open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אלופי העולם בשחמט

**אלופי העולם בשחמט** נקבעים בתחרויות של אליפות העולם בשחמט, שפתוחות גם להשתתפות נשים. משנת 2024 מחזיק בתואר גוקש דומרזו. אליפות העולם בשחמט לנשים נערכת בנפרד. כמו כן, מתקיימות אליפויות עולם בשחמט לנערים ונערות, לוותיקים וותיקות ולתוכנות מחשב.

## אלופי עולם רשמיים

## אלופי [[פיד"ה]] בין השנים 1993–2006
 אנטולי קרפוב (1993–1999)
 אלכסנדר חליפמן (1999–2000)
 וישוואנתן אנאנד (2000–2002)
 רוסלן פונומריוב (2002–2004)
 רוסטם קסימג'אנוב (2004–2005)
 וסלין טופאלוב (2005–2006)

בין השנים 1993–2006 לא היה אלוף עולם מוסכם, אך קספרוב היה כמעט בלתי מנוצח (רק קראמניק ניצח אותו בדו-קרב בלונדון ב-2000).

## אלופות העולם בשחמט לנשים
תחרויות הנשים נערכות בנפרד מהתחרויות הפתוחות, שבהן משתתפים בעיקר הגברים. החל מ-1927 נערכו תחרויות אליפות העולם בשחמט לנשים. השחמטאית שנחשבת לטובה ביותר בהיסטוריית השחמט, יהודית פולגאר, מעולם לא לקחה חלק בתחרויות אלה.

סוזן פולגאר מעולם לא הפסידה את תוארה במשחק, אך התואר נלקח ממנה לאחר שסירבה לשחק בנסיבות שהוכתבו לה על ידי פיד"ה. על התואר שנלקח ממנה התחרו שיה ג'ון ועליסה גליאמובה והראשונה זכתה. סוזאן פולגאר תבעה את פיד"ה וזכתה לפיצוי, אך לא חזרה להתחרות על התואר.

## שחמטאים שנחשבו לשחקנים הטובים ביותר בתקופתם טרם אליפויות העולם
 פדרו דמיאנו (בערך 1520)
 רוי לופס דה סגורה (בערך 1560)
 ג'ובאני לאונרדו די בונה (בערך 1575)
 פאולו בוי (בערך 1575)
 אלסנדרו סלביו (בערך 1600)
 ג'ואקינו גרקו (בערך 1620)
 לגל דה קרמר (בערך 1730–1747)
 פרנסואה אנדרה פילידור (בערך 1747–1795)
 אלכסנדר דשאפל (בערך 1800–1820)
 לואי שארל דה לה בורדונה (בערך 1820–1840)
 הווארד סטאונטון (1843–1851)
 אדולף אנדרסן (1851–1858)
 פול מורפי (1858–1859)
 אדולף אנדרסן (1859–1866)
 וילהלם שטייניץ (1866–1886)

## ראו גם

* רב-אמן
* ילדי פלא בשחמט

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:רשימות אישים
קטגוריה:רשימות בנושא ספורט
מדעים מדויקים

**מדעים מדויקים** (באנגלית: **Exact sciences**) הוא תחום אקדמי ושם כוללני לתחומי המדע העוסקים במתמטיקה ובתופעות של החומר הדומם (להבדיל ממדעי החיים). המדעים המדויקים עוסקים בחומר מן הרמה הפשוטה ביותר שלו, שהיא אטומים וחלקיקים, דרך הרמה המורכבת יותר שלו, הכוללת יסודות, תרכובות, תערובות ומולקולות, וגופים גדולים יותר, עד לכוכבים וגלקסיות.

בעבר נכללו המדעים המדויקים, יחד עם מדעי החיים, בתחום שנקרא מדעי הטבע. עם גידולן של האוניברסיטאות והעמקת ההתמחות, פוצלה באוניברסיטאות רבות הפקולטה למדעי הטבע לשתי פקולטות נפרדות, מדעים מדויקים ומדעי החיים. בישראל מתקיים פיצול זה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן, ואילו באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטת אריאל ובאוניברסיטה הפתוחה פועלת פקולטה מאוחדת למדעי הטבע.

## תחומים עיקריים במדעים המדויקים
* מתמטיקה
** מתמטיקה עיונית
** מתמטיקה יישומית
** סטטיסטיקה וחקר ביצועים (בחלקם התאורטי; בחלקם היישומי נחשבים כחלק ממדעי החברה והניהול)
** תורת המשחקים (כל העוסקים בה הם מתמטיקאים אולם הם לא מחשיבים אותה לחלק מהמתמטיקה)
* מדעי המחשב
* מדעי טבע מדויקים:
** פיזיקה
*** פיזיקה קלאסית
*** פיזיקה קוונטית
*** פיזיקה גרעינית
*** פיזיקת חלקיקים
*** פיזיקה של אנרגיות גבוהות כולל תורת המיתרים
*** תרמודינמיקה
*** פיזיקה של חומר מעובה ופיזיקה של מצב מוצק
*** אסטרונומיה, אסטרופיזיקה וקוסמולוגיה
*** פיזיקה של מערכות מורכבות
*** פיזיקה רפואית
** כימיה
*** כימיה פיזיקלית
**** כימיה קוונטית (מהווה גשר בין הכימיה הפיזיקלית ובין הפיזיקה הקוונטית)
*** כימיה אנליטית
*** כימיה אורגנית
**** ביוכימיה (מהווה גשר בין הביולוגיה ובין הכימיה האורגנית, ובכך נכללת גם במדעי החיים)
*** כימיה אי-אורגנית
** מדעי כדור הארץ
*** גאודזיה
*** גאוכימיה
*** גאופיזיקה
*** גאולוגיה
*** מדעי הסביבה
** מדעים פלנטריים
** ננוטכנולוגיה (בין-תחומי)
** ביוטכנולוגיה (בין-תחומי)
* הנדסה

## קישורים חיצוניים

* אוניברסיטת בר-אילן - הפקולטה למדעים מדויקים 
* אוניברסיטת חיפה - הפקולטה למדעים
* האוניברסיטה העברית - הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע
* האוניברסיטה הפתוחה - המחלקה למדעי הטבע והחיים
* אוניברסיטת תל אביב - הפקולטה למדעים מדויקים

קטגוריה:תחומי מחקר מדעיים
קטגוריה:מדעי הטבע
פרס נובל לפיזיקה

[ממוזער|200px|[וילהלם קונרד רנטגן (1845–1923), הזוכה הראשון בפרס נובל לפיזיקה, עבור גילוי קרני ה-X שמאוחר יותר נקראו על שמו בשם "קרני רנטגן"]]
**[[פרס נובל]] ל[[פיזיקה]]** מוענק מדי שנה, החל משנת 1901, לאנשים אשר תרמו תרומה ייחודית או ביצעו מחקר יוצא דופן בתחום הפיזיקה. הפרס מוענק על ידי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים.

בין השנים 1901 ו-2012, הפרס לא חולק שש פעמים. 32 פעמים ניתן הפרס לשני אנשים בו זמנית, ו-36 פעמים ניתן לשלושה זוכים בו זמנית. בסך הכול קיבלו אותו עד שנת 2025, 230 איש (119 פרסים), מתוכם חמש נשים בלבד (מארי קירי (1903), מריה גופרט-מאייר (1963), דונה סטריקלנד (2018),אנדראה גז (2020) ואן ל'ווילייה (2023)) כאשר כל הנשים חלקו את הפרס עם אנשים אחרים. ג'ון ברדין הוא היחיד שקיבל את הפרס פעמיים. 56 יהודים קיבלו את הפרס, 25% מכלל הזוכים.

נכון לשנת 2025, סכום הפרס הוא 10 מיליון קרונות שוודיות (1.2 מיליון דולר) לפרס נובל מלא.

## חתני פרס נובל לפיזיקה
### 1901–1910

### 1911–1920

### 1921–1930

### 1931–1940

### 1941–1950

### 1951–1960

### 1961–1970

### 1971–1980

### 1981–1990

### 1991–2000

### 2001–2010

### 2011–2020

### 2021–2030

## קישורים חיצוניים

* 
* פרס נובל, האתר הרשמי
* פרס נובל לפיזיקה, האתר הרשמי
* חתני פרס נובל לפיזיקה, באתר פרס נובל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
* פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:פרסי נובל
נובל
נובל לפיזיקה
פרס נובל לכימיה

**[[פרס נובל]] לכימיה** מוענק מדי שנה, החל משנת 1901, לאנשים אשר תרמו תרומה ייחודית או ביצעו מחקר יוצא דופן בתחום הכימיה. הפרס מוענק על ידי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים.

בשנים 1901–2013 היו שמונה פעמים שבהן הפרס לא חולק, 24 פעמים שבהם הוא ניתן, בו זמנית, לשני זוכים ו-26 פעמים שבהם הוא ניתן לשלושה זוכים. נכון לשנת 2025, זכו בפרס 198 בני אדם (117 פרסים), מתוכם שמונה נשים. שישה ישראלים זכו בפרס, כולם במאה העשרים ואחת ו-36 (19% מסך כל הזוכים) היו יהודים.

## חתני פרס נובל לכימיה

## קישורים חיצוניים

* 
* פרס נובל, האתר הרשמי
* פרס נובל לכימיה, האתר הרשמי
* חתני פרס נובל לכימיה, באתר פרס נובל

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כימיה
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה

**[[פרס נובל]] ל[[פיזיולוגיה]] או ל[[רפואה]]** מוענק מדי שנה, החל משנת 1901, לאנשים אשר תרמו תרומה ייחודית או ביצעו מחקר יוצא דופן בתחום הפיזיולוגיה או הרפואה. הפרס מוענק על ידי מכון קרולינסקה השוודי.

בין השנים 1901–2025 הוענקו 116 פרסי נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. הפרס הוענק ל-232 זוכים מתוכם 14 נשים (5.7%) ו-59 יהודים (26%). סכום הפרס לשנת 2025 נקבע על 10 מיליון קרונות שוודיות (1.2 מיליון דולר) לפרס נובל מלא. ברברה מקלינטוק היא האישה היחידה שקיבלה פרס נובל מלא לשנת 1983 שלא חולק. חתן הפרס הצעיר ביותר - פרדריק בנטינג, היה בן 32 כשזכה בפרס הרפואה לשנת 1923 על גילוי האינסולין. חתן הפרס המבוגר ביותר - פייטון רוס, היה בן 87 כאשר הוענק לו פרס הרפואה לשנת 1966 על גילוי נגיפים הגורמים לגידולים.

## חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה

## קישורים חיצוניים

* 
* חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, באתר פרס נובל 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פיזיולוגיה או לרפואה
נובל
קטגוריה:מכון קרולינסקה
נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
פרס נובל לכלכלה

**פרס נובל לכלכלה**, או בשמו הרשמי **פרס בנק שוודיה למדעי הכלכלה לזכרו של אלפרד נובל** (בשוודית: **Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne**), הוא פרס המוענק מדי שנה לכלכלנים בולטים על ידי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים. אף שהפרס מוכר יותר כ"פרס נובל לכלכלה", הוא אינו חלק ממורשתו של אלפרד נובל ומוענק מאז שנת 1969 ביוזמת הבנק המלכותי השוודי, הבנק המרכזי במדינה, לציון 300 שנה להיווסדו.

## תהליך הענקת הפרס
ההחלטה על הענקת הפרס, כמו בשאר פרסי נובל, נתונה בידיה של האקדמיה השוודית המלכותית למדעים, והפרס מוענק יחד עם שאר הפרסים במדעים. שמותיהם של כמאה מועמדים נשלחים בכל שנה על ידי ממליצים מוסמכים לוועדת הפרס, המונה חמישה עד שמונה חברים. זו בתורה שולחת רשימה מצומצמת לאספת נובל, שמצביעה על המועמדים (עד שלושה). הפרס ניתן בטקס הנערך בסטוקהולם, והוא מלווה במענק כספי בסך 10 מיליון קרונות (בערך מיליון אירו נכון לסוף 2004). כל המידע על תהליך בחירת הזוכים נשמר בסוד במשך 50 שנה, בדומה לפרסי נובל האחרים.

## חתני פרס נובל לכלכלה
עד 2022 (ועד בכלל) חולק הפרס ל-92 זוכים אשר 55 מתוכם הם תושבי ארצות הברית, ורק שלוש נשים נכון לשנת 2024. ארבעה ישראלים זכו בפרס: ישראל אומן, דניאל כהנמן, ג'ושוע אנגריסט ויואל מוקיר ו-39 יהודים (כ-40% מהסך הכול). הגיל הממוצע של זוכי הפרס לכלכלה (67) הוא גבוה יחסית לפרסי נובל האחרים (הגיל הממוצע של זוכי כל הפרסים הוא 59).

## המחלוקת
מספר מבני משפחת נובל הביעו תרעומת על השימוש בשם "פרס נובל לכלכלה". פטר נובל טוען שבנק שוודיה "הפר את הסמל המסחרי של השם נובל. שני שלישים מהפרסים של הבנק בכלכלה הוענקו לכלכלנים אמריקאים מאסכולת שיקגו, שיוצרת מודלים מתמטיים כדי לתת ספקולציות בשוק המניות והאופציות – ההפך הגמור ממטרותיו של אלפרד נובל, להיטיב עם בני האדם".

מתנגדי הפרס ומדיניות הבחירה בזוכים בו העלו את הטענות הבאות:
# הקישור לשם נובל על אף שהפרס לא נתרם על ידי אלפרד נובל.
# הכלכלנים החשובים ביותר כבר זכו בפרס בשנות השבעים ותחילת שנות השמונים ועל כן המועמדים שנותרו בתחום הם חלשים יותר ולכן יותר מעוררי מחלוקת.

## קישורים חיצוניים

* 
* פרס נובל, האתר הרשמי
* פרס נובל לכלכלה, האתר הרשמי
* חתני פרס נובל לכלכלה, באתר פרס נובל
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כלכלה
נובל
נובל לכלכלה
זמן לאמנות

שמאל|ממוזער|250px|פנים חלל התצוגה
מרכז "**זמן לאמנות**" היה חלל תצוגה מוזיאלי אשר פעל במרכז תל אביב בין השנים 2002–2005. מטרת המרכז הייתה להוות בית ומרכז תרבותי לאמנים ישראלים ויצירותיהם ולכלל שוחרי האמנות. המרכז הוקם במבנה בסגנון אקלקטי בן שלושה מפלסים ברחוב מונטיפיורי 36 בתל אביב, אשר שומר בידי האדריכל גד הלפרין. 

הרעיון בהקמת המרכז היה בשילוב של מסעדה ומוזיאון באותו המבנה, כאשר רווחי המסעדה היו אמורים למממן את פעילות המוזיאון. המרכז הוקם ומומן על ידי יורם ואילנה וקשלק, והוא הציג בשנות פעילותו תערוכות קבוצתיות שונות בנושאים מגוונים. מרבית התערוכות נאצרו על ידי חוקר האמנות הישראלית ד"ר גדעון עפרת. על התערוכות נמנו ""שיבת ציון, מעבר לעיקרון המקום"; "'מחורבותייך אבנך...', דימוי החורבה בישראל 1803-2003"; "'כן תעשה לך', תחיית היהדות באמנות הישראלית"; "OmanutIsrael.com". בהמשך נאצרו עוד תערוכות נוספות, חלקן של עפרת, וחלקן של אוצרים ואוצרות אחרים כגון תמי כץ-פרימן והאוצרת נטע גל-עצמון. בשנת 2005 המרכז נסגר ובמקומו נפתח - "מונטיפיורי מכירות פומביות". כיום פועל במקום בית המלון "מונטפיורי". 

## קישורים חיצוניים
* מונטפיורי מכירות פומביות
* 
* 

זמן לאמנות
קטגוריה:לב העיר
קטגוריה:ישראל: מוזיאונים שנסגרו
פולסר

[שמאל|ממוזער|220px|הפולסר במרכז [ערפילית הסרטן]]
220px|ממוזער|שמאל|סוגים שונים של כוכבי נייטרונים (איור)
**פולסר** הוא כוכב נייטרונים מסתובב הפולט קרינה אלקטרומגנטית. כוכב נייטרונים הוא גוף צפוף מאוד שנוצר מכוכב מסיבי בעת סופרנובה.

הפולסר קורן קרינה אלקטרומגנטית לחלל בשתי אלומות צרות בכיווני הקטבים המגנטיים שלו, שיכולים להיות שונים מכיוון ציר סיבובו. כאשר צופה נמצא קרוב מספיק לחרוט הדמיוני שיוצר ציר הקטבים המגנטיים של הפולסר במרחב, הוא יכול למדוד פולסים של קרינה, שמחזוריותם היא מחזוריות הסיבוב של הכוכב. פולסים אלו נתנו לפולסר את שמו.

הפולסר הקרוב ביותר למערכת השמש מקוטלג כ-CP0950. מרחקו ממערכת השמש כמאה שנות אור, ומחזור סיבובו 0.2530646 שנייה.

הפולסר הראשון התגלה ב-28 בנובמבר 1967 על ידי ג'וסלין בל ברנל ואנתוני הייוויש מאוניברסיטת קיימברידג', ובתחילה חשבו האסטרונומים שמדובר בשידור של חוצנים אינטֶליגנטיים, בשל המחזוריות המדויקת שלו. הם אף כינו את המקור "LGM-1" כראשי תיבות של "Little green men" ("אנשים ירוקים קטנים")

## מיפוי מערכת השמש על ידי פולסרים בפיוניר 10 ופיוניר 11
[שמאל|ממוזער|מיקום מערכת השמש יחסית לארבעה עשר פולסרים ולמרכז הגלקסיה ב[דיסקית פיוניר]]

בדיסקית פיוניר שנשלחה עם הגשושיות פיוניר 10 ופיוניר 11 נעשה ניסיון לציין את מיקום מערכת השמש בגלקסיית שביל החלב באמצעות ארבעה עשר פולסרים. אם אכן תגיע הדיסקית לחוצנים מתקדמים טכנולוגית הם יוכלו, על ידי זיהוי הפולסרים, לגלות את מיקום כדור הארץ ואף את המועד שבו שולחה הדיסקית לחלל.

תדר המחזור של ארבעה-עשר הפולסרים, המשורטטים בדיסקית, מובע באמצעות סימנים בינאריים כשהמפתח הוא תדר הגל של המימן, היסוד הנפוץ ביותר בחלל, שהאטום שלו מתואר בדיסקית. המרחק ביניהם לבין מערכת השמש מתואר באמצעות קווים בעלי אורך יחסי, וכאשר החוצנים יזהו את הפולסרים על-פי מחזוריותם, הם יוכלו לקשר בינם לבין מרחקם ממערכת השמש. צירוף זה נותן נקודת ציון למיקום כדור הארץ.

בנוסף לכך יוכלו אותם יצורים גם לדעת מתי שוגרה החללית בגלל השינוי הקבוע בפליטה המחזורית של הפולסרים. רק ברגע נתון מסוים התרחש צירוף של תדירות 14 הפולסרים כמתואר בדיסקית - זהו רגע שיגור החללית.

בשיטה המקובלת לקיטלוג הפוסרים שמו כולל נתונים של עלייה ישרה ונטייה. למשל PSR J0537-6910 הוא בעל עלייה ישרה של 5 שעות 37 דקות ונטייה של 69- מעלות ו-10 דקות. 
## בתרבות
* על עטיפת האלבום Unknown Pleasures של להקת ג'וי דיוויז'ן מופיע פלט אות של גלי רדיו מפולסר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רדיו אסטרונומיה
קטגוריה:כוכבים
אינטרלינגואה

**אינטרלינגואה** (או **אינטרלינגווה**, **אינטרלינגוה**; **Interlingua**) היא שפה מתוכננת המבוססת על השפות המערב-אירופיות העיקריות, אשר נועדה לשמש כשפת עזר בינלאומית. אינטרלינגואה, שפורסמה לראשונה בשנת 1951, היא השפה המתוכננת המדוברת ביותר אחרי אספרנטו. תקופה מוסימת היא נוצלה כשפת פיבוט בכנסים.

לשם בניית הדקדוק ואוצר המילים של אינטרלינגואה נבחרו מספר "שפות בקרה" שהן: אנגלית, צרפתית, איטלקית, ספרדית ופורטוגזית (כאשר שתי האחרונות נחשבות כיחידה אחת), בנוסף לשתי שפות אפשריות נוספות - גרמנית ורוסית. 

אוצר המילים של אינטרלינגואה נבנה על סמך בדיקת אוצר המילים של כל אחת משפות הבקרה: אם מילה הופיעה בשלוש מתוך ארבע שפות הבקרה, היא נכנסה לאוצר המילים של אינטרלינגואה; אם מילה הופיעה רק בשתי שפות בקרה, אך גם בגרמנית או ברוסית, גם היא נכנסה לאוצר המילים של השפה החדשה. 

הדקדוק של אינטרלינגואה נבנה כך שאם כלל דקדוקי כלשהו היה חסר באחת משפות הבקרה, כלל זה לא נכנס לדקדוק השפה החדשה. התוצאה הייתה דקדוק פשוט הדומה לדקדוק האנגלי, משום שהדקדוק האנגלי נחשב מכמה בחינות כפשוט יותר מהדקדוק של שפות הבקרה האחרות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:שפות מתוכננות
האיגוד הישראלי לשחמט

**האיגוד ה[[ישראל]]י לשחמט** הוקם ב-1935 ונקרא בשם האגודה השחמטית הארץ ישראלית, והוא מוביל ומרכז חלק נכבד מפעילות השחמט בישראל, לרבות כלל הליגות לשחמט במדינה. בין היתר, פועל האיגוד להפצת השחמט בישראל, לייצוג השחמטאים ומועדוני השחמט הישראלים בישראל ומחוצה לה.

האיגוד חבר באיגוד השחמט העולמי פיד"ה ובאיגוד השחמט האירופאי ECU, ולו זכות ההשתתפות הבלעדית במפעלים השונים של גופים אלו.

## מטרות
בין מטרות האיגוד: הפצת השחמט בישראל, פיתוחו וקידומו. החדרת השחמט כנושא לימוד פורמלי בכל מוסדות הלימוד בארץ. קידום וסיוע לאגודות השחמט בישראל. קביעת חוקים, תקנונים, תקנות נהלים וסדרים. עריכת תחרויות שחמט, לקבוצות וליחידים בישראל ומחוצה לה. מיונם ודירוגם של השחמטאים בישראל. קביעת נציגי ישראל, יחידים ונבחרות, ושיגורם לתחרויות הרשמיות של פיד"ה.

## סמכויות
לשם השגת מטרותיו מוסמך האיגוד, בין היתר: ליזום, לערוך ולנהל תחרויות שחמט. לארגן אליפויות ליחידים ולקבוצות לרבות אליפות ישראל. לארגן את הליגה לשחמט. למיין, לסווג ולדרג שחמטאים וקבוצות. לארגן הדרכה ושיעורים. לפרסם מידע רלוונטי במדיה הדיגיטלית ובתקשורת. לאסוף ולגבות כספים.

## חברות באיגוד
כל גוף, אגודה או קבוצה בישראל שהתארגנו כעמותה ו/או מלכ"ר בהתאם לחוק העמותות והמורכב משמונה אנשים לפחות, בעלי כרטיס שחמטאי בתוקף, יוכל להיות חבר באיגוד.

## ליגה
האיגוד יקיים בכל שנה תחרויות של קבוצות המייצגות את האגודות. לשם כך תחולקנה הקבוצות המשתתפות בתחרויות אלו למספר ליגות. הסמכות בידי ההנהלה לקבוע את כללי הליגה ולאשרם.

כל אזרח ו/או תושב ישראל רשאי לשחק במשחקי הליגה בכפוף לכללי הליגה. כל שחקן הרשום בפיד"ה, גם אם אינו אזרח או תושב ישראל, רשאי לשחק בליגה בכפוף לתנאי הליגה.

עם מייסדי האיגוד נמנה אליעזר פאר.

בעשור הראשון של המדינה עמד בראשו אלוף ליטא לשעבר בשחמט, אלכסנדר מאכט.

יו"ר האיגוד הישראלי לשחמט הוא ד"ר צבי ברקאי. עם קודמיו בתפקיד נמנו יוסף לפיד, אביב בושינסקי, אביעד יפה, אליהו שפייזר ומשה שלו. נשיא האיגוד הוא תיאודור אור. עם נשיאי האיגוד בעבר נמנו מרדכי בן דרור ופנחס רוזן שימש כנשיא כבוד. מנכ"ל האיגוד הוא גיל בורוחובסקי, אביו של רב-אמן אביטל בורוחובסקי.

## ראו גם

*שחמט בישראל

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

שחמט
קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ארגוני שחמט בישראל
אפקט סטרופ

**הדגמת האפקט**

נסו לומר במהירות מהו **הצבע** שבו צבועות המילים להלן:
----
**<span style="color:red">כחול</span> <span style="color:green">צהוב</span> <span style="color:blue">אדום</span><br /><span style="color:blue">ירוק</span> <span style="color:red">צהוב</span> <span style="color:yellow">ירוק</span>**
----

**אפקט סטרוּפ** הוא המחשה של הפרעות בזמן תגובה של אדם במטלה. האפקט פורסם לראשונה באנגלית ב-1935 על ידי ג'ון רידלי סטרופ, וקרוי על שמו (למעשה האפקט פורסם לראשונה ב-1929, אך בגרמנית בלבד). מטלות סטרופ מדגימות את ההבחנה בין תהליכים קוגניטיביים אוטומטים לבין תהליכים קוגניטיביים נשלטים.

בניסוי המדגים אפקט זה, מתבקש אדם לציין את שם הצבע שבו כתובה מילה. המילים הן שמות צבעים, והן רשומות במגוון צבעים שונים. על פי האפקט, נדרש לאדם זמן תגובה ארוך יותר לומר "כחול" כאשר המילה "אדום" כתובה בכחול, מאשר כאשר המילה "כחול" כתובה בצבע כחול.

ההסבר המקובל לתופעת סטרופ הוא היפותזת זיהוי המילים האוטומטי: חשיפה למילה מעלה באופן אוטומטי את התוכן הסמנטי כלומר את המשמעות של המילה, ודבר זה מפריע למשימת זיהוי הצבע בו כתובה המילה. זוהי דוגמה של תפיסה של מלמעלה-למטה.
התופעה מתרחשת גם במילים שקשורות לצבע (שמים, אש) וגם בצירופי אותיות שדומים למילים המתארות צבעים (wred, bloo).

בשנות החמישים השתמשו בארצות הברית בתופעה זו כדי לזהות סוכנים סובייטים על ידי כתיבת מילים ברוסית בצבעים שונים ובקשה מהנבדקים להגיד מהו צבע המילים. אם הם היו יודעים רוסית, זה היה מפריע להם בקריאת המילים.
כיום משתמשים באפקט זה על מנת לאבחן דיסלקסיה, וכן פגיעות נוירולוגיות. משתמשים בו גם כמדד לפגיעה בתהליכים אינהיבטוריים.

יש כיום מטלות רבות דמויות סטרופ (stroop-like), לדוגמה **אפקט סטרופ מספרי** שבו אדם מתבקש לציין איזו ספרה מתוך שתיים היא הגדולה יותר - פעם אחת הוא נשאל באשר לגודל הפיזי של הספרה (גודל הגופן) ופעם אחרת לגבי הערך המספרי של הספרה.

הדרך הפשוטה ביותר שבה אפשר להערים על הבוחן היא טשטוש ראייה רצוני ויזום עד למידה שבה אי אפשר לקרוא את המילים, אבל אפשר לזהות את הצבע שלהן.

מבחינה נירולוגית מטלות סטרופ מפעילות את פיתול החגורה הקדמי.

מבחינת מודעות, "אפקט סטרופ" קשור למנגנוני הקשב, כאשר למעשה נדרש מאיתנו לבצע inhibition in attention, זאת אומרת, עיכוב לגירוי שתופס את הקשב ותשומת ליבנו. במקרה של האפקט, התוכן הסמנטי של המילה תופס את תשומת ליבנו במידה יותר גדולה, ואנו נדרשים להתעלם ממנו, ולהבחין בשם צבע הגירוי.

## ראו גם
* פסיכולוגיה קוגניטיבית
* מונחים בפסיכולוגיה קוגניטיבית

## קישורים חיצוניים

* המאמר המקורי של סטרופ מ-1935
* התנסו באפקט

## הערות שוליים

קטגוריה:אשליות
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:תפיסה
ג'ון רידלי סטרופ

**ג'ון רידלי סטרופ** (באנגלית: **John Ridley Stroop**; 21 במרץ 1897 – 1 בספטמבר 1973) היה פסיכולוג אמריקאי.

סטרופ נולד חמישי מבין שישה אחים, בקהילת חוואים סמוך לטנסי, ארצות הברית.
עקב בעיות בריאות בגיל צעיר הוא היה פטור מעבודות פיזיות בחווה בניגוד לשאר משפחתו. לאחר סיום לימודי התיכון החל סטרופ ללמוד בקולג' בשם "ג'ורג פיבודי"  בנשוויל שם קיבל  בשנת 1933 דוקטורט בפסיכולוגיה. בשנת 1935 פרסם את מחקרו המפורסם על שיום צבעים, בו הציג אפקט שלימים נודע בשם אפקט סטרופ. סטרופ היה מאמין נוצרי אדוק, ולצד הוראת הפסיכולוגיה בקולג' לימד גם תנך ותאולוגיה.

## ראו גם
פסיכולוגיה קוגניטיבית - קשב

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה של ג'ון רידלי סטרופ

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי טנסי
קטגוריה:כמרים אמריקאים
קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1897
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1973
רפואת חירום

ממוזער|250x250 פיקסלים|צוותי רפואת חירום מחיל האוויר של ארצות הברית בתרגיל המדמה טיפול בנפגעי רעידת אדמה
**רפואת חירום** היא ענף במדעי הבריאות העוסק בטיפול במצבי חירום רפואיים בתנאי שדה, כלומר, שלא במסגרת בית חולים. צוותי רפואת חירום במגזר האזרחי פועלים בעיקר במערכי אמבולנסים ומסוקים של גופי רפואת חירום ממלכתיים ופרטיים, ביחידות חילוץ, בגופים ביטחוניים, וכן במסגרות צבאיות.

התפתחות רפואת החירום כוללת שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, כגון אינטליגנציה מלאכותית, המייעלת תהליכים כמו זיהוי ראשוני של מצבי חירום וניהול משאבים רפואיים בשטח. ישנה עלייה משמעותית בשימוש ברחפנים להובלת ציוד רפואי דחוף כמו דפיברילטורים אוטומטיים, המשפרים את סיכויי ההישרדות במקרים של דום לב בשטח.

## קריאה לעזרה

שמאל|ממוזער|250px|ניידת טיפול נמרץ חדשה עם ציוד רפואי, אמצע שנות ה־80
עזרה-ראשונה היא עזרה המוגשת בשטח, סמוך למועד האירוע, על מנת להציל חיים ולמנוע הידרדרות, אך הטיפול הרפואי הראשוני בנפגע אינו מסתכם בכך. 

מטרת המוקדן במוקד החירום היא לקבל את תמונת האירוע ולהחליט על דרך העזרה הרפואית המתאימה ועל דחיפות המקרה. בהתאם לתמונה המתקבלת יזניק המוקד את הניידות המתאימות וכן גורמי סיוע נוספים במידת הצורך. על-פי אופי המקרה יכול המוקדן להדריך טלפונית את המתקשר בדבר פעולות אשר יכולות לסייע לנפגע עד להגעת העזרה הרפואית.

## ערכת עזרה ראשונה

בישראל נדרש להתקין "ארגז עזרה ראשונה" בכל מקום עבודה, לפי סעיף 147 (א) וסעיף 151 לפקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970. אף כי תכולת הארגז קבועה בפקודה, מתריע פרופסור יואל דונחין, מנהל המרכז לבטיחות החולה בבית החולים הדסה עין כרם, כי בפועל נמכרים גם פריטים יקרים שאינם מועילים להצלת חיים. פרופ' דונחין ממליץ להכין בכל בית ארגז ולרשום עליו את מספרי הטלפון של מגן דוד אדום ושל שירותי כבאות והצלה. לטענת פרופ' דונחין:

## ראו גם
*מגן דוד אדום
*הצלה ישראל
* איחוד הצלה
* אירוע רב נפגעים
* החייאה
* פרמדיק
* ATLS
* רפואה טקטית

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:תחומים ברפואה
קטגוריה:חירום
Copyleft

[ממוזער|[סמל ה־Copyleft, שעוצב כפרפרזה על הסמל של Copyright. בניגוד לסמל ה־copyright, לסמל זה אין כל תוקף חוקי.]]
**Copyleft** (תעתיק עברי: **קוֹפִּילֶפְט**) הוא שם כולל לסוג של רישיונות למידע או מדיה כלשהם (תוכנה, מסמכים, סרטים וכו'), המבטיחים את חופש השימוש בהם.

## אטימולוגיה
השם "copyleft" הוא פרפרזה על המונח "copyright" שמגביל את חופש השימוש באינפורמציה (באנגלית: "right" = זכות, וגם ימין). על כן, משמעות השימוש במילה ההפוכה "left" (באנגלית: "שמאל", וגם "נותר") היא שזכות השימוש נותרת בידי המשתמש.

בעברית הוצע השימוש במינוח "יוצרים זכויות" כפרפרזה על זכויות יוצרים.

## הרעיון
המוטיבציה להמצאת המושג היא רצון לשמור על החופש של המשתמש באינפורמציה; בתחילה, היה מדובר בעיקר בתוכנה. תוכנה חופשית למשתמש היא תוכנה שהמשתמש יכול להריץ, ללמוד, לשנות ולהפיץ. בהתאם להגדרה זו, תוכנה שנמצאת במרחב הציבורי, כזו הניתנת לשימוש ללא כל הגבלה, היא תוכנה חופשית למשתמש המקבל אותה. קיימת אפשרות, שגוף עסקי יחליט לאמץ את התוכנה הזאת, להוסיף לה מספר מאפיינים ולהפיץ או למכור רק את קובצי ההרצה, ללא קוד המקור. במקרה כזה, המשתמשים כבר לא מקבלים תוכנה חופשית, מכיוון שהאפשרות לשנות ולהבין אותה נחסמת באופן טכני.

שידוך מסמכים משפטיים עלול לפגוע גם בחופש השימוש בתוכנה וגם בחופש ההפצה. מקרים כאלה כבר התרחשו בעבר. אחת הדוגמאות הבולטות היא מערכת ה-X-Windows, שפותחה ב-MIT כמערכת חופשית לחלוטין. חברות מסחריות השתמשו במערכת ומכרו גרסה סגורה שלה תחת שמן. רישיון ה-copyleft נועד למנוע מצב כזה. הרישיון מאפשר את **שימור** החופשיות של התוכנה, ומונע מכל גורם להפוך את התוכנה לתוכנה שאיננה חופשית. המשמעות עבור משתמש בתוכנה המשוחררת ברישיון קופילפט היא:
* **מותר** להריץ, ללמוד, לשנות, לפרק, להפיץ ולמכור את התוכנה.
* **אסור** להגביל את החופש לאותם דברים מהאנשים להם אתה מפיץ או מוכר את התוכנה.

הדרישה השנייה מיושמת על ידי חיוב שידוך מסמך הרישיון לתוכנה המופצת.

השם "copyleft" הוא, כאמור, פרפרזה למונח "copyright". כשם ש-copyright מגביל את השימוש בתוכנה, כך copyleft מגביל את ההגבלה של שימוש בתוכנה.

רישיון מסוג "קופילפט חלש" מנוצל ליצירת סיפריות תוכנה. דוגמאות לכך הם הרישיון הציבורי של מוזילה ו-APL.

גם האינפורמציה שבאנציקלופדיית ויקיפדיה מוגנת על ידי copyleft. ההבטחה שהתרומה תישאר חופשית תמיד, היא תנאי הכרחי להמשך פעולתם של כותבים רבים.

## היסטוריה
הרעיון של copyleft נהגה ומומש על ידי ריצ'רד סטולמן, במסגרת עבודתו על פרויקט גנו. הרישיון הראשון והנפוץ ביותר, המהווה copyleft נקרא GPL. רישיון copyleft נפוץ נוסף הוא רישיון Creative Commons, אשר אחת הגרסאות שלו (ייחוס-שיתוף זהה 3.0) נמצאת בשימוש בפרויקטים של קרן ויקימדיה.

## ראו גם
ויקיפדיה

תוכנה חופשית

## קישורים חיצוניים

* הסבר על מהות Copyleft 
* 

סוגי רישיונות:
* ויקיפדיה:רשימת תבניות/תמונות
* ויקיפדיה:רישוי תמונות
** ויקיפדיה:רישוי תמונות/רישיונות חופשיים
** ויקיפדיה:רישוי תמונות/שימוש הוגן

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:רישיונות זכויות יוצרים
קלאוויקורד

ממוזער|קלוויקורד משנת 1728

**קְלָוִיקוֹרְד** הוא כלי מקלדת עתיק שראשיתו במאה ה-15. 

בקלוויקורד מופק הצליל על ידי לשוניות מתכת המתחככות במיתרים. זאת בניגוד לצ'מבלו (שהומצא באותה התקופה) שבו פורטים על המיתרים, ובניגוד לפסנתר (שהומצא שלוש מאות שנה מאוחר יותר), ובו גורמת הלחיצה על הקליד להקשה על המיתר. 

בניגוד לפסנתר, (שכאשר מקישים הפטישונים שלו על המיתרים, מחזיר אותם מנגנון מיוחד אחורנית לאחר הנקישה, והמיתר חופשי לרטוט למלוא אורכו) בקלוויקורד נשארת הלשונית צמודה אל המיתר, ורק חלקו של המיתר יכול לרטוט, רק זה שבין הלשונית והגשר הקבוע על לוח התהודה. 

הקלוויקורד הוא כלי רגיש למדי בעל צליל רך ועדין. תקופת פריחתו הייתה במאה ה-18, אז היה חביב על מוזיקאים רבים. במאה ה-20, עם התגברות ההתעניינות בנגינת מוזיקה עתיקה, הוחל שוב בבניית קלוויקורדים, אך צלילם העדין מגביל אותם לשימוש בחדר קטן, בעיקר להנאת המנגן עצמו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלי מקלדת
קטגוריה:כלי הקשה
קטגוריה:כלים אותנטיים
קטגוריה:כלי מיתר
סקנדינבים

שמאל|ממוזער|סקנדינבים
**סקנדינבים**, או נורדים, הם בני העמים הצפון-גרמאניים שמוצאם מסקנדינביה, חצי אי בצפון אירופה הכולל את שטחיהן של נורווגיה ושוודיה בימינו. במובן הרחב יותר כוללת סקנדינביה גם את דנמרק, איסלנד ואיי פארו.

הסקנדינבים כוללים כיום את הדנים, הנורווגים, השוודים והאיסלנדים. לשונותיהם קרובות מאוד זו לזו ובני עם אחד מבינים לרוב את שפתו של עם אחר, להוציא את האיסלנדית, שהשתמרה בבידוד מהשפות הנורדיות המודרניות. נוהגים לסבור בטעות כי גם הפינים הם סקנדינבים, ככל הנראה, משום שפינלנד גובלת בחצי האי הסקנדינבי, ומשום שכמו יתר בני סקנדינביה אף הם נוטים להיות בהירי-שיער ועיניים, אולם הפינים הם עם ממוצא אחר ולשונם רחוקה מאוד מן השפות הסקנדינביות, ומשתייכת למשפחת השפות האורליות (עם זאת השוודית היא שפה רשמית בפינלנד ונלמדת ברוב בתי הספר).

החיים הסקנדינבים מפורסמים בתחושת הרווחה שלהם. דו"ח האושר העולמי של האו"ם מדרג כעת את דנמרק, פינלנד, איסלנד, נורווגיה ושוודיה בראש דירוג האושר העולמי. הדבר הראשון שמציינים הסקנדינבים כמקור לאושרם הוא מסירותם להנאה בפועל מחייהם. פסק הזמן לעבודה שהממשלה מאפשרת לאזרחיה הוא אבסורדי בסטנדרטים אמריקאים. היתרון הסקנדינבי על החיים הטובים ביותר בא לידי ביטוי בחופשת לידה ואבהות, המפורסמות כנדיבות ביותר בעולם.

## שמות נוספים

"ויקינגים" היה מונח נפוץ לסקנדינבים בתקופת ימי הביניים המוקדמת, במיוחד בהקשר לפשיטות וביזת נזירים בידי הסקנדינבים בבריטניה ובאירלנד.

המונח "fin-galls" (ויקינגים נורדים או נורווגים), "gal-goidel" (גאלים זרים) היה בשימוש לגבי אנשים ממוצא נורדי המתגוררים באירלנד או בסקוטלנד, ונטמעו בתרבות הגאלית.

## ראו גם
* מיתולוגיה נורדית

* דנים (שבט גרמני)
* גותים
* פנוסקנדיה
* סקנדינביה
* נורדים
* המדינות הנורדיות
* המועצה הנורדית

## הערות שוליים

קטגוריה:עמי אירופה
קטגוריה:איסלנד: דמוגרפיה
קטגוריה:דנמרק: דמוגרפיה
קטגוריה:נורווגיה: דמוגרפיה
קטגוריה:שוודיה: דמוגרפיה
קטגוריה:עמים גרמאניים
אוכלוסייה

ממוזער|upright=1.2|אחוז אוכלוסיית העולם לפי מדינה  (2017)
**אֻכְלוּסִיָּה** או **אֻכְלוּסִין** (מיוונית: ὄχλος – המון אדם) היא כלל התושבים במקום מוגדר (מדינה, אזור, עיר) ובזמן מוגדר. האוכלוסייה של כדור הארץ היא כ־8 מיליארד, ובשנים האחרונות גדלה אוכלוסיית העולם מדי דקה בכ־160 איש.

לעיתים מורחב השימוש במילה זו לאוכלוסייה שאינה של אנשים, למשל "אוכלוסיית הנמרים בנגב". לעיתים מצומצמת משמעות המילה כך שהיא אינה מתייחסת לכל האנשים במקום מסוים, אלא לחלק מסוים של האנשים, למשל אוכלוסיית הרווקות בתל אביב.

האוכלוסייה נחקרת מנקודות מבט מגוונות. **[[דמוגרפיה]]** עוסקת בדינמיקה של אוכלוסיית האדם, כלומר השינויים החלים בה בהתאם למאפיינים שונים, כגון מין, גיל, השכלה, גזע וכו׳. היבטים אחרים של האוכלוסייה נחקרים במסגרת הסוציולוגיה, הכלכלה והגאוגרפיה. מידע רב על אודות האוכלוסייה במדינת ישראל מסופק על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

צפיפות האוכלוסייה משקפת את מספר הפרטים באוכלוסייה ליחידת שטח.

## ראו גם
* מדינות לפי אוכלוסייה, שטח, צפיפות, תמ"ג ופיתוח אנושי.
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:דמוגרפיה
ביוץ

[ממוזער|שמאל|250px|השינויים ב[שחלה במהלך מחזור הווסת: שלב 4 באיור זה הוא הביוץ אצל נשים]]
ממוזער|200px|שמאל|שחלה העומדת לשחרר ביצית
**ביוץ** הוא תהליך יציאת ביצית בשלה מהשחלה. התהליך מתרחש אך ורק בנקבות של אורגניזמים המתרבים ברבייה מינית (זוויגית).

מבדילים בין **ביוץ ספונטני** ו**ביוץ מותנה**. ביוץ ספונטני מתרחש באופן אוטומטי אחת לתקופה מסוימת. לדוגמה, אצל נשים מתרחש הביוץ בממוצע אחת ל-28 ימים והוא חלק של תהליך הנקרא המחזור החודשי. ביוץ ספונטני גורם לכך שזכרים מסוגלים להפרות את הנקבות רק בתקופות מסוימות, בהן מתרחש הביוץ.

בביוץ מותנה, ההזדווגות היא הגורם הישיר ליציאת הביצית מהשחלה. התופעה ידועה אצל חרקים ויונקים מסוימים, דוגמת החתולה והנאקה וקיימת כנראה גם אצל עופות.

לאחר הביוץ נודדת הביצית מהשחלה אל החצוצרה שם, אם יש תאי זרע, היא עשויה להיות מופרית. קיים חלון הזדמנות של כ-24 שעות להפריית הביצית.

מהחצוצרה הביצית ממשיכה את תנועתה לעבר הרחם. אצל האישה, אם הופרתה הביצית, היא תיצמד לקיר האנדומטריום של הרחם. אם לא היא נפלטת יחד עם מעט רקמות ודם, בתהליך הנקרא **[[וסת]]**.

בעיות בתהליך הביוץ עלולות לגרום לאי-פוריות באישה.

## ניבוי מועד הביוץ אצל נשים
ניבוי מועד הביוץ חשוב הן לאישה המבקשת להיכנס להריון והן לאישה המנסה להימנע מהריון ומשתמשת בשיטת "הימים הבטוחים". הבעיה העיקרית בניבוי מועד הביוץ, נובעת מכך שדמם ווסתי מתרחש כ-14 ימים לאחר הביוץ, אך כיוון שהמחזורים שונים באורכם זה מזה, ניתן לדעת רק בדיעבד מתי היה הביוץ. מכיוון שהמחזורים יכולים לנוע בין 21 ל-39 יום, מועד הביוץ יכול להשתרע על טווח נרחב של כשבועיים, החל מהיום השביעי במחזור של 21 יום וכלה ביום ה-25 במחזור של 39 יום.

באמצעות בדיקת "חום שחר" מיד לאחר היקיצה, ניתן לאתר את הביוץ. לאחר הביוץ טמפרטורת הגוף עולה בכחצי מעלה. שיטה זו איננה מדויקת מכיוון שהיא מנבאת את מועד הביוץ בקירוב של יומיים. גם בדיקת שתן, שבודקת עלייה ניכרת ברמת ריכוז הפרוגסטרון, או באחד מתוצרי הפירוק שלו, מעידה כי הביוץ כבר התרחש. שתי שיטות אלו אינן יעילות, מכיוון שהן מנבאות למפרע לאחר התבצעות הביוץ.

רמזים לניבוי הביוץ באופן מקורב ניתן לעשות באמצעות:
*הדימום הווסתי חל בשכיחות גבוהה אצל האישה כ-14 ימים לאחר הביוץ. עקב השונות הגדולה שחלה ממחזור למחזור, יש להעריך את אורך המחזור באמצעות מיצוע של אורך המחזור בשלשת החודשים האחרונים ולהחסיר 14 ימים. עדיין קשה להגיע למהימנות מספקת כדי לקבוע את מועד הביוץ מתחילת הווסת האחרונה, אך הדבר יכול לתת אומדן מסוים.
*אפשרות נוספת היא על פי השינוי שנעשה בריר צוואר הרחם. בימים שלפני הביוץ צוואר הרחם מפריש בהשפעת האסטרוגן ריר בעל צמיגות נמוכה שמטרתו לאפשר לזרע לשרוד, ואילו לאחר הביוץ בהשפעת הפרוגסטרון יופרש ריר מועט בעל צמיגות גבוהה, שמטרתו להשמיד את הזרע.

### חיזוי ביוץ באופן מדויק
זיהוי הביוץ אצל אישה המנסה להרות יכול להיעשות באמצעות בדיקת שתן ביתית המזהה את הזינוק בהורמון ה-LH המתרחש בין 12 ל-36 שעות לפני הביוץ.

אפשרות נוספת לזהות את מועד הביוץ היא באמצעות בדיקת אולטרה סאונד אצל רופא. בדיקה זו נחשבת לאמינה מאוד.

## קישורים חיצוניים

*מחשבון ביוץ בפורטל יולדת - הריון ולידה
*ביוץ - המדריך למתחיל - מאמר בנושא ביוץ מתוך המדריך להורים בנושא פוריות.
* 

קטגוריה:המחזור החודשי
קטגוריה:רבייה
אנדמיות (ביולוגיה)

בטקסונומיה, **אֶנְדֵּמִיּוּת** היא מצב בו טקסון כלשהו, בדרך-כלל מין, מתקיים באזור תפוצה מצומצם ומוגדר היטב. לדוגמה לבנון הירקון הוא דג אנדמי לישראל ואינו גדל באופן טבעי בשום מקום אחר בעולם. התנאים הפיזיים בתחום תפוצתו של טקסון אנדמי שונים מהתנאים באזור הסובב (מטריקס), שבו לא נמצא הטקסון. מינים אנדמיים נתונים לעיתים קרובות בסכנת הכחדה גבוהה, שכן שינוי אקולוגי באזור מוגבל אחד יכול להביא להכחדתם.

המונח "אנדמי" מקורו ביוונית, בשילוב של en (בתוך) עם demos (אוכלוסייה).
* **אנדמיות צעירה** (Neoendemism) נוצרת כאשר טקסון חדש נגזר מטקסון-אם והוא מוגבל בתפוצתו לאזור בו נוצר. במקרה זה האנדמיות היא תוצאה של העובדה שהטקסון החדש עדיין לא הופץ לאזורים שמחוץ לאזור בו נוצר, או שעדיין לא התפתחו בו תכונות שיאפשרו לו לגדול ולהתחרות בטקסון המוצא שלו באזורי המטריקס. דוגמאות לכך בצמחית הארץ הם סביון יפו ותורמוס ארץ-ישראלי.
* **אנדמיות עתיקה** (Paleoendemism) נוצרת כאשר טקסון עתיק שהיה רחב תפוצה בעבר הוכחד ממרבית תחום התפוצה העתיק שלו וחי כיום בסביבה מצומצמת ומבודדת עם מחסומים שלא נותנים לו להתפשט בחזרה אל תחום התפוצה שהיה לו בעבר (לדוגמה, חיות כיס של אוסטרליה); או שטקסון עתיק שהיה רחב תפוצה בעבר הצטמצם לתחום תפוצה קטן בגלל תחרות עם מינים אחרים או משום שתחום התפוצה של סביבתו האקולוגית הצטמצם (לדוגמה, סקוויה נאה, או למשל שיטת הנגב שבעבר הייתה נפוצה בכל מרחבי הנגב, ועקב שינויי אקלים הצטמצמה לתוואי נחלים).
* **תת-אנדמי** הוא מין אנדמי לאזור מסוים אשר שייך מבחינה פוליטית ליותר ממדינה אחת. למשל מינים המוגבלים לים המלח הם תת-אנדמיים לישראל מכיוון שהם קיימים גם בצד הירדני.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אקולוגיה
פונדקאי

**פונדקאי** או **מאכסן**, הוא אורגניזם הנושא **[[טפילות|טפיל]]** או **[[סימביוזה|יצור סימביונטי]]**, על גופו או בתוכו, ומספק לו חומרי הזנה, מקלט ולעיתים דברים נוספים. במקרה של טפיל, הוא עושה זאת בעל-כורחו ונפגע מהקשר. במצב של סימביוזה הוא לא נפגע מהקשר ולעיתים גם מרוויח ממנו. במקרה זה הקשר נקרא קומנסליזם, כאשר כל אחד מהאורגניזמים מספק לשני אמצעי מחייה ואינו פוגע בו. דוגמה לכך יכולות לשמש החזזיות שהן אורגניזם סימביוטי בין אצה לפיטריה.

דוגמאות:
* תאי בעל חיים או צמחים יכולים להיות פונדקאי של נגיף, כאשר זה חודר לתוכו. במצב זה הנגיף נחשב כטפיל ומנצל את התא על מנת להתרבות. לטפיל זה יש השפעה שלילית על הפונדקאי. התא מתפוצץ לאחר שלא יכול להכיל עוד את כל הנגיפים שנוצרו בתוכו והנגיף ממשיך להדביק תאים חדשים של האורגניזם.
* רקמות בעלי חיים או צמחים יכולות להיות פונדקאי של חיידקים פתוגניים המאפשרים לחיידקים לחדור לתוכה, להתרבות ולשחרר אנדוטוקסינים ואקסוטוקסינים הפוגעים באורגניזם ואף מאפשר נדידה של החיידקים לאברים אחרים באמצעות מערכת כלי הדם והלימפה
* בעל חיים יכול להיות פונדקאי של תולעת, כאשר היא מקבלת ממנו חומרי הזנה ומקלט, ולרוב פוגעת בו.

בעל חיים יכול להיות פונדקאי גם לחיידקים החיים במעיו, החיידקים מצידם מקבלים מקלט וחומרי הזנה, ומפרישים חומרי עיכול. הפונדקאי, מצידו, מאבד כמות קטנה של חומרי הזנה, אבל יכול לעשות שימוש בתוצרי הפירוק של החיידקים. לשותפות זו קוראים אנדוסימביוזה.

## ראו גם
* טפילות
* מאגר (אפידמיולוגיה)
* וקטור (ביולוגיה)
* זואונוסיס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:סימביוזה
ז'אן בורידן

**ז'אן בורידן** (בצרפתית: **Jean Buridan**; בלטינית: **Iohannes Buridanus**; 1298–1358) היה כומר צרפתי וסכולסטיקן. כיהן כפרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת פריז ואף שימש כרקטור האוניברסיטה מספר פעמים. הוא הרבה לחקור את כוח ההתמדה והיה הדמות החשובה ביותר הקשורה במושג האימפטוס. במיוחד זכור משל החמור שיצר, אשר ידוע כ"חמורו של בורידן": החמור מת מצמא ומרעב לאחר שלא הצליח להחליט מה לעשות תחילה - לשתות משוקת המים או לאכול מערימת שבולת השועל.
תורתו של בורידן - מודל האימפטוס, מסביר כיצד גופים ממשיכים לנוע לאחר הפסקת הפעלת הכוח עליהם. הסבר: כאשר אדם דוחף גוף הוא מעניק לו אימפטוס מסוים, כלומר, מטמיע בו כוח שגורם לו להמשיך ולנוע זמן מסוים בכיוון התנועה המקורי. זו הסיבה לכך שגוף ממשיך לנוע גם לאחר הפסקת הכוח עליו. תלמידו אלברט מסאקסוניה המשיך לחקור מודל זה.

בורידן היה נומינליסט. הוא למד תחת ויליאם איש אוקאם ובחר להגיע לפילוסופיה דרך מסלול שבע האמנויות החופשיות במקום דרך תאולוגיה. החל מ-1340 הוא התנגד לתורתו של מורו בצעד שנחשב לתחילת הספקנות הדתית וכמבשר את המהפכה המדעית. הוא נירדף על ידי הריאליסטים ולכן עבר לגרמניה, הקים בית-ספר ולימד גם בווינה. הוא מת בסביבות שנת 1358.

## מכתביו שתורגמו לעברית

* Marcello Landi, *Un contributo allo studio della scienza nel Medio Evo. Il trattato Il cielo e il mondo di Giovanni Buridano e un confronto con alcune posizioni di Tommaso d'Aquino*, in *Divus Thomas* 110/2 (2007) 151-185.


## ספריו

Œuvres de Jean Buridan
Commentaires sur Aristote, comme en témoignent les titres de ses écrits :
Compendium Logicae, Venise, 1487, in-folio
Expositio et Quaestiones in Aristotelis 'De Caelo', édi. par Benoît Patar, Louvain-la-Neuve, 1996.
In Aristotelis Metaphysica (Métaphysique), Paris, 1516-1518, in-folio.
Quaestio de puncto (Traité du point, 1335), édi. par V. Zoubov, Mediaeval and Renaissance Studies, V, 1961, p. 63-95.
Quaestiones in X libros Ethicorum Aristotelis (Paris. 1489, in-fol., et Oxford, 1637, in-4) ; réimpression de l'édition de Paris 1513, Francfort 1968
Quaestiones in VIll libros Physicorum Aristotelis, in libros de Physica et in parva naturalia, Paris, 1516, in-4° ; réimpression de l'édi. de Paris 1509, Francfort, 1964.
Plusieurs commentaires à la Physique d'Aristote : 1) Tertia lectura comprenant deux Expositio ou Secunda lectura selon Benoît Patar6, ou Lectura antiquior (1350 selon Thijssen). 2) Subtilissimae quaestiones ou Ultima lectura (1352-1357 selon Thijssen)7.
Sophismata (vers 1345 ?), in-8°
Summulae de dialectica, Paris, 1487, in-folio


## קישורים חיצוניים

* 
* ז'אן בורידן, באתר האנציקלופדיה הקתולית
* Gyula Klima, The Summulae of John Buridan, באתר Fordham University
* John Buridan on the Acquisition of Simple Substantial Concepts, באתר Fordham University
* 

קטגוריה:פילוסופים צרפתים
קטגוריה:ילידי 1295
קטגוריה:נפטרים ב-1361
יהורם (מלך יהודה)

**יְהוֹרָם** (או **יוֹרָם**) היה מלך יהודה ובנו של יהושפט. שלט על יהודה בשנים 851 עד 846 לפנה"ס כעוצר, ובשנים 846 עד 843 לפנה"ס כמלך.

## עלייתו לשלטון
כאשר מת יהושפט, התחולל משבר בדרך לעלייתו של יהורם לשלטון:  (-ד).

זכותו של יהורם לשלטון הובטחה עוד בימי אביו, וככל הנראה גם שימש עוצר בין השנים 851 עד 846 לפני הספירה. אולם, מסיבה שאינה ברורה הוא הרג את אֶחיו. ייתכן שהיה כאן משבר אמון מצד יהורם, שחשד באחיו, או שהוא הושפע על ידי אשתו עתליה. אולם ייתכן כי הייתה חתירה מצד אחיו וחלק מהשרים.

## פעילותו הדתית
יהורם הושפע מדרכי בית אחאב בשל נישואיו לעתליה בת אחאב. הוא נחשב לאחד ממלכי בית דוד שלא הלכו בדרך דוד אביהם, ועשו את הרע בעיני ה'. יהורם בנה במות הרי יהודה, והדיח את בני יהודה לעבודה זרה. בשל פשעיו הוא ננזף באיגרת שנשלחה אליו מאליהו הנביא, ונאמר לו שכעונש יביא האלוהים נגף גדול בעמו בבניו בנשיו ובכל רכושו, והוא עצמו יינגף בחוליים רבים.

## המלחמה באדום ומרד לבנה
עם עלייתו לשלטון, מרדה בו אדום, ועל כך במלכים ב ח, כ-כב (ובמקבילה בדברי הימים ב כא, ח-י):  (-כב).

אמנם לפי תיאור זה הצליח יהורם להנחיל תבוסה לצבא האדומי, אך לא לכבוש מחדש את אדום. עובדה זו תרמה להחלשת ממלכת יהודה בימי יהורם, משום שנפגע מקור פרנסה חשוב של הממלכה – סחר השיירות שעבר בארץ אדום ומכרות הנחושת בערבה. מנקודה זו החלה ממלכת יהודה להידרדר.

באותה תקופה מופיעה גם "פשיעת לִבְנָה" מתחת ידו של המלך, שמיוחסת לכך שהמלך "עזב את ה' אלוהי אבותיו" (). לבנה היא עיר בשטח יהודה, ולכן מרידתה מעוררת קושי. חלק מן הפרשנים מבארים כי תושבי לבנה, אף על פי שהיו משבט יהודה, החלטיו למרוד במלך. ייתכן שלבנה הייתה סמוכה לאדום, ותושביה הושפעו בכך ממעשה האדומים. רד"ק חולק על פירוש זה, ומציע שמדובר בעיר בארץ אדום ששמה לבנה, ולא בלבנה שבממלכת יהודה. לפי ספר יהושע, לבנה הייתה אחת מערי הכהנים (; ), מה שמעלה את האפשרות שכהני ה' מרדו בשלטונו של יהורם בשל פעולותיו כנגד האלוהים.

## הידרדרות הממלכה וסופו
כמימוש העונש השמימי שהובטח בידי אליהו, פשטו על יהודה הפלשתים והערבים ופרצו עד בית המלך תוך שהם שובים את בניו, נשותיו וכל הרכוש. רק בנו אחזיהו (=יהואחז) נותר לפליטה (). ייתכן שהיה לדבר קשר להתערערות מערך ההגנה הדרומי של יהודה בעקבות מרד אדום.

יהורם מת "בתחלואים רעים". לאחר מותו לא שרפו את כלי תשמישו, כמנהג שהיה מקובל לגבי מלכים "וְלֹא-עָשׂוּ לוֹ עַמּוֹ שְׂרֵפָה כִּשְׂרֵפַת אֲבֹתָיו" (). בנו אחזיה מלך אחריו.

## עדויות ארכאולוגיות
לפי השחזור המקובל, כתובת תל דן מזכירה את יהורם כאביו של המלך אחזיהו, שברציחתו מתפאר כנראה מחבר הכתובת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי יהודה
קטגוריה:אישים בתנ"ך המוזכרים במקורות חיצוניים
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
אחזיהו (מלך יהודה)

**אֲחַזְיָהוּ** או **אֲחַזְיָה**, היה מלך יהודה בשנים 843 לפנה"ס עד 842 לפנה"ס. על אחזיהו מסופר בספר מלכים, ובמקבילה בספר דברי הימים.

## משמעות שמו
השם אחזיהו הוא שם תאופורי המורכב מהרכיב "אחז" ומהרכיב התאופורי "יהו", רכיב תאופורי מקוצר לשם האלוהות יהוה.

משמעות השם היא שהאדם שמכונה בשם זה נאחז- נסמך, ניצל, נעזר- בה'.

## קורותיו על פי המקרא
אחזיהו הוא בנו של יהורם מלך יהודה, ואמו היא עתליה נסיכת ממלכת ישראל. לפיכך הוא נצר משותף לשני בתי המלוכה הגדולים של ממלכות ישראל ויהודה, בית דוד ובית עמרי, ככל הנראה כתוצאה מהברית שנחתמה בין שתי הממלכות. התנ"ך רואה במוצאו מבית אחאב את הסיבה לכך שעשה את הרע בעיני ה', שכן לאחר מות אביו, קיבל עצות מאנשי בית אחאב ומאמו.

לאחר שאחיו נספו בפשיטת הפלשתים על ירושלים, נותר אחזיהו כיורש הלגיטימי, ו"יושבי ירושלים" המליכו אותו, לפי ספר מלכים בעודו בן 22 שנה, ולפי ספר דברי הימים בעודו בן 42 שנה, הוצעו מספר אפשרויות ליישוב הסתירה על ידי פרשני התנ"ך. המונח "יושבי ירושלים" מקביל למונח "עם הארץ" שהתערב בהמלכת יהואש בן אחזיהו.

לקראת סוף מלכותו הקצרה אחזיהו הלך עם דודו יהורם מלך ישראל (ובכך המשיך את הברית שהייתה בין יהודה לישראל בימי אחאב ויהושפט) למלחמה מול ארם ברמות גלעד, אשר בה יהורם נפצע, וכאשר יהורם הלך להתרפא ביזרעאל, אחזיהו בא לבקרו. הוא נהרג על ידי יהוא כחלק ממרד יהוא בבית אחאב, בעיר מגידו. משם הביאו אותו עבדיו לירושלים ושם הוא נקבר. בספר דברי הימים מובא מקור אחר סותר שלפיו הוא התחבא בשומרון ומשם לקחו אותו לפני יהוא שהרג אותו. אשתו של אחזיהו הייתה צביה מבאר-שבע ובנו יהואש היה בן שנה כשמת אביו והומלך שש שנים לאחר מכן כאשר הרגו את עתליה שתפסה את המלוכה שלא כדין.

## בפרשנות המסורתית
הפרשנים רואים את מות אחזיהו כעונש לבית דוד על הברית עם ישראל, ובסיבת היותו שייך לבית אחאב.

לעומת זאת, קבורתו היא בזכות סבו יהושפט, כך שלפיהם אחזיהו הוא בעיקר הצאצא של אבותיו, ללא אישיות או מעשים משל עצמו.

## עדויות ארכאולוגיות
אחזיהו מוזכר ככל הנראה בכתובת תל דן. זוהי מצבת ניצחון שהקים אחד ממלכי ארם בעקבות ניצחון על ממלכת ישראל. הכתובת מזכירה את יהורם בן אחאב מלך ישראל וכנראה אף את אחזיהו בן יהורם מלך יהודה, המכונה ככל הנראה בכתובת "[מל]ך בית דוד". זוהי העדות הארכאולוגית החשובה ביותר, ואולי אף היחידה, לקיומו של בית דוד.

לפי חלק מהחוקרים הכתובת בתל דן מתארת את הרג אחזיהו ויורם על ידי מלך ארם בניגוד למתואר בתנ"ך, אך חוקרים אחרים חלקו על פירוש זה.

## הבדלים בין המסופר במלכים לבין המסופר בדברי הימים
* בדברי הימים מסופר על כך שאחיו נספו בפשיטת הפלשתים על ירושלים, ואילו במלכים לא מסופר על כך.
* בדברי הימים מודגשת העובדה שהוא גם מבית אחאב ולכן היה רשע, בניגוד למלכים.
* בדברי הימים מסופר כי אחזיהו מלך שנה אחת בירושלים והוא בן 42 בניגוד למלכים שמסופר שבמלכותו שנה אחת בירושלים היה בן 22.
* בדברי הימים מסופר שלאחר הריגת יהורם בידי יהוא הספיק אחזיהו לברוח לשומרון והתחבא שם עד שנתפס בידי עבדי יהוא והובא אליו והוצא להורג. בספר מלכים לעומת זאת אחזיהו נפצע על ידי עבדי יהוא בעת בריחתו בעיר יבלעם ומת מפצעיו בעיר מגידו.

## קישורים חיצוניים

* הרב אלחנן סמט, אלישע מחולל את מרד יהוא, באתר בית המדרש הווירטואלי
* יהודה קיל, רשעת אחזיהו ותבוסתו, באתר התנ"ך של מכללת הרצוג
* שיעור על ממלכת יהודה בזמן אחזיהו מלך יהורם

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי יהודה
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
קטגוריה:אישים בתנ"ך המוזכרים במקורות חיצוניים
יהואחז (מלך ישראל)

**יהואחז** או **יואחז בן [[יהוא]]** הוא דמות מקראית, לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 814 לפנה"ס עד 800 לפנה"ס.

## שמו
רוב ההופעות של מלך זה במקרא הן בצורה "יהואחז", אך במקרה אחד () נכתב שמו "יואחז". הממצא האפיגרפי מממלכת ישראל מראה שהרכיב התאופורי המכוון לשם יהוה היה בממלכת ישראל תמיד "יו" ולא "יהו" (שהיה נפוץ בממלכת יהודה). לכן מקובל שמקור התערובת בין הרכיב "יו" ו"יהו" במקרא הוא בפעילותם של מתקני נוסח מאוחרים לתקופת בית ראשון.

## מלכותו
על יואחז מלך ישראל מסופר במלכים ב יג, א-ט. ימי יואחז הם ימי השפל הקשים ביותר בתולדות ממלכת ישראל. מלכי ארם-דמשק – חזאל ובנו בן הדד השלישי – שלטו הלכה למעשה על רוב שטחי ממלכת ישראל, ויואחז היה בבחינת מלך חסות הכפוף לארמים. על מצבהּ החמור של ישראל ניתן ללמוד מ: "כִּי לֹא הִשְׁאִיר לִיהוֹאָחָז עָם כִּי אִם חֲמִשִּׁים פָּרָשִׁים וַעֲשָׂרָה רֶכֶב וַעֲשֶׂרֶת אֲלָפִים רַגְלִי כִּי אִבְּדָם מֶלֶךְ אֲרָם וַיְשִׂמֵם כֶּעָפָר לָדֻשׁ".

ממחזור סיפורי אלישע הנביא (מלכים ב פרקים ה-ז) משתקפת גם-כן תקופת שפל זו. אף על פי ששמו של יואחז לא נזכר במפורש, והסיפורים מופיעים בתוך ימי יורם, רבים פירשו שהתואר "מלך ישראל" מכוון דווקא אליו. הוא זה שהצטווה לרפא את נעמן שר-צבא ארם מצרעתו, והוא גם זה שעמד אין אונים בפני מסעות השוד המרובים שערכו הארמים בארץ, ובימיו אף התרחש מצור ארמי על בירתו שומרון (מלכים ב ה, ו; ו, ח-כג).

חוקר המקרא יחזקאל קויפמן טוען כי תקופת השעבוד לארמים משתקפת בנבואות עמוס על הגויים ויש בהן הד לאכזריות הארמים: "כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי דַמֶּשֶׂק וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ עַל דּוּשָׁם בַּחֲרֻצוֹת הַבַּרְזֶל אֶת הַגִּלְעָד" (). גם אדום נזכרת באותה נבואה: "כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי אֱדוֹם וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ עַל רָדְפוֹ בַחֶרֶב אָחִיו וְשִׁחֵת רַחֲמָיו וַיִּטְרֹף לָעַד אַפּוֹ וְעֶבְרָתוֹ שְׁמָרָה נֶצַח" (); וגם הנבואה המגנה את בני עמון: "כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי בְנֵי עַמּוֹן וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ עַל בִּקְעָם הָרוֹת הַגִּלְעָד לְמַעַן הַרְחִיב אֶת גְּבוּלָם" (). נבואות אלה זוכרות לעמים השכנים את מעלליהם שהשתדלו באותם ימי השפל הקשים של ממלכת ישראל לנשל את היישוב הישראלי מעבר הירדן המזרחי.

בימי בנו יואש החלה הממלכה להתאושש בעידוד הנביא אלישע, ובימי נכדו ירבעם השני הגיעה עצמתה של הממלכה לשיאה, וארם-דמשק נכבשה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:אישים משבט מנשה
קטגוריה:בית יהוא
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
גזע (ביולוגיה)

**גזע** מוגדר מבחינה ביולוגית כקבוצה בלתי-רשמית של יצורים (אורגניזמים), בני אותו מין,  הדומים במכלול של תכונות פיזיולוגית תורשתיות, המייחד אותם מיצורים אחרים בני אותו מין.

הגדרה זו אינה חדה, והיא נתונה לפירושים שונים, של אסכולות וחוקרים שונים. אולם, האבחנה המגדירה גזע מסוים חייבת לכלול שלושה מרכיבים:
#האבחנה היא על פי מכלול של תכונות, ולא על פי תכונה ייחודית אחת בלבד
#התכונות שבהן מדובר הן תכונות תורשתיות
#הגזע כולל יצורים מאותו מין ביולוגי

לא כל קבוצה שמתקיימים לגביה מאפיינים כאמור מכונה בשם "גזע". הגדרת קבוצה כ"גזע" תלויה, בין השאר, במי שנותן את ההגדרה ובמהות מכלול התכונות המשמש להגדרה. לפיכך, קבוצה יכולה להיחשב "גזע" על ידי חוקרים מסוימים ולא להיחשב כך על ידי אחרים. באופן זה, קבוצה, שהייתה מכונה "גזע" בתקופה מסוימת, יכולה לקבל שם אחר בתקופה אחרת. 
מונח הקרוב למונח גזע בביולוגיה הוא תת-מין, המציין אוכלוסייה של פרטים במין שבשל בידול גאוגרפי או אחר קיים שוני מהותי בהתנהגות או במבנה הגוף בין הפרטים באוכלוסייה לבין יתר הפרטים במין. לפי ההגדרה, כל תת-מין הוא גם גזע, אולם לא כל גזע הוא תת-מין.

בדרך כלל מקובל ש:

* משתמשים בטקסון זנים בצמחים בלבד (ולעיתים נדירות בנגיפים)
* משתמשים בטקסון **גזעים** בבעלי חיים מבויתים, וחיות משק.
* משתמשים בטקסון תת-מין בשאר סוגי בעלי החיים

לפי הגדרה זו ולפי ההגדרה המדעית המקובלת של המינים (species), שני בני גזעים שונים מאותו מין (species), שבו קיימת רבייה זוגית, שהם בני מינים (זוויגים) שונים, יכולים להעמיד צאצאים בני קיימא, שיוכלו להתרבות גם הם. כתוצאה מכך, קיימת נטייה לטשטוש ההבדלים בין הגזעים השונים של אותו מין, כאשר מתקיים מגע שוטף, הכולל זיווגים של בני הגזעים השונים, גם אם היו קיימים הבדלים מלכתחילה.

מצד שני, גם אם לבני קבוצות יצורים שונות בני אותו מין היו תכונות זהות מלכתחילה, עשויות הקבוצות, לפי תורת האבולוציה, לפתח תכונות פיזיולוגיות תורשתיות, המיוחדות לכל קבוצה, ולהפוך באופן זה לגזעים שונים של אותו מין. מצב כזה עשוי לקרות כאשר הקבוצות השונות מבודדות זו מזו תקופות ארוכות ומוטציות גנטיות יוצרות הבדלים מצטברים בין הקבוצות. בנוסף להיווצרות גזעים כך, באופן טבעי, קיימות גם שיטות יצירה וטיפוח מכוון ושיטתי של גזעים של בעלי חיים על ידי האדם. כך נוצרו גזעים שונים של כלבים, סוסים וחיות בית שונות אחרות (טכניקות דומות שימשו גם בתחום הצומח). שימוש בהנדסה גנטית יכול אף להביא ליצירת מינים חדשים (ולא רק גזעים או תת-מינים בתחום מין מסוים).

לפי גילוי דעת של האגודה האמריקאית של אנתרופולוגים פיזיים, "גזעים טהורים, במובן של אוכלוסיות הומוגניות מבחינה גנטית, אינם קיימים במין האנושי בימינו וגם אין הוכחה כי הם התקיימו אי פעם בעבר".

## ראו גם
*אוכלוסייה
*מונופילטיות
*גזע (אדם)
*גזעי כלבים
*גזעי חתולים
*:קטגוריה:גזעי בקר
*:קטגוריה:גזעי תרנגולים
*:קטגוריה:גזעי סוסים
*:קטגוריה:זני קפה
*:קטגוריה:זני ענבים
*ביות הכבש
*אבוקדו
*זן (טקסונומיה)
*תת-מין

## קישורים חיצוניים
* גילוי דעת על היבטים ביולוגיים של גזע (אצל בני אדם) של האגודה האמריקאית של אנתרופולוגים פיזיים
* גזעי בעלי חיים רשימה מפורטת של גזעי בעלי חיים שונים בעולם, באתר OSU שע"י אוניברסיטת אוקלהומה

קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:מיון עולם הטבע
הסתדרות הפועל המזרחי

**הסתדרת הפועל המזרחי** היא התאגדות מקצועית, שהוקמה על ידי פועלים דתיים ציונים, בשנת 1922. הסתדרות זו הייתה בתחילת דרכה חלק ממפלגת "המזרחי", ושנים אחדות לאחר ייסודה הפכה לאיגוד מקצועי עצמאי הקשור עם מפלגת הפועל המזרחי (ולאחר מכן - המפד"ל).

הסתדרות הפועל המזרחי שיתפה פעולה עם ההסתדרות הכללית, הייתה חברה במחלקה לאיגוד המקצועי של ההסתדרות והגיעה להסכם בדבר ביטוח כל חבריה בקופת החולים של ההסתדרות (בתקופה שלפני הפרדת קופת החולים הכללית מן ההסתדרות).

הסתדרות הפועל המזרחי מאגדת עובדים על בסיס ציוני-דתי, לאור מספר מטרות:
* ייסוד חברת עובדים דתית-לאומית, כמקבילה לחברת העובדים של ההסתדרות הכללית.
* עידוד ההתיישבות העובדת בארץ ישראל, כחלק מהרעיון הציוני של תנועת "המזרחי".
* סיוע בכל תחומי התעסוקה לציבור הציוני-דתי.

בהתאם למטרות אלו הקימה הסתדרות זו קבוצות קבלניות בענפי חקלאות ובניין, בנק (שהתאחד עם בנק המזרחי שהולאם במשבר מניות הבנקים והופרט לאחר מכן) ובנק למשכנתאות ("בנק אדנים למשכנתאות"), חברה משכנת ("משהב"), קרן פנסיה (גילעד), אגודות שיתופיות, קיבוצים, ומושבי עובדים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:ישראל: ארגוני עובדים
קטגוריה:תנועת המזרחי
קטגוריה:הפועל המזרחי
הסתדרות פועלי אגודת ישראל

**הסתדרות פועלי אגודת ישראל** היא התאגדות מקצועית שהוקמה בפולין בשנת 1922.

הסתדרות זו, שקמה כחלק מתנועת אגודת ישראל, נוסדה על-מנת להוות איגוד מקצועי כללי של הציבור החרדי.

## לקריאה נוספת
* פועלי 'אגודת ישראל' (פאג"י) - הסתדרות עובדים חרדית - כפי שהשתקפה בביטאוניה וביומון 'אגודת ישראל' - 'היומן', אלדד נאור, מכון ירושלים למחקרי מדיניות

קטגוריה:אגודת ישראל
קטגוריה:יהדות חרדית