open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אברהם שלום הלברשטאם

רבי **אברהם שלום הלברשטאם** (תשרי תרי"ז, ספטמבר 1856 - ו' בסיוון ת"ש, 1940) היה אבי שושלת סטרופקוב ונכדו של רבי חיים מצאנז.

## ביוגרפיה
נולד לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, האדמו"ר משינאווא ולרבנית חנה רחל הירש. נקרא שלום על שם דודו זקנו, השר שלום מבעלזא.

מסופר כי אביו אמר עליו ש"נשמתו גבוה מעל גבוה ועל ידו יהיו ישועות לבני ישראל", ואכן נודע כבעל מופת שרבים באו לקבל את ברכתו ועצתו.

למד אצל הדיין בצאנז רבי ישראל מאיר פרידמן. בשנת תרנ"ח (1898) התמנה לרבה של סטרופקוב. הוא לקח עמו את רבו האמור. בזמן מלחמת העולם הראשונה היגר לבודפשט, ולאחר המלחמה בשנת תרע"ט (1919) התיישב באונגוואר ומינה את בנו רבי מנחם מנדל לרב הצעיר של סטרופקוב, בהמשך עבר לקאשוי שבה נפטר. דברי תורתו יצאו בספר "דברי שלום".

היה נשוי לחיה יהודית בתו של רבי אברהם חיים הורוביץ מלינסק ולהם נולדו שלושה ילדים, רבי מנחם מנדל, ביילא אשת רבי ישכר דוב ליפשיץ האדמו"ר מאונגוואר והענא אשת הרב חיים פרנס. לאחר פטירתה בשנת תרמ"ו (1886) נישא לגיטל בת הרב שמואל הכהן וויצמן להם נולדה חיה אשת רבי מנחם מנדל הורוביץ מלינסק (אחיינה של אשתו הראשונה). בשלישית נישא לחיה בת הרב דוד שליכטר דיין בקומרנה להם נולד בן בשם הרב יוסף יום טוב שכיהן כאדמו"ר בקאשוי בעודו בחור. מרבית משפחתו נרצחה בשואה. בנו רבי מנחם מנדל ניצל בגפו וכיהן באדמו"רות בארצות הברית.

לעת זקנותו הוסיף לעצמו את השם אברהם, כסגולה לאריכות ימים.

## לקריאה נוספת
* יחזקאל שרגא פרנקל, **רבינו הקדוש משינאווא**, רמת גן תשס"ב, עמודים תריא-תרנ

## קישורים חיצוניים
* 
* The Rabbis Speak Out, NKUSA
* תולדות וסיפורים מחייו
* 

## הערות שוליים

אברהם שלום
קטגוריה:רבנים סלובקים
קטגוריה:אונגוואר: רבנים
קטגוריה:קושיצה: רבנים
קטגוריה:סטרופקוב: רבנים
שמואל אנגל

**שמואל אֶנגֶל** (**מהר"ש אנגל**; בכתיב מסורתי: **ענגיל**, **ענגל**; ל' בניסן ה'תרי"ג, 8 במאי 1853 - י"ט באדר א' ה'תרצ"ה, 22 בפברואר 1935), שנודע בשם "הגאון מראדומישלא", היה ראב"ד קאשוי. רבו היה הרב חיים הלברשטאם מייסד חסידות צאנז ואדמו"רה הראשון. מחבר ספרי "שו"ת מהר"ש".

## משפחתו ומשנתו
נולד במערב גליציה, לאסתר ולרב זאב וולף אנגל. התחנך בביתה של משפחת חסידי צאנז. הסמך לרבנות בידי הרב יוסף שאול נתנזון ("השואל ומשיב"), דוב בריש רפפורט ונסמך בעל פה על ידי הרב שניאור זלמן פרדקין ("התורת חסד").

שימש כרב בעיר בילגוריי ולאחר מכן בעיר רודניק. בשנת תרמ"א החל להיות רב בעיר דוקלא בגליציה ומשנת תרמ"ח בעיר רדומישל שעל שמה נתפרסם שמו. עם פטירת רבו מצאנז, קיבל את מרותם של בניו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינווא ורבי ברוך הלברשטאם מגארליץ.

במלחמת העולם הראשונה עזב את עירו והתגורר בעיר ואץ (ווייטצען) בהונגריה. בסוף המלחמה בדרכו חזרה לעירו נתעכב בעיר קושיצה בצ'כוסלובקיה וקיבל את בקשת בני העיר להיות שם רב. במקום זה עסק רבות בהתרת עגונות שנותרו עקב מאורעות המלחמה.

נפטר בקאשוי בשנת תרצ"ה, ונקבר בה ליד האהל של רבי אהרן הורוביץ מבייטש.

### משפחתו
* בתו, מינדל - נישאה לרב דוד הלפרין, מצאצאי ה'דברי חיים' מצאנז, ובנו של רבי מתתיהו חיים אב"ד דאבשיץ. בנם, הוא הרב אלחנן הלפרין מלונדון.

## ספריו

* שו"ת מהר"ש - ח' כרכים של תשובות שהשיב. החלקים האחרונים יצאו לאור לאחר פטירתו על ידי בנו.

## לקריאה נוספת
* אהרן סורסקי, **מרביצי תורה מעולם החסידות**, חלק ד, בני ברק, תשמ"ז, עמ' סג-פז.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
;מספריו
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:חסידי צאנז
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:קושיצה: רבנים
קטגוריה:רודניק: רבנים
קטגוריה:ילידי 1853
קטגוריה:נפטרים ב-1935
שאול בראך

הרב **שאול בראך** (כ"ט בשבט ה'תרכ"ה – כ"ו בשבט ה'ת"ש; 25 בפברואר 1865 – 5 בפברואר 1940) היה פוסק הונגרי-צ'כוסלובקי, אב בית דין מאגנדורף, קרולי וקאשוי.

## חייו
נולד בשנת ה'תרכ"ה, לאמו ליבא (בת הרב יעקב מאיר צבי פרידלנדר מחבר הספר "דרך ימה") ולאביו הרב אלעזר בראך. במקור שם המשפחה היה פרערא, על שם העיר פרערא שבצ'כיה, בה גרה המשפחה דורות רבים, אולם סבו של הרב שאול יחד עם ששת אחיו שינו את שמם מפרערא לבראך. 

נשא לאישה את רבקה בת הרב נפתלי. לאחר הבר מצווה יצא לישיבת חוסט והספיק ללמוד תשעה חודשים אצל מהר"ם שיק לפני שנפטר. לאחר מכן המשיך את לימודיו אצל החתן סופר בישיבת מטרסדורף. היה נוסע לאדמו"רים מסיגט ועמד בקשר גם עם חסידות באבוב.

## רבנות
במשך שמונה עשרה שנה כיהן כרבה של העיר מאגנדורף, כיום בדרום מערב סלובקיה. במשך ארבע עשרה שנים כיהן כרבה של העיר קרולי. כשבע עשרה שנה לפני פטירתו, בסביבות שנת 1923 התמנה לכהן כרבה של העיר קאשוי. בכל עיר בה כיהן כרב היה מוסר ומפיץ לציבור את משנתו החריפה נגד הציונים וכנגד אגודת ישראל. עליהם כתב:

 על הרב קוק כתב: 

עמד בראש ישיבה גדולה, פרסם במשך חייו כעשרה ספרי רוח תרבות והלכה בנושאי דת. על שמו נוסד בית הספר "שאול בחיר ה'". תלמידו ישראל ארליך הוציא לאור ספר ביוגרפיה על הרב בראך. העובדות בספר נלקטו גם מתלמידי בית הספר ומאנשי רוח שהלכו לאורו. ביום שני כ"ו בשבט ה'ת"ש 5 בפברואר 1940 נפטר הרב שאול בראך.

## ספריו
***[http://hebrewbooks.org/49992 משמרת אלעזר]**, על המועדים
***[http://hebrewbooks.org/20329 בהיות הבוקר]**, דרושים על חג השבועות
***[http://hebrewbooks.org/31125 גבעת שאול]**, על חודש אלול
***וַיִּשָּאֵל שאול** חלק א' וב', שו"ת
***[http://hebrewbooks.org/9607 חלק לעולם הבא]**, על מסכת אבות
***[http://hebrewbooks.org/4931 טוב דברך]**, על הגדה של פסח
***[http://hebrewbooks.org/21861 ליבא בעי]**, חידושים
***[http://hebrewbooks.org/5283 אבות על בנים]**, על מסכת אבות
***[http://hebrewbooks.org/8317 שאול שאל]**, בירורים בהלכות ביורה דעה

## לקריאה נוספת
*
*תולדות חייו ספר גדולת שאול, מאת הרב נפתלי צבי בראדי מבני ברק מצאצאיו

## קישורים חיצוניים
*The Rabbis Speak Out, NKUSA
*גדולת שאול
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:קושיצה: רבנים
קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1940
שלומית בונה סוכה

[260px|ממוזער|שמאל|ילדים בונים סוכה ב[גן שמואל, שנות ה-70]]
"**שלומית בונה סוכה**" הוא שיר ילדים עברי משנת 1971 מאת הפזמונאית הישראלית נעמי שמר. השיר בוצע לראשונה על ידי צמד הדודאים עם אילנה רובינא. מאוחר יותר הוא זכה לעשרות ביצועים נוספים, ובהם של שמר עצמה.

השיר משוחח עם המשפט בברכת הַשְׁכִּיבֵנוּ שבתפילת ערבית: "ופרוש עלינו סוכת רחמים ושלום". את המילים "מַה-טּוֹב, וּמַה-נָּעִים" מתהילים קל"ג, שילבה שמר, בשיר, כתיאור הישיבה בצוותא בסוכה.

את ההשראה לשם השיר קיבלה שמר משמה של שלומית להבי, בתם של חבריה.

## השיר בדפוס
השיר הופיע בשנת 1975 בקובץ "הספר השני של נעמי שמר". מאז נדפס (כטקסט או כטקסט עם תווים) בכעשרה ספרים נוספים.

## ביצועים מוקלטים
* דודו זכאי (באלבום "כל שירי נעמי שמר לילדים", 1974)
* נעמי שמר (באלבומה "כיצד שוברים חמסין", 1975)
* משינה – גרסת רוק כבד אינסטרומנטלית (באלבומם "מפלצות התהילה", 1992)
* אבי פרץ (באלבומו "האוסף", 1998)
* עוזי חיטמן וחני נחמיאס (שירים קטנים לחגים ולעונות השנה חלק א', 2006)

## קישורים חיצוניים

* שלומית בונה סוכת שלום, באתר שירונט
* 
* 

פרשנות:
* 

ביצועים:
* , מתוך "נעמי שמר וידידיה מרחוב האוניברסיטה", 1973, הטלוויזיה החינוכית
* , הטלוויזיה החינוכית
* , מתוך "מועדון החתול שמיל", סוכות 1983, הערוץ הראשון
* , מתוך "רינת ויויו", HOT VOD Young

## הערות שוליים

__NOTOC__

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי אילנה רובינא
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירי משינה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי סוכות
קטגוריה:סוכות
אדון הסליחות

הפיוט "**אֲדוֹן הַסְּלִיחוֹת**" הוא אחד מפיוטי הסליחות העתיקים ביותר שנכתבו. מחברו של פיוט זה לא ידוע. הפיוט כתוב כאקרוסטיכון אלפביתי.

## תוכן הפיוט וזמני אמירתו
נהוג בקהילות הספרדים ועדות המזרח לומר את הפיוט בכל יום בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה בחודש תשרי כאשר מתקיימות ה'סליחות' לקראת יום הכיפורים. רעיונו של הפיוט הוא מניית הנהגותיו של הקדוש ברוך הוא את עולמו שהעניק לבני האדם.

המחבר מעמיד בסדר הא"ב את נוראותו של הקדוש ברוך הוא תוך כדי שהוא משבח ומהלל אותו. [שמאל|ממוזער|250px|אדון הסליחות נוסח ספרדים - [מקאם נהוונד. שרים מתפללי בית הכנסת עדס (חלבים) בירושלים הוקלט בעת תפילת הסליחות, 1982. מקליטה: חנה אנגלרד.]]
המחבר עומד מול הקדוש ברוך הוא ומזכיר לו שבני האדם יודעים וזוכרים את היותו אל עליון, למרות שבני האדם חטאו ולמרות שהכל גלוי לפני הקדוש ברוך הוא ואין אפשרות להסתיר ממנו אי משהו. בני האדם מבקשים סליחה ומתחרטים על מעשיהם לפניו: "יודע כל הנסתרות מאז ולעולם, שהכל גלוי וידוע לפניו...".

## קישורים חיצוניים

* אדון הסליחות, הזמנה לפיוט
* ביצוע מוקלט לפיוט אדון הסליחות באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:פיוטים
מראה כהן

**כְּאֹהֶל הַנִּמְתַּח בְּדָרֵי מַעְלָה** (או על שם הרפרן **מַרְאֵה כֹהֵן**) הוא פיוט הנאמר על ידי קהילות אשכנז בתפילת מוסף של יום הכיפורים, לאחר אמירת סדר העבודה של הכהן הגדול ביום הכיפורים בבית המקדש.

בחלק מן הקהילות, נוהגים לומר רק את ארבע השורות הראשונות ושלוש השורות האחרונות של הפיוט, או רק את חציו הראשון.

## חיבור הפיוט וזמנו
מחבר הפיוט אינו ידוע, אך ניתן לשער מכך שהפיוט נכתב ללא חריזה, שהוא שייך ככל הנראה לתקופה הקדם-קלאסית בתולדות הפיוט. למרות זאת, באופן חריג ומפתיע, לא נמצאו העתקות שלו בגניזת קהיר. 

הפיוט בנוי באקרוסטיכון של א"ב, כאשר כל שורה מתחילה באות הא"ב הבאה אחרי אות כ"ף היחס. עם זאת, בקהילות רבות נהגו לומר את תחילת וסוף הפיוט ולדלג את אמצעו.

## תוכן הפיוט
הפיוט "מראה כהן" מתאר את פארו ואת מראהו של הכהן הגדול כאשר עבד בבית המקדש, ובפרט כאשר זכה להיכנס לקודש הקדשים במהלך עבודת יום הכיפורים. פיוט זה מזכיר מאוד את תיאורו של שמעון הכהן בספר בן סירא, ונכתב ככל הנראה בהשפעתו.

אחד מהקשיים שבפיוט, הוא בסדר הדימויים שחלקם מקראיים וחלקם דברי חז"ל. בודדים מן הדימויים מופיעים במקורם כמציינים דברים של ממש, ואילו האחרים מופיעים במקורותיהם כדימויים המתייחסים לה' או לבני אדם.

הזמר שלמה כהן הוציא שיר בשם 'מראה כהן', שמילותיו לקוחות מהבית הראשון של הפיוט.

## ראו גם
* היום הרת עולם
* סדר העבודה
* עת שערי רצון להפתח

## לקריאה נוספת
* אופיר מינץ-מנור, ""כתפוח נאה בפרות כן כהן בצאתו": הדימוי בפיוטי 'מה נהדר' מתקופת הפייטנות הקדם-קלאסית", **[[גנזי קדם (שנתון)|גנזי קדם]]** ה (תשס"ט), עמ' 165–188.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:סדר העבודה
קטגוריה:פיוטים ארץ-ישראליים
היום הרת עולם

**הַיּוֹם הֲרַת עוֹלָם** הן המילים הפותחות בפיוט של מחבר לא ידוע, שנוהגים לומר במהלכה של תפילת המוסף של שני ימי ראש השנה.

## תוכן הפיוט
הפיוט בפתיחתו רומז לבריאת העולם "היום הרת עולם", דימוי לכך שבריאת העולם היא כמו לידה. וביום בריאת העולם אלוהים דן את כל היצורים שבו. והוא יכול לשפוט את בני האדם הן כבניו, והן כעבדיו. אך מאידך אנו מצפים שיחון אותנו, כרחמי האב על בנו, או כחנינת אדון לעבדו.

לדעת הפייטן העולם נברא בתשרי, וכדעת רבי אליעזר בתלמוד שהעולם נברא בכ"ה באלול וביום השישי לבריאה, בא' בתשרי נברא האדם הראשון, שהוא גְּמר כל הבריאה. הווי אומר, ראש השנה הוא יום הריונו ולידתו של כל העולם כולו.

האר"י כותב לבאר את דברי הפייטן  אף לדברי רבי יהושע שהעולם נברא בניסן, שכוונת הפייטן שעיבור העולם נעשה בתשרי, היום הרת עולם - הריון, ובחודש בניסן נולד העולם.

## מנהגי אמירת הפיוט
במנהגי אשכנז (כולל נוסח ספרד) ובנוסח הספרדים, אומרים פיוט זה בסוף כל ברכה של מלכיות, זכרונות ושופרות, ביום חול אחרי שתוקעים בשופר, ובשבת אחרי חתימת הברכה. בנוסח איטליה אומרים אותו אחרי מלכיות וזכרונות, ואילו אחרי שופרות אומרים במקומו ארשת שפתינו. בנוסח רומניא הוא היה נאמר אחרי כל שלשת הברכות.

## ראו גם
* ארשת שפתינו
* מראה כהן
* עת שערי רצון להפתח

## קישורים חיצוניים

* ביאור לפיוט בוויקיטקסט
* היום הרת עולם, הזמנה לפיוט
* הרת עולם מאת אבא בנדויד, האקדמיה ללשון העברית
* ראש השנה – יום הרת עולם/ מאת הרבה מעין טורנר, ארגון יוצאי מרכז אירופה
* 
* 
* היום הרת עולם - מתוך הפודקסט 'חומר נפש', חן ארצי סרור מראיינת את ד"ר רות קרא איוונוב קניאל על דימוי הלידה בראש השנה

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:פיוטי ראש השנה
אזכרה אלהים ואהמיה

**אֶזְכְּרָה אֱלֹהִים וְאֶהֱמָיָה** הוא פיוט סליחות אשר חובר על ידי הפייטן אמיתי בן שפטיה שחי בדרום איטליה במאה השמינית. את הפיוט נהוג לומר בקהילות אשכנז במספר הזדמנויות, ביניהן בתפילת נעילה של יום הכיפורים.

הפייטן היהודי-איטלקי אמיתי חיבר פיוט זה כדי לתאר את רגשותיו וכיסופיו לירושלים עיר הקודש של העם היהודי וזאת לאחר הגלות אותה עברו אבותיו כשהיו שבויים בידי טיטוס לאחר שזה החריב בירושלים את בית המקדש.

## מבנה הפיוט
הפיוט בנוי כפזמון עם ארבעה בתים. הפזמון של הפיוט הוא י"ג מידות של רחמים, אשר יש הנוהגים לאומרם בשלמות בין בית לבית, ויש הנוהגים לומר רק את תחילתם. כל בית בנוי מארבע שורות, אשר חורזות ביניהם בחריזה פנימית, ללא חריזה ראשית לפיוט כולו.
## תוכן הפיוט
בבית הראשון הפייטן מקונן על החורבן, ומזכיר שעל אף הצרות, עם ישראל נשאר נאמן לה'. ביתר הבתים הפייטן מונה גורמים שונים שבזכותם תתקבל תפילתו לישועה והצלה. הגורם המרכזי (כמוכח מן הפזמון) הוא י"ג מידות, ובנוסף זכות אבות ובכיו ודמעותיו של המתפלל. בבית השני פונה המתפלל אל מידת הרחמים של ה' ומבקש ממנה להתפלל עבורו. בית זה עורר התנגדות אצל חלק מפוסקי ההלכה, כדלהלן.

יש נוהגים לשלב אמירת שלוש עשרה מידות של רחמים, המהוות את ליבת הסליחות אחרי כל בית, אך ברוב הקהילות נוהגים לומר י"ג מידות רק בתחילתו.

## התנגדות הלכתית

תופעה מוכרת מפיוטי סליחות שונים היא הפנייה לאמצעים, כלומר הפנייה היא אל המלאכים או גורמים אחרים כדי שישמשו מתווכים בינינו לבין הקדוש ברוך הוא. תופעה זו הטרידה לא אחת את חכמי התלמוד וההלכה אך למרות זאת, נתקבלו הדברים על הציבור. הפנייה לעיתים מכוונת גם אל התורה, האבות, מדות מסוימות של ה' ואל כיסא הכבוד. יש מפוסקי ההלכה שאסרו לומר פיוטים אלה ואף החשיבו אותם כעבודה זרה, אך פוסקים רבים לימדו זכות על המנהג והתירו אמירת הפיוטים הללו.

בפיוט זה מעורר בעיה הבית השני, הפונה למידת הרחמים כדי שתתפלל עבורנו לה'. משום כך, יש נוהגים לשנות את נוסח הבית השני כך שהתפילה תפנה ישירות לה': "מידת הרחמים עלינו נגלגלה/ ולפני קוננו תחינתנו נפילה/ ובעד עמנו רחמים נשאלה...".

## זמני אמירתו
נהוג לאומרו בסליחות של תפילת נעילה ליום הכיפורים - לפי מנהג אשכנז המזרחי נאמר בשלימותו, ואילו לפי מנהג אשכנז המערבי, אומרים רק הבית הראשון בהזדמנות זו. לפי מנהג חלק מקהילות אשכנז המערבי, הוא נאמר גם כפזמון של מנחה ליום כיפור. הוא גם נאמר באחד מימי הסליחות של הימים נוראים - לפי מנהגי מזרח אירופה, ביום שלפני ערב יום כיפור (ואם היום שלפניו חל בשני וחמישי יש נוהגים להקדים לאומרו בשני וחמישי), ואילו במנהגי אשכנז המערבי אומרים אותו ביום אחר. הנוהגים לומר סליחות בבה"ב, אומרים אותו ביום שני האחרון. ישנן קהילות הנוהגות לומר פיוט זה גם בתפילת מוסף של יום הכיפורים.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות המאה ה-8
בראש השנה

"**בראש השנה**" הוא שיר לראש השנה שכתבה והלחינה נעמי שמר ב-1971 לכבוד ראש השנה תשל"ב. זהו אחד משירי החג המוכרים ביותר.

## חיבור השיר
בחודש ספטמבר 1971, לקראת ראש השנה תשל"ב, מערכת תוכנית הרדיו "דו רה מי ועוד" של קול ישראל הזמינה יוצרים לחבר שירים לכבוד החג. שמר נענתה להזמנה וחיברה את השיר, ואף ביצעה אותו בעצמה.

## תוכן
התמונות בשיר כוללות הופעת עננים ופריחת החצב, המסמלים שניהם את הסתיו, המתחיל בסביבות ראש השנה העברי. הוא מספר כי "ליבנו ענה בתפילה נושנה", מה שעשוי לרמז לתפילות ראש השנה. ובסוף כל זוג בתים מבין ששת בתי השיר מופיע האיחול החוזר (עם וריאציות) "שיפה ושונה תהא השנה" שמתחילה כעת.

## קישורים חיצוניים

* 
* שירים לראש השנה באתר הספרייה הלאומית

ביצועים:
* [השיר בביצוע נעמי שמר ובעיבוד [גיל אלדמע], באולפני קול ישראל בבית המורה בתל אביב], באוסף סרטוני קול ישראל, הספרייה הלאומית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:חינוך באמצעות מוזיקה
קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:שירי ראש השנה
מת אב ומת אלול

"**מֵת אָב וּמֵת אֵלוּל**" הוא שיר של המשורר שמואל הנגיד, מחשובי המשוררים העבריים בתקופת תור הזהב בספרד בימי הביניים. נושא השיר הוא חילופי העונות, והצורך בחברה אנושית בימי החורף הקרים.

## רעיון השיר
רגשות ותחושות העולים אצל בני האדם בחלוף העתים, כגון עצב, דכדוך ואף דיכאון הנובע מחלוף החודשים ואיתם גם מהשנה שחולפת מובא במרכזו של השיר. האנשים מדוכאים מכך שהשנים והזמן חולפים על פניהם שוב ושוב פעם אחר פעם; לצד רגשות אלו עולה הרצון לשמחה והתשוקה להנאות החיים, כגון במאכל ובמשקה, ואף להדוניזם. המשורר קורא לבני האדם להחליף את הדיכאון בשמחה, והוא מטיף לערוך משתי יין ושמחה בחורף כאשר תנאי מזג האוויר בעונה זו עלולים להביא לדיכאון ולעצב. משמעות ההטפה היא בחירה בגשמיות ובשמחה וצמצום מחשבות של דאגה התוקפות את האדם לגבי מה יהיה גורלו בחלוף הזמן.

בבתי השיר השונים ישנם אזכורי עצב ושמחה יחד. כך לדוגמה בבית הראשון ישנו רגש קודר ומחשבות על המוות. הדובר משוחח על סיום חודש אב שהוא גם סיום עונת הקיץ ולפניו החורף הבא המביא עמו קור ותחושות עצב (דיכאון חורף).

בבית השני מתוארים חילופי העונות כעילה לשתיית האדם - האדם שבמחשבתו עצב רוצה לשמח את נפשו ועל כן משתכר בכוונת תחילה. לאחר מכן, בבית השלישי, ישנה קריאה לאדם לבוא ולהצטרף למשתה יין שאינו מרוסן - שבו כל אחד מהמשתתפים עושה ככל העולה על רוחו.

על יסוד שיר זה חיבר נתן יונתן את שירו, "נאסף תשרי".

## קישורים חיצוניים

* מֵת אָב וּמֵת אֵלוּל / שמואל הנגיד, בגרות בספרות

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמואל הנגיד
קטגוריה:שירים על החורף
יוסף זליכה

הרב **יוסף עזרא חי זליכה** (תש"ח, 1948 - ה' בסיוון תשע"ב, 25 במאי 2012) היה רבה הספרדי של שכונת פרדס כץ בבני ברק.

## תולדותיו
נולד לשלמה סלמן ואהובה זליכה בבצרה שבעיראק. בהיותו בן 3 עלתה משפחתו לארץ ישראל והשתכנה במעברת עמישב בפתח תקווה.

בבחרותו עברה משפחתו לשכונת פרדס כץ בבני ברק, למד בישיבת מירון לצעירים בראשות הרב משה ברגמן, ובישיבה גדולה בישיבת שארית יוסף בראשות הרב נסים טולידנו. לאחר מכן למד בשדה חמד, שם התקרב לרבו של המושב נחלת יהודה הרב משה יחזקאל (כונה החכם יחזקאל) שהיה ממקובלי בבל. הרב זליכה שימש בבית הכנסת שלו כבעל קורא וכחזן. לאחר שעבר לבאר יעקב החל ללמוד בישיבת שארית יוסף בראשות הרב נסים טולדנו.

בשנת תשכ"ט, לאחר נישואיו, עבר להתגורר בבני ברק. למד בכולל אור החיים של הרב שמעון בעדני ולאחר מכן בכולל האברכים 'רבינו יוסף חיים' בשכונת התקווה בתל אביב. בשנת ה'תשל"ה התמנה כמשגיח בישיבת 'תפארת משה' בראשות הרב אמנון סבאג. לאחר כמה שנים, בהוראת הרב שך, עזב את הישיבה והחל לכהן כרבה של שכונת פרדס כץ.

בבחירות בשנת ה'תשנ"ד הצטרף לרב מאיר מאזוז בתמיכה במפלגת הן הספרדית, שהכניסה שלושה חברים לעיריית בני ברק.

כיהן כדיין בחבר הדיינים של הרב יעקב לנדא ואחרי פטירתו התמנה לדיין בחבר הדיינים של בנו, הרב משה יהודה ליב לנדא.

בשנת ה'תשנ"ז לקה בדימום פנימי ונפטר בליל שבת ה' בסיוון תשע"ב. הלווייתו התקיימה במוצאי חג השבועות והוא נקבר בבית העלמין פוניבז' בבני ברק.

## ספריו
* **פרי חדש** ענייני ט"ו בשבט
* **תפארת יוסף** שני חלקים. ליקט ערך והדפיס חתנו ממאמרים ותשובות שפרסם בחיו בקבצים שונים ושהשאיר בכתב יד.

## קישורים חיצוניים
* רבה של פרדס כץ הגאון רבי יוסף זליכה זצ"ל, בחדרי חרדים
* עוד "יוסף חי": מאות צעדו אמש אחר מיטת הגאון רבי יוסף זליכה זצ"ל, JDN
* גלריה - הלוויית הגאון הרב עזרא יוסף חי זליכה זצוק"ל, חדשות 24
* 

קטגוריה:בני ברק: רבני שכונות
קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:משגיחים ישראלים
קטגוריה:דיינים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פוניבז'
קטגוריה:באר יעקב: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
יעקב יוסף טברסקי

רבי **יעקב יוסף טברסקי** (ט"ו בתמוז ה'תרנ"ט – ב' בניסן ה'תשכ"ח) היה האדמו"ר מסקווירא. יסד בשנת ה'תשי"ז את עיירת ניו סקוור בארצות הברית.

## ביוגרפיה

נולד בשנת התרנ"ט לאביו רבי דוד טברסקי מסקווירא ולאמו, בתו של ר' אליקים געץ בעיר סקווירה באוקראינה. התחתן עם טראני, בתו של רבי פנחס טברסקי ("מאוסטילה") בב' באדר ה'תרפ"ה, חתן האדמו"ר מבעלז הרב '''ישכר דב רוֹקֵחַ'''.

לאחר החתונה חי במשך שנתיים בבֶּלז אצל חותנו (שעדיין התגורר אצל חותנו).

בשנת ה'תרפ"ז, לאחר מות אביו, מונה לאדמו"ר חסידות סקווירא בעיר קאלאראש שברומניה. בשנת ה'תרצ"ד עבר לגור בעיר יאשי וניצל עם משפחתו מהפוגרום שנערך ביהודי העיר בשנת ה'תש"א.

לאחר מלחמת העולם השנייה עבר לעיר בוקרשט, ובשנת ה'תש"ח עבר לארצות הברית. התגורר בבורו פארק ולאחר שנתיים עבר לשכונת ויליאמסבורג שבברוקלין, ניו יורק, שם התגורר בשדרת בדפורד. בשנת ה'תשי"ז ייסד את עיירת ניו סקוור בניו יורק, על מנת ליצור מקום מגורים הולם עבור חסידיו.
כמו חמיו גם הוא נהג בקדושה ובפרישות קיצונית במיוחד בהתנזרותו הכמעט מוחלטת מאכילה ושתייה.

הרב טברסקי נפטר בשנת ה'תשכ"ח ונקבר בבית הקברות בעיריית ניו סקוור וכמנהג חסידות סקוור אין כיתוב על המצבה שעל הקבר שלו.

את מקומו ממלא בנו היחיד, הרב דוד טברסקי.

## משפחתו
* בנו היחיד הרב דוד טברסקי ממלא מקומו.
* חתנו, הבעל של שתים מבנותיו - פייגא מלכה וסימה מירל, היה קרוב משפחתו הרב מרדכי הגר, האדמו"ר מויז'ניץ מונסי.
* חתנו השני, בעל בתו מַרים, היה קרוב משפחתו רבי חי יצחק טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא ארצות הברית.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מהגרים מאוקראינה לארצות הברית
קטגוריה:אדמו"רי סקווירא
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:משפחת רוקח
קטגוריה:אמריקאים ממוצא יהודי-רומני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1899
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1968
נאסף תשרי

"**נֶאֱסַף תִּשְׁרֵי**" הוא שיר מאת המשורר נתן יונתן. הוא מתייחס בו לשירו של שמואל הנגיד, "מת אב ומת אלול" - שורת הפתיחה,  משותפת לשני השירים. הלחן המוכר ביותר לשיר זה נכתב על ידי צביקה פיק.

## הרקע לכתיבת השיר
השיר התפרסם בקובץ "שירים (ליאור)" מאת נתן יונתן בשנת 1974, ולכן רבים מתייחסים אל השיר כקינה אישית של המשורר על מות בנו ליאור במלחמת יום הכיפורים. אלא שהשיר פורסם במלואו בעיתון "דבר" בספטמבר 1972, ועל-כן, למרות אזכורים בשיר העשויים להתפרש על מות הבן, אין לטענה הזו אחיזה בעובדות.

## רעיון השיר
השיר נפתח בתיאור חודשי השנה החולפים, "מת אב ומת אלול". יחד עמם חולפים האור והחום האופייניים להם באקלים הארצישראלי, כלומר חולפת לה השנה העברית. במרכזו של השיר ניצבת דמות צעירה אשר מודרכת לחפש את חטאיה. במהלך השיר מוזכרים חטאים מוכרים ומפורסמים מתקופת התנ"ך, כמו חטאו של דוד המלך, אשר שכב עם בת שבע (וחטא כלפי אישהּ, אוריה החיתי, בבחינת גזילת כבשת הרש) וחטא עץ הדעת ויהונתן ויערת הדבש.

## לחנים וביצועים
צביקה פיק הלחין ושר את השיר במסגרת מצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשל"ז. השיר בגרסתו זכה להצלחה רבה, הגיע למקום הראשון במצעדים השבועיים של התחנה שם שהה 6 שבועות, ובמצעדים עצמם שהה 24 שבועות, ולאחר מכן נבחר ל"שיר השנה" במצעד של התחנה לשנת תשל"ח, ובכך גבר על להיטים כ"אבניבי" של יזהר כהן ו"עטור מצחך" של אריק איינשטיין. השיר אף נבחר לשירו האהוב ביותר של פיק, במצעד משיריו שערכה רשת ג' בשנת 2012. השיר כולל את אחד מסולואי הסינתיסייזר הראשונים בזמר העברי ומהחשובים שבהם, כיוון שהופיע בשיר-משוררים מרכזי והציג את כלי הנגינה החדש, צלילו ויכולותיו לקהל רחב.

השיר נכלל באלבומו של פיק "שירי משוררים", שיצא בשנת 1978, ומאוחר יותר גם באלבומו "מוזיקה". זמרים רבים נוספים הקליטו את השיר בלחנו, ובהם אילנית, ישי לוי, יזהר כהן ועמיר בניון.

## בתרבות פופולרית
שיר זה נכלל במחזמר הלהיטים "מרי לו" שעלה לראשונה בתיאטרון הבימה בשנת 2002 ומבוסס על 25 משיריו של צביקה פיק.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* דויד פרץ, ניתוח השיר נאסף תשרי, אתר תרבות.il
* ד"ר יוסף פריאל, "מת אב ומת אלול" לנתן יונתן: האב, הבן וכתבי הקודש, בבלוג של ד"ר לאה מזור
* 
* צביקה פיק שר את "נאסף תשרי", באתר youtube
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי צביקה פיק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן יונתן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:שירים על חודשים עבריים
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך
קטגוריה:שירי ראש השנה
טרנטולה קובלט בלו

**טרנטולה קובלט בלו** (באנגלית: ** Cobalt blue tarantula**; שם מדעי: *Haplopelma lividum*) היא מין של טרנטולה יבשתית שתפוצתו בתאילנד, מיאנמר, לאוס, קמבודיה ווייטנאם.

## תיאור
הקובאלט בלו היא טרנטולה בינונית שהיקף רגליה מגיע לכ-13 ס"מ. המאפיין החיצוני הבולט ביותר שלה הוא רגליה שצבען כחול בוהק. צבע גופה ובטנה הוא לרוב אפור בהיר ולעיתים כחול. בחלק מהפרטים ישנה דוגמת פסים כהים יותר על הבטן. מין זה מתאפיין בבגרות בדו-צורתיות זוויגית. הזכרים והנקבות נראים זהים עד לנשל האחרון של הזכרים, שבו יקבלו גוון אפור או ברונזה בהיר, וכן יופיעו הזיזים הבולטים המסייעים להם לעצור את הנקבה המבקשת לטרוף אותם בשעת ההזדווגות.

## מחזור חיים
טרנטולה זו מגיעה לבגרות מינית בתוך 5-3 שנים. הנקבות יאריכו ימים עד כ-15 שנה, בניגוד לזכרים שיחיו עד כ-10 שנים.

## סביבת מחיה ואקולוגיה
תפוצתה של הקובאלט בלו ביערות הגשם הטרופיים של דרום-מזרח אסיה. זוהי טרנטולה יבשתית שמתחפרת במחילות עמוקות אותן היא חופרת בעצמה. היא ממעטת לצאת ממחילתה, למעט במטרה למצוא אוכל.

## תזונה
טרנטולה זו ניזונה בעיקר מחרקים קטנים אותם היא צדה על קרקע היער.

## כחיית מחמד
למרות שהיא נחשבת לאחת הטרנטולות היפות ביותר, היא אינה מומלצת למגדלים מתחילים עקב נטייתה להסתתר במחילתה רוב הזמן ועקב תוקפנותה וזריזותה. טרנטולה זו תמהר לנשוך וארסה נחשב מסוכן, אם כי לא קטלני.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פרווניתיים
קטגוריה:דרום-מזרח אסיה: עכבישים
קטגוריה:בעלי חיים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
אנטונינה זליקוביץ'

**אנטונינה ויקטורובנה מכינה-דומצ'בה-זליקוביץ**' (ברוסית: **Антонина Викторовна Махина-Думчева-Зеликович**; נולדה ב-4 במרץ 1958 בריאזן שברוסיה) היא חותרת עבר רוסייה. בעלת 3 מדליות אולימפיות, פעמיים סגנית אלופה אולימפית (מוסקבה 1980 וסיאול 1988) ומדליית ארד (ברצלונה 1992).

## קישורים חיצוניים

* אנטונינה זליקוביץ', באתר *WorldRowing* 

קטגוריה:חותרות רוסיות
קטגוריה:ספורטאיות סובייטיות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מברית המועצות
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מרוסיה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: חתירה
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית: חתירה
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1958
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1958
תלעפר

**תלעפר** או (בערבית: ** تلعفر** או **تل عفر** - **תל עפר**; בטורקית: Telafer) היא עיר במחוז נינוה שבצפון-מערב עיראק. העיר מרוחקת כ-48 קילומטרים מערבית למוסול ו-192 קילומטרים צפון-מערבית לכירכוכ.

אוכלוסייתה היא ברובה מוסלמים סונים ממוצא טורקמני. לפני מלחמת עיראק מנתה אוכלוסיית העיר מעל 200,000 נפש, אך אירועים אלימים ומעשי טבח בין-עדתיים הביאו לירידה במספר התושבים עד ל-80,000 נפש בשנת 2007, אך העיר חזרה לעלות ולפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2018 אוכלוסייתה מנתה 172,453 נפש.

בין 2014 ל-2017 נשלטה העיר בידי כוחות דאעש. במהלך כיבוש העיר נמלטו ממנה רבים מתושביה, בעיקר בני המיעוט הטורקמני. בדצמבר 2014 הרס דאעש חלק מחומות מבצר תלעפר, מבצר מהתקופה העות'מאנית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיראק: ערים
קטגוריה:יישובים בעיראק שנכבשו על ידי המדינה האסלאמית
מלכישליו

**מַלְכִּישְׂלָו** (שם מדעי: *Crex*) הוא סוג של עוף ממשפחת הרליתיים שבסדרת העגוראים.

## מאפיינים
המלכישלווים קרויים כך עקב דמיונם לשלווים בדוגמת הנוצות שלהם ובהתנהגותם וכן עקב העובדה שהפרטים הנודדים עם להקות שלווים אמתיים, נראים כמנהיגי הלהקה. 

עופות אלה, בניגוד לשאר בני המשפחה, מעדיפים אזורים פתוחים וחמים כמו ערבות, סוואנות ומישורים צחיחים. לעיתים הם נודדים דרומה כשקר להם מדי. הם נפוצים בטבע באירופה, אסיה ואפריקה. 

הם עופות קטנים שמגיעים לאורך 28 ס"מ בממוצע והם מתמחים בהסוואה כהגנה נגד טורפים.

## מינים
*מלכישליו חלודי (*Crex crex*)
*מלכישליו אפריקני (*Crex egregia*)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1803
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן מתאוס בכשטיין
קטגוריה:רליתיים
ג'ון ריד (עיתונאי)

**ג'ון סילאס "ג'ק" ריד** (באנגלית: **John Silas "Jack" Reed**; 22 באוקטובר 1887, פורטלנד, אורגון - 19 באוקטובר 1920, מוסקבה) היה עיתונאי אמריקאי והקים בשנת 1919 את המפלגה הקומוניסטית הראשונה של ארצות הברית, שהפכה אחר-כך למפלגה הקומוניסטית של ארצות הברית.

## חייו
ריד למד סוציולוגיה וכלכלה בהרוורד ועבד אחר-כך, בין השנים 1910–1913 כעיתונאי. הוא דיווח על שביתת עובדי המשי בפטרסון, ניו ג'רזי ונעצר בגלל שרצה לשאת נאום למען הפועלים. בשנת 1913 נשלח למקסיקו. דיווחיו על המהפכה המקסיקנית ביססו אותו כעיתונאי. ככתב של שני עיתונים הוא סיקר את מלחמת העולם הראשונה בצרפת, בגרמניה, בסרביה, ברומניה ובבולגריה. הוא הכיר את לואיז בראיינט בשנת 1915 בעיר הולדתו פורטלנד ונשא אותה לאישה בנובמבר 1916. השניים נסעו לרוסיה באוגוסט 1917 וחזרו באפריל 1918, וכך יצא להם לחוות את מהפכת אוקטובר מקרוב ולסקר אותה. ספרו של ריד על המהפכה "עשרת הימים שזעזעו את העולם", שלנין כתב עבורו את ההקדמה, פרסם אותו בכל העולם.

ב-30 באוגוסט 1919 הוא גורש, יחד עם רבים אחרים, מהמפלגה הסוציאליסטית של אמריקה בגלל קיצוניות, והם הקימו שתי מפלגות. ריד עמד בראשה של "מפלגת הפועלים הקומוניסטית", שהתמזגה מאוחר יותר עם המפלגה השנייה, המפלגה הקומוניסטית של ארצות הברית.
באוקטובר 1919 הוא הואשם בבגידה וברח לברית המועצות. בדרך הוא נעצר בפינלנד ושוחרר רק אחרי שביתת רעב, לאחר שמצב בריאותו הידרדר. הוא הצליח להגיע ביוני לסנקט פטרבורג, ובמטרה להצטרף אליו, הגיעה בריינט לגטבורג. בינתיים נשלח ריד לבאקו על ידי גריגורי זינובייב. הנסיעה ברכבת הייתה ארוכה, ושם הוא נדבק בטיפוס. בריינט הגיעה למוסקבה, וחזר לשם לפגוש אותה. הוא היה מאוכזב מאוד מהגישה של מנהיגי המפלגה כלפיו, מהוועידה בבאקו וממהלך המהפכה בכלל. הוא תכנן לחזור לארצות הברית, אך ב-25 בספטמבר הוא חלה, ואחרי שלושה שבועות נפטר מהמחלה, בגיל 33.

הוא אחד האמריקאים הבודדים, שלהם קבר כבוד בבית הקברות של חומת הקרמלין. תחת שלטונו של סטלין נאסר ספרו על המהפכה להפצה. הניו יורק טיימס בחר בו בשנת 1999 במקום ה-7 ברשימת הספרים העיתונאיים החשובים ביותר.

בשנת 1981 ביים וורן בייטי סרט עליו שנקרא בעברית "אדומים", שבו הוא שיחק את התפקיד הראשי ודיאן קיטון שיחקה את בריינט. הסרט זכה בשלושה פרסי אוסקר.

## ספרים
* ג'ון ריד: **עשרת הימים שזיעזעו את העולם**. הוצאת הקיבוץ המאוחד. 1992

## קישורים חיצוניים

* עמוד ה-IMDb על הסרט של וורן בייטי
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אורגון
קטגוריה:פורטלנד: אישים
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:קומוניסטים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:כתבים צבאיים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות של חומת הקרמלין
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1887
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1920
מלכישליו חלודי

ממוזער| ''Crex crex''
**מלכישליו חלודי** (שם מדעי: *Crex crex*) הוא עוף הנמנה עם משפחת הרליתיים שבסדרת העגוראים.
אתרי הקינון של המין באירופה ובאסיה, מזרחה עד סין. הוא נודד לאפריקה בחורף (של חצי הכדור הצפוני).
## מאפיינים
זהו עוף בגודל בינוני, נוצותיו חומות-צהובות אפרפרות, צידי החזה אפורים, גבו מנוקד באופן בולט, כנפיו אדומות-חומות. המקור בגוון עור והאיריס (עין) חום. למין חד צורתיות זוויגית, למרות נטייה קלה של הנקבות להיראות פחות אפורות ויותר מפוספסות בחום. אין הבחנה לתת-מין, אך פרטים במזרח בהירים יותר מאלו במערב.

בישראל נצפה המלכישליו החלודי בסתיו ובאביב. כעוף בעל נדידה ארוכת-טווח הוא מציג בישראל תופעה ייחודית: רבים מבני המין נמצאים שכובים במצב תשישות על הקרקע ובפינות של בנינים בעיר ובכפר. מנוחה וקצת מים משיבים אותם לפעילות ולהמשך הנדידה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: רליתיים
קטגוריה:איטליה: עופות
קטגוריה:יוון: עופות
קטגוריה:בולגריה: עופות
קטגוריה:קפריסין: עופות
אנכארסיס

**אַנַכַרְסִיס** (ביוונית: **Ἀνάχαρσις**) היה נסיך סקיתי בן המאה השישית לפנה"ס ופילוסוף. הוא נחשב ברברי חכם שהרבה לנסוע ליוון והיה ממעריציה של התרבות היוונית. דגל בחיי צנעה.

הרודוטוס מספר כי משחזר לסקיתיה ניסה להביא אליה את פולחנה של אם האלים (מטר תאון; קיבלי) ומשהתגלה הדבר הוצא להורג. התיידד עם סולון איש אתונה. דיוגנס לארטיוס מיחס לו אמרות שונות, ובהן: . משנשאל מה אצל בני האדם הוא בה בעת טוב וגם רע? השיב: "הלשון".

## לקריאה נוספת

* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p. 79, s.v. Anacharsis

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
פיידון

**פיידון** (ביוונית: **Φαίδων**) היה איש אליס היה פילוסוף יווני בשלהי המאה החמישית ובראשית המאה הרביעית לפנה"ס. פיידון היה בן למשפחה מכובדת. משנפלה עירו במלחמה נגד ספרטה (400–399 לפנה"ס), הוא נשבה והגיע לאתונה כעבד. דיוגנס לארטיוס מוסר כי כתב שני דיאלוגים. דבר לא שרד מהם. הוא אחד הדוברים בדיאלוג הנושא את שמו, פרי עטו של אפלטון.

לאחר מותו סוקרטס, פיידון שב מאתונה לאליס, וייסד בה את "האסכולה האליאנית" בהשפעת הפילוסופיה של סוקרטס. האסכולה התקיימה זמן קצר. תלמידו מנדמוס  העבירה לארטריה ויסד בה את "האסכולה הארטרית" .
## ראו גם
*פיידון (דיאלוג אפלטוני)

## לקריאה נוספת
* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p. 1151, s.v. Phaedo

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים יוונים
סימיאס

**סימיאס איש תבי** (ביוונית: **Σιμμίας Θηβαῖος**) היה פילוסוף יווני מתבי בשלהי המאה החמישית וראשית המאה הרביעית לפנה"ס. דיוגנס לארטיוס מציין את שמם של עשרים ושלושה דיאלוגים פרי עטו, אך דבר לא שרד מהם. הוא אחד הדוברים בדיאלוג הסוקרטי פיידון, פרי עטו של אפלטון.

## לקריאה נוספת
* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p. 1409, s.v. Simmias

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:פילוסופים של העת העתיקה
קטגוריה:תבאי: אישים
קטגוריה:ילידי המאה ה-5 לפנה"ס
קטגוריה:נפטרים במאה ה-4 לפנה"ס
דמה (תשכיל)

ממוזער|סימן הדמה
**דַמַּה** (ضمة; "צַ'מַּה" בתעתיק מדויק) (ـُ) היא אחת מתנועות התשכיל בשפה הערבית. האות המאריכה שלה היא ואו. בתעתיק נהוג להחליף דמה בקובוץ, וכאשר היא מלווה בוואו – בשורוק.

## הגייה
הדמה מציינת תנועה סגורה אחורית מעוגלת, /u/, קצרה, בדומה לשורוק העברי. היא מסומנת בלולאה קטנה, הדומה לוואו, מעל האות. האות המאריכה של דמה היא ואו (ﻭ), ובהופעתה היא גורמת לביטוי /uː/.

כאשר משתמשים באותיות ערביות לכתיבת ערבית מדוברת (להבדיל מהספרותית), לעיתים מסמנים "דַמַּה מַקְלוּבַּה", דהיינו "דמה הפוכה", שהיא תמונת מראה של הדמה, כדי לציין את הצליל /o/.

## בפרסית
בפרסית, הדמה נקראת **בות** ונהגית /o/, אשר שונה מהגייתה  בערבית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תשכיל
נאטסואו קירינו

**נאטסואו קירינו**, (ביפנית: **桐野夏生**; נולדה ב-7 באוקטובר 1951) באי הונשו במחוז אישיקאווה ביפן, היא סופרת ספרות מתח חשובה מיפן אשר ספריה תורגמו לשפות רבות, והיא זכתה בפרסים ספרותיים חשובים ביפן.

נאטסואו קירינו הוא שם העט של **Mariko Hashioka**. הישגה הספרותי הראשון היה ב-1993 בזכות הרומן **פנים רטובות מגשם** והיא זכתה ב- The Edogawa Rampo Award בעקבות הרומן, **בריחה** ב-1997 היא זכתה בפרס סופרת המסתורין של יפן. בזכות התרגום של הספר בריחה לאנגלית היא הגיעה לשלב גמר של פרס אדגר היוקרתי ב-2004. למרות היותה סופרת מסתורין ומתח, מרבה קירינו לטפל בספריה בנושאים חברתיים כמו מעמד האישה בחברה היפנית, וגיבורות ספריה נמנות לרוב משולי החברה היפנית. כך בספר בריחה בו הגיבורות עובדות במשמרת לילה במפעל לאריזת מזון ומנסות לשנות את גורלן באמצעים קיצוניים. ובספר התפוררות העוסק בבעיית הזנות ביפן.

## ספריה שתורגמו לעברית
*עולם אמיתי, מודן הוצאה לאור, מאנגלית: בועז וייס, 2012
*התפוררות, מודן הוצאה לאור, מאנגלית: בועז וייס, 2009
*בריחה, מודן הוצאה לאור, מאנגלית: בועז וייס, 2006

## קישורים חיצוניים
* 
* ריאיון עם הסופרת (באנגלית)

קטגוריה:סופרות מתח ואימה
קטגוריה:סופרות הידועות בשם עט
קטגוריה:סופרות יפניות
קטגוריה:ילידות 1951
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1951
מרכז חינוכי אנה פרנק (פרנקפורט)

**מרכז חינוכי אנה פרנק ** (בגרמנית: **Jugendbegegnungsstätte Anne Frank**) הוא מרכז לקידום הסובלנות ולחינוך על תוצאות הנאציזם, גזענות ואפליה. המרכז הוקם בשנת 1997 וממוקם בסמוך לבית שבו נולדה אנה פרנק בשכונת דורנבוש (*Dornbusch*) שבפרנקפורט, גרמניה.
בתערוכה הקבועה שבמרכז משתמשים בביוגרפיה וביומניה של אנה פרנק בצורה אינטראקטיבית על-מנת לעורר שאלות אצל המבקר ובמיוחד את שאלת הזהות.

## היסטוריה
אוטו פרנק, אביה של אנה פרנק, רצה להקים מרכז חינוכי על שמה כבר בשנת 1950. כעבור 44 שנים הוקמה אגודת נוער על שם אנה פרנק (גרמנית: *Jugendbegegnungsstätte Anne Frank e.V*) וב-15 ביוני 1997 נפתח המרכז החינוכי אנה פרנק בקרבת בית הולדתה של אנה. בשנת 2003 נפתחה במקום תערוכת המולטימדיה "אנה פרנק: נערה מגרמניה". תערוכה זו הופקה בעזרתם של בית אנה פרנק באמסטרדם, הולנד ומרכז אנה פרנק בברלין, גרמניה.
התמיכה העיקרית של המרכז מגיעה מקרן אנה פרנק בבזל, שווייץ.

## תערוכות
במקום מוצגות שתי תערוכות: אחת קבועה והשנייה מתחלפת. בתערוכה הקבועה "אנה פרנק: נערה מגרמניה" המבקר מסייר בעזרת מולטימדיה בדירת המסתור שבאמסטרדם ובין דמויות שונות מתקופת השואה. התערוכה המתחלפת מתרכזת בחינוך על נושאים של זכויות אדם וביצירת שיח בין אנשים מרקעים שונים כגון מוצא, רקע סוציאלי ואורך חיים.

## פעילויות נוספות
המרכז מעביר סמינרים, הרצאות וקורסים בנושאי זהות וזכויות אדם.

## ראו גם
* בית אנה פרנק
* יד אנה פרנק
* השואה
* יהדות גרמניה

## לקריאה נוספת
* **אנה פרנק - יומנה של נערה**, הוצאת דביר
* מליסה מילר, **הנערה אנה פרנק**, ביוגרפיה, הוצאת דביר
* קרול אן לי, **ורדים מן האדמה - ביוגרפיה של אנה פרנק**, הוצאת מחברות לספרות
* יוסף שה-לבן, **יומנה של אנה פרנק - הערות והנחיות ללימוד וקריאה**, הוצאת אור עם
* **אנה פרנק - ביוגרפיה לילדים", הוצאת [[דני ספרים]]
* בעיני האמן, סיפורה של אנה פרנק באמצעות עיון ביצירות אמנות, בתיה ברוטין ואבריאלה עמית, התוכנית ללימודי שואה בית ברל
* מנו מטסלאר, רוד ון דר רול, **אנה פרנק - בין מילים לתמונות**, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2012.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.annefrank.org/ אתר האינטרנט של **קרן אנה פרנק''']
* בית אנה פרנק - פרטים נוספים על האתר, ב"קפטן אינטרנט"
* הערוץ הרשמי של אנה פרנק באתר יו-טיוב. קטעי וידאו של חברים ומכרים עדויות וסרטוני רקע.
* דנה פולס, אנה פרנק, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
* דינה פורת, יומנה של אנה פרנק ומכחישי השואה, באתר "יד ושם"
* שרון גבע, קול נערה בשואה: דימויה של אנה פרנק בשיח הציבורי הישראלי, ישראל 12, סתיו תשס"ח, 2007
* על תרגום חדש מהולנדית של יומנה של אנה פרנק באתר הספרים "טקסט"
* שלך, אנה פרנק מאת אלי אשד
* ערוץ ב-YouTube המוקדש לאנה פרנק
** 

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה: מוזיאונים להנצחת השואה
קטגוריה:הנצחת אנה פרנק
קטגוריה:פרנקפורט: מבנים
קטגוריה:מוסדות להוראת תולדות השואה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי גרמניה
I Talk to the Wind

**I Talk to the Wind** (בעברית: **אני מדבר אל הרוח**) הוא שיר מאת להקת הרוק המתקדם הבריטית קינג קרימזון שיצא בשנת 1969 כשיר השני באלבום הבכורה פורץ הדרך שלהם, In The Court of The Crimson King.

## מילות השיר
השיר נכתב על ידי פיטר סינפילד, כותב השירים של הלהקה. השיר מתאר תמונה לא ברורה, שהיא ככל הנראה התגלות ("אני עומד בחוץ / ומסתכל בפנים / מה אני רואה?"). השיר כתוב בגוף ראשון יחיד ככה שהכותב כאילו מספר על עצמו; הוא מספר על כך שהוא מדבר אל הרוח אל האוויר, מטאפורה לשאולתיו של המספר לגבי ה'רוח' (מהמילה רוחניות), אלא שהוא לא מקבל מענה לשאלותיו ("אני מדבר אל הרוח / מילותיי נסחפות הרחק / אני מדבר עם הרוח / אך הרוח לא שומעת"). הבתים הם מטאפורים ומופשטים, כשלא ברור אל מה התכוון הכותב ("הייתי פה ו... / הייתי שם ו... / הייתי באמצע").

יש המייחסים את מילות השיר דווקא להקשר של סמים (ה"סטרייט מן" הוא מי שאינו על סם). הבנאדם מדבר לרוח, אבל לא שומע אותה. המציאות (outside) מול המבט פנימה (his mind). הוא "רואה" מצבים של מבוכה והתפכחות מאשליה. השיר הוא השיר היחיד באלבום שלאף אחד מהקטעים שלו אין כותרת נפרדת.

## סקירה מוזיקלית
השיר הוא ניגוד מוחלט של השיר הקודם באלבום, "21st Century Schizoid Man", שנגמר בקקופוניה מוחלטת. השיר הנוכחי הוא רגוע הרבה יותר, כשחלילו של איאן מקדונלד הוא התפקיד הדומיננטי ביותר. השיר אורך כשש דקות, אך בניגוד לשירים "21st Century Schizoid Man" ו-"In The Court of The Crimson King" שמופיעים בתחילת ובסוף האלבום, **I Talk to the Wind** הוא פחות אינסטרומנטלי ודומה במבנהו לשיר ממוצע.

על אף שתפקיד החליל הוא הדומיננטי ביותר בשיר, והוא פותח את השיר, מנגן לאורך הבתים והפזמונים, מקבל "C Part" ומנגן שני סולואים - הוא כלל לא היה חלק מהשיר במקור. בהקלטת דמו מקורית שפורסמה לאחר יציאת האלבום ניתן לשמוע כי החליל של איאן מקדונלד כלל לא מנגן. הוא הוסף רק בשיפורים האחרונים שנעשו לשיר לפני הקלטתו השלמה. יתרה על זאת, בהקלטת הדמו הנגנים מנגנים מהר יותר והמוזיקה דומה יותר ויותר לרוק, דבר שכלל לא מאפיין את הגרסה הסופית, שהיא דומה בהרבה למוזיקה קלאסית.

השיר נפתח באקורדים שמנגן מקדונלד על חלילו, ולאחר מכן מצטרפת גם הגיטרה האקוסטית של רוברט פריפ והשירה של גרג לייק. הבית הראשון חולף ואז נכנסים לפזמון, בו התופים והבס נכנסים גם הם. לאחר הפזמון יוצאים חברי הלהקה מיד לבית שני, בו הם כבר מנגנים גרוב מלא. לאחר הבית פזמון שני ולאחריו "C Part". חלק זה בשיר מיועד לסולו חליל ארוך, בו מצטרף גם סולו בס קצרצר ואז פזמון חוזר בפעם השלישית. אחרי פזמון זה מגיעה קודה שבה סולו החליל חוזר לצד הגרוב הג'אזי של התופים. השיר מסתיים לאט לאט ונחלש בהדרגה, כפי שהיה מקובל אז.

## קרדיטים
* גרג לייק - גיטרה בס, שירה
* איאן מקדונלד - כלי נשיפה, חליל וסקסופון בפרט
* רוברט פריפ - גיטרה
* מייקל ג'יילס - תופים, כלי הקשה
* פיטר סנפילד - מילים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי רוק מתקדם
קטגוריה:רוק מתקדם
קטגוריה:קינג קרימזון
ברנרד לובל

**אלפרד צ'ארלס ברנרד לובל** (אנגלית: Sir Alfred Charles Bernard Lovell; 31 באוגוסט 1913 - 6 באוגוסט 2012) היה פיזיקאי ואסטרונום בריטי מחלוצי חקר הקרינה הקוסמית.

## אודות
נולד בעיירה אולדלנד קומון שליד בריסטול באנגליה. למד ב-Kingswood grammar school ואחר כך למד פיזיקה באוניברסיטת בריסטול וסיים תואר ראשון בשנת 1934 ובשנת 1936 קיבל דוקטורט. במהלך מלחמת העולם השנייה היה בצוות שעבד על פיתוח מערכות מכ"ם בעבור כלי טיס.

בשנת 1945, לאחר המלחמה היה לובל מחלוצי חקר הקרינה הקוסמית. הוא ייסד את מצפה הכוכבים ג'ודרל בנק, אשר עשה שימוש בטכנולוגיות שפותחו במהלך המלחמה לזיהוי כלי טיס.

זכה בפרס המדליה המלכותית לשנת 1960. בשנת 1961 מונה לקצין במסדר האימפריה הבריטית. היה חבר האקדמיה המלכותית השוודית למדעים. בשנת 1937 נישא למרי ג'ויס צ'סטרמן ולזוג שלוש בנות ושני בנים.

## מספריו

Lovell, Bernard, **Our Present Knowledge of the Universe**, Manchester University Press, UK (1967)


## קישורים חיצוניים

* Sir Bernard Lovell obituary, Fred Hoyle, הגרדיאן.
* 
* 

קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:פיזיקאים בריטים
קטגוריה:קצינים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:זוכי המדליה המלכותית
קטגוריה:אסטרונומים בריטים
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית לאסטרונומיה
קטגוריה:זוכי מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1913
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2012
לואיס קראסנר

**לואיס קראסנר** (באנגלית: **Louis Krasner**; 21 ביוני (לפי הלוח היוליאני: 8 ביוני) 1903 – 4 במאי 1995) היה כנר יהודי-אמריקאי יליד אוקראינה. פרופסור למוזיקה באוניברסיטת סירקיוז ומורה למוזיקה בקונסרבטוריון של ניו אינגלנד במרכז המוזיקה של ברקשייר.
ביצע בנגינת בכורה את הקונצ'רטי של אלבן ברג ושל ארנולד שנברג.

## קורות חייו
לואיס קראסנר נולד בעיר צֶ'רקָאסי שבדרום-מערב רוסי (אוקראינה), בנם של שרה והארי קראסנר. בגיל 5 הגיע לארצות הברית. בשנת 1922 סיים את לימודיו בקונסרבטוריון של ניו אינגלנד והמשיך להשתלם אצל לוסיאן קָאפֶּה (Lucien Capet) בפריז, אוטאקאר שבצ'יק (Otakar Ševčík) בפִּיסֶק שבצ'כוסלובקיה, וקרל פלש בברלין. הקריירה הקונצרטית שלו החלה באירופה, שם דחף לביצוע הקונצ'רטי של יוסף אחרון ואלפרדו קאזלה.

בשנת 1935 הזמין אצל אלבן ברג קונצ'רטו לכינור וניגן אותו בביצוע בכורה באפריל 1936 בברצלונה, בניצוח הרמן שרכן. בדצמבר 1940 ניגן בביצוע בכורה את הקונצ'רטו לכינור של ארנולד שנברג, עם לאופולד סטוקובסקי ותזמורת פילדלפיה. בין המלחינים האמריקאים שאת יצירותיהם ניגן בביצועי בכורה היו רוג'ר סשנס, הנרי קוול ורוי האריס.

קראעסנר פרש מהופעות סולו והיה הקונצרטמייסטר של התזמורת הסימפונית של מיניאפוליס בשנים 1944–1949. מ-1949 עד 1972 כיהן כפרופסור למוזיקה באוניברסיטת סירקיוז. בשנת 1976 הצטרף לסגל המורים של קונסרבטוריון ניו אינגלנד למוזיקה ושל מרכז המוזיקה של ברקשייר.

לואיס קראסנר מת בשנת 1995, בן 91.

## פרסים ואותות הוקרה
* 1983 – מדליית סאנפורד מאוניברסיטת ייל
* 1995 – פרס הקומונוולת'

## קישורים חיצוניים

* Krasner, Louis, 1903-1995. Louis Krasner papers: Guide, באתר ספריית אוניברסיטת הרווארד 
* Louis Krasner: Violin, Chamber Music (BSO), באתר הקונסרבטוריון של ניו אינגלנד 
* 

* Jamie James, CLASSICAL MUSIC; A Model T Fuels a Masterpiece, *[[The New York Times]]*, March 20, 1994; Rebecca Rae Stern, LOUIS KRASNER; Very Much In Touch (To the Editor), *The New York Times*, April 17, 1994
* Allan Kozinn, Louis Krasner, Violinist and Teacher, Dies at 91, *[[The New York Times]]*, May 5, 1995 (נקרולוג)


## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים שהיגרו מרוסיה לארצות הברית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כנרים אמריקאים
קטגוריה:כנרים יהודים
קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:סגל הקונסרבטוריון למוזיקה של ניו אינגלנד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סירקיוז
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1903
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1995
הפדרציה העולמית של יהדות תוניסיה בישראל

**הפדרציה העולמית של יהדות תוניסיה בישראל** מאגדת עמותות, ארגונים וקהילות של בני העדה התוניסאית בישראל.

עם מטרותיו העיקריות של הארגון נמנים: קידום השוואת זכויותיהם של ניצולי השואה מקרב העדה התוניסאית מול הזכויות שניתנו לניצולי אירופה; סיוע לכלל העמותות התומכות בעדה התוניסאית; הענקת מלגות ללומדי לימודים גבוהים ולדוקטורנטים שיחזקו את חקר יהדות תוניסיה באקדמיה.

ארגון הגג נוסד מתוך רצון לצמצום פערים בין יוצאי תוניסיה ליוצאי אירופה, למשל השוואת המשקל הניתן למורשת של יוצאי ארצות האסלאם בלימודי ההיסטוריה במערכת החינוך.

באוגוסט 2012 נבחרה ד"ר מרים גז-אביגל ליו"ר הפדרציה העולמית של יהדות תוניסיה בישראל.

## קישורים חיצוניים
* 

* 

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:יהדות תוניסיה
קטגוריה:ספרדים ועדות המזרח בארץ ישראל
ישעיהו לזרסון

**ישעיהו (שעיה) לָזַרסון** (10 באוגוסט 1927 – 21 בפברואר 2022) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, ששירת כראש להק כוח האדם בחיל האוויר.

## ביוגרפיה
לזרסון נולד בקיץ 1927 בעיר לודז' שבפולין בשם **שעיה לֶיזֶרסוֹן**, בנם של דבורה לבית ליטוִוין ואברהם ליזרסון, ואח צעיר למרים. במלחמת העולם השנייה שהה עם משפחתו בגטו לודז', עד שב-1944 נשלח לאושוויץ ומשם למחנה ריכוז בגרליץ שבסקסוניה. לאחר המלחמה גילה שכל בני משפחתו נספו בשואה. הוא עבר למחנה העקורים ברגן-בלזן, היה פעיל ב"הגנה" ובתנועת הבריחה. בשנת 1947 עלה לארץ ישראל מגרמניה.

בארץ נקלט בקיבוץ יד מרדכי ולחם כחבר משק בהדיפת התקפות המצרים במלחמת העצמאות. התגייס לצה"ל, סיים קורס מס' 1 של מקלעני אוויר בחיל האוויר ושירת כמקלען במטוסי B-17 מבצר מעופף בטייסת 69. ב-1953 יצא לקורס קצינים, פיקד על קורס מקלענים וקורס מכין בבית הספר לטיסה. ב-1956 לחם במבצע קדש כמקלען אוויר ראשי במטוסי B-17 שהוחזרו לשירות, והשתתף בגיחות הפצצה ברצועת עזה ובשארם א-שייח'. לאחר המלחמה שב לתפקידי הדרכה בבית הספר לטיסה והיה ממניחי היסודות לשינוי בתוכנית האימונים של פרחי הטיס ולהכללתם של סדרות מילוט ומסעות. ב-1962 מונה למפקד טייסת מפקדה בבסיס רמת דוד וב-1965 לראש מחלקת פרט בחיל האוויר. בספטמבר 1969 מונה למפקד בסיס רפידים בסיני. ב-1970 מונה לראש מחלקת שלישות בחיל האוויר, שלאחר מלחמת יום הכיפורים הפכה ללהק כוח האדם. ב-1975 פרש משירות הקבע.

לאחר שחרורו מילא תפקידים בכירים בהם סמנכ"ל לענייני עבודה ומשאבי אנוש בהתאחדות התעשיינים, מנכ"ל קרן ביטוח המעסיקים בתעשייה וחבר ההנהלה הבכירה של עלית. היה ממייסדי עמותת חיל האוויר.

עסק בכתיבת שירה, וכן בכתיבת סיפורת ובאמנות פלסטית. פרסם שירים וביקורת ספרות ב"מאזנים".
בשנת תשס"ג 2003 פרסם ספר שירה בשם "ריח הלחם ריח הגשם" בהוצאת גוונים, ב-2013 פרסם את ספר השירה השני שלו, "בשער הסתיו", בהוצאת ספרי עתון 77.

## חיים אישיים
אב לשתי בנות מנישואיו הראשונים למרים קרול, ולבן ובת, מנישואיו השניים לאהובה הרשקו (1960-2022). התגורר ביישוב רמת השרון.

נפטר ב-21 בפברואר 2022 בביתו בכפר הגמלאים בבני דרור והובא למנוחות בבית העלמין מורשה ברמת השרון.

## לקריאה נוספת
* זאב שיף ואיתן הבר (עורכים), **לקסיקון לביטחון ישראל**, זמורה, ביתן, מודן, 1976.

* "Lazarson, Yeshayah," in: *Who's who in Israel and Jewish personalities from all over the world: 1985-86*, p. 197.


## קישורים חיצוניים

* 
* שעיה לזרסון באנתולוגיה מקוונת לשירה עברית באתר של נילי דגן
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ילדים בשואה: פולין
קטגוריה:אסירים במחנות ריכוז
קטגוריה:אסירים בגטו לודז'
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ראשי להק כוח אדם
קטגוריה:מפקדי בסיס רפידים
קטגוריה:אנשי צוות אוויר ישראלים
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
מיריי הדס-לבל

ממוזער|מיריי הדס-לבל
**מיריי הדס-לבל** (**Mireille Hadas-Lebel**; נולדה ב-26 בספטמבר 1940) היא פרופסור אמריטה באוניברסיטת פריז IV, היסטוריונית יהודיה-צרפתיה החוקרת את תחומי העת העתיקה בכלל, וביהדות בפרט.

## קורות חיים
נולדה ב-26 בספטמבר 1940 בתוניסיה למשפחה שמוצאה מיהדות ליבורנו. שם משפחתה המקורי הוא בונן (Bonan). היא למדה באקול נורמל סופרייר לנערות, (École normale supérieure de jeunes filles) ואחר כך לימדה במכון לשפות מזרחיות בפריז (Institut national des langues et civilisations orientales), שם כיהנה במשך מספר שנים כראש המחלקה לעברית. בנוסף הייתה פרופסור מן המניין באוניברסיטת פריז 4 (סורבון) בתחום ההיסטוריה של הדתות. היא חיברה מספר ספרים, בהם שתי ביוגרפיות חשובות: יוספוס פלביוס (1989) ופילון האלכסנדרוני (2003). 

היא משמשת כסגן הנשיא של האגודה לידידות נוצרית יהודית בצרפת (Amitié judéo-chrétienne de France) וכן היא חברה בלגיון הכבוד הצרפתי.

## ספריה שתורגמו לעברית

*פילון האלכסנדרוני, בין יהדות להלניזם, מיריי הדס-לבל, מצרפתית אמוץ גלעדי, הוצאת משכל, 2006
*הורדוס, מיריי הדס-לבל, תרגמה מצרפתית חמוטל בר יוסף, כרמל, 2022

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:היסטוריונים יהודים צרפתים
קטגוריה:חוקרי תולדות עם ישראל
קטגוריה:חוקרות תולדות עם ישראל
קטגוריה:היסטוריוניות צרפתיות
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1940
פובליוס פטרוניוס

**פובליוס פטרוניוס** (לטינית: Publius Petronius) היה מדינאי רומאי בעל ניסיון מדיני רב.
בשנת 19 לספירה הוא היה קונסול ברומא והתפרסם בחקיקה לטובת עבדים.
בשנים 29 עד 35 היה פרוקונסול בפרובינקיה אסיה, ובשנת 39 נשלח לסוריה, להחליף את הנציב ויטליוס. הוא היה ממשפחה מכובדת וזכה לפרסום ולהוקרה ברומא.

## פובליוס פטרוניוס והיהודים
יוסף בן מתתיהו מזכיר את תקופת שלטונו של פטרוניוס בפרובינקיה סוריה בספרו "קדמוניות היהודים". בעקבות אירוע ביבנה בו התגרו המקומיים הנוכרים באוכלוסייה היהודית, הורה הקיסר גאיוס קליגולה על הצבת פסלו בבית המקדש וביצוע המשימה נפל בחלקו של פטרוניוס. תפקיד זה לא היה קל וגם לא היה לרצונו, אך הוא לא היה חופשי להשתחרר ממנו. בהנחה שצפויים קשיים בא פטרוניוס בלוויית שני לגיונות לעיר עכו (פתולמאיס).

בהיוודע דבר בואו של פטרוניוס נהרו לקראתו אלפי יהודים והתחננו לפניו, שלא יעמיד את הקיסר בבית המקדש. הנציב ניסה להסביר להם, שהוא רק ממלא פקודה של הקיסר, ואינו רשאי לשנותה, ואילו הם מצידם הסבירו שאינם יכולים בגלל אמונתם לתת לו לבצע פקודה כזו. היהודים הבהירו שיעדיפו למות מאשר לראות פסל ניצב במקדש. היה ברור שביצוע הפקודה יגרום לשפיכות-דמים מרובה. פטרוניוס החליט לשקול את העניין ובינתיים נסע לטבריה. היהודים לא הניחו לו והלכו אחריו בהמוניהם עד טבריה, והוסיפו להפציר בו. פנייה מיוחדת באה מקרב בני משפחת הורדוס (ובראשם אריסטובולוס הצעיר) ומראשי העם, לבל תקוים הפקודה, אשר תקומם את כל העם היהודי נגד הרומאים. הם ניסו לשכנע את פטרוניוס לכתוב אל גאיוס קליגולה ולהסביר לו, עד כמה חמורה הדרישה שלו מהיהודים ואלו השלכות צפויות לה.
גזירת גאיוס קליגולה זעזעה את כל העולם היהודי שמחוץ לארץ-ישראל. 
על אף הסיכון שנטל על עצמו הסכים פטרוניוס בסופו של דבר לפנות לקיסר במכתב ולבקשו לא לפגוע בחוקי היהודים.

נראה שהיו לפטרוניוס שתי סיבות שהניעו אותו לנקוט עמדה זו נגד גזירת הקיסר: האחת אישית והאחרת מדינית. הסיבה האישית הייתה אהדתו ליהדות, כפי שהעיד עליו פילון האלכסנדרוני; והשיקול המדיני נבע מהרצון למנוע מרד כללי של יהודים, שהיה יכול להקיף לא רק את יהודי ארץ-ישראל וקהילות שבתחומי האימפריה הרומית, אלא גם את יהודי פרתיה, האויבת המושבעת של רומא.

מטעמים אלו ניסח פטרוניוס מכתב זהיר אל גאיוס קליגולה, במטרה לעורר אותו לביטול הגזרה, או - בינתיים - לזכות לפחות בדחייה. אומנם פטרוניוס לא הצליח, אך הישועה באה מהתערבותו של אחד מידידיו הקרובים של גאיוס קליגולה, אגריפס הראשון. הקיסר נענה לבקשתו של אגריפס וכתב לפטרוניוס מכתב בו הוא מורה על ביטול הגזירה. על אף הביטול, פטרוניוס עצמו לא יצא מכלל סכנה, כי מכתביו עוררו עליו את חמתו של גאיוס קליגולה, ששלח אליו איגרת ובה הוראה להתאבד, על שהעז לעכב את ביצע דבר הקיסר. למזלו של פטרוניוס הגיעה אליו הידיעה על רצח גאיוס קליגולה ברומא לפני שהגיע המכתב ובו פקודת ההתאבדות.

## הערות שוליים

קטגוריה:קונסולים בקיסרות הרומית
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-1