מדד הדמוקרטיה

ממוזער|410x410 פיקסלים|מפת מדד הדמוקרטיה לשנת 2024 (לפי יחידת המודיעין של קבוצת האקונומיסט):
**מדד הדמוקרטיה** הוא מדד שנערך ומפורסם על ידי קבוצת האקונומיסט, המוציאה לאור של מגזין האקונומיסט הבריטי. מטרת הדו"ח לנסות ולהציג מדד כמותי של רמת הדמוקרטיה ב-167 מדינות ברחבי העולם. המדד פורסם לראשונה בשנת 2006, תחילה עודכן בכל שנה זוגית, ובהמשך החל להתעדכן בכל שנה. המדד כולל 60 אינדיקטורים (שאלות) ביניהם עד כמה הבחירות מתקיימות באופן חופשי והוגן, רמת השקיפות והשחיתות במוסדות השלטון, חופש הביטוי והעיתונות, שמירה על זכויות אזרח, מידת האיזון בין הרשויות ועוד. המדד לא פורסם במסגרת אקדמית, והוא לא נבדק בתהליך של ביקורת עמיתים.

## מתודולוגיה
כל מדינה המופיעה במדד מקבלת ציון על סולם הנע בין 0 ל-10, כאשר ציון של עשר מציין רמה דמוקרטית גבוהה. כך למשל, ב-2008 זכתה שוודיה לקבל את הציון הגבוה ביותר במדד לאותה שנה (9.88), בעוד קוריאה הצפונית דורגה במקום הנמוך ביותר עם ציון של 0.86. המדינות מדורגות גם על פי סולם איכותי החל מ"דמוקרטיה מלאה" (ציון 8–10), "דמוקרטיה פגומה" (ציון 6–7.99), "משטר כלאיים" (ציון 4–5.99) וכלה ב"משטר סמכותני" (ציון הנמוך מ-4).

ציונה של כל מדינה נקבע על פי שכלול של ציון ממוצע של חמש קטגוריות מרכזיות: תהליך הבחירות, תפקוד הממשל, מעורבות פוליטית, תרבות פוליטית וזכויות האזרח. הדירוג בקטגוריות נעשה על פי 60 שאלות קבועות זהות הנענות מדי שנה על ידי מומחים. שמות המומחים אינם מתפרסמים, זאת כפי שנוהג העיתון עם כל הכתבים המופיעים בו.
* **תהליך הבחירות ופלורליזם** – למשל, קיום בחירות חופשיות, והענקת זכות הצבעה לכלל האזרחים.
* **תפקוד הממשל** – למשל, האם הפוליטיקאים שנבחרים על ידי הציבור הם אלו שקובעים את מדיניות הממשלה בפועל? אפקטיביות האיזונים ובלמים בין הרשויות הממשלתיות, ויכולת הממשל לקבל החלטות באופן חופשי, ללא כפייה מצד גורמים צבאיים, או גופים אחרים, מקומיים או זרים.
* **מעורבות פוליטית** – למשל, מידת מעורבותם הפעילה של אזרחי המדינה במערכת השלטון - אחוז הצבעה, ייצוג מיעוטים אתניים ונשים, חברות במפלגות וארגונים פוליטיים ואזרחות פעילה.
* **תרבות פוליטית** – למשל, החשיבות של תרבות דמוקרטית לאזרחי המדינה, בה נמדדת מידת הקונצנזוס החברתי התומך בדמוקרטיה מתפקדת, אחוז האוכלוסייה התומך במשטר צבאי, ומידת המסורת של הפרדת דת ומדינה.
* **חירויות האזרח** – למשל, בה נמדדת מידת חופש התקשורת, חופש ביטוי ומחאה והמקום בשיח התקשורתי למגוון דעות, הגבלות הגישה וצנזורה לאינטרנט, מידת ביטחונם של האזרחים מפני אלימות שמגיעה מצד הממשל, מידת עצמאותה של מערכת המשפט ביחס לממשלה, מידת הסובלנות לדתות מיעוטים ואפשרותם לקיים פולחן פומבי, ומידת שיוונם של האזרחים בפני החוק.

## הגדרות
* דמוקרטיות מלאות הן מדינות שבהן חירויות האזרח וחירויות היסוד הפוליטיות אינן זוכות רק לכבוד, אלא גם מחוזקות על ידי תרבות פוליטית אשר מסייעת לשגשוג של ערכים דמוקרטיים. למדינות אלו יש מערכת תקפה של בלמים ואיזונים, מערכת משפט עצמאית שהחלטותיה נאכפות, ממשלות שמתפקדות כראוי ואמצעי תקשורת מגוונים ועצמאיים. למדינות אלה יש רק מעט בעיות בתפקוד הדמוקרטי.
* דמוקרטיות פגומות הן מדינות שבהן הבחירות הוגנות וחופשיות, וחירויות אזרחיות בסיסיות מכובדות, אך עשויות להיות להן בעיות, למשל: פגיעה בחופש התקשורת ודיכוי קל של אופוזיציה פוליטית ומבקרים. למדינות אלו יכולים להיות פגמים משמעותיים גם בהיבטים דמוקרטיים נוספים, כגון תרבות פוליטית לא מפותחת, רמות נמוכות של השתתפות בפוליטיקה וסוגיות בתפקוד הממשל.
* משטרי כלאיים הם מדינות בהן מתבצעות הונאות בחירות באופן קבוע, מה שמונע מהן להיות דמוקרטיות הוגנות וחופשיות. למדינות אלה יש בדרך כלל ממשלות שמפעילות לחץ על אופוזיציה פוליטית, רשויות משפט לא עצמאיות, שחיתות נרחבת, הטרדה ולחץ המופעלים על התקשורת, שלטון חוק לקוי, תרבות פוליטית לא מפותחת, רמות נמוכות של השתתפות בפוליטיקה וסוגיות בתפקוד הממשל.
* משטרים אוטוריטריים הם מדינות שבהן פלורליזם פוליטי אינו קיים, או שהוא מוגבל מאוד. מדינות אלו הן לרוב מונרכיות אבסולוטיות או דיקטטורות. ייתכן שיהיו בהן כמה מוסדות דמוקרטיים קונבנציונליים, אך לאלה תהיה משמעות זעומה. הפרות וניצול לרעה של חירויות האזרח הן דבר שבשגרה, הבחירות (אם הן מתקיימות) אינן הוגנות או חופשיות, התקשורת היא לרוב בבעלות המדינה או בשליטתן של קבוצות הקשורות למשטר, מערכת המשפט אינה עצמאית וצנזורה ודיכוי של ביקורת על השלטון הם דבר שבשגרה.

## מבט על
לאורך השנים 2006–2019 הממוצע העולמי הראה תנודות משתנות, שנעו על טווח הציון 5.44–5.55. ירידה משמעותית יותר החלה החל משנת 2020, בה התמודדו מדינות העולם עם מגפת הקורונה, באופן שהגביל באותה עת את חירויות האזרח עם פרקטיקות דוגמת סגרים. במדינות רבות הייתה התאוששות של מדד הדמוקרטיה בשנת 2022, על רקע היציאה מתקופת הקורונה, אולם מדינות אחרות אימצו את ההגבלות באופן קבוע יותר.

נכון למדד של שנת 2024, המדדים של השנים 2008, 2014 ו־2015 היו המדדים בעלי הממוצע העולמי הגבוה ביותר, והמדדים בשנים 2021–2024 היו הנמוכים ביותר, כאשר זה של שנת 2024 הוא הנמוך שנמדד אי פעם.

### מדד הדמוקרטיה על פי סוג המשטר

הטבלה הבאה מתייחסת לנתוני המדד משנת 2024:

אוכלוסיית העולם בנתונים אלו היא סך כל האוכלוסייה של 167 המדינות שנסקרו במסגרת המדד.

### מדד הדמוקרטיה על פי אזור
הטבלה הבאה מתייחסת לנתוני המדד לשנת 2024:

#### מערב אירופה
מדינות מערב אירופה בעלות ציון ממוצע גבוה, כאשר 8 מתוך 10 המקומות הראשונים בטבלה העולמית מגיעים מאזור זה, וכל המדינות המסווגות לאזור זה מוגדרות כבעלות משטרים דמוקרטים - מלאים או פגומים, ונמצאים בטווח דירוג בין 7.38 ל-9.81 – למעט מדינה אחת והיא טורקיה, המסווגת כ"משטר כלאיים" ובעלת דירוג 4.35. בסך הכל, מערב אירופה הוא האזור עם שיעור הדמוקרטיות המלאות הגבוה ביותר – 15 מתוך 24, נכון לשנת 2023.

הדירוג הממוצע של אזור זה עמד בתחילת המדד על 8.60, אולם לאחר המשבר הכלכלי של 2008 ירד בחדות ל-8.45, ומאז שמר על טווח דירוג של 8.35–8.45, למעט השנים 2020 ו־2021 (דירוגי 8.29, 8.22 בהתאמה) בהם הצטרף האזור למגמת ההיחלשות העולמית במדד על רקע מגפת הקורונה. בשנתיים שלאחר המגפה, אזור מערב אירופה הפגין את ההתאוששות המהירה ביותר מירידת הדירוג העולמית של תקופת הקורונה.

#### אמריקה הצפונית
במדד רק קנדה וארצות הברית מסווגות לאמריקה הצפונית, ומאחר ששתיהן בעלות דירוג גבוה יחסית (8.69 ו-7.85 בהתאמה) אמריקה הצפונית היא בעלת ממוצע גבוה. עד לשנת 2022 היה אזור זה בעל הממוצע הגבוה ביותר, אולם בעקבות ירידה בדירוג של קנדה, עקף אותו אזור מערב אירופה. הדו"ח מייחס את הירידה בדירוג של קנדה להגברת הקיטוב הפוליטי במדינה וירידה באמון הציבור במוסדות המדינה – מגמות שישנן זמן ממושך גם בארצות הברית.

מאז תחילת המדד האזור שמר על רמת דירוג אחידה למדי, על טווח של 8.56–8.64, עד לשנת 2021, אז הצטרף האזור למגמת ההיחלשות העולמית וירד אל הטווח 8.27–8.37.

מאז 2016 ארצות הברית מוגדרת כדמוקרטיה פגומה.

#### אמריקה הלטינית
בשנים 2006–2015 עמד האזור על טווח יציב של 6.36–6.43, אולם החל משנת 2016 החל להתדרדר בהדרגה עד לדירוג של 5.68 במדד של 2023.

הממוצע מושפע באופן מהותי מהתחזקות סממנים סמכותניים במספר מדינות, ביניהן וונצואלה, אל סלוודור, ניקרגואה, בוליביה והאיטי שמוגדרת בדו"ח כמדינה בקריסה (אלו הצטרפו בתחתית הרשימה האזורית גם לקובה). אף על פי כן, בדירוג האזורי ישנן גם מדינות שבהן נרשמת התקדמות משמעותית בדמוקרטיזציה, דוגמת קולומביה ואורוגוואי, שנמצאת במקום ה־14 בדירוג העולמי ויחד עם קוסטה ריקה שתיהן נחשבות לדמוקרטיות המלאות היחידות של האזור. לצד שלוש מדינות אלו בראש הדירוג האזורי נמצאת גם צ'ילה.

חלק מהאתגרים העומדים בפני הדמוקרטיזציה של האזור הם בעיית הקיטוב, חוסר אמון האזרחים במוסדות השלטון, שחיתות שלטונית, ופעילותם של ארגוני פשיעה בינלאומיים. ארגוני הפשיעה של מרכז אמריקה, שעוסקים בעיקר בסחר בסמים, גורמים לפופולריזציה של מדיניות ממשלתית של דיכוי אגרסיבי, שפוגע באיכות הדמוקרטיה באזור.

#### מזרח אירופה
מדד מזרח אירופה נע בשנים 2008–2015 על הטווח 5.50–5.67 (הדירוג הראשון של ממד הדמוקרטיה לאזור זה בשנת 2006 היה הגבוה ביותר ועמד על 5.76) אולם בשנים 2016–2023 התדרדר לטווח של 5.36–5.43. עם זאת, על אף אתגרים אזוריים כמו מלחמת רוסיה אוקראינה, בניגוד למגמה של רוב אזורי העולם להתדרדרות מאז שנת 2020, האזור הפגין חוסן יחסית לאזורים אחרים בעולם, ואף שיפר מעט את הדירוג הממוצע.

במגמות באזור מעורבות כאשר מצד אחד ישנה עליה בדמוקרטיה במדינות שונות דוגמת ארמניה ואלבניה, וירידה באחרות דוגמת בלארוס וקירגיזסטן. אולם התמודדות איתנה יחסית עם משברים באזורי מרכז אירופה, הבלטים והבלקן מצביעים לדעת מחברי הדו"ח על נקודה חיובית.

בסך הכל מסקנות עורכי הדירוג הוא שתמונת המצב בעשור זה מצביעה על תרבות פוליטית חלשה שמקורה בשילוב נסיבות של קושי בשמירה על שלטון החוק, נורמות של שחיתות סביב מוקדי כוח, נטייה לדחייה של ערכים דמוקרטים-ליברלים, מידה של כמיהה למנהיג "חזק" שיידע לעקוף חסמים ביורוקרטים. נסיבות אלו הן קרקע המקשה צמיחה איכותית של דמוקרטיה. לצד זאת, בתקופת הפוסט קורונה, המאופיינת בקשיים כלכליים, ובהשפעת מלחמת אוקראינה–רוסיה על האזור, החלה מגמה חיובית יותר של מעורבות אזרחית בפוליטיקה המקומית. בראש המדד באזור זה לשנת 2023 נמצאות צ'כיה (7.97), אסטוניה (7.96) וסלובניה (7.75), ובתחתיתו טורקמניסטן (1.66) וטג'יקיסטן (1.94).

#### אסיה ואוסטרלאסיה
הדירוג הממוצע באזור הזה נע לאורך השנים על הטווח בין 5.41–5.74, כאשר 2015–2019 היו שנות השיא עם טווח של 5.65–5.74, ובשנים 2021–2023 נרשמה ירידה לטווח של 5.41–5.46.

מצב הדמוקרטיה באסיה תנודתי מאוד לעיתים, כאשר למשל בשנת 2019 טיפסה תאילנד 38 מקומות בדירוג, כאשר השתפרה מ-4.63 ל-6.32, ומנגד באותה השנה ירדה הודו 10 מקומות עם ירידה מ-7.23 ל-6.90. בשנת 2020 הפכו לדמוקרטיות מלאות קוריאה הדרומית, יפן וטאיוואן שהצטרפו לניו זילנד ואוסטרליה בפסגה האזורית. בתחתית הדירוג האזורי לשנת 2023 נמצאות אפגניסטן (0.26), מיאנמר (0.85) וקוריאה הצפונית (1.08) – שהן גם בעלות הדירוג הנמוך ביותר במדד העולמי כולו.

מבחינת חלוקה לתתי אזורים, אזורי דרום אסיה ודרום מזרח אסיה הם אלו בעלי הדירוג הנמוך ביותר למדד של שנת 2023, ואף נמצאים בהתדרדרות. לצד זאת, אזורי צפון אסיה ואוסטרלאסיה בעלי דירוג גבוה יותר ומפגינים חוסן יחסי בשמירה על הדירוג גם בעתות משבר.

#### אפריקה שמדרום לסהרה
באפריקה שמדרום לסהרה נפוצים במיוחד משטרים סמכותניים, כאשר משטרים סמכותניים מלאים פעילים בקרוב למחצית מהמדינות המדורגות מאזור זה. בשנים 2011–2018 עלה במקצת הדירוג האזורי בהשוואה לשנים של תחילת המדד (4.32–4.36), והחל משנת 2019 החלה התדרדרות בממוצע העולמי (4.26) שהתחזקה בשנים 2020–2023 (4.04–4.16) על רקע המגמה העולמית של ההתדרדרות שהייתה בשנים 2020–2021.

אזורים שונים באפריקה בעלי מגמות שונות בהקשר הדמוקרטי: בראש המדד באזור זה נמצאות מאוריציוס (8.14), בוטסואנה (7.73), כף ורדה (7.65) ודרום אפריקה (7.05) – בעיקר מדינות אפריקה הדרומית ומדינות-אי, ובתחתיתו הרפובליקה המרכז-אפריקאית (1.18), צ'אד (1.67) והרפובליקה הדמוקרטית של קונגו (1.68) – הנמצאות שלושתן בלב היבשת. מערב אפריקה הוא אזור שחווה התדרדרות בשנים האחרונות, שבשיאה מספר הפיכות צבאיות במדינות האזור (לצד ניסיונות הפיכה אחרות שלא צלחו). בחלק מהמקרים סייעה להתדרדרות השפעה ממדינות חיצוניות, בראשן רוסיה, המשפיעה על מדינות רבות באפריקה.

במדד של שנת 2022 ציינו מחברי הדו"ח שיפור מסוים בתרבות הפוליטית במדינות שונות באזור, שגרמו להתנגדות ציבורית בולטת יותר למשטרים הצבאיים במדינה. לצד זאת, ציינו שאחד האתגרים של השלטונות המקומיים הוא העדר משילות על האזורים המרוחקים מהערים המרכזיות, לצד חוסר הסכמה על לגיטימיות השלטון המרכזי על כל הטריטוריות. בדו"ח 2023 צוין כי בשני העשורים האחרונים 25 מתוך 54 המדינות באזור חוו לפחות הפיכה צבאית אחת. חלק מהסיבות לכך על פי מחברי הדו"ח היא תמיכה ציבורית מסוימת בהפיכה, בעקבות חוסר שביעות רצון מהפוליטיקה הממוסדת לצד עוני נרחב באזורים מסוימים.

#### המזרח התיכון וצפון אפריקה
זהו האזור עם הממוצע הנמוך ביותר. בשנים הראשונות של המדד הדירוג האזורי היה תנודתי ועלה וירד סביב טווח רחב יחסית משפל של 3.43 ועד לשיא של 3.73 בשנת 2012. מאז שנת 2012 האזור מתדרדר בדירוג משנה לשנה, ונכון לשנת 2023 נמצא בשפל של 3.23. נכון לשנת 2023, 6 ממדינות האזור (יותר מרבע) נמצאות בין 20 המדינות בעלות הדירוג הנמוך ביותר בעולם.

ההתדרדרות בדירוג מושפעת בין היתר מחוסר יציבות עקבי של מספר מדינות באזור, שחלקן התדרדרו למלחמות אזרחים בשנים האחרונות, לצד חוסר התמדה והתדרדרות דמוקרטית במדינות שהחלו לעלות בציון המדד לאורך השנים, דוגמת תוניסיה והרשות הפלסטינית. לצד זאת ישנם אתגרים אזוריים נוספים דוגמת מיליציות מקומיות, קבוצות מורדים וכוחות צבאיים של מדינות זרות הפועלים בשטחן של מדינות במשבר. הדו"ח מציין את האדישות והציניות בציבור הרחב לגבי האפשרות לשפר את מצב הדמוקרטיה במדינה, כגורם נוסף להתדרדרות במגוון מדינות באזור.

בראש המדד באזור זה נמצאת ישראל (7.80) – המדינה היחידה באזור שנמצאת בחצי העליון של הדירוג – ואחריה תוניסיה (5.51) ומרוקו (5.04) (שלוש המדינות היחידות באזור שלא מסווגות כ"משטרים סמכותניים), ובתחתיתו סוריה (1.43), סודאן (1.76) ולוב (1.78).

## דירוג המדינות
הטבלה הבאה מתייחסת לנתוני המדד משנת 2024:

## המדינות
### המדינות שעברו את השינוי הגדול ביותר
מאז תחילת המדד, מרבית המדינות במדד עברו לאורך השנים שינויים בדירוג, כאשר בדרך כלל נשארת המדינה באותה קטגוריה בה הייתה (דמוקרטיה מלאה/דמוקרטיה פגומה/משטר כלאיים/משטר סמכותני) ובמקרים מסוימים אף משתנה סיווג המשטר. נכון לדירוג של שנת 2023 רק בישות מדינית אחת השתנה סיווג המשטר בשתי רמות מאז תחילת הדירוג בשנת 2006: הרשות הפלסטינית שירדה מדירוג 6.01 כדמוקרטיה פגומה לדירוג של 3.47 כמשטר סמכותני.

#### המדינות עם השיפור הגדול ביותר בדירוג

#### המדינות עם הפיחות הגדול ביותר בדירוג

### דירוגה של ישראל
ישראל עלתה בשנים 2015-2006 כחצי נקודה, ובין השנים 2024-2015 עולה ויורדת בין הדירוג 7.77 ועד דירוג השיא שלה, 7.97. ישראל מדורגת במדד ב-2024 במקום ה-31 העולמי ונחשבת על פי המדד ל"דמוקרטיה פגומה" – מונח המתאר את מרבית המדינות בהן מתקיימות בחירות חופשיות והוגנות לצד שמירה בסיסית על זכויות אדם, אולם תחומים משמעותיים בהן לוקים בחסר. נכון לשנת 2022 התחומים שאחראים להורדה היחסית של הדירוג של ישראל הם חירויות הפרט (5.88), תרבות פוליטית (6.88) ותפקוד הממשל (7.86). לעומת זאת בתהליך הבחירות ופלורליזם ובמעורבות פוליטית, ישראל מקבלת ציונים גבוהים (מעל 9 בשניהם).

נכון למדד של שנת 2023, ישראל מדורגת במקום השישי במדינות המוגדרות דמוקרטיות פגומות אחרי מלטה וארצות הברית ומעל פורטוגל וסלובניה. עם זאת, ישראל מובילה את הדירוג האזורי של אזור המזרח התיכון וצפון אפריקה, והיא המדינה היחידה באזור זה שנחשבת לדמוקרטיה.

בשנת 2021 קיבלה ישראל את הציון 7.97 (0.03 מלהיחשב כדמוקרטיה מלאה), ודורגה במקום ה-23, הגבוה בתולדותיה, בעיקר עקב כך שממשלת בנט לפיד שיתפה את הרשימה הערבית המאוחדת בקואליציה, צעד שהעלה את הציון בקטגוריות של שיפור תהליך הבחירות, פלורליזם ותפקוד מוסדות ממשלתיים.

בשנת 2022, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע בה לא חברה מפלגה ערבית, ירד הציון ל-7.93, השני בגובהו אי פעם. כמו כן הובע בדו"ח חשש מהניסיון להעביר בכנסת את פסקת ההתגברות, שעל פי האקונומיסט עלולה לסכן את חירויות האזרח בישראל.

בדו"ח של שנת 2023 ירד הדירוג של ישראל לציון 7.8, על רקע מלחמת חרבות ברזל והמהלכים שקידמה הממשלה בנוגע לבית המשפט העליון.

## ראו גם
* מכון V-Dem
* דו"ח חירות בעולם (Freedom in the World Report)
* מדד הדמוקרטיה הישראלית
* מדד הפיתוח האנושי
* מדד האושר העולמי

## קישורים חיצוניים

*מדד הדמוקרטיה לשנת 2022, באתר יחידת המחקר של האקונומיסט, פורסם בשנת 2023 (נדרשת הרשמה)

## הערות שוליים

דמוקרטיה
קטגוריה:מדע המדינה
**
קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:דמוקרטיה