open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יחסי מלזיה–פינלנד

**יחסי מלזיה-פינלנד** הם היחסים הדיפלומטיים בין **[[מלזיה|פדרציית מלזיה]]** לבין **[[פינלנד|רפובליקת פינלנד]]**.

## סקירה כללית
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות כוננו ב-1972. השגרירות המלזית בהלסינקי נפתחה בנובמבר 2004 לעומת השגרירות הפינלנדית במלזיה שהוקמה ב-1980. ראש ממשלת מלזיה ביקר בפינלנד בשנת 1985 ושוב בשנת 2006.

## יחסים כלכליים
המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:

* בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לפינלנד הגיעה לסך 213 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מעגלים חשמליים, טלפונים, מחשבים, גומי, בגדי גומי, מזגנים, מוצרי חשמל אחרים ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מפינלנד למלזיה הגיעה לסך 195 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר נייר מצופה, טלפונים, שסתומים, גופרית ועוד.
* בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לפינלנד הגיעה לסך 199 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מעגלים חשמליים, טלפונים, מזגנים, מקרנים, מחשבים, גומי ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מפינלנד למלזיה הגיעה לסך 156 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר נייר מצופה, שטיחים, חלב, חלב מרוכז ועוד.

## ייצוג

* פינלנד מיוצגת במלזיה על ידי קונסוליה כללית בקוטה קינבאלו וכן על ידי שגרירות בקואלה לומפור, בירת מלזיה.
* מלזיה מיוצגת בפינלנד על ידי שגרירות בהלסינקי, בירת פינלנד.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
הדומה החמישית

[ממוזער|[ולדימיר פוטין, בעת מינויו לתפקיד ראש הממשלה, 8 במאי 2008.]]
**[[הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית|הדומה הממלכתית]] של [[האספה הפדרלית של רוסיה|האספה הפדרלית של הפדרציה הרוסית]] החמישית במספר** הוא מושב הדומה של הפדרציה הרוסית שנבחר בשנת 2007 וכיהן מה-21 בדצמבר 2011 ועד ה-5 באוקטובר 2016.

הדומה נבחרה בנובמבר 2007 ובשל אחוז החסימה שעמד על 7%, ארבע מפלגות בלבד נכנסו לפרלמנט: המפלגה הקומוניסטית, המפלגה הליברל-דמוקרטית הלאומנית, רוסיה הוגנת הסוציאל-דמוקרטית ורוסיה המאוחדת השמרנית, כאשר מפלגתו של פוטין, רוסיה המאוחדת שוב זכתה במרבית המושבים בדומה.

## סיעות
ממוזער|300px|הרכב הסיעות:

## בעלי תפקידים
ב-24 בדצמבר 2007 הפרלמנט בחר מחדש את בוריס גריזלוב מרוסיה המאוחדת לתפקיד יושב ראש הדומה הממלכתית. באותה עת, עד לבחירות (על פי המסורת) כיהן חבר הפרלמנט המבוגר ביותר כיושב ראש זמני, היה זה ז'ורס אלפרוב בן ה-77.

## חקיקות עיקריות
* 8 במאי 2008: אושר מינויו של ולדימיר פוטין לתפקיד ראש ממשלת רוסיה ברוב של 392.
* 21 בנובמבר 2008: אושרו תיקונים לחוקת רוסיה ברוב של 392, ביניהם גם הארכת כהונת הנשיא לשש שנים.
* 2 בפברואר 2011: אושר חוק המשטרה שהביא להקמת משטרת הפדרציה הרוסית במקום המיליציה שפורקה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

6
מחמל נפשי

"**מחמל נפשי**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי שלמה ארצי, ביחד עם הזמרת דיקלה, מתוך אלבומו ה-24, קצפת. השיר יצא לאור ב-12 בדצמבר 2015, כסינגל הראשון מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "הד ארצי".

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד של מדיה פורסט, והראשון במצעד של רשת ג'.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי שלמה ארצי, שגם הלחין אותו, והופק על ידי בן ארצי, שלמה ארצי וטל פורר. שיר זה הוא הדואט הראשון של שלמה ארצי ביחד עם דיקלה. שיר זה הוא בלדה המכילה בתוכה גם את סגנון המוזיקה המזרחית.

הביקורות שהופנו כלפי השיר היו חיוביות, אך מאקו כללו את הדואט הזה ברשימת "שיתופי הפעולה המוזרים של המוזיקה הישראלית".

## וידאו קליפ
בווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר מופיעים שלום מיכאלשווילי ולירז צ'רכי, המשחקים תפקיד של בני זוג, ומתנהגים לפי מילותיו של השיר. בין לבין ניתן לראות בקליפ את דיקלה וארצי באולפן הקלטות, שרה אל תוך מיקרופון את השיר.

הקליפ של השיר זכה להצלחה רבה ונכון לינואר 2020, מונה הצפיות שלו עומד על כ-4.5 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירי דיקלה
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
נאשיצה

**נָאשִיצֶה** (בקרואטית: **Našice**) היא עיירה ורשות מקומית במזרח קרואטיה, השוכנת במחוז אוסייק-ברניה, 53 קילומטרים דרומית-מערבית לבירת המחוז אוסייק.

## היסטוריה
היישוב מאוזכר לראשונה בכתובים ב-1229. במהלך המאה ה-13 הקימו טמפלרים ונזירים פרנציסקנים כנסיות ביישוב. ב-1541 נכבש היישוב על ידי צבאותיו של סולימאן הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית. לאחר מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) עבר האזור לחזקת ממלכת הבסבורג מתוקף הסכם קרלוביץ. בהמשך, נכלל היישוב בשטח האימפריה האוסטרו-הונגרית. בשלהי המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 עברה נאשיצה תנופת פיתוח כלכלי ובאזור קמה תעשיית עץ, לבנים וכן קמו טחנות רוח. תהליך זה לווה בהגירה משמעותית לעיירה ומספר תושביה כמעט והוכפל מ-4,035 ב-1880 ל-7,992 ב-1900. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה נאשיצה בשטחי ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים אשר הפכה בהמשך לממלכת יוגוסלביה.

ב-6 באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, תקפה גרמניה הנאצית את יוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. אחר כך נמסר האזור לחזקת ממשלת הבובות של האוסטאשה. האזור שוחרר על ידי הפרטיזנים של טיטו, ולאחר המלחמה נכללה נאשיצה בשטחי הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה.

ביוני 1991 הכריזה קרואטיה על עצמאותה והתנתקה מיוגוסלביה. כפועל יוצא מכך, פרצה מלחמת העצמאות של קרואטיה, ובמהלכה התחוללו במחוז קרבות בין צבא יוגוסלביה שהחזיק במתחם צבאי בעיירה לבין כוחות הצבא הקרואטי, אשר הצליחו לכבוש את המתחם. לאחר המלחמה נכללה נאשיצה בשטחי קרואטיה.

## הקהילה היהודית
יהודים התיישבו בעיירה בראשית המאה ה-19, אך קהילה יהודית אשכנזית מאורגנת נוסדה בעיירה במחצית השנייה של המאה. ב-1865 הוקם במקום בית עלמין יהודי וב-1898 הוקם בית הכנסת הקהילתי. בשלהי המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 עם הפיתוח הכלכלי המואץ של האזור, היגרו לעיירה משפחות של סוחרים אמידים. לבני הקהילה היה חלק משמעותי בפיתוח הכלכלי של אזור נאשיצה. ב-1910 מנתה הקהילה 599 נפשות שהיוו 6.5 אחוזים מכלל תושבי העיירה. לאחר מלחמת העולם הראשונה החלה בעיירה פעילות ציונית ענפה ונפתחו בה סניפים של התנועה וכן של ויצו וקק"ל.

בשנות ה-20 של המאה ה-20 חל בממלכת יוגוסלביה משבר כלכלי שלא פסח על קהילת נאשיצה. התהליך לווה בהגירה פנימית לערים גדולות וחלק מבני הקהילה היגרו ממנה בעיקר לאוסייק. ב-1931 נמנו בקהילת נאשיצה 399 נפשות ומהם: 47 בג'וּרְגֶ'נוֹבָאץ , 14 בקוֹשְקָה , 14 בפֶרִיצָ'אנְצִי  8 בצָ'אצִ'ינְצִי , 6 בקְלוֹקוֹצֶ'בְצִי (w:hr:Klokočevci), ו-2 בבּוּדִימְצִי (w:hr:Budimci).

בפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 299 נפשות. לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית ומסירת האזור לחזקתה של ממשלת הבובות של האוסטאשה, הוחל ברדיפות יהודים. בני הקהילה מהעיירה והכפרים הסמוכים גורשו למחנות ההשמדה ונרצחו. לאחר המלחמה לא התגוררו עוד יהודים בנאשיצה. בית הכנסת נהרס ב-1942 על ידי שלטונות האוסטאשה. ב-1948 החרימה ממשלת יוגוסלביה את הנכס. נכון ל-2009 היו שרידי בית העלמין היהודי קיימים במקום. השטח לא היה מגודר ומתוחזק, ובמקום הייתה צמחייה עבותה. תועדו שם 203 קברים וכן כ-70 מצבות מזוהות.

## קישורים חיצוניים

* 
* יהודי נאשיצה - בית הכנסת חרב, המבנים נשארו ובית הקברות ממתין לשיקום, באתר glas-slavonije.hr, 19 במרץ 2016 

## הערות שוליים

נאשיצה
נאשיצה
DeLi Linux

**דלי לינוקס** (באנגלית: **De**sktop **Li**ght Linux; תעתיק מקוצר: **DeLi Linux**) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם מערכת ניהול חבילות מבוססת Pacman. ההפצה פותחה על מנת לספק מענה ראוי למחשבים בעלי חומרה חלשה והכילה ממשק משתמש פשוט, יעיל וחסכונית במשאבים.

ההפצה פותחה על ידי הנרי ינסן (Henry Jensen), שוחררה בתאריך 2 בנובמבר 2002 (גרסה 0.1) וניתנת להורדה כגרסה הנטענת מתקליטור אתחול.

ההפצה דורשת זיכרון וירטואלי בנפח 32 מגה בייט, מעבד בעל ארכיטקטורת 32 סיביות (386) ודיסק קשיח בגודל של 750 מגה בייט.

המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: עורך הטקסט Elvis, דפדפן האינטרנט NetSurf, מעבד התמלילים Abiword, חבילת יישומים משרדיים Siag Office ועוד.

## רשימת גרסאות
צוות הפיתוח שחרר 11 גרסאות אל השוק, להלן 6 הגרסאות האחרונות:

## ראו גם
* Linpus Linux
* Kuki Linux
* SparkyLinux
*AntiX

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר הרשמי של ההפצה 
* עמוד ההפצה באתר Disrowatch 

קטגוריה:הפצות של GNU/לינוקס
קטגוריה:תוכנה חופשית
גאטה (טלנובלה)

**גאטה** (בספרדית: **La Gata**) היא טלנובלה מקסיקנית בכיכובם של השחקנים מאיטה פרוני ודניאל ארנס.

## דמויות
* **אסמרלדה\גאטה** (מאיטה פרוני) אסמרלדה, המכונה "גאטה" (חתולה), היא אישה צעירה ויפה שגדלה ללא הוריה. מאז שהייתה ילדה, היא התגוררה אצל גברת ריטה, שאילצה אותה להתחנן ברחוב לכסף ומזון כדי לשרוד. הקשיים, שאיתם היא התמודדה בחיים, הפכו אותה לאישה בעלת אופי חזק ומרדני. את פבלו, בן העשירים, היא פגשה כשהייתה נערה ועד מהרה הוא הפך לחברה הטוב ביותר. כשבגרה, אסמרלדה הבינה שהיא מאוהבת בפבלו, אבל גם שיהיה עליהם להילחם כדי להיות יחד ולממש את אהבתם.
* **פבלו** (דניאל ארנס) פבלו הוא בן למשפחה עשירה, אך הוא רגיש מאוד לכאב ולמחסור של אנשים עניים. הוא מתאהב באסמרלדה ומחליט להתחתן איתה, למרות שהם באים מעולמות שונים לחלוטין, פבלו הוא בחור צעיר ואימפולסיבי, שמהסס בנוגע לעתידו המקצועי. על אף אהבתו לאסמרלדה, הוא שומע בעצת אביו ונוסע ללמוד בחו"ל, בתקווה שאסמרלדה תחכה לו. הוא אינו יודע שעזיבתו תציב בסכנה גדולה את מערכת היחסים שלו עם אסמרלדה, שתיפול קורבן לתככים ולשקרים של משפחתו.
* **לורנסה** (לאורה זפאטה) לורנסה היא אישה יהירה בעלת דעות קדומות ובשל כך היא מתייחסת בזלזול לאנשים עניים וחסרי השכלה. עוני עבורה הוא שווה ערך לזוהמה והיא אינה רוצה עניים בסביבתה. כאשר היא מבינה שבנה פבלו מאוהב באסמרלדה הענייה, היא תעשה הכול כדי להפריד ביניהם ואף תשדך לו אישה צעירה ועשירה. לורנסה מסוגלת לפגוע באושר של ילדיה רק כדי להגן על הדעות המגוחכות והמיושנות שלה.
* **מריאנו** (חורחה פורסה) מריאנו הוא אחיו של פבלו ובין השניים מתפתחת יריבות מרה, בגלל שגם הוא מתאהב באסמרלדה. בהיעדרו של פבלו, הוא נחוש לכבוש את לבה של אסמרלדה והוא לא ייתן להוריו לתמרן אותו כפי שעשו עם פבלו. ללא ידיעתו, הוא יהפוך לאחד מאנשי סודו של אביה של אסמרלדה.
* **פרננדו**(מנואל אוחדה) פרננדו נידון למאסר על לא עוול בכפו, ובאותו הרגע לא רק נלקח ממנו החופש, אלא גם משפחתו האהובה. הוא אדם נדיב, אבל הכלא הפך אותו לאדם קשה שמסתיר את רגשותיו האמיתיים מפני כולם. כשהוא משתחרר מהכלא, הוא רעב לנקמה והוא יעשה הכול כדי להרוס את חיי אלה, שהפכו את חייו לגיהנום.
* **בלנקה \פלה** (אריקה בואנפיל) בלנקה שקעה בדיכאון לאחר שבעלה נידון למאסר ממושך ואחרי שבתה נלקחה ממנה. הדיכאון הקשה כמעט הביא למותה וזה שנים שהרגש וההיגיון שלה רדומים. לאחר שנים של נדודים, היא מגיעה במקרה לשכונת העוני שבה היא פוגשת שוב את בתה.
* **לטיסיה** (לטיסיה פרדיגון) לטיסיה היא אישה רגישה ותומכת, שתמיד שמחה לעזור לאחרים. היא חברה טובה של אסמרלדה, שעליה היא מגוננת כמו אם. לטיסיה מתפרנסת בקושי ונלחמת מדי יום כדי לחיות חיים מכובדים והגונים.
* **אגוסטין** (חואן ורדוסקו) אגוסטין הוא איש עסקים מצליח, שמחשיב עצמו לאדם בעל עקרונות עם מוסר גבוה. למעשה, הוא חי בפחד מתמיד כי הוא יודע ששלח אדם חף מפשע לכלא, רק כדי לגזול ממנו את הונו. אגוסטין גורם לבנו פבלו להאמין שהוא מקבל את מערכת היחסים שלו עם אסמרלדה, אבל בפועל הוא עושה כל שביכולתו כדי לשלוח אותו ללמוד בחו"ל ולהפריד ביניהם.

## קישורים חיצוניים
* 

* אתר רשמי (בספרדית)
* לה גטה ב IMDb

קטגוריה:טלנובלות מקסיקניות
קטגוריה:סדרות ערוצי ויוה וויוה פלוס
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה בשפה הספרדית
אוטאקאר שווצ'יק

**אוטאקאר שווצ'יק** (בצ'כית: **Otakar Ševčík**; 22 במרץ 1852 – 18 בינואר 1934) היה כנר ומורה צ'כי לכינור. הוא נודע בזמנו כסולן, כנגן בהרכבים קאמריים ותזמורתיים ובמיוחד בשיטת הלימוד שלו לכינור ובספריו בתחום זה.

## ביוגרפיה
אוטאקאר שווצ'יק נולד בהוראז'דיוביצה, באזור פלזן שבבוהמיה, אז באימפריה האוסטרית.
את שיעורי הכינור הראשונים הוא קיבל מאביו.
מאוחר יותר היה תלמידו של אנטונין בנביץ בקונסרבטוריון של פראג (1870-1866).
התחיל את הקריירה שלו כקונצרטמייסטר של המוצרטאום בזלצבורג, שבו לימד.
אחרי שנת 1873 היה קונרטמייסטר של "התיאטרון הזמני" בפראג ושל אנסמבל האופרה הקומית שבתיארטון הרינג בווינה.
פעל בהמשך באוקראינה, אז חלק מהאימפריה הרוסית, במסגרת האגודה הרוסית למוזיקה.
ניגן שם בהרכבים שונים, לצד המלחין האוקראיני מיקולה ליסנקו ואחרים. בשנים 1874–1875 לימד כפרופסור במכללה למוזיקה בחארקוב ואחר כך בשנים 1875–1892 במכללה למוזיקה של אותה האגודה בקייב.

בשנת 1892 חזר למולדתו והתמנה לראש המחלקה לכינור בקונסרבטוריון של פראג, תפקיד שמילא עד שנת 1906. אחר כך לימד שיעורים פרטיים בעיר שבו התגורר, פיסק. בשנים 1909–1918 כיהן כראש החוג לכינור באקדמיה הקיסרית למוזיקה ואמנויות הבמה. עזב בשנת 1918 כשהפך לאזרח של צ'כוסלובקיה החדשה. הוא חזר ללמד בקונסרבטוריון של פראג עד שנת 1921. נסע לאחר מכן לבריטניה ולארצות הברית, בהן המשיך ללמד שיעורי כינור, בין השאר, בלונדון, בשיקגו, בבוסטון ובניו יורק.

שווצ'יק נפטר בשנת 1934 בעיר פיסק, בצ'כוסלובקיה.

עם תלמידיו נמנו קונסטנטין וואוט, יאן קובליק, רודולף קוליש, ואצלב טאליך, אריקה מוריני, מרי הול, סילווסטרה רבואלטאס, ויקטור קולאר, ירוסלב קוציאן, אפרם צימבליסט, האחים אמנואל וסטניסלב אונדז'יצ'ק ואחרים.

## פעילותו בהוראת כינור
ה"אטיודים" ו"שיטות הלימוד" שלו לכינור מהווים עד היום חומר לימוד חשוב ללומדים לנגן בכלי הזה.

### ספרי לימוד
***לימודי יסוד לכינור** הידועים כ"שווצ'יר הקטן'" - כוללים 149 תרגילים למערכת חצאי הטון
***Tonleitern + Akkordstudien für Violine** (סולמות ואטיודים לאקורדים לכינור)
***Schule der Violintechnik** (לימודי טכניקת הכינור) (1883) - המיקום הראשון; - המיקום השני עד השביעי.; Variationen וריאציות לכינור אופוס 3 ;**Trillervorstudien** (תרגילי הכנה לטריל) אופוס 7 - **Lagenwechsel** (העתקת מיקום) אופוס 8;**Doppelgriff Vorstudien** (תרגילי הכנה בעצירה כפולה) - אופוס 9
***Schule der Bogentechnik**(לימודי טכניקת הקשת) (1903)

### יצירות
***ריקודים ומנגינות צ'כיים**

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כנרים צ'כים
קטגוריה:מורים למוזיקה בצ'כיה
קטגוריה:האימפריה האוסטרית: אישים
קטגוריה:האימפריה האוסטרו-הונגרית: אישים
קטגוריה:צ'כוסלובקים
קטגוריה:בוהמיה: אישים
קטגוריה:ילידי 1852
קטגוריה:נפטרים ב-1934
יחסי מרוקו – סן מרינו

**יחסי מרוקו–סן מרינו** הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין **[[מרוקו|ממלכת מרוקו]]** לבין **[[סן מרינו|הרפובליקה המרוממת של סן מרינו]]**.

## ייצוג
* מרוקו אינה מיוצגת בסן מרינו בשום דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. אין למרוקו שגרירות האמונה על סן מרינו. דה פקטו, יכולים אזרחי סן מרינו לגשת לשגרירות מרוקו שברומא, בירת איטליה ולקבל שם שירותים קונסולריים.
* סן מרינו אינה מיוצגת במרוקו בשום דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.

## יחסים כלכליים
בשנת 2015 ייצאה סן מרינו למרוקו סחורה בסך 41.1 אלף דולר אמריקאי. הסחורה כללה ציוד הלחמה חשמלי (34%), וחומצות אמינו מחומצנות (27%). באותה השנה ייבאה סן מרינו ממרוקו סחורה בסך 3.58 אלף דולר אמריקאי. הסחורה כללה בגדי כותנה מצופים בד (100%).

## הסכמים דיפלומטיים
בין שתי המדינות נחתם הסכם דיפלומטי אחד בלבד:
* הסכם דיפלומטי בנוגע לכינון יחסים דיפלומטיים רשמיים בין הרפובליקה המרוממת של סן מרינו לבין ממלכת מרוקו - 6 בספטמבר 2002.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
יהיה לנו טוב

"**יהיה לנו טוב**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבומה הרביעי, ואם פרידה. השיר יצא לאור ב-1 בפברואר 2015, כסינגל השביעי מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "Helicon Music - הליקון".

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-9 במצעד של מדיה פורסט, ה-12 במצעד של רשת ג', וה-24 במצעד של רדיו אמצע הדרך.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי דיקלה ומור שלומוביץ, הולחן על ידי דיקלה והופק על ידי דיקלה, עידו אוחיון ורוני בראון. השיר הוא שיר פופ, המשלב בתוכו גם את הסגנון הים-תיכוני, שאפיין עוד כמה שירים מתוך האלבום.

עם השיר הופיעה דיקלה בשוק הכרמל ב-1 ביוני 2017, ובהופעות נוספות שנכללו בסיבובי ההופעות שלה.

## וידאו קליפ
במקום ווידאו קליפ מלא אשר היה צריך לצאת לשיר, הוחלט כי יעלה ליוטיוב אודיו רשמי של השיר, בו נראית גם עטיפתו של הסינגל. בעטיפה ניתן לראות את דיקלה, כשהיא לובשת חולצה בצבע אדום.

האודיו זכה להצלחה נאה, ונכון לינואר 2020, מונה הצפיות שלו עומד על קרוב ל-2 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי דיקלה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מור שלומוביץ
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עידו אוחיון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי רוני בראון
קטגוריה:שירים על נישואים
קטגוריה:שירים על תקווה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
יחסי סוריה – סן מרינו

**יחסי סוריה–סן מרינו** הם מערכת היחסים המורכבת שבין הממשלה והעם של **[[סוריה|הרפובליקה הערבית הסורית]]** לבין הממשלה והעם של **[[סן מרינו|הרפובליקה המרוממת של סן מרינו]]**. שתי המדינות לא כוננו אף פעם יחסים דיפלומטיים ואין קשר דיפלומטי מעשי בין השתיים. סן מרינו עוינת כלפי סוריה עקב הפגיעה החמורה שנעשית בה בזכויות האדם, היא נוהגת לגנות אותה בפורומים בינלאומיים שונים ורבים כגון: האומות המאוחדות, האיחוד האירופי וכו'.

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
קופנגן (שיר של דיקלה)

"**קופנגן**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבומה הרביעי, ואם פרידה. השיר יצא לאור ב-25 באפריל 2015, כסינגל השביעי מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "Helicon Music - הליקון".

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-16 במצעד של רשת ג', ושבועיים לאחר מכן, עלה למקום ה-12, והשתווה למיקום של "יהיה לנו טוב".

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי דיקלה, הולחן על ידי דיקלה, שרית חדד ועידו אוחיון והופק על ידי דיקלה, אוחיון ורוני בראון. שיר זה הוא שיר שקט בסגנון פופ וים-תיכוני, בו מילותיו מספרות על כך שדיקלה רוצה לחזור לעבר שלה, כשהיא עוד הייתה עם בן זוגה בקו פה נגאן, כשם השיר, אותו היא מזכירה פעם אחת בתחילתו.

בהלחנת שיר זה השתתפה שרית חדד, כאשר כמה שנים לפני כן, כתבה לה דיקלה את הלהיט "Mi Amor", אשר נכלל באלבומה ה-20 של חדד, 20.

## וידאו קליפ
במקום ווידאו קליפ מלא אשר היה צריך לצאת לשיר, הוחלט כי יעלה ליוטיוב אודיו רשמי של השיר, בו נראית גם עטיפתו של הסינגל. עטיפת הסינגל צולמה בשחור-לבן, והיא היחידה מן עטיפות האלבום שצולמה בסגנון זה.

נכון לינואר 2022, מונה הצפיות שלו עומד על למעלה מ-140 אלף צפיות.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי דיקלה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עידו אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שרית חדד
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עידו אוחיון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי רוני בראון
קופנגן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
יחסי מלזיה–סנגל

**יחסי מלזיה-סנגל** הם היחסים הדיפלומטיים בין **[[מלזיה|פדרציית מלזיה]]** לבין **[[סנגל|רפובליקת סנגל]]**.

## סקירה כללית
השגרירות המלזית בדקר נפתחה ב-1992 על מנת לקדם את הקשרים הפוליטיים, הכלכליים והחברתיים-תרבותיים בין שתי המדינות. בשנת 2011, ממשלת סנגל רכשה קרקע על מנת לבנות את שגרירותה בקואלה לומפור. בשנת 2013, כ-50 סנגלים סטודנטים גרו במלזיה.

## יחסים כלכליים
המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:

* בשנת 2014, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לסנגל הגיעה לסך 75.6 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, מרגרינה, חלב מרוכז, לתת ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מסנגל הגיעה לסך 8.08 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר כותנה גולמית, דגים ועוד.
* בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לסנגל הגיעה לסך 46.5 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, מרגרינה, מעגליים חשמליים, חלב מרוכז ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מסנגל הגיעה לסך 3.9 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר כותנה גולמית, פירות טרופים, סידן פוספטים ועוד.

## ייצוג

* מלזיה מיוצגת בסנגל על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בדקר, בירת סנגל.
* סנגל מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בקואלה לומפור, בירת מלזיה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
שמעון מפראיה

**שמעון מפֶּרָאיָה** (המחצית השנייה של המאה ה-1 לפנה"ס) היה עבדו של המלך הורדוס, שעם מותו של זה, ניסה לתפוס את השלטון על ארץ יהודה, בזמן פולמוס וארוס בשנת 4 לפנה"ס.

יוסף בן מתתיהו מספר כי בתחילת שלטונו של ארכלאוס, בנו-יורשו של הורדוס, "סערה הארץ במקומות רבים, ורבים ראו בכך שעת כושר לנסות לתפוס את השלטון". קבוצות קנאיות בקשו לנצל את הנסיבות ההיסטוריות, למרוד ולהפיל את שלטון בית הורדוס. בין המתקוממים הללו היה שמעון מחבל פראיה (התחום היהודי שבעבר הירדן המזרחי) וגם יהודה בן חזקיה הגלילי ואתרונגאיוס וארבעת אחיו.

יוספוס מספר ששמעון היה "אדם יפה תואר וגבה קומה", שהצטיין מאוד גם בכוחו, ושמתוך ביטחון במראהו, הכתיר עצמו למלך. הוא אסף סביבו חבורת אנשים מהפראיה, סבב איתם בארץ והעלה באש בתי פאר גדולים של עשירים. יוספוס מכנה אותם "ליסטים", אשר "בשגעונם" הכריזו עליו מלך, וטוען כי השרפות הללו סיפקו לשמעון "הזדמנויות נוחות לביזה". בין הבניינים הללו היו בתים של המלך במקומות שונים בארץ ובראשם גם ארמון המלך ביריחו.
חבורה אחרת מפראיה שרפה את ארמון המלך בבית הרם (בית רמתה), סמוך לנהר הירדן.

גרטוס, מפקד חיל הרגלים של הורדוס, אסף את הקשתים של המלך מטרכון וכן לוחמים מובחרים מסבסטיה ויצא להילחם בשמעון ואנשיו. בין הצדדים נתלקח קרב גדול וממושך, אולם אנשי הפראיה היו חסרי הכשרה צבאית ולא היו ערוכים לקרב כזה, וכתוצאה מכך רבים מהם נהרגו. שמעון ניסה להימלט דרך בקעה צרה ועמוקה, אולם גרטוס חסם את דרכו והכה בו מהצד בצווארו וכרת את ראשו.

הכרזתו של שמעון על עצמו כמלך נזכרת גם על ידי ההיסטוריון הרומי טקיטוס, שמציין כי הוא הוצא להורג על ידי הנציב הרומי בסוריה, פובליוס קווינקטיליוס וארוס.

יוסף בן מתתיהו מסכם את הלך הרוח שפשט בקרב היהודים בארץ ישראל בתקופה זו של חלל שלטוני לאחר מותו של הורדוס: "כך פשט טירוף־דעת גדול בעם, מפני שלא היה לו מלך משלו שיעצור בהמון בדרך יושר, ואילו הנכרים, שבאו כמדכאי המהומות של בני־האדם, ליבו את האש בהם על ידי מעשי־הזדון ורדיפת־הבצע שלהם".

## שמעון כמשיח שקר
על פי פרופסור ישראל קנוהל האירוע המתואר באבן חזון גבריאל הוא המרד שהנהיג שמעון מפראיה. לדעתו אזכור "ארובות צרים" בסמוך ל"שר השרין" מרמז להריגתו של שמעון, מנהיג המרד שהוכתר כמלך, בנקרות הצורים בעבר הירדן.

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודי תקופת בית שני
קטגוריה:מורדים
קטגוריה:יהודים ארץ-ישראלים
קטגוריה:משיחי שקר יהודים
קטגוריה:יהודי המאה הראשונה לפנה"ס
קלייר הולמן

**קלייר מרגרט הולמן** (באנגלית: **Clare Margaret Holman**; נולדה ב-12 בינואר 1964) היא שחקנית אנגלייה. בין השנים 1995 ל-2015 גילמה את הרופאה המשפטית ד"ר לורה הובסון, בסדרות הטלוויזיה "המפקח מורס" ו"לואיס".

## ביוגרפיה
הולמן נולדה בלונדון. קריירת המשחק שלה החלה ב-1988 כשהופיעה בסרט הטלוויזיה "הקשת בענן" המבוסס על רומן מאת דייוויד הרברט לורנס ובבימויו של סטיוארט בורג'.

;משחק
ב-1991 שיחקה הולמן בתפקיד אייריס בנטלי, אחותו של דרק בנטלי (בגילומו של כריסטופר אקלסטון) בסרט "תן לו את זה". ב-1992 דיבבה את הדמות של יוליה בגרסת האנימציה של המחזה "רומיאו ויוליה".

בנובמבר 1993 גילמה הולמן את הרפר בהפקה של התיאטרון המלכותי הלאומי של המחזה "מלאכים באמריקה" מאת טוני קושנר. ב-1995 לוהקה לתפקיד ד"ר לורה הובסון בסדרת המשטרה "המפקח מורס", והיא המשיכה לגלם את הדמות עד לשנת 2000 בה הסתיימה הסדרה.

ב-1997 הייתה הולמן מועמדת לפרס לורנס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה על הופעתה במחזה "מי מפחד מווירג'יניה וולף?". היא הופיעה פעמיים בסדרה "רציחות במידסומר" וגילמה שתי דמויות שונות. ב-2002 שיחקה בפרק "Ring Out Your Dead", וב-2006 בפרק "Country Matters".

בשנת 2006 חזרה הולמן לגלם את דמותה של ד"ר הובסון הפעם בסדרה "לואיס", הספין אוף של "המפקח מורס". היא שיחקה בכל 42 הפרקים עד לסיום הסדרה ב-2015.

באוקטובר 2013 שיחקה הולמן בתפקיד ליז בהפקה של תיאטרון טריסייקל של המחזה "Handbagged" מאת מוירה בופיני. ב-2015 הופיעה הולמן בסרט "סוויטה צרפתית". מאפריל עד מאי 2015 שיחקה בתפקיד מירה בולטון במחזה "Each His Own Wilderness" בתיאטרון עץ התפוז בריצ'מונד שבלונדון.

ב-2007 הופיעה הולמן בסדרת הדרמה "Fallen Angel" בתפקיד המספרת ונדי ואמו של מייקל. סיפור העלילה הוא על אודות רוזי בייפילד, בתו של כומר, שהופכת לרוצחת פסיכופתית. בסדרה מככבים אמיליה פוקס וצ'ארלס דאנס.

;הוראה ובימוי
הולמן מלמדת דרמה בבית ספר גילדהול למוזיקה ודרמה. ב-2010 ביימה שישה פרקים בסדרת הטלוויזיה "רופאים", וב-2012 ביימה שני פרקים בסדרה הרפואית "הולבי סיטי".

### חיים אישיים
הולמן הייתה נשואה לבמאי הווארד דייוויס. הם התחתנו באפריל 2005 בסטרטון והיו נשואים עד למותו באוקטובר 2016. יש לה ילדים ונכדים חורגים מנישואיו הראשונים של בעלה.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1964
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1964
אנטולי וייסר

**אנטולי וייסר** (ברוסית: **Анатолий Вайсер**; נולד ב-5 במרץ 1949) הוא שחמטאי יהודי-סובייטי וצרפתי.

## ביוגרפיה
אנטולי וייסר נולד באלמטי, שבברית המועצות (כיום בקזחסטן). הוא למד מתמטיקה באוניברסיטת נובוסיבירסק. לאחר סיום התואר, המשיך בלימודים וקיבל תואר שלישי מאוניברסיטת טומסק.

בזמן לימודי התואר הוא עזב את השחמט התחרותי, אך לאחר סיומו חזר להתחרות.

במהלך שנות ה-80 וייסר השתתף בתחרויות רבות. בתחרות בסוצ'י הוא סיים במקום השלישי בשנת 1981, חלק מקומות 3–5 ב-1982 (עם אולג רומנישין וסמיון דבויריס) ומקומות 1–2 ב-1983 (עם יבגני סבשניקוב). הוא חלק מקומות 2–3 בברלין ב-1983, זכה במקום השני בטרנבה ב-1987 והשתתף בתחרויות נוספות. בשנת 1987 בניו דלהי הוא חלק מקומות 2–3 עם וישוואנתן אנאנד.

בשנת 1982 הוענקה לו דרגת אמן בינלאומי ובשנת 1985 דרגת רב-אמן.

בשנת 1991 וייסר קיבל הזמנה לעבור לצרפת ולעבוד כמאמן. בשנת 1996 וייסר קיבל אזרחות צרפתית והתחיל להשתתף באליפויות צרפת בשחמט. הוא ניצח בשנת 1997 וסיים במקום השני ב-1996 וב-2001.

בשנת 2013 הוא סיים במקום החמישי באליפות המכביה.

וייסר פעיל בתחרויות לסניורים. הוא ניצח באליפות העולם בשנים 2010, 2013. בשנים 2014 ו-2016 הוא ניצח באליפות העולם לסניורים בקטגוריה 65+ ובשנת 2017 זכה במקום השני.

## אנטולי וייסר ב[[אולימפיאדת השחמט]]
בין השנים 1998 ל-2002 השתתף וייסר ב-2 אולימפיאדות שחמט:

## קישורים חיצוניים

* ריאיון עם אנטולי וייסר 

## הערות שוליים

מהגרים מברית המועצות לצרפת

קטגוריה:רבי-אמנים צרפתים
קטגוריה:שחמטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:שחמטאים יהודים צרפתים
קטגוריה:אלופי עולם לסניורים בשחמט
קטגוריה:אלופי צרפת בשחמט
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1949
קונסטנטין לרנר

**קונסטנטין לרנר** (ברוסית: **Константин Лернер**)  (28 בפברואר 1950 – 24 בספטמבר 2011) היה שחמטאי סובייטי, אוקראיני וישראלי בדרגת רב-אמן.

## ביוגרפיה
קונסטנטין לרנר נולד באודסה שבברית המועצות (כיום באוקראינה). בשנים 1978 ו-1982 היה אלוף אוקראינה הסובייטית. קונסטנטין לרנר השתתף בהצלחה באליפויות ברית המועצות בשחמט. בשנת 1984 הוא זכה במקום השני ובשנת 1986 חלק מקומות 2–7 (בין היתר עם ויאצ'סלב איינגורן ויבגני ברייב).

במהלך שנות ה-80 לרנר השתתף בתחרויות רבות. בשנת 1985 ו-1986 הוא ניצח בפולין, בשנת 1988 ו-1989 ניצח בז'נבה.

בשנת 1978 הוענקה לו דרגת אמן בינלאומי ובשנת 1986 דרגת רב-אמן.

בשנת 2001 הוא עלה לישראל והתיישב בהרצליה. בהיותו בישראל לרנר המשיך להשתתף בתחרויות שנערכו בארץ. הוא ניצח, בין היתר, בתחרויות בתל אביב (2001 ו-2002), ראשון לציון (2004), גבעתיים (2005) והרצליה (2005).

בשנת 2004 הוא זכה במקום הרביעי באליפות ישראל ובשנת 2006 במקום השני.

בשנת 2008 הוא סיים במקום ה-6 באליפות ישראל וב-2009 סיים במקום ה-6 בתחרות במכביה.

בשנותיו האחרונות מצבו הבריאותי הידרדר. הוא נפטר בהרצליה בשנת 2011.

## קישורים חיצוניים

* קונסטנטין לרנר באתר איגוד השחמט הישראלי

קטגוריה:רבי-אמנים ישראלים
קטגוריה:שחמטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:שחמטאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
רוסיון (ווקלוז)

**רוסיון** (בצרפתית: **Roussillon**) הוא כפר וקומונה במחוז ווקלוז בפרובאנס שבדרום צרפת. הכפר ממוקם בראש צוק תלול בגובה 360 מטר. הכפר מפורסם בזכות הנוף הנשקף ממנו אל קניון נהר לו (Loup) שלמרגלותיו ואל חוף הריביירה, מן העיר ניס ועד הגבול האיטלקי.

הכפר עומד על רכס אוכרה, שמאדמתו מיוצרים פיגמנטים בכל גוני האדמה. את הפיגמנטים מערבבים גם בטיח, שבו מצופים הבתים, כך שהכפר נראה כמו מרבד של משבצות בגוונים שונים.

## גאוגרפיה
רוסיון נמצאת בעמק מצפון לרכס הרי לוברון, בתוך השמורה הביוספרית של לוברון-לור.

## היסטוריה
המקום מוזכר בכתובים לראשונה ב-989.

בזכות המיקום האסטרטגי היה למקום ערך צבאי כבר בתקופה העתיקה. עדיין קיימים במקום שרידי הביצורים של המוצב הצבאי הרומי. הכפר הוקם על ידי הרומאים שהפיקו במקום את צבעי האוכרה. הטירה נבנתה במאות ה-9 וה-10 . במאה ה-12 חוזקה והורחבה על ידי נסיכי פרובנס.

## אוֹכְרָה
אוֹכְרָה הוא צבע הנמצא בין הצהוב לחום. זהו גם שמו של המסלע שממנו מייצרים את הצבע. צבעי האוכרה היו הבסיס הכלכלי העיקרי של האזור. הראשונים שהחלו בכרייה היו כבר הרומאים. במאה ה-18 גברה הדרישה לצבעים, בעיקר מתעשיית הטקסטיל, התרבו המכרות וגם מפעלי העיבוד שגשוג זה נמשך עד שנות השלושים של המאה ה-20.

## אתרים בסביבה
* משעול האוכרה (Sentier des Ocres) יוצא מקצה הכפר אל מכרות אוכרה הנטושים.
* "נתיב הנפילים" (Chaussée des Géants) העובר בין צוקים תלולים של אוכרה.

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר התיירות של  רוסיון (אנגלית)
*  אתר של מוזיאון האוכרה (אנגלית)
*  רוסיון באתר en Provance (אנגלית)

קטגוריה:פרובאנס-אלפ-קוט ד'אזור: יישובים
חיכיתי לו

"**חיכיתי לו**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד, מתוך אלבומה ה-22, שרית חדד. השיר יצא לאור ב-18 בינואר 2015, כסינגל הראשון מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.

השיר הגיע למקומות הראשונים במרבית המצעדים שבישראל ובין היתר למקום הראשון במדיה פורסט, הראשון ברשת ג', והראשון במצעד ה-TV של מדיה פורסט.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי הנרי, שעשה זאת גם עם שלושת השירים "חצאים", "הבטחת לי עולם", ו-"תפרנים". השיר הוא שיר פופ קיצבי, אשר מילותיו מדברות על כך שחדד נתנה עבור אהובה את כל כולה, חיכתה לו ועשתה הכל כדי שהקשר אכן ימשיך.

חודשיים לאחר צאת השיר כסינגל, הוציאה חדד רמיקס לשיר שאותו עשה הנרי גם כן.

## הצלחה
את השיר הוציאה חדד במפתיע, ללא כל הודעה מוקדמת וכאשר יצא הצליח להיכנס ישירות אל המקום ה-1 במצעד של מדיה פורסט, ה-1 במצעד של רשת ג', וה-1 במצעד ה-TV של מדיה פורסט, שם נשאר בצמרת במשך 10 שבועות, ובכך הפך לאחד מן השירים הבודדים בהיסטוריה שעשו זאת.

במצעד השנתי של גלגלצ, הגיע השיר אל המקום ה-26, ובמצעד השנתי של רשת ג' הגיע למקום ה-36. בנוסף לכך, השיר היה לשיר ה-4 המושמע ביותר בישראל לשנת 2015, עם כ-2098 השמעות בסך הכל, ואף שרית חדד בעצמה הייתה לאמנית המושמעת ביותר בישראל לאותה השנה, עם כ-11,602 השמעות.

הקליפ שיצא עבור השיר זכה להצלחה רבה ובשילוב עם האודיו שיצא לו, מונה הצפיות שלו עומד על קרוב ל-5 מיליון צפיות, וב-15 באוקטובר 2015, בטקס פרסי המוזיקה של ערוץ MTV ישראל זכה בקטגוריית "קליפ השנה".

## וידאו קליפ
בווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר מתארח אילן פלד, הלבוש ברובו כאישה. תחילה, ניתן לראות את חדד ובעלה רבים וזורקים חפצים אחד על השני. לאחר מכן, חדד יוצאת מן ביתה, נשענת על תיבת הדואר שלה ושוקעת בחלום.

מיד לאחר מכן פלד הלבוש כאישה מגיח מפינת הרחוב, ומנסה לקרוא לה שתצא איתו לסיבוב בעיר. היא לא שומעת אותו, ולכן הוא משליך עליה את הכריך שלו כדי שתבחין בו. בסצנה הבאה השניים נראים כשהם מסתובבים בעיר. הם פונים לכיוון הנמל, שם הם אוכלים ארוחה, בה פלד נחנק מהדג אותו אכל. ברגע זה חדד עוזבת אותו לבדו, כשהיא מיואשת ממנו ומהחיים שלה, לעבר אולפן הקלטות, שם היא שרה עם להקתה את השיר.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שרית חדד
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי הנרי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי הנרי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי הנרי
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי עוזי ג'ורג'
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
יעקב רילסקי

**יעקב אנופריביץ' רילסקי** (ברוסית: **Яков Ануфриевич Рыльский**; 25 באוקטובר 1928 – 9 בדצמבר 1999) היה סייף סובייטי-יהודי. אלוף אולימפי (טוקיו 1964) ובעל מדליית ארד (מלבורן 1956) בחרב קבוצתי, 3 פעמים אלוף העולם (1958, 1961 ו-1963) ו-4 פעמים ברציפות אלוף ברית המועצות (1954–1958) בחרב אישי. בעל 12 מדליות מאליפויות העולם, מהן 4 זהב, 5 כסף ו-3 ארד.

## ביוגרפיה
רילסקי נולד באלכסנדרובקה, מחוז מזרח קזחסטן. הוא החל להתאמן בשנת 1950 במהלך שרות בצבא. היה חבר בנבחרת ברית המועצות בשנים 1953–1966.

באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה רילסקי במדליית ארד בתחרות חרב קבוצתי לאחר ניצחון על צרפת בקרב על מדליית הארד. הנבחרת הפסידה לפולין (9-7) ולהונגריה (9-7). חברו לנבחרת היה גם דוד טישלר אף הוא יהודי. בתחרות האישית הוא לא הצליח לעלות לשלב השני.

### אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בפילדלפיה, ארצות הברית בשנת 1958 זכה רילסקי במדליית זהב בתחרות חרב אישי, לפני דוד טישלר ויז'י טוורדוקנס מפולין.

באולימפיאדת רומא (1960) סיים רילסקי במקום חמישי בתחרות חרב קבוצתי וסיים במקום שמיני בתחרות חרב אישי (שביעי סיים דוד טישלר).

באליפות העולם שנערכה בטורינו בשנת 1961 זכה רילסקי במדליית זהב בתחרות חרב אישי לפני אמיל אוחירה ווויצ'ך זבלוקי שניהם מפולין.

באליפות העולם שנערכה בגדנסק בשנת 1963 זכה רילסקי במדליית זהב בתחרות חרב אישי לפני יז'י פבלובסקי מפולין וולדימירו קלרזה מאיטליה.

### אלוף אולימפי
באולימפיאדת טוקיו (1964) זכה רילסקי במדליית זהב בתחרות חרב קבוצתי במדליית כסף זכתה איטליה ובמדליית ארד זכתה פולין. שותף לזכייה היה הסייף היהודי מארק רקיטה. הוא סיים במקום רביעי בתחרות האישית.

## קישורים חיצוניים

* יעקב רילסקי - חרב אישי, באתר *Sports 123* 
* יעקב רילסקי - חרב קבוצתי, באתר *Sports 123* 
* יעקב רילסקי, באתר *Jews in Sports* 

קטגוריה:סייפים יהודים סובייטים
קטגוריה:אלופי עולם יהודים
קטגוריה:אלופים אולימפיים סובייטים: סיף
קטגוריה:אלופים אולימפיים יהודים
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1928
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1999
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1999
יחסי מלזיה–ניגריה

**יחסי מלזיה-ניגריה** הם היחסים הדיפלומטיים שבין '''פדרציית מלזיה''' לבין **[[ניגריה|הרפובליקה הפדרלית של ניגריה]]**.

## סקירה כללית
היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-1965. היחסים בין המדינות מבוססים על שיתוף פעולה בתחומי הכלכלה והמסחר. ניגריה היא המדינה בעלת מספר הסטודנטים הגבוה ביותר שלומדים במלזיה ביבשת אפריקה. כמו כן, מלזיה היא גם שותפת הסחר השנייה בגודלה באפריקה.

## יחסים כלכליים
שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:

* בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לניגריה הגיעה לסך 708 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר נפט מזוקק, שמן דקלים, קופסאות פלסטיק, סבון, מכונות כביסה ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מניגריה למלזיה הגיעה לסך 83.6 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר נפט מזוקק, עופרות, פולי קקאו ועוד.
* בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לניגריה הגיעה לסך 914 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר סבון, נפט מזוקק, שמן דקלים, לתת ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מניגריה למלזיה הגיעה לסך 213 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר עופרות, נפט מזוקק, פולי קקאו ועוד.

## ייצוג

* מלזיה מיוצגת בניגריה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה באבוג'ה, בירת ניגריה.
* ניגריה מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בקואלה לומפור, בירת מלזיה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
דוד טישלר

**דוד אברמוביץ' טישלר** (ברוסית: **Давид Абрамович Тышлер**; 13 ביולי 1927 – 7 ביוני 2014) היה סייף יהודי-סובייטי. זוכה מדליית ארד אולימפית (מלבורן 1956) בחרב קבוצתי, סגן אלוף העולם (1958) בחרב אישי. נודע כמאמן סיף מצליח.

## ביוגרפיה
טישלר נולד בחרסון, אוקראינה, בן למשפחה יהודית.

### מדליית ארד אולימפית
באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה טישלר במדליית ארד בתחרות חרב קבוצתי לאחר ניצחון על צרפת בקרב על מדליית הארד. הנבחרת הפסידה לפולין (9-7) ולהונגריה (9-7). חברו לנבחרת היה יעקב רילסקי אף הוא יהודי.

### סגן אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בפילדלפיה, ארצות הברית בשנת 1958 זכה טישלר בשתי מדליות כסף, בתחרות חרב קבוצתי ובתחרות חרב אישי, אחרי יעקב רילסקי ולפני יז'י טוורדוקנס מפולין.

באולימפיאדת רומא (1960) סיים טישלר במקום חמישי בתחרות חרב קבוצתי וסיים במקום שביעי בתחרות חרב אישי (שמיני סיים יעקב רילסקי).

### קריירה כמאמן
טישלר נודע כמאמן סיף מצליח. הוא אימן את נבחרת ברית המועצות במשך כ-13 שנים ובין ספורטאיו נימנים 5 אלופים אולימפיים: מארק מידלר, מארק רקיטה, ויקטור סידיאק, ויקטור קרובופוסקוב וסרגיי שריקוב.

## תארים והישגים
ב-2015 הונצח טישלר ביד לאיש הספורט היהודי שבמכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן.

## קישורים חיצוניים

* דוד טישלר - חרב אישי, באתר *Sports 123* 
* דוד טשילר - חרב קבוצתי, באתר *Sports 123* 
* דוד טישלר, באתר *Jews in Sports* 

קטגוריה:סייפים יהודים סובייטים
קטגוריה:מאמני סיף
קטגוריה:מאמני ספורט סובייטים
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הספורטאים היהודים: סובייטים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1927
קטגוריה:נפטרים ב-2014
יחסי אתיופיה–מלזיה

**יחסי אתיופיה–מלזיה** הם היחסים הדו-צדדיים שבין **[[הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של אתיופיה]]** ל'''פדרציית מלזיה'''.

## סקירה כללית
הקונסוליה הכללית האתיופית בקואלה לומפור נפתחה בשנת 2003, מטרתה העיקרית של הקונסוליה הייתה להגביר את היחסים הכלכליים בין המדינות.

## יחסים כלכליים
המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:

* בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לאתיופיה הגיעה לסך 321 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, מחשבים, סבון, גומי ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאתיופיה למלזיה הגיעה לסך 6.51 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר קפה, קטניות מיובשות ועוד.
* בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לאתיופיה הגיעה לסך 166 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר שמן דקלים, מחשבים, גומי, סבון ועוד. באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאתיופיה למלזיה הגיעה לסך 1.87 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מכונות סריגה, קפה ועוד.

## ייצוג

* מלזיה אינה מיוצגת באתיופיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
* אתיופיה מיוצגת במלזיה על ידי קונסוליה כללית בקואלה לומפור, בירת מלזיה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
מדד הנלי לדרכונים

**מדד הנלי ושות' לדרכונים **ובשמו הקודם **מדד הנלי ושות' להגבלות אשרה** (באנגלית: Henley & Partners Passport **Index** ובשמו הקודם **Henley & Partners Visa Restrictions Index**) הוא דירוג עולמי של מדינות על מידת חופש התנועה שמקבלים אזרחיהן במדינות אחרות בעולם. המדד נבנה בשיתוף פעולה עם יאט"א, ובהתבסס על נתונים רשמיים ממסד הנתונים העולמי שיאט"א מחזיקה. חברת הנלי ושות' ניתחה את תקנות האשרה של כל המדינות והטריטוריות בעולם מאז 2006.

בשנת 2018, הנלי ושות' שינו את שמו של המדד, והשם המקורי "מדד הנלי ושות' להגבלות אשרה" שונה לשמו הנוכחי.

## הגדרת המדד
המדד מורכב מדירוג של מדינות וטריטוריות בעולם בהתאם למספר המדינות והטריטוריות אליהן יכול לנסוע אזרח המחזיק בדרכון מדינה מסוימת ללא צורך באשרת כניסה. בסיס הנתונים של המדד מתבסס על רשימת המדינות והטריטוריות המופיעות במאגר הנתונים של יאט"א. כיוון שלא כל הטריטוריות בעולם מנפיקות דרכונים, קיימות פחות מדינות וטריטוריות במדד מאלה המשמשות יעדי נסיעה.

## שיטת המדד
כדי לקבוע את הניקוד עבור כל מדינה וטריטוריה בעולם מנותחים נתוני יאט"א באופן הבא:

1. כל מדינה או טריטוריה אשר נקבע לה ציון נבדקת מול כל מדינה או טריטוריה אשר אליה קיימת במסד הנתונים של יאט"א הגבלת נסיעה.

2. כל שאילתה מתבססת על התנאים הבאים:
* הדרכון הונפק במדינת הלאום
* דרכון בתוקף
* בעל הדרכון הוא אזרח המדינה שהנפיקה את הדרכון
* בעל הדרכון הוא בגיר
* הכניסה היא למטרות תיירות או עסקים
* משך השהייה המבוקש הוא שלושה ימים לפחות

3. תנאים נוספים כוללים:
* השאילתות נעשות רק עבור מחזיקי דרכונים רגילים, כלומר המדד אינו כולל מחזיקי דרכונים דיפלומטיים, דרכוני שירות, או מסמכי הנסיעה אחרים.
* המדד מתעלם מדרישות מורכבות בנוגע לדרכונים ומתייחס לדרכונים כאילו דרישות נוספות כאלה לא קיימות. כך למשל דרישות תרגום בדרכון, או הימצאות דפים ריקים בדרכון.
* המדד מתעלם מדרישות מדינות היעד ביחס לתקופת תוקף הדרכון.
* המדד מתעלם ממדינות המטילות הגבלות כניסה על נשים הנוסעות לבדן.
* המדד מתעלם מדרישות הנוגעות לבריאות הנוסע, לאמצעים כלכליים שבידי הנוסע או או בהימצאות כרטיסי טיסה לצורך חזרה למדינת המקור.
* דרישת הודעה מראש של הנוסע לשלטונות מדינת היעד ואישור מראש לעלייה למטוס למדינת היעד אינן נחשבות במדד זה כדרישת אשרה או הגבלה על תנועה, כך גם המדד מתעלם מדרישת מדינות שונות לשלם מיסי נמל.

4. אם לא קיימת דרישת אשרה למחזיקי דרכון של מדינה או טריטוריה מסוימת למדינה או טריטוריה אחרת, בתנאים המצוינים לעיל, אזי יינתן ציון עבור אותה מדינה (ערך = 1).

5. לאחר ביצוע מלוא השאילתות ייקבע ציון כולל לכל אחת מן המדינות או הטריטוריות בעולם, המשקף את מספר מדינות היעד אליהן לא נדרש מחזיק בדרכון אותה מדינה לאשרת כניסה.

## המדד לשנת 2025

## ראו גם
* דרישות אשרה לאזרחי ישראל

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זכויות האדם
גיא בן-גל

**גיא בן-גל** (נולד ב-20 ביולי 1989) הוא שחקן כדורעף ישראלי המשחק בעמדת מצליב בקבוצת הפועל המעפיל/מנשה/עמק שמשחקת בליגת העל בכדורעף.

## ביוגרפיה
בן-גל נולד בהרצליה וגדל בתל מונד. הוא שיחק כדורעף בקבוצת הנוער של מכבי תל מונד.

כאשר עלה לבוגרים שיחק בקבוצות הפועל כפר סבא, הפועל מטה אשר עכו אשר איתה זכה בדאבל בשנת 2013, שיחק גם במכבי תל אביב, עד שחזר לקדנציה שנייה בהפועל כפר סבא, ואף שיחק גם בנבחרת ישראל. החל מעונת 2018/2019 הוא משחק בהפועל המעפיל/מנשה/עמק.

בעונת 2019/2020 חזר למכבי תל אביב.

בעונת 2021/2022 הוא חזר לכפר סבא, קבוצה בה התחיל את הקריירה.

## קישורים חיצוניים
* ספורטאי השבוע של מרכז הפועל: גיא בן גל, באתר הפועל.

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני כדורעף ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורעף חופים ישראלים
קטגוריה:תל מונד: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד

**מצפה מכללת הרווארד** (באנגלית: **Harvard College Observatory**; בראשי תיבות: **HCO**) הוא מוסד המנהל קומפלקס של מבנים הכוללים מכשירים רבים המשמשים למחקר אסטרונומי המיועדים לשימוש המחלקה לאסטרונומיה באוניברסיטת הרווארד.

## מיקום
המצפה ממוקם בקיימברידג' שבמסצ'וסטס, ארצות הברית. והוא נוסד בשנת 1839. יחד עם המצפה האסטרופיזיקלי סמית'סוניאן, הוא מהווה חלק ממרכז הרווארד-סמית'סוניאן לאסטרופיזיקה.

## מידע לגבי בתי HCO
בתי HCO הם אוסף של כ-500,000 לוחות אסטרונומיים שנלקחו בין 1880 ל-1989 (עם פער 1953–1968). זהו כיסוי 100 שנה הוא משאב ייחודי לחקר וריאציות הזמני ביקום. הגישה הדיגיטלית לפרויקט, שנקראת "Sky Century @ Harvard", מבצעת סריקה דיגיטלית ומאחסנת את לוחות הצילום הללו.

## היסטוריה
[250px|ממוזער|שמאל|איור של [טלסקופ שובר-אור במצפה מכללת הרווארד.]]
ב-1839 הצביעה אוניברסיטת הרווארד על מינויו של ויליאם קראנץ' בונד, שען בולט מבוסטון, כ"אסטרונום משקיף לאוניברסיטה "(ללא שכר). מינוי זה הביא להקמתו של המצפה הראשון באוניברסיטה. הטלסקופ הראשון של האוניברסיטה, בגודל 15 אינץ', כונה: "Refractor", והותקן בשנת 1847. הטלסקופ היה הגדול ביותר בארצות הברית מזמן התקנתו ועד לשנת 1867.

בין השנים 1847–1852 השתמש צלם הבונד והחלוץ ג'ון אדמס ויפל בטלסקופ המפלט הגדול כדי להפיק תמונות של הירח אשר בלטו באיכות הפירוט ובעצמה האסתטית. זה היה הטלסקופ הגדול ביותר בצפון אמריקה באותו זמן, ותמונותיהם של הירח זכו בפרס על מצוינות טכנית בצילום בתערוכה הגדולה של שנת 1851 בקריסטל פאלאס, לונדון. בלילות של ה-16 וה-17 ביולי 1850, ביצעו ויפל ובונד את הדאגרוטיפ הראשון של כוכב נוגה.

למכללה האקדמית הרווארד חשיבות היסטורית רבה לאסטרונומיה, שכן נשים רבות, כולל אנני ג'אמפ קאנון, הנרייטה ליוויט, ססיליה פיין-גפושקין ווילמינה פלמינג ביצעו בה מחקר סיווג מרכזי. קנון וליוויט נקלטו תחילה כ"מחשבות" כדי לבצע חישובים ולבחון תמונות כוכבים, אך בנוסף ביצעו גם מחקר משמעותי.

## מנהלי המצפה
להלן רשימת מנהלי מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד:
*ויליאם קראנץ' בונד 1839–1859
*ג'ורג' פיליפס בונד 1859–1865
*טרומן הנרי ספורד 1865–1866 (מנהל זמני)
*ג'וזף וינלוק 1866–1875
*אדוארד צ'ארלס פיקרינג 1877–1919
*סולון אירווינג ביילי 1919–1921 (מנהל בפועל)
*הארלו שאפלי 1921–1952
*דונלד הווארד מנזל 1952–1954 (מנהל בפועל); 1954–1966 (מנהל)
*ליאו גולדברג 1966–1971
*אלכסנדר דלגרנו 1971–1973 (מנהל בפועל)
*ג'ורג' פילד 1973–1982
*ארווין אירה שפירו 1983–2004
*צ'ארלס רוג'ר אלקוק 2004–2022
*ליסה קיולי 2022–הווה

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארצות הברית: מצפי כוכבים
קטגוריה:אוניברסיטת הרווארד
לא תודה

**לא תודה** הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד. השיר יצא לאור ב-28 במרץ 2017 ביחד עם צאת אלבום האולפן ה-23 שלה, שרה שרה, על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות.

השיר הגיע למקום השני במצעד ה-TV של מדיה פורסט, בשל הקליפ שיצא ביחד איתו.

## רקע
השיר נכתב והולחן על ידי הנרי והופק על ידי עוזי ג'ורג'. מילותיו של השיר מדברות על מערכת יחסים שקרתה בין חדד לבחור, אשר נפגעה עקב דברים שהוא עשה וכתוצאה מכך, גרמה לחדד להיפגע בצורה בלתי הפיכה.

רבים טוענים כי הקליפ של "כולם באילת", של הזמרת עדן בן זקן, הוא העתק של הקליפ הזה. מאקו אף דיברו על כך באחת מן כתבתם.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר צולם במלון פולי האוס, על ידי עוזי ג'ורג'. בקליפ, מגלמת חדד את רוב הדמויות, כאשר בכל דמות היא לובשת בגדים אחרים, חובשת עשרות פאות ומאופרת בשלל סגנונות שונים.

מאקו ערכו מחקר מעמיק על הקליפ בשל הופעת המספר 143 לאורך כל הקליפ. על פי אתר הסלנג אורבן דיקשיונרי, 143 פירושו "I Love You", על פי מספר האותיות שמופיעות בכל מילה. ב-"I" יש אות אחת, ב-"Love" ארבע אותיות וב-"You" שלוש. אחד, ארבע, שלוש והנה המספר 143.

עלילת הקליפ מתרחשת ברחבי בית מלון עם תחושה עתידנית, והדמויות בו סובלות מניכור ובידוד. הן לא מתקשרות כלל אחת עם השנייה, ומזניחות את הקשרים האישיים ביניהן. כולן גם מגולמות על ידי חדד בעצמה (פתקי האהבה של שרית חתומים בראשי התיבות שלה: .S.H, והם מחולקים לדמויות על ידי בנה שמניח אותם ליד מפתן הדלתות שלהן) ולכן משקפות יסודות שונים מהנפש של אותה הדמות. ככל הנראה הפתקים מסמלים את יצירת הקשר האנושי בין הזרים.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שרית חדד
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי הנרי
טרקטורים וציוד (I.T.E)

[ממוזער|250px|[דחפור קטרפילר D10T בנחל שורק.]]
ממוזער|250px|ניידות שירות של החברה
חברת **טרקטורים וציוד (אי. טי. אי.) בע"מ**, שנקראת גם **טרקטורים וציוד I.T.E** או **טרקטורים וציוד ITE**, היא חברה פרטית ישראלית שעוסקת בתחומי התשתיות והצמ"ה, ובפרט בשיווק ותחזוקת ציוד מכני הנדסי. החברה היא היבואנית הבלעדית של קטרפילר (Caterpillar) בישראל ומשווקת מגוון כלי צמ"ה של החברה, גנרטורים ומערכות אנרגיה וכן מציעה מעטפת שירותים תומכת לציוד קטרפילר, הכולל הכשרה, אחזקה ותיקונים, בקרה ממוחשבת ועוד. החברה נוסדה עם הקמת מדינת ישראל ב-1948 כ-"**החברה הישראלית לטרקטורים וציוד בע"מ**", וכבר אז היא ייבאה ושיווקה כלי צמ"ה של קטרפילר, הן לשוק האזרחי והן לצה"ל. כיום החברה נמצאת בבעלות זוקו שילובים.

## היסטוריה

בשנת 1948 הוקמה "**החברה הישראלית לטרקטורים וציוד בע"מ**" - אשר לה זיכיון להפצה בלעדית של חברת Caterpillar. בשנת 1970 ייצגה החברה בישראל גם את ליילנד נפילד, גודייר והייסטר.

בשנת1989 נרכשה על ידי חברת CP Holdings של סר ברנרד שרייר, איש עסקים ישראלי-אנגלי, ששירת כמפעיל צמ"ה בחיל ההנדסה במלחמת העצמאות. בשנת 2001 מוזגה החברה עם זוקו שילובים הבורסאית ופעילותה הועברה ל"**טרקטורים וציוד (אי. טי. אי.) בע"מ**".

בשנת 2018 ארגנה באופן חד-פעמי את אליפות מפעילי הצמ"ה של ישראל, אשר הזוכים בה השתתפו בתחרות העולמית שמארגנת קטרפילר.

## תחומי פעילות
* מייבאת ומשווקת ציוד מכני הנדסי, מנועים וגנרטורים תוצרת חברת קטרפילר (Caterpillar) האמריקאית.
** בין כלי הצמ"ה שהיא משווקת נכללים טרקטורים, דחפורים (בולדוזרים), מחפרים (באגרים), יעים אופניים (שופלים), מחפרונים, מיני-מעמיסים, מיני-מחפרים, מפלסות, מגרדות, משאיות עפר ועוד.
* מספקת שירותי תחזוקה ותיקון לציוד שהחברה משווקת.
* מפעילה מרכז הדרכה המכשיר מפעילי צמ"ה, טכנאי ומכונאי צמ"ה, חשמלאי צמ"ה ומנהלי צי צמ"ה.
* מייבאת ומשווקת את משאיות אינטרנשיונל וטאטרה.

## בעלי עניין
בסוף יוני 2015 נענתה בחיוב הצעת רכש משותפת של החברה הישראלית לטרקטורים וציוד בע"מ ושל יוסף סמירה (מנכ"ל "זוקו שילובים") לרכישת כ-21.3% המניות של "זוקו שילובים" שאינן בבעלות המציעים. בעקבות רכישה זו הפכה החברה לחברה פרטית בבעלות מלאה של הרוכשים.

## שיתוף פעולה עם צה"ל

במסגרת היותה יבואנית קטרפילר בישראל, החברה מעורבת ברכש דחפורים וכלי צמ"ה אחרים על ידי משרד הביטחון (בתיווך הסיוע הכספי האמריקאי) והסבתם לשירות צבאי בצה"ל בשיתוף תעשיות ביטחוניות בישראל. החברה גם עוסקת בתחזוקת ותיקון כלי הצמ"ה של צה"ל, לצד כוח אחזקת הצמ"ה המטכ"לי של חיל החימוש. הכלי הידוע ביותר של קטרפילר שנמצא בשירות צה"ל הוא ה-**[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|D9]]** – דחפור קטרפילר די-9 משוריין, המשמש את חיל ההנדסה הקרבית למגוון משימות, בהן הנדסה בשדה הקרב, עבודות עפר, בניית ביצורים, פריצת צירים, חילוץ כלי רכב ורכב קרבי משוריין, לוחמה בטרור, חישוף צבאי והריסת מבנים. כלים נוספים שהחברה מוכרת לצה"ל כוללים יעה אופני קטרפילר 966, מחפרי קטרפילר ממוגנים, ומשאיות אינטרנשיונל וטאטרה.

## גלריה


File:D9-IDF-1460a.jpg|דחפור D9R משוריין בעבודה
File:Caterpillar 325 Jaffa 20080722.jpg|מחפר קטרפילר 325 ביפו
File:CAT-backhoe-loader--P696.jpg|מחפרון של קטרפילר בתל אביב


## קישורים חיצוניים
* 

*  ערוץ היוטיוב של זוקו שילובים
* 
* 
*  70 שנה לחברת טרקטורים וציוד ITE - סרטון אבני דרך - ITE 70th Anniversary, בערוץ היוטיוב של החברה

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות ישראליות
קטגוריה:חברות צמ"ה
קטגוריה:חולון: חברות
דורה ברגי

**דורה ברגי-דווני (**בהונגרית: **Beregi Dóra** נולדה בשם **דורותיה ברגר**, באנגלית: ** Dora (Dorothea Berger) Beregi Devenney**; 8 באוגוסט 1915 - 8 בפברואר 2011) הייתה שחקנית טניס שולחן יהודיה-הונגריה ובריטית, בעלת 6 מדליות באליפויות עולם בטניס שולחן, מהן 2 זהב, 1 בזוגות ו-1 קבוצתית. היא זכתה ב-6 תארים מאליפות אנגליה הפתוחה , 2 ביחידות (1938 ו-1946), 2 בזוגות נשים ו-2 בזוגות מעורבים.

## ביוגרפיה
ברגי נולדה וגדלה בבודפשט במשפחה יהודית.

באליפות העולם שנערכה בומבלי , לונדון בשנת 1938 זכתה ברגי במדליית כסף בזוגות נשים ביחד עם אידה פרנצזי. 

לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה היא עזבה את הונגריה ועברה להתגורר בבריטניה ושם נישאה לדווניאן דווני.

באליפות העולם שנערכה בלונדון בשנת 1948 זכתה ברגי ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב, בתחרות הקבוצתית לנשים, מדליית כסף, בתחרות לזוגות נשים עם הלן אליוט  ומדליית ארד, בזוגות מעורבים עם ריצ'רד ברגמן.

באליפות העולם שנערכה בבודפשט בשנת 1950 היא זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, בתחרות לזוגות נשים עם הלן אליוט ומדליית ארד, בתחרות הקבוצתית לנשים.

לברגי ולבעלה נולד בן אחד, ג'ון, בערב חג המולד ב-24 בדצמבר 1948. בשנת 1950 היא היגרה לאוסטרליה.

נפטרה ב-8 בפברואר 2011.

## קישורים חיצוניים

* דורה ברגי, באתר *Table Tennis Guide* 
* By Jakov Sobovitz, The History of Sport and Physical Education among the Jewish People in Hungary in the Last 120 Years, באתר *ISOH* 
* Table Tennis England, January 1950 
* Table Tennis England, November 1951 
* Meet The Champion, The Courier-Mail (Brisbane, Qld. : 1933 - 1954) 12 September 1959, Page 1 
* Dora Beregi, TABLE TENNIS AUSTRALIA HALL OF FAME INDUCTEE ATHLETES - OPEN 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודיות אוסטרליות
קטגוריה:ספורטאים יהודים אוסטרלים
קטגוריה:ספורטאים יהודים הונגרים
קטגוריה:ספורטאיות יהודיות הונגריות
קטגוריה:ספורטאים יהודים בריטים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן הונגרים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן בריטים
קטגוריה:אלופי עולם יהודים
קטגוריה:אלופות עולם יהודיות
קטגוריה:שחקניות טניס שולחן יהודיות
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הספורטאים היהודים: הונגרים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1915
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1915
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-2011
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2011
קטגוריה:אוסטרלים שנפטרו ב-2011
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-2011