשחק כדורגל בהיותו בן 5, בקבוצת הנוער הליגנהאוס. לאחר 8 שנים בקבוצה, כשהיה בן 13 הצטרף לקבוצת הנוער של בורוסיה ולברט. לאחר כשנה עזב קבוצה זו על מנת להצטרף לקבוצת הנוער של קבוצת הכדורגל רוט-וייס אוברהאוזן. ברוט-וייס אוברהאוזן שיחק בניש 3 שנים עד שקיבל הצעה לעבור לקבוצת הנוער של שאלקה 04.

בקבוצת הנוער של שאלקה 04 שיחק בניש שנתיים. אחרי כן, חידש את חוזהו בקבוצה, ועלה מקבוצת הנוער של שאלקה 04 לקבוצה הבוגרת. את הופעתו המקצועית הראשונה בשאלקה 04, שיחק בניש ב-11 בפברואר 2006. במשחק זה שבו ניצחה שאלקה 04 את באייר לברקוזן, נכנס בניש בדקה ה-86' כשחקן מחליף.

ב-1 בספטמבר 2007 חתם בניש בקבוצת הכדורגל ורדר ברמן לחמש עונות. בחמש עונות אלו, שיחק בניש 58 משחקים בקבוצה, כולל בגמר גביע אופ"א 2009, שם נוצחה ברמן 2-1 על ידי שחטאר דונצק. בתום עונת , חוזהו של בניש הסתיים ובניש הפך לשחקן חופשי. בנובמבר 2012 חתם בניש בבאייר לברקוזן. ביולי 2016 שוחרר מהמועדון.

באוקטובר 2016 חתם בניש על חוזה לשנתיים במינכן 1860 מהבונדסליגה השנייה. בניש ערך 14 הופעות במועדון בעונת 2016/17, ונשר עם הקבוצה אל הליגה הגרמנית השלישית. בניש שוחרר מהקבוצה בקיץ 2017, לאחר שהקבוצה הורדה ליגה נוספת בעקבות עבירות תקציביות. באוגוסט 2019, אחרי שהיה שנתיים ללא קבוצה, חתם בקבוצת פלורידסדורפר מליגת המשנה האוסטרית. בינואר 2020 שוחרר לבקשתו לאחר 8 הופעות בקבוצה וחתם בקבוצת וינר נוישטאדט.

בניש נולד בפולין, אך יש לו גם אזרחות גרמנית והוא זומן לשחק בשתי הנבחרות. בהתחלה, הצטרף בניש לנבחרת גרמניה ושיחק במדיה עד גיל 20 ובנבחרת גרמניה עד גיל 21. עם נבחרת זו זכה באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 ב-2009. לבסוף, החליט בניש להצטרף לנבחרת פולין בכדורגל, בה הוא שיחק 14 משחקים.

## תארים
### ורדר ברמן
* סגנית הבונדסליגה: ()
* סגנית גביע אופ"א: ()
* הגביע הגרמני: (2008/09)

### גרמניה עד גיל 21
* זכייה באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21: (2009)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:מגני כדורגל פולנים
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:גליביצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני מינכן 1860
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:גרמנים ממוצא פולני
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1987
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1987
עיצור מכתשי, חוכך שורק, קולי

**[[עיצור]] [[עיצורים מכתשיים|מכתשי]] [[עיצורים חוככים|חוכך]] [[עיצורים שורקים|שורק]] [[קוליות העיצורים|קולי]]** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא Z לטינית (או זטא יוונית גדולה) /z/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-z. זהו הצליל לאות **[[ז]]**.

## התרחשות

## ראו גם

קטגוריה:בסיסי חיתוך
קטגוריה:עיצורים
עיצור מכתשי, חוכך שורק, אטום

**[[עיצור]] [[עיצורים מכתשיים|מכתשי]] [[עיצורים חוככים|חוכך]] [[עיצורים שורקים|שורק]] [[קוליות העיצורים|אטום]]** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא S לטינית /s/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-s. זהו הצליל לאות **[[ס]]** ובימנו גם ל-**<big>[[ש|שׂ]]</big>**.

## התרחשות

## מגוון

### עיצור מכתשי מלועלע, חוכך שורק, אטום [sˤ]
**עיצור מכתשי מלועלע, חוכך שורק, אטום** הוא צליל עיצורי המצוי במספר שפות מדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /sˤ/. זהו הצליל המקורי לאות העברית **[[צ]]**, וניתן היה לשמעו בהגיית העברית הטברנית, בעברית שומרונית ובחלק ממסורות ההגייה בעדות שונות. זהו צליל האות הערבית **[[ص]]**.

קטגוריה:אופני חיתוך
טויואוקה

**טויואוקה** (ביפנית: **豊岡市**) היא עיר הממוקמת בחלק הצפוני של מחוז היוגו ביפן.

העיר נוסדה ב-1 באפריל 1950, וב-1 באפריל 2005 מוזגו לתוכה הערים, קינוסאקי, טאקנו, והידאקה, ממחוז קינוסאקי, וכן הערים לזושי וטנטו, ממחוז לזושי, ובכך הגיע שטח העיר הכולל ל-697,66 קמ"ר.

ב-1 בפברואר 2012 הוערכה אוכלוסיית העיר בכ-88 אלף איש, ובכ-32 אלף משקי בית. צפיפות האוכלוסייה בעיר הוערכה בכ-125 נפש לקמ"ר.

הקו הראשי של רכבת הסאנין מספק חיבור תחבורתי לקיוטו ורכבת ישירה לאוסקה. שדה התעופה טג'ימה משרת את תושבי העיר.

## השבת החסידה המזרחית
ב-2005, ביוזמת ילדת בית ספר שבאה בעקבות סופת הטייפון שגרמה הצפה קשה בעיר שנה קודם לכן, החלו בעיר בתהליך של חזרה לחקלאות אורגנית בגידול האורז, ובעקבות זאת, בהשבה מוצלחת לטבע של חסידות מזרחיות, אשר נכחדו ביפן ובקוריאה בשנות ה-70 של המאה ה-20, עקב שימוש בחמרי הדברה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יפן: ערים
קטגוריה:קנסאי: ערים
קטגוריה:מחוז היוגו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
עיצור שפתי-שיני, חוכך, אטום

**[[עיצור]] [[עיצורים שפתיים-שיניים|שפתי־שיני]], [[עיצורים חוככים|חוכך]], [[קוליות העיצורים|אטום]]** הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא F לטינית קטנה /f/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-f. זהו הצליל לאות '''פ"א רפה''' - אלופון /p/ בתנאי דקדוק מסוימים, אם כי לא בהכרח במילים שאולות.
## התרחשות

שפתי-שיני, חוכך, קולי
עיצור דו-שפתי, סותם, אטום

**[[עיצור]] [[עיצורים דו-שפתיים|דו־שפתי]] [[עיצורים סותמים|סותם]] [[קוליות העיצורים|אטום]]** (**עִצּוּר דּוּ-שְׂפָתַי סוֹתֵם אָטוּם**) הוא צליל עיצורי המצוי בשפות מדוברות רבות. סימן ה-IPA לעיצור הוא P לטינית קטנה /p/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-p. זהו הצליל לאות **[[פ|פּ]]**. בשפות מעטות כמו ערבית אין אות שהצליל שלה הוא p.

## התרחשות

## ראו גם

קטגוריה:עיצורים
הגישה החברתית בתקשורת

**הגישה החברתית** היא גישה בתחום חקר התקשורת אשר יוצאת מנקודת הנחה כי החברה היא המעצבת את הטכנולוגיה. הגישה נמנית יחד עם שתי גישות נוספות בחקר טכנולוגיות מידע ותקשורת: הגישה הטכנולוגית והגישה הסביבתית.

## רקע
הגישה מזוהה עם ריימונד וויליאמס אשר טען כי יש לראות את הטכנולוגיה כשוות ערך לחברה. הסדרים חברתיים (חוקים, רגולציה, תרבות, צרכים כלכליים) הנובעים מצרכים, ערכים ותרבויות של יחידים, קבוצות וחברות, הם אלו שמעצבים, מייצרים ומפיצים טכנולוגיות מידע ותקשורת, כמו גם משפיעים על טכנולוגיות מידע ותקשורת קיימות. ההסדרים מושפעים ממהלכים פוליטיים וכלכליים, ועל כן ההסדרים משתנים בכל תקופה ובכל ציבור.

ההסדרים נחלקים לשתי קבוצות:
* ארגונים, תאגידים, גורמים רשמיים ומוסדות.
* אינדיבידואלים, צרכנים של הטכנולוגיות, הקהל.

הגישה קמה כביקורת לגישה הטכנולוגית וטענתה העיקרית היא כי הטכנולוגיה לבדה אינה מסבירה התפתחויות שונות בחברות בהן קיימת אותה טכנולוגיה.

הגישה לוקחת בחשבון את האנשים שמאחורי הטכנולוגיות- היוצרים והמשתמשים.

### דוגמאות
* המחאה החברתית בקיץ 2011: המחאה הופצה ברשת החברתית פייסבוק.
* הראינוע שהיה קיים עשרות שנים לפני שהפך נגיש לאוכלוסייה, זאת כיוון שלא היו משקיעים ולא ראו בכך פוטנציאל כלכלי. בדוגמה זו ניתן לראות כי כאשר מסתכלים על ההיסטוריה של הטכנולוגיה ניתן לראות כי צורך קדם לטכנולוגיה, משמע שהחברה, בה הצרכנים, הם אלו המביאים לחידושים טכנולוגיים.

## אסכולת פרנקפורט
הגישה החברתית אף יכולה לאפשר הסתכלות נאו-מרקסיסטית ולטעון כי לבעלי הכוח נגישות גבוהה יותר לטכנולוגיה ולכן באפשרותם לרתום את השימוש בטכנולוגיה לקידום האינטרסים שלהם. וויליאמס במאמרו מתייחס לאסכולת פרנקפורט ומתאר מצב מציאותי שבו פיתוח טכנולוגיה מסוימת יכול לעזור לקבוצת בעלי הון בחברה, לארגון או אף למדינה לשלוט על ההמונים.

## השוואה לגישה הטכנולוגית
הגישה החברתית אינה סותרת את הגישה הטכנולוגית, אלא מציעה נקודת מבט שונה על החברה ועל התפתחות הטכנולוגיה.
הגישה החברתית מסתכלת בעין ביקורתית יותר על אופן השימוש של החברה בטכנולוגיה לעומת הגישה הטכנולוגית ומבטה החיובי יותר.
ההבדל העיקרי הוא שהגישה הטכנולוגית תראה בטכנולוגיה הגורם המשפיע על החברה, היא מסיקה על החברה מתוך הטכנולוגיה. הגישה החברתית מסתכלת על האנשים שמאחורי התאגידים, רואה את הפרטים בחברה כמשפיעים על התפתחות הטכנולוגיה ומתייחסת ליחידות הניתוח השונות בחברה.

## קישורים חיצוניים
* ריימונד ויליאמס, הטכנולוגיה והחברה
* Television: Technology and Cultural form
קטגוריה:חקר התקשורת
מודלי הערכת עלויות לפרויקטי תוכנה

**מודלי הערכת עלויות לפרויקטי תוכנה** הם מודלים להערכת עלות המשמשים לצורך הערכת עלות ניהול פרויקטים על ידי אלגוריתמים מתמטיים שונים, המיועדים לפרויקטי תוכנה, מודל זה עוזר למקבלי החלטות להבין בצורה הטובה ביותר את סיבוכיות עבודת התוכנה.

כאשר באים למדל עלויות פרויקט נבחנים היבטים שונים כגון: המאמץ הנדרש לסיום כל משימה, הזמן הנדרש לסיום כל משימה או העלות הכוללת של כל משימה.

## מצבים העלולים להשפיע על עלות פרויקט תוכנה
# מצב השוק- האם השוק, אשר הוא היעד של התוכנה יוכל להרשות לעצמו לרכוש את התוכנה?
# חוסר ודאות לגבי הצלחת המוצר- כאשר מדובר על תוכנה חדשה בשוק איננו יכולים להגיד בוודאות מה תהיה הצלחת התוכנה.
# מצב החברה- האם החברה במצב טוב והיא תוכל להרשות לעצמה להציב רף גבוה למחיר התוכנה או שמא היא מעוניינת למכור אותה כמה שיותר מהר והיא תתפשר על המחיר.
# תנאי חוזה- החברה יכולה להשאיר לעצמה את זכויות הקוד, על מנת להשתמש בו למוצרים נוספים. תנאי זה מוריד את עלות המוצר.

## טכניקות להערכת עלות פרויקט תוכנה
* מודל הערכת עלות- מודלים מתמטיים שעוזרים למדל את עלות התוכנה.
* הערכת מומחים- התבססות על ידע של מומחים על מנת להעריך את עלות המוצר.
* אנלוגיה למוצרים קיימים- שימוש במידע קודם על מוצרים דומים להערכת העלות.
* תמחור לניצחון- התפשרות על מחיר על מנת לזכות במכירת המוצר.

## דוגמאות למודלי הערכת עלות פרויקט תוכנה
* Cocomo_II
* COCOMO
* COSYSMO- קישור לערך בוויקיאנגלית
* WMFP- קישור לערך בוויקיאנגלית
* Function Points - קישור לערך בוויקיאנגלית
* Halstead Complexity Method - קישור לערך בוויקיאנגלית

קטגוריה:ניהול פרויקטים
יש לי גן

שמאל|ממוזער|100 פיקסלים|חיים נחמן ביאליק
"**יֵשׁ לִי גַן**" הוא שיר אהבה מאת המשורר חיים נחמן ביאליק, אשר נכתב בשנים תרס"ז-תרס"ח 1907–1908. השיר פורסם לראשונה במרץ 1908 בירחון השילוח, כשני מתוך קבוצה של חמישה שירי עם. ארבעת השירים האחרים בקבוצה הם: "בין נהר פרת ונהר חדקל", "תרזה יפה", "מנהג חדש" ו"לא ביום ולא בלילה".
## מילות השיר

## על השיר
"השיר נדפס בשינויים ניכרים כשיר ילדים במקראה "שבילים" שבעריכת יעקב פיכמן (אודסה, תרע"ח). השינויים שנועדו להבליע את הטון הארוטי של השיר נעשו כנראה בהיתר המשורר". כרוב שיריו של המשורר, נכתב השיר בהגייה אשכנזית. הדוברת מתארת את יחסיה, געגועיה ומאוייה, כמו גם את שיחותיה עם אהובהּ. בלשון מטפורית היא מתארת את חמוקי גופה ואת המגע עם בן הזוג ומייחלת לנישואיה הקרובים עמו, והוא נעתר לבקשתה.

שירי העם שכתב ביאליק סייעו לו לפרוק אנרגיות שלא התאימו לשירתו הקנונית, להשתעשע ולומר דברים בוטים במסווה רך. היצירה משלבת בין ההרמזים מ"שיר השירים" לבין מוטיבים משירי חתונה עממיים ביידיש, כמו למשל ההתלבטות של החתן המיועד, או ההתגרות באורחי החתונה. הנופך הארוטי של השיר מתקבל מהשימוש במילים כמו גן, באר ודלי נוטף, שאינם מותירים מקום לספק לגבי התפקיד שלהם בעלילת פיתוי ארוטית.

השיר נפתח בנימה חיובית כאשר הנערה מתארת את עולמה האידילי. בהמשך, עם זאת, מתברר שהאידיליה שקרית, ושהנערה מלאת פחדים וחששות. הפער בין הביטחון של הנערה הגיבורה המאמינה כי חתנה יגיע וייקחנה לאישה נמצא גם בשיר נוסף של ביאליק - בין נהר פרת ונהר חידקל.

## עיבודים מוזיקליים
* המלחין נחום נרדי עיבד את הלחן בהשפעת נעימה ערבית סורית עממית של עבד אלרחים אלמסלוב, וזכה בין השאר, לביצועיהם של הזמרים: נעמי צורי ואריה זקס, ברכה צפירה, נחמה הנדל, מיכל טל, עפרה חזה, דקלון ושם טוב לוי. השיר הושר גם בגרסת לאדינו ונקרא "יוצא אני למרסיי".
* שמואל הארולד הלחין בשנת 1969 את השיר בלחן פחות מוכר. השיר בוצע על ידי אחותו שולה הארולד ועל־ידי אביבה שורץ.
* יצחק ישראל הלחין את השיר שבוצע על־ידי אינה גולדשטיין.
* עזרא אהרון הלחין את השיר בסגנון מזרחי, בביצועה של מורין נהדר.
* יחזקאל בראון הלחין את השיר בתוך מחזור השירים טווס זהבי, לביצוע של מקהלת העפרוני.

## קישורים חיצוניים

*יש לי גן, דף השיר באתר זמרשת

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שנות ה-1900
קטגוריה:שירי נעמי צורי
קטגוריה:שירי ברכה צפירה
קטגוריה:שירי נחמה הנדל
קטגוריה:שירי מיכל טל
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
מחלף אליפלט

**מחלף אליפלט** הוא מחלף המחבר בין כביש 89 וכביש 90 בסמוך למושב אליפלט.

המחלף נבנה בשנת 2002 כאשר נחנך כביש 89 בקטע שבין צפת לכביש 90, וכחלק מתוכנית להרחבת כביש 90 בקטע שבין צומת עמיעד לקריית שמונה. המחלף נבנה בתצורת מחלף יהלום כאשר כביש 89 מתחיל בגשר החוצה את כביש 90, על שמו של אל"ם אברהם חידו, ומחבר אותו לתוואי הישן של כביש 90 (כביש 8652). משני צידי הגשר התווספו מעגלי תנועה עקב ריבוי התאונות. ניתן להגיע ממנו לצפת בכיוון מערב לאליפלט ומחנה פילון מכיוון מזרח, לקריית שמונה וראש פינה (דרך כביש 8676) בכיוון צפון, ולטבריה בכיוון דרום. דרך צדדית נוספת שהובילה מראש פינה אל המחלף בוטלה בשל ריבוי תאונות דרכים בכניסה אל המחלף, אך נפתחה מחדש בשנת 2011.

מדי שנה לקראת הילולת הרש"בי במירון עורכת המשטרה חסימות באזור המחלף ומתמקמת בקרבת מחנה פילון הסמוך לצורך ניהול האירוע והכוונת האוטובוסים היוצאים מכאן אל ציון הקבר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

אליפלט, מחלף
אליפלט
קטגוריה:ראש פינה: תחבורה
קטגוריה:כביש 90
יוסף מעין

**יוסף מעין** (28 בספטמבר 1931 – 23 במאי 2024) היה קצין צה"ל, כיהן כראש להק הציוד בדרגת תת-אלוף וכמנכ"ל משרד הביטחון.

## ביוגרפיה
נולד בנס ציונה לבתיה ונתנאל מטיוק. התגייס לצה"ל ביוני 1948. לאחר שהודח מקורס טיס יצא ללימודים בבית הספר הטכני של חיל האוויר, סיים קורס טכנאי רדיו ואת הקורס הראשון של טכנאי מכ"ם. ב-1953 נשלח להשתלמות בארצות הברית בבסיס חיל האוויר האמריקני קיסלר, במסגרתה הוסמך כקצין מכ"ם מוטס וכמדריך טכני. בשובו לישראל מילא תפקידי הדרכה ופיקוד בהם מפקד מגמת מכשירים ומכ"ם בבית הספר הטכני של חיל האוויר, קצין תכנון וראש מדור אחזקת ציוד אלקטרוני במטה החיל.

למד בטכניון וב-1962 סיים בהצטיינות תואר בהנדסת חשמל במגמת בקרה בפקולטה להנדסת חשמל. בשנים 1964–1968 שהה בצרפת כראש צוות הנדסי שפיקח על עבודות חברת דאסו לחיל האוויר. ב-1968 ניהל צוות פיתוח במשרד הביטחון ובשנים 1969–1970 עמד בראש צוות פיתוח מערכת נשק בתעשייה האווירית. ב-1971 מונה לראש ענף קשר וניווט, ראש ענף לוחמה אלקטרונית וסגן ראש מדור ציוד למערכות במחלקת הציוד של חיל האוויר. ב-1974 מונה לראש להק ציוד בדרגת תת-אלוף.

ב-1978 השתחרר מצה"ל ובאוגוסט אותה שנה מונה למנכ"ל משרד הביטחון, כיהן בתפקיד עד 1982. בתקופתו בתפקיד התמודד עם השלכות הסכם השלום בין ישראל למצרים שחייבו את פינוי חצי האי סיני, העתקת בסיסי צה"ל ובניית מתקנים חדשים רבים. במסגרת תפקידו זה מונה גם לדירקטור בחברת אל על.

ב-1985 מונה לנשיא חברת ההיי טק פיברוניקס. כיהן כסמנכ"ל אלרון, כמנכ"ל חברת תדיראן וכיו"ר דירקטוריון אלישרא. בשנים 1990–1997 הועסק בחברת UDI של שאול אייזנברג, כיהן כסגן נשיאה וריכז את פעילות הקבוצה בסין. כיהן כיו"ר אר-ג'ט הנדסה העוסקת בפיתוח מנועי סילון.

נפטר ב-23 במאי 2024, ונקבר בבית העלמין "בשביל מנוחה נכונה " בראשון לציון .

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי להק הציוד
קטגוריה:מנכ"לי משרד הביטחון
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: הנדסת חשמל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות בשביל מנוחה נכונה בראשון לציון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
מטרובוס

שמאל|ממוזער|300px|מערכת הסעת ההמונים של איסטנבול. נתיב המטרובוס מסומן בצהוב
[שמאל|ממוזער|300px|מראה לאורך המערכת. במרכז התמונה נראית [קרן הזהב]]
שמאל|ממוזער|300px|תחנת מג'ידייקוי
שמאל|ממוזער|300px|מראה פנים של אוטובוס דו-מפרקי תוצרת APTS Phileas, שאורכו 26 מטרים
ממוזער|300px
**מטרובוס** (טורקית **Metrobüs**) היא מערכת אוטובוסים מהירה הפועלת באיסטנבול שבטורקיה מאז שנת 2007. המערכת בנויה ממת"צ נפרד לאוטובוסים בין גורפינר (Gürpınar) במערב החלק האירופי של העיר, וזינג'ירליקויו (Zincirlikuyu) סמוך לצד האירופי של גשר הבוספורוס. במקום זה משתלבים האוטובוסים בנתיבי התחבורה הכלליים החוצים את הגשר, לאורך של כ-1.7 ק"מ, והם נפרדים מהם בשנית בצידו האסיאתי. משם ממשיך המת"צ עד סאוטלוצ'שמה (Söğütlüçeşme) שבקדיקוי, סמוך לכניסה הדרום-מזרחית למצרי הבוספורוס. אורך המת"צ הוא 49 ק"מ ואורך המערכת כולה עומד על 50.5 ק"מ.

## היסטוריה
הקמת המערכת החלה בשנת 2005 והקטע הראשון שלה באורך של 18.3 ק"מ, מאווג'לר לטופקפי שבחלק האירופי של העיר, נחנך ב-17 בספטמבר 2007. מאז הוארכה המערכת שלוש פעמים: ב-8 בספטמבר 2008 נחנך הקטע המרכזי באורך של 10.8 שממשיך מטופקפי עד גשר הבוספורוס, ב-3 במרץ 2009 נוסף הקטע המזרחי בתחומי יבשת אסיה, שאורכו 11.2 ק"מ, וב-12 ביולי 2012 נחנך קטע נוסף באורך של 9.7 ק"מ בצידה המערבי של המערכת, מאווג'לר (Avcılar) למרכז טויאפ פואר (Tüyap Fuar Merkezi) בגורפינר.

## המערכת ופעולתה
אורכה הכולל של המערכת הוא 50.5 ק"מ ובה 45 תחנות שהמרחק הממוצע ביניהן הן הוא 1.1 ק"מ. הנתיב עובר ברובו בין מסלוליו של כביש הטבעת הפנימי של איסטנבול, המוכר כ"כביש ההיקפי של איסטנבול" (İstanbul Çevreyolu), ומסומן ככביש D100 וככביש מהיר O1. הגישה אל התחנות היא בדרך כלל באמצעות גשר עילי מעל מסלולי הנסיעה של הכביש. האוטובוסים נעים במת"צ נגד כיוון הנסיעה הנוהג בטורקיה, היינו בצידה השמאלי של הדרך, כדי שדלתותיהם יפנו בתחנות אל רציף משותף לתנועה בשני הכיוונים ("רציף אי"). בשל כך, בשני צדדיו של גשר הבוספורוס, הוקמו מחלפים המאפשרים לאוטובוסים להשתלב בתנועה הכללית הנעה עליו בימין הדרך.

המערכת נפגשת עם חלק מאמצעי התחבורה המסילתית של איסטנבול ובהם הרכבת הקלה של איסטנבול (M1 ו-T4), הרכבת התחתית (M2) ורכבת הפרברים בצד האסיאתי (B2).

לאורך המערכת פועלים 315 אוטובוסים העושים כ-3,300 נסיעות יומיות בימי עבודה. המערכת מסוגלת להסיע כ-40,000 נוסעים בשעה בכיוון, ובשעות העומס עושים בה שימוש יותר מ-70,000 איש בשני הכיוונים. בשעות העומס נעים האוטובוסים לאורך הנתיב בתדירות של 15–20 שניות, בשעות אחרות כל 45–60 שניות, ובשעות הלילה (בין 0100–0500) אחת לשלושים דקות. המערכת פועלת בארבעה קווים המכסים את כל אורכה או חלקים ממנה:

המספר 34 נבחר מכיוון שזהו המספר המסמל את נפת איסטנבול. בשנת 2011 הסיעה המערכת 194,443,817 נוסעים, לעומת 174,652,780 בשנת 2010 ו-135,722,969 בשנת 2009.

## ציוד נייד
מטרובוס מפעילה שלושה דגמי אוטובוסים:

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:איסטנבול: תחבורה
גם גמדים התחילו בקטן

**גם גמדים התחילו בקטן** (בגרמנית: **Auch Zwerge haben klein angefangen**) הוא סרטו של הבמאי הגרמני ורנר הרצוג משנת 1970.

## עלילה
הסרט מספר על חברות גמדים המתגוררים בספק מוסד לחולי נפש, ספק מוסד לעבריינים, הממוקם על אי מבודד, כאשר יום אחד הם מחליטים למרוד בשליטם ובשומריו (כולם גמדים) על ידי תוהו ובוהו ומהומות אלימות. הגמדים שוברים חלונות וכלים, נוטשים משאית ללא נהג הנוסעת במעגלים, מארגנים מלחמות אוכל ותרנגולים, מבעירים ערוגות פרחים, הורגים חזיר גדול, מתעללים בגמד עיוור, ומעלים למזבח קוף.

## הפקה
הסרט צולם באיים הקנריים באי הנקרא לנזרוטה. הסרט הופק בסמוך להפקתם של סרטיו האחרים של הרצוג, "Fata Morgana" ו-"The Flying Doctors Of East Africa" וישנם היבטים קולנוענים ויזואליים דומים בשלושתם. ניתן לראות שהמשקפיים אשר הגמד העיוור חבש בסרט, מופיעים מספר פעמים ב-"Fata Morgana".

במהלך הסרט הרצוג נתן הנחיות בימוי משונות כדי להוציא תגובות לא שגרתיות משחקניו. כשביים את אחד מהגמדים אשר התקשה להפסיק לצחוק, הרצוג ביקש ממנו חזור ושוב להפסיק, אך כאשר המצלמה רצה הוא עשה פרצופים מצחיקים לעברו.

כאשר צילמו את הסצנה בה המשאית נסעה ללא נהג במעגלים, אחד השחקנים נדרס על ידה, אך קם ללא פגע מיד. במהלך צילומי הבערת ערוגת הפרחים אותו שחקן העלה את עצמו באש, וורנר הרצוג רץ לעברו וכיבה את האש מעליו בעזרת חבטות. לאחר שני המקרים הללו, הרצוג הבטיח לשחקן שאם הוא יצליח לסיים את הצילומים ולהישאר בחיים הוא (הרצוג) יקפוץ אל תוך שדה של קקטוסים ויתן לשחקן לצלם אותו. הסרט הסתיים ללא כל תקריות והבמאי קיים את הבטחתו ואכן קפץ אל תוך שדה קקטוסים. הרצוג אמר, "לצאת משם היה הרבה יותר קשה מלקפוץ פנימה".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 1970
קטגוריה:סרטים גרמניים
קטגוריה:גמדות
קטגוריה:נכות באמנות
קטגוריה:סרטים על אנשים עם גמדות
קטגוריה:סרטים המתרחשים בבתי חולים פסיכיאטריים