open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אנדריאה גז

**אנדריאה מִיה גז** (באנגלית: **Andrea Mia Ghez**; נולדה ב-16 ביוני 1965) היא אסטרונומית אמריקאית ממוצא יהודי, פרופסורית במחלקה לפיזיקה ואסטרונומיה של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA). כלת פרס נובל לפיזיקה לשנת 2020 (יחד עם ריינהרד גנצל ורוג'ר פנרוז) על גילוי חור שחור על-מסיבי במרכז הגלקטי של שביל החלב.

## קורות חיים
אנדריאה גז נולדה בניו יורק, בת לסוזן וגילברט גז. אביה, יהודי יליד רומא שבאיטליה ובן להורים מתוניסיה וגרמניה, היה כלכלן. אמה היא ממשפחה אירית ממסצ'וסטס. היא גדלה בשיקגו ולמדה בתיכון שליד אוניברסיטת שיקגו . תוכנית אפולו לנחיתת אדם על הירח עוררה בה רצון להיות אסטרונאוטית, ואמה עודדה אותה בכך. החלה ללמוד מתמטיקה באוניברסיטה ועברה ללימודי פיזיקה. בשנת 1987 קיבלה תואר ראשון בפיזיקה מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ובשנת 1992 קיבלה תואר דוקטור לפיזיקה מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה, על עבודה בהנחייתו של גרי נויגבאואר . המשיכה לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת אריזונה.

בשנת 1994 הצטרפה לסגל המחלקה לפיזיקה ואסטרונומיה של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, בשנת 1997 מונתה לפרופסור חבר ובשנת 2000 מונתה לפרופסור מן המניין. היא מייסדת ומנהלת של קבוצת המרכז הגלקטי באוניברסיטה זו. משתמשת, בין השאר, בתצפיות ברזולוציה מרחבית גבוהה על ידי שימוש באופטיקה אדפטיבית במצפה הכוכבים קק שבהוואי לשם חקירת קשת A* שבמרכז שביל החלב. באמצעות דימות אינפרא אדום של המרכז הגלקטי הצליחו גז ועמיתיה להתגבר על ענני אבק שמסתירים את האור הנראה וליצור תמונות של מרכז שביל החלב, וכך לעקוב אחר מסלולי הכוכבים שסביב קשת A*. מחקריה אלה הובילו למסקנה שבמרכז שביל החלב נמצא חור שחור על-מסיבי. על תגלית זו זכתה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 2020, יחד ריינהרד גנצל ורוג'ר פנרוז.

יחד עם ג'ודית לאב כהן חיברה את ספר הילדים "You Can Be a Woman Astronomer" ("את יכולה להיות אסטרונומית"), שיצא לאור בשנת 1995.

## פרסים והוקרה (רשימה חלקית)
* פרס אנני ג'אמפ קאנון לאסטרונומיה (1994)
* פרס מריה גופרט-מאייר (1999)
* פרס סאקלר לפיזיקה (2004)
* עמיתי מקארתור (2008)
* פרס קראפורד לאסטרונומיה (2012)
* הרצאת בייקר (2016)
* דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוקספורד (2019)
* פרס נובל לפיזיקה (2020)
* חברת האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית

## חיים אישיים
גז נשואה לטום לטורט, גאולוג וחוקר במכון ראנד, ולהם שני בנים. היא עוסקת בשחייה.

## קישורים חיצוניים
* 

* אנדריאה גז, הרצאה: המצוד אחר חורים שחורים על-מסיביים, באתר TED, 2009  {עם כתוביות בעברית)

* 
* Andrea Ghez, Unveiling a Black Hole at the Center of Our Galaxy, Deep Blue, University of Michigan

**מאמרים מדעיים**:

* 
* 
* 
* 
* 
* 


קטגוריה:אסטרונומים יהודים
קטגוריה:אסטרונומיות אמריקאיות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:עמיתות מקארתור
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:זוכות פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:זוכי פרס נובל לשנת 2020
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכות פרס נובל יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרות המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:אמריקאים ממוצא תוניסאי-יהודי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אירי
קטגוריה:זוכות פרס אנני ג'אמפ קאנון
קטגוריה:זוכי פרס קראפורד באסטרונומיה
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1965
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1965
אסטריקס וקלאופטרה (סרט)

**אסטריקס וקלאופטרה** (בצרפתית: **Astérix et Cléopâtre**, באנגלית: **Asterix and Cleopatra**) הוא סרט הנפשה מסורתית צרפתי-בלגי, מסוגת קומדיה והרפתקאות לכל המשפחה, המבוסס על חוברת הקומיקס "אסטריקס וקלאופטרה", החוברת השישית בסדרת הקומיקס "אסטריקס" שכתב רנה גוסיני ואייר אלבר אודרזו שגם ביימו את הסרט.

## תקציר העלילה

קלאופטרה, מלכת מצרים התלמיית, אינה מרוצה מזלזולו של יוליוס קיסר בעם המצרי. על-כן היא מבטיחה לו כי תקים עבורו ארמון מפואר כאשר משך-הבנייה יעמוד על שלושה חודשים בלבד. את המשימה היא מטילה על אדריכל בשם סרגליס והיא מודיעה לו כי אם יצליח יכוסה בזהב, אך אם יפסיד, יוגש כמאכל לתנינים. סרגליס, המכיר את אשפיקס ויודע על יכולותיו לחולל ניסים, נוסע לגאליה ומבקש את עזרתו. אשפיקס, שבכל-אופן התכוון לנסוע למצרים, הסכים ללוות את ידידו, וגם אסטריקס ואובליקס מצטרפים להרפתקה.

הודות לשיקוי הפלא של אשפיקס, פועליו של סרגליס עובדים במהירות וביעילות פלאית, ונראה שבניית הארמון תושלם בזמן. אולם אויבו המושבע של סרגליס, אדריכל עשיר בשם ערמומיס, מנסה להכשילו בסדרה של ניסיונות כושלים. בסופו של דבר, ערמומיס נלכד ומצורף בעקבות אחת ממזימותיו לצוות פועלי הבנייה של הארמון. אחד הניסיונות להכשיל את מהלך הבנייה היה כליאת החבורה הגאלית בפירמידה. מזימיס, עוזרו של ערמומיס, מציע להם בחביבות סיור בתוך הפירמידה, וכאשר הם נכנסים לתוך חדר פנימי הוא לוכד אותם בו. אובליקס, באחת מן הפעמים הנדירות שהוא מורשה לשתות מעט משיקוי הפלא, שובר אותה, אך הדבר לא עוזר להם, שכן הם לא יודעים להתמצא בתוך המבוך שבפירמידה. מי שמציל אותם הוא מבריקס, כלבו של אובליקס שמאתר אותם באמצעות חוש הריח שלו.

ניסיון נוסף להכשיל את מהלך הבניה היה אפיית עוגה מורעלת לקלאופטרה, אולם קלאופטרה נתנה את העוגה לטועם הראשי שלה, הוא חלה והיא כלאה את הגאלים במחשבה שהם אשמים. לאחר שאשפיקס הבין שהעוגה שערמומיס נתן לה בשמם מורעלת הוא נתן לאסטריקס ואובליקס שיקוי נגד רעלים, לאחר שאובליקס הוציא אותם מהכלא, הם הלכו לקלאופטרה ואשפיקס ריפא את הטועם הראשי באמצעות שיקוי נגד הרעלים וכתוצאה מכך, הטועם הבריא וקלאופטרה שחררה אותם לחופשי. לאחר המקרה, הבינו אסטריקס, אובליקס ואשפיקס שכל זה הייתה מזימה של ערמומיס ומזימיס, ואסטריקס ואובליקס תפסו אותם וכתוצאה מכך ערמומיס ומזימיס נענשו ועבדו בשביל סרגליס.

נדמה היה כי קלאופטרה תזכה בהתערבות, אולם כאשר יוליוס קיסר מגלה על הימצאותם של שלושת הגאלים באתר הבנייה, הוא שולח לשם את לגיונותיו אשר מפגיזים את הארמון באמצעות בליסטראות. לפי עצתו של אשפיקס, הלבלר האלכסנדרוני תלתליס כותב איגרת לקלאופטרה במטרה שזו תפסיק את ההתקפה. מבריקס נשלח לקלאופטרה, וכאשר זו שומעת על כך היא מגיעה בהוד ובהדר לאתר הבנייה ובזעם רב מורה לקיסר להפסיק את המתקפה. בסופו של דבר בניית הארמון מושלמת בזמן, קלאופטרה זוכה בהתערבותה, וסרגליס מכוסה בזהב ומתפייס עם יריבו.

בסוף הסרט, כולם אכלו ושתו מלבד התנינים. והגאלים חזרו הביתה בשלום בספינתה של קלאופטרה.

## דמויות ומדבבים
* רוג'ר קארל – אסטריקס, מרגל של הקיסר
* ז'אק מורל – אובליקס
* פייר טורנדה – סרגליס, לוחמאמיקס
* לוסיאן רמבורג – אשפיקס
* ברנרד לאוואלט – מספר, ערמומיס
* ז'אק באלוטין – מזימיס
* ג'ין פאראדס – יוליוס קיסר
* מישלין דקס – קלאופטרה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סרטי 1968
קטגוריה:סרטי קומדיה מונפשים
קטגוריה:סרטים בלגיים
קטגוריה:סרטי הרפתקאות
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:סרטי הנפשה צרפתיים
קטגוריה:סרטי הנפשה בלגיים
קטגוריה:סרטי אסטריקס
התזמורת הפילהרמונית ג'ורג'ה אנסקו

**התזמורת הפילהרמונית ג'ורג'ה אנסקו** (ברומנית: **Filarmonica George Enescu din București**) היא התזמורת שפועלת בבוקרשט משנת 1868. משנת 1955 נקראת על שם ג'ורג'ה אנסקו.

## היסטוריה
התזמורת הוקמה בשנת 1868 על ידי אדוארד ווכמן וב-15 בדצמבר התקיימה ההופעה הראשונה. בשנת 1888 הסתיימה בניית "אטנאום הרומני", התזמורת חנכה אותו ב-5 במרץ 1889 ומאז הוא מהווה אולם הבית של התזמורת.

מייסד התזמורת היה גם המנצח הראשי שלה עד לשנת 1907. ג'ורג'ה אנסקו החל את שיתוף הפעולה עם התזמורת עוד בהיותו בן 16 כאשר הוא ניצח על היצירה הראשונה שלו. ג'ורג'ה ג'ורג'סקו היה מנצח הראשי של התזמורת בשנים 1921–1944 ותקופה נוספת בשנים 1953–1964.

לאחר מלחמת העולם השנייה ליד התזמורת הוקמה מקהלה. לאחר פטירת ג'ורג'ה אנסקו התזמורת נקראה על שמו ובאופן מסורתי היא פותחת את האירועים של הפסטיבל הבינלאומי ג'ורג'ה אנסקו.

במהלך השנים בתפקיד של המנצח הראשי של התזמורת כיהנו מנצחים רומנים בולטים לרבות קונסטנטין סילבסטרי והוריה אנדרייסקו (משנת 1999).

## קישורים חיצוניים
* 

אנסקו
קטגוריה:בוקרשט: תרבות
וולוו קונספט אסטייט

**וולוו קונספט אסטייט** (בשוודית: **Volvo Concept Estate**) היא מכונית קונספט, המוגדרת מכונית סטיישן בתצורה קופה בסגנון "Shooting-brake"  מתוצרת יצרנית הרכב השוודית **[[וולוו]]** אשר הוצגה בשנת 2014.

## ממאפייני "וולוו קונספט אסטייט"
* דגם "וולוו קונספא אסטייט" הוצג לראשונה בתערוכת הרכב הבין-לאומית של ז'נבה במרץ שנת 2014.
* "וולוו קונספט אסטייט" היא מכונית בעלת הנעה היברידית: משלבת שני סוגי מנועים, מנוע בעירה פנימית עם מנוע חשמלי.
* 3 דלתות.
* "וולוו קונספט אסטייט" מזכירה במבנה החיצוני המיוחד את וולוו 1800 p דגם "דגם ES".

## גלריה

קובץ:Salon de l'auto de Genève 2014 - 20140305 - Volvo 1.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ:Salon de l'auto de Genève 2014 - 20140305 - Volvo 3.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ:Salon de l'auto de Genève 2014 - 20140305 - Volvo 5.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ: Salon de l'auto de Genève 2014 - 20140305 - Volvo 6.jpg| "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ:Volvo Concept Estate 06.jpg | "וולוו קונספט אסטייט" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
קובץ:Volvo Concept Estate 04.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ:Volvo Concept Estate 01.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ:Volvo Concept Estate 02.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"
קובץ:Volvo Concept Estate 08.jpg | "וולוו קונספט אסטייט"


## ראו גם
* וולוו ונוס בילו
* וולוו GTZ / GTZ 3000
* וולוו קונספט קופה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2014
קטגוריה:מכוניות היברידיות
קטגוריה:מכוניות סטיישן
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות שוודיות
קונספט אסטייט
קטגוריה:מכוניות קונספט
יהודה לייב רוקח

**יהודה לייב רוקח** (1950–1890), היה רופא ופעיל ציוני, עורך מדור הרפואה באנציקלופדיה העברית, כיהן כיושב ראש הסתדרות הרופאים בירושלים למעלה מ-17 שנה, כיהן כיושב ראש הליגה הארצית למלחמה בשחפת למעלה מ-15 שנה

## ביוגרפיה
נולד ב-ברדיצ'ב אוקראינה ללאה ובנימין. אביו היה מצאצאי רבי עקיבא איגר.

רוקח למד לימודי יהדות ולימודים כלליים בברדיצ'יב. את בחינות הבגרות סיים בפטרוגרד. בין השנים 1914–1909 למד רפואה בברלין ו-היידלברג. הוסמך לד"ר לרפואה ואחרי שעבר בחינה ממשלתית במוסקבה הורשה לעסוק במקצועו ברוסיה. בעת לימודיו היה בין מייסדי האגודה הציונית "החבר" שנוסדה בשנת 1912 בברלין.

בין השנים 1914–1917 גויס לצבא האימפריה הרוסית, השתחרר בדרגת "קפיטן" (דרגה מקבילה ל-סרן). לאחר שחרורו משירות צבאי, בסוף שנות מלחמת העולם הראשונה היה פעיל בעזרה לפליטים היהודים ובעבודה ציונית ונבחר לסגן יו"ר הוועד הציוני באודסה.

השתתף בארגון העלייה לארץ ישראל באניה "רוסלאן". עלה עם רעייתו לארץ ישראל בשנת 1920.

עבד כרופא בפתח תקווה במשך כשנה וחצי. השתקע בירושלים ועסק ברפואה. תקופה עבד בבית החולים מאיר רוטשילד.

## פעילות ציבורית ורפואית
רוקח היה יושב ראש הסתדרות הרופאים בירושלים למעלה מ-17 שנה, יו"ר הליגה הארצית למלחמה בשחפת למעלה מ-15 שנה. כיהן כיושב ראש הוועד הירושלמי לקרן הקיימת לישראל.

רוקח היה עורך מדור הרפואה באנציקלופדיה העברית. היה חבר מערכת הירחון "הרפואה" בנוסף למאמרים רבים שפרסם, פרסם כ-1,500 סיכומים מהספרות הרפואית העולמית שפורסמו בין השנים 1920–1950.

רוקח היה פעיל בציונות הכללית ובשנים האחרונות במפלגה הפרוגרסיבית והיה יו"ר מועצת סניפה הירושלמי.

בשנותיו האחרונות כיהן רוקח גם כרופא ראשי של חברות הביטוח "יהודה" ו"ציון"

רוקח נפטר בירושלים, ט"ז בטבת תשי"א, 25 בדצמבר 1950. הוא נקבר בבית הקברות סנהדריה. 

## חיים אישיים
ב-1918 נשא לאישה את סימה לבית ברודסקי.

בניו: עמנואל (עו"ד בצה"ל, שירת בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה), ואבשלום.

## הכנוס המדעי של ההסתדרות הרפואית העברית בארץ ישראל, שנת 1939
בתאריכים 31 במאי – 1 ביוני לשנת ה'תרצ"ט 1939 נערך בבית הבריאות ע"ש שטראוס ברחוב צ'נסלור, בירושלים כנס רפואי-מדעי שארגנה ההסתדרות הרפואית העברית בא"י. בכנס השתתפו מרבית מבכירי הרופאים בארץ ישראל לתקופה. ראו: ד"ר י.ל. רוקח (ירושלים): לשאלת ההיפוטוניה המקורית (ישיבה ד', יום ה', 1 ביוני)

קובץ:Scientific Conference of the Hebrew Medical Association, 1939. I.jpg
קובץ:Scientific Conference of the Hebrew Medical Association, 1939. II.jpg
קובץ:Scientific Conference of the Hebrew Medical Association, 1939. III.jpg
קובץ:Scientific Conference of the Hebrew Medical Association, 1939. IV.jpg


## הערות שוליים

קטגוריה:פעילים ציונים באוקראינה
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:ירושלים: רפואה
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:רופאים ישראלים
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הרפואית בישראל
קטגוריה:פעילי הליגה למלחמה בשחפת
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1890
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1950
אזור הגנת הסביבה בקאירוסו

**אזור הגנת הסביבה בקאירוסו** (בפורטוגזית: **Área de Proteção Ambiental de Cairuçu**) הוא אזור מוגן בדרום מדינת ריו דה ז'ניירו שבברזיל. הוא מכיל חלקים חשובים מהיער האטלנטי. האזור הוכרז כאתר מוגן ב-27 בדצמבר 1985 ומאז מנוהל על ידי מכון צ'יקו מנדס לשימור המגוון הביולוגי. ב-2019 הוכרז אתר מורשת עולמית כחלק מאתר המורשת "פאראטי ואיליה גראנדה  – תרבות ומגוון ביולוגי".

## מיקום
אזור הגנת הסביבה בקאירוסו שוכן ליד פאראטי, הנמצאת בדרום מדינת ריו דה ז'ניירו. האזור כולל מספר כפרים וכן את השמורה האקולוגית ז'ואטינגה. הוא צמוד באזורים מסוימים לפארק הלאומי סרה דה בוקיינה.

## אקולוגיה
האזור כולל חלקים חשובים מהמערכת האקולוגית ביער האטלנטי וכולל את המעברים השונים מחוף מנגרובים ליערים טרופיים בגבעות. האזור כולל מערכת אקולוגית מפותחת הכוללת מינים מוגנים רבים כגון: מורוקי דרומי, נמרון מנוקד, צב ים ירוק, אלמוגי ג'ינג'ר ים, שפמנונאים שונים, נץ לבן צווארון, תוכי חום-גב ועקב שחור מצויץ.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ברזיל: גאוגרפיה
לודמילה אוליצקיה

**לודמילה אוליצקיה** (ברוסית: **Людмила Евгеньевна Улицкая**; נולדה ב-21 בפברואר 1943) היא סופרת ומחזאית רוסייה ממוצא יהודי זוכת פרס אוסטריה לספרות אירופית, פרס מדיסיס הצרפתי, פרס פנה האיטלקי, הפרס הקוריאני על שם הסופרת פארק קיונג ני, פרס סימון דה בובואר ופרס בוקר הרוסי. חברת מסדר הדקלים של האקדמאים, בולשאיה קניגה ומסדר האמנויות והספרות, קצינה בלגיון הכבוד הצרפתי.
## חייה
אוליצקיה גדלה במוסקבה והיא בעלת תואר ראשון בגנטיקה מאוניברסיטת מוסקבה. היא עבדה במכון הגנטי של מוסקבה עד שפוטרה מנימוקים של פעילות אנטי-ממשלתית. היא המירה דתה לנצרות במהלך שנות ה-70, אך מזדהה בתרבותה כיהודייה. לאחר פיטוריה הצטרפה כיועצת אמנותית לתיאטרון הקאמרי היהודי במוסקבה, פרסמה סיפורים קצרים, ספרי ילדים, מחזות ופרוזה. נושאי הכתיבה של אוליצקיה עוסקים במהגרים יהודים, סירובניקים, עולים לישראל והקצנה לאומית (כולל מעורבות גיבור ספרה בטבח מערת המכפלה), היחס בין יהדות ונצרות, ערבים ויהודים, גרמנים ויהודים.

בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, היא פרסמה הצהרה בעיתון האופוזיציוני נובאיה גאזטה, שמגנה את המלחמה ויוצא נגד השלטונות. בעקבות זאת, עזבה את רוסיה והיא חיה בברלין. במרץ 2024, משרד המשפטים של רוסיה הכניס אותה לרשימת הסוכנים הזרים. המשמעות היא שאין למכור את ספריה ברוסיה והיא אינה יכולה לקבל מימון ממשלתי לפעילויותיה.

## ספריה
לעברית תורגמו ספריה:
* **מדיאה וילדיה**, תרגמה דינה מרקון, הוצאת כתר, 2011
* **לוויה עליזה**, תרגם אריה אהרוני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006
* **[[נשות הספר הרוסי|נשות הסְפָר הרוסי]]**, תרגם מרוסית דן ורשקוב, הוצאת עם עובד, 2023

## קישורים חיצוניים

* 
* חבצלת פרבר, קרם דלה קרים, מקור ראשון
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות רוסיות
קטגוריה:זוכי פרס אוסטריה לספרות אירופית
קטגוריה:זוכי פרס מדיסיס לסופר זר
קטגוריה:מעוטרי מסדר האמנויות והספרות
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:יהודים מומרים רוסים
קטגוריה:זוכות פרס סימון דה בובואר
קטגוריה:אנשים שהוכרזו ברוסיה כ"סוכנים זרים"
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לגרמניה
קטגוריה:זוכי פרס בולשאיה קניגה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1943
טיבור סטמארי

**טיבור** **סטמארי** (במקור **איז'אק** או **איסאק**, בהונגרית: **Szatmári Tibor** בודפשט, 23 בספטמבר 1894 – בודפשט, 12 בנובמבר 1942) היה פסנתרן יהודי-הונגרי.

## ביוגרפיה
טיבור סטמארי נולד במשפחה יהודית כבנם של ינה סטמארי (יעקב איז'אק), (1864–1906) קצין דואר וטלגרף מסאטו מארה, ושל מלווינה לדרר. סבו וסבתו מצד אביו היו שמואל איז'אק ופפי קליין. הוא למד באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט אצל הפסנתרן ארפאד סנדי. משנת 1924 לימד ב"בית הספר הלאומי למוזיקה", ומסוף שנות העשרים ב"בית הספר למוזיקה פודור" בבודפשט. היו לו כמה תלמידים מפורסמים וביניהם אנדור פלדש. הוא נתן קונצרט בטימישוארה בשנת 1925, ומבקר המוזיקה הרומני ראדוּ אורלציאנו כתב עליו שורות ראויות לשבח. הוא גם סייר בחו"ל במספר הזדמנויות והופיע בין היתר גם במצרים. הוא פירש בעיקר את עבודותיו של המלחין רוברט שומאן. ב־4 ביולי 1929 התחתן עם ד"ר מגדולנה מריה אלטאי, רופאה, שהייתה צעירה ממנו בחמש שנים, בתם של רז'ה אלטאי רובן ומרגיט גומפרז. נפטר כתוצאה מקריש דם וניוון שריר הלב.

## ראו גם
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי לאסלו מרקו. בהוצאת מועדון הספרים ההונגרי.

## לקריאה נוספת
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II. עורך ראשי. אגנש קניירש. 1969-1967.
* לקסיקון מוזיקלי ברוקהאוס-רימן (Brockhaus-Riemann) המהדורה ההונגרית 1983–1985.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
קטגוריה:מורים למוזיקה בהונגריה
קטגוריה:מוזיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:פסנתרנים הונגרים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים הונגרים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1894
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1942
לטסנבט גידיי

**לטסנבט גידיי** (באנגלית: **Letesenbet Gidey,** בתיגרינית: **ለተሰንበት ግደይ፣**; נולדה ב-20 במרץ 1998) היא אתלטית אתיופית. זוכת מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020), אלופת עולם (יוג'ין 2022), פעמיים סגנית אלופת העולם (דוחה 2019 ובודפשט 2023) ושיאנית העולם בריצת 10,000 מטר. נוסף לכך, היא שיאנית העולם בחצי מרתון.

## ביוגרפיה
גידיי נולדה וגדלה באנדמסקל שבתיגראי, אתיופיה. היא הצעירה מבין ארבעה אחים, בעלת שני אחים ואחות, וגדלה בחווה של המשפחה. היא סולקה מבית הספר כילדה בת 13 בגלל שסירבה לרוץ בשיעורי חינוך גופני, והורשה לחזור רק כשהסכימה לקחת חלק. באפריל 2025 ילדה את בנה הבכור.

### 2019
#### סגנית אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-28 בספטמבר 2019 זכתה גידיי במדליית כסף בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 30:21.23 דקות, אחרי סיפאן חסן מהולנד (30:17.62 דקות) ולפני אגנס טירופ מקניה (30:25.20 דקות).

#### שיאנית עולם בריצת 15 ק"מ כביש
ב-17 בנובמבר 2019 גידיי קבעה שיא עולם של 44:20 דקות, בריצת 15 ק"מ בעיר ניימיכן בהולנד. שיפור לשיא העולם הקודם של ג'ויסלין ג'פקוסגיי (45:37 דקות מ-2017) ביותר מדקה. בכך הפכה לאישה הראשונה שרצה את המרחק מתחת ל-45 דקות.

### 2020
#### שיאנית עולם
בתחרות שנערכה בוולנסיה, ספרד ב-7 באוקטובר 2020 קבעה גידיי בריצת 5,000 מטר שיא עולם חדש של 14:06.62 דקות, שיפור של 4 שניות וחצי לשיא בן 12 השנים של בת ארצה, טירונש דיבאבה (14:11.15 דקות).

### 2021
#### שיאנית עולם
במבחנים של נבחרת אתיופיה לאולימפיאדת טוקיו שנערכו בהנגלו, הולנד ב-8 ביוני 2021 קבעה גידיי בריצת 10,000 מטר שיא עולם חדש של 29:01.03 דקות, שיפור לשיא הטרי בן יומיים של סיפאן חסן מהולנד (29:06.82 דקות). כחודשיים לאחר מכן, במשחקים האולימפיים עצמם שנערכו ב-7 באוגוסט, היא זכתה במדליית ארד בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 30:01.72 דקות, אחרי סיפאן חסן (29:55.32 דקות) וקלקידאן גזאהגנה מבחריין (29:56.18 דקות).

בחצי מרתון שנערך בולנסיה ב-24 באוקטובר היא קבעה שיא עולם חדש של 1:02:52 דקות והפכה לאישה הראשונה שרצה את המרחק מתחת ל-63 דקות, שיפור לשיא העולם בן החודשיים של בת ארצה ילמזרף יהאלאו (1:03:44 דקות).

### 2022
#### אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביולי 2022 זכתה במדליית זהב בריצת 10000 מטר בתוצאה של 30:09.94 דקות, לפני הקנייתיות הלן אובירי (30:10.02 דקות) ומרגרט צ'לימו קיפקמבוי (30:10.07 דקות).

### 2023
#### סגנית אלופת עולם
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2023 זכתה במדליית כסף בריצת 10000 מטר בתוצאה של 31:28.16 דקות, אחרי גודאף צגאי (31:27.18 דקות) ולפני אג'גייהו טייה (31:28.31 דקות), שלושתן מאתיופיה.

## שיאים אישיים
### אצטדיון
* ריצת 3,000 מטר: 8:20.27 דקות (2019), שיא אתיופיה
* ריצת 5,000 מטר: 14:06.62 דקות (2020), שיא עולם בעבר
* ריצת 10,000 מטר: 29:01.03 דקות (2021), **[[שיאי עולם באתלטיקה|שיא עולם]]**

### כביש
* ריצת 10 ק"מ: 33:55 דקות (2019)
* ריצת 15 ק"מ: 44:20 דקות (2019), **[[שיאי עולם באתלטיקה|התוצאה הטובה ביותר אי פעם]]**
*ריצת חצי מרתון (21.195 ק"מ): 62:52 דקות (2021), **[[שיאי עולם באתלטיקה|שיא עולם]]**

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רצים אתיופים למרחקים ארוכים
קטגוריה:שיאניות עולם אתיופיות: אתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות אתיופיות
קטגוריה:רצות 3000 מטר
קטגוריה:רצות 5000 מטר
קטגוריה:אתלטים אתיופים
קטגוריה:רצי 3000 מטר
קטגוריה:רצי 5000 מטר
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-1998
קטגוריה:רצות באולימפיאדת טוקיו (2020)
התחנה האקולוגית טמואיאוס

**התחנה האקולוגית טמואיאוס** (בפורטוגזית: **Estação Ecológica de Tamoios**) היא תחנה אקולוגית ימית במדינת ריו דה ז'ניירו, ברזיל. התחנה מוגנת ברמת "la" - שמורת טבע קפדנית. המטרה של התחנה האקולוגית היא שמירה על הטבע ותמיכה במחקר מדעי. התחנה הוכרזה כאזור מוגן ב-23 בינואר 1990 ומנוהלת מאז על ידי מכון צ'יקו מנדס לשימור המגוון הביולוגי.

## מיקום
התחנה נמצאת בשטח עיריית פאראטי, מדינת ריו דה ז'ניירו. התחנה ממוקמת במפרץ אילהה גרנדה, ומכילה 29 איים. הנקודה הגבוהה ביותר בה נמצאת בגטבה של . התחנה מתפרשת על שטח המהווה 4% משטח מפרץ אילהה גרנדה. 96.64% משטח התחנה האקולוגית הוא ימי.

## אקלים
המשקעים השנתיים הממוצעים בתחנה האקולוגית הם 2,500 מילימטרים מים. טווח הטמפרטורות בטמואיאוס הוא 19 עד 27 מעלות צלזיוס. המקור העיקרי למים מתוקים בשמורה הוא מפרץ ספטיבה. רכס הרים הנמצא קרוב לשטח הימי של השמורה גורם ללחות גבוהה באוויר ולאקלים לח מאוד בשטחי התחנה האקולוגית. רכס ההרים גורם גם לשיטפונות פתאומיים באזור השמורה.

## אקולוגיה
השחף הדרום אמריקאי (South American tern) נודד לאיי השמורה בחודשים יוני-אוגוסט. הצמחייה באיים היא חלק מהיער האטלנטי, ומשתנה במידה ניכרת בהתאם לגודל האי, תנאי הקרקע ומידת התערבות בני האדם. הצמחייה עשירה בעצי דקל, עשבים וקקטוסים. ישנם איים הסובלים מכריתת יערות, שריפות, או דייג המשפיעים לרעה על המערכות האקולוגית.
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ברזיל: גאוגרפיה
הפארק הלאומי סרה דה בוקיינה

**הפארק הלאומי סרה דה בוקיינה** הוא פארק לאומי בברזיל. הפארק הוכרז כאזור מוגן בשנת 1971. הפארק מנוהל על ידי מכון צ'יקו מנדס לשימור המגוון הביולוגי (ICMBio). ב-2019 הוכרז אתר מורשת עולמית כחלק מאתר המורשת "פאראטי ואיליה גראנדה – תרבות ומגוון ביולוגי"

## מקום
הפארק ממוקם בגבול בין מדינות ריו דה ז'ניירו לסאו פאולו בדרום מזרח ברזיל. שטח הפארק הוא 104,000 הקטאר. מטה הפארק ממוקם בסאו חוסה דו בריירו (São José do Barreiro), מדינת סאו פאולו, ברזיל. ההערכה היא כי 60% מהצמחייה מורכבת מיער אטלנטי מקומי, והשאר הוא יער המתחדש (משני) במשך למעלה מ-30 שנה.

## אקולוגיה
בין מיני הצומח בפארק נמצאים אורנים, ארזים ודקלים. בין בעלי החיים בפארק ניתן למצוא חתוליים, עצלנים, צבאיים, קופים, נחשים וציפורים. בפארק חיים גם מספר דו-חיים הייחודים לפארק וחיים רק באזור הפארק, המקיים תנאים הדרושים להישרדותם.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ברזיל: פארקים לאומיים
סורת צ.

ממוזער|עמוד מהקוראן המציג חלק מסורת צ.
ממוזער|סורת צ.
**סורת צ.** (בערבית: **سورة ص**, "צאד" או "צ.") היא הסורה ה-38 בקוראן.

הסורה מונה 88 פסוקים, ושמה נגזר מהפסוק הראשון בה.

## תוכן הסורה
### לפי נושאים
סורה זו מתמקדת בנושאים שלהלן:
* מונותאיזם לעומת פוליתאיזם.
* הצורך בהרהור והגות על פסוקי הקוראן ומשמעותם, ולא רק קריאתם.
* בריאתו של האדם ומעמדו ביקום.
* סיפורם של אדם והשטן.
* סיפורם חלק מהנביאים, תוך התמקדות בדוד, שלמה ואיוב.
* תחיית המתים והעולם הבא.

### לפי פסוקים
פסוקים 1–16 מספקים מעין מענה לטענותיהם של אלו אשר דחו את מוחמד ואת הקוראן.

פסוקים 17–29 עוסקים בשכר שדוד קיבל לכאורה מאללה על כך שהוא התאזר בסבלנות בתקופותיו הקשות.

פסוקים 30–40 מתמקדים בשלמה.

פסוקים 41–44 עוסקים באיוב.

פסוקים 45–47 מדברים על אברהם, יצחק ויעקב.

פסוק 48 מזכיר את ישמעאל, אלישע וד'ו אלכפל.

פסוקים 49–64 מתארים את גן העדן והגיהנום.

פסוקים 65–88 מתארים באופן מפורט את משימתו של מוחמד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סורות
רוץ ילד, רוץ (סרט)

**רוץ ילד, רוץ** (באנגלית: **Run Boy Run**, בפולנית:** Biegnij, chłopcze, biegnij**, בגרמנית: **Lauf Junge lauf**) הוא סרט משותף גרמני-פולני-צרפתי משנת 2013 של במאי הקולנוע והמפיק פפה דנקוארט. הסרט מבוסס על ספר של אורי אורלב משנת 2000 "רוץ ילד, רוץ", על חייו של יורם פרידמן, שכילד יהודי בן שמונה בשנת 1942, ברח מגטו ורשה ושרד, בעיקר בכוחות עצמו במשך שלוש שנים בפולין הכבושה על ידי הנאצים.

הקרנת הבכורה העולמית של הסרט התקיימה ב־5 בנובמבר 2013, בגרמניה.

## עלילה
יורם פרידמן כילד יהודי בן שמונה בשנת 1942, ברח מגטו ורשה ושרד בעיקר בכוחות עצמו במשך שלוש שנים בפולין הכבושה על ידי הנאצים.

כילד בשם שרוליק, בן שמונה וחצי, הוא הצעיר מבין חמישה ילדים של אופה פולני מבלוניה. במהלך מלחמת העולם השנייה משפחתו היהודית נכלאה בגטו ורשה כ־25 ק"מ מזרחה שם הוא גר עם הוריו ואחיו. בקיץ 1942, כשהחלו הגירושים ההמוניים, הוא הצליח להימלט מהגטו על ידי הסתתרות על סוסו ועגלתו של איכר פולני שהעביר אשפה מהגטו. במהלך הבריחה אביו מקריב את חייו כדי שהוא יחיה. הוא מכנה את עצמו בשם פולני (יורק סטניאק) וכדי לשרוד על שרוליק לשכוח הכול מחייו הישנים. כשמתקבל לעבודה בחווה חקלאית ידו נתפסת במכונה, כשמובילים אותו לבית החולים הרופא המנתח מגלה שהוא יהודי ואינו מוכן לנתחו ובעקבות כך מוכרחים לקטוע את ידו. בהמשך באים הגרמנים לבית החולים והוא מצליח לברוח כשמשפחה פולנית לוקחת אותו תחת חסותם. כשנגמרה המלחמה נלקח על ידי משה פרידמן לבית יתומים יהודי בוורשה, כששרוליק מסכים ללכת עם משה רק ברגע שהוא מתחיל לדבר איתו ביידיש, בזמן שהיה רק בן עשר. בהמשך עלה לישראל.

## שחקנים
* אנדז'יי תקץ בתפקיד שרוליק פרידמן / יורק סטניאק.
* כמיל תקץ בתפקיד שרוליק פרידמן / יורק סטניאק.
* זביגנייב זמצ'ובסקי בתפקיד הרש פרידמן, אביו של שרוליק.
* מירוסלב באקה בתפקיד מטאוש ורובל.
* גרז'ינה סאפולובסקה בתפקיד אווה סטניאק.
* פשמיסלב סדובסקי בתפקיד קובלסקי.
* אולגירד לוקאסביץ' בתפקיד דוקטור יורבסקי.
* איזבלה קונה בתפקיד קובלסקה.
* אליזבת דודא כמגדה יאנצ'יק.
* ג'ינט היין בתפקיד גברת הרמן.
* ריינר בוק כקצין אס אס.
* איתי טיראן כמוזה.
* קטרז'ינה ברגילובסקה בתפקיד ריווה פרידמן, אמו של שרוליק.
* סבסטיאן הול.
* אורס רכן בתפקיד אס אס שרפירהרר.
* ג'וליה סטכוביץ' בתפקיד סופיה.
* גרז'ינה בלנקה-קולסקה בתפקיד מאניה ורובל.
* לך דיבליק כדייג.
* דריוש סיאסטאץ.

## ראו גם
* גטו ורשה

## קישורים חיצוניים
* 

* הילד שרץ במשך שלוש שנים לברוח מהשואה, באתר ג'רוזלם פוסט
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים בשואה: פולין
קטגוריה:סרטי 2013
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטים ביידיש
קטגוריה:סרטים גרמניים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים על ניצולי השואה
קטגוריה:סרטים פולניים
קטגוריה:סרטים צרפתיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים רוסיים
יחסי גרמניה–סורינאם

ממוזער|הקונסוליה הגרמנית בפרמריבו
**יחסי גרמניה–סורינאם** הם יחסי החוץ בין **[[גרמניה|הרפובליקה הפדרלית של גרמניה]]** ל**[[סורינאם|רפובליקת סורינאם]]**.

## סקירה כללית
היחסים הדו-צדדיים לרוב הם יחסים חמים וידידותיים. שיתוף הפעולה מתמקד בשיתופי פיתוח אישיים ופרויקטים תרבותיים ועבודה במסגרת האומות המאוחדות. קיים דיאלוג מדיני שנתי בין סורינאם ל (אירופה) מאז 2012.

למרות העובדה שהסחר הדו-צדדי גדל ברציפות בשנים האחרונות, הפוטנציאל שלו עדיין לא מומש במלואו. גרמניה היא הספקית השנייה בגודלה לסורינאם אחרי הולנד, עם נתח שוק של 1.8%. בשנת 2013 רכשה RWE זכויות חיפושי נפט במימי החוף של סורינאם. במשך תקופה ארוכה לא נעשה שימוש בעושר משאבי הטבע במדינה (נפט, זהב, בוקסיט) לשיפור תנאי המחיה של חלקים גדולים באוכלוסייה. כמו כן, ירידת מחירי הסחורות הביאה לירידה משמעותית בייצור. למרות התפתחות כלכלית חיובית, ההכנסה השנתית לנפש היא בסביבות 6,500 דולר בלבד ואחוז העוני מוערך בכ-30 אחוזים.

הסכמי שיתוף פעולה וסחר מתקיימים במסגרת ההסכמים בין אירופה ומדינות ה-ACP (אפריקה, הקריביים והפסיפיק) וכן בין מדינות אירופה ו-CARIFORUM (מדינות חברות ב-CARICOM בתוספת הרפובליקה הדומיניקנית). סורינאם והאזור כולו עוקבים מקרוב אחר התפתחות נוספת של יחסי הסחר עם אירופה ובאזור כולו על רקע המשא ומתן המתמשך של האיחוד האירופי לגבי הסכם שותפות חדש עם מדינות אפריקה, האוקיינוס השקט והאיים הקריביים (בתקופה שלאחר הסכם קוטונו ).

סורינאם אינה חברה במועדון פריז ולכן מנסה להשיג ביטול חוב מנושיה על בסיס דו-צדדי.

בשיתוף הפעולה בפיתוח, לסורינאם קשרים עקיפים עם גרמניה באמצעות הסכמים גרמניים עם הקהילה הקריבית (CARICOM), תוך שיתוף פעולה המתמקד בפיתוח כלכלי בר-קיימא, קידום אנרגיה מתחדשת והתאמת שינויי אקלים. בנוסף, גרמניה מעניקה סיוע באזור באמצעות מיקרו-פרויקטים.

## נציגויות דיפלומטיות
* גרמניה מחזיקה בסורינאם קונסוליה בפרמריבו.
* סורינאם מחזיקה בגרמניה קונסוליה בדיסלדורף.

## קישורים חיצוניים

* יחסי גרמניה–סורינאם, באתר משרד החוץ הגרמני

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יחסי סורינאם–רוסיה

[250px|ממוזער|שרת החוץ של סורינאם [אילדיז פולאק-ביגלי נפגשת עם שר החוץ של רוסיה סרגיי לברוב, 2019]]
**יחסי סורינאם–רוסיה** הם יחסי החוץ בין **[[רוסיה|הרפובליקה הרוסית]]** ל**[[סורינאם|רפובליקת סורינאם]]**.

## סקירה כללית
ברית המועצות כוננה יחסים דיפלומטיים עם סורינאם ב-25 בנובמבר 1975. המדינות החלו לדון בשיתוף פעולה בתחומי החקלאות, הדיג, בניית ספינות, החינוך והסחר. באוקטובר 2013 ביקרה שרת החוץ הסורינאמי אילדיז פולאק-ביגלי במוסקבה לשיחות על סיום הכשרות אכיפת החוק הצבאיות והמשותפות. ב-2019 ביקר בסורינאם סר החוץ הרוסי סרגיי לברוב.

## נציגויות דיפלומטות
* רוסיה מיוצגת בסורינאם באמצעות שגרירותה בברזיליה, ברזיל.
* סורינאם אינה מיוצגת ברוסיה לא בדרג השגרירות ולא בדרג הקונסוליה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
שאה תהמאספ השני

**שאה תֶהַמָאסְפ השני** (בפרסית: **شاه تهماسب دوم**; 1704 – 11 בפברואר 1740) היה שליטה (שאה) האחרון של האימפריה הספווית בממלכת פרס דה פקטו.

## ביוגרפיה
תהמאספ נולד בעת שלטונו של אביו, שאה חוסיין. בשנת 1722 המורדים האפגנים תחת שאה מחמוד הוטכ החלו מצור על הבירה הפרסית באספהאן, בעוד אביו נאלץ להיכנע לאפגנים, תהמאספ צלח בבריחה מהעיר לעבר תבריז שם הקים ממשלה חדשה בתמיכת הסונים וכמה שבטי קיזילבאש.

בשנת 1729, עם תמיכת האימפריה העות'מאנית הממשלה של תהמאספ הצליחה לכבוש מחדש את אספהאן ותהמאספ הוכתר כשאה של ממלכת פרס. בעת מלחמותיו של תהמאספ ותומכיו באפגנים עלה לכוח גנרל בשם נאדיר שאה אשר עם עליית כוחו תהמאספ החל לחשוש לכוחו שלו בכס. הוא יצא למסע נגד העות'מאנים בעבר-הקווקז למען העלאת שמו, מהלך אשר נגמר בכישלון פרסי והמשך עליית כוחו של נאדיר שאה.

בשנת 1732 בפגישת ממשלה בעוד תהמאספ היה שתוי, נאדיר שאל את חצר המלך האם 'אדם כזה' (שתוי) מסוגל לשלוט בכס המלוכה, עם תמיכת הצבא והממשלה נאדיר הדיח את השאה. בנו של תהמאספ, עבאס השלישי עלה לכס אך בו בזמן נאדיר שימש כעוצר הכס ומאוחר יותר אף לקח את הכס והדיח את השושלת הספווית דה יורה, בכך הקים את השושלת האפשארית.

בשנת 1740, כאשר נאדיר היה במערכה בהודו נגד האימפריה המוגולית, צצה שמועה כי הוא נהרג בקרב. בנו, רזא, אשר שימש כעוצר הכס האמין לשמועה והחל להכין עצמו לירושת הכס. בין לבין הוא הורה על רצח כל משפחת המלוכה הספווית בשביל למנוע את עלייתם של מתחרים עתידיים. תהמאספ גם הוא נכח בהוראת רזא.

## לקריאה נוספת
* מיכאל אקסוורטי – **החרב של פרס**

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלכי פרס
קטגוריה:קורבנות רציחות פוליטיות באיראן
קטגוריה:שליטי איראן
קטגוריה:מונרכים שנרצחו
קטגוריה:ילידי 1704
קטגוריה:נפטרים ב-1740
מסגד חוסיין-שאחובה

**מסגד חוסין-שאחובה** (במקדונית: **Хусеин-шахова џамија**) או **מסגד** **חוסין-שאה** (במקדונית: **Џамија на Хусеин-шах**) הוא מסגד בכפר סראי, הסמוך לסקופיה, מקדוניה הצפונית. מסגד זה הוא אתר מורשת תרבותית של מקדוניה הצפונית.

## מקום
מתחם המסגד ממוקם כחמש מאות מטרים מהנהר וארדאר, ממש בכניסה לכפר סראי.

## היסטוריה
המסגד נבנה ב-1553–1556 על ידי חוסיין שאה באמצע המאה ה-16. על פי הכיתוב מעל הכניסה למסגד, הבניין הושלם כשחוסיין שאה כבר נפטר.

המסגד ניזוק מספר פעמים: בשרפה הגדולה  של 1689, אחר כך במהלך הכיבוש הבולגרי במלחמת העולם השנייה, וכן בגלל רעידת האדמה בסקופיה של 1963. לאחר מכן, נעשו מספר מאמצי שימור ושחזור המבנה, ששינו משמעותית את מראה המסגד.

ב-2017, נערכו חפירות שהיו הכרחיות להכנת פרויקט לשימור ושיקום המסגד. אחריהם הוצגו עבודות שימור על הבניין, המגרש והחצר והן הושלמו ב-2018. מול המסגד הוקמה מרפסת זכוכית חדשה.

## ארכיטקטורה
מתחם המסגד מורכב ממסגד, תורבה, בית קברות טורקי, מזרקה ומבני מנהלה אחרים. ידוע שבעבר הייתה מדרסה שנהרסה ומיקומה המדויק אינו ידוע.

### מסגד
למסגד יש בסיס מרובע מקומר בכיפה, וקיבל את המראה הנוכחי של המרפסת לאחר השיקום מרעידת האדמה בסקופיה ב-1963.

המסגד נבנה מסלע, והכיפה מונחת על גג נמוך ומכוסה ב-8 אריחים גדולים. אל המסגד, נכנסים מצפון, ישירות דרך דלת עם מסגרת אבן ושער מעוטר בנישה רדודה עם לוח משיש שעליו ישנו כיתוב בערבית.

המרפסת לא הייתה קיימת בהתחלה, אך עם עבודת השימור האחרונה נבנתה גרסה מודרנית של המרפסת במקום בו נמצאת שטיח התפילה.

#### מינרט
המינרט של המסגד, העשוי מסלע, ממוקם בצד המערבי של המסגד, הוא דק וגובהו כ-22.5 מטר. מתחת למינרט, יש קישוטי נטיפים. כדי להגיע לאזור המינרט, ישנם 80 מדרגות בשביל להגיע לשם.

### תורבה
בחצר המסגד יש תורבה סגורה דו-צדדית, בה קבור מייסד המסגד, חוסיין-שאה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מקדוניה הצפונית: מסגדים
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: מבנים
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
יחסי סורינאם–צרפת

ממוזער|שגרירות סורינאם בפריז
**יחסי סורינאם–צרפת** הם יחסי החוץ בין **[[צרפת|הרפובליקה הצרפתית]]** ל**[[סורינאם|רפובליקת סורינאם]]**.

## סקירה כללית
צרפת וסורינאם חולקות 520 ק"מ של גבול, דרך גיאנה הצרפתית, לאורך נהר מארוני . גבול משותף זה מביא אינטרסים ואתגרים משותפים בכל הקשור לפיתוח, תשתיות, הגירה וביטחון. מלחמת האזרחים בסורינאם  הביאה לזרם פליטים מסורינאם לגיאנה הצרפתית. אלה היו למעשה מארונים מהאזורים הפנימיים, אלפים מהם נשארו בגיאנה לאחר סיום הלחימה. מאז שהגבול נפתח מחדש בדצמבר 1991, הסחר המסורתי בין המדינות התחדש. סורינאם הביעה את רצונה לחזק את היחסים עם צרפת, כפי שעולה מההחלטה לפתוח שגרירות בפריז בשנת 2011 ואשרורו ב-26 באוקטובר 2017 של הסכם שיתוף הפעולה המשטרתי שנחתם בשנת 2006. צרפת גם הביעה עניין רב בהגברת היחסים הדו-צדדיים. הדבר יצא לפועל בסתיו 2017 ואושר על ידי ביקורה של שרת החוץ אילדיז פולאק-ביגלי בפריז. במהלך ביקורה חתמה לצד השרה הצרפתית לענייני צרפת מעבר לים, אניק ז'יררדן, על הסכם התיחום הימי לגבי הגבול בין צרפת לסורינאם משפך נהר מארוני. המטרה של שתי המדינות היא לפעול יחד לגיוון היחסים שלהן, לשלוט טוב יותר בזרימת ההגירה ובסחר חוצה גבולות (זהב, תרופות וכו') תוך טיפוח פיתוח סחר וחילופי תרבות עם דאגה לאיכות הסביבה.

בנובמבר 2009 נערכו התייעצויות דו-צדדיות ברמה גבוהה - ועד כה היחידה - בפרמריבו. באותה הזדמנות הוקמה "מועצת נהרות" בה נפגשו נציגי הממשלות המקומיות ונבחרי הציבור לדיון בנושאים בעלי עניין משותף סביב ניהול שני הבנקים (שדרוג תשתיות כולל מעבורת בינלאומית, ניהול מפלים, הגנת סביבה ופרויקטים תרבותיים וספורטיביים).

## יחסים כלכליים
לצרפת נוכחות כלכלית קטנה בשכנתה סורינאם. היא הספקית הרביעית בגודלה בסורינאם (0.9% נתח שוק) אחרי הולנד (15.6%), גרמניה (1.8%) ובריטניה (1.4%). חברות צרפתיות נוכחות בתחום הבננות (אספקת צמחי חוץ גופית על ידי מרכז המחקר החקלאי הצרפתי לפיתוח בינלאומי (CIRAD), ציוד השקיה, סיוע טכני, מכירה והובלה לאירופה באמצעות חברת הספנות CMA CGM). לשכות המסחר בסורינאם וגיאנה הצרפתית נפגשות מדי שנה.

## נציגויות דיפלומטות
* צרפת מחזיקה בסורינאם שגרירות בפרמריבו, ובנוסף מחזיקה קונסוליה באלבינה.
* סורינאם מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז.

## קישורים חיצוניים

* יחסי סורינאם–צרפת, באתר משרד החוץ הצרפתי

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
שתים-עשרה המשימות של אסטריקס

**שתים-עשרה המשימות של אסטריקס** (בצרפתית: **Les Douze travaux d'Astérix** ובאנגלית: **The Twelve Tasks of Asterix**) הוא סרט הנפשה מסורתית צרפתי-בלגי, מסוגת קומדיה והרפתקאות לכל המשפחה, המבוסס על הקומיקס "אסטריקס" מאת רנה גוסיני ואלבר אודרזו, סרט זה אינו מבוסס על חוברות הקומיקס של אסטריקס והוא סיפור בפני עצמו.

## עלילה
ליוליוס קיסר נשבר סופית מהכפר הגאלי הקטן שמעז להפר את האיזון באימפריה הרומית. השמועה אומרת שהגאלים הם למעשה אלים (בשל כוחות הפלא שהם מפגינים), וקיסר מציב 12 משימות שעליהם למלא רק כדי להוכיח שהם בני אנוש שאפשר להביסם, ומינה את קאיוס טיטליוס בתור הבוחן שלהם. ראש הכפר מחליט למנות את אסטריקס החכם ואת חברו הגדול אובליקס למשימה הקשה שתלבין את פניו של השליט הכעוס.

במשימה הראשונה אסטריקס הביס את אסבסטוס, אלוף המשחקים האולימפיים ביוון העתיקה, כשהביס אותו בתחרות ריצה. במשימה השנייה אובליקס הביס את ורסס הפרסי כאשר השליך את הכידון יותר רחוק ממנו. במשימה השלישית אסטריקס הביס את סילינדריק הגרמני בתחרות ג'ודו, באמצעות לסדר את יריבו. במשימה הרביעית נאלצו שניהם לחצות את הנהר בסירה אשר שייך לסירנות יפהפיות, אשר חיות באי שנקרא "אי התענוגות", אולם אובליקס כעס כי לא היו חזירי בר באי כדי לצוד ולאכול ושניהם עזבו את האי ועברו את המשימה. במשימה החמישית הם הצליחו לשרוד את אייריס המצרי כך שאסטריקס סידר אותו וגרם לו להפנט את עצמו. במשימה השישית אובליקס גמר את כל הארוחות במסעדה של השף הבלגי מאניקנפיקס וגרם לו לסגור את המסעדה.

במשימה השביעית נכנסו אסטריקס ואובליקס ל"מערת המפלצת" והצליחו להתמודד מולה (אובליקס טען שהיא הייתה טעימה), במשימה השמינית הם נכנסו לבניין שהופך אנשים למטורפים, לאחר שהתקשו להשיג את האישור "838" מפני אנשים שבלבלו ושיגעו אותם, השתמש אסטריקס במוחו והביס אותם במשחק שלהם תוך כדי שבלבל את היריבים והשיגו את האישור בהצלחה רבה. במשימה התשיעית הם עברו גשר בלתי נראה מעל נחל תנינים, תוך שהם הביסו את התנינים. במשימה העשירית הם עלו על ההר שבו גר הזקן החכם ואסטריקס ענה בהצלחה על החידה שלו. במשימה האחד-עשר אסטריקס ואובליקס ישנו במקום עם רוחות רפאים, והצליחו לעבור לאחר שאסטריקס כעס על רוח רומאי ואמר לו לשתוק בגלל שהפריע לו לישון.

אסטריקס ואובליקס מצאו את עצמם ברומא יחד עם חבריהם הגאלים, למבחן האחרון שם הם נלחמו בזירה מול גלדיאטורים וחיות פרא והביסו אותם כך שהם הפכו את הזירה לקרקס מודרני. לאחר שהצליחו בכל המשימות יוליוס קיסר הודה בתבוסתו, הסכים שהגאלים הם אלים, הכתיר אותם להיות שליטי האימפריה הרומית, ופרש לחיות חיים שקטים בכפר קטן יחד עם קלאופטרה, קאיוס טיטלוס פרש מעבודתו ועבר לאי התענוגות. בעוד שאנשי הכפר הגאלי חגגו את ניצחונם, אובליקס שאל אם הם באמת שליטי רומא ואסטריקס ענה: "זה סרט מצויר, וכל דבר אפשרי", אובליקס אז שיגר את עצמו ואת בשר חזיר הבר שלו אל אי התענוגות, ונהנה.

## דמויות ומדבבים
* רוג'ר קארל - אסטריקס, קאיוס טידיוס, סנטור רומאי
* ז'אק מורל - אובליקס
* ג'ורג' אטלס - הרמס, רוח רפאים רומאי
* ג'רארד הרננדז - האיש הזקן בהרים
* הנרי וירלוג'וקס - אשפיקס, אייריס
* ג'ין פאראדס - יוליוס קיסר
* מישלין דקס - קלאופטרה, מלכת אי התענוגות
* פייר טורנדה - לוחמאמיקס
* רוג'ר לומנט - סילינדריק
* סטפן סטימן - מאניקינפיקס

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סרטי 1976
קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:סרטי הנפשה צרפתיים
קטגוריה:סרטים בלגיים
קטגוריה:סרטי הרפתקאות
קטגוריה:סרטי קומדיה מונפשים
קטגוריה:סרטי אסטריקס
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים על תנינאים
קטגוריה:טלפורטציה בקולנוע
קטגוריה:סרטי קרקס
קטגוריה:סרטי הנפשה בלגיים
ספר מיניאטורי

ממוזער|350px|תצוגת קנה מידה של ספרים מיניאטוריים
ממוזער|350px|ספר מיניאטורי

**ספר מיניאטורי ** (באנגלית: Miniature book), הוא ספר בפורמט זעיר, מודפס או בכתב יד הנפוץ בקרב אספנים ברחבי העולם. ההגדרות לגודלו של ספר בקטגוריה זו השתנו במרוצת הזמן. בשנת 1983 הוקמה באוהיו שבארצות הברית "אגודת הספרים המיניאטוריים" שהגדירה עבור האספנים האמריקניים כי גובהם, רוחבם ועוביים המקסימלי של ספרים מיניאטוריים לא יעלה על 3 אינץ'. הספרים המיניאטוריים ריתקו במשך מאות שנים אנשי דת, מדפיסים, מול"ים והשתמשו בהם בתקופות ובתרבויות שונות לצרכים שונים. הסוגים הנפוצים ביותר היו ספרי תנ"ך, אנציקלופדיות, מילונים, מילונים דו לשוניים, סיפורים קצרים, נאומים מפורסמים, תעמולה פוליטית, מדריכי טיולים, סיפורי ילדים, וכן מזעור של ספרים ידועים כגון כתבי ויליאם שייקספיר וסיפורי שרלוק הולמס שכתב ארתור קונאן דויל. רבים מן הספרים בתקופות הקדומות, היו כתובים ומצוירים ביד וכריכותיהם היו מעץ מגולף, ממתכת או מעור.
## קטגוריות
הספרים המיניאטוריים מהמאה ה-19 שגודלם 4 אינץ' מכונים ספרים מיניאטוריים. ספרים שגודלם בין 3–4 אינץ' מכונים מקרומיניאטוריים, ספרים שגודלם קטן מ-1 אינץ' בכל ממדיהם, מכונים מיקרומיניאטוריים והספרים שגודלם קטן מרבע אינץ', מכונים אולטרה-מיקרומיניאטוריים.
## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

ממוזער|ספר תהילים מיניאטורי

קטגוריה:ספרים
Satlla-1

**SATLLA-1** הוא לוויין ישראלי מסוג פיקו-לוויין, והוא הלוויין הראשון שנבנה על ידי סטודנטים במעבדת K&CG של אוניברסיטת אריאל.

ב-3 באוקטובר 2020 הלוויין שוגר לתחנת החלל הבינלאומית ומשם הוא שוגר לחלל, במסלול לווייני נמוך (LEO), במסלול קוטבי.

## הבנייה
ממוזער|SATLLA-1 לאחר השלמתו
ממוזער|טלאי משימת לוויין SATLLA-1
הלוויין נבנה במעבדת המחקר K&CG של אוניברסיטת אריאל בראשות הפרופסור בועז בן-משה. הוא הורכב על ידי קבוצה של 6 סטודנטים מהמחלקה למדעי המחשב, המחלקה להנדסת חשמל ואלקטרוניקה וכן מהפקולטה להנדסה באוניברסיטת אריאל.

בניית הלוויין הסתיימה באוגוסט 2020. לאחר מכן הוא עבר בדיקות הרעדה במעבדה להרעדה ונשלח לארצות הברית לבדיקות אינטגרציה ושיגור לחלל. באוקטובר 2020 הלווין שוגר על גבי חללית האספקה סיגנוס שנשאה אספקה לתחנת החלל הבינלאומית. במהלך חודש נובמבר, הלוויין יישלח מתחנת החלל למסלול ויחל במשימתו.

## מטרות הלוויין
הלוויין SATLLA-1 הוא הראשון מבין שלישיית ננו-לוויינים שמטרתם הצגת יכולת של תקשורת מבוססת לייזר מהחלל ובדיקת המערכות המאפשרות אותה. התקשורת עם הלוויינים תתבצע מתחנת הקרקע באוניברסיטת אריאל.
הלוויין, אשר נבנה במהלך שנתיים, מבוסס על פלטפורמת לווייני Cubesat בגודל 10 סמ"ק ונועד להדגים ולבחון טכנולוגיות שהותאמו לננו לוויינים באוניברסיטת אריאל:
* עוקב כוכבים: המערכת מאפשרת קביעת המנח המרחבי של הלוויין ע"פ תמונת הכוכבים אותה הוא רואה.
* מערכת בקרת הכוון שמבוססת על גלגלי תנופה (Reaction Wheels): כוללת מספר גלגלים בתוך הלוויין המסתובבים במהירות גבוהה ושומרים על יציבות הלוויין או משנים את הזווית שלו בהתאם לצורך.
* שימוש ב-LED כדי לאתר את הלוויין ולעקוב אחריו: על הלוויין מערך נורות LED אשר יידלק בעת חליפותיו מעל ישראל ויאפשר מעקב מדויק אחר הלוויין באמצעות מערך טלסקופים רובוטיים.
* מערכת תקשורת לטווח רחוק בעלת הספק נמוך בתקן LoRa.

הלוויין משתמש בתדרים מסוג UHF ומסוג S-BAND.

## מבנה הלוויין
הלוויין בנוי בתצורה של קובייה של 10X10X10 ס"מ בתקן קיובסאט ומשקלו כ-670 גרם. הלוויין כולל תת-מערכות ההכרחיות לרבות מערכת בקרת אנרגיה, מערכת שידור, קליטה ועיבוד מידע, מחשב משימה ומערכת בקרה תרמית.

## שיגור
הלוויין שוגר על גבי טיל אנטרס 230 מתוצרת משותפת של נורטרוף גראמן האמריקאית וחברת יוז'ני האוקראינית. הטיל נשא עליו את החללית המשא הלא מאוישת סיגנוס NG-14. הלוויין SATLLA-1 הוא חלק מ-3.5 טון אספקה לתחנת החלל הבינלאומית. בתאריך 5/11/2020, הלוויין ישוגר מתחנת החלל הבינלאומית למסלול ויחל במשימתו.

## תפקוד
הלוויין שוגר בהצלחה מתחנת החלל הבינלאומית ב-5/11/2020 בשעה 15:00 שעון מקומי. בשתי החליפות הראשונות מעל תחנת הקרקע הממוקמת באוניברסיטת אריאל לא נקלטה אף תשדורת רדיו.

## קישורים חיצוניים
* כתבה על SATLLA-1 בדף זמן חלל
* פרסום תדרי SATLLA-1, באתר IARU
* 

קטגוריה:לוויינים ישראליים
קטגוריה:אוניברסיטת אריאל בשומרון
נדיה פודורוסקה

**נדיה פודורוסקה** (בספרדית: **Nadia Podoroska**; נולדה ב-10 בפברואר 1997) היא טניסאית מקצוענית ארגנטינאית. בשיאה דורגה במקום 130 בעולם (3 בפברואר 2020) בדירוג ה-WTA.

הישג השיא שלה הוא הגעה לשלב חצי הגמר בטורניר גראנד סלאם ביחידות, באליפות צרפת הפתוחה (2020). היא השחקנית הראשונה בעידן הפתוח שהעפילה מהמוקדמות עד לשלב חצי הגמר.

## ביוגרפיה
פודורוסקה נולדה ברוסריו וגדלה בשכונת פישרטון. אמה היא רוקחת ואביה היה שען במקצועו שהפך עם השנים לרוקח. סביה וסבותיה היגרו מאוקראינה לארגנטינה. היא הראשונה במשפחתה ששיחקה טניס, היא החלה להתאמן בגיל חמש.

### 2019
#### אלופת המשחקים הפאן אמריקאיים
ב שנערכו בלימה, פרו בשנת 2019 זכתה פודורוסקה במדליית זהב בטורניר ליחידות, לאחר שניצחה במשחק צמוד במערכה השלישית הקובעת את קרוליין דולהייד מארצות הברית (6-2, 3-6, 6-7(4-7)).

### 2020
#### חצי גמר גראנד סלאם
אל אליפות צרפת שנערכה בתחילת אוקטובר 2020 היא הגיעה מדורגת במקום 131 בעולם ולכן שיחקה בטורניר המוקדמות כמדורגת במקום שמיני. לאחר שלושה ניצחונות בשלב המוקדמות היא עלתה לטורניר הראשי שבו היא עשתה את ההפתעה הגדולה בטורניר כשהגיעה לשלב חצי הגמר שבו הפסידה לאיגה שוויונטק מפולין ב-2 מערכות (6-2, 6-1), לאחר שהפתיעה וניצחה בשלב רבע הגמר את אלינה סביטולינה מאוקראינה (דורגה במקום 3 בטורניר ומקום חמישי בעולם) בשתי מערכות (2–6, 4-6).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טניסאיות ארגנטינאיות
קטגוריה:טניסאיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ארגנטינאיות שנולדו ב-1997
יחסי הממלכה המאוחדת – סורינאם

**יחסי הממלכה המאוחדת–סורינאם** הם יחסי החוץ בין **[[הממלכה המאוחדת]]** ל**[[סורינאם|רפובליקת סורינאם]]**.

## סקירה כללית
היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו בשנת 1975.

## נציגויות דיפלומטות
* בריטניה מחזיקה בסורינאם קונסוליה בפרמריבו.
* סורינאם מחזיקה בבריטניה קונסוליה בלונדון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
מיקיטה בורדה

**מיקיטה ולריוביץ' בורדה** (באוקראינית: **Микита Валерійович Бурда**; נולד ב-24 במרץ 1995) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת הבלם בקולוס ובנבחרת אוקראינה.

## קריירת מועדונים

בורדה נולד בינקייבו, מחוז דונצק והחל לשחק בקבוצה מקומית במחוז קייב. בגיל 16, הוא עבר למועדון הכדורגל דינמו קייב, שבו שיחק בקבוצות הנוער והמילואים של המועדון.

ב-23 באוגוסט 2014, בורדה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון ואף זכה לפתוח בהרכב ושיחק 90 דקות בניצחון 1–3 על זירקה קרופיבניצקי במסגרת הגביע האוקראיני. החל מעונת 19–2018, הוא הפך לשחקן הרכב קבוע, כשבאותה העונה הוא שותף ב-43 משחקים בכל המסגרות. בתחילת שנת 2023 הושאל לקבוצת זוריה לוהנסק

## קריירה בינלאומית

ב-31 במאי 2018, בורדה ערך את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת אוקראינה במסגרת משחק ידידות מול נבחרת מרוקו, שהתקיים בסטאד דה ז'נב בשווייץ והסתיים בתוצאת תיקו אפס.

## תארים
### קבוצתיים
;דינמו קייב
* ליגת העל האוקראינית (3):2014/2015, 2015/2016, 2020/2021
* הגביע האוקראיני (3): 2014/15, 2019/20, 2020/21
* הסופר קאפ האוקראיני (4):2016, 2018, 2019, 2020

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בלמי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:כדורגלני דינמו קייב
קטגוריה:כדורגלני זוריה לוהנסק
קטגוריה:כדורגלני קולוס קובאליבקה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוקראינה
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1995
ויטלי מיקולנקו

**ויטלי סרהיוביץ' מיקולנקו** (באוקראינית: **Віталій Сергійович Миколенко**; נולד ב-29 במאי 1999) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת המגן השמאלי באברטון ובנבחרת אוקראינה.

## קריירת מועדונים

מיקולנקו שנולד בצ'רקאסי הוא תוצר מחלקת הנוער של מועדון הכדורגל דינמו קייב.

ב-20 באוגוסט 2017, מיקולנקו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון בליגת העל האוקראינית בניצחון על סטאל קמיאנסקה. ב-25 באוקטובר 2018, הוא הופיע לראשונה בליגה האירופית, כשפתח בניצחון 1–2 על סטאד רן הצרפתית.

ב-1 בינואר 2022 חתם מיקולנקו לארבע וחצי שנים באברטון. ב-15 בינואר ערך את הופעת הבכורה בהפסד 1–2 לנוריץ' סיטי. ב-8 במאי כבש שער בכורה בניצחון 1–2 על לסטר סיטי.

## קריירה בינלאומית
מיקולנקו ייצג את אוקראינה בכל שלבי הנוער. את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים של נבחרת אוקראינה ערך בגיל 19, ב-20 בנובמבר 2018 במסגרת משחק ידידות מול נבחרת טורקיה. ב-11 ביוני 2022 כבש שער בכורה בנבחרת הבוגרת בניצחון 0–3 על ארמניה.

נכלל בסגל נבחרת אוקראינה לטורניר יורו 2024.

## תארים
### קבוצתיים
;דינמו קייב
* הגביע האוקראיני (2): 2019/20, 2020/21
* הסופר קאפ האוקראיני (3): 2018, 2019, 2020
*אליפות אוקראינה (1): 2020/2021

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:מגני כדורגל אוקראינים
קטגוריה:צ'רקאסי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דינמו קייב
קטגוריה:כדורגלני אברטון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוקראינה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1999
פרפרים (שיר של כרקוקלי)

"**פרפרים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי צמד הפופ הישראלי כרקוקלי. השיר יצא לאור ב-11 באוגוסט 2020, כסינגל הראשון מתוך אלבומן השלישי של הצמד.

## רקע וכתיבה
השיר, בדומה ללהיט "איפה הרומנטיקה" ושירים נוספים של הצמד, נכתב, הולחן והופק על ידי סתיו בגר והוא בסגנון הפופ. השיר, לדברי mako עוסק ב"נאיביות וגעגועים, זכרונות של כאב ושמחה, חיים וחלומות מתקופה של תמימות, בזמנים שהברור מאליו התרחק מאיתנו ואנחנו סגורים בעולמנו". בסוף השיר, נשמעת נגינת סקסופון, אותה ביצע אביו של סתיו בגר, אלברט בגר.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של הצמד בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו ובוים על ידי המפיק המוזיקלי של השיר סתיו בגר וצולם ונערך על ידי אחיו, שחף.

## ביקורת
צליל הופמן ממאקו סקרה באופן מקיף את יצורתיהן של הצמד, והגדירה את השיר כ"אחד משירי הפופ הטובים שיצאו בישראל בשנים האחרונות". גם דודי פטימר ממעריב אונליין העניק לשיר ביקורת חיובית, ואמר: "כיף לשמוע שיר שהדגש שמושם בו על ההפקה המוזיקלית חשוב לא פחות מהליריקה הלא בנאלית והמנגינה שמביאה וייב אחר מהנוף המקומי אך מוטמע במוזיקה של שתי האחיות".

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סתיו בגר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סתיו בגר
קטגוריה:שירים על פרפרים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
מבצר באץ'

**מבצר באץ**' או **מצודת באץ**' (בסרבית: **Бачка тврђава**; בהונגרית: **Bácsi vár**) הוא מבצר מימי הביניים שנמצא ליד הנהר מוסטונגה  בבאץ', וויבודינה, סרביה. המבצר, שנבנה במאה ה-14, רשום ברשימת אתרי המורשת של סרביה.

## היסטוריה
מבצר באץ' נבנה במאה ה-14 בתקופת המלך ההונגרי קארוי הראשון (1310–1342). לאחר מכן, נוספו לו שמונה מגדלים. המבצר נהיה למקום בעל חשיבות ראשונה ברמה הצבאית, התרבותית והדתית. לאחר קרב מוהאץ' ב-1526, המבצר הוחזק בידי האימפריה העות'מאנית ב-1529. במאה ה-17, ביקר המנוסע העות'מאני אווליה צ'לבי במבצר, אותו הוא תיאר כעיר המוקפת בחפירי ענק מלאים במים.

האוסטרים השתלטו על המבצר ב-1687, אך לאחר מרד הנסיך ההונגרי פרנץ ראקוצי (1703–1711) נשרף המבצר וננטש. למרות זאת, באץ' נותרה המצודה מימי הביניים השמורה ביותר בוויבודינה.

## המבצר כיום
מתוך שמונת המגדלים של המבצר המקורי נותרו שרידים של ארבעה מגדלים צדדיים וכן המגדל המרכזי שגובהו 18 מ' שחלק ממנו שוחזר מחדש.

## ראו גם
* היסטוריה של סרביה
* באץ'

## לקריאה נוספת

* Вујовић, С. (2008): Развојни пројекат интегративне заштите наслеђа Векови Бача, 2006-2010, као пример примене савременог приступа заштити културног и природног наслеђа, Зборник радова, Прва регионална конференција о интегративној заштити Културни пејзаж – савремени приступ заштити културног и природног наслеђа, Европски центар за мир и развој Универзитета, Београд, 2008, стр. 287 – 296.
* Вујовић, С. (2010): Мултидисциплинарност – оквир за јачање свести о значају и вредности културног наслеђа. Зборник Четврте конференције о интегративној заштити, Републички завод за заштиту културно-историјског и природног насљеђа Републике Српске, Бањалука, 2010, стр. 16-26.
* ГЕОГРАФСКИ ИНСТИТУТ „ЈОВАН ЦВИЈИЋ“ СРПСКА АКАДЕМИЈА НАУКА И УМЕТНОСТИ, ПОСЕБНА ИЗДАЊА КЊИГА 88, Др Александра Терзић, ПЕРСПЕКТИВЕ РАЗВОЈА КУЛТУРНЕ РУТЕ „ТВРЂАВЕ НА ДУНАВУ“ У ФУНКЦИЈИ ОБОГАЋИВАЊА ТУРИСТИЧКЕ ПОНУДЕ СРБИЈЕ


## קישורים חיצוניים

* מבצר באץ', sekcijatvrdjava.org
* מבצר באץ'

* Тврђаве на Дунаву: Тврђава Бач (РТС Културно-уметнички програм - Званични канал)
* Европски Гран при за Тврђаву Бач („Политика”, 23. јун 2018)


## הערות שוליים

קטגוריה:סרביה: מבנים
קטגוריה:סרביה: היסטוריה