open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
בעיית הדוור הסיני

שמאל|ממוזער|250px|
**בעיית הדוור הסיני** היא בעיה בתורת הגרפים, העוסקת בדוור, שבמסגרת תפקידו עליו לצאת מבית הדואר העירוני, לעבור על פני כל הרחובות בעיר, כדי לחלק מכתבים לדיירי רחובות אלה, ולחזור לבית הדואר העירוני. יש למצוא כיצד יעבור הדוור על כל הרחובות (הנפגשים בצמתים, שבהם אפשר לעבור לרחוב אחר) במסלול הקצר ביותר. במונחים של תורת הגרפים דורשת הבעיה למצוא את המסלול הסגור הקצר ביותר העובר על כל הקשתות של גרף ממושקל בלתי מכוון.

בעיה מקבילה בתורת הגרפים היא בעיית הסוכן הנוסע, שבה נדרש מסלול העובר על כל הצמתים שבגרף.

בעיית הדוור הסיני נוסחה על ידי המתמטיקאי הסיני מיי-קו קואן בשנת 1962, ושמה ניתן לה על ידי אלן גולדמן.

כאשר בגרף יש מסלול אוילרי, שהוא מסלול בגרף העובר בכל קשת בו בדיוק פעם אחת, מסלול זה הוא כמובן הקצר ביותר.

בגרף שבו יש מסלול אוילרי, כל הצמתים הם מסדר זוגי (כלומר בכל צומת עובר מספר זוגי של קשתות), ולכן כאשר בגרף אין מסלול אוילרי, יש בו צמתים מסדר אי-זוגי. על פי למת לחיצות הידיים, מספר הצמתים הללו הוא זוגי. כדי לעמוד בתנאי הבעיה, יש לעבור פעמיים על קשתות היוצאות מצמתים אלה. לשם כך נכפיל קשתות המחברות בין שני צמתים מסדר אי-זוגי (צעד השקול למעבר פעמיים על אותה קשת), ובכך נהפוך את המסלול לאוילרי. בעת הכפלת הקשתות נבחר את אלה שאורכן הכולל הוא הקצר ביותר, ונקבל מסלול אוילרי הפותר את הבעיה.

## וריאציות
נחקרו גם וריאציות אחדות של הבעיה, שנמצאו כבעיות NP-שלמות:
* בעיית הדוור הסיני בגרף מעורב: בווריאציה זו, חלק מהקשתות מכוונות, כלומר ניתן לנוע בהן רק בכיוון אחד.
* בעיית הדוור הסיני ב-k מסלולים: מציאת k מסלולים היוצאים כולם מצומת מסוימת, כך שכל קשת נכללת במסלול אחד לפחות. המטרה היא להוזיל את מחירו של המסלול היקר ביותר.
* בעיית הדוור הכפרי: נתונה גם תת-קבוצה של קשתות במשקל מינימלי. יש למצוא מסלול מעגלי שכולל לפחות מעבר אחד על כל אחת מקשתות אלו (בנוסף למעבר אפשרי על קשתות נוספות).

## ראו גם
* הגשרים של קניגסברג

## קישורים חיצוניים

* 
* Chinese Postman Problem

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הגרפים
משושה החורף

שמאל|ממוזער|250px|משושה החורף (כחול) ומשולש החורף (אדום)

**משושה החורף** הוא מערך דמיוני של שישה כוכבים בהירים בשמי החורף היוצרים צורת משושה. קודקודי המשושה הם הכוכבים (מהקודקוד הצפון מערבי ועם כיוון השעון) קאפלה, אלדברן, ריג'ל, סיריוס, פרוקיון וקסטור או פולוקס, כולם עם בהירות נראית מדרגה מתחת ל-2 (מתחת ל-1.2 אם פולוקס משמש כקודקוד הצפון מזרחי). ששת הכוכבים ניתנים לצפייה כמעט מכל מקום על כדור הארץ, למעט דרום ניו זילנד, דרום צ'ילה וארגנטינה ואזורים מצפון לחוג הארקטי. צורת המשושה בולטת לעין בעיקר בחודשים דצמבר עד מרץ. בתוך המשושה בולט הכוכב ביטלג'וז שאינו מהווה חלק ממנו, אך יוצר עם סיריוס ופרוקיון צורת משולש כמעט שווה-צלעות שמכונה לעיתים **משולש החורף**.

כל אחד מכוכבי המשושה שייך לקבוצת כוכבים אחרת והקבוצות הן (בהתאמה לסדר הכוכבים לעיל) עגלון, שור, אוריון, כלב גדול, כלב קטן ותאומים.

## ראו גם
*משולש הקיץ
*משולש האביב

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:אסטריזמים
קטגוריה:חורף
חורף
מרחב גאודזי

[שמאל|ממוזער|250px|משולש גאודזי על ה[ספירה (גאומטריה)|ספירה הדו-ממדית: המסילות הגאודזיות על הספירה הן קשתות של "מעגלים גדולים", היינו מעגלים שמרכזיהם מתלכדים עם מרכזה של הספירה.]]
בטופולוגיה, **מרחב גאודזי** הוא מרחב מטרי X (עם מטריקה d), שבו כל המרחקים נמדדים על ידי מסילות מתאימות. הדרישה המקובלת היא שלכל שתי נקודות x,y במרחב תהיה איזומטריה מן הקטע \ [0,d(x,y)] ל-X, המעבירה את נקודות הקצה ל-x ול-y. מרחב כזה הוא, כמובן, קשיר מסילתית. המסילה המתקבלת מ-x ל-y נקראת מסילה גאודזית, והיא מתארת את המרחק הקצר ביותר בין הנקודות. כל מרחב גאודזי הוא מרחב אורכים. מרחב אורכים שלם וקומפקטי מקומית הוא מרחב גאודזי.

בין הדוגמאות החשובות למרחבים גאודזיים - יריעת רימן שלמה (ובפרט כל משטח רימן); וגרף שבו מקצים על כל קשת מטריקה של קטע ממשי. כל מרחב מטרי שלם שבו לכל x,y יש נקודה z ביניהן (נקודה z \neq x,y כך ש-d(x,z)+d(z,y)=d(x,y)), הוא גאודזי.

דוגמה למרחב מטרי שאיננו גאודזי היא \mathbb{R}^2\setminus \{(0,0)\} (המישור האוקלידי ללא ראשית הצירים) שכן המרחק בין הנקודות (1,0),(-1,0) הוא 2, אך אין מסילה באורך 2 בין נקודות אלו.

קיימות להגדרה גם וריאציות חזקות יותר, שבהן דורשים קיומה של איזומטריה מהישר הממשי, העוברת בכל זוג נקודות נתון. במרחבים כאלו אפשר להמשיך את הקטעים הגאודזים עד לאינסוף, לשני הכיוונים, ברוח האקסיומה השנייה של אוקלידס. במרחב גאודזי ממלאות המסילות הגאודזיות תפקיד דומה לזה של הקווים הישרים במרחב אוקלידי, ואכן, המרחב האוקלידי (ביחס למטריקה הנורמית) הוא מרחב גאודזי, שבו הגאודזים הם הקווים הישרים.

## ראו גם
* מרחב אורכים
* מסילה גאודזית

## מקורות
* Herbert Busemann, "The geometry of Geodesics", 1955 (Dover edition: 2005).

קטגוריה:מרחבים מטריים
ריסן

**ריסן** (שם מדעי: *Blepharis*) הוא סוג צמחים עשבוניים רב-שנתיים מיעוטם חד-שנתיים ושיחים במשפחת הקוציציים ובו 128 מינים, מהם רק אחד גדל בר בישראל ריסן דק (*Blepharis attenuata*) - צמח קוצני רב-שנתי מדברי. רובם גדלים באזורים הטרופים שמשתרעים בכל אפריקה (מלבד צפון אפריקה) באזורים הטרופיים של אפריקה ואסיה ותפוצתו משתרעת מאפריקה עד אסיה הטרופית. בישראל נפוץ המין היחיד לאורך כל מזרחו של החבל המדברי, מאילת ועד רמת הגולן.

## מאפייני הסוג
זהו סוג גדול במשפחת הקוציציים, שרוב מיניו גדלים באזורים הטרופיים של העולם הישן (היבשות אסיה, אירופה ואפריקה). 

מיני סוג זה הם עשבים רב-שנתיים או בני שיח, שלהם עלים קוצניים. 

הפרחים ערוכים בשיבולת כלומר, מסודרים על ציר אחד בעמוד הפריחה, בצורה אופיינית למשפחה. הפרח אופייני למשפחה, ולו חפה קוצני גדול. צבע הפרח כחול. לפרח 'שפה' תחתונה בלבד, והיא מחולקת לאונות. 

הפרי הוא מטיפוס הלקט. 

## הסוג בצמחיית ארץ ישראל
מין אחד מסוג זה מצוי בארץ ישראל, **ריסן דק** (*Blepharis attenuata*). 

צורת חייו היא בן-שיח, והוא קוצני מאוד. פריחתו חלה במשך חודשים רבים בשנה, אך בעיקר בעונת הקיץ. מין זה מצוי בעיקר בחבלים המדבריים של הארץ, כדוגמת הנגב ומדבר יהודה, בערוצים יבשים ובבתות. 

בעבר, נחשבו שני מינים מסוג זה למיוצגים בצמחיית ארץ ישראל: המין ריסן נאכל, הגדל בעיקר במדבריות ותפוצתו רחבה; והמין ריסן דק שנחשב לאנדמי לארץ ישראל. המינים נבדלו בחפים שבאמצע התפרחת. במקורות מידע שונים עדיין קיימת חלוקה זו. לעומת זאת, מכליל מחקר עדכני את כל האוכלוסיות בישראל תחת המין ריסן דק.

שמאל|ממוזער|200px|פריחת ריסן דק בחוף ים המלח

## התאמת הריסן הדק ליובש
צמח זה המצוי בבתי גידול יובשניים מהווה דוגמה טובה למספר מנגנונים המאפשרים קיום חיים במצבי עקה, אשר התפתחו הודות לתהליכים אבולוציונים. 

כצמחי מדבר אחרים, הריסן הוא צמח קוצני מאוד, המונע ממנו להיאכל על ידי אוכלי עשב. כמו כן הקוצניות מצמצמת את שטח הפנים של העלה ובכך מפחיתה את אידוי המים ממנו. 

אך עם זאת, ההתאמה המופלאה ביותר היא מנגנון הפצת הזרע והנביטה של הצמח. מנגנון זה נחקר על ידי החוקר הישראלי יצחק גוטרמן. 
אחד האתגרים העומדים בפני צמחי מדבר, הוא לא רק היעדר מים אלא גם פיזור משקעים גדול- הן מבחינת עיתוי ירידת המשקעים והן מבחינת מיקומם. על צמחים אלו למצוא דרכים להפיץ את זרעיהם בצורה שתבטיח את נביטתם וקיום דור נוסף של צמחים.

ה**ריסן** מתגבר על אתגר זה, על ידי הפצת הזרעים רק לאחר הרטבה ארוכה. עלי הגביע סוגרים על ההלקט היבש, אך נפתחים לאחר חשיפה ממושכת ללחות. לאחר הפתיחה, הזרעים 'מושלכים' למרחק של כמה מטרים, בעקבות לחץ שנוצר על ידי דפנות ההלקט.

בעת הרטבת הזרע עצמו, מתפשקים השערות שעל פניו ונראים כריסים, ומכאן שם המין העברי, כמו גם השם הלטיני. כמו כן מראה הפרח בעל המבנה החד-שפתי דומה לריס.

## לקריאה נוספת
*גוטרמן, יצחק. (1983). ריסן נאכל. החי והצומח של ארץ ישראל כרך 11, עמוד (107), הוצאת משרד הביטחון, תל אביב. 
*פינברון-דותן, נעמי ודנין, אבינעם. (1991). ריסן. המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, (621). ירושלים, הוצאת כנה. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנטואן-לורן דה ז'יסייה
קטגוריה:קוציציים
המפתח למאמרים בעברית

שמאל|250px|סמליל המפתח למאמרים בעברית
**המפתח למאמרים בעברית** (המוכר גם כ"**מפתח חיפה**" ובאנגלית: "**IHP**", ראשי התיבות של "**Index to Hebrew Periodicals**") הוא מאגר מידע ביבליוגרפי המנוהל בספריית יונס וסוראיה נזריאן באוניברסיטת חיפה, המכיל הפניות למאות אלפי מאמרים מתוך כתבי עת נבחרים, קבצים, ועיתונים יומיים בתחומים רבים: יהדות, ספרות, חינוך, היסטוריה וארכאולוגיה, אמנויות ואדריכלות, רפואה, משפטים, חקלאות, טבע, מדע וטכנולוגיה, חברה ומדינה.

## מאפייני המפתח
מאגר המפתח למאמרים בעברית מיוצר מאז שנת 1977, אך הוא כולל גם מאמרים מכתבי-עת משנים מוקדמות יותר.  במהלך השנים הסתייע המפתח בעזרתם של מספר גורמים, כגון ספריית אוניברסיטת בר-אילן (שמפתחה מוספים ספרותיים בשנים 2005-1985 ואת כתבי העת "אורלוגין", "מלילה" ו"מולד"), מכללת תל-חי (שמפתחה עיתונות יומית בשנים 1997-1985) ויד יצחק בן-צבי. המפתח הופיע במשך שנים מספר בדפוס, כמיקרופיש וכתקליטור, ומאז שנת 2002 הוא נמצא באינטרנט, שם ממשק המשתמש שלו היה עד ינואר 2011 ממשק של תוכנת אל"ף המשמש בעיקר לקטלוגים של ספריות ולאחר מכן ממשק פרימו, הפועל בשיטת חיפוש אחד (One search), שניהם מתוצרת חברת אקס ליבריס.

מדי שנה מתווספים למפתח כ-15,000 מאמרים. בראשית אוגוסט 2024, הגיע מספר הרשומות במאגר למיליון.

המאגר כולל גם הפניות למאמרים שאינם בעברית, בעיקר בנושאים הקשורים לארץ ישראל. לחלק מהמאמרים קישור לטקסט המלא, הנמצא באינטרנט.

רשומה ביבליוגרפית טיפוסית במפתח המאמרים מכילה את שם המחבר או המחברים, את כותרת המאמר, את שם כתב העת או קובץ המאמרים שבו ראה אור, ואת פרטי הגיליון, תקציר המאמר, קישור לטקסט המלא של המאמר – אם זה נגיש באינטרנט, וכן קישור לרשימה המאוחדת של כתבי העת בישראל, ULS.

המאמרים ממופתחים בעזרת תזאורוס (רשימת המונחים), המכיל מאות אלפי מונחי מפתוח ומספר רב של רמיזות. חלק ניכר מהנושאים הם שמות של אישים, תאגידים, הצגות וסרטים. מונחי המפתוח קשורים ביניהם בקשרים היררכיים - מונחים קשורים, מונחים צרים ומונחים רחבים ("פורים", למשל, הוא מונח צר של "חגי ישראל", ו"חגי ישראל" הוא מונח רחב של "פורים"). התזאורוס בשפה העברית פותח במיוחד לצורך המפתח במהלך השנים, והוא משמש גם פרויקטים נוספים וספריות אחרות.

כדי לענות על הצרכים של ספריות אקדמיות מחד, ושל ספריות ציבוריות ובתי ספר מאידך, מוצעות למשתמש מגוון אפשרויות חיפוש: במאגרים של כתבי-עת אקדמיים ומחקריים בלבד, במאגרים של כתבי-עת מחקריים ומקצועיים, במאגרי העיתונות היומית בלבד, במאגרים בטקסט מלא בלבד, או בכל המאגרים גם יחד.

## גישה למפתח
הגישה למפתח המאמרים מתאפשרת תמורת תשלום דמי מנוי. רכישת מינוי אפשרית לגופים מוסדיים בלבד. המינוי מבוסס כיום על שיטת זיהוי אוטומטית לפי IP של המוסד המנוי.

על המפתח מנויים כיום כל המוסדות להשכלה גבוהה בישראל, ספריות ציבוריות ביישובים בישראל, עשרות ספריות בתי ספר, מכוני מחקר וארגונים שונים בישראל ומספר ספריות של אוניברסיטאות וגופים אחרים מחוץ לישראל.

## לקריאה נוספת
* אלחנן אדלר, "המפעל לאיחזור מידע מכתבי-עת עבריים", **קובץ ההרצאות, הכנס הארצי לעיבוד נתונים**, 1979

## קישורים חיצוניים
* אודות המפתח למאמרים בעברית, באתר ספריית אוניברסיטת חיפה

## הערות שוליים

קטגוריה:מאגרי מידע ביבליוגרפיים עבריים
קטגוריה:ספריית אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:שירותי אינטרנט ישראליים
אש רתק

[ממוזער|250x250 פיקסלים|קצב האש הגבוה של ה-[M134 מיניגאן משמש למתן אש רתק]] 
**אש רתק** (או **אש חיפוי**) הוא מושג המתאר ירי של נשק כלפי כוחות אויב במטרה להפחית את יכולתם להגן על עצמם או להשיב אש על ידי אילוצם להישאר תחת מחסה.
אש רתק נבדלת מירי על מנת להרוג בכך שמטרתה היא לגרום לאויב להוריד את ראשו ולהפחית את יכולתו לזוז, לירות ולהתבונן בשטח. אמנם אש שכזו מסוגלת לפצוע ולהרוג אך אין זו מטרתה העיקרית.

## שימוש
אש רתק יעילה צריכה להיות רציפה דיה על מנת להותיר את האויב תחת מחסה. כך האויב יחשוש להשיב אש. אם ניתכת על האויב אש כה רבה שאינו מסוגל לזוז מבלי להיחשף, הוא מוגדר כמרותק.
אש רתק עשויה להיות מכוונת ישירות כלפי כח מזוהה של חיילים או להיות מכוונת לאזור כללי (בניין או קו עצים המשמש הסוואה לחיילים).

ריתוק אש האויב חיוני במהלך תנועת כוחות. בעיקר במצבים טקטיים שבהם מבוצעת הסתערות על מוצב אויב. כאשר מופעלת אש על היעדים לקראת מהלך התקפי, מפעילים גם ריכוך ארטילרי.

השימוש באש רתק אינו מוגבל לתמרוני חי"ר. במהלך מבצעי נחיתה על חופים שהתרחשו במלחמת העולם השנייה, סיפקו אניות צי חיפוי אש כבדה לעבר אזורים שבהם היה חשד כי יש ארטילריה, מרגמות או עמדות מקלעים. הדבר נועד להגן על הכוחות הנוחתים על ידי ריתוק אש האויב. 

מצבים בהם נעשה שימוש באש רתק כוללים:
* אויב המחזיק בעמדה
* האויב חשוף או שלכוח התוקף מעט מאוד מקום להסתתר.
* על מנת להשתלט על מוצב האויב, התוקף חייב להיות מסוגל להגיע אליו. היכולת של האויב להשיב אש חייבת להיפגע לפני ההסתערות.

מצב טיפוסי של רתק על מנת לקדם קבוצת תוקפים:
* הכוח התוקף מתפצל לשניים
* כוח א' יורה על האויב ובכך גורם לו להסתתר.
* כוח ב' מתקדם לעבר עמדת האויב.
* התהליך נמשך כנדרש כאשר שני הכוחות המסתערים מחליפים תפקידים (התקדמות או המטרת אש רתק) עד אשר הם מגיעים לעמדה ומסוגלים לנהל קרב מקרוב.

## טקטיקות דומות
רסס והתפלל (Spray & Pray) היא טקטיקה שבה משתמשים כשמיקום האויב אינו ידוע, התוקף אינו מנוסה, או המטרה רחוקה מדי או מהירה מדי. טקטיקה זו היא טקטיקת נגד אפשרית כנגד אש רתק.

טקטיקת חיפוי יכולה להיעשות גם על ידי צלפים. במקום ירי צרורות אוטומטי אקראי, הצלפים יורים ופוגעים בכל אויב שחושף את עצמו כדי לבצע ירי. איום הצלפים מונע מהאויב להפעיל אש רציפה ומאפשר את תמרון הכוח.

## ראו גם
* מאמץ האש
קטגוריה:טקטיקה צבאית
סולריזציה

שמאל|ממוזער|200px|התצלום לאחר שעבר סולריזציה
שמאל|ממוזער|200px|התצלום בניגודיות הרגילה
**סולריזציה** (באנגלית: **Solarisation**) הוא תהליך צילומי היוצר עיוות קיצוני בניגודיות (קונטרסט) של התצלום. במסגרת התהליך, נחשף התשליל (נגטיב) או נייר הצילום לאור בצורה מקרית, תהליך אשר משנה את גוני התצלום ויוצר מעין "הילה" סביב העצמים בתשליל. בתהליך זה אין אפשרות לחזות מראש מה תהיה תוצאת החשיפה הנוספת של התצלום.

את אפקט הסולריזציה ניתן ליצור על ידי חשיפת התצלום שהודפס ופותח במחצית מן הזמן הרצוי לפיתוח מלא במְפַתֵּחַ לאור נוסף במכונת ההדפסה (מַגְדֵּל). בדרך כלל חושפים את הנייר לאור המגדל בעוצמה זהה לזו של תהליך ההדפסה הרגיל, אולם ללא התשליל. את תהליך הסולריזציה ניתן לערוך גם ישירות על התשליל (נגטיב), אז מכונה תהליך זה אפקט "סאבאטיה" ("The Sabattier Effect"). באפקט זה אזורים שונים מתקבלים כדימוי נגטיבי על גבי התשליל.

## לקריאה נוספת
*לנגפורד, מיכאל ג’ון, **המדריך השלם לצילום**, הוצאת כתר, ירושלים, 1988, עמ' 135.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טכניקות צילום
דרור ארד-אילון

**דרור ארד-אילון** (נולד ב-16 באפריל 1960) הוא שופט בית המשפט המחוזי מרכז בלוד. שימש בעבר יו"ר ועדת האתיקה הארצית של לשכת עורכי הדין (2013-2003).

## ביוגרפיה
בוגר תואר ראשון בפילוסופיה ובמדעי המחשב (1987), תואר ראשון במשפטים (1991) ותואר שני בפילוסופיה בתחום הפרשנות המשפטית (1993), כולם באוניברסיטה העברית בירושלים.

התמחה בפרקליטות מחוז ירושלים ובפרקליטות המדינה. לאחר מכן היה במשך חמש שנים שכיר במשרדו של עו"ד אמנון זכרוני, ומאז 1999 הוא היה בעליו של משרד עורכי דין קטן. במקביל, הוא מרצה לאתיקה ותורת המשפט, ובין היתר לימד בפקולטות למשפטים של האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת חיפה והמרכז האקדמי למשפט ולעסקים ברמת גן.

היה פעיל בלשכת עורכי-הדין מאז 1999, ויו"ר ועדת האתיקה הארצית של הלשכה מאז 2003.

בשנים 2005 ו-2009 היה בין המועמדים לתפקיד היועץ המשפטי לכנסת.

משרדו היה חבר במרכז השופט חיים כהן המספק שירותי עריכת-דין פרו בונו לאוכלוסיות חלשות ובמקרים של הפרת זכויות אדם.

שימש עורך דינם של נאשמים במשפטים פליליים רבים ובהם פרשת יוסף זהר, פרשת יוסף רייש, משפטו של נחום מנבר, משפטו של יצחק מרדכי, פרשת יגאל תומרקין (פסק הדין הראשון בו בוטל כתב אישום בשל הגנה מן הצדק).

ערך עם פרופ' יורם רבין ועו"ד יניב ואקי את **ספר דייוויד וינר, על משפט פלילי ואתיקה** שיצא בשנת 2009 בהוצאת לשכת עורכי הדין, לזכרו של ד"ר דייוויד וינר.

ארד-אילון הרבה להתבטא בסוגיות שעל סדר היום הציבורי, ובין היתר הוא היה בעל טור ב-ynet.

באפריל 2022 נבחר ארד-אילון על ידי הוועדה לבחירת שופטים לתפקיד שופט בית המשפט המחוזי מרכז-לוד.

באפריל 2025 החליט ארד-אילון לשחרר לחופשה את הרוצח ניר חזיזה בניגוד לעמדת שב"ס והמשטרה, החלטה זו בוטלה על ידי בית המשפט העליון תוך מתיחת ביקורת חריפה על ארד-אילון על נטילת סמכויות לא לו.

## חיים אישיים
ארד-אילון נשוי לעו"ד לבנת קלינה ואב לחמישה, אחיו של איש יחסי הציבור איל ארד ואחיה של הג'ודוקא יעל ארד. אביו, אריה ארד, היה עיתונאי בעיתון "דבר", בגלי צה"ל ובקול ישראל. אמו ד"ר עפרה אילון היא פסיכולוגית והייתה מרצה בכירה באוניברסיטת חיפה.

## קישורים חיצוניים
* 
* דרור ארד-אילון, עורכי דין, באתר דנסגייד
* "החקירה האחרונה של דייוויד וינר", ספר דייוויד וינר (עורכים, ד' ארד-אילון, י' רבין, י' ואקי), 2009.
* דף המאמרים של ארד-אילון, ב-ynet
* מאמרים פובליציסטיים של ארד-אילון בנושא חופש וזכויות הפרט
* דבר יו"ר ועדת האתיקה הארצית - הרפורמה בדין המשמעתי, "אתיקה מקצועית" - 27, 12 ביולי 2008
* דבר יו"ר ועדת האתיקה הארצית - המאבק על חסיון עורך-דין לקוח, "אתיקה מקצועית" - 26, 4 במאי 2008
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי מרכז
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
דרור
קטגוריה:סגל המרכז האקדמי למשפט ולעסקים: משפטים
קטגוריה:עורכי דין פליליים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
יובל דור

ממוזער|250px|יובל דור עם "הכל עובר חביבי"
**יובל דור** (נולד ב-10 בדצמבר 1950) הוא זמר, מלחין, משורר ומדבב ישראלי, חבר בלהקת "הכל עובר חביבי". כיום מופיע בהופעות יחיד מגוונות ומעביר סדנאות והשתלמויות בנושא "אמנות ושמה תקשורת" והוראה מקרבת-תומכת רגשית.

## ביוגרפיה
ממוזער|יובל דור בערב הוקרה למתנדבות ומתנדבי העיר נשר. אירוע בהיכל התרבות ב-13 ביולי 2021|250px|
יובל נולד בחולון. למד מוזיקה ופסנתר אצל פרופ' שור ואצל פרופ' אריה ורדי, תואר ראשון בפסיכולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני בתרפיה בשילוב אמנויות וחינוך יצירתי בשלוחה הישראלית של לסלי קולג' בוסטון ארצות הברית. התמחה ב"תקשורת מקרבת".

דור שירת בלהקת חיל התותחנים, בתוכניותיה "פגז ראשון" (1969) ו"לה בומבה" (1970). בלהקה פגש לראשונה את עמי מנדלמן ואת קיקי רוטשטיין, והשלושה הקימו ב-1972 את שלישיית הזמר "אף אוזן גרון" שהתפרסמה בשיר "שלא ייגמר לי הלילה". יחד עם חבריו לשלישייה ועם הזמרת שלומית אהרון, שלה היה נשוי, הפכו לאחד מהרכבי הבידור המוזיקלי המצליחים ביותר בישראל, "הכל עובר חביבי".

"הכל עובר חביבי" זכתה פעמיים בפרס כינור דוד ובתואר להקת השנה, וייצגה את ישראל בשיר "הלילה" בתחרות האירוויזיון 1981 שנערכה בדבלין שבאירלנד.

"חביבי" הקליטו 11 אלבומים. יובל דור כתב והלחין רבים משירי הלהקה, בהם "בלוז מדרגות הרבנות" שכתב אמנון דנקנר, "תלווי אותי" ו"מכאן ועד מחר" שכתבה רחל שפירא ו"הלילה" שכתב דור עם שלומית אהרון והלחין שוקי לוי.

הלהקה שבה לבמה בשנים 2007 ו-2008 לאחר כמה שנות היעדרות, למספר הופעות חד פעמיות.

כשחקן השתתף יובל דור במחזות הזמר "עלובי החיים" ו"אחים בדם" בשלהי שנות ה-80. כמו כן דיבב בעברית, דמויות מסדרות טלוויזיה ובסרטים מצוירים כמו "ספר הג'ונגל", "סוד הממלכה הקסומה", "רובוטס", "אגדות אנדרסן", "על כלבים וגנבים", "מואנה" ואת שרק בסרטים "שרק", "שרק 2", "שרק השלישי" ו"שרק לנצח".

משנת 1992 התמחה יובל דור, במקביל ליצירתו המוזיקלית, במופעים אישיים וסדנאות העוסקים בפיתוח מודעות בתוך קשר, "תקשורת מקרבת" והשכנת שלום. כמו כן, משנת 1995 מופיע תדיר באגפים השונים של מערכת החינוך עם דגש על למידה מבוססת יחסים. יחד עם בת זוגו פזית גלר, יובל מפתח את שיטת החינוך "חינוך מואר" שבה הערך המרכזי הוא הדיאלוג החיצוני והפנימי ויחדיו הם מעבירים השתלמויות למורים וגננות בבתי ספר ובמרכזי פיתוח סגלי הוראה דרך עמותת המורים והקרן לקידום מקצועי של הסתדרות המורים.

משנת 2015 מופיע יובל גם במופע "נוסטלגייה בשניים" עם הזמרת רוני גינוסר בערב של קלאסיקות ישראליות ולועזיות.

## חיים אישיים
יובל דור הוא אחיו של המוזיקאי גיל דור ואב לשניים. היה נשוי לשלומית אהרון עד לגירושיהם ב-2002.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר ביאליק (חולון)
קטגוריה:בוגרי תיכון אילון/חדש (חולון)
קטגוריה:חברי להקת חיל התותחנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:מדבבים ישראלים
קטגוריה:מטפלים באמצעות אמנויות
קטגוריה:מתמודדי קדם-האירוויזיון
קטגוריה:נציגי ישראל באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1981
קטגוריה:משתתפי הפסטיגל
קטגוריה:משתתפי פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:משתתפי פסטיבל הזמר החסידי
קטגוריה:זוכי פסטיבל שירי הילדים
קטגוריה:חולון: מוזיקאים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
טרק (טיול)

[ממוזער|250px|הנוף מסיומו של [מילפורד סאונד|טרק המילפורד]]
[שמאל|ממוזער|250px|[סימון שבילים|סימון שביל ישראל ושבילי הליכה נוספים בנחל נקרות]]
**טְרֵק** הוא מסלול טיול רגלי האורך בין מספר שעות למספר ימים, ולעיתים אפילו מספר חודשים. אורכו של הטרק נקבע לפי המסלול, האזור וקצב ההליכה של המטייל.

## מקור השם ומשמעותו
מקור המילה **טרק** (Trek) או **טרקינג** (Trekking) בשפות סקסונית תחתית והולנדית, שבהן הפועל *trekken* פירושו למשוך או לסחוב (באנגלית drag או draw). השפה האנגלית שאלה את המונח מן האפריקאנס. אפשרות נוספת היא שהמקור הוא המילה טריק (طريق) בערבית, שמשמעותה היא דרך.

## מאפייני הטרק
הטרק הוא מרכיב חשוב בטיול התרמילאים – בטרקים פוגשים תרמילאים ממדינות זרות ונחשפים לנופי הארץ המטויילת – שהם חלק הארי של הטיול. פעמים רבות יש לטרק שיא שהולכים לקראתו: צפייה בקרחון וטיול עליו, הגעה למעבר הרים גבוה, או מקום מעניין מבחינה גאוגרפית כגון האוורסט, או מבחינה תרבותית כגון מאצ'ו פיצ'ו.

לרוב יאופיין טרק בכך שהתרמילאי נושא את כל ציודו על גבו, אך אין זה מחייב. שכירת שירותיו של סבל מקומי אינה תופעה יוצאת דופן באזורים המיועדים לטרקים, היות שהיא גם תורמת פרנסה לאוכלוסייה המקומית הענייה. מעבר לנשיאת הציוד הוא מאיר את עיני המטיילים בכל הקשור לנוף מסביב. ניתן לקחת סבל דרך סוכנות נסיעות ואז התשלום הוא כולו מראש או לחלופין, עצמאית ואז התשלום מתחלק פר יום מסלול. קיימת הסכמה בין הפורטרים לבין בעלי הגסט האוסים במהלך הטרק, לספק להם לינה ואוכל ללא צורך בתשלום. הפורטר ערוך לטרקים מבחינה פיזית והוא מסוגל לשאת על גופו משקל רב.

## טרקים ידועים בישראל ובעולם

## ראו גם
* מסע דרך

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

*
קמחית הסולניים

**קמחית הסולניים** (שם מדעי: *Phenacoccus solani*) היא חרק ממשפחת הקמחיתיים, השייכת לעל-משפחה כנימות מגן.

קמחית הסולניים רב פונדקאית (Polyphagous) ונכון ל-2005 ידועים בעולם כ- 52 מינים של צמחים פונדקאים השייכים ל-25 משפחות צמחים שונות. הקמחית התגלתה לראשונה בארץ ב-1998 כמין פולש אשר הגיע כנראה על חומר צמחי מיובא מאמריקה או אירופה. כיום נפוצה הכנימה בישראל באזור הערבה, בעיקר בגידולי פלפלים מתוקים, ובאזור השרון והשפלה על צמחי נוי, כגון צסטרום לילי, אמריליס, נץ-החלב, סיגל ריחני.

באזור ים התיכון ידוע עד כה על מציאותה בישראל, טורקיה וסיציליה.

בישראל לא נמצאו עדויות לנזקים חקלאיים משמעותיים אך קיימים דיווחים על נזקים לצמחי טבק בזימבבואה ולצמחי גן בפלורידה שם היא נחשבת כמזיק חקלאי.
בישראל לא נמצאו זכרים של מין זה, וכנראה שקמחית הסולניים מתרבה בארץ ברביית בתולים.

## ביבליוגרפיה

*Ben-Dov, Y. 2005. The Solanum mealybug, Phenacoccus solani Ferris* (Hemiptera: Coccoidea: Pseudococcidae), extends its distribution range in the Mediterranean basin. Phytoparasitica 33(1): 15-16.


## קישורים חיצוניים

* מצגת של פרופ' צביקה מנדל

קטגוריה:קמחיתיים

קטגוריה:ארץ ישראל: פשפשאים
קמחיתיים

**קמחיתיים** (שם מדעי: Pseudococcidae) היא משפחה של חרקים השייכת לעל-משפחה כנימות המגן. בארץ ישראל ידועים 39 מינים ב-20 סוגים שונים.

## סוגים

## רשימת מינים בישראל (רשימה חלקית)
* סוג *[[Antonina]]*
** קמחית עשב רודס (*Antonina graminis* (Maskell
** קמחית הדוחן *Antonina panica Hall
* סוג *Brevennia*
** [[קמחית האורז]] (*Brevennia rehi* (Lindinger
* סוג *Phenacoccus*
** [[קמחית הסולניים]] *Phenacoccus solani*
** [[קמחית ירושלים]] *Phenacoccus yerushalmi*
* סוג *Planococcus*
** [[קמחית ההדרים]] *Planococcus citri*
* סוג *Pseudococcus*
** [[קמחית זנובה]] *Pseudococcus longispinus*
* סוג *Trabutina*
** [[קמחית המן]] Trabutina mannipara*
* סוג *[[Naiacoccus]]*
** צפחית המן *Naiacoccus serpentinus minor*

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1915
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד היימונס
*
רופוס סוול

**רופוס פרדריק סוול** (באנגלית: **Rufus Frederik Sewell**; נולד ב-29 באוקטובר 1967) הוא שחקן אנגלי.

סוול הופיע בסרטים רבים, ביניהם: סוחרי העץ, יופי מסוכן, איש ללא חשיבות, עיר אפלה, סיפורו של אביר, אמן האשליות, ומרתה, פרנק, דניאל ולורנס. בטלוויזיה הוא מוכר בעיקר בזכות תפקידו בדמות ויל לאדיסלו בסדרה "מידלמארץ'", עיבוד של הבי בי סי לרומן של ג'ורג' אליוט "מידלמארץ'", ובזכות תפקידו כהאל ויילר, בן זוגה של קייט, בסדרה "הדיפלומטית".

## ראשית חייו
סוול נולד ברובע ריצ'מונד שעל התמזה, אשר בדרום מערב לונדון, בנו של ויליאם סוול, אנימטור אוסטרלי וג'ו, מלצרית ואומנית ולשית. הוריו התגרשו כאשר הוא היה בן חמש . אביו מת כאשר היה בן 10. ב-1984 עזב סוול את בית הספר אולינס פארק. בו משך את תשומת לבה של מורה לדרמה בווסט טימס קולג' אשר שלחה אותו לאודישנים בבית ספר לדרמה.

## קריירה
ב-1993 פרץ סוול לתודעה הציבורית כאשר שיחק במיני סדרה של ה-BBC עיבוד לרומן "מידלמארץ'" של ג'ורג' אליוט ועל הבמה במחזה "ארקאדיה" בתיאטרון המלכותי הלאומי.

בקולנוע הופיע סוול בתפקידים שונים כמו: "עיר אפלה", "אמן האשליות" ו"החופשה". הוא שיחק מספר פעמים את הנבל, כמו ב"סיפורו של אביר", "האגדה של זורו" ו"הלנה מטרויה". סוול טען כי "הוא לא מרוצה ושהוא אינו מעוניין לשחק בחור רע שוב".

למרות שהוא ידוע בעיקר בשל תפקידיו בדרמות תקופתיות, הוא מעדיף תפקידים מודרניים יותר. ב-2005 הוא הופיע בגרסה מודרנית למחזה של שייקספיר "אילוף הסוררת" ותפקיד זה העניק לו ב-2006 מועמדות לפרס הבאפטא לשחקן הטוב ביותר בדרמה טלוויזיונית.

בשנים 2008–2009 הופיע סוול בסדרת הטלוויזיה "*Eleventh Hour*" בה גילם את דמותו של מומחה למדעים המסייע לאף. בי. איי לפתור מקרי פשע. באותה שנה שיחק בסרט "להוריד את ננסי" בכיכובה של מריה בלו.

ב-2010 כיכב סוול בסדרה המשטרתית "זן" בה גילם את דמותו של בלש משטרה איטלקי. הסדרה מבוססת על סדרת ספרי "אורליו זן" מאת הסופר מייקל דיבדין.

החל מ-2015 מגלם את אוברגרופנפיהרר ג'ון סמית', גנרל אמריקאי המפקד על האס-אס בשטחי מזרח ארצות הברית, בעיבוד הטלוויזיוני לספר "האיש במצודה הרמה".

בשנת 2016 גילם את ראש ממשלת בריטניה, לורד מלבורן, בסדרת הדרמה הבריטית "ויקטוריה" ביחד עם ג'נה קולמן.

בשנת 2019 שיחק בסרט "ג'ודי - מעבר לקשת", ובשנת 2020 שיחק במיני-סדרה "תעלומת המגייה השחורה" של רשת BBC One.

במרץ 2022 לוהק סוול לתפקיד בן זוגה של השגרירה החדשה של ארצות הברית בבריטניה, קייט ויילר (קרי ראסל), בסדרת הטלוויזיה הדיפלומטית.

## חיים אישיים
סוול מחלק את זמנו בין לוס אנג'לס ללונדון. סוול היה נשוי פעמיים; אשתו הראשונה הייתה עיתונאית האופנה האוסטרלית יסמין עבדאללה. הם התחתנו ב-1999 והתגרשו לאחר מספר חודשים. בשנים 2004–2006 היה נשוי לאמי גרדנר, ממנה יש לו שני ילדים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אנגלים ממוצא אוסטרלי
קטגוריה:חברי התיאטרון המלכותי הלאומי
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1967
ארט דייוויס

**ארט דייוויס** (באנגלית: **Art Davis**; 5 בדצמבר 1934 – 29 ביולי 2007) היה נגן קונטרבס ג'אז אמריקאי אשר נודע בעיקר בזכות עבודתו עם ג'ון קולטריין, וכן עם מוזיקאים כגון ת'לוניוס מונק, דיזי גילספי ומקס רואץ'. הוא המציא יחד עם רגי ורקמן את ההרכב עם שני בסיסטים כאשר שניהם עבדו בלהקתו של קולטריין.

## חייו
דייוויס נולד בהאריסבורג שבפנסילבניה והחל ללמוד לנגן על פסנתר בגיל חמש. הוא עבר לנגן בטובה כיוון שזה היה הכלי היחיד שהיה פנוי בתזמורת בית הספר שלו. כשעבר לנגן בקונטרבס כבר החליט שהוא רוצה להקדיש את חייו למוזיקה. לאחר שסיים את התיאור הראשון המשולש שעשה במוזיקה, פסיכולוגיה ופיזיקה, החל לנגן בחמישייה האגדית של המתופף מקס רואץ' אשר כללה גם את ברוקר ליטל בחצוצרה וג'ורג' קולמן בסקסופון טנור. הכרותו עם רואץ' אפשרה לו לנגן גם בהרכבים של ג'ון קולטריין ומיילס דייוויס. כשדייוויס חזר מהסיור העולמי שלו עם דיזי גילספי, שנמשך שנתיים וחצי, קולטריין הקליט את האלבום A Love Supreme בו ניגן דייוויס. הוא המשיך לנגן עם קולטריין בעוד מספר אלבומים לאחר מכן.

דייוויס הרבה לנגן גם עם אמני פופ ואף פולק, למשל הוא הקליט ב-1962 עם בוב דילן שהיה בתחילת דרכו. כמו כן דייוויס ניגן גם בתזמורות שונות כגון התזמורת של ה-NBC שם היה הנגן האפרו-אמריקאי השני. כמו כן במשך שנות השישים המשיך להיות נגן מבוקש וניגן באלבומים של ארט בלייקי, מק'קוי טיינר, אלווין ג'ונס, פרדי האברד ואריק דולפי. הביקורת שהייתה לו על תעשיית המוזיקה ועל הגזענות שבה גרמה לכך שבמשך כל שנות השבעים הוא נרשם ברשימה השחורה ואיש לא ניגן איתו. הוא שב להקליט רק בשנות השמונים.

במהלך הזמן הזה דייוויס השלים את ההשכלתו האקדמית ובשנת 1982 קיבל את תואר הדוקטורט שלו בפסיכולוגיה. הוא פירנס את עצמו בתור מורה, והיה מנגן מדי פעם בתזמורות של ברודוויי.

דייוויס נפטר מהתקף לב ביולי 2007.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:נגני ג'אז: בסיסטים
קטגוריה:נגני בי בופ
קטגוריה:שליחי הג'אז
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1934
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2007
פורמולה 1 עונת 1984

במסגרת **[[פורמולה 1]] של שנת [[1984]]** נערכו 16 מרוצים. באליפות העולם זכה האוסטרי ניקי לאודה ובאליפות היצרנים זכתה קבוצת מקלארן-טאג. ללאודה הייתה תחרות קשה מאוד כאשר זכייתו באליפות הייתה בהפרש של חצי נקודה על פני אלן פרוסט.

גרנד פרי מונקו באותה העונה היה מרוץ גשום מאוד, ותנאיו היו גרועים כל כך עד כי הוחלט להפסיקו באמצע. מיקום הנהגים ברגע הפסקת המרוץ קבע את דירוגם הסופי (פרוסט היה במקום הראשון) אך ניתנו לכל אחד רק חצי מהנקודות לפי הדירוג. אם המרוץ היה מסתיים באותם המיקומים (ושאר העונה הייתה זהה), פרוסט היה זה שהיה זוכה באליפות.
במרוץ זה, התבלטו בפעם הראשונה שניים מאלופי העתיד: איירטון סנה שהיה נהג צעיר ונייג'ל מנסל שאמנם התחרה כבר מספר שנים אך מעולם לא בלט לפני כן.

קבוצת טירל נפסלה באמצע העונה לאחר שהתגלתה רמאות מצדה: מכוניות הקבוצה היו מתחילות את המרוץ במשקל קטן יותר מהמותר. במהלך המרוץ, בעת הכניסה להחלפת צמיגים, היו מוזרקים מים לתוך המכוניות בטענה למי קירור עבור הבלמים, אולם הסתבר כי מוזרקות גם גולות קטנות של עופרת לתוך המכוניות כדי שאלה יעמדו בהצלחה בבדיקות הטכניות שלאחר המרוצים. כל תוצאות הקבוצה במהלך עונה זו לפני הפסילה נמחקו לחלוטין.

עוד מרוץ זכור מעונה זו הוא מרוץ ארצות-הברית שנערך בעיר דאלאס. מנסל הוביל רוב המרוץ, אך צמיגיו נשחקו ולאחר הסיבוב האחרון, שבקה מכוניתו. מנסל שעמד לפני קו הסיום יצא מהמכונית ודחף אותה לעבר קו הסיום, אך התעלף לפני שהצליח להגיע אליו בשל החום הכבד ששרר.

## מרוצי עונת 1984

## דירוג נהגים סופי

מספר נהגים נוספים סיימו ללא נקודות אליפות.

## דירוג קבוצות סופי

מספר קבוצות נוספות השתתפו באליפות אך לא זכו באף נקודת אליפות.

## קישורים חיצוניים

* תוצאות מרוצי העונה באתר Formula1.com.
* סיכום העונה באתר MotorSport Magazine.

קטגוריה:עונות בפורמולה 1
קטגוריה:1984 בספורט
נדב שנרב

**נדב שְׁנֶרְבּ** (נולד ב-1965) הוא פיזיקאי ישראלי, פרופסור במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן, בעל הסמכה לרבנות ופובליציסט דתי לאומי.

## ביוגרפיה
נדב שנרב נולד ב-1965. הוא למד בישיבת ההסדר בשעלבים, שם כתב את פרסומיו ההלכתיים הראשונים, ביניהם הספרון "לעזרת השם בגיבורים", העוסק בשאלת חיוב תלמידי חכמים במלחמת מצווה.

בשנת 1995 קיבל תואר דוקטור מהמחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן, על עבודתו "Off-mass-shell covariant quantum and classical field theory". לאחר מכן היה במשך שלוש שנים בפוסט דוקטורט באוניברסיטת הרווארד. בשנים 1997–2001 לימד במחלקה לפיזיקה במכללת יהודה ושומרון באריאל (לימים, אוניברסיטת אריאל בשומרון), ולאחר מכן עבר למחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 2013 מונה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת בר-אילן, שם הוא עומד בראש קבוצת מחקר העוסקת בהיבטים שונים של מדע המורכבות, למשל היווצרות תבניות מרחביות באופן ספונטני או מערכות לא ליניאריות, כמו דינמיקה של אוכלוסיות.
כתב ביחד עם מרסלו שיפר ספר בשם "שדות אלקטרומגנטיים" - ספר לימוד מתקדם בנושא חשמל ומגנטיות.

## הגותו
שנרב הוא גם פובליציסט דתי לאומי, אשר פרסם מספר רב של מאמרים בבטאוני המגזר הדתי. הוא מבקר את האקדמיה החילונית, את חוגי מימד, ואת החרדים והחרדים לאומיים. שנרב דוגל ביחס חילוני למדינת ישראל, מבלי לשוות לה משמעות רוחנית כ"ראשית צמיחת גאולתנו". הוא מציע להפריד בין עניין יישוב ארץ ישראל לבין קיומה של מסגרת מדינית נטולת משמעות דתית. השקפתו בנושא זה דומה להשקפה של שני הוגים דתיים אחרים – ישעיהו ליבוביץ ומיכאל אברהם.

שנרב יצא נגד פעילות הארגון הרבני "במעגלי צדק" שהוא בעל אופי סוציאליסטי, בטענה שערכי השוויון שהוא מקדם שונים מהשקפת העולם היהודית. עוד מתח שנרב ביקורת על החברה החרדית שבניה אינם עובדים לפרנסתם, ולפיכך תמך בממשלת המפד"ל-שינוי שהוקמה ב-2003. לניסיונות ההחזרה בתשובה החרדיים הוא מתייחס בזלזול, בייחוד לטענה שכדי להוכיח את אמיתות היהדות יש לאשש טענות מדעיות שכביכול נמצאות בתנ"ך או בתלמוד. הוא שלל ערך דתי לחגיגת בר מצווה של ילדים חילוניים, על כך כתב: "חגיגות העלייה לתורה של ילד חילוני מציינות את הצטרפותו של מחלל שבת ואוכל נבלות חדש לעם ישראל". באחד ממאמריו טען שנרב שאין בהלכה חובת כיסוי לגוף האשה.

שנרב מבקר את הפוסט-מודרניזם ואת מדעי החברה, ורואה אותם כנתונים להשפעה גוברת והולכת של "מקופחים מקצועיים" כדוגמת גורמים פמיניסטיים והומוסקסואלים. את שיטת השפה כמכלול ללימוד קריאה, למשל, הוא רואה כנובעת מאידאולוגיה שמאלנית קיצונית, המקדשת את המכנה המשותף הנמוך ביותר.

רבים ממאמריו – בעיקר אלו שאינם בעלי אופי אקטואלי-פובליציסטי – כונסו בספרו "קרן זווית" (2014). כפי שנכתב בהקדמה, חלק מהמאמרים מבוססים על דיונים בפורום החרדי "עצור כאן חושבים".

## משפחתו
בנו הוא העיתונאי ישי שנרב.

## קישורים חיצוניים

* 
* דף הפייסבוק נדב שנרב
* נדב שנרב, באתר של אוניברסיטת בר-אילן
* 
*  – ביקורת על הספר "קרן זווית"

* 

**ממאמריו**:
* 
* 
* 
* מקבץ גדול של מאמרי נדב שנרב  (ארכיון) (להורדה)
* עם צבי מייזליש, לעזרת ה' בגבורים: ברור הלכתי בעניין חיוב תלמידי חכמים במלחמת מצווה, סיוון תשמ"ה

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: פיזיקה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: מדעי הטבע
קטגוריה:בוגרי ישיבת ההסדר שעלבים
קטגוריה:פיזיקאים ישראלים
קטגוריה:פובליציסטים ישראלים
קטגוריה:קרני שומרון: אישים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
ציד לווייתנאים באיי פארו

שמאל|ממוזער|250px|בהתאם לתקנות, גברים מתאספים על החוף של Vágur, באי Suðuroy, שהוא האי הדרומי ביותר של איי פארו,
על מנת להרוג את הלווייתנאים. התמונה היא מ-28 ביוני 2004
שמאל|ממוזער|250px|הים אחרי הצייד. אדום מדם
**[[ציד]] [[לווייתנאים]]** מתקיים ב**[[איי פארו]]** כבר כאלף שנים, מאז המאה העשירית. האירוע מוסדר על ידי רשויות השלטון באיי פארו, אך לא על ידי הוועדה הבינלאומית לציד לווייתנים, בשל חילוקי דעות בנוגע לסמכותה.

כ-800 לווייתנים מסוג נתב גדול-סנפיר ניצודים במצטבר מדי שנה, במספר חופים ובמועדים שונים. הצייד מתקיים בעיקר במהלך הקיץ. האירוע, הנקרא בפארואזית "Grindadráp", אינו נושא אופי מסחרי. הוא מאורגן באופן קהילתי, המאפשר לכל אחד ליטול בו חלק. הציידים מקיפים תחילה את הלווייתנים עם סירותיהם בחצי גורן. הם מכוונים את הלווייתן המוביל אל החוף, לעיתים תוך שמכים בסירות על מנת לשבש את סונאר הלווייתנים, והלהקה כולה מגיעה לבסוף אל אזור החוף.

עם השנים שינו הציידים את חלק משיטות הצייד במטרה להפחית כמה שניתן את סבל הלווייתנים.

על פי רשויות איי פארו, פעילות ציד הלווייתנאים בחוף קיימת מזה מאות שנים. התיעוד הראשון של הציד היה בשנת 1584 והרישום נמשך באופן מסודר עד היום. הציד מתרחש בין יולי לספטמבר, ועונת השיא היא לרוב באוגוסט. לדברי הרשויות, הציד נועד לספק אוכל לתושבי האי. על אף שרוב הבשר והשומן מתחלק כבר בין המשתתפים באירוע, ניתן למצוא בשר לווייתן בחנויות האי במהלך השנה.

תושבי איי פארו רואים בציד חלק חשוב מהתרבות ומההיסטוריה שלהם, ואף צורך כלכלי. פעילים למען זכויות בעלי חיים מבקרים את הציד בטענה שהוא אכזרי ומיותר.
ממוזער|294x294 פיקסלים|מספר הלווייתנים הניצודים מדי שנה, בתכלת מספר הלווייתנים הניצודים באיי פארו.
למרות הביקורת הקשה המופנית כנגד התושבים הציד נמשך והתושבים טוענים שציד הלווייתנים הוא הרבה יותר הומני מכל שחיטה של בעל חיים אחר, אשר בילה את חייו, במרבית המקרים מאחורי גדר ואף נוצל לתעשיית החלב או הביצים בטרם נשחט. לעומת זאת, לתפיסתם, הלוויתן הספיק לחיות במשך כל שנותיו באוקיינוס הפתוח ורק בדקות חייו האחרונות הובהל בכיוון החוף במטרה להישחט.

## ראו גם
* ציד לווייתנאים
* זכויות בעלי חיים

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

* כתבת ביקורת על האירוע באתר Sea Shepherd
* תמונות של מהלך ציד הלווייתנים (זהירות, תמונות קשות!)

קטגוריה:איי פארו
קטגוריה:ציד
קטגוריה:לווייתנאים בתרבות
מחברות לספרות (הוצאת ספרים)

[שמאל|ממוזער|250px|סמל הוצאת הספרים בגרסתה משנות ה-2000. בסמל [קריקטורה בדמותו של ישראל זמורה]]
[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|חבורת "מחברות לספרות" בבית הקפה קנקן, ב[רחוב דיזנגוף 13 בתל אביב, ראשית שנות הארבעים (מימין לשמאל: א"ד שפיר, שמעון גנס, ד' פילר, אליהו טסלר, נתן אלתרמן, ישראל זמורה, יורקיה חייבי)]]
**מחברות לספרות** היא הוצאת ספרים שפעלה ביישוב ובישראל בשנים 1940–1973, ושבה לפעול בשנת 1988 במסגרת הוצאת זמורה-ביתן.

## בין השנים 1940 ו-1973
בשנות השלושים התגבשה בתל אביב קבוצה ספרותית שהורכבה מסופרים ומשוררים צעירים, ששפת אמם הייתה עברית. בקבוצה, שנקראה "יחדיו" היו שותפים בין השאר המשוררים נתן אלתרמן, לאה גולדברג ואברהם שלונסקי, הסופרים שלמה ניצן ויעקב הורוביץ והמבקר וחובב הספר ישראל זמורה, אשר הקים בשנת 1940 את הוצאת הספרים "מחברות לספרות". הסיבה להקמת הוצאת ספרים חדשה הייתה שהוצאות הספרים הקיימות, ובראשן הוצאת דביר, התמקדו, לדברי חברי הקבוצה, בהוצאתם לאור של כתבי "משוררים מתים" ולא ייחסו חשיבות ליצירה הישראלית הצעירה. בהוצאה פרסמו גם מספר ניכר של חברי החבורה הספרותית של הכנענים והמקורבים אליהם כיונתן רטוש, בנימין תמוז, ש. שפרה, פנחס שדה, בנימין גלאי ואהרן אמיר.

בשנות הארבעים והחמישים יצאו בהוצאה גם מספר ספרי פילוסופיה, משל מרטין בובר, נתן רוטנשטרייך והוגו ברגמן. ההוצאה שיתפה פעולה עם מוסד הרב קוק בהוצאת ספרות עברית, בעיקר של משוררים עבריים מימי הביניים. במסגרת זו יצאו ספרים של שמואל הנגיד, רבי שלמה אבן גבירול ועוד.

בשנת 1960 הוציאה לאור את ספרו של דניאל דפו, רובינזון קרוזו בתרגומו של צבי ארד.

נכס חשוב של ההוצאה היה הזכויות על התרגום לעברית של יצירות קלאסיות לילדים ולנוער ובראשן יצירותיו של אלן אלכסנדר מילן מחבר ספרי "פו הדב" וק.ס. לואיס מחבר סדרת "דברי ימי נרניה". בעיקר התרכזה ההוצאה בהוצאה לאור של יצירות ספרות ושירה עבריות מקוריות ונחשבה להוצאה איכותית וקטנה. במהלך שנותיה בניהולו של ישראל זמורה צברה ההוצאה הפסדים כספיים גדולים. ב-1965 נכנס בנו של ישראל, אהד זמורה, לניהול ההוצאה והצליח לחלץ אותה מקריסה כלכלית. ב-1973 מוזגה ההוצאה לתוך קבוצת זמורה-ביתן-מודן, ביזמתו של אהד זמורה. ספרים שיצאו בעבר בהוצאה והוחלט להדפיסם מחדש יצאו תחת המותג "מחברות לספרות". חלק מזכויות התרגום על יצירות קלאסיות לנוער הועברו עם האיחוד לסדרת "מרגנית".

ה"אני מאמין" של ישראל זמורה הודפס בכל ספר של ההוצאה בזו הלשון:

## משנת 1988 ואילך
בשנת 1988 הקים מחדש צבי זמורה, בנו הבכור של ישראל, את "מחברות לספרות" כחברה-בת של זמורה-ביתן. אולם עד 2002 יצאו בהוצאה קומץ ספרים בלבד (בהם ספרי מדע פופולרי כספריהם של אוליבר סאקס וריצ'רד פיינמן). המפנה בא כאשר ההוצאה התמזגה עם הוצאת כנרת ולעורכה הראשי מונה דב אלפון. אלפון ראה לעצמו זכות להחיות את הוצאת הספרים בעלת המוניטין והוציא בה מספר ספרים בפורמט איכותי, רובם ככולם ספרי ילדים קלאסיים מתורגמים כ"פו הדב", עלילות נרניה, "פיטר פן", "הרוח בערבי הנחל", עלילות הברון מינכהאוזן, סדרת המומינים ועוד.

מחברות לספרות מרבה לפרסם בעיקר ספרות מתורגמת, בהם הסופרות ניקול קראוס ומרגרט אטווד.

מחברות לספרות (הוצאת ספרים) חברה בהתאחדות המו"לים בישראל.

## לקריאה נוספת
* צפרירה שועלי, **מחברות לספרות: כתב העת והוצאת הספרים כגורמים במערכת הספרותית בשנים 1940-1967**, דיסרטציה, אוניברסיטת בר-אילן, 2003.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל
קטגוריה:הוצאות ספרים עבריות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1940
קטגוריה:מו"לים ביישוב
אליהו בן זמרה

**אליהו בן זמרה** (ט"ו בניסן ה'תרצ"ב, 21 באפריל 1932 – א' באדר א' ה'תשפ"ד, 10 בפברואר 2024) היה נשיא בית משפט השלום ושופט בית המשפט המחוזי בירושלים בין השנים 1974–2002.

## ביוגרפיה

אליהו בן זמרה נולד ב-21 באפריל 1932 בליבורנו שבאיטליה. בשנת 1939 עלה לארץ ישראל. סיים את לימודיו בבית הספר התיכון "מוריה" בתל אביב. למד באוניברסיטה העברית בירושלים וסיים תואר ראשון במדעי החברה. ובשנת 1958 סיים את לימודיו, בהצטיינות, בפקולטה למשפטים והוסמך כעורך דין. הוא לימד שנים אחדות באוניברסיטה העברית כמדריך במשפט בינלאומי פומבי. באוניברסיטת בר-אילן לימד משפט פלילי וסדר דין פלילי בחוג לקרימינולוגיה. סיים תואר שלישי בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים, בתחום דיני העונשין במשפט העברי.

באוגוסט 1974 מונה לכהונת שופט בבית משפט השלום בירושלים והיה נשיאו בין השנים 1989- 1995. מיולי 1995 כיהן כשופט בבית המשפט המחוזי בירושלים. הוא סיים כהונתו בשנת 2002 עם יציאתו לגמלאות.

פרסם מאמרים בכתבי עת בנושאים הקרובים למשפט העברי. היה חבר בוועדות שונות, כמו "ועדת המתנות".

נפטר ב-10 בפברואר 2024 בירושלים.

## קישורים חיצוניים
* קורות חיים
**מאמריו**:
* דין ´הכנסת´ וחוקיה במשפט ההלכה - 'דעות' גיליון כ"א, תשכ"ג עמ' 29–41
* קדושת החיים ומסירות נפש בימי השואה, על פי ההלכה - מבחר שו"ת - סיני פ', תשל"ז

**על פסקי דין שנתן**:
* 
* 
*
* אליסה אודנהיימר, ביהמ"ש המחוזי: ועד עין כרם לא יוכל להגיש תוכנית מתאר לאזור השכונה
* אברהם אלתר וניר הורנשטיין, קיזוז מע"מ על היטלי פיתוח

## הערות שוליים

קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בירושלים
קטגוריה:שופטי בית משפט השלום בירושלים
קטגוריה:נשיאי בתי משפט ובתי דין בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי איטליה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
קטגוריה:בוגרי גימנסיה מוריה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
מפלגת הנשים הלאומית (ארצות הברית)

ממוזער|250px|מחאת, המשמר הדומם, נציגות המפלגה מול הבית הלבן, 1917.
**מפלגת הנשים הלאומית** (באנגלית: **The National Woman's Party** ובקיצור, ה-NWP) הייתה מפלגת נשים, שנוסדה בשנת 1916 ופעלה למען תיקון חוקת ארצות הברית להכרה בזכויות נשים ובעיקר בזכות בחירה לנשים. מפלגת הנשים הלאומית התפצלה מהקונגרס האמריקאי למען זכות ההצבעה לנשים (Congressional Union for Woman Suffrage)  עקב חילוקי דעות בנושא דרכי הפעולה ואזורי הפעולה (מקומי מול ארצי). המפלגה פעלה, בראש ובראשונה, לתיקון חוקת ארצות הברית ובחרה בדרכי פעילות שנחשבו רדיקליות, בעוד שהקונגרס האמריקאי בחר בשתדלנות בכל מדינה ממדינות ארצות הברית. מפלגת הנשים הלאומית הוקמה על ידי אליס פול ולוסי ברנס ונקרא בתחילה בשם "הקונגרס המאוחד לזכות בחירה לנשים", ובשנת 1917 שונה שמו למפלגת הנשים הלאומית.

בהתכנסות הראשונה של המפלגה הבהירה פול שהמפלגה לא תהיה מפלגה מן המניין ולא תעמיד מטעמה מועמדת לנשיאות ארצות הברית. המפלגה בחרה שלא להזדהות פוליטית עם מפלגות קיימות אחרות, אך ביקורת רבה הושמעה מטעמה כלפי התנהלות הנשיא וודרו וילסון בתחום החברתי. המפלגה התנגדה גם להשתתפות ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה.

ב-3 במרץ 1913, יום טרם השבעתו של וילסון לתפקיד נשיא ארצות הברית, נערך המצעד למען זכות הבחירה לנשים שדרש זכות בחירה לנשים. אליס פול יזמה את המצעד ובראשו צעדה העורכת הדין אינז מילולהנד (Inez Milholland). במצעד שתתפו יותר מחמשת אלפים משתתפות ומשתפים.

החל מ-10 בינואר 1917 והעד 4 ביוני 1919, נציגות המפלגה שכונו המשמר הדומם הפגינו בשערי הבית הלבן. מחאותיהן נמשכו ללא הפרעה עד שארצות הברית נכנסה למלחמת העולם הראשונה, אז נעצרו נציגות הארגון בגין "הפרעה לתנועה". פעילות במשמר הדומם שנכלאו במאסר פתחו בשביתות רעב וחלקן, בהן אליס פול, הואכלו בכפייה. יחס הממשל כלפיהן, בשעה שהנשיא וילסון ביקש לייצר תמיכה ציבורית בפעילות הממשל בנושא זכויות אדם בזמן המלחמה, ייתכן והיווה זרז להחלטתו של וילסון לתמוך בתיקון החוקה.

בשנת 1920 הושלם התיקון ה-19 לחוקת ארצות הברית, על פיו ניתנה זכות בחירה לנשים, ומפלגת הנשים הלאומית הפנתה את משאביה לטיפול באפליות מגדריות אחרות. המאבק הציבורי הבולט שבו לקחה המפלגה חלק היה בשתדלנות למען תיקון לחוקה בנושא שוויון זכויות, אותו ניסחה פול ב-1923. הביטאון "Equal Rights" יצא לאור מטעם הארגון עבור קהל יעד של נשות אמריקה ועבור הפצת היתרונות שבזכות בחירה לנשים למען כלל האזרחים.

המפלגה המשיכה לפעול כארגון במשך עשורים ספורים והייתה שותפה לניסוח כ-600 הצעות חוק ותיקוני חקיקה להטבה עבור נשים, מהם כ-300 אושרו. כמו כן פעל הארגון כגוף שתדלנות למען פרק זכויות האדם כתיקון לחוקת ארצות הברית. משנת 1997 פועל הארגון בעיקר כגוף חינוכי להנחלת מורשת המפלגה בשנותיה הראשונות.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

נשים לאומית
נשים
קטגוריה:מפלגות פמיניסטיות
קטגוריה:זכות בחירה לנשים בארצות הברית
קטגוריה:ארגונים פמיניסטיים בארצות הברית
קטגוריה:נשים בפוליטיקה
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1916
ג'קסון בראון

**ג'קסון בראון** (באנגלית: **Jackson Browne**) (נולד ב-9 באוקטובר 1948) הוא מוזיקאי וזמר רוק אמריקני. בראון נולד בהיידלברג, גרמניה והתפרסם בתחילת שנות השבעים בזכות סגנונו האינטרוספקטיבי-וידויי, שהתחלף בעשורים הבאים בכתיבה פוליטית ביקורתית. מאז ועד היום הקליט שנים עשר אלבומי אולפן, ובשנת 2004 הוכנס להיכל התהילה של הרוקנ'רול.
אלבומו האחרון שיצא עד כה הוא אלבום האולפן ה-12 של בראון ויצא בשנת 2008: Time The Conqueror. זהו אלבום האולפן הראשון מזה שש שנים שהכיל שירים מקוריים פרי עטו של בראון וזכה להצלחה.

## דיסקוגרפיה
* 1972: Jackson Browne
* 1973: For Everyman
* 1974: Late for the Sky
* 1976: The Pretender
* 1977: Running on Empty
* 1980: Hold Out
* 1983: Lawyers in Love
* 1986: Lives in the Balance
* 1989: World in Motion
* 1993: I'm Alive
* 1996: Looking East
* 2002: The Naked Ride Home
* 2005: Solo Acoustic, Vol. 1
* 2008: Solo Acoustic, Vol. 2
* 2008: Time The Conqueror

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 

קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:זמרי פולק רוק אמריקאים
קטגוריה:זמרי-יוצרי קאנטרי אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
הארדנגריוקלן

**הארדנגריוקלן** (בנורווגית: **Hardangerjøkulen**) היא כיפת הקרח השישית בגודלה בנורווגיה הנמצאת במחוזות איידפיורד (Eidfjord) ואולביק (Ulvik) במרכז נורווגיה. פסגתה נמצאת בגובה 1,863 מטר מעל פני הים.

ההארדנגריוקלן שוכן בסמוך לתחנת הרכבת פינסה (Finse) אשר נמצאת על קו הרכבת אוסלו-ברגן. בעונת החורף ניתן להעפיל לפסגת הקרחון באמצעות סקי. בעונת הקיץ ניתן להצטרף לקבוצות מודרכות אשר יוצאות לטייל על הקרחון באמצעות ציוד מיוחד.

קרחון ההארדנגריוקלן שימש כאתר צילומים בסרט הקולנוע ההוליוודי "מלחמת הכוכבים - פרק 5: האימפריה מכה שנית" (1980) לצורך הצילומים של כוכב הקרח הות' בו מתרחשים חלק מקטעי הפעולה הדומיננטיים ביותר בסרט אשר נחשבים לקטעים הזכורים ביותר מסדרת סרטי מלחמת הכוכבים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:נורווגיה: גאוגרפיה
קטגוריה:קרחונים
אהרוני

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם אהרן
עומק אסטרטגי

[thumb|220px|סמל [מפקדת העומק של צה"ל]]
**[[חבר הכנסת|עומק]] אסטרטגי** הוא מונח צבאי המתייחס למרחק שבין הקווים הקדמיים או אזורי הקרבות לבין אזורים אזרחיים כגון: אזורי תעשייה, ערי בירה, מרכזי אוכלוסייה ותעשייה צבאית.

שיקולים מרכזיים בעיסוק בעומק האסטרטגי הם עד כמה פגיעים הנכסים למתקפת מנע מהירה או לאופנסיבה מתודית ויכולת המדינה לספוג אובדן שטחים ראשוני ולייצר מתקפת נגד אפקטיבית רחוק ממוקדי הכוח של המדינה.

על מפקדי הצבא מוטלת חובה להתכונן לשני התרחישים ולהציג אמצעים ומשאבים ברמה הטקטית והאסטרטגית על מנת להדוף את כל השלבים של מתקפת אויב מצומצמת או רחבת היקף. האמצעים אינם רק אמצעים צבאיים. גם היכולת למגן ולחזק את התשתית האזרחית ולהופכה לגמישה על מנת לעמוד במתקפה היא יכולת משמעותית בעיתות מלחמה.

הבעיה היא הפשרה שבין מרחב וזמן. כישלונה של גרמניה הנאצית להביס את ברית המועצות בין 1941 ל-1942 הוא דוגמה היסטורית לכך. הסובייטים נסוגו בעת ההתקפה הגרמנית מפולין לפאתי מוסקבה. הנסיגה אפשרה לסובייטים להסיט את התשתית התעשייתית מזרחה מהרי אורל.

בצה"ל ייעודה של מפקדת העומק הוא תכנון, הפעלת הכוח והובלת מבצעים מיוחדים ורב-זרועיים ארוכי טווח במרחב המוגדר כעומק האסטרטגי של מדינות האויב של ישראל.

ישנם חברי כנסת בישראל הסוברים כי ישראל סובלת מהיעדר עומק אסטרטגי.

## ראו גם
*הגנה לעומק
*אסטרטגיה צבאית
*גבולות בני הגנה
*מפקדת העומק
## הערות שוליים

קטגוריה:דוקטרינה צבאית
קטגוריה:טקטיקה צבאית
קטגוריה:אסטרטגיה
אטרף (להקה)

**אטרף** היא להקת רוק לטינית ישראלית, שפעלה בעיקר בתחילת שנות ה-90. להקת אטרף שילבה מוזיקת רוק עם מוזיקת ג'אז, תחת השפעות לטיניות (בעיקר סלסה ומוזיקה קובנית).

## היסטוריה
את הלהקה הקים הזמר רובן סלמון (אשר מוכר יותר בשם נעוריו, **רובנס**). רובנס, יוצא פרו, שבתחילת שנות ה-80 היה חבר בלהקת "סנדלר", חבר בשנת 1989 לחבר ילדותו, נגן הבס ויקטור אזוס, ולגיטריסט אהרוני בנארי – שניהם יוצאי הלהקה הירושלמית "צליל שכן". השלושה צרפו אליהם גם את הפסנתרן איתי רוזנבאום ואת נגני כלי ההקשה אורן בלבן והמתופף דורון רפאלי.

הלהקה הקליטה כמה שירים באופן עצמאי, ולהיטה הראשון של הלהקה שיצא כסינגל באוגוסט 1989 היה "שולה". השיר עסק במפגש עם זונה (). שיר זה זכה להצלחה ולהשמעות רבות ברדיו. עם זאת, כאשר הוצע ללהקה להופיע במסגרת התוכנית "סופסופ" (תוכנית אירוח בהנחיית גבי גזית ששודרה בערוץ הראשון), הותנתה ההופעה בהחלפת המילים הפרובוקטיביות במילים אחרות (). הלהקה שהייתה להוטה להופיע בטלוויזיה הסכימה להתניה. למחרת הופיעה בעיתונים השוואה בין המילים המקוריות למילים החלופיות, והושמעה ביקורת על כך שהלהקה נאלצה להתכופף ולהתפשר על מנת להופיע. בהופעות מאוחרות יותר בטלוויזיה, הופיעה הלהקה עם המילים המקוריות. בתחילת 1990 הוציאה הלהקה את הסינגל השני שלה "בלומברג".

בנובמבר 1990, לאחר שהפסנתרן איתי רוזנבאום הוחלף על ידי זוהר כחילה, הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון, **אטרף 2**, בהפקה עצמאית בשותפות עם אולפני טריטון, ובהפצת אן אם סי. בין היתר התפרסמו מאלבום זה השירים "כשאת", "אודליה", "בלומברג", ו"יום סבבה" – גרסה עברית לשיר "לה במבה", בהשתתפות שלומי שבת. מילות השירים נכתבו על ידי רובנס, והולחנו על ידי רובנס ואזוס. השיר "יום סבבה" נכלל גם באלבום הסולו השלישי של שבת "אל תלכי רחוק מדי" שראה אור בשנת 1991.

בשנת 1992 הוציאה הלהקה את אלבומה השני, **קונגה**, אף הוא בהפקתו של עמיר בן-משה, אך עם מעורבות גדולה יותר של כחילה, בנארי ואזוס בעיבודים ובהלחנה. בין היתר התפרסמו מאלבום זה השירים "ענבל" ו"ירושלים", וכן גרסאות כיסוי בסגנון לטיני לשירים "קפה טורקי" ו"רינה". מילות השירים באלבום נכתבו על ידי רובנס.

לאחר הוצאת האלבום הצטמצמה פעילות הלהקה, עד שבשנת 1994 היא התפצלה ואנשיה הקימו להקות אחרות. בשנת 1995 חזרה הלהקה לפעול יחד, והוציאה את אלבומה השלישי, **לטיני / עברי / לטיני** (בהוצאת הד ארצי). הלהיט המוכר ביותר באלבום הוא השיר "מנגו בננה".

בשנת 1997 הוציאה הלהקה אלבום אוסף בשם **האוסף**, אשר כלל גם 4 גרסאות כיסוי שלא פורסמו עד אז (ביניהן גרסה לטינית לשיר "אין כמו יפו בלילות").

לאחר הוצאת אלבום האוסף, דעכה פעילותה של הלהקה. בשנת 1998, במסגרת הפרויקט "עבודה עברית", חידשה הלהקה את שירו של אריק לביא, "שיר הקטר". בשנת 1999 הקליטה הלהקה שיר נוסף בשם "קונדום", שעסק באמצעי מניעה.

### לאחר פירוק הלהקה
בינואר 2008 הוציא לאור רובן סלמון אלבום סולו.

בינואר 2011 התאחדה הלהקה לרגל מופע השקה של אלבום הסולו הראשון של דורון רפאלי.

ב-28 בספטמבר 2013 שוב התאחדה הלהקה לצורך הופעה חד-פעמית, במסגרת אירועי הסגירה של הרדיו-בר "תדר" בתל אביב.

ביוני 2016 דווח שוב על איחוד צפוי של הלהקה וימים אחדים לאחר מכן הוצגה הלהקה כאשר במתכונתה החדשה, במקום הסולן רובנס, הוצב הסולן ארתור כץ. השיר הראשון שהוציאה באיחוד 2016 הוא "מדינה בפיתה". במהלך 2017 הופיעה הלהקה עם פבלו רוזנברג.

## דיסקוגרפיה
* אטרף 2 (1990)
* קונגה (1992)
* לטיני / עברי / לטיני (1995)
* האוסף (1997)

## קישורים חיצוניים

* קליפ ביוטיוב - שולה, מתוך זהו זה.

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
רן נקש

**רן נקש** (נולד ב-3 ביולי 1978, חיפה) הוא מתאגרף ישראלי מקצועני.

## ביוגרפיה
נקש החל להתאמן באמנויות לחימה כשהיה בן עשר. במקור התמחה באגרוף תאילנדי ואף הגיע למקום השני בתחרות בינלאומית באמנות לחימה זו, שנערכה בתאילנד ב-1997. בזמן שירותו הסדיר בצה"ל שימש כמדריך קרב מגע. הוא המשיך לעסוק בהדרכת ענף זה גם לאחר שחרורו ובין השנים 2002–2007 שימש כראש יחידת קרב מגע במערכת בתי המשפט בישראל. החל מ-2007 הוא מתפקד כראש מדור קרב מגע בצה"ל.

נקש עבר הסבה לאגרוף מקצועני ב-2006 והשתתף מאז ב-26 קרבות, שמתוכם ניצח ב-25, 18 בנוקאאוט. בזכות ניצחונותיו המרובים בנוקאאוט, שכמה מהם הושגו תוך שניות מעטות מתחילת הקרב, זכה לשם הזירה "Sweet Dreams".

בפברואר 2008 הופיע נקש בתוכנית "" של ערוץ דיסקברי, שם הדגים טכניקות מאמנות הלחימה הישראלית קרב מגע.

ב-2 באפריל 2011 השתתף בקרב על חגורת אליפות העולם במשקל בינוני-כבד של התאחדות WBO מול המתאגרף הגרמני מרקו האק ובו הפסיד בנקודות בתום שנים-עשר סיבובים.

## קישורים חיצוניים

*כתבה על רן נקש באתר 'J-Grit.com' 
* 
* 
* דייוויד גרייזמן,  "Future Stars of David: Ran Nakash, Elad Shmouel of Israel",  6 בפברואר 2009, אתר 'BoxingScene.com' 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מתאגרפים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978