open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שמוליק הדג'ס

**שמוליק (שמואל) הדג'ס** (נולד ב-1971) הוא שחקן, במאי תיאטרון, כותב ומורה לתיאטרון ישראלי, ממייסדי תיאטרון פסיק בירושלים, ומהדמויות המרכזיות בתחום התיאטרון האלטרנטיבי והפרינג' בישראל.

## ביוגרפיה
הדג'ס נולד ב-1971 בבאר שבע. את שירותו בצה"ל עשה ביחידת מגלן, ולאחר שחרורו למד במחזור ח' (1997) של בית הספר למשחק ניסן נתיב – סניף ירושלים, שם הכיר את אסי שמעוני ועוזי ביטון.

## קריירה מקצועית
זמן קצר לאחר סיום לימודיהם ייסדו הדג'ס, שמעוני וביטון את תיאטרון פסיק. מאז הקמתו משמש הדג'ס בתיאטרון יועץ אומנותי ומורה לתיאטרון ומשחק, ולימד משחק גם באוניברסיטה העברית.

הדג'ס חיבר את ספר הילדים "ממתקיה בין ההרים" שעובד למחזה בבימוי ליאור שגיא, וכשיתוף פעולה בין תיאטרון פסיק לתלמידי סטודיו ניסן נתיב.

### משחק
* **הימים של עאדל** - מחזה בבימויו של אייזק בן אבו על פי סיפור אמיתי מאת אורי ניצן, בוגר הפקולטה לרפואה בירושלים, בעקבות המפגש שלו עם מטופלים במחלקה סגורה. הדג'ס זכה על משחקו בשני ציונים לשבח (הפסיק, 2005)
* **ארץ ושמים** - סדרת דרמה לילדים המבוססת על ימיה הראשונים של המושבה עקרון (ערוץ מאיר לילדים, 2015)
* **שרוכים** - סרטו זוכה פרס אופיר של יעקב גולדווסר, בתפקיד מאיר (2018)
* **רוצי אמא** - קטעי קריינות בסרטה הדוקומנטרי של הבמאית החרדית רבקה שור על האתלטית החרדית ביטי דויטש (2024)
* **מעשה באיכר עשיר ועני** - הצגת ילדים על פי סיפור עם מצרי, לצד עוזי ביטון.
* **יבנה וחכמיה-סידרת דרמה המוססת על יבנה הקדומה בערוץ מאיר לילדים.**

### בימוי
* **ליצני החצר** - סיפורם של 4 אסירים יהודים בשואה, על פי ספרו של אביגדור דגן (הפסיק, 2005)
* **התאומות** - הפקה המבוססת על תיאטרון מסיכות איטלקי, שהוצגה לתלמידי תיכון במהלך השביתה האיטלקית של ארגון המורים בבתי הספר העל יסודיים (פסיק, 2007)
* **הקומדיה הירושלמית** - דמויות של הקומדיה דל'ארטה במציאות ירושלמית-ישראלית של מאבק בין חילונים לחרדים (הפסיק, 2010)
* **[[מחכים לגודו]]** - תרגום של בן בר שביט, עם מוזיקה של אשר גולדשמידט וכוריאוגרפיה של אביב איבגי (הפסיק, 2011)
* **[[אדיפוס המלך]]** - עיבוד חזותי מודרני על פי תרגום חדש של בן בר שביט (הפסיק, 2013)
* **מאחורי הגדר** - מחזה מאת גורן אגמון המבוסס על סיפור חייו של ביאליק (הפסיק, 2014)
* **[[מוטל בן פייסי החזן]]** - עיבוד לסיפור של שלום עליכם בכיכובם של בועז נחום ויגאל פילר (הפסיק, 2016)
* **נסיך הצללים** - דרמה פוליטית מאת דודי גורדון, על פי הספר האוטוביוגרפי והסרט התיעודי שגוללו את סיפורו של מסעב חסן יוסף, בנו של מנהיג חמאס שהפך לסייען של השב"כ (הפסיק, 2017)
* **הרופא בעל כורחו** - עיבוד של יצחק לאור למחזה של מולייר (הפסיק, 2018)
* **אחישראלי** - קומדיה בכיכובו של גולן אזולאי (הפסיק, 2018)
* **גברתי ראש הממשלה** - מחזה פרי עטו של הדג'ס ובבימויו בשיתוף שירלי לוי ובכיכובה. ההצגה עלתה לראשונה ב-2018 והופקה מחדש במסגרת "פסטיבל מעגלים" ב-2024.
* **זה הרגע המאושר בחיי** - הצגה המבוססת על סיפור חייו של המוזיקאי ליאור שי, לוחם דובדבן שחזר בתשובה, שכתב הדג'ס עם עמרי ורטש והרב אלחנן ניר (תמונע, 2023)
* **אפקט הכלב** - מחזה מאת דודי גורדון על מערכת יחסים בין שני זוגות חברים ובינם לבין עצמם (פסטיבל מעגלים, 2024)

## קישורים חיצוניים

* שמוליק הדג'ס באתר תיאטרון פסיק

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:במאי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
רנדי פיין

**רנדל אדם פיין** (באנגלית: **Randall Adam Fine**; נולד ב-20 באפריל 1974) הוא פוליטיקאי יהודי אמריקאי, המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית ומייצג את מחוז הקונגרס השישי של מדינת פלורידה.

## ביוגרפיה
פיין נולד למשפחה יהודית בטוסון שבאריזונה. אביו, ה. אלן פיין, בוגר המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, עבד כפרופסור להנדסה באוניברסיטת קנטקי. אמו, הארייט, שהייתה מורה למדעים בחטיבת ביניים, נפטרה בשנת 2024 לאחר מאבק במחלת האלצהיימר. פיין גדל בלקסינגטון שבקנטקי, והשלים את לימודיו התיכוניים בתיכון הנרי קליי בשנת 1992. כשהיה בכיתה י"א (1990–1991) שימש כמתמחה (Page) בבית הנבחרים של ארצות הברית. בקיץ 1991 ו-1992 התמחה בלשכתו של חבר הקונגרס הרפובליקני רוברט דורנן מקליפורניה.

בשנת 1996 סיים בכבוד רב לימודי תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת הרווארד. בתקופת לימודיו היה פעיל בפוליטיקה סטודנטיאלית ואף כיהן כיו"ר התאחדות הסטודנטים של מכללת הרווארד. לאחר מכן השלים לימודי תואר שני במנהל עסקים בבית הספר לעסקים של הרווארד בשנת 1998. טרם כניסתו לפוליטיקה עבד כיועץ בחברת "מקינזי ושות'" וכעוזר הוראה לכלכלה בהרווארד. בהמשך שימש מנהל בכיר בחברות הימורים, ובהן "Harrah's Entertainment", ולאחר מכן בחברת "American Casino & Entertainment Properties" שבבעלות קרל אייקן.

בשנת 2005 ייסד את "The Fine Point Group", חברת ייעוץ וניהול שפעלה בתחומי תעשיית הקזינו, שיט תענוגות, הטכנולוגיה והבריאות, והחזיקה סניפים בפלורידה, ממפיס ולאס וגאס. החברה ייעצה למפעילי קזינו במספר מדינות בארצות הברית. בשנת 2009 היה מנכ"ל "קזינו גריקטאון" בדטרויט שבמישיגן, והוביל לגידול של 9% בהכנסותיו חרף ירידה כוללת של הכנסות השוק.

בשנת 2015 בחן אפשרות להתמודד על מושב בסנאט של ארצות הברית, אך בחר בסופו של דבר להתמודד אל בית הנבחרים של פלורידה. הוא החל את כהונתו ב-8 בנובמבר 2016 כנציג מחוז הבחירה ה-33, עד שב-2022 עבר לייצג את מחוז הבחירה ה-53. בבחירות 2024 נבחר אל הסנאט של פלורידה.

לאחר התפטרותו של מייקל וולץ מייצוג מחוז הקונגרס השישי של פלורידה כדי להתמנות לתפקיד היועץ לביטחון לאומי, התקיימו בחירות חדשות במחוז בחירה זה. באותן הבחירות ניצח פיין את ג'וש וייל, המועמד מטעם המפלגה הדמוקרטית, והחל את כהונתו בבית הנבחרים ב-2 באפריל 2025. לאחר פיגוע הירי מול המוזיאון היהודי בוושינגטון קרא פיין להטיל פצצת ביקוע גרעיני על עזה.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אריזונה
קטגוריה:טוסון: אישים
קטגוריה:בוגרי בית הספר לעסקים של הרווארד
קטגוריה:חברי בית המחוקקים של פלורידה
קטגוריה:יהודים חברי בתי המחוקקים של מדינות ארצות הברית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מפלורידה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:יהודים חברי בית הנבחרים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-119 של ארצות הברית
קטגוריה:ציונים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
דיוקן הדוכס מוולינגטון (אולם ווטרלו)

**דיוקן הדוכס מוולינגטון** (באנגלית: **Arthur Wellesley, 1st Duke of Wellington**) הוא ציור שמן מאת סר תומאס לורנס, שנוצר בין השנים 1814–1815. היצירה מציגה את הדוכס הראשון מוולינגטון כמצביא מנצח לאחר תבוסתו של נפוליאון, והיא מהווה חלק מסדרת דיוקנאות שהוזמנו על ידי ג'ורג' הרביעי להצגה באולם ווטרלו שבטירת וינדזור.

## תיאור היצירה
הציור מציג את ולסלי כלוחם עטור תהילה, בעומדו בתנוחה הירואית תחת קשת ניצחון בסגנון רומי. הוא לבוש במדי פילדמרשל ואוחז בידו את חרב המדינה – סמל לסמכותו של הריבון – אותה הוא מניף כלפי מעלה בתנועה דרמטית. על המדף שלצידו מונחים שרביט הפיקוד שלו ומכתב חתום על ידי ג'ורג' פ'ר (George P.R.), המביע את תודתו של הכתר ואת מינויו לדרגת פילדמרשל. ברקע נראה תהלוכה החוזרת מן הטקס החגיגי שנערך בקתדרלת סנט פול ב־7 ביולי 1814, לציון תבוסתו המוקדמת של נפוליאון.

## פרשנות והשוואות
הקומפוזיציה שבחר לורנס מדגישה את גדולתו של הדוכס מוולינגטון לא רק כמצביא אלא כמשחרר אירופה, וממקמת אותו במעמד סמלי כגיבור קלאסי. הנפת החרב, קשת הניצחון, ופרטי המדים כולם תורמים לאידיאליזציה של הדמות, ההולמת את מגמת ההאדרה הלאומית של תקופת הרסטורציה האנגלית. הציור משתלב באולם ווטרלו, שבו מוצגים דיוקנאות נוספים של אישים שנחשבו לאחראים להכנעת נפוליאון, ובכך יוצר פנתאון חזותי של ניצחון שושלת ג'ורג' הרביעי על הרודנות.

## תולדות הבעלות
הציור הוזמן על ידי ג'ורג' הרביעי בקיץ 1814 עבור 500 גינייות, ונכלל ברשימת הרכוש של בית קרלטון בשנת 1819 (פריט מס' 646). בהמשך הועבר לאולם ווטרלו בטירת וינדזור, שם הופיע גם בתיאור בצבעי מים מאת ג'וזף נאש משנת 1844. כיום שמור הציור באוסף המלכותי הבריטי תחת מספר הרישום RCIN 405147.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תומאס לורנס: ציורים
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים באוסף המלכותי של הממלכה המאוחדת
קטגוריה:דיוקנאות גברים
קטגוריה:גברים בציור
שוב לא נלך

"**שוב לא נלך**" (ידוע גם בשם "**ראי רחל ראי**" מתוך פזמון השיר) הוא שיר שכתב הפזמונאי והחידונאי הישראלי שמוליק רוזן, והלחין אפי נצר, לכבוד שחרור קבר רחל במלחמת ששת הימים. השיר בוצע לראשונה על ידי להקת חיל הים והסולנית רבקה זהר, בתוכנית "מורל גבוה" משנת 1967. השיר ידוע גם בביצועו של אריק לביא מתוך אלבומו "מצה"ל באהבה" שהוקלט באותה שנה.

## רקע
אחרי חורבן בית ראשון, מנבא הנביא ירמיהו את נבואת הנחמה, שבה הוא מנחם את רחל אמנו שבניה ישובו אליה ביום מן הימים(): **"קוֹל בְּרָמָה נִשְׁמָע נְהִי בְּכִי תַמְרוּרִים רָחֵל מְבַכָּה עַל-בָּנֶיהָ מֵאֲנָה לְהִנָּחֵם עַל-בָּנֶיהָ כִּי אֵינֶנּוּ. מִנְעִי קוֹלֵךְ מִבֶּכִי וְעֵינַיִךְ מִדִּמְעָה כִּי יֵשׁ שָׂכָר לִפְעֻלָּתֵךְ וְשָׁבוּ מֵאֶרֶץ אוֹיֵב. וְיֵשׁ-תִּקְוָה לְאַחֲרִיתֵךְ וְשָׁבוּ בָנִים לִגְבוּלָם"**.

ב-7 ביוני 1967, ביום השלישי של מלחמת ששת הימים נכבשה העיר בית לחם מידי הירדנים, על ידי גדוד 62 של חטיבת ירושלים. בעקבות האירוע המרגש, כתב שמוליק רוזן את השיר "שוב לא נלך", שבו בני ישראל, צאצאיהם של רחל ויעקב, פונים אל רחל ואומרים לה שנבואתו של ירמיהו התגשמה כפי שחזה, במילים **"רְאִי רָחֵל, רְאִי, הֵם שָבוּ לִגְבוּלָם"**.

## קישורים חיצוניים
* "שוב לא נלך", באתר הספרייה הלאומית
* 
* [אקורדים לשיר](https://www.tab4u.com/tabs/songs/68617_אריק_לביא_-_שוב_לא_נלך_(ראי_רחל_ראי).html), באתר Tab4u
* "שוב לא נלך", בבלוג של אורי הייטנר

#### ביצועים בעברית
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### ביצועים בצרפתית
* 

#### ביצועים באנגלית
* 

#### [[קובץ:Yiddish flag.png|20px]] ביצועים ביידיש
* 

#### אינסטרומנטלי
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי להקות צבאיות
קטגוריה:שירי להקת חיל הים
קטגוריה:שירי רבקה זהר
קטגוריה:שירי אריק לביא
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אפי נצר
קטגוריה:שירי מלחמת ששת הימים
קטגוריה:רחל
ואדים קוטלרוב

**ואדים קוטלרוב** (14 בנובמבר 1939 – 25 באוגוסט 1998) היה שחקן ישראלי.

## ביוגרפיה
קוטלרוב נולד בברית המועצות ועלה לישראל בגיל 50.

ב-1991 הופיע בסדרת הטלוויזיה "זהו זה!" ששודרה בטלוויזיה החינוכית.

ב-1993 התארח בסדרת הילדים "קופיקו" ששודרה בערוץ הילדים, גילם את ד״ר אברמוב, רופא שיניים. בנוסף באותה השנה שיחק בסרטים "שלג באוגוסט" ו"מחפשת בעל על ארבע" בתפקיד גרישה.

ב-1994 התארח בסדרת הטלוויזיה "הכל נשבר במשפחה" ששודרה ב, גילם את דמותו של מנהל "המשפריץ". באותה השנה שיחק בסרט "קפה עם לימון".

בשנים 1995–1996 התארח ב-2 פרקים של הסדרה "תמונות יפואיות" ששודרה בערוץ 3, גילם את סשה, מנהל תזמורת כוכבי יפו.

ב-1997 התארח בסדרת הטלוויזיה "איצ'ה" ששודרה בערוץ 2, גילם אלכס. באותה השנה שיחק בסדרת הטלוויזיה "אשה באפור" ששודרה בטלוויזיה החינוכית, גילם את דמותו של וולודיה.

ב-1998 שיחק בסרט "באזז" בתפקיד מישה.

קוטלרוב שיחק בהצגות "לייזרקע רויטשוואנץ וחייו הסוערים", "כוכב הבכי", "די רומענישע חתונה", ו"סנדר בלאנק ויורשיו".

קוטלרוב נפטר לאחר מאבק במחלת הסרטן בגיל 58, יומיים לאחר הקרנת הבכורה בסינמטק של הדרמה "באזז", בה שיחק.

תיאטרון יידישפיל קיים ערב לזכרם של האנשים שנטלו חלק גדול, במשחק ובימוי ובתרומות, תמיכה ציבורית והתנדבות להעלאת קרנו של התיאטרון מיום היווסדו וקוטלרוב היה בין האנשים שהוזכרו בטקס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998
אוניברסיטת לייז'

**אוניברסיטת לייז**' (בצרפתית: **Université de Liège**; באנגלית: The **University of Liège)** היא אוניברסיטת מחקר ציבורית גדולה של דוברי צרפתית בבלגיה שנוסדה בשנת 1817 בלייז', ולוניה.

האוניברסיטה חברה בארגון האוניברסיטאות העולמי (IAU) ובאיגוד האוניברסיטאות האירופיות (EUA).

## מיקום
האוניברסיטה שוכנת ברובע סאר-טילמאן (Sart-Tilman) שבעיר לייז'. הקמפוס המרכזי שוכן סמוך לנהר המז (Meuse), ברובע הלטיני של העיר.

## היסטוריה
צו של נפוליאון הראשון מ־17 במרץ 1808, שעסק בארגון האוניברסיטאות באימפריה, קבע את לייז' כאתר להקמת אקדמיה חדשה שתכלול פקולטות לאמנויות ולמדעים. בפועל, האוניברסיטה נוסדה בשנת 1817 על ידי וילם הראשון, מלך הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה בסיוע שר החינוך שלו, אנטון ריינהרד פאלק (Anton Reinhard Falck). הקמת האוניברסיטה התבססה על מסורת אינטלקטואלית עתיקת יומין, שמקורה בנסיכות-בישופות של לייז' (Prince-Bishopric of Liège) שמשכה אליה תלמידים, מדענים ופילוסופים, כבר במאה ה-11. בתי הספר של ימי הביניים כינו את העיר: "אתונה החדשה".

בשנת 2009 התמזגה האוניברסיטה החקלאית בג'מבלו (Agronomical University of Gembloux – FUSAGx), הממוקמת במחוז נאמור (Namur Province), עם אוניברסיטת לייז' ומאז, היא פועלת בשם החדש Gembloux Agro-Bio Tech.

## נתונים אקדמיים
באוניברסיטה יש 11 פקולטות:
* הפקולטה לאדריכלות
* הפקולטה למשפטים, מדע המדינה וקרימינולוגיה
* בית הספר לניהול
* הפקולטה לטכנולוגיה חקלאית-ביולוגית
* הפקולטה לרפואה
* הפקולטה לרפואה וטרינרית
* הפקולטה לפילוסופיה ואמנויות
* הפקולטה לפסיכולוגיה, קלינאות תקשורת וחינוך
* בית הספר להנדסה
* הפקולטה למדעים
* הפקולטה למדעי החברה

האוניברסיטה מחזיקה גם:
* תחנת מחקר מדעי בשמורת הטבע היי־פֵנז (High Fens) מאז 1924;
* תחנת אוקיינוגרפיה STARESO בעיר קלווי (Calvi), קורסיקה, צרפת
* תחנת מטאורולוגיה ומצפה כוכבים בפסגת הר יונגפראויוך (Jungfraujoch), שווייץ, מאז 1950
* תחנות מחקר ומצפי כוכבים בצ'ילה (SPECULOOS ו־TRAPPIST-South), במרוקו ובטנריף, ספרד (TRAPPIST-North).

## ארגון ומנהל
ב-2022 מונתה פרופסור אן-סופי ניסן (Anne-Sophie Nyssen) לתפקיד הרקטור של אוניברסיטת לייז' והיא האישה הראשונה שמילאה תפקיד זה. אן גירין (Anne Girin) מכהנת כמנהלת כללית של האוניברסיטה מאז ספטמבר 2020 והיא האישה הראשונה שמילאה תפקיד זה.

## דירוגים בין-לאומיים
* דירוג שנגחאי - מקום 301–400 (2023)
* דירוג Times Higher Education - מקום 251–300 (2025)
* דירוג QS לאוניברסיטאות - מקום 396= (2025)

## קישורים חיצוניים

* 

לייז'

## הערות שוליים
קורף מולאן

ממוזער|שמורת הטבע בכפר קורף מולאן
ממוזער|שלט רחוב טיפוסי בכפר קורף מולאן שבדרום אנגליה. שם הרחוב: Henbury rise. באנגלית עתיקה זה עשוי להתפרש כ'היישוב של התרנגולות". Henbury מהמילה תרנגולת ו-rise מהמילה אזור או שכונה
ממוזער|הכפר קורף מולאן מכיל מספר גבעות, מהן ניתן להשקיף אל עבר בתי הכפר והיערות בסביבה
**קורף מולאן** (באנגלית: **Corfe Mullen**) הוא כפר במחוז דורסט הדרומי שבאנגליה. קהילת הכפר מנתה במפקד האוכלוסין של שנת 2011 אוכלוסייה של 10,133 תושבים. בכפר שש כנסיות, ארבעה פאבים, חמישה בתי ספר, ספרייה, ומספר חנויות ועסקים מקומיים שונים וכן ארגוני ספורט מקומיים.

השם קורף מולאן נגזר מהמילה קורף שבאנגלית עתיקה משמעותה 'מעבר' וכן מהמילה מולאן שמשמעותה בצרפתית הוא 'טחנה'. הטחנה המדוברת היא טחנת המים הישנה על נהר הסטאוור המקומי.

## היסטוריה ותושבים
ההתיישבות באזור קורף מולאן החלה כבר בתקופות פרהיסטוריות, עם ממצאים מהתקופה הפלאוליתית והמזוליתית. המתיישבים הראשונים עסקו בחקלאות וחלקם נותרו נוודים. במאה ה-1 לספירה הקימו הרומאים מבצר באזור, אך נוכחותם הייתה קצרה, אף שהשפעתם ניכרה לאורך זמן. במאה ה-7 הגיעו הסקסונים, והנצרות התפשטה באזור עוד לפני שנת 700 לספירה. במהלך המאה ה-20, ובעיקר משנות ה-50, התרחשה תנופת בנייה שהובילה לצמיחה משמעותית של הכפר. קורף מולאן נחשב לאחד הכפרים הגדולים באנגליה, כשתושביו עובדים בעיקר בערים סמוכות. בין תושבי הכפר נמנה גם העיתונאי הישראלי עמרי גלפרין ומשפחתו.

## תעסוקה
קורף מולאן נחשב לאחד הכפרים הגדולים ביותר באנגליה. מרבית תושבי קורף מולאן עובדים בערים הסמוכות: וימבורן, פול, בורנמות' וסאות'המפטון.

## דמוגרפיה
נכון למפקד האוכלוסין של 2021, אוכלוסיית הכפר מנתה כ-10,133 תושבים, עם שטח של 12.27 קמ"ר. צפיפות הכפר הייתה 846 איש לקמ"ר. הגיל החציוני של הכפר היה 47 שנים. ההרכב האתני של הכפר הכיל: 97.6% לבנים, 0.9% אסייתים, 0.1% שחורים, 1.2% מעורבים או מקבוצות אתניות מרובות, ו-0.3% מקבוצות אתניות אחרות. ההרכב הדתי של הכפר היה 47.7% נוצרים, 45.0% חסרי דת, 0.4% מוסלמים, 0.2% בודהיסטים, 0.1% הינדים, 0.1% יהודים, ו-0.5% שייכים לדת אחרת.

## קישורים חיצוניים

* הכפר קורף מולאן
* מועדון הקריקט של קורף מולאן

## הערות שוליים

קטגוריה:דורסט: יישובים
טור דה פראנס 2025

**טור דה פראנס 2025** (בצרפתית: **Tour de France 2025**) היה המהדורה ה-112 של הטור דה פראנס, מרוץ האופניים השנתי המתקיים בצרפת. הטור נפתח בליל ב-5 ביולי והסתיים בקטע ה-21 בשאנז אליזה שבפריז ב-27 ביולי. טאדיי פוגאצ'אר הסלובני מקבוצת יו. איי. אי. אמירטס זכה בהכי הרבה קטעים (4) ובמרוץ כולו, לאחר שהקדים את יונאס וינגגור הדני מקבוצת ויסמה-ליס א בייק (שזכתה בקטגוריית הקבוצות) ב-4 דקות ו-24 שניות. הייתה זו הזכייה השנייה ברציפות של פוגאצ'אר בטור והרביעית תוך שש שנים. ג'ונתן מילאן האיטלקי מקבוצת לידל-טרק זכה בקטגוריית הנקודות, פוגאצ'אר זכה בקטגוריית ההרים, פלוריאן ליפוביץ הגרמני מקבוצת רד בול–בורה–הנסגרוהה זכה בקטגוריית הרוכב הצעיר ובן הילי האירי מקבוצת EF Education–EasyPost זכה בפרס הרוכב ההתקפי.

## קבוצות
23 קבוצות אופניים השתתפו בטור. כל 18 קבוצות ה-UCI World Tour הוזמנו אוטומטית, ואליהן הצטרפו 5 קבוצות UCI ProSeries: שתי הקבוצות המדורגות ראשונות בשנת 2024, לוטו וישראל - פרמייר טק, לצד , טודור פרו  וטוטאל אנרז'י  שנבחרו על ידי ארגון אמאורי שמארגן את הטור.

חוקי האיגוד הבין-לאומי לאופניים מתירים רק ל-22 קבוצות להשתתף בגרנד טורס, אך מארגני המרוץ ביקשו מהאיגוד לאפשר הזמנה של קבוצה נוספת בעקבות שדלנות מצד הקבוצות הקטנות יותר. במרץ 2025, על אף התנגדות מצד קבוצות גדולות כגון ויסמה-ליס א בייק שהזהירה מפגיעה בבטיחות, הכריז איגוד האופניים כי 23 קבוצות יורשו להשתתף בטור 2025.

### UCI WorldTeams

### UCI ProTeams
*ישראל - פרמייר טק
*לוטו
*קבוצת טוטאל אנרז'י
*קבוצת טודור פרו
*קבוצת Uno-X Pro

## מסלול וקטעים
לראשונה מאז 2021 נערך ה-, הקטע הראשון בטור, בצרפת, והוא הוזנק בעיר ליל. הקטע ה-21 והאחרון של הטור חזר לשאנז אליזה שבפריז לאחר שב-2024 הוא נערך בניס בעקבות ההכנות לאולימפיאדת פריז (2024). זה היה המרוץ הראשון שהתקיים כולו בצרפת מאז 2020.

## מובילי הקטגוריות

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:2025 בספורט
קטגוריה:2025 בצרפת
קטגוריה:טור דה פראנס
קטגוריה:תחרויות ספורט בצרפת
בית סולל בונה חיפה

**בית סולל בונה חיפה** הוא בניין המטה הראשי ששימש את חברת "סולל בונה" וניצב במפגש הרחובות ח'ורי והנביאים בשכונת הדר בחיפה.

עם הקמת מדינת ישראל קידמה חברת "סולל בונה" את הקמתו של בניין משרדים שירכז את כל משרדי החברה שהיו פזורים עד אז ברחבי העיר. מתוך רצון להקים את הבניין בסמוך למרכז המנהלתי של חיפה אז, נבחר מגרש פנוי במפגש הרחובות ח'ורי והנביאים, והוזמן האדריכל שמואל רוזוב לתכנן את הבניין. רוזוב תכנן בניין המורכב משני אגפים צמודים – האחד מתנשא לגובה של שבע קומות שבנייתו הושלמה ב-1953, והשני מתנשא לגובה של 11 קומות ובנייתו הושלמה ב-1958. בכך היה בשעתו לבניין הגבוה בישראל. גם הקמתו של מגדל הנביאים כמה עשרות שנים מאוחר יותר במגרש סמוך לא הצליחה להאפיל על הבניין שנותר הגבוה באזור.

הבניין כולו חופה בלוחות אבן שנחצבו במחצבות חברת "אבן וסיד", חברת הבת של סולל בונה שגם משרדיה שכנו בבניין. בראש המגדל שולבו לוחות אבן ממספר מחצבות שמתאפיינות במספר גוונים ויוצרות את ראשי התיבות של שם החברה. לרשות העובדים פעלה מסעדה בקומה הראשונה של הבניין.

ב-1969 נסגרה קומת העמודים שבבסיס האגף שמתנשא לגובה של שבע קומות. בחזית שנאטמה הוזמן האמן גרשון קניספל לשלב קיר אמנותי שהתייחס ליכולות החברה (אלה הושלמו ב-1971). תבליט אמנותי נוסף שיצר קניספל ניצב בסמוך לכניסה הפונה לרחוב ח'ורי ומקיפה לוח זיכרון לפעולות כוחות "ההגנה" שהובילו לשחרור העיר חיפה במלחמת העצמאות.

בשנות ה-90, עם שקיעתה של החברה ומכירתה לגורמים פרטיים, נמכר הבניין וכיום הוא משמש גופים ציבוריים כמו גם פרטיים, כשבראש המגדל שוכן משרד אדריכלים.


Solelbone02.jpg|קירות אמנותיים שיצר גרשון קניספל בחזית הבניין ב-1970
Solelbone03.jpg|שני מהלוחות שיצר גרשון קניספל
Solelbone04.jpg|תבליט אמנותי שיצר גרשון קניספל בכניסה לבניין
Solelbone05.jpg|ראשי התיבות של חברת סולל בונה בראש המגדל


## קישורים חיצוניים

*מיכאל יעקובסון: סיבוב בבית סולל בונה בחיפה, באתר 'חלון אחורי'', 1 באוגוסט 2025

סולל בונה חיפה
קטגוריה:רחוב הנביאים (חיפה)
קטגוריה:הדר הכרמל
ח'ותל

**ח'ותל** (בטג'יקית: **Хуттал**, בפרסית: **ختل**) הייתה אזור וממלכה עצמאית למחצה בימי הביניים, ששטחה השתרע בין הנהרות  ו, היובלים העיקריים של הנהר אוקסוס (כיום אמו דריה), ועד מורדות הרי פמיר. הוא חופף בערך למחוז ח'תלון המודרני של טג'יקיסטן.

ממלכת ח'ותל של ימי הביניים שכנה בצומת מרכזי של רשתות דרכי המשי, שקישרו את באקטריה עם המזרח והצפון. מיקום זה אפשר לה לשמור על עצמאותה או מעמדה כישות עצמאית למחצה, ובמקביל לשמש כנקודת מעבר לסחורות מסין, הודו והמערב. חות'ל תרמה למסחר מלח, זהב, כסף וסוסים, ושימשה גם כמרכז של חילופי תרבויות, דתות וטכנולוגיות.

ביולי 2025 הוכרזו 11 אתרים השייכים לחות'ל העתיקה כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו בשם אתרי מורשת תרבותית של ח'ותל העתיקה.

## ההיסטוריה של ח'ותל
### התקופה הטרום-אסלאמית
ב-580 לספירה, ההפתליטים הובסו על ידי כוחות משותפים של האימפריה הסאסאנית והגקטורקים. לאחר התפרקות האימפריה ההפתליטית, האזור כונה ח'ותל והפך לממלכה עצמאית. בשנת 625 לספירה, הוא סופח ל. תחת השלטון הטורקי (המאות ה-7–8) חלה התפתחות תרבותית משמעותית באזור: נבנו ערים חדשות, הבודהיזם שגשג, ונבנו מנזרים בודהיסטיים.

נסיכות ח'ותל מילאה תפקיד פעיל בתקופה הטרום-אסלאמית, לעיתים כבעלת ברית ולעיתים כאויבת, של בית אומיה במהלך הכיבוש המוסלמי של טרנסאוקסאניה. רק בשנים 750–751 הצליחה השושלת העבאסית לבסס שליטה ישירה עליה.

### התקופה המוסלמית
* התקופה העבאסית (עד המאה ה-10): ענף של הבניג'ורים מטוכריסטן שלט באזור תחת חסות העבאסים, והכיר בריבונות השושלת הסאמאנית במאה ה-10.
* המאות ה-11–12: בח'ותל היו כנראה סדרת שליטים אוטונומיים תחת שליטה רופפת של השושלת הע'זנווית, ולאחר מכן של הסלג'וקים.
* המאות ה-12–13: עם דעיכת כוחם של הסלג'וקים, ח'ותל עברה לשליטת  והאימפריה הח'ווארזמית, ובתקופה זו לא ידוע על שושלת מקומית ששלטה בה.
* המאות ה-13–14: ח'ותל הפכה לחלק מהאימפריה המונגולית ולאחר מכן של החאנות של צ'אגאטאי. לאחר התפוררות החאנות, היא הופיעה שוב כנסיכות אוטונומית.
* המאה ה-16: ה השתלטו על ח'ותל, והשם "ח'ותל" יצא משימוש והוחלף בשם .

## קישורים חיצוניים

* Bosworth, C. Edmund (2009). "ḴOTTAL". Encyclopædia Iranica


## הערות שוליים

קטגוריה:טג'יקיסטן: היסטוריה
החיים (עיתון)

[ממוזער|עיתון "החיים", [ד' באב תרפ"ה (1925), חלקו הימני בפרסית סטנדרטית וחלקו השמאלי בפרסית יהודית]]

העיתון **החיים** היה כתב עת יהודי-איראני, שפורסם בשנים 1922 – 1925/1926, בפרסית ובפרסית יהודית (ג’ודאו-פרסית).

## רקע
העיתון יצא לאור בתקופה של התארגנות חברתית ופוליטית מוגברת בקרב יהודי איראן, תחת השפעת הציונות, החוקתיות (קונסטיטוציונליזם), וזרמים אנטי-אימפריאליסטיים.
מטרת העיתון הייתה להעשיר את עולמם האינטלקטואלי של קוראיו, ולשמש במה לביטוי עצמי יהודי ולפעולה ציבורית במסגרת הזירה האיראנית.

כתב העת נוסד ונערך על ידי שמואל חיים, ושאף לדרוש אחריות ציבורית מהשלטון, מההסתדרות הציונית, ומהנהגת הקהילה היהודית.
הוא קידם את ערכי החינוך המודרני, השילוב האזרחי, וההשתתפות התרבותית, ושיקף את הזרמים האינטלקטואליים והפוליטיים הרחבים של התקופה.

על אף שכתב העת החיים התמקד בעיקר בעניינים פוליטיים, חינוכיים וחברתיים של הקהילה היהודית באיראן, הוא שימש גם במה לשירה ולביטוי ספרותי. במהלך שנות פעילותו פורסמו בו מספר מצומצם של שירים בפרסית תקנית, ולעיתים גם בעברית או בפרסית-יהודית. שירים אלה כוללים פואמות הלל לצד שירים סאטיריים, שביטאו הן שבח לערכים או דמויות מרכזיות והן ביקורת פנימית כלפי מוסדות דתיים, פוליטיים וחברתיים. חלק מהשירים הושפעו מזרמים מודרניסטיים בספרות האיראנית, ונכתבו ברוח של חידוש פואטי כתגובה למציאות המשתנה שלאחר מלחמת העולם הראשונה. לצד שירים מקוריים, פרסם כתב העת גם קטעים משירה קלאסית פרסית – כגון שירים של מהסתי  ונזאמי גנג'ווי – וכן שירה עברית של רבי יהודה הלוי. שמות רוב המחברים אינם ידועים כיום, דבר המעיד על האפשרות שמדובר ביוצרים מקומיים, בני הקהילה, שחיפשו דרכים לבטא את זהותם היהודית והאיראנית כאחת. השירה בכתב העת החיים משקפת את ראשית המעבר מהשירה הדתית המסורתית לשירה מודרנית המבקשת להשתלב בתרבות הלאומית האיראנית, והיא מהווה חלק ממגמה רחבה של מודרניזציה ספרותית בקרב קהילות יהודיות ברחבי המזרח התיכון בתקופה שבין שתי מלחמות העולם.

"החיים" הגיע לקוראים יהודים – ולעיתים גם לא-יהודים – ברחבי איראן, ובכלל זה בערים טהראן, אספהאן, שיראז וכאשאן.
על פי הדיווחים, בשיאו היו לו כ־1,000 מנויים משלמים, אך מעגל הקוראים היה רחב יותר הודות למינויים קבוצתיים וחדרי קריאה ציבוריים.

כתב העת מילא תפקיד משמעותי בקידום המעורבות היהודית בזירה הציבורית המתפתחת של איראן, תוך שילוב זהות יהודית עם מסגרות תרבותיות ופוליטיות איראניות.

## לקריאה נוספת
* דניאל אמיר, Poetry, satire, and self in the post-constitutional Iranian-Jewish periodical Ha-Hayyim

קטגוריה:איראן: תרבות
קטגוריה:איראן: היסטוריה
קטגוריה:יהדות איראן ופרס
קטגוריה:עיתונות יהודית
קטגוריה:שנות ה-1920
עונת 2025/2026 בליגת העל בכדורסל נשים

עונת 2025/26 בליגת העל לנשים בכדורסל היא העונה ה-69 בליגת הנשים הבכירה בישראל. העונה החלה ב-29 בספטמבר 2025. מכבי בנות אשדוד היא אלופה המדינה לאחר שגברה על הפועל ראשון לציון בגמר העונה הקודמת.

פעילות הליגה הושעתה עם תחילתו של מבצע שאגת הארי. מחזור המשחקים האחרון התקיים ב-16 בפברואר 2026.

## קבוצות

10 קבוצות משתתפות בליגת העל בעונת 2025/26. הפועל כפר סבא נשרה לליגה הלאומית בתום העונה הקודמת ואת מקומה תפסה הפועל באר שבע דימונה שזכתה באליפות הליגה הלאומית. א.ס. רמת השרון התאחדה עם מכבי כרמיאל מהליגה הארצית והקבוצה המאוחדת נקראת מכבי כרמיאל בית הכרם.

## שיטת המשחקים

במהלך העונה הסדירה התקיימו שני סיבובים כך שכל קבוצה שיחקה פעמיים נגד יריבותיה, פעם אחת בבית ופעם אחת בחוץ. בתום העונה הסדירה התפצלה הליגה לבית עליון, בו מתמודדות שש הראשונות בתום העונה הסדירה, ובית תחתון בו מתמודדות ארבע האחרונות. כל קבוצה גוררת איתה את המאזן מהעונה הסדירה. בבית העליון תשחק כל קבוצה נגד יריבותיה לבית פעם אחת, ובבית התחתון תשחק כל קבוצה נגד יריבותיה לבית פעמיים.

שש קבוצות הבית העליון ושתי הראשונות בבית התחתון יעפילו לפלייאוף. הקבוצה שתדורג אחרונה בבית התחתון תנשור לליגה הלאומית.

## טבלת הליגה

העונה הסדירה הסתיימה ב-29 בינואר 2026. כך דורגו הקבוצות בסיומה:

אליצור רמלה הקדימה בטבלה את הפועל ראשון לציון לאחר שגברה עליה בשני המפגשים במהלך העונה הסדירה. הפועל פתח תקווה הקדימה את הפועל לב ירושלים ומכבי כרמיאל בית הכרם לאחר שגברה על שתיהן פעמיים במהלך העונה הסדירה. ירושלים הקדימה את כרמיאל בזכות המאזן הפנימי ביניהן, ניצחון בית של ירושלים בהפרש של 21 נקודות לעומת הפסד חוץ בהפרש של 10 נקודות.
## השתתפות במסגרות אירופאיות
אליצור רמלה השתתפה ביורוקאפ והיא הוגרלה ישירות לשלב הבתים. היות שהמצב הביטחוני לא איפשר לארח משחקים בישראל, רמלה אירחה את משחקיה הביתיים במגרשיהן של יריבותיה.רמלה הודחה על-ידי אולימפיאקוס בשלב 32 האחרונות.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורסל נשים בישראל
קטגוריה:2025 בישראל: כדורסל
קטגוריה:2026 בישראל: כדורסל
קטגוריה:2025 בישראל: ספורט
קטגוריה:2026 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2025
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2026
עונת 2025/2026 בליגת העל האוקראינית

**עונת 2025/2026 ב[[ליגת העל האוקראינית בכדורגל]]** היא העונה ה־35 בליגה האוקראינית הבכירה מאז התפרקות ברית המועצות וה-22 תחת השם הנוכחי של ליגת העל האוקראינית. העונה החלה ב-1 באוגוסט 2025 וצפויה להסתיים ב-29 במאי 2026.

## קבוצות ואצטדיונים
מתוך 16 הקבוצות שמשתתפות בעונה זו, 12 קבוצות המשיכו מעונת 2024/2025. אליהן התווספו ארבע הקבוצות שסיימו במקומות הראשונים בליגת המשנה האוקראינית, אפיטסנטר קמניץ-פודולסקי ופולטבה שסיימו בשני המקומות הראשונים העפילו אוטומטית והחליפו את אינהולץ פטרובה וצ'רנומורץ אודסה שסיימו בשני המקומות האחרונים בעונת 2024/2025. מטאליסט 1925 חרקוב וקודריבקה שסיימו במקומות השלישי והרביעי בליגת המשנה, התמודדו בפלייאוף מול ליבאי ברה קייב ווורסקלה פולטבה שסיימו במקומות ה-14 וה-13 בעונת 2024/2025 בהתאמה, ניצחו אותן והעפילו גם כן.

עבור אפיטסנטר קמניץ-פודולסקי, פולטבה וקודריבקה זוהי הופעת בכורה בליגת העל האוקראינית. מטאליסט 1925 חזרה לליגה לאחר היעדרות של שנה אחת.

### אצטדיונים
הסף המינימלי לקיבולת אצטדיון בליגת העל האוקראינית הוא 4,500 מקומות. בעקבות המלחמה עם רוסיה מועדונים נאלצו לעבור לאצטדיונים חלופיים.

## טבלת הליגה
מעודכן ל-22 במרץ 2026

## סטטיסטיקות

### מלך השערים
מעודכן ל-19 במרץ 2026

## ראו גם
* ליגת העל האוקראינית בכדורגל

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2025
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2026
קטגוריה:עונות בליגת העל האוקראינית בכדורגל
קטגוריה:2025 באוקראינה
קטגוריה:2026 באוקראינה
אלגברת טמפרלי-ליב

**אלגברת טמפרלי-ליב** היא אלגברת דיאגרמות מממד סופי, שיש לה שימושים אלגבריים וקומבינטוריים. הוגדרה ב-1971 על ידי Neville Temperley ו-Elliott Lieb, במסגרת עבודתם על מודלים במכניקה סטטיסטית.

## מבנה
### יוצרים ויחסים
יהי R חוג קומוטטיבי עם איבר \delta \in R. **אלגברת טמפרלי-ליב** \mbox{TL}_n(\delta) היא אלגברה אסוציאטיבית עם איבר יחידה מעל R, הנוצרת על ידי איברים e_1,\dots,e_{n-1} המקיימים את היחסים
: e_i^2 = \delta e_i לכל i;
: e_ie_{i\pm 1}e_i =e_i לכל i;
: e_ie_j = e_je_i כאשר |i-j|>1.
באמצעות היחסים האלו אפשר להביא כל מונום ל**צורת ג'ונס** נורמלית, E= \big(e_{i_1}e_{i_1-1}\cdots e_{j_1}\big)\big(e_{i_2}e_{i_2-1}\cdots e_{j_2}\big)\cdots\big(e_{i_r}e_{i_r-1}\cdots e_{j_r}\big), כאשר 1\leq i_1 ו-1\leq j_1. האיברים בצורה הנורמלית מהווים בסיס לאלגברת טמפרלי-ליב. למשל, 1,e_1,e_2,e_1e_2,e_2e_1 מהווים בסיס ל-\operatorname{TL}_3(\delta).

הממד של אלגברת טמפרלי-ליב הוא מספר קטלן: \dim(\operatorname{TL}_n(\delta)) = \frac{(2n)!}{n!(n+1)!}.

האלגברה \operatorname{TL}_n(\delta) היא תת־אלגברה של אלגברת בראואר
\mathfrak{B}_n(\delta) (אלגברת החבורה של מונויד בראוור), ולכן גם של אלגברת החלוקות P_n(\delta).

מעל המרוכבים, אלגברת טמפרלי-ליב מסדר n היא חוג פשוט למחצה לכל \delta מחוץ לקבוצה סופית ידועה. כל אלגברות טמפרלי-ליב מסדר n הפשוטות למחצה איזומורפיות זו לזו.

### אלגברת דיאגרמות
אפשר לפרש את היוצרים של אלגברת טמפרלי-ליב בתור דיאגרמות, באופן הבא. נאמר ש**סבך פשוט** הוא מלבן ש-n נקודות מסומנות על צד שמאל ועל צד ימין שלו, והנקודות שלו מחוברות בזוגות בקשתות שאינן חוצות זו את זו. איבר היחידה הוא הסבך הפשוט שבו כל נקודה מחוברת לזו שמולה. היוצר e_i הוא הסבך הפשוט שבו הנקודות i,i+1 מחוברות זו לזו (גם מימין וגם משמאל), ושאר הנקודות מחוברות לנקודות שמולן. הכפל של שני סבכים פשוטים נעשה על ידי הצבתם זה לצד זה, כאשר כל לולאה סגורה המתקבלת מן ההצמדה מוחלפת בקבוע \delta.

## הצגות
נניח ש-\operatorname{TL}_n(\delta) פשוטה למחצה. המודולים הפשוטים של האלגברה הם W_\ell עבור 0 \leq \ell \leq n המקיימים \ell \equiv n \pmod{2}. ממדי המודולים האלה הם
\dim(W_\ell) = \binom{n}{(n-\ell)/2}-\binom{n}{(n-\ell)/2-1}

ידוע בסיס דיאגרמטי למודולים הפשוטים. ידועים גם כללי ההסתעפות של המודולים הפשוטים של אלגברת בראוור עבור אלגברת טמפרלי-ליב.

## לקריאה נוספת
* לואי קאופמן, "Knots and Physics", הוצאת World Scientific, 1991.
* רודני בקסטר, "Exactly Solved Models in Statistical Mechanics", Academic Press, 1982.

קטגוריה:תורת הקשרים
אמירה לם

**אמירה לם** (נולדה ב־21 ביולי 1955) היא עיתונאית ישראלית, הפעילה בעיקר במוסף השבועי "7 ימים" של העיתון "ידיעות אחרונות". לם ידועה בעיקר בזכות כתבותיה על אישים בכירים במדינה וכתבות דיוקן מעמיקות שזוכות להכרה רחבה.

## קריירה עיתונאית
את דרכה העיתונאית התחילה בשנת 1973 ככתבת צבאית ב"במחנה נח"ל". לאחר מכן כתבה במקומונים "צומת השרון" ו"העיר" מרשת שוקן ובמוסף "הארץ". ל"ידיעות אחרונות" הצטרפה בשנת 1995. במשך שנים רבות כתבה כתבות למוסף "7 ימים", והיא נחשבת אחת הכתבות הוותיקות והמנוסות של המוסף. בין היתר ערכה ראיונות עומק עם שמעון פרס, אריאל שרון, אהרן ברק, מאיר שמגר, עמוס עוז, אריק איינשטיין וחיים גורי. כן כתבה לם סדרת ראיונות על דליה רביקוביץ, ובכלל זה הריאיון האחרון שנתנה המשוררת לפני מותה. גם שולמית אלוני הפקידה בידיה את הריאיון האחרון שלה, שלבקשתה פורסם אחרי מותה כצוואה רוחנית. נוסף על כך ערכה לם רב־שיח עם כל ראשי המוסד לדורותיהם ורב־שיח (עם העיתונאית טובה צימוקי) עם כל נשיאי בית המשפט העליון לדורותיהם.

במסגרת עבודתה התריעה לא פעם על הפגיעה במערכת המשפט, על השסעים שנפערים בחברה הישראלית ועל הסדקים בניהול המדינה.

בשנת 2001 שורבב שמה ב"עין השביעית" וב"גלובס" בשני אירועים עיתונאיים שרק הצביעו על גישתה המקצועית והאחראית כעיתונאית חוקרת.  

### "העין השביעית"
כתבות ותחקירים שערכה לם מצוטטות באתר "העין השביעית", שהוא פלטפורמה מרכזית לביקורת תקשורת ועיתונות חוקרת בישראל.

חלק ניכר מפרסום עבודותיה ב"העין השביעית" מתמקד בפרויקט תחקירים מיוחד בשם "שיטת 'ידיעות אחרונות'". פרויקט זה מנתח באופן שיטתי את התנהלות העיתון, את יחסיו עם גורמים פוליטיים וכלכליים, ואת ההשפעות של יחסים אלו על התוכן העיתונאי. כתבות אלו חושפות, בין היתר, את מערכת היחסים המורכבת בין מו"ל "ידיעות אחרונות" נוני מוזס לבין ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, את עלייתו של "ידיעות אחרונות" לעיתון המוביל בישראל, ואת מעורבותם של גורמים פוליטיים בתוכני העיתונות. הריכוז הגבוה של כתבות אמירה לם באתר "העין השביעית", מצביע על התמחותה הבולטת בתחום ביקורת התקשורת והעיתונות החוקרת. זהו אינו דיווח חדשותי שגרתי, אלא ניתוח מעמיק ושיטתי של כשלים אתיים, השפעות פוליטיות וכלכליות על התוכן העיתונאי, ופירוק מנגנוני הכוח בתקשורת. הדבר מצביע על מיקוד ספציפי ומתמשך בתחום זה בקריירה שלה. באמצעות פרסום עקבי של תחקירים ביקורתיים על גופי תקשורת רבי השפעה כמו "ידיעות אחרונות" ו"ישראל היום", ופרסומם דרך פלטפורמה כמו "העין השביעית", אמירה לם ממצבת את עצמה כעיתונאית "כלב שמירה" (watchdog). עבודתה חושפת לכאורה ניגודי עניינים, התערבות פוליטית ושחיקת עקרונות העיתונות החוקרת. בכך, היא תורמת באופן משמעותי לשיח הציבורי על אחריותיות תקשורתית ושקיפות. קרה גם לא פעם שלם עשתה עבודה עיתונאית אך בעקבות סיבות פוליטיות או אחרות הדברים לא פורסמו כפי שכתבה אותם: "בימי חפץ, המריאו כתבי העיתון רונן ברגמן ואמירה לם עם גאידמק למוסקבה, בניסיון נוסף לפצח את האיש. הכתבים שאלו את גאידמק את כל השאלות המתבקשות, אולם הכתבה 'נארזה' על־ידי העורכים בצורה אוהדת יותר".

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
הר הגעש קרשניניקוב

**הר הגעש קרשניניקוב** (ברוסית: **Крашенинников**) הוא קומפלקס של שני הרי געש חופפים בתוך קלדרה גדולה בחוף המזרחי של חצי האי קמצ'טקה שברוסיה. הוא ממוקם בשמורת הטבע קרונוצקי מדרום לאגם קרונוצקוי, ונקרא על שם החוקר סטפן קרשניניקוב. הר זה הוא אחד מהרי הגעש של קמצ'טקה, שהוכרו על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית. באוגוסט 2025 הוא התפרץ לראשונה מזה מעל 500 שנה, ככל הנראה בשל רעידת האדמה העוצמתית שהתרחשה מספר ימים טרם התפרצותו.

## גאולוגיה
ממוזער|הר הגעש קרשניניקוב.
קשת האי קוריל-קמצ'טקה מכילה יותר מ-60 הרי געש פעילים. הר געש קרשניניקוב מכיל שני הרי געש חופפים המורכבים משלושה מבנים, כאשר החרוט החלקי ההיסטורי האחרון ליד החרוט הצפוני נקרא החרוט הצפון-אמצעי. על פי תוכנית הגעש העולמית של מכון הסמית'סוניאן, ההתפרצות האחרונה של קרשניניקוב לפני 2025 תוארכה לשנת 1550 באמצעות טפרוכרונולוגיה.

הטפרה מההתפרצות שנוצרה בקלדרה נמצאת על גבי חומר מהתפרצות לפני 39,000 שנה, ותוארכה לאחרונה כבת 30,000 שנה, כאשר כ-13 ק"מ מעוקב של נפח התפרצות הגיעו עד 200 ק"מ צפונה משם. החרוט הדרומי מבין השניים עתיק יותר, ונבנה במשך תקופה של 4,500 שנה, שהחלה לפני 11,000 שנה. החרוט הצפוני, בו התפרצו לבה אנדסיטית וטפרה, החל להיווצר לאחר שהחרוט הדרומי הושלם.
## התפרצות מחודשת
ב-2 באוגוסט 2025 התפרץ הר הגעש, והעלה ענן אפר וולקני לגובה של עד שישה קילומטרים. על פי ראש צוות התגובה הגעשית בקמצ'טקה, אולגה גירינה, מדובר בהתפרצות הראשונה של קרשניניקוב מזה כ-600 שנה, כאשר על פי ההערכות ההתפרצות הקודמת הייתה ככל הנראה בשנת 1463, עם סטייה אפשרית של כ-40 שנה. לפי מדענים ייתכן שיש קשר בין ההתפרצות של הר הגעש לרעש העוצמתי מספר ימים קודם לכן באזור קמצ'טקה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אסיה: הרי געש
קטגוריה:רוסיה: הרים
קטגוריה:חבל מנהלי קמצ'טקה: גאוגרפיה
נחמיה בן יעקב הכהן

**נחמיה חי בן יעקב הכהן** (המאה ה-18) היה רב בפרארה שהמיר דתו לנצרות.

## שנותיו הראשונות
רבי משה ישראל, בעל ספר "משאת משה", שיבח מאוד את נחמיה הכהן, על מידת הכנסת אורחים שמו, ובעיקר על לימוד תורתו.

כמו כן רבי אביעד שר שלום באזילה בספרו "אמונת חכמים" ראה לנכון להביא דברי תורה בשמו של נחמיה הכהן בשני מקומות בספרו (בפרק כ"ד ובפרק כ"ט), כמו גם לבקש הסכמתו על הספר. ההסכמה נכתבה ביום שני, ח' בחשוון ה'ת"ץ (31 באוקטובר 1729).

באותה שנה (ה'ת"ץ) חתם נחמיה על שטר התחייבות, בו קיבל עליו רמח"ל לסלק את ידיו מהפצת כתביו בקבלה.

## ההמרה וסיבתה
נחמיה הכהן התנצר בשנת ה'תצ"ה (1734/1735), ושמו הנוצרי נקרא **גיובני ט. רופיני**.

על סיבת המרתו, כותב שד"ל: 

ישעיהו זנה סבור ש"שמועה" זאת על נחמיה שהמיר דתו בגלל עסקי נשים אינה נכונה, אלא 

לעומת זאת, יעקב שמואל שפיגל מנסה להוכיח שהשמועה שכתב שד"ל היא יותר מאשר שמועה גרידא, ולא כפי שטען זנה שזו אגדה, אם כי שפיגל מודה כי בעל דין יכול לחלוק על כך.

שפיגל גם מציין לאחד ממאמריו של ססיל רות, שם מובא (בשם ספר בשפה האיטלקית, בו נכתבו תולדות הקהילה היהודית בפרארה) כי נחמיה הוטבל לנצרות עם בנו ושלוש בנותיו מחמת .

## בלבול בין כמה אנשים בשם "נחמיה כהן"
מלבד נחמיה בן יעקב הכהן, מונה ישעיהו זנה לא פחות מעוד שני "נחמיה כהן" שחיו בפרארה באותה תקופה, וכי לא תמיד נזהרו החוקרים להפריד ביניהם. והם:
#רבי נחמיה בן ברוך הכהן
#נחמיה חי בן משה הכהן, עשיר שביתו היה פתוח לרווחה לרבנים יצחק למפרונטי וישעיהו באסאן.

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים איטלקים
קטגוריה:יהודים שהתנצרו
קטגוריה:פרארה: אישים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-18
המישור הסיבירי המערבי

**המישור הסיבירי המערבי** (ברוסית: **Западно-Сибирская равнина**) הוא מישור גדול המשתרע על חלקה המערבי של סיביר, בין הרי אורל במערב ונהר יניסיי במזרח, והרי אלטאי בדרום מזרח. חלק גדול מהמישור מנוקז בצורה לא יעילה ומורכב מכמה מהביצות ומישורי ההצפה הגדולים בעולם. ערים חשובות במישור כוללות את צ'ליאבינסק, נובוסיבירסק, אומסק וטומסק, כמו גם סורגוט וניז'נברטובסק.

החורפים במישור מערב סיביר קשים וארוכים. האקלים של רוב האזורים המישוריים הוא תת-ארקטי או יבשתי. במישור היו עתודות נפט וגז טבעי גדולות. רוב תפוקת הנפט והגז של רוסיה הופקה מאזור זה במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20.

## גאוגרפיה
ממוזער|הנהר אוב
המישור המערבי של סיביר ממוקם ממזרח להרי אורל, בעיקר בשטח רוסיה. זהו אחד האזורים הגדולים של רוסיה והוא מתואר כאזור השפלה הרציף הגדול ביותר בעולם – יותר מ-50 אחוזים ממנו נמצאים בגובה של פחות מ-100 מטר מעל פני הים, והוא משתרע על שטח של כ-2.6–2.7 מיליון קילומטרים רבועים שהם כשליש מסיביר. הוא משתרע מצפון לדרום לאורך 2,500 קילומטרים, ומגיע לרוחב מרבי של 1,500 קילומטרים בחלקו הדרומי. מהאוקיינוס הארקטי למרגלות הרי אלטאי, וממזרח למערב לאורך 1,900 ק"מ מנהר יניסיי להרי אורל. מלבד יניסיי, נהרות עיקריים אחרים במישור הם אירטיש, אוב, ,  ו. ישנם אגמים וביצות רבים ואזורים נרחבים במישורים מוצפים באביב.

נהר יניסיי הארוך זורם מדרום לצפון, מרחק של 3,530 ק"מ לאוקיינוס הארקטי, שם הוא מזרים יותר מ-20 מיליון ליטר של מים בשנייה. יחד עם היובל אנגארה, שני הנהרות זורמים לאורך 5,530 ק"מ. העמק שנוצר על ידי היניסיי משמש כקו מפריד מחוספס בין המישור המערבי של סיביר לבין הרמה הסיבירית המרכזית.  הוא אזור הררי נמוך המשתרע ממזרח למערב על פני המישור. מרבצי קרחונים משתרעים דרומה עד למפגש הנהרות אוב-אירטיש, ויוצרים מדי פעם גבעות ורכסים נמוכים, כולל רמת אוב בדרום, אך מלבד זאת המישור שטוח מאוד וחסר תכונות חריגות.  ו בדרום הם אזורים חקלאיים חשובים. ישנם אגמי מלח ב, המשתרע דרומה לתוך קזחסטן ומוגבל מדרום על ידי .

ממוזער|המישור הסיבירי המערבי בצילום לוויין
המישור המערבי של סיביר ביצתי מאוד. הוא אחד האזורים הגדולים בעולם של אדמות כבול, המאופיינים בביצות מוגבהות. , אחת הביצות הגדולות בעולם, משתרעת על פני כ-51,600 קמ"ר. ישנם אגמים רבים בביצות הענקיות במישור ההצפה של אוב-טאז.

## החי והצומח
במישור יש שמונה אזורי צמחייה נפרדים: טונדרה, יער-טונדרה, טייגה צפונית, טייגה תיכונה, טייגה דרומית, יער תת-טייגה, ערבות יער וערבה. מספר מיני בעלי החיים במישור מערב סיביר נע בין לפחות 107 בטונדרה ל-278 או יותר באזור ערבות היער. בדרום המישור, היכן שקפאת-עד נעדרת ברובה, שטחי עשב עשירים המהווים הרחבה של  יצרו את הצמחייה המקורית, שכמעט כולה נוקתה בתחילת המאה ה-21.

## גאולוגיה
המישור המערבי של סיביר מורכב ברובו ממרבצי סחף והוא שטוח בצורה יוצאת דופן. עלייה של חמישים מטרים בגובה פני הים תגרום להצפת כל היבשה בין האוקיינוס הארקטי למפגש אוב-אירטיש ליד חנטי-מנסיסק. זהו אזור בקרום כדור הארץ שעבר שקיעה ממושכת והוא מורכב ממשקעים אופקיים מלפני 65 מיליון שנה. רבים מהמרבצים במישור זה נובעים ממחסומי קרח שהפכו את זרימת הנהרות אוב ויניסיי, הפנו אותם לים הכספי, ואולי גם לימת אראל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סיביר: גאוגרפיה
קטגוריה:רוסיה: גאוגרפיה
קטגוריה:מישורים
קטגוריה:ערבות
קטגוריה:רוסיה: יערות
דניאלה גילארדי

**דניאלה גילארדי** (באיטלקית: **Daniele Ghilardi**; נולד ב-6 בינואר 2003 בלוקה שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רומא מהסרייה א', בהשאלה מהלאס ורונה.

## קריירת מועדונים
מגיל חמש עד תשע שיחק גילארדי במחלקת הנוער של לוקזה כשוער וכחלוץ. בגיל תשע עבר למחלקת הנוער של פיורנטינה, וב-22 בספטמבר 2021 חתם על חוזה מקצועני ראשון במועדון עד לשנת 2024. בחודש ינואר 2022 הצטרף בהשאלה עם אופציית רכישה להלאס ורונה, וב-16 ביולי מימשה הקבוצה את אופציית הרכישה, והשאילה אותו למנטובה מהסרייה ג', במדיה ערך 23 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. ב-13 באוגוסט 2023 הושאל לסמפדוריה מהסרייה ב', במדיה ערך 38 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.

בעונת 2024/2025 שיחק גילארדי בהלאס ורונה. ב-4 באוקטובר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על ונציה במסגרת המחזור השביעי בליגה. בסך הכל ערך 24 הופעות ליגה בעונה זו.

ב-2 באוגוסט 2025 הושאל למשך עונת 2025/2026 לרומא מהסרייה א'.
## קריירה בין-לאומית
גילארדי נכלל בסגל נבחרת איטליה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 לשנת 2023, וערך שש הופעות בטורניר, בו הפסידה נבחרתו לנבחרת אורוגוואי בגמר.

הוא נכלל בסגל נבחרת איטליה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2025, וערך ארבע הופעות בטורניר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:בלמי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני הלאס ורונה
קטגוריה:כדורגלני סמפדוריה
קטגוריה:כדורגלני רומא
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-2003
ריתוך חף

ממוזער|שמאל|220px|אומי ריתוך לבסיס לוח
**ריתוך חף** היא טכניקה דומה לריתוך בהבזקה שבה מחבר או אום מעוצב במיוחד מרותך לחלק מתכתי אחר, בדרך כלל מתכת בסיס או תשתית. מחבר ההידוק יכול להופיע בצורות שונות, אך בדרך כלל נכלל כתבריג או תבריג פנימי (נגטיב). החפים עשויים להיות מוזנים אוטומטית לתוך מכונת ריתוך חף. לאומי ריתוך יש בדרך כלל אוגן עם בליטות קטנות שניתכות עד לכדי יצירת הריתוך. חפי ריתוך משמשים במערכות ריתוך חפים. יצרנים מייצרים חפי ריתוך עבור שתי צורות ריתוך חף עיקריות: ריתוך חף בקשת נמשכת (drawn arc stud welding) וריתוך חף בפריקת קבל (capacitor discharge stud welding).

## ריתוך חף בקשת נמשכת
ממוזער|שמאל|220px|עוגנים מרותכים בריתוך חף על קורת גשר
ריתוך חף בקשת נמשכת מחבר יתד ופיסת מתכת אחרת יחד על ידי חימום שני החלקים בקשת. היתד מחובר בדרך כלל ללוח שטוח באמצעות היתד כאחת האלקטרודות. הקוטביות  המשמשת בריתוך חף תלויה בסוג המתכת שבה משתמשים. לדוגמה, ריתוך אלומיניום דורש בדרך כלל אלקטרודה חיובית בזרם ישר (DCEP) ואילו ריתוך פלדה דורש אלקטרודה שלילית בזרם ישר (DCEN).

ריתוך חף מבוצע כשבקצהו תלחים ובטבעת קרמית המרכזת את החום, מונעת חמצון ושומרת על המתכת המותכת באזור הריתוך. הטבעת מוסרת בשבירה מהאביזר לאחר השלמת הריתוך. חוסר בפגמים בצד הנגדי לאביזר הוא מה שמבדיל את ריתוך חף מתהליכי חיבור אחרים.

## ריתוך חף בפריקת קבל
ריתוך חף בפריקת קבל שונה מריתוך חף בקשת נמשכת, בכך שאינו דורש תלחים. זמן הריתוך קצר יותר, מה שמאפשר לריתוך להיחשף מעט לחמצון וללא צורך בריכוז חום. הוא גם מאפשר לרתך חפי חיבור בקוטר קטן לחומרים דקים וקלים. תהליך זה משתמש בקשת זרם ישר מקבל. זמן הריתוך בתהליך זה הוא בין 1 ל-6 מילישניות. ריתוך חף בפריקת קבל עם הציוד החדיש ביותר יכול ליצור ריתוך ללא שריפה בצד הנגדי של מתכות דקות מאוד. ריתוך חף בפריקת קבל משמש לעיתים קרובות עבור חפי חיבור בקוטר קטן, כמו גם על חומרים לא סטנדרטיים ולעבודות בהן נדרש דיוק רב. ריתוך חף בקשת נמשכת משמש בעיקר למטרות מבניות ולחיבורי ריתוך בקוטר גדול יותר.

## ריתוך חף אוטומטי ורובוטי
קיימות מכונות ריתוך חף ניידות. ניתן גם להפוך את הרתכים לאוטומטיים, עם בקרות לקשת והפעלת לחץ. מכונות ריתוך חף ב-CNC יכולות להגביר את המהירות והדיוק של עבודות ייצור ובנייה. ריתוך חף הוא רב-תכליתי ויישומים אופייניים כוללים מרכבי רכב, לוחות חשמל, בניית ספינות ובניית מבנים. בניית ספינות היא אחד השימושים הוותיקים ביותר בריתוך חף, והתהליך חולל מהפכה בתעשיית בניית הספינות. תעשיות ייצור אחרות יכולות גם הן להשתמש בריתוך חף למגוון מטרות, החל מחשמל ומכניקה ועד למוצרים דקורטיביים וצרכניים.

## תקנים
בין התקנים המצוטטים ברשימת קודי הריתוך, חלים התקנים הבאים:
* ISO 13918 - ריתוך - חיזוקים קרמיים וחפים לריתוך חף בקשת
* ISO 14555 - ריתוך - ריתוך חף בקשת של חומרים מתכתיים

## לקריאה נוספת

## הערות שוליים

חף
נטע אורבך

**נטע אורבך** (נולדה ב-8 בדצמבר 2006) היא  שחקנית ישראלית.

## ראשית חייה
אורבך החלה לשחק בשנת 2011, כשהייתה בת 5.

## קריירה
בשנת 2011 היא גילמה את יונה וולך הצעירה בסרט "יונה וולך". זהו היה תפקיד המשחק הראשון של אורבך על המסך הגדול ובכלל.

בשנת 2017 אורבך גילמה את מאיה בסרט הקולנוע "מונטנה".

בשנת 2019 אורבך גילמה את מיכל שקד בסדרת הטלוויזיה "מורובוט". זהו התפקיד הראשון של אורבך בטלוויזיה. בשנת 2020 היא חזרה לגלם את התפקיד של מיכל בעונה השנייה של הסדרה.

בשנת 2021 יצאה לאור הסדרה הישראלית-אמריקאית שהופקה עבור נטפליקס, "פגע וברח". בסדרה אורבך מגלמת את אלה אזולאי, בתו של שגב אזולאי (ליאור רז).

בשנת 2023 אורבך הצטרפה לסדרת הטלוויזיה של כאן חינוכית, "האריות של שלי הכובשת" (ידועה גם כ"שלי הכובשת"). אורבך הצטרפה בעונתה השנייה של הסדרה. בסדרה היא מגלמת את נטע שמעונוב. באותה שנה אורבך גם החלה להשתתף בתוכנית הטלוויזיה לילדים ונוער של יס, "מה הבעיה?", בתפקיד מאי.

בשנת 2024 אורבך גילמה את טולי דבש, בתה של שונית דבש (רותם סלע), בתוכנית הטלוויזיה לילדים ונוער, "מתוקים". בנוסף באותה שנה היא השתתפה בתוכנית הטלוויזיה של כאן חינוכית, "סטודיו אמציה", בתפקיד תומר אדם. בנוסף באותה שנה היא חזרה להשתתף בעונתה השלישית של "האריות של שלי הכובשת". תשחק בפורים את אסתר המלכה בהצגה מגילת אסתר.

בשנת 2025 אורבך חזרה לסדרה "מה הבעיה?" לעונות 2 ו-3 של הסדרה. בנוסף באותה שנה החלו הצילומים לסרט "עצמאות" שביים וכתב משה רוזנטל. בסרט אורבך מגלמת את מיטל.

בשנת 2026 חזרה אורבך לתפקידה של מאי לרגל העונה הרביעית של הסדרה "מה הבעיה?".

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות ילדות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2006
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2006
מה יהיה (שיר של חוה אלברשטיין)

"**מה יהיה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת חוה אלברשטיין, ויצא לאור בשנת 1989 כחלק מאלבומה ה-30 "לונדון". את מילות השיר והלחן כתבה אלברשטיין עצמה, והעיבוד וההפקה המוזיקלית נוצרו בידי ירוסלב יעקובוביץ'.

## רקע והפקה
השיר נכלל באלבום "לונדון", אשר יצא לאור על ידי חברת התקליטים CBS ישראל בשנת 1989. האלבום סימן שלב חדש ביצירתה של אלברשטיין, אשר נטתה באותה תקופה לעסוק בתכנים אישיים יותר ולשלב סגנונות מוזיקליים עכשוויים.

לצורך הפקת האלבום שיתפה אלברשטיין פעולה עם המוזיקאי ירוסלב יעקובוביץ', אשר עיבד והפיק את כל רצועות האלבום, כולל "מה יהיה". העיבוד לשיר מתבסס על נגינה מינימליסטית המשלבת אלמנטים של ג'אז, ומהווה רקע אינטימי לטקסט האישי של אלברשטיין.

## תוכן מילולי ומוזיקלי
השיר כתוב בגוף ראשון ומתאר מצב רגשי שבו הדוברת חשה תחושת תקווה ושינוי, אף כי לא חל כל שינוי ממשי במציאות חייה. היא מציינת כי לא עזבה, לא הרזתה, לא נסעה ולא קיבלה דבר, ובכל זאת צוחקת. הפזמון חוזר על המשפט "מה יהיה", ומשיב באירוניה: "טוב יהיה", מפני ש"גרוע מזה לא יכול להיות".

המילים, שנכתבו על ידי אלברשטיין עצמה, מאזנות בין ייאוש מתון לאופטימיות זהירה, וניתן לפרשן כהתמודדות אישית עם תקופה מורכבת בחיים או כהרהור רחב יותר על מציאות חברתית בלתי משתנה.

## הצלחה מסחרית
"מה יהיה" זכה להצלחה נאה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. הוא נכנס למצעד ב-6 ביוני 1989 במקום ה-16, שהה בו במשך תשעה שבועות, והגיע לשיאו במקום החמישי ב-27 ביוני באותה שנה.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
מחמודו באג'ו

**מחמודו באג'ו** (באנגלית: **Mahmudu Bajo**; נולד ב-15 באוגוסט 2004 בגמביה) הוא כדורגלן גמביאני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית ובנבחרת גמביה.

## קריירת מועדונים
באג'ו נולד בגמביה ושיחק במחלקת הנוער של RS Tallinding FC המקומית, לפני שעבר למחלקת הנוער של גרנדה בספרד. בחודש יולי 2023 חתם בז'לזיארנה פודברזובה מליגת העל הסלובקית, במדיה ערך 28 הופעות ליגה. ב-18 ביולי 2024 חתם על חוזה לארבע שנים בדאק 1904 דונאיסקה סטרדה מליגת העל הסלובקית, במדיה ערך 33 הופעות ליגה.

ב-1 באוגוסט 2025 חתם על חוזה לארבע שנים בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית.

## קריירה בין-לאומית
באג'ו נכלל בסגל נבחרת גמביה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 לשנת 2023, וערך ארבע הופעות בטורניר.

ב-8 ביוני 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גמביה, בניצחון 1–5 על נבחרת סיישל במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גמביאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גמביאנים
קטגוריה:כדורגלני פודברזובה
קטגוריה:כדורגלני דאק 1904 דונאיסקה סטרדה
קטגוריה:כדורגלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גמביה
קטגוריה:גמביאנים שנולדו ב-2004
גם אתה תעבור

"**גם אתה תעבור**" הוא סינגל מאת הזמרת-יוצרת הישראלית חוה אלברשטיין, שיצא לאור בשנת 1989 ונכלל באלבומה ה-30 "לונדון". את מילות השיר והלחן כתבה אלברשטיין, והעיבוד וההפקה המוזיקלית נעשו בידי ירוסלב יעקובוביץ'. השיר נחתם כרצועה האחרונה באלבום, ומתאפיין בטון מלנכולי, כתיבה אישית ופתיחה מוזיקלית איטית.

## רקע והפקה
השיר הופק במסגרת האלבום "לונדון", שיצא לאור תחת חברת התקליטים CBS ישראל והורכב כולו מעיבודים של ירוסלב יעקובוביץ' למילים שכתבה אלברשטיין, למעט רצועות בודדות. האלבום סימן שינוי סגנוני בעבודתה של אלברשטיין, עם מעבר לטקסטים אישיים ומופנמים ופתיחות מוזיקלית לסגנונות עכשוויים כמו ג'אז, רוק ופיוז'ן. השיר "גם אתה תעבור" מופיע כרצועה ה-11 והאחרונה באלבום.

השיר כתוב בגוף ראשון ומציג התמודדות עם תקופה של אי-ודאות, עצב או פרידה. הדוברת פונה לנמען כלשהו, ייתכן דמות ממשית או פנייה כללית, ומנסה לנחם אותו או את עצמה במילים "גם אתה תעבור". הפזמון החוזר מקנה תחושת המשכיות, על אף אי הבהירות של העתיד: "מאוד לא ברור, אבל משהו מתגלגל עוד".

## הצלחה מסחרית
"גם אתה תעבור" זכה להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. הוא נכנס למצעד ב-12 בספטמבר 1989 במקום ה-20, שהה בו במשך עשרה שבועות, והגיע לשיאו במקום השמיני ב-10 באוקטובר באותה שנה.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
הר שלהבית

**הר שלהבית** הוא הר בחרמון, המתנשא לגובה של 1,983 מטרים מעל פני הים. ההר הוא חלק מכתף שיאון, והוא שוכן למרגלות הר שיאון. דרומו מתנקז אל נחל שיאון וצפונו אל נהר הליטני.

במרכז פסגת ההר עובר גבול ישראל–לבנון הרשמי, אולם על ההר נמצא מוצב קבע של צה"ל השולט על העיירה שבעא שלמרגלותיו.

הגישה אל ההר מורכבת ונעשית רק בתיאום עם צה"ל. במרגלותיו הדרומיים של ההר עובר כביש 999.

ההר הוא המערבי ביותר בחרמון הגבוה, ולכן נראית כקצה הרכס במבט מדרום. בעקבות עובדה זו ובעקבות מיקומו של ההר, קל יחסית לאתר אותו גם מנקודות תצפית רחוקות ברחבי ישראל.

ההר היה לנקודה הצפונית ביותר במדינת ישראל עד למבצע חץ הבשן ב-2024, ונמצא בו משולש הגבולות ישראל–סוריה–לבנון.

## הערות שוליים

שלהבית
שלהבית
קטגוריה:החרמון: גאוגרפיה
קטגוריה:בסיסי צה"ל ומוצביו ברמת הגולן
רובין רופס

**רובין רופס** (בהולנדית: **Robin Roefs**; נולד ב-17 בינואר 2003 בהיסוויק שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת השוער בקבוצת סנדרלנד מהפרמייר ליג.

## קריירת מועדונים
רופס גדל במחלקות הנוער של VV היסוויק ואן.אה.סיי. ניימכן. ב-5 בספטמבר 2023 האריך את חוזהו בניימכן עד לשנת 2028, וב-23 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–3 על אוטרכט במסגרת המחזור השישי בליגת העל ההולנדית לעונת 2023/2024. בסך הכל ערך 37 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 באוגוסט 2025 חתם על חוזה לחמש שנים בסנדרלנד, העולה החדשה לפרמייר ליג.

## קריירה בין-לאומית
רופס נכלל בסגל נבחרת הולנד עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2025, וערך חמש הופעות בטורניר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:שוערי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני ניימכן
קטגוריה:כדורגלני סנדרלנד
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-2003