ספקנות מדעית

**ספקנות מדעית** היא תפיסה הדוגלת בכך שההבנה הטובה ביותר של המציאות - היא בדיקה מדעית. ספקנות מדעית דוחה אמונות בעל-טבעי וטענות פסאודו-מדעיות.

## מקור המונח ותחולתו
המונח *ספקנות מדעית* הופיע כנראה לראשונה בספריו של קארל סייגן, תחילה בנובלה מגע, ולאחר מכן בספר **בליונים ובליונים**, אך שורשי המושג נטועים במאה ה-19, וגישות ספקניות בפילוסופיה חוזרות אחורה עד לדקארט ולפילוסופים היווניים. ספקנות מדעית מכונה לעיתים **ספקנות רציונלית** או **חקירה ספקנית**. *הספקנות החדשה*, כפי שהגדיר פול קורץ בספרו, גם היא למעשה ספקנות מדעית. לעיתים קרובות, כשמדובר בספקנות סתם, הכוונה היא לספקנות מדעית.
הספקנות המדעית נעזרת בהסקה דדוקטיבית כדי להעריך את תוקפן של טענות חסרות בסיס-ראייתי מספק.

## סקירה כללית
ספקנים מדעיים מאמינים כי חקירה אמפירית של המציאות תוביל אל האמת, וכי השיטה המדעית היא המתאימה ביותר לביצוע חקירה זו. בהתחשב בקפדנותה של השיטה המדעית, המדע עצמו יכול להיחשב כצורה מאורגנת של ספקנות.
הספקן המדעי אינו בהכרח מדען (אם כי אין מניעה שיהיה מדען), אלא אדם המקבל טענות המבוססות על השערות הניתנות לבדיקה מדעית ועומדות בחשיבה ביקורתית. ספקן מדעי אינו מחויב לבדוק כל טענה המובאת בפניו בכוחות עצמו, אלא לדרוש לקבל ראיות התומכות בטענה ולבדוק אותן כמיטב יכולתו.
ספקנים מדעיים מעריכים טענות על סמך היכולת לוודא אותן, ונוטים לדחות טענות המבוססות על אמונה או ממצאים אנקדוטלים.
לעיתים קרובות הם ממקדים את ביקורתם בטענות שהם מחשיבים כבלתי סבירות, מפוקפקות או סותרות ידע מדעי מקובל באופן ברור. אין לפרש ביקורת כזו כדחיה על הסף של טענות יוצאות דופן. על פי הגישה הספקנית, טענות בדבר תופעות על טבעיות או חריגות יש לבחון באופן ביקורתי, וטענות יוצאות דופן דורשות הוכחות יוצאות דופן לפני קבלתן כבעלות תוקף.
ישנם קריטריונים רבים לבחינת טענות מדעיות, ובהן עמידה בעקרון ההפרכה של פופר, תערו של אוקאם, עוצמת ההסבר, ויכולת התאוריה לחזות תוצאות נסיוניות.
ספקנות היא לכן חלק מהשיטה המדעית; למשל תוצאה ניסיונית אינה נחשבת כמבוססת עד שניתן יהיה כי ניתן לשחזר אותה בניסוי נוסף שאינו תלוי בניסוי המקורי.
באופן אידיאלי, על פי העקרונות הספקניים, כל אדם אמור להיות מסוגל לגבש דעה בנוגע לכל טענה שהיא על סמך העדויות המובאות לפניו, ללא צורך בפנייה לסמכות ספקנית או אחרת. בפועל, הדבר נעשה קשה יותר ויותר עקב כמות הידע המדעי הנצבר. לכן היכולת לאזן בין חשיבה ביקורתית והסתמכות על קונצנזוס מדעי נעשית חיונית.

## תחומי פעילות
### מושאי עניין נפוצים
אף על פי שהגישה הספקנית ניתנת ליישום לגבי כל טענה בדבר ידע, ישנם נושאים הזוכים לתשומת לב רבה יותר מצד הקהילה הספקנית. בין הנושאים הנדונים בספרות הספקנית המדעית ניתן למצוא טענות בתחום הבריאות (כגון היתרונות והחסרונות באכילת מוצר כלשהו, הליכים רפואיים בלתי מקובלים ורפואה אלטרנטיבית), הקיום וההתכנות של יכולות על-טבעיות, קיומם של יצורים על טבעיים (כגון ערפדים, רוחות רפאים) או מפלצות (כגון המפלצת מלוך נס) בריאתנות ותכנון תבוני, דאוזינג, תאוריות קשר, וטענות נוספות המצטיירות כבלתי סבירות מדעית.

### פסבדו-מדע
בפרט זוכים לתשומת לב פסבדו-מדעים, תחומי ידע הנתמכים או מתיימרים להיתמך על ידי המדע, אך אינם עומדים בדרישות השיטה המדעית. בין התחומים אשר לדעת הספקנים הם פסבדו-מדעיים ניתן למצוא את האסטרולוגיה, הכירומנטיקה וההומיאופתיה.

לדעת הספקנים, פסבדו-מדע טומן בחובו סכנות ממשיות. ברטראנד ראסל טען כי מאחר שמעשיו של אדם מבוססים על אמונותיו והשקפותיו, אזי אם אותן אמונות והשקפות אינן מבוססות על עדויות הן עלולות להוביל לפעולות הרסניות.
ג'יימס רנדי כותב רבות על הונאות שמבצעים חוזי עתידות ומרפאים ("הילרים"). מבקרי תורות רפואה אלטרנטיבית למיניהן טוענים כי הסתמכות על ייעוץ שהוא לדעתם פסבדו-רפואי עלול להוביל למצבים רפואיים קשים ואף למוות.

תופעות כאלה נצפו גם בישראל. התנגדות לחיסונים עלולה להוביל לפרוץ מגפות. הספקן ריצ'רד דוקינס מרחיק לכת וטוען כי דתות (המבוססות מטבען על אמונות ולא על עדויות מדעיות) הן גורם מרכזי לאלימות (בעיקר בספרו יש אלוהים?), וכי תורות בריאתניות מהוות איום ממשי על מדע הביולוגיה.

### הנגשה לציבור הרחב
ספקנים כג'יימס רנדי התפרסמו בהלעגת טענות הקשורות לחלק מהנושאים שהוזכרו.

עם זאת, חוקר התופעות הפאראנורמליות ג'ו ניקל מזהיר כי גם על "מלעיגנים" להתייחס לטענות פאראנורמליות ברצינות וללא הטיה. לטענת ניקל, סביר כי חקירה נטולת פניות תשפיע יותר מאשר לעג.

ערוץ יוטיוב "Captain Disillusion" מציג סרטים בנושא וצבר פופולריות רבה.

## פסבדו-ספקנות
במאמר בכתב העת New Statesman התייחס ריצ'רד קמרון וילסון לתומכים בעמדות שנויות במחלוקת, כגון הכחשת קיום מחלת האיידס או הכחשת השואה, כאל פסבדו-ספקנים.
תומכי עמדות מסוימות מגדירים עצמם כספקנים, אך בוררים רק את העדויות המאששות את טענותיהם מתוך מאגר העדויות המלא.
 באופן כזה, העדויות שהם מציגים תומכות בתאוריה בה האמינו מלכתחילה. .
לפי וילסון, המתאר בהרחבה את התופעה בספרו *Don't Get Fooled Again (2008)*, פסבדו-ספקנים ניתנים לאפיון בכך ש-"אינם מתרכזים בחיפוש אובייקטיבי אחר האמת, אלא בהגנה על עמדה אידאולוגית בה החזיקו מראש". 
## ספקנות מדעית מול ספקנות פילוסופית
יש להבדיל בין הספקנות המדעית והספקנות הפילוסופית החוקרת את יכולת האדם לרכוש ידע על טבע העולם והאופן בו הוא נתפס בעיניו.
בעוד שספקן מדעי דורש ראיה סבירה לתקפותן של טענות לפני קבלתן כידע, ספקן פילוסופי עשוי להכחיש את עצם קיומו של הידע ממגוון סיבות כגון: אי אפשר להסתמך על ידע מכיוון שישנה תמיד חוסר ודאות, המציאות אינה אובייקטיבית והיא רק פרשנות אישית שלנו, או שדדוקציה היא כלי שפועל בניגוד לאינטואיציה. 
## לקריאה נוספת
* ורדה ליברמן ועמוס טברסקי, **חשיבה ביקורתית - שיקולים סטטיסטיים ושיפוט אינטואיטיבי**, בית ההוצאה לאור של האוניברסיטה הפתוחה, 1996
* קרל סייגן (תרגום: עמנואל לוטם; עורך מדעי: מיקי אלעזר), **[[עולם רדוף שדים|עולם רדוף שדים: המדע כנר בעלטה]]**, אור יהודה: הד ארצי, תשנ"ז-1997.
* קרל סייגן (תרגום: עמוס כרמל), **ביליונים וביליונים: מחשבות על חיים ועל מוות על סף המילניום**, אור יהודה: ספרית מעריב, תשס"ב-2002.
* סיימון סינג ואדזארד ארנסט (תרגום: דפנה לוי), **[[ריפוי או פיתוי]]** (במקור: **Trick or Treatment**), ספרי עליית הגג/ידיעות ספרים, 2009.
*גלעד דיאמנט, **חשיבה חדה - בין מציאות לאשליה**, הוצאה עצמית, 2014

## קישורים חיצוניים

* הספקן הישראלי
*חשיבה חדה
*מדור יש מקום לספק באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי
* מילון הספקן (אנגלית)

## הערות שוליים

קטגוריה:ספקנות מדעית