open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
זהות נרדפת

**זהות נרדפת** (באנגלית :**Legends**), היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת פשע ואקשן, אשר החלה את שידוריה ב-13 באוגוסט 2014 בערוץ TNT. הסדרה פותחה על ידי הווארד גורדון (המפיק של "24" ו"הומלנד"), ג'פרי נחמנוף ומארק בובמבאק. ב-4 בדצמבר 2014 חידשה TNT את הסדרה לעונה שנייה בת 10 פרקים, שהוקרנה בבכורה ב-2 בנובמבר 2015. ב-15 בדצמבר 2015 ביטלה הרשת את הסדרה לאחר 2 עונות ו-20 פרקים.

הסדרה מבוססת על הסיפור "A Novel of Dissimulation", מאת רוברט ליטל.

בישראל הסדרה שודרה בערוץ yes Action.

## רקע
הסדרה עוסקת במרטין אודום (שון בין, משחקי הכס), סוכן FBI, שכסוכן תפקידו לאמץ לעצמו זהות חדשה, כל פעם מחדש (מפה שם הסדרה, כל דמות היא "אגדה"), על מנת לפצח חקירות, להיכנס לתאי טרור, ולעצור את פורעי החוק, כאשר כישרונו בהחלפת הזהויות כמעט ומסתורי.

## סקירה כללית

## תקציר העלילה
### עונה 1
הסדרה מתחילה בפרק הראשון, כאשר מרטין אודום מתחזה לטרוריסט שהצליח לחדור לתא טרור, על מנת ללכוד את ראש הארגון.

לאחר מכן ממשיכה הסדרה כאשר מרטין אודום מחליף זהויות בכל פרק מחדש.

העלילה מתחילה להסתבך כאשר מרטין אודום פוגש באדם מסתורי, שטוען שמרטין אינו מי שהוא חושב שהוא, מה שמוביל את אודום להתמודד עם שדיו מן העבר.

שותפיו בסוכנות כוללים את קריסטל קווסט (אלי לרטר, "גיבורים"), ראש הצוות של מרטין, אשר לה ולו יש היסטוריה, שגורמת לקריסטל קווסט שלא לבטוח במרטין שיין בעת משימותיו, ובעצם כשירותו לתפקיד. באותו הצוות עובדת מאגי האריס (טינה מאז'רנו), הגיקית של הצוות וטוני קימארו (מוריס צ'סטנאט), סוכן FBI המאמין שמרטין שיין מסתיר משהו, מה שגורם לו להתחקות אחריו, ולבסוף להיכנס לתוך הצוות של מרטין אודום.

לאחר שהפסיק לחשוד במרטין אודום, החל לעזור לו ולעבוד עמו בשיתוף פעולה.

ונלסון גייטס (סטיב האריס), הוא ראש החטיבה של מבצעים מיוחדים. לצידם משתתפת בעלילה, גרושתו של אודום, סוני אודום (אמבר ולטה), אשר להם בן משותף.

### עונה 2
העונה ה-2, שונה בתכליתה מה-1, וזה כולל את העלילה ואזורי ההתרחשות, עד כדי כך שמי שצפה בעונה הראשונה, בקושי יזהה את השנייה.

העונה החדשה מתחילה כאשר אודום מחפש את זהותו האמיתית, בזמן שהוא במנוסה משלטונות החוק, על רצח אשר כלל לא בצע.

החיפוש אחר זהותו לוקח את אודום לרחבי אירופה, שם הוא מגלה כי עברו מעורב בהרבה סודות חשוכים ואפלים, שאולי קיווה שלא היה חושף.

עוזרים לו בחיפוש, סוכנת ה-CIA נינה ברנר (קלי אוברטון), וסוכן ה־FBI טוני רייס.

## שחקנים ודמויות
### עונה 1
* מרטין אודום (שון בין):
* טוני רייס (מוריס צ'סטנאט):
* קריסטל מקגוויר (אלי לרטר):
* מגי האריס (טינה מג'ורינו):
* נלסון גייטס (סטיב האריס):
* סוניה אודום (אמבר ולטה):
* איידן אודום (מייסון קוק):
* טרוי קווין (רוב מאייס):

### עונה 2
* מרטין אודום (שון בין):
* טוני רייס (מוריס צ'סטנאט): דמות אורחת
* קרטיס בולארד (סטיב קייזי):
* גבריאלה מיסקובה (ווינטר אייב זולי):
* איליאנה קרופורד (קלרה איסובה):
* קייט קרופורד (אייסלינג פרנסיוסי):
* נינה ברנר (קלי אוברטון):
* טרנס גרייבס (ראלף בראון):
* חווה בזאווה (אנה ראסט):
* תמיר זקייב (ניקולה דיוריצקו):
* הנשיא ארסנוב (עדנאן חסקוביץ'):
* איוונצ'קו (אריק גודון):
* בסלאן (איגור סקוואריקה):

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות פעולה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בלוס אנג'לס
קטגוריה:פוקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2014
פקודת nslookup

ממוזער|253x253 פיקסלים|Nslookup Command
**nslookup** הוא כלי לניהול רשת בשורת פקודה אשר זמין עבור מערכות ההפעלה של מחשבים רבים לביצוע שאילתות DNS כדי להשיג שם תחום (domain) או לשם מיפוי כתובת ה-IP או כל רשומת DNS אחרת.

בשלב מוקדם של התפתחות ה-BIND 9, מערכות קונסורציום האינטרנט תכננו לזנוח את nslookup לטובת dig (domain information) groper ו-host. עם זאת, החלטה זו התהפכה בשנת 2004 עם שחררו של BIND 9.3, ומאז nslookup נתמך באופן מלא.

## רקע
פירוש השם nslookup הוא בדיקת שם השרת. nslookup אינו משתמש בספריית מערכות ההפעלה המקומית של DNS כדי להציג את השאילתות, ובכך הפקודה עשויה להתנהג באופן שונה ממה שעושה dig. בנוסף לכך, גרסאות שהספק ספק יכולות לסבך את השימוש או הכללת פלט של מקורות אחרים של שם המידע (כמו קובצי host ורשת שירות מידע). התנהגויות מסוימות של nslookup ניתן לשנות על ידי התוכן של resolv.conf.

## שימושים
nslookup פועל במצב אינטראקטיבי או אי-אינטראקטיבי. כאשר נעשה שימוש באופן אינטראקטיבי על ידי הפעלתו ללא ארגומנט או הארגומנט הראשון הוא - (סימן חיסור) והארגומנט השני הוא כתובת אינטרנט של שם השרת או שם של המארח, תצורות נושאי פרמטר המשתמש או בקשות לאחר שהוצגה בפניו פקודת nslookup (<). כאשר הפקודה ניתנת ללא ארגומנטים, פקודת השאילתה תשתמש בשרת ברירת מחדל. סימן החיסור (-) מפעיל את הפקודות אשר צוינו בשורת הפקודה וצריך להקדים את פקודת ה-nslookup. במצב שאינו אינטראקטיבי, דהיינו כאשר הארגומנט הראשון הוא שם של כתובת האינטרנט או המחשב המארח שחופש, הפרמטרים והשאילתה יצוינו כארגומנט שורת פקודה בתוך הבקשה של התוכנית. במצב אי-אינטראקטיבי חיפוש המידע על מארח (host) ספציפי מתבצע על ידי שימוש בשם השרת המוגדר כברירת מחדל.

## הערות שוליים

קטגוריה:תקשורת מחשבים
nslookup
nslookup
משפט קוקס

**משפט קוקס** (באנגלית: **Cox's theorem**) הוא הוא הסקה של חוקי תורת ההסתברות ממערכת מסוימת של אקסיומות. זוהי הרחבה של לוגיקה בוליאנית למצבי אי ודאות, תוך שמירה על עקרונות יסוד מסוימים (האקסיומות). המשפט נקרא על שמו של הפיזיקאי ריצ'רד טרקלד קוקס (Richard Threlkeld Cox). למרות שהתורה הנגזרת מפיתוח זה זהה כמעט בכל מובן לתורת ההסתברות הקלאסית, הפרשנות הניתנת בה למה מייצגת הסתברות של מאורע נתון היא בייסיאנית באופייה.

## ההנחות של משפט קוקס
משפט קוקס מבוסס על ההנחות הבאות:
# ההסתברות של נכונות טענה ניתנת לייצוג באמצעות מספר ממשי. היא מבוססת על מידע הקשור לטענה.
# שכל ישר - סבירויות ישתנו על פי השכל הישר של סבירויות המודל.
# עקביות - אם יש דרכים שונות להערכת הסתברות של טענה, תוצאות כל הדרכים צריכות להיות שוות.

ההנחות הנ"ל מובאות כפי שנוסחו על ידי Arnborg וSjödin. המשפט כפי שנוסח במקור על ידי קוקס מנוסח באופן מעט יותר פורמלי מהניסוח לעיל, אך עדיין לא באופן ריגורוזי לחלוטין. ניתן לפרמל את ההנחות ולהוכיח את המשפט אם מוסיפים הנחות בהן השתמש קוקס באופן מרומז או באופן גלוי.

## המשוואות המרכיבות את האקסיומה של קוקס
המשוואות המרכיבות את האקסיומה של קוקס הן:
* ההסתברות של נכונות טענה קובעת את ההסתברות של שלילת הטענה. כשההסתברות של הטענה גדלה, ההסתברות של שלילת הטענה קטנה. כשההסתברות של שלילת הטענה גדלה, ההסתברות של הטענה קטנה. המשוואה הנגזרת מכך היא: f(f(x))=x\,.
* ההסתברות של האיחוד  A \and B של שתי טענות A ו-B תלויה רק בהסתברות של טענה B ובהסתברות של A בהינתן ש-B נכונה. מזה הסיק קוקס שאיחוד של הסתברויות הוא אסוציאטיבי. בניסוח מתמטי: P(A \and B)=f(P(A),P(B|A)) כאשר f היא פונקציה המבוססת על אופרציה בינארית אסוציאטיבית של A ו-B.
* נניח ש A \and B שווה ערך ל C \and D. אם נקבל מידע חדש A ואחרי זה נקבל מידע חדש B ונעדכן את כל ההסתברויות בכל פעם על פי המידע החדש, ההסתברויות המעודכנות יהיו זהות להסתברויות המעודכנות במקרה שנקבל מידע חדש C ואחרי זה נקבל מידע חדש D. המשמעות היא שכפל של הסתברויות זהה לכפל של מספרים ממשיים. המשוואה הנגזרת מכך היא: y\,f\left({f(z) \over y}\right)=z\,f\left({f(y) \over z}\right)

## המשמעות של המשפט
משפט קוקס הפך לאחד ההצדקות של השימוש בהסתברות בייסיאנית. בעוד על פי תפיסת הסתברות רגילה, הסתברות מתפרשת כשיטת לוגיקה פורמלית המהווה הרחבה של הלוגיקה של אריסטו למצבי אי-ודאות. קיים ויכוח על השאלה האם משפט קוקס מוציא מכלל אפשרות מודלים אחרים להסתברות בתנאי אי-ודאות. הוצעו גם חלופות אחרות, המתבססות על ביטול חלק מההנחות הפחות אינטואיטיביות במשפט קוקס. מודל כזה הוצע למשל על ידי הארדי.

## ראו גם
* הסתברות בייסיאנית
* אדווין תומפסון ג'יינס

## קישורים חיצוניים

*   E. T. Jaynes Wayman Crow, Probability Theory: The Logic of Science, Washington University


## הערות שוליים

קטגוריה:תורת ההסתברות
סעדה

סעדה - הוא שם משפחה יהודי הנפוץ בעיקר בקרב קהילות תוניס, לוב ומספר מדינות ערב נוספות.

קטגוריה:שמות משפחה
אלנה קורנרו פיסקופיה

250px|ממוזער|שמאל|חלון קורנרו בקולג' ואסאר
**אלנה לוקרציה קורנרו-פיסקופיה** (**Elena Lucrezia Cornaro Piscopia**; 5 ביוני 1646 – 26 ביולי 1684) הייתה פילוסופית איטלקייה ממעמד האצולה. היא רכשה את השכלתה ממורים פרטיים אשר לימדו אותה בבית אביה, בהם מרצים מהאוניברסיטה המקומית וגם רב אשר לימד אותה עברית. היא הורשתה לגשת לבחינות לשם קבלת התואר דוקטור לפילוסופיה, שקיבלה מאוניברסיטת פדובה בשנת 1678 בגיל 32, ובכך הייתה לאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור מהאוניברסיטה והאישה הראשונה בעולם שידוע בוודאות כי קיבלה תואר דוקטור.

קורנרו-פיסקופיה שלטה בצ'מבלו, קלאוויקורד, נבל וכינור, הלחינה מוזיקה והיטיבה בשירה. בנוסף לאיטלקית, היא ידעה קרוא וכתוב בלטינית, יוונית, עברית, ספרדית, צרפתית וערבית. הצטיינות זו העניקה לה את התיאור "Oraculum Septilingue", ביטוי שמתאר את שליטתה בשבע שפות.

## ביוגרפיה
אלנה קורנרו-פיסקופיה נולדה בפלאצו לורדאן  ברובע סן מרקו שבוונציה, הרפובליקה של ונציה, ב-5 ביוני 1646. היא הייתה ילדתו השלישית של ג'אנבטיסטה קורנרו-פיסקופיה ופילגשו זנטה בוני. אמה הייתה איכרה ולא נשואה לאביה (איתו היו לה עוד 5 ילדים) בזמן לידתה של אלנה. ג'אנבטיסטה היה נציב כיכר סן מרקו, התפקיד השני בחשיבותו ברפובליקה של ונציה, אחרי דוכס ונציה. מילוי התפקיד זיכה אותו במגורים בכיכר סן מרקו. אלנה החלה בלימודי השפות בעקבות עצה של כומר שהיה ידיד המשפחה, ובגיל 7 כבר שלטה ביוונית ולטינית. מאוחר יותר למדה שפות נוספות ולימודיה כללו גם מתמטיקה, פילוסופיה ותאולוגיה.

בעקבות המלצה של מורהּ הפרטי לפילוסופיה, קרלו רינלדיני, פליס רוטונדי עתר לאוניברסיטת פדובה להעניק לאלנה את התואר דוקטור לתאולוגיה. כאשר הבישוף של פדובה, הקרדינל גרגוריו בארבאריגו, שמע שהיא מועמדת לקבל תואר זה, הוא סירב על בסיס היותה אישה אך הוא כן אישר לה לקבל תואר דוקטור לפילוסופיה, ולאחר מסלול לימודים נוסף היא קיבלה את התואר.

התעודה ניתנה לה ב-25 ביוני 1678, בקתדרלה של פדובה בנוכחות מומחים מהאוניברסיטה, פרופסורים מכל הפקולטות, סטודנטים ומרבית הסנטורים הונצניאנים, ויחד עם מוזמנים רבים מהאוניברסיטאות של בולוניה, פרוג'יה, רומא ונאפולי. בטקס קבלת התואר קורנרו-פיסקופיה הרצתה במשך כשעה בלטינית קלאסית והסבירה חלקים מורכבים שנבחרו אקראית מעבודותיו של אריסטו. הרצאתה נשמעה בעניין, וכשסיימה קיבלה תשואות בעוד פרופסור רינלדיני מעניק לה את דרגת הדוקטור, את ספר הפילוסופיה, מניח זר דפנה על ראשה, שכמייה (Mozzetta ) מפרוות הרמין לכתפיה ועונד טבעת לאצבעה. מאורע זה אויר ב"חלון קורנרו" בחזית המערבית של הספרייה לזכרו של תומפסון בקולג' ואסאר בניו יורק.

אלנה נפטרה בגיל 38, ב-26 ביולי 1684, ממחלת השחפת. מותה צוין בטקסי זיכרון בוונציה, פדובה, סיינה ורומא.

בשנת 1688 הוצאו לאור כתביה, הכוללים כתבים אקדמאים, תרגומים וחיבורים דתיים, בעיר פארמה. ב-1685 הנפיקה אוניברסיטת פדובה מדליה לזכרה. ב-1895 פתחה אם המנזר מתילדה פינסנט ממסדר הנזירות האנגליות הבנדיקטיות ברומא את קברה של אלנה, והעבירה את שרידיה לארון קבורה חדש, עליו נחקקה מצבה חדשה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תאולוגים נוצרים
קטגוריה:פילוסופים איטלקים
קטגוריה:מתמטיקאיות איטלקיות
קטגוריה:ילידות 1646
קטגוריה:מדעניות המאה ה-17
קטגוריה:נשים איטלקיות במאה ה-17
קטגוריה:מתמטיקאים איטלקים במאה ה-17
קטגוריה:איטלקיות שנפטרו משחפת
קטגוריה:נפטרים ב-1684
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פדובה
עונת 1949/1950 בליגה הישראלית בכדורגל

**עונת 1949/1950 בליגה הישראלית בכדורגל** הייתה העונה הראשונה והיחידה של "הליגה הישראלית בכדורגל" במתכונתה המיוחדת במדינת ישראל. זו הייתה העונה הראשונה לאחר הכרזת עצמאות והעונה ה-12 כולל העונות הסדירות (שהגיעו לסיומן) בתקופת המנדט. הליגה הייתה הליגה הבכירה ותחתיה התקיימה הליגה המיוחדת, שכללה 5 אזורים, 9 קבוצות בכל אזור. 

העונה החלה ב-28 במאי 1949 והסתיימה ב-24 ביוני 1950. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדירוג בטבלה על פי יחס שערים.

תחילה תוכנן שהליגה תכלול 14 קבוצות, כפי שהיה בתקופת המנדט, אולם הפועל הצפון תל אביב לא התייצבה ל-3 משחקים הראשונים ולכן הוצאה מהליגה. בתחילת מרץ 1950 מכבי נס ציונה הפסיקה להתייצב למשחקים ולכן הנקודות שבהן זכתה בוטלו.

בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות.

בעונת 1950/1951 המשחקים לא התקיימו. לקראת עונת 1951/1952 הוקמה ליגה א' במתכונת חדשה.

## טבלת הליגה

1. משחק בין הפועל פתח תקווה לבין בית"ר תל אביב בוטל ונקודות לא הוענקו.

קטגוריה:1949 בישראל: ספורט
קטגוריה:1950 בישראל: ספורט
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1949
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1950
קולושקי

**קולושקי** (בפולנית: **Koluszki**) היא עיר קטנה בפרובינציית לודז' שבפולין, השוכנת על צומת מסילות ברזל מרכזי, ואשר התקיימה בה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
קולושקי נזכרת לראשונה בשנת 1399, ובמהלך השנים היוותה מוקד מסחר חשוב. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכלל היישוב בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכלל בשטח פולין הקונגרסאית.

בשנת 1846 חובר היישוב לקו מסילת הברזל שבין ורשה וקרקוב. בשנת 1949 הוענק ליישוב מעמד עירוני.

## יהודי קולושקי
יהודים ישבו בקולושקי מאמצע המאה ה-18. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 475 יהודים, קרוב למחצית מתושביו באותה עת. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי היישוב מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו ליישוב פליטים יהודים רבים, ובאביב 1941 רוכזו כל יהודי המקום בגטו שהוקם בו, בו הועסקו בעבודות כפייה מפרכות. עם הבאת מגורשים יהודים נוספים ליישוב, הגיע מספר היהודים בו בסוף שנת 1941 לכ-3,000 איש, ואלו שוכנו בצפיפות רבה בגטו המקומי.

באוקטובר 1942 נערכה בגטו שביישוב אקציית חיסול, בה שולחו כ-3,000 יושביו למחנה ההשמדה טרבלינקה, תוך רצח כ-40 יהודים בשטח הגטו.

## קישורים חיצוניים

* קולושקי באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
הוקון זיגרודסון

**הוקון זיגרודסון** (בנורדית עתיקה: ** Hákon Sigurðarson**, בנורווגית: ** Håkon Sigurdsson**; 937 – 995) היה השליט דה פקטו של נורווגיה מ-975 ועד למותו.

## ראשית חייו
הוקון היה בנו של זיגרוד הוקונסון, רוזן לאדה והשליט של טרונדלג ושל הלוגלנד. אמו הייתה ברגיוט, בתו של תורה רגנולדסון, רוזן מור. על פי אדם מברמן הוא היה "מצאצאיו של איבר, ומגזע ענקים". בסאגות נטען שהוקון הוא צאצא מהשושלת האלוהית של סימינג, בנו של אודין. האבנים הרוניות של הרוזן הוקון שבשוודיה עשויות להתייחס אלי.

## שלטונו
הוקון נעשה רוזן לאחר שאביו נהרג על ידי אנשיו של האראלד השני, מלך נורווגיה ב-961. לזמן מה הוא לחם לצדו של המלך האראלד, עד שנאלץ להימלט לדנמרק, שם מצא מקלט אצל האראלד "כחול השן". בדנמרק הוא היה שותף עם האראלד "כחול השן" כנגד האראלד השני.

ב-971 עמד הוקון מאחורי מותו של האראלד השני במסגרת קנוניה של האראלד "כחול השן", שהזמין את בנו המאומץ לדנמרק כדי לעניין אותו בשליטה בנחלות דניות חדשות. בין הוקון לבין אֶחָיו של האראלד השני ששרדו פרצה מלחמת אזרחים, אך הוקון יצא ממנה מנצח. לאחר מכן משל הוקון בנורווגיה כמלך וסאל של האראלד "כחול השן", אך בפועל הוא היה שליט עצמאי. הוקון תקף עבור האראלד את יטאלנד והרג את שליטה, הרוזן אוטר. כאשר היה הוקון בדנמרק, אילץ אותו האראלד לטבול לנצרות וסיפח אליו אנשי כנסייה שישובו איתו לנורווגיה ויפיצו בה את הנצרות. כאשר באה שעתו של הוקון לשוב לצאת לדרך הוא הורה לאנשי הכמורה לחזור לחוף.

בערך בשנים 973 – 974 הוא יצא לדנמרק כדי לסייע להאראלד "כחול השן" בהגנת ממלכתו כנגד אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, כוחותיו של הקיסר הצליחו לחסום את ניסיונו של האראלד להסיר מעליו את עולם של הגרמנים. לאחר מכן לא שילם יותר הוקון מס לדנמרק.

הוקון היה מאמין אדוק באלים הנורדים הישנים וכאשר האראלד "כחול השן" ניסה לכפות עליו את הדת הנוצרית בשנת 975 לערך, הפר הוקון את בריתו עם דנמרק. ב-977 נמלט לחצרו של הוקון ולדימיר הראשון, נסיך קייב, קיבץ סביבו מספר רב ככל האפשר של לוחמים ויקינגים כדי להשיב לידו את העיר נובגורוד ובשובו בשנה שלאחר מכן הוא פתח במסע מלחמה כנגד יארופולק, נסיך קייב. ב-986 הובס צי פלישה דני של שכירי חרב ויקינגים בקרב הוירונגוור.

## מותו
ב-995 פרץ עימות בין הוקון לבין אנשי טרונדלג (מרכז נורווגיה), כאשר הגיע לשם אולף טריגבאסון, שהיה נינו של האראלד הראשון, מלך נורווגיה. עד מהרה איבד הוקון את כל התמיכה שלו והוא נהרג על ידי עבדו וידידו, טורמוד קרק, בעודו מתחבא בחוות רימול שבמחוז מלהוס. לאחר מותו של הוקון זיגרודסון נמלטו שני בניו, אריק הוקונסון וסוון הוקונסון ומצאו מקלט אצל אולוף סקטקונונג, מלך שוודיה.

## קישורים חיצוניים

* Cawley, Charles (August 2012), Haakon Sigurdsson (Norway Nobility), Foundation for Medieval Genealogy, retrieved August 2012 
* הוקון זיגרודסון באנציקלופדיה אמריקנה (1920).
* 

קטגוריה:אנשי צבא נורווגים
קטגוריה:אצולה נורווגית
קטגוריה:נפטרים ב-995
יונקי כיס אמריקאיים

[ממוזער|[אופוסום וירג'יניה - היחיד מבין הכיסאים החי באמריקה הצפונית.]]
**יונקי כיס אמריקאיים** (שם מדעי: Ameridelphia) היא על-סדרה של כיסאים ממוצא אמריקני ונחשבים לקדומים ביותר מבין הכיסאים והם היחידים בין יונקי הכיס החיים בשני האמריקות, למעט המין מוניטו דל מונטה שנחשב לפרימיטיבי מבין קבוצת חיות כיס אוסטרליות. שאר הכיסאים החלו לעבור בהדרגה מאמריקה הדרומית דרך אנטארקטיקה ממנה הם נכחדו ולאוסטרליה והאיים סביבה, שם הם קיימים היום.

המין אופוסום וירג'יניה הוא הכיסאי היחיד החי בטבע באמריקה הצפונית.

## מיון
בעל-סדרה שרדו שתי סדרות ובשניהם משפחות יחידות:
*סדרה אופוסומים (Didelphimorphia)
**משפחה אופוסומיים (Didelphidae)
***סוג: אופוסום (*Didelphis*)
***סוג: אופוסום ארבע-עיני (*Philander*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום ארבע-עיני חום (*Metachirus nudicaudatus*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום המים (*Chironectes minimus*)
***סוג: אופוסום הלוטרה (*Lutreolina crassicaudata*)
***סוג: אופוסום קצר-זנב (*Monodelphis*)
***סוג: אופוסום עב-זנב (*Thylamys*)
***סוג: אופוסום חינני (*Gracilinanus*)
***סוג: אופוסום חבוי (*Cryptonanus*)
***סוג: אופוסום דקיק (*Marmosops*)
***סוג: אופוסום עכברי (*Marmosa*) 
***סוג ומין יחיד: אופוסום עכברי אפור (*Tlacuatzin canescens*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום עכברי קלינובסקי (*Hyladelphys kalinowskii*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום פטגוני (*Lestodelphys halli*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום הצ'אקו (*Chacodelphys formosa*)
***סוג: אופוסום צמרירי (*Caluromys*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום שחור-כתף (*Caluromysiops irrupta*)
***סוג ומין יחיד: אופוסום זנב-שיח (*Glironia venusta*)
*סדרה אופוסומיים חדפיים (Paucituberculata)
**משפחה אופוסומים חדפיים (Caenolestidae)
***סוג אופוסום חדפי (*Caenolestes*)
***סוג ומין יחיד אופוסום חדפי אינקה (*Lestoros inca*)
***סוג ומין יחיד אופוסום חדפי חוטמני (*Rhyncholestes raphanurus*)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1892
קטגוריה:על-סדרות בעלי חיים
המלחמות האיליריות

**המלחמות האיליריות** היו סדרת מלחמות בשנים 229–168 לפנה"ס בין הרפובליקה הרומית לממלכת איליריה.

ב**מלחמה האילירית הראשונה**, שנמשכה מ-229 לפנה"ס עד 228 לפנה"ס, עלתה דאגתה של רומא בנוגע לנתיבי הסחר שלאורך הים האדריאטי, בשל התעצמותה של ממלכת ארדיאיי (Ardiaei) עם עליית המלכה טאוטה  לכס השלטון, שהוציאה להורג את נציג רומא באיליריה קרונקניוס ותקפה ספינות מסחר של סוחרים איטלקיים שבחסותה של רומא. מפאת כל אלה שלח הסנאט הרומי את הקונסולים לוקיוס פוסטומיוס אלבינוס וגניאוס פולוויוס קנטומליוס בראש הצבא לאיליריה, רומא גירשה את כוחותיה של טאוטה מהערים היווניות אפולוניה, קורקירה, אפידאמנוס, פארוס ואחרות ומינו את דמטריוס מפארוס למושל על ערים אלו, ובנוסף סיפחו חלקים מאיליריה לרומא. עם טאוטה רומא הגיעה להסכם שלא תשוט בימים רומיים ויוונים ותיסוג מרוב חבלי איליריה.

**המלחמה האילירית השנייה** נמשכה מ-220 לפנה"ס עד 219 לפנה"ס. בסתיו של 220 לפנה"ס רומא הייתה במשא ומתן עם המצביא מושל היספניה מטעם קרתגו, חניבעל ברקה, ונראה היה שמלחמה חדשה בין רומא לקרתגו בפתח. דמטריוס ניצל את העובדה שתשומת לבם של הרומאים מרוכזת בקרתגו, ותקף ערים איליריות שהיו בשליטת הרומאים. הוא הפליג עם צי של 50 ספינות אל מעבר לליסוס, מפר בכך סופית את החוזה משנת 229, שעל פיו לאילירים ייאסר להפליג מעבר לליסוס עם יותר משתי ספינות. הרומאים רצו לבטח את ענייני הבלקן לקראת המלחמה הקרבה עם קרתגו, והחלו במשלוח כוחות לאיליריה.

במקביל ביוון פרצה "מלחמת בעלות הברית", בין הליגה האכאית ומוקדון, לליגה האיטולית. בראשית שנת 220 לפנה"ס יצאו דמטריוס ומצביאו סקרדילאידאס עם 90 ספינות למסע שוד וביזה. הם תקפו את פילוס, אולם לא הצליחו לכובשה. לאחר מכן החליטו להתפצל, סקרדילאידאס עם ארבעים ספינות עצר בנפפקטוס וסייע שם לאיטולים לתכנן את הפלישה לאכאיה. דמטריוס עם שאר הצי שדד כסף מאיים שונים. הצי החזק של רודוס נשלח נגדו, ועל כן קיבל בשמחה את הצעת הגנרל האכאי טאוריון לסייע לו למנוע את השתלטות האיטולים על קינאיתה. אולם דמטריוס הגיע יומיים מאוחר מדי, ועל כן הסתפק בכמה פשיטות על חופי איטוליה. לאחר מכן חזר לאיליריה להתכונן לקראת ההתקפה הרומאית. שלא כמו טאוטה, דמטריוס היה מוכן היטב למלחמה. הוא הציב חילות מצב באזורים שבהם היו עלולים הרומאים לנחות, ודאג לסלק מהם את אלו שלא היו נאמנים לו. אולם המפקד הרומאי לוקיוס אמיליוס פאולוס, הצליח להערים עליו על ידי כך שפיתה אותו לצאת עם כל כוחותיו לנמל של פארוס, בעוד שבפועל תקפו הרומאים מכיוון אחר. בעקבות כך נכבשה פארוס, ודמטריוס נאלץ לצאת לגלות.

ב-171 לפנה"ס, גנטיוס מלך איליריה היה בברית עם הרומאים נגד המקדונים. אבל בשנת 169 לפנה"ס הוא ערק וכרת ברית עם פרסאוס מלך מוקדון. במהלך **המלחמה האילירית השלישית**, בשנת 168 לפנה"ס, הוא עצר שני לגיונים רומיים והרס את הערים אפולוניה ודיראכיון, שהיו בברית עם רומא. הוא הובס בסקודרה על ידי כוח רומי תחת גאלוס לוקיוס אנטוניוס, וב-167 הובא לרומא כשבוי להשתתף בחגיגות הניצחון לגאלוס.

קטגוריה:הרפובליקה הרומית
קטגוריה:מלחמות רומיות
קולאצ'יצה

**קולאצ'יצה** (בפולנית: **Kołaczyce**; ביידיש: **קולושיץ**) היא עיירה במחוז יאסלו  שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
קולאצ'יצה נזכרת לראשונה בשנת 1339, עת הוענקו לה זכויות עיר. בשנת 1474 נשרפה העיירה בידי ההונגרים, ובשנת 1657 הוחרבה בידי הטרנסילבנים.

בחלוקת פולין בשנת 1772 נכללה העיירה בתחום ממלכת הבסבורג, ועד סוף מלחמת העולם הראשונה הייתה בשטח גליציה האוסטרית.

## יהודי קולאצ'יצה
יהודים התיישבו בעיירה בראשית המאה ה-19, ובתחילה השתייכו בני המקום לקהילת יאסלו הסמוכה. בסוף המאה ה-19 התקיימה ביישוב קהילה עצמאית, כאשר בין השנים 1890 ו-1902 כיהן בה הרב יעקב פרנקל תאומים. בשנים 1892 ו-1898 נערכו פרעות ביהודי העיירה.

בין מלחמות העולם נותרו בעיירה כ-250 יהודים, כחמישית מתושביה, ורובם נמנו על החסידות, תוך קיום פעילות של תנועת הנוער עקיבא ביישוב. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בספטמבר 1939, הטילו אלו גזירות שונות על יהודיה, ובהמשך הקימו בה גטו. ב-12 באוגוסט 1942 רצחו הגרמנים את כ-260 היהודים שנותרו בגטו שבעיירה ליד הכפר הסמוך קריוביצה. בימים שלאחר מכן רצחו הגרמנים 14 יהודים נוספים שתפסו במקומות מסתור בסביבת העיירה. בספטמבר 1943 נרצחו עוד מספר יהודים שנמצאו באזור.

## קישורים חיצוניים

* 
* קולאצ'יצה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:גליציה
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:פודקרפצקיה: יישובים
יונקי כיס אוסטרליים

**יונקי כיס אוסטרליים** (שם מדעי: Australidelphia) היא על-סדרה גדולה של כיסאים הכוללת את רוב הכיסאים המודרניים. הם חיים ביבשת אוסטרליה ובאיים סביבה כגון טסמניה, גינאה החדשה ואף כמה איים אינדונזים.

המין הפרימיטיבי ביותר בקבוצה זו (והמין היחיד ששרד מסדרתו) מוניטו דל מונטה, החי ביערות בדרומה של אמריקה הדרומית והוא בעל מאפיינים של יונקי כיס אמריקאים, אף שהוא אינו שייך לקבוצה זו. מעריכים שקרוביו הפרהיסטוריים נעו דרך היבשת הקדומה גונדוונה, דרך אנטארקטיקה (לפני שהדרימה והתקררה) ונעו דרכה לאוסטרליה, שם מילאו את גומחות יונקי השליה הנעדרים.

## מיון
[ממוזער|[קווארי]]
[ממוזער|[בנדיקוט חום צפוני]]
[ממוזער|[וומבט שעיר-אף דרומי]]
* סדרה מוניטאים (Microbiotheria)
** משפחה מוניטיים (Microbiotheriidae) - בה סוג ומין יחיד.
* סדרה חפרפרות כיס (Notoryctemorphia)
** משפחה חפרפרות כיס (Notoryctidae) - בה סוג יחיד
* סדרה בנדיקוטאים (Peramelia)
**משפחה בילביים (Thylacomyidae) - בה סוג יחיד
**משפחה בנדיקוטיים רגלי-חזיר - נכחדה
**משפחה בנדיקוטיים (Peramelidae) - בה 6 סוגים
*סדרה קנגוראים (Diprotodontia)
**משפחה קואליים (Phascolarctidae) - בה סוג יחיד
**משפחה Ilariidae - נכחדה
**משפחה דיפרוטודוניים (Diprotodontidae) - נכחדה
**משפחה Palorchestidae - נכחדה
**משפחה אריות כיס (Thylacoleonidae) - נכחדה
**משפחה Wynyardiidae - נכחדה
**משפחה וומבטיים (Vombatidae) - בה 2 סוגים
**משפחה קוסקוסיים (Phalangeridae) - בה 6 סוגים
**משפחה צופוניים (Tarsipedidae) - בה סוג יחיד
**משפחה כיסנאיים (Petauridae) - בה 3 סוגים
**משפחה פוסומים ננסיים (Burramyidae) - בה 2 סוגים
**משפחה פוסומים זנבות-טבעת (Pseudocheiridae) - בה 6 סוגים
**משפחה פוסומים מנוצי-זנב (Acrobatidae) - בה 2 סוגים
**משפחה Balbaridae - נכחדה
**משפחה קנגורים חולדתיים (Potoroidae) - בה 3 סוגים
**משפחה קנגוריים (Macropodidae) - בה 11 סוגים
**משפחה קנגוריים מושקים (Hypsiprymnodontidae) - בה סוג יחיד
*סדרה טורפי כיס (Dasyuromorphia)
**משפחה נומבטיים (Myrmecobiidae) - בה סוג יחיד
**משפחה נמיות כיס (Dasyuridae) - בה 15 סוגים
**משפחה זאבי כיס (Thylacinidae) - נכחדה

## קישורים חיצוניים
 

*
קטגוריה:על-סדרות בעלי חיים
ערבל תדר

300px|ממוזער|שמאל|ערבל תדר
**ערבל תדר** הוא רכיב אלקטרוניקה לא ליניארי היוצר מכפלת תדרים במוצאו בהתאם לתדרים במבואו.

ברוב המקרים, ערבל תדר אידיאלי יקבל במבואו שני תדרים, f1 ו-f2, ויצור במוצא את הסכום של f1 + f2 וההפרש של f1 - f2. עבור שני אותות צרי סרט, הניתנים לתיאור על ידי x(t) = \cos(2\pi f t) בשני תדרים שונים, ניתן להיעזר בזהות הטריגונומטרית \cos(\alpha)\cdot\cos(\beta) = \frac{\cos(\alpha+\beta)+\cos(\alpha-\beta)}{2} ולראות כי במוצא הערבל יתקבל האות הבא:\frac{\cos(2\pi(f_1+f_2)t)+\cos(2\pi(f_1-f_2)t)}{2}

כלומר התקבלו שני אותות בתדר הסכום וההפרש בין שני אותות המבוא.

בפועל, הערבל מפיק במוצאו בנוסף לסכום והפרש התדרים גם סכומים והפרשים של כפולות שלמות של תדרי המבואות (בדרך כלל לא באותה עוצמה). כלומר התדרים במוצא הערבל בפועל נתונים ע"י:

f_{out} = m\cdot f_1 \pm n\cdot f_2 כאשר m,n מספרים שלמים כלשהם.

השימוש בערבל תדר הוא בעיקר בהמרת אות בתדר נמוך (BASEBABND) לתדרי שידור, או בהמרת אות נקלט מתדר גבוה לתדר נוח לקליטה.

עם כניסתם של דוגמים ספרתיים בתדרים ורוחבי סרט גבוהים לתחום השידור והקליטה המודרני, השימוש בערבלי תדר פחת אך עודנו קיים.

## ראו גם
* סירקולטור
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רכיבים אלקטרוניים
קטגוריה:רכיבים חשמליים
קטגוריה:טכנולוגיה תקשורתית
קומארוב אוסאדה

**קומארוב אוסאדה** (בפולנית: **Komarów-Osada**) הוא כפר במחוז זמושץ' שבפרובינציית לובלין בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## היסטוריה
היישוב נזכר לראשונה בתחילת המאה ה-15, ועד המאה ה-18 הוענקו לו זכויות עיר, אשר ניטלו ממנו בשנת 1868.

היישוב נודע בשל שני קרבות מרכזיים שנערכו בסביבתו: האחד בשנת 1914, במהלך מלחמת העולם הראשונה, בו הביסו הכוחות האוסטריים את הכוחות הרוסיים, והשני באוגוסט 1920, במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית, בו ניצחו הכוחות הפולניים את הכוחות הסובייטיים.

## יהודי קומארוב אוסאדה

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-1,750 יהודים, שהיוו רוב תושביו, והתקיימה בו פעילות ציונית ענפה, לצד מוסדות חסידיים. בשנת 1920 רצחו חיילים אוקראינים 16 מיהודי היישוב.

בתחילת מלחמת העולם השנייה עבר היישוב מיד ליד בין הצבא האדום ובין הוורמכט, ולבסוף, בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב, נקבע בתחום הכיבוש הגרמני. עם כניסת הגרמנים ליישוב, החלו אלו להחרים רכוש מיהודיו, ולחטוף אותם לעבודות כפייה שבוצעו במחנה עבודה בזמושץ'. בהמשך, הובאו לכפר כ-200 יהודים שגורשו מאזור לודז', כ-400 יהודים שגורשו מזמושץ' וכ-700 יהודים שגורשו משטחי צ'כוסלובקיה.

בקיץ 1941 רוכזו יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, וב-23 במאי 1942 שולחו רבים מהם למחנה ההשמדה בלז'ץ. עד נובמבר 1942 נורו רוב היהודים שנותרו בגטו, והאחרונים מביניהם שולחו לבלז'ץ.

## קישורים חיצוניים

* קומרוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קונוב

**קונוב** (בפולנית: **Kunów**, ביידיש: **קינעוו**, **קינוב**) היא עיירה במחוז אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי שבפרובינציית שוויינטוקז'יסקיה בפולין.

## תולדות היישוב
קונוב נזכרת לראשונה בתחילת המאה ה-12 כאחוזת בישופים, ובשנת 1365 הוענקו לה זכויות עיר. בשנת 1502 הוחרב היישוב בידי הטטרים, ולאחר שהשתקם, נפגע שוב באמצע המאה ה-17 כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית לפולין. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכלל היישוב בתחום ממלכת הבסבורג, ובשנת 1815 נכלל בשטחי פולין הקונגרסאית.

במהלך מרד ינואר היווה היישוב אחד ממוקדי המורדים הפולנים, ועקב כך, נטלו ממנו הרוסים את מעמדו העירוני בשנת 1869. זכויות אלה הושבו ליישוב רק בשנת 1990.

## יהודי קונוב
בשנת 1912 (תרע"ב) מונה רבי יעקב יצחק דן לנדא (לימים האדמו"ר מסטריקוב) לכהן כרב העיר. לפניו כיהן אחיו רבי אברהם אביגדור שנפטר בחטף. לאחר עשר שנות רבנות הייתה שרפה גדולה בעיר והרב לנדא חזר לבית הוריו וסייע לאביו בהנהגת החסידות. 

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-500 יהודים, כרבע מתושביו. עם כיבוש היישוב בידי הגרמניה הנאצית בתחילת ספטמבר 1939, גורשו יהודיו לאוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי, וכעבור שבוע הורשו לחזור אליו. עם שובם, הוטלו עליהם גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, חובת ביצוע עבודות כפייה, החרמת רכוש, איסור על קשר עם לא יהודים וחובת תשלום סכומי כופר. במרץ 1941 הובאו ליישוב כ-100 יהודים שגורשו מווינה.

בסוף אוקטובר 1942 ערכו אנשי ס"ס וכוחות אוקראיניים אקציית חיסול בגטו שביישוב, תוך שליחת כ-500 מיושביו למחנה ההשמדה טרבלינקה, ורצח הקשישים והחולים מחוץ ליישוב. מקהילת קונוב שרד את השואה יהודי אחד.

## קישורים חיצוניים

* 
* קונוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:שוויינטוקז'יסקיה: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
מכנובקה

**מכנובקה** (מיידיש. לעיתים: **מאַכניװקאַ**; באוקראינית, **Махнівка**, מכניבקה; בשנים 1935–2016: **Комсомольське**, קומסומולסקה; ברוסית: **Комсомольское**, קומסומולסקויה) היא עיירה במחוז ויניצה שבאוקראינה, על גדת נהר גנילופיאט, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
היישוב נזכר לראשונה בשנת 1648, עת פשטו עליו גייסות חמלניצקי, ורצחו את היהודים ואת הפולנים המקומיים בו. בחלוקת פולין בשנת 1793 נכלל היישוב בתחום האימפריה הרוסית.

## יהודי מכנובקה
בעיר פעלה חסידות מכנובקה, שושלת חסידית מבית חסידות סקווירא.

בשנת 1897 נמנו ביישוב 2,435 יהודים, קרוב למחצית מתושביו. בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-2,500 יהודים. במהלך התקופה הסובייטית עזבו את היישוב יהודים רבים, ופעלו בו מועצה יהודית ממלכתית ובית ספר יידי.

ב-14 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים, ואלו החלו בביצוע מעשי התעללות ושוד ביהודיו, תוך חטיפתם לעבודות כפייה. ב-10 בספטמבר 1941 רצחו שוטרים גרמנים ואוקראינים כ-830 יהודים מהיישוב, וכן יהודים נוספים מכפרי הסביבה, ביער ז'ז'לב, כ-5 ק"מ מהיישוב. כמה עשרות יהודים שניצלו מהטבח, וכן יהודים נוספים מהסביבה, רוכזו לאחר מכן בגטו שהוקם בכפר, אשר ב-8 באוגוסט 1942 נרצחו כ-90 מיושביו.

ב-13 בדצמבר 1942 חוסל סופית הגטו שביישוב, עם רצח אחרוני יושביו בידי הגרמנים והאוקראינים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז ויניצה: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15
ארטאשס הראשון, מלך ארמניה

ממוזער|ארטאשס הראשון

ממוזער|טקס ההלוויה של ארטאשס
**ארטאשס הראשון** (ביוונית: **Άρταξίας** בארמנית: **Արտաշես**; המאה ה-2 לפנה"ס) היה מלך ארמניה, ומייסד ממלכת ארמניה.

## ביוגרפיה
לאחר כיבושה של ממלכת אוררטו בידי מדי, וכיבושה של מדי בידי מלך אנשאן כורש הגדול, הפכה ארמניה לסטראפיה נידחת בתוך הממלכה האחמנית. הממלכה האחמנית נכבשה בידי אלכסנדר הגדול מלך מוקדון, ובכלל זה ארמניה. אלכסנדר, לא ביקר מעולם בארמניה, אולם הסטראפ שלה נכנע לפניו כפי שבחרו לעשות סטראפים פרסיים רבים אחרים. ארמניה, הפכה למחוז נידח בתוך האימפריה הסלווקית. היא הייתה מחולקת ל"ממלכות" רבות, שהיו ככל הנראה שושלות מקומיות. המלך הסלווקי אנטיוכוס השלישי (הגדול), מינה מתישהו בין 200-209 לפנה"ס את ארטאשס כסטרטגוס של ארמניה.

לפני כן לא ידוע דבר על ארטאשס. הוא מילא את שליחותו בנאמנות, אולם לאחר שבשנת 191 לפנה"ס הובס אנטיוכוס בקרב מגנסיה, מרדו בו ארטאשס והכתיר עצמו כמלך ארמניה. ארטאשס, איחד את הארמנים, וקבע גבול מסודר לממלכתו. הרומאים, הכירו בממלכתו כפי שהכירו במרבית הממלכות שמרדו בשלטון הסלווקי. כמו כן, מקורות מסוימים רומזים שארטאשס אירח בחצרו את המצביא הקרתגי המפורסם חניבעל ברקה. על פי המסופר חניבעל סייע לארטאשס לבנות עיר שסטראבון מכנה "ארטקססטה" על שם המלך, ופלוטרכוס מכנה "קרתגו שבארמניה". לא ברור במה סייע חניבעל בבניית העיר, סטראבון רק כותב שהעיר: "נבנתה בידי חניבעל", ופלוטרכוס מכנה אותה: "מעשה ידיו של חניבעל הגדול שבאויבי רומא". ידיעה זו סותרת ידיעה אחרת על פיה חניבעל שהה אותה תקופה בכרתים.

ארטאשס, הנהיג בממלכתו שפה אחידה שהייתה ככל הנראה מבוססת על ארמית. ברוב הכתובות הארמניות מאותה תקופה הוא מכונה "ארתחששתא". ארטאשס גם בנה ערים וייסד מקדשים, והשושלת שלו עתידה להחזיק מעמד עד אמצע ימי הביניים. ההיסטוריון הארמני מובסס חורנאצי מספר, כי האלאנים, עם נודד ממוצא איראני פלשו לארמניה בתקופת שלטונו של ארטאשס. ארטאשס, יצא לקרב מול האלאנים הביס אותם ואף לקח בשבי את בנו של מלך האלאנים. מלך האלאנים נאלץ להסכים להסכם שלום עם ארטאשס, אולם ארטאשס לא הסכים לתנאי אחד, להחזיר את השבוי. בתגובה, הנסיכה האלאנית סאטאניק (Satenik) נעמדה על שפת הנהר מול מחנהו של ארטאשס והפצירה בו לשחרר את אחיה. ארטאשס נשבה ביופייה של סאטאניק, והסכים לשחרר את אחיה בתמורה לידה. מלך האלאנים השיב לו שאצל האלאנים מקובל שהחתן "חוטף" את הכלה. ארטאשס, על פי המסופר לקח חבל מעור, והשליך אותו אל הגדה השנייה של הנהר. החבל נכרך סביב מותניה של הנסיכה והוא לקח אותה למחנה שלו. החתונה נחגגה בפאר והדר, על ראש החתן נשפכה מקלחת של זהב, ועל ראש הכלה מקלחת של פנינים.

סאטאניק, ילדה לארטאשס שישה בנים. בנו הבכור טיגראנס הראשון ירש אותו. טיגראנס היה שליט פחות מוצלח מאביו, ובימיו גברה השפעת האימפריה הפרתית בממלכה. נכדו טיגראנס הגדול, הצליח להביס את הפרתים, ולהפוך את ארמניה לאימפריה אדירה, אולם גם הוא הובס בסוף הפעם בידי הרומאים. עם זאת ממלכת ארמניה המשיכה להתקיים עוד שנים רבות.
## קישורים חיצוניים

* היסטוריה של ארמניה ב"אתר ארמניה"
* ארטאשס הראשון באנציקלופדיה איראניקה 
* [ארטאשס הראשון, מלך ארמניה המלך ארטאשס] באתר armenians.com 
* ארטאשס הראשון במכון ללימודים ארמניים 
* ארטאשס הראשון באנציקלופדיית פאולי-ויסובה 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ארמניה
קטגוריה:ארמניה: היסטוריה
קטגוריה:חניבעל
קטגוריה:ארמנים
קלאוס פיכטל

**קלאוס פיכטל** (בגרמנית: **Klaus Fichtel**, נולד ב-19 בנובמבר 1944 בקאסטרופ-ראוקסל שבגרמניה) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בשאלקה 04, בורדר ברמן ובנבחרת גרמניה המערבית בעמדת המגן.

פיכטל הוא שיאן ההופעות של שאלקה 04 בכל הזמנים, עם 477 הופעות בבונדסליגה במדי הקבוצה. פיכטל ממוקם רביעי בטבלת שיאני ההופעות בבונדסליגה בכל הזמנים עם 552 הופעות, 477 במדי שאלקה 04 ועוד 75 במדי ורדר ברמן.

## קריירת מועדונים
פיכטל החל לשחק בקבוצה הבוגרת של שאלקה 04 בשנת 1965 כאשר היה בן 21. פיכטל שיחק בקבוצה במשך 15 עונות ברציפות, בהן כבש 14 שערים ב-437 הופעות. עם שאלקה זכה פיכטל בגביע מקומי בשנת 1972, לאחר ניצחון 5-0 בגמר על קייזרסלאוטרן.

בשנת 1980 עבר פיכטל לורדר ברמן, שנשרה בעונה הקודמת לליגת הבונדסליגה השנייה. פיכטל עלה עם הקבוצה לבונדסליגה בעונת 1982, וכבר בעונת הבכורה המחודשת של הקבוצה בבונדסליגה, סייע לה לסיים במקום השני, ובעונה העוקבת במקום החמישי. פיכטל עזב את ורדר ברמן לאחר ארבע עונות, בהן ערך 75 הופעות בבונדסליגה ועוד 42 הופעות בבונדסליגה השנייה, שבהן לא הבקיע. 

בשנת 1984 חזר פיכטל לשאלקה 04, והוסיף 40 הופעות נוספות בארבע עונות במדי הקבוצה. בשנת 1988 פרש פיכטל ממשחק פעיל, כשהוא בן 44.

## קריירה בינלאומית
לפיכטל 23 הופעות ושער אחד במדי נבחרת גרמניה המערבית. פיכטל השתתף עם הנבחרת במונדיאל 1970, בו סיימה נבחרתו במקום השלישי.

## תארים
עם שאלקה 04:
* הגביע הגרמני: 1972

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1944
קונסקיה

**קונסקיה** (בפולנית: **Końskie**; ביידיש: **קינסק** או **קינצק**) הוא עיר מחוז בפרובינציית **[[שוויינטוקז'יסקיה|שְׁוְויֶינְטוֹקְזִ'יסְקְיֶה]]** שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
קונסקיה הייתה מיושבת מהמאה ה-11, ונזכרת לראשונה במסמך משנת 1124. בתחילת המאה ה-13 נבנתה ביישוב כנסייה. בשנת 1748 הוענקו לקונסקיה זכויות עיר. באזור קונסקיה התפתחה מראשיתה של העיר תעשיית כריית עפרות ברזל והתכת ברזל.

## יהודי קונסקיה
[ממוזער|תצלום של בית הכנסת של קונסקיה מ[שנות ה-30 של המאה ה-20.]]
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בקונסקיה הוא מהמאה ה-16, ואלו תרמו חלק משמעותי לפיתוחה התעשייתי של העיר בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.

בין מלחמות העולם נמנו בעיר כ-6,500 יהודים, מתוך כ-8,300 תושבים, והתקיימה בה פעילות של המפלגות היהודיות השונות, וכן פעילות של בתי ספר עבריים. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיר מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

### בשואה
עם כיבוש העיר בידי הגרמנים בספטמבר 1939, רצחו בו אלו עשרות יהודים, העלו באש בתי כנסת בה, ולקחו כבני ערובה כמה מנכבדי הקהילה בעיר להבטחת תשלום סכומי כופר. באביב 1940 רוכזו כ-7,500 יהודי העיר והפליטים היהודים שהגיעו אליה בגטו בן שני חלקים שהוקם בה, בו הועסקו בעבודות כפייה, חלקן במחנות עבודה בהרוביישוב.

עם הבאת יהודים נוספים מהסביבה לגטו שבעיר, בסתיו 1942 הגיע מספר יושביו לכ-10,000 יהודים. ב-3 בנובמבר 1942 שולחו כ-6,000 מהם למחנה ההשמדה טרבלינקה, וב-7 בנובמבר 1942 שולחו לטרבלינקה כ-3,000 יהודים נוספים מהגטו. כ-600 יהודים נרצחו בגטו במהלך אקציות אלה, ומספר יהודים שהצליחו להימלט מהגטו ליערות הסביבה נרצחו בידי פרטיזנים פולנים.

מספר יהודים מהגטו שהצליחו לחמוק מהאקציות, וכן יהודים נוספים מהסביבה, כ-800 איש, רוכזו לאחר מכן בצפיפות קשה ביותר במשק חקלאי בסביבת העיר, בו הועסקו בין היתר בפירוק בית העלמין היהודי בעיר. עד 7 בינואר 1943 גורשו כולם למחנות ולגטאות הסביבה, ומשם הועברו לאתרי ההשמדה.

## קישורים חיצוניים

* 
* קונסקיה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:שוויינטוקז'יסקיה: יישובים
קטגוריה:שוויינטוקז'יסקיה: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
גסטון סופריטי

**גסטון ניקולס סופריטי** (בספרדית: **Gastón Nicolás Soffritti**, נולד ב-13 בדצמבר 1991) הוא שחקן ומוזיקאי ארגנטינאי. 

סופריטי ידוע בעיקר בתפקידיו בטלנובלות של כריס מורנה: "פינת אור", "פלוריסיינטה" ו"קטנטנות".

## קריירה
בשנים 2001- 2002 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Yago, pasión morena" ("יאגו, תשוקה אפלה"), בה גילם את דמותו של מתאו.

בשנת 2003 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית של היוצרת והמפיקה כריס מורנה, "פינת אור", בה גילם את דמותו של חבודבודין/גיז'רמו.

בשנת 2005 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית של היוצרת והמפיקה כריס מורנה, "פלוריסיינטה", בה גילם את דמותו של טיאגו.

בשנת 2006 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית של היוצרת והמפיקה כריס מורנה, "קטנטנות", בה גילם את דמותו של פדריקו (פולגס) רומרו.

בשנים 2007–2008 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "פטיטו", בה גילם את דמותו של מתיאס.

בשנת 2012 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Graduados" ("בוגרים") בה גילם את דמותו של מרטין.

בשנים 2013–2014 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "Los vecinos en guerra" ("השכנים במלחמה"), בה גילם את דמותו של לוקאס.

בשנים 2014–2015 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "יום ולילה", בה גילם את דמותו של בנחמין.

בשנת 2017 השתתף בגרסה הארגנטינאית לתוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" בעונה ה-12, והוא פרש באמצע העונה. 

בשנים 2018–2021 כיכב לצד ניקולאס ריירה בשלוש עונות של הטלנובלה "Millennials" שמדברת על שישה חבר'ה צעירים בני דור המילניום ועל חייהם, האהבות שלהם, האינטרסים שלהם והקונפליקטים שלהם. בעוד באותה שנה כיכב בתפקיד הראשי בתור רומאו גריקו בטלנובלה "Simona" של אל טרסה, לצדם של חואן דרטס, רומינה גאטני ואנה מריה אורוסקו.   

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ארגנטינאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ארגנטינאים
קטגוריה:שחקנים ילדים ארגנטינאים
קטגוריה:מוזיקאים ארגנטינאים
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1991
קטגוריה:שחקני טלוויזיה ארגנטינאים
קוסוב לאצקי

**קוסוב לאצקי** (בפולנית: **Kosów Lacki**) היא עיירה במחוז סוקולוב שבפרובינציית מזוביה הפולין, אשר עד השואה הייתה יישוב יהודי.

## תולדות היישוב
העיירה נזכרת לראשונה בשנת 1202, ובשנת 1723 הוענקו לה זכויות עיר והיתר לקיים ימי שוק שבועיים וירידים שנתיים. בשנת 1869 ניטלו מהיישוב זכויותיו העירוניות, ואלה הושבו לו רק בשנת 2000.

## יהודי קוסוב לאצקי
קהילה יהודית עצמאית התקיימה בעיירה מאמצע המאה ה-18, לאחר שבני משפחת האצולה הפולנית קוסובסקי עודדו יהודים להשתקע ביישוב. בשנת 1827 היו כל תושבי העיירה יהודים. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,300 תושבים, כמעט כולם יהודים, והתקיימה בה פעילות ציונית, הגם שרוב תושביה היו חרדים.

### בשואה
בהתאם להסכם ריבנטרופ מולטוב נכללה העיירה בתחום הכיבוש הגרמני בפולין בספטמבר 1939, ואלו החלו מיד בגיוס יהודי המקום לעבודות כפייה, תוך שוד רכושם. בסוף 1939 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אליו הובאו בהמשך יהודים מקאליש. באמצע שנת 1942 שולחו מספר יהודים מהגטו שבעיירה לטרבלינקה, כדי לסייע בבניית מחנה ההשמדה.

בין 22 ל-25 בספטמבר 1942 פשטו על הגטו שבעיירה שוטרים גרמנים ופולנים, ושילחו את כל יושביו לטרבלינקה (1,100 איש). יהודים רבים שהתנגדו לאקציה נורו במקום, וחלקם הצליחו להימלט ליערות הסביבה, אך הוסגרו לגרמנים בידי הפולנים.

לאחר שחרור העיירה בקיץ 1944 רצחו הפולנים את היהודים הבודדים ששבו אליה.

## לקריאה נוספת
* מ. צאנין, **קוסוב** בתוך: **תל עולם: מסע על פני מאה קהילות נחרבות**, תל אביב: המנורה, 1962. עמ' 149–154 (תיאור החורבן ותיאור של המקום מיד לאחר מלחמת העולם השנייה ומבט האוכלוסייה המקומית על חיסול היהודים והשימוש בשללם)

## קישורים חיצוניים

* 
* קוסוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:אתרי מרידות יהודים בשואה
מיכאל צורק

**מיכאל צורק** (בגרמנית: **Michael Zorc**, נולד ב-25 באוגוסט 1962 בדורטמונד שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בבורוסיה דורטמונד ובנבחרת גרמניה בעמדת הקשר.

צורק היה קפטן בורוסיה דורטמונד בין השנים 1989 ו-1997.

## קריירת מועדונים
צורק שיחק בקבוצת הנוער של בורוסיה דורטמונד, ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 1981. צורק שיחק לאורך כל הקריירה שלו בבורוסיה דורטמונד, ונחשב לאחד מגדולי שחקניה בכל הזמנים. צורק זכה בגרמניה עם בורוסיה דורטמונד בשתי אליפויות הבונדסליגה, גביע מקומי אחד. בזירה הבינלאומית, צורק הגיע עם דורטמונד לגמר גביע אופ"א 1993, בו הפסידה הקבוצה במפגש כפול ליובנטוס. בשנת 1997, נפגשו שתי הקבוצות שוב, הפעם בגמר ליגת האלופות, בו דורטמונד ניצחה 3-1, וצורק זכה להניף את גביע האלופות לפני פרישתו, כמו גם את הגביע הביניבשתי באותה שנה, לאחר ניצחון בגמר על קרוזיירו. בשנת 1998 פרש צורק ממשחק פעיל לאחר 17 שנים בבורוסיה דורטמונד, בהן צבר 463 הופעות בבונדסליגה והבקיע 131 שערים, והוא מדורג במקום השני בטבלת המבקיעים של בורוסיה דורטמונד בכל הזמנים, לאחר מנפרד בורגסמולר.

## קריירה בינלאומית
לצורק שבע הופעות במדי נבחרת גרמניה, אך הוא מעולם לא זומן לטורניר גדול, על אף הצלחתו בבורוסיה דורטמונד. בשנת 1981 זכה באליפות העולם עד גיל 20 ובאליפות אירופה עד גיל 18 במדי נבחרות גרמניה הצעירות.

## לאחר הפרישה
צורק המשיך לעבוד בבורוסיה דורטמונד גם לאחר פרישתו ממשחק, ומונה למנהל הספורטיבי של הקבוצה, וזכה עמה בתפקיד זה באליפויות בשנים 2002, 2011 ו-2012.

## תארים
עם בורוסיה דורטמונד:
* גביע אירופה לאלופות: 1996/1997
* הגביע הביניבשתי: 1997
* אליפויות הבונדסליגה: 1994/1995, 1995/1996
* הגביע הגרמני: 1988/1989

עם נבחרות גרמניה המערבית הצעירות:
* גביע העולם עד גיל 20: 1981
* אליפות אירופה עד גיל 18: 1981

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1962
ינס נובוטני

**ינס נובוטני** (בגרמנית: **Jens Nowotny**, נולד ב-11 בינואר 1974 במאלש שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר ששיחק בעיקר בבאייר לברקוזן ובנבחרת גרמניה בעמדת הבלם.

נובוטני היה במשך שנים שיאן ההרחקות בבונדסליגה, כאשר צבר שמונה כרטיסים אדומים במהלך הקריירה בבונדסליגה. במאי 2017 השווה את שיאו לואיז גוסטבו.

## קריירת מועדונים
### קרלסרוהה
נובוטני שיחק במועדון הנוער של קרלסרוהה ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 1991, בגיל 17. נובוטני השתלב במהרה בקבוצה, ועוד בטרם מלאו לו 20 שנים, סייע לקבוצה לסיים במקום החמישי בבונדסליגה בשנת 1993, ולהעפיל לגביע אופ"א בעונה העוקבת, בו הודחה קרלסרוהה בפנדלים מול אוסטריה זלצבורג בחצי הגמר. נובוטני שיחק בקרלסרוהה חמש עונות, בהן הקבוצה שמרה על יציבות יחסית בצמרת הבונדסליגה, ועזב בשנת 1996 לאחר שצבר 103 הופעות בבונדסליגה, בהן כבש שבעה שערים.

### באייר לברקוזן
בקיץ 1996 חתם נובוטני בבאייר לברקוזן, ושיחק בקבוצה זו במשך עשור, וכבר בעונה הראשונה שלו בקבוצה, 1996/97, סיימה לברקוזן במקום השני אחרי באיירן מינכן. נובוטני הפך עד מהרה לעוגן הגנתי בקבוצה, ביחד עם קארסטן ראמלו, והקבוצה סיימה בתקופתו במקום השני בבונדסליגה עוד שלוש פעמים נוספות, אך לא הצליחה לזכות באליפות. הצלחתו הגדולה של נובוטני בקבוצה הייתה בליגת האלופות בעונת 2001/02, בה הקבוצה הגיעה עד למשחק הגמר, בו הפסידה 2-1 לריאל מדריד, במשחק בו נובוטני לא שיחק מאחר שנפצע והוחלף בגומלין של חצי הגמר מול מנצ'סטר יונייטד כבר בדקה העשירית. אותה פציעה גרמה לנובוטני להחמיץ את מונדיאל 2002 וכמעט את כל עונת 2002/03, בה לברקוזן ספגה 56 שערים והייתה לאחת ההגנות החלשות בליגה, בהיעדרו של נובוטני, ואף כמעט נשרה אל הבונדסליגה השנייה. בעונה העוקבת, כאשר נובוטני שב מהפציעה, לברקוזן חזרה אל הצמרת, סיימה במקום השלישי והעפילה שוב לליגת האלופות. בשנת 2006 עזב נובוטני את לברקוזן, אחרי עשר עונות, בהן כבש ארבעה שערים ב-231 הופעות בבונדסליגה.

### דינמו זאגרב
בקיץ 2006 חתם נובוטני במועדון הקרואטי דינמו זאגרב על חוזה לשלוש שנים. בתחילת דרכו בקבוצה, שיחק מספר משחקים אף על פי שסבל מפציעה. נובוטני שב ממשחק ידידות של נבחרת גרמניה בו שיחק 90 דקות למרות הפציעה, וביקש ממאמנו לשחק במשחק ליגה מאחר שאשתו וילדיו הגיעו לזאגרב במיוחד, ומאמנו שיתף אותו במשחק בחוסר רצון. פציעתו של נובוטני החמירה בעקבות משחק זה. והוא נאלץ לעבור ניתוח שהשבית אותו שוב לתקופה ארוכה. בינואר 2007 הודיע נובוטני על פרישה מכדורגל, מאחר שלטענתו לא יוכל בגיל 33 לחכות עשרה חודשים עד שיחלים מהפציעה, כפי שהשתמע מתחזיות הרופאים.

## קריירה בינלאומית
לנובוטני 48 הופעות בנבחרת גרמניה, בהן כבש שער אחד. נובוטני ייצג את גרמניה ביורו 2000 וביורו 2004, בשניהם לא צלחה הנבחרת הגרמנית את שלב הבתים, ובמונדיאל 2006 שנערך בגרמניה, אליו זומן עקב ניסיונו, על אף שלא שיחק שנתיים במדי הנבחרת. עם זאת, שימש בעיקר גיבוי מהספסל לפר מרטסאקר וכריסטוף מצלדר, ושיחק רק במשחק על המקום השלישי. את מונדיאל 2002, בו הפסידה נבחרתו במשחק הגמר לנבחרת ברזיל, החמיץ נובוטני בגין פציעה ארוכה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בלמי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני קרלסרוהה
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני דינמו זאגרב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2000
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1974
Pipes of Peace

***Pipes of Peace*** הוא אלבום האולפן הרביעי של המוזיקאי האנגלי פול מקרטני, שיצא בשנת 1983.אלבום זה הוא למעשה ההמשך של האלבום הפופולרי Tug of War, אך הצליח פחות ממנו.

## רקע
לפני יציאת האלבום, שמו לב רבים שהאלבום ממשיך את Tug of War בדרכים רבות: הוא הופק בידי ג'ורג' מרטין, ונעשה בו שיתוף פעולה עם מייקל ג'קסון (באלבום הקודם שיתוף הפעולה היה עם סטיבי וונדר). גם באלבום זה הופיע רינגו סטאר, מתופף הביטלס, כמתופף בחלק מהשירים.

עם זאת, שלא כמו "Tug of War", אלבום זה כלל צליל אלקטרוני-מעודן.

"Say Say Say", דואט עם מייקל ג'קסון, שוחרר כסינגל באוקטובר 1983, בתור הרצועה המובילה באלבום. הסינגל זכה להצלחה במצעדים, וקטף את המקום השני במצעד הבריטי והמקום הראשון במצעד האמריקאי. הסינגל נשאר בראש המצעדים במשך שישה שבועות, עד תחילת 1984."Pipes of Peace" נבחר במקום הרביעי בבריטניה והמקום ה-15 בארצות הברית.

הביקורות הכלליות לאלבום היו טובות פחות מאשר ל"Tug of War". לטענת רבים, הניסיון להמשיך את ההצלחה מאלבום זה לא יצא לפועל בצורה טובה.

## רשימת שירים
כל השירים נכתבו על ידי פול מקרטני, מלבד "Say Say Say" ו"The Man" שנכתבו בשיתוף עם מייקל ג'קסון. "Hey Hey" נכתב בשיתוף עם סטנלי קלארק.

**צד א**'
# 3:56 - "Pipes of Peace"
# 3:55 - "Say Say Say" (עם מייקל ג'קסון)
# 3:58 - "The Other Me"
# 3:05 - "Keep Under Cover"
# 3:20 - "So Bad"
**צד ב**'
# 3:55 - "The Man" (עם מייקל ג'קסון)
# 2:54 - "Sweetest Little Show"
# 4:33 - "Average Person"
# 2:54 - "Hey Hey"
# 2:54 - "Tug of Peace"
# 3:28 - "Through Our Love"

## נגנים
* פול מקרטני: גיטרה בס, גיטרות, פסנתר, קלידים, סינטיסייזר, תופים, שירה
* לינדה מקרטני: קלידים, קולות רקע
* מייקל ג'קסון: שירה (בדואטים עם מקרטני)
* אריק סטיוארט: גיטרות, קולות רקע
* דני ליין: גיטרות, קלידים, קולות
* יו ברן: גיטרה
* גאוף וויטהורן: גיטרה
* סטנלי קלארק: גיטרה בס, קולות
* גווין רייט: כינור
* ג'רי היי: מיתרים, קרן יער
* גרי הרביג: חליל
* כריס המר סמית': הרמוניקה
* אנדי מקקי: סקסופון
* ארני ווטס: סקסופון
* גרי גרנט: קרן
* רינגו סטאר: תופים
* סטיב גאד: תופים
* דייב מאטאקס: תופים
* ג'יימס קיפן: טאבלה
* מקהלת "ילדי פצלוני": קולות רקע ב"Pipes of Peace"
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלבומי פול מקרטני
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפן ביתי
קטגוריה:אלבומי חברת פרלופון
ג'ודי קורנוול

**ג'ודי ואלרי קורנוול** (באנגלית: **Judy Valerie Cornwell**; נולדה ב-22 בפברואר 1940) היא שחקנית אנגלייה הידועה בעיקר מתפקידה כדייזי בסדרת הטלוויזיה הקומית "מה יגידו השכנים?" (1990–1995).

## ביוגרפיה
קורנוול נולדה בהמרסמית' שבלונדון. אביה שירת בחיל האוויר המלכותי, והיא גדלה תחילה בבריטניה, שם למדה בבית הספר של מנזר ובפנימיית סנט מייקל בהיצ'הם (Heacham), שבנורפוק. אחר כך היגרה המשפחה לאוסטרליה. על חוויות ילדותה כתבה קורנוול באוטוביוגרפיה שלה "Adventures of a Jelly Baby". כשהייתה בשנות העשרה חזרה לבריטניה, הייתה לרקדנית וקומיקאית והופיעה במופעים בתיאטרון וינדמיל . מאוחר יותר הפכה לשחקנית. הקריירה הארוכה שלה כוללת תפקידים בסדרת הרדיו "The Navy Lark", במחזה השנוי במחלוקת "Oh! What a Lovely War", בסדרת הטלוויזיה הקומית "מודי ופג" בה כיכבה בתפקיד דפני פג, ומספר עונות הופיעה בתיאטרון עם הלהקה השייקספירית המלכותית.

### קולנוע וטלוויזיה
בין סרטי הקולנוע בהם השתתפה קורנוול היו "Santa Claus: The Movie" בתפקיד גברת קלאוס, והסרט "Mad Cows". בטלוויזיה הופיעה בסדרה "Dixon of Dock Green", בעיבוד לרומן "עוגיות ושיכר", בסדרה "ברז'רק", בפרק "Paradise Towers" בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו", בפרקים אחדים של הסדרה הקומית "Farrington of the F.O.", בעיבוד לספרי "החמישייה הסודית" אשר נקרא "החמישייה הסודית", בסדרות הטלוויזיה "The Bill" ו-"Heartbeat" וכן בתפקידי אורח בסדרה "מיס מארפל" ובסדרה "רציחות במידסומר". ברדיו שיחקה בסדרת התסכיתים "The Navy Lark" בתפקיד רן קורנוול (WREN). קורנוול השתתפה באופרת הסבון של ה-BBC "איסטאנדרס" בתפקיד קוויני טרוט, אמה הרודנית של הת'ר טרוט. ב-1987 הופיעה קורנוול בעונה הרביעית של סדרת הדרמה "רמפול" בפרק "Rumpole and the Official Secret" בתפקיד רוזמרי טאטל הרווקה הזקנה. תפקידה הידוע ביותר הוא כדייזי, אחותה של הייסינת', דמות אהובה של עקרת בית ממעמד הפועלים, בסדרה הקומית הפופולרית "מה יגידו השכנים?" שרצה בין השנים 1990 ו-1995. עוד בטלוויזיה שיחקה בתפקיד אורח בסיטקום "Birds of a Feather".

### ספרים
קורנוול הוציאה לאור ספרים אחדים בהם אוטוביוגרפיה בשם "Adventures of a Jelly Baby" () שיצאה לאור בשנת 2005. בספר היא מתארת את ילדותה בבריטניה בתקופת המלחמה, ואת חייה באוסטרליה לשם היגרה המשפחה.

עוד יצאו לאור רומנים אחדים פרי עטה בהם "Cow and Cow Parsley" ב-1985, "Fishcakes at the Ritz" ב-1989, "The Seventh Sunrise" ב-1994 ו-"Fear and Favour" בשנת 1996.

### חיים אישיים
ב-18 בדצמבר 1960 התחתנה קורנוול עם ג'ון קלסול פארי. לבני הזוג יש בן אחד, אדוארד, והם מתגוררים בברייטון.

סבתה, שרה בונר, הייתה זמרת במיוזיק הול.

## פילמוגרפיה
### טלוויזיה

### קולנוע

## קישורים חיצוניים
* 

* Adventures of a Jelly Baby

## הערות שוליים

קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה בריטים
קטגוריה:חברי הלהקה השייקספירית המלכותית
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1940
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1940