שמשון רוזנבאום

שמאל|ממוזער|250px|שמשון רוזנבאום
[שמאל|ממוזער|350px|מסיבת ציוני מינסק לכבוד עלייתו של [יהודה לייב ברגר לארץ ישראל בשנת תרע"ב-1912: יושבים על הרצפה בנו של ברגר, עו"ד הרצל בן-ארי (מימין), ובן אחיו ח"כ הרצל ברגר (משמאל); יישובים מאחוריהם: יהודה זאב נופך (רביעי משמאל), ולימינו, י"ל ברגר ואשתו מייטה, יהושע סירקין וד"ר שמשון רוזנבאום (קיצוני מימין); עומדים מאחור (מימין): מנחם איצקוביץ (הלוי), מיכל רבינוביץ, אברהם קפלן (שביעי מימין), יצחק יוסף ברגר (חמישי משמאל), חיים תנעזר (שני משמאל)]]
**שמשון רוזנבאום** (לעיתים כמו בלועזית, **שמעון**; בעברית לרוב על דרך היידיש: **רוזנבוים**; ברוסית: **Семён Яковлевич Розенбаум**, סמיון יקובלביץ' רוזנבאום; בליטאית: **Simonas Rozenbaumas**, סימונאס רוזנבאומאס; לעיתים Šimšonas, Simanas, Simas; 21 ביולי 1860, פינסק – 6 בדצמבר 1934, תל אביב) היה עורך דין ומדינאי יהודי-ליטאי, מראשי הציונים במינסק, המארגן העיקרי של ועידת מינסק, חבר הדומה הממלכתית הראשונה של האימפריה הרוסית (1906–1907), חבר בסיימאס המכונן (1920–1922) ובסיימאס השני (1923–1925) של ליטא והשר לענייני יהודים בממשלת ליטא, חבר הוועד הפועל הציוני הגדול, וקונסול ליטא בארץ ישראל.

## קורות חיים
רוזנבאום נולד בשנת 1860 בעיירה פינסק שבפלך מינסק של רוסיה (רוסיה הלבנה), בן ליעקב, נפח. למד בחדרים ובישיבת וולוז'ין, המשיך ללימודי משפטים באוניברסיטת אודסה ובאוניברסיטת וינה והוסמך כדוקטור למשפטים בשנת 1887. היה עורך דין בעיר הולדתו ובמינסק. בעת היותו סטודנט הצטרף לחובבי ציון ב-1885. השתתף בכל הקונגרסים הציוניים מתחילתם ועד 1914, היה חבר הוועד הפועל הציוני והיה מ"ציוני ציון" שהתנגדו בתקיפות לתוכנית אוגנדה. היה מארגנה של ועידת מינסק וועידת הלסינגפורס נבחר לחבר בוועד המרכזי של התנועה הציונית ברוסיה.

משנת 1887 גר בעיר הולדתו ובשנת 1890 עבר למינסק, וגר בה עד 1915. כיהן כציר בדומה הראשונה של רוסיה מ-14 באפריל 1906 הצטרף לסיעה חוקתית-דמוקרטית ונאסר לשלושה חודשים עם פיזורה ללא אפשרות להיבחר בעתיד. בהמשך היה לעורך דין בתיקים הקשורים בפוגרומים ומשפטים נגד ציונים. במהלך מלחמת העולם הראשונה עבר לווילנה, שם הנהיג את התנועה הציונית הליטאית. ב-1918 היה לנציג של המשלחת הליטאית בשיחותיה עם השלטון העות'מאני לגבי גורלה של ארץ ישראל. ב-1919 השתתף בכתיבת פרויקט החוקה הליטאית עם הבטחת אוטונומיה יהודית רחבה, נהיה לראש מועצת יהודי ליטא ועם הקמת ליטא העצמאית נהיה לסגן שר החוץ, השתתף במשלחתה לשיחות הסכם ורסאי בשנת 1919. בשנת 1920 חתם מטעמה של ליטא על הסכם שלום עם רוסיה הסובייטית שקבע כי וילנה שייכת אליה, וביוני 1923 (אחרי סיום כהונתו כחבר הסיימאס השני בפברואר אותה השנה) מונה לשר לענייני היהודים בממשלה הליטאית התשיעית בראשותו של ארנסטס גאלבנאוסקאס .
[ממוזער|תצלום קבוצתי של מנהיגי התנועה הציונית ברוסיה, בימי ועידת מינסק - הוועידה השנייה של ההסתדרות הציונית ברוסיה, שנערכה בעיר מינסק, בלארוס, בחודש ספטמבר 1902. בתצלום נראים חברי נשיאות הוועידה, מנהיגי התנועה הציונית ברוסיה. עומדים מימין לשמאל: [צבי ברוק, שמשון רוזנבוים, ולדימיר זאב טיומקין. יושבים, מימין לשמאל: צבי בלקובסקי, הרב שמואל יעקב רבינוביץ' (מהעיר ספוצקין), יחיאל צ'לנוב, מנחם אוסישקין, ישראל יסינובסקי, יצחק ליב גולדברג.]]
בחודש נובמבר שנת 1924, בעקבות ביטול האוטונומיה היהודית בליטא יצא מהממשלה ועלה לארץ ישראל, והיה ממייסדי בית הספר הגבוה למשפט וכלכלה בתל אביב. בשנת 1927 נתמנה לקונסול של כבוד של ליטא בארץ ישראל. ובשנת 1929 היה לקונסול הכללי. באותה שנה, למלאות לו שבעים, העניק לו נשיא ליטא את אות מסדר הדוכס הגדול גדימינאס (בליטאית: Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino medalis). בשנת 1930 נוסד בארץ ארגון יוצאי מינסק, ורוזנבאום נבחר לנשיא הכבוד.

בארץ כתב בנושאים משפטיים. פרסם מאמרים בכתב העת "המשפט" (ירחון למשפט העיוני והשמושי) בעריכת שמואל אייזנשטדט.
[ממוזער|צילום משנת 1900 של מנהיגי הציונות ברוסיה, הנהלת ההסתדרות הציונית ברוסיה.  מימין לשמאל: [צבי בלקובסקי, רבינוביץ, יחיאל צ'לינוב, מנחם אוסישקין, ישראל יסינובסקי, יצחק לייב גולדברג, שורה שנייה: צבי ברוק, שמשון רוזנבוים, ולדימיר זאב טיומקין.]]
בשנת 1932 נדפס בציריך ספרו על מושג הריבונות, בגרמנית (*Der Souveränitätsbegriff: ein Versuch seiner Revision*).

רוזנבאום נפטר בתל אביב בשנת 1934. נקבר בבית הקברות טרומפלדור.

על שמו רחוב בעיר.

ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
ממוזער|קברו של שמשון רוזנבאום - בית קברות טרומפלדור תל אביב
ממוזער|תעודה מפוארת על קלף, לכבוד המדינאי הציוני שמשון רוזנבאום, מטעם ידידיו, פעילים ציונים וסוציאליסטים מקרב הקהילה היהודית במינסק, 1908.


## לקריאה נוספת
* **יהדות ליטא**, כרך ג: ספר א: אישים, תל אביב: עם הספר, תשכ"ז.
* **יהדות ליטא, כרך שני: היהודים בליטא מ-1918 עד 1941**, מאמרו של גרשון אלימור (ולקובסקי), עמ' 319-314, רשפים, תל אביב 1972.


* 'Rozenbaumas Š.,' in: *Trumpos Steigiamojo Seimo narių biografijos su atvaizdais*, Klaipėda 1924, p. 48. 
* Eglė Bendikaitė, 'Rozenbaumas Simonas,, in: *Lietuvos Steigiamojo Seimo (1920-1922 metų) narių biografinis žodynas*, sud. A. Ragauskas, M. Tamošaitis, Vilnius, 2006, pp. 318-320. 
* Eglė Bendikaitė, 'Rozenbaumas Simonas,' in: *Lietuvos Respublikos Seimų I (1922-1923), II (1923-1926), III (1926-1927), IV (1936-1940) narių biografinis žodynas*, sud. Aivas Ragauskas, Mindaugas Tamošaitis, Vilnius, 2007, pp. 451-452. 
* Eglė Bendikaitė, 'Mittler zwischen den Welten: Shimshon Rosenbaum: Jurist, Zionist, Politiker,' in: Manfred Sapper (Red.), *Impulse für Europa: Tradition und Moderne der Juden Osteuropas*, Berlin: BWV, Berliner Wissenschafts-Verlag, 2008, pp. 295-302. 
* Eglė Bendikaitė, 'One Man's Struggle: The Politics of Shimshon Rosenbaum (1859–1934)' in: 13 Simon Dubnow Institute Yearbook | Jahrbuch des Simon-Dubnow-Instituts 87–109 (2014). 
* Eglė Bendikaitė, The Political and Legal Legacy of Shimshon Rosenbaum (in Lithuanian with English summary), Vilnius: The Lithuanian Institute of History, 2022. – 188 p. . 



## קישורים חיצוניים

* 
* דניאל פרסקי, שמשון רוזנבאום (תרגם לאנגלית: Jerrold Landau), באתר Jewishgen (במקור פורסם בכתב העת **[[הדואר]]** יט,טז (ת"ש), ושנית בתוך: שלמה אבן-שושן (עורך), **מינסק עיר ואם: קורות-מעשים-אישים-הוי** (כינס דוד כהן), כרך א: "יהדות מינסק מראשיתה ועד 1917", תל אביב: ארגון יוצאי מינסק ובנותיה בישראל: הקיבוץ המאוחד; לוחמי הגיטאות: בית לוחמי הגיטאות ע"ש יצחק קצנלסון, תשל"ה, עמ' 345–349)
* שמשון רוזנבאום (1859–1934): קורות חיים באתר הסיים של ליטא 
* סמיון יקובלביץ' רוזנבאום, ייברסקיה אנציקלופדיה גרסה בוויקיטקסט) 
* 
* 
* 
*  (עם מותו)
* 
* 
* 
* 
* 
* תוכנית בטלוויזיה הליטאית על שמשון רוזנבאום במלאת 90 שנה למותו

### מאמרים של רוזנבאום

* ש. רוזנבוים, אפיזודה, הד ליטא, 30 ביולי 1924
* ש. רוזנבוים, דור נשכח (זכרונות מימי ילדותי), הד ליטא, 29 בינואר 1924
* ש. רוזנבוים, רבי נפתלי צבי יהודה ברלין, ב"הד ליטא"; 26 במרץ 1924.
*ש. רוזנבוים, דור נשכח - ר' נפתלי צבי יהודה ברלין, הד ליטא 16 אפריל 1924

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:חובבי ציון
קטגוריה:ציוני ציון
קטגוריה:פעילים ציונים ברוסיה
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:האימפריה הרוסית: פוליטיקאים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים ליטאים
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:פעילים ציונים בליטא
קטגוריה:קונסולים יהודים בתקופת המנדט
קטגוריה:יהודים חברי הסיימאס הליטאי
קטגוריה:עורכי דין יהודים ליטאים
קטגוריה:שרים לענייני יהודים בממשלת ליטא
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אודסה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:פוליטיקאים רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:תלמידי הנצי"ב
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1860
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1934