משרד הביטחון

**משרד הביטחון** (או בראשי תיבות: **משהב"ט**) הוא המשרד הממשלתי האמון על ביטחונה של מדינת ישראל. זהו המשרד הממשלתי בעל התקציב הגדול בישראל (כולל סיוע אמריקאי), מטה המשרד ממוקם במחנה רבין בקריה שבתל אביב-יפו.

## מערכת הביטחון
מערכת הביטחון מורכבת משלושה ארגונים:

### דרג מדיני
שר הביטחון ממונה מטעם הממשלה על מערכת הביטחון. לידו פועלים יועצים, ויחידות מטה, המסייעים לו לנהל את מערכת הביטחון בשם הממשלה. בנוסף לשר הביטחון, הדרג המדיני במשרד הביטחון כולל את סגן שר הביטחון (האמון על נושאים כגון ביטחון העורף והאזרחים, המכינות, שנות שירות, יחידת פרק המשימה הלאומית, שירות משמעותי בצה"ל ונושא המשפחות השכולות, לצד נושאים נוספים בתחום החברתי-ביטחוני) ואת עוזר שר הביטחון לענייני התיישבות.

גופים נוספים הכפופים לשר הביטחון הם מתאם הפעולות בשטחים, מבקר מערכת הביטחון ונציב קבילות החיילים.

### מערכת צבאית
צבא ההגנה לישראל הוא צבאה של מדינת ישראל. צה"ל פועל בכפיפות לרשויות השלטון האזרחי הדמוקרטי ולחוקי המדינה. בראש המערכת הצבאית עומד הרמטכ"ל, שהוא דרג הפיקוד העליון בצבא. מטרת צה"ל היא להגן על קיומה של מדינת ישראל ועל עצמאותה, ולסכל מאמצי אויב לשבש את אורח החיים התקין. חיילי צה"ל מחויבים להילחם, להקדיש את כל כוחותיהם, ואף לחרף את נפשם להגנת מדינת ישראל, אזרחיה ותושביה.

### מערכת אזרחית
המערכת האזרחית כוללת את משרד הביטחון, יחידות הסמך והתאגידים הביטחוניים (כגון: רפא"ל, תומר והתעשייה האווירית). בראש מערכת הביטחון האזרחית עומד המנהל הכללי של משרד הביטחון אשר כפוף לשר הביטחון. מטרת משרד הביטחון להגשים את יעדי הביטחון הלאומי אשר בתחום אחריותו, ולבנות את בניין כוח צה"ל, תוך חיזוק יכולת ההרתעה והעצמת יתרונו האיכותי בשדה הקרב. בנוסף אחראי המשרד על הטיפול בנכי צה"ל ובאלמנות ויתומים של חללי צה"ל.

שני גופי ביטחון גדולים, השב"כ והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, אינם כפופים למשרד הביטחון, אלא למשרד ראש הממשלה.

## שר הביטחון
שמאל|ממוזער|250px|נס שר הביטחון
שר הביטחון הוא השר האחראי על משרד זה. תפקיד זה נחשב לאחד התפקידים הבכירים בממשלה. בשל חשיבותו הרבה של תיק הביטחון, החזיקו לעיתים ראשי הממשלה גם בתיק הביטחון. לשר הביטחון יש סמכויות כבדות משקל.

שר הביטחון מאובטח על ידי היחידה הממלכתית לאבטחת אישים בשירות הביטחון הכללי כחלק מהיותו אחד מסמלי השלטון של מדינת ישראל.

### סמכויות
עד מלחמת ששת הימים לא הוגדרה במדויק חלוקת הסמכויות בין שר הביטחון לבין ראש הממשלה מחד ובין הרמטכ"ל מאידך. כך, כיבוש רמת הגולן נעשה בהחלטת שר הביטחון שנתן הנחיה ישירה לאלוף פיקוד הצפון.

#### מסמך הקונסטיטוציה
בעקבות מלחמת ששת הימים נקבע "**מסמך הקונסטיטוציה**", המסמך מגדיר שלוש רמות של פעילות מבצעית של הצבא ואופן אישורן הנדרש בדרג האזרחי:
*פעילויות ששר הביטחון מוסמך לאשר לבדו
*מבצעים ששר הביטחון יורה עליהם בידיעת ראש הממשלה
*פעולות ששר הביטחון יורה עליהן רק לאחר קבלת אישורו של ראש הממשלה, כמו מבצעי תקיפה מעבר לגבול.

לאחר מכן נוספו בפועל עוד שתי רמות של אישור:
*פעולות שדורשות אישורו של הרמטכ"ל במסגרת הנחיה כללית שקיבל בלא צורך באישור נוסף
*פעולות שראש הממשלה מחליט עליהן לבדו, או שהוא מביאן לאישור הקבינט המדיני-ביטחוני.

#### דיון מבצעים וגיחות (מו"ג)
דיון מבצעים וגיחות אצל שר הביטחון הוא מפגש שבו משתתפים בכירי מערכת הביטחון, כולל הרמטכ"ל, ראשי "המוסד" והשב"כ ומפקדים נוספים, כדי לדון במבצעים צבאיים, גיחות אוויריות ותוכניות מבצעיות אחרות. במהלך דיונים אלו נבחנות תוכניות פעולה, מתבצע תיאום בין הגורמים השונים, ומתקבלות החלטות. כל מבצע שמגיע לאישור מדיני מוצג יחד עם הסיכונים הגדולים והקטנים. לפני כל מבצע צבאי מתכנס פורום מו"ג בלשכת שר הביטחון ולא פעם זה נעשה בנוכחות ראש הממשלה או מי מטעמו שמוסמך לכך. דיון "מו"ג" (מבצעים וגיחות) מתנהל מדי סוף שבוע לקראת שבוע הפעילות הבא.

#### מעצר מנהלי
בחוק סמכויות שעת חירום שנחקק ב-1979 נקבעו הקריטריונים למעצרים מנהליים:
* לשר הביטחון סמכות לעצור אדם לתקופה של עד שישה חודשים אם קיימת סבירות שהחזקת אותו אדם במעצר מסייעת לשמירה על ביטחון המדינה.
* לשר הביטחון סמכות להאריך את צו המעצר המנהלי.

##### הכרזת מצב מיוחד בעורף

בסעיף 9 בחוק ההתגוננות האזרחית, תשי"א–1951 מוסדר סמכויות השר להכריז על מצב מיוחד בעורף:
* שר הביטחון מוסמך להכריז על מצב זה באופן מיידי בכל רחבי המדינה או באזור מסוים, אם הוא משוכנע שקיימת סבירות גבוהה להתקפה על אזרחים, גם אם הממשלה עדיין לא עשתה זאת.
* תוקף הכרזתו הראשוני הוא ל-48 שעות בלבד, אלא אם הממשלה או הוא עצמו מבטלים אותה קודם לכן.
* עם ההכרזה, על השר לדווח מיד לממשלה ולוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, ולפרסם את ההחלטה באמצעי התקשורת.
* השר גם רשאי לשנות או לבטל את הכרזתו, כל עוד היא לא שונתה או הוארכה על ידי הממשלה, שהיא בעלת הסמכות העליונה בנושא ויכולה לבטל או לשנות את הכרזתו בכל עת.

### חברות בוועדות שרים
* ועדת שרים לענייני ביטחון-לאומי מתוקף תפקידו (על פי חוק)
* ועדת שרים לעניין אישור תוכניות פיתוח והצטיידות של מערכת הביטחון
* ועדת השרים למתן היתר לפרסומים
* ועדת שרים לעניין מוכנות הזירה האזרחית למצבי חירום
* ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי

## מבנה ארגוני
למשרד הביטחון כפופים גופי המטה ויחידות הסיוע השונות:

**קשרי חוץ, יצוא ביטחוני וביטחון:**
* האגף הביטחוני-מדיני (אבט"ם)
*האגף לייצוא ביטחוני (סיב"ט), נקרא בעבר "האגף לסיוע ביטחוני".
* הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (מלמ"ב)
* אגף הפיקוח על היצוא הביטחוני
*רשות מעברים יבשתיים – יחידת סמך
** מנהלת רמדה (מנר"ם)
*האגף לאמצעים מיוחדים (אמ"ם)
**הרכשה, פרויקטים, מחקר ופיתוח:**
* מנהל ההרכשה והייצור (מנה"ר)
* המנהל למחקר ולפיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (מפא"ת)
* אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים (אמו"ן)
* אגף ההנדסה והבינוי (אהו"ב)
* מנהל מעבר צה"ל דרומה
* מנהלת גבולות ותפר
* מנהלת המרכבה והרק"ם (מנת"ק)
**גופי מטה וסיוע:**
* אגף התכנון
* אגף התקציבים (את"ק) – ראש האגף הוא גם היועץ הכספי לרמטכ"ל
* אגף הכספים (אכ"ס) – ראש האגף הוא גם חשב משרד הביטחון
* אגף מנהל ומשאבי אנוש (אמ"ש)
* אגף דיגיטל וטכנולוגיות מידע
** ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון
* גוף ייעודי לתכנון משולב (גית"ם)
* היועץ המשפטי למערכת הביטחון
* אגף דוברות וקשרי ציבור

**תחומי שיקום, חברה ומורשת:**
* האגף הביטחוני-חברתי (לשעבר – נוער ונח"ל)
** היחידה להתיישבות ותשתית לאומית
* אגף לשיקום נכים
** היחידה לתגובות קרב
* אגף משפחות, הנצחה ומורשת
** היחידה להנצחת החייל
* האגף לחיילים משוחררים ומילואים
*יחידת המוזיאונים של משרד הביטחון – מאגדת ומנהלת 11 מוזיאונים

**גופים בכפיפות לשר הביטחון:**
* מבקר מערכת הביטחון
* רשות חירום לאומית
*המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור
* נציב קבילות החיילים (נקח"ל)
* מתאם פעולות הממשלה בשטחים (מתפ"ש)
**גופים בכפיפות לשר במשרד הביטחון:**
* מנהלת ההתיישבות

**מערך המשלחות והנציגויות בחו"ל**

### אגף התקציבים
אגף התקציבים (את"ק) אחראי לתכנון, ניהול ובקרה של תקציב הביטחון. האגף פועל כגוף משותף למשרד הביטחון ולצה"ל. החל מ-2011 עומד בראשו היועץ הכספי לרמטכ"ל.

האגף אחראי לבצע הערכת מצב תקציבית שנתית ורב-שנתית וכן לקבוע את המדיניות הכלכלית של רכישות משרד הביטחון. האגף מייצג את מערכת הביטחון מול הכנסת ומשרדי הממשלה, ובפרט מול משרד האוצר. ב-2011 מוזג עם אגף היועץ הכלכלי למערכת הביטחון.

### אגף הכספים
אגף הכספים (אכ"ס) מופקד על תכנון, ניהול וביצוע הפעילויות הכספיות של מערכת הביטחון בישראל ומחוצה לה. האגף הוקם בשנת 1948, יחד עם הקמת משרד הביטחון. ראש האגף כפוף למנכ"ל המשרד, ומשמש גם **חשב משרד הביטחון**.

בין תפקידיו העיקריים של אגף הכספים: להקצות את המשאבים המימוניים ולפרוס אותם על פי שיקולי תזרים המזומנים ולבצע פיקוח, בקרה וביקורת על השימוש במשאבים הכספיים במערכת הביטחון.

### אגף התכנון

אגף התכנון במשרד הביטחון מהווה את גוף המטה המרכזי של המשרד, והוא אחראי על הובלת תהליכי התכנון, הניהול והבקרה של תוכניות העבודה השנתיות והרב-שנתיות של כלל אגפי ויחידות המשרד. במסגרת תפקידו, עוסק האגף בגיבוש, תכנון וניהול של כלל משאבי הארגון, התקינה והנדסת הייצור, הובלת משימות ופרויקטים חוצי-ארגון, ניהול הוראות משרד הביטחון, פיתוח והטמעה של תהליכי איכות וחדשנות. כמו כן, האגף מופקד על תיאום פעילות התעשיות והתאגידים שבאחריות משרד הביטחון, טיפול בביקורות מבקר המדינה ומבקר מערכת הביטחון, וכן בחינה ואישור של התקשרויות עם יועצים וכוח אדם חיצוני במשרד ובצה"ל. בתוך כך, האגף מרכז את ניהול כוח האדם החיצוני, נציגי הציבור, יושבי-ראש וחברי ועדות, מתנדבי המשרד, ואזרחי צה"ל.

מבנה האגף כולל מספר יחידות ובהן היחידה לתכנון משולב, אשר כוללת את היחידה לתכנון, היחידה לפרויקטים ותקציב, היחידה לניהול השירות והאיכות, והחטיבה להוראות משרד הביטחון. לצד זאת פועלות באגף היחידה לארגון, הכלכלן הראשי למערכת הביטחון, הממונה על ענייני ביקורת המדינה והביקורת הפנימית, יחידת יועצים וכוח אדם חיצוני, וכן היחידה לאזרחים עובדי צה"ל. היחידה לתכנון מהווה גורם מפתח בפעילות האגף, והיא אחראית על הובלת תהליך התכנון האינטגרטיבי והבין-אגפי של משרד הביטחון, תוך שמירה על תיאום, בהירות ושקיפות עם כלל הגורמים הרלוונטיים, לרבות צה"ל.

### מנהל ההרכשה והייצור
מנהל ההרכשה והייצור (מנה"ר) הוא אגף המטפל ברכש הביטחוני של ישראל, בישראל ומחוצה לה, ובטיפוח התעשייה הביטחונית. האגף הוקם בשנת 1967, איחוד של שני אגפים – חימוש ואספקה. הרכש נערך על פי הצרכים המבצעיים והלוגיסטיים של צה"ל ומערכת הביטחון. מול כל זרוע בצה"ל פועלת יחידת רכש המספקת מענה לצרכים הייעודיים של הזרוע, ובאמצעות מערכות מתמחות פועל מנה"ר לריכוז הרכש בנושאים טכנולוגיים המשותפים לכל הזרועות. מפברואר 2017 עומד בראש האגף אל"ם (מיל') אבי דדון וממרץ 2023 זאב לנדאו.

### אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים
**אגף מבצעים לוגיסטיים ונכסים** (בראשי תיבות: **אמו"ן**) עוסק בריכוז הטיפול ברכישת מוצרי שירות עבור צבא הגנה לישראל ומשרד הביטחון, באספקת שירותים ישירים לאגפים ויחידות במשרד הביטחון, בניהול נכסים ומקרקעין במערכת הביטחון, ומרכז את הטיפול בפרויקטים, מבצעים ומשימות ייעודיות. האגף עוסק בהנחיה מקצועית, תיאום והכוונה של משלחות הרכש בחו"ל, ובטיפול בכל שלבי הייבוא לאמצעי לחימה וציוד.

**תפקידי האגף**
* רכישת מוצרי שירות שונים עבור צה"ל ומשרד הביטחון (היקף הרכש הוא כ-3 מיליארד ש"ח בשנה).
* ניהול ואספקת שירותי לוגיסטיקה לאגפי משרד הביטחון וליחידותיו.
* ניהול נכסי צה"ל ומשרד הביטחון.
* פינוי ומכירת שטחי מחנות צה"ל שנסגרו, והעתקת מחנות צה"ל לנגב.
* ניהול תביעות של מערכת הביטחון ונגדה, וקביעת מדיניות בסוגיות ביטוח מרכזיות.
* מתן שירותי תקשורת לגורמי משרד הביטחון ונציגויות ביטחוניות בארץ ובעולם.
* מתן מעטפת לוגיסטית, מנהלתית וארגונית לפרויקט מרחב התפר ואזרוח מעברי גבול.
* ניהול וריכוז פרויקטים ומשימות לאומיות.
* מתן שירותי מגנזה וארכיון, וריכוז מידע בנושאי צבא וביטחון לפונים ממערכת הביטחון ומקרב הציבור הרחב.
### יחידות סמך ותאגידים ממשלתיים
תחת אחריות המשרד פועלים מספר חברות ממשלתיות ויחידות סמך:
*התעשייה האווירית לישראל – חברה ממשלתית
*רפאל – מערכות לחימה מתקדמות – חברה ממשלתית, בעבר יחידת סמך במשרד
*תומר חברה ממשלתית – חברה שהתפצלה מהתעשייה הצבאית לקראת הפרטת תעש, עוסקת בפיתוח וייצור של מנועים רקטיים כבדים וקלים
*הרשות לפינוי מוקשים
* "מפצח" – יחידת סמך
*האגודה למען החייל – עמותה
*קרן לב"י – עמותה

### מנהלת ההתיישבות (יו"ש)

ב-23 בפברואר 2023 הוקם במשרד הביטחון גוף ממשלתי חדש בשם "**[[מנהלת ההתיישבות]] (יו"ש)**" שנועד לנהל את כל היבטי החיים של ההתנחלויות בשטחי יהודה ושומרון. הגוף כפוף לסמכות השר בצלאל סמוטריץ' שישמש למעשה כשר ההתנחלויות, לצד תפקידו כשר האוצר. מינהלת זו היא גוף ממשלתי אזרחי, בניגוד למנהל האזרחי ולמתאם פעולות הממשלה בשטחים, שהם גופים צבאיים. הקמת גוף אזרחי המחויב לחוקי מדינת ישראל אך נועד לטפל בשטח כבוש מהווה למעשה סיפוח, או החלת ריבונות, על חלק משטחי הכיבוש הישראלי.

בנוסף להתנחלויות ניתנו למנהלת ההתיישבות גם סמכויות הנוגעות ישירות לחיי הפלסטינים, בהן אכיפת חוק התכנון והבנייה כלפי הבנייה הפלסטינית בשטחי C, סמכות להפקעת מקרקעין וסמכות להכרזה על אדמות מדינה.

בנובמבר 2024, לאחר זכייתו של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית, אמר סמוטריץ', השר הממונה על מנהלת ההתיישבות, כי הוא הנחה את המנהלה להתחיל בעבודת מטה להכנת התשתית הנדרשת להחלת ריבונות.

בדצמבר 2024 פרסם אלוף פיקוד המרכז אבי בלוט צו אלוף המאפשר לראשונה לבצע התחדשות עירונית ביהודה ושומרון. צו זה הוא מהלך של השוואת חקיקה בין חוקי מדינת ישראל לחוקים בשטחי יהודה ושומרון.

## בניין
בראשית המדינה שימש מחנה מקלף (נקרא אז 'מחנה גנים') ברמת גן כמטה משרד הביטחון. ב־1954 נחנך 'מבנה 22' במחנה הקריה, ששימש כמבנה העיקרי של משרד הביטחון, ובו שכנו לשכות שר הביטחון, הרמטכ"ל, ראש אגף מבצעים וראש אמ"ן. הרמטכ"ל הראשון שאכלס אותו היה מרדכי מקלף, ושר הביטחון הראשון שישב בבניין היה פנחס לבון. החלק המערבי שלו שימש את המטה הכללי של צה"ל, והחלק המזרחי את צמרת משרד הביטחון. הקומה השנייה של הבניין תוכננה כך שבחלק המערבי הייתה לשכת הרמטכ"ל, ובקצה מסדרון ארוך, בחלק המזרחי – לשכת מנכ"ל משרד הביטחון. בנוסף למבנה זה, התפרסו יחידות שונות של משרד הביטחון במבנים אחרים בקריה.

בשנות ה-90 החלו להתרקם תוכניות למעבר לבניין חדש. המגדל שנחנך ב־2005 נקרא מגדל המטכ"ל, והוא משמש מאז את יחידות משרד הביטחון.

## תקציב משרד הביטחון
ישראל היא בעלת תקציב הביטחון ה-15 בגובהו בעולם. ושיעור תקציב הביטחון מהתמ"ג גבוה בישראל מאשר במדינות אירופה וארצות הברית. בשנת 2017 היוו הוצאות הביטחון כ-5.74% תוצר. עם זאת, תקציב הביטחון במונחים של אחוז מהתוצר ירד בין השנים 1975–2014: ב-1975 הוא עמד על 31% מהתוצר. ב-1985 הוא עמד על 22%. ב-1995 על 13%, וב-2014 עמד על 6.5%.

הוצאות הביטחון הגבוהות בישראל הן פועל יוצא של האיומים הביטחוניים הניצבים בפניה.

לתקציב הביטחון שלושה יעדים מרכזיים:

**מוכנות** – הכנת הצבא למלחמה. התקציבים המופנים למוכנות נועדו לממן בין השאר רכש של חלקי חילוף, שמירת כשירותן של הזרועות על ידי אימונים, מלאי תחמושת וכיוצא בזה.

**התעצמות** – השקעה במלאי ההון הביטחוני העתידי. מטרתה לתת מענה לאיומים נחזים קיימים ועתידיים באמצעות מחקר ופיתוח, וכן להצטייד באמצעים שיעמדו לרשות המערכת בטווח של מספר שנים.

**פעילות שוטפת וביטחון שוטף** – אלו מתבטאים בעלויות התחזוקה, בפעילות הביטחון היומיומית של מערכת הביטחון וכן בהוצאות שכר, הגמלאות, ואגפי השיקום והמשפחות השכולות.

### בקרה תקציבית
תקציב משרד הביטחון הוא באופן מסורתי תקציב המשרד הממשלתי גדול ביותר ב**[[תקציב המדינה (ישראל)|תקציב השנתי]]** (ושני רק לתקציב המופנה להחזר חובות). באופן מסורתי ישנה הסתרה לגבי מרכיבי התקציב, והנתון הגלוי היחיד המפורסם לציבור הוא גודל התקציב הכללי. תהליכי הבקרה והשקיפות השתפרו והורחבו הן על ידי גורמים שונים בממשלה – משרד האוצר, ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני-הביטחוני), מבקר המדינה והמועצה לביטחון לאומי – והן על ידי הכנסת באמצעות ועדת החוץ והביטחון (וועדות המשנה שלה) והוועדה המשותפת לתקציב הביטחון. בכלל זה נעשו מספר צעדים להגברת הפיקוח והשקיפות האזרחית על תקציב הביטחון במסגרת החלטות הממשלה והסיכומים בין משרד האוצר למשרד הביטחון: פרסום חלק תקציב הביטחון הלא מסווג וקביעת כללים מגבילים על ניהולו, בקרה על תהליך קבלת החלטות בפרויקטים רב-שנתיים ונושאים נוספים.
ב-8 בינואר 2012 התקבלה החלטת ממשלה 4088 המגדירה מהלכים לשיפור השקיפות והבקרה על תקציב הביטחון בתחום התקציב והשכר. בהמשך לכך הועמד לרשות משרד האוצר מסוף תקציב המאפשר צפייה ישירה בזמן אמת בתקציב משרד הביטחון. בהתאם לכך ממשיכים משרד הביטחון ומשרד האוצר לפעול יחד ובתיאום, על פי הסכמים והחלטות, לקידום נושא השקיפות והבקרה ואף מקדמים את הרחבת שיתוף הפעולה בנושא.

### ועדות לבחינת תקציב הביטחון
בכנסת פעלו במשך מספר שנים ועדות-משנה לבחינת תקציב הביטחון. בשנת 1976 הוקמה ועדה רחבה בראשות ישראל קרגמן ובה חברי ועדת החוץ והביטחון וועדת הכספים, אך חבריה לא הצליחו להגיע להסכמות בנושא זה. בשנת 1978 דנה ועדה דומה בשאלה האם נדרש להעלות את תקציב הביטחון עקב מבצע ליטני. בשנת 1986 עמד פסח גרופר בראשות הוועדה. בתחילת שנת 1989 התעכבה הקמת הוועדה עקב חילוקי דעות בין חברי הכנסת מהסיעות השונות, ולבסוף היא הוקמה בתחילת שנת 1990, בראשות חבר הכנסת עוזי לנדאו.

במהלך השנים הוקמו ועדות ציבוריות שמונו על ידי הממשלה לבחינת תקציב הביטחון, בהן ועדת ברודט שהגישה המלצותיה במאי 2007, ועדה בראשות אבי בן-בסט לבחינת קיצור שירות החובה בצה"ל, ועדת טישלר  שהגישה המלצותיה ביולי 2012, ועדת לוקר (2015) וועדת נגל (2025).

### הרכב תקציב משרד הביטחון
על פי נתוני משרד האוצר, הצעת תקציב משרד הביטחון לשנת הכספים 2019 מסתכמת בכ-72.9 מיליארד ש"ח. מהם כ-55.3 מיליארד ש"ח בהוצאה נטו וכ-17.6 מיליארד ש"ח בהוצאה מותנת בהכנסה מסיוע אמריקאי, פרויקטים משותפים, והכנסות אחרות.

להבדיל מתקציביהם של משרדי הממשלה האחרים הממומנים על ידי מקורות המשק בלבד, תקציב הביטחון מורכב גם מכספי סיוע מארצות הברית המהווה בו נדבך מרכזי. בהתאם להסכם עם הממשל בארצות הברית, היקף הסיוע לשנים 2019–2028 עומד על 38 מיליארד דולר. רובו מיועד לרכש פלטפורמות ואמצעי לחימה נוספים, ואחזקת אמצעי הלחימה הנרכשים בארצות הברית. 26.3% מתקציב הסיוע ניתנים להמרה להוצאה מקומית בישראל.

חלקו הגדול של תקציב משרד הביטחון חסוי. בשנת 2019 עמד התקציב הגלוי על כ-15.3 מיליארד ש"ח. בכללו כ-7.9 מיליארד ש"ח לשכר אנשי קבע ולגמלאות, לשיקום ולנכים כ-3.5 מיליארד, ולמשפחות שכולות ולהנצחה כ-1.5 מיליארד ש"ח. תקציב אמ"ש (אגף משאבי אנוש) במשרד הביטחון עמד על כמיליארד ש"ח.

## שרי הביטחון

## שרים נוספים במשרד הביטחון

## סגני שרים במשרד הביטחון

## מנכ"לי משרד הביטחון

## ראו גם
* פניות בנושאי כוחות הביטחון וההצלה

## לקריאה נוספת
* יצחק גרינברג, **חשבון ועוצמה: תקציב הביטחון ממלחמה למלחמה, 1957–1967**, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ז, עמ' 237
* אריה בועז, **שורשי משרד הביטחון: גיבוש המבנה ותחומי האחריות 1948–1952**, הוצאת מודן, 2013.
* עמוס ירון, **רוח המפקד**, ידיעות ספרים, 2022, עמודים 174–254
* זלמן שיפר, "הוויכוח על תקציב הביטחון", בתוך: גבריאל (גבי) שפר, אורן ברק, עמירם אורן (עורכים), **צבא שיש לו מדינה?**, הוצאת כרמל, 2008, עמ' 218–244

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* פרק בנושא הוצאות הביטחון של ישראל בפודקאסט הכלכלי "ערך מוסף", 17 בדצמבר 2016
* 
* 
* 
* תקציב משרד הביטחון בפרויקט מפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
ביטחון
ישראל