נמות ולא נתגייס

[ממוזער|גרפיטי "נמות ולא נתגייס" על קיר בשכונת [בתי ברוידא בירושלים]]
**נמות ולא נתגייס** היא סיסמה נגד גיוס חרדים לצה"ל הנפוצה בעיקר בחוגים חרדיים קיצוניים החל מהעשור השני למאה ה-21.

## היסטוריה
הסיסמה מתועדת לכל הפחות החל משנת 2014, שבה נעשה שימוש בסיסמה בהפגנות של הפלג הירושלמי. גרסה שונה במקצת "נמות כיהודים ולא נתגייס" הופיעה כבר ב-2012 בהפגנה של העדה החרדית.

הסיסמה, ודומות לה כמו "הצבא גרוע ממוות" ו"יהרג ואל יעבור", מושמעת לעיתים קרובות מאד בהפגנות שמארגנים הפלג הירושלמי, העדה החרדית וחסידות סאטמר, ובשנים האחרונות התפשטה גם לחוגים רחבים יותר בציבור החרדי.

ב-2024 בהפגנה של חסידות סאטמר בירושלים, ילדים צעדו ברחוב עם דגמים של גרדומים, ועל חולצתם הכיתוב "נמות ולא נתגייס" וכן "להתגייס או לגרדום? תשובתינו לגרדום".

ב-2025 הושרו המילים "נמות ולא נתגייס" כחלק משיר בחתונה שבה נוכח השר דאז יצחק גולדקנופף והוא אף רקד לצליליו. לאחר מכן הוא התנצל על כך וטען כי נותר במקום רק כדי לא לפגוע בחתן.

האנשים המזדהים עם הסיסמה נותנים הסברים שונים לכוונתם. חלקם אומרים שאם יכפו עליהם למות או להתגייס הם יבחרו למות. אחרים אומרים שהכוונה היא שהם מעדיפים שאויבי המדינה יהרגו אותם ואת צאצאיהם, ואפילו יחריבו את כל המדינה, ולא להתגייס, שמא יהפכו לחילונים בצבא. בינואר 2026 אביו של נער חרדי שנהרג בדריסה בעת הפגנה נגד הגיוס אמר "שאלו אותי אם המשפט 'נמות ולא נתגייס' עדיין עומד בעינו – בכנות, אני מעדיף שהוא ימות ולא ילך לצבא [...] אם היו שואלים אותי אם יש לי שתי אפשרויות – שיוסי ילך לצבא או שהוא ימות בדרך שבה הוא מת – התשובה שלי היא שאני מעדיף שהוא ימות".

לעיתים רחוקות יותר נשמעת בהפגנות נגד הגיוס גם הגרסה "תמותו ולא נתגייס" כשהיא מופנית כלפי חיילים חרדים.

בינואר 2026 פורסמה בערוץ 14 תאוריית קונספירציה כוזבת מאת יקי אדמקר שאולי הסיסמה הומצאה בזמן מלחמת חרבות ברזל על ידי "קפלניסטים" יחד עם חרדים קיצוניים, על אף העובדה שהוא עצמו דיווח על הסיסמה כבר ב-2018.

## רקע
בשנים הראשונות לקיום מדינת ישראל קבעו רוב הרבנים החרדים בראשות החזון איש כי שירות נשים בצה"ל הוא בגדר יהרג ובל יעבור. אמנם לא הייתה קביעה מפורסמת כזאת ביחס לגיוס גברים חרדים, ואפילו בני ישיבות, ולא הוברר האם מפאת שוני עקרוני או כיוון שנושא זה לא היה על השולחן. אך ב־1998 הרב שך כתב ביתד נאמן כי"איסור גמור ללכת לצבא, וצריך למסור את הנפש על זה. כל אבא צריך לשמור ולהשגיח על ילדיו, כי איסור גמור לשלוח את בניו לצבא". הציבור הליטאי נחלק בפירוש דבריו אלו. הזרם המרכזי טוען כי דבריו של הרב שך על "מסירת נפש" היו מטאפורית, לחיזוק נחישות הציבור החרדי, לעומת זאת הפלג הירושלמי קיבל זאת כפסק הלכה. הנימוקים לתפישה זו הם שהניסיון לכפות שירות צבאי על חרדים הוא בבחינת גזירת שמד שנועדה לעקור את הדת, ובמצב כזה חייבים לההרג ולא לעבור אף על דברים שאינם אסורים ממש מבחינה הלכתית, או ש"הצבא זה עבודה זרה, שפיכות דמים וגילוי עריות".

אמירות שעשויות אולי להתפרש כתמיכה בראיית גיוס גברים לצבא כעניין של יהרג ואל יעבור נאמרו על ידי מספר רבנים חשובים מהזרם החרדי המרכזי, כגון הרב מאיר צבי ברגמן שכתב ב־2024 כי הרב שך הורה לו לפרסם כשהדבר יהיה נוגע למעשה, ש"גזירת גיוס בני הישיבות, היא גזירת שמד וצריכים למסור את הנפש על זה כמו שמבואר בשולחן ערוך יורה דעה" ו"על כן בשעת מבחן, יש להתנגד בכל תוקף עד כדי מסירות נפש", והאדמו"ר מצאנז שאמר בנושא ב-2025 כי "צריך למסור את הנפש בפועל ממש".

## תגובות
פוליטיקאים שונים מתומכי הגיוס, וכן חרדים תומכי גיוס, משתמשים בסיסמה נגדית "נמות אם לא נתגייס", "נתגייס או נמות" או "נתגייס וָלֹא נמות". העיתונאי חגי סגל ציין שאנשים אחרים מתים בגלל שהחרדים לא מתגייסים. העיתונאית קרני אלדד ציינה שהימנעות מגיוס זו למעשה דרך לא למות במלחמה.

אישים מהציבור הדתי לאומי רואים בסיסמה חילול השם ועבירה על דין תורה. גם בקרב הציבור החרדי יש מי שהביעו הסתייגות פומבית מהסיסמה, כגון השר לשעבר אריאל בוסו והשר לשעבר שלמה בניזרי.

לדעתם של מירב ארלוזורוב וגלעד ברנע, הסיסמה היא סיסמה ריקה, וניסיון לשדר מסר של נחישות, בעוד שלמעשה המאבק האמיתי הוא על מניעת סנקציות כלכליות. הסיסמה הפכה גם למקור לפרודיות על העמדה החרדית.

## הערות שוליים

קטגוריה:גיוס בני ישיבות לצה"ל
קטגוריה:סיסמאות
קטגוריה:ביטויים פוליטיים ישראליים