תוכנית רב-שנתית

**תוכנית רב־שנתיות** (**תר"ש**) הן תוכניות עבודה לבניין הכוח בנות מספר שנים בצה"ל.

תוכניות העבודה השנתיות נגזרות מהתוכניות הרב־שנתיות.

## נהלים ועקרונות
ב־1994 פרסם עוזר ראש אג"ת את ספר היסוד לתכנון רב-שנתי, שנועד להציג את העקרונות לתכנון ולהכנה של תר"ש ותוכנית עבודה שנתית. הספר נכתב על בסיס הכנת תר"ש מרקם.

ב־2002 פרסם אג"ם הוראת קבע, שעניינה "נוהל הכנת תוכנית העבודה של המטה הכללי", ובה נקבעו נוהלי העבודה להכנה ולפרסו של תוכניות העבודה. הנוהל המטכ"לי מתאר שני תהליכי אפשריי להכנת תר"ש: באחד מוארכת תקופת התכנון של תר"ש קיימת, או תהליך שבו מתבצע עדכון עמוק לתר"ש הקיימת ומתגבשת תר"ש חדשה.

בתחילת 2009 פרסם מרכז ניתוח מערכות בחטיבת התכנון טיוטה לספר התכנון הרב־שנתי על בסיס תחקור הכנת תר"ש תפן. בגרסה זו הודגש הצורך בפיתוח חלופות והמליץ להשוות בין לפחות שלושה חלופות על ידי סרגל והדגשת הצד המבצעי שיאפשרו הבנה לתצורת הפערים בין החלופות בסוף התר"ש.

לפי הגדרת ספר ההתכנון הרב־שנתי של אג"ת מ־2018, ייעוד התר"ש הוא .

על פי הספר, תהליך התכנון הרב-שנתי מורכב מהשלבים הבאים: טעינה בשלב טרום העיצוב – שלב תכנוני מקדים לבחינת הצרכים ועיסוק התר"ש, המתרחש קודם להכרזת הרמטכ"ל על הצורך בתר"ש. השלב השני הוא עיצוב – לאחר הכרזת הרמטכ"ל על הצורך בתר"ש חדשה, בה הוא מגדיר את האתגרים העיקריים שהוא סבור שעל התר"ש להעמיק בהם, סדר עדיפות ומרחב הדיון, צוותי מחקר ינתחו את הנושאים העיקריים ויציעו מרחב דיון באסטרטגיות אפשריות. השלב השלישי הוא תכנון, בו יש ליצור תוכנית בניין כוח מפורטת, הכוללת מסגרות תקציב לגופים לאורך שנות התר"ש ורשימת משימות בהן על הגופים לעמוד.

## בפועל
משנות ה-90 מועד הכנת תר"שים בפועל חופף למועד חילופי רמטכ"לים. בעקבות כך, אף על פי שהתר"שים מוגדרים לחומש, משכן בפועל הוא ככהונת הרמטכ"ל, שנמשכת עד ארבע שנים. תר"שים עוברים לרוב שינויים מנסיבות תקציביות, שינויים במציאות המדינית־ביטחונית ושינויים במימוש פיתוחים. חלק ממצבים אלה התאים לצורכי הכנת תר"ש חדשה – בהם הקיצוץ התקציבי שהביא להכנת תר"ש קלע ב־2003 ותר"ש תפן בעקבות מלחמת לבנון השנייה, אך גם הן נקשרו למועדי חילופי רמטכ"לים. תר"ש גדעון אותה יזם גדי אייזנקוט נוצרה לאחר שלא הייתה תר"ש תקפה – בימי בני גנץ נכשלו ניסיונות ליצור תר"שי חלמיש, עוז ותעוזה לאחר אי הסכמה עם משרד האוצר לגבי תקצובן. תר"ש חושן של אייל זמיר היוותה התלכדות משולשת: רמטכ"ל חדש, צורך בשיקום צה"ל לאחר מלחמת חרבות ברזל ופקיעת התר"ש הקודמת.

## תר"שים
לפי ניתוחו של מאיר פינקל, ניתן לזהות שלוש תקופות עיקריות במתודת התכנון. מראשית שנות ה-50 ועד שנות ה-80 המאוחרות היה בניין הכוח מכוון ליחסי כוחות במספר הפלטפורמות – טנקים, מטוסים ויחידות לעומת האויב. עד מלחמת ששת הימים בריכוז מול אויב אחד, ולאחריה – מול מספר אויבים. לאחר מלחמת יום הכיפורים הביאה תפיסה זו להגדלה ניכרת של צה"ל, שהביאה למשבר תקציבי כבד בשנות ה-80. הגישה העיקרית לבניין הכוח הייתה מכוונת למלחמה, כשבשגרה הכוחות הללו מיועדים לביטחון שוטף.

בעקבות המשבר החלה חשיבה בכיוון אחר: איכות המערכות כגוברת על הערך המספרי. בתר"שים שתוכננו בתקופה השנייה, מסוף שנות ה-80 עד לאחר מלחמת לבנון השנייה, נמשך הדיון ביחסי כוחות מספריים, אך לצידה נוסף דיון בחימוש מונחה מדויק (חמ"ם) ומודיעין מטרות. בתר"שים אלו מתבצעת הקטנה הדרגתית של הפלטפורמות והמסגרות. בתר"שים אלו החלה גם ההכרה בעימות מוגבל בעקבות האינתיפאדה הראשונה ובעיסוק במעגל שלישי, דהיינו עימותים עם מדינות ללא גבול ישיר. במהלך תר"שים אלו החל בניין כוח ייעודי לבט"ש בדמות גדודי ה־90 ומרכיבי חיל האיסוף ומערך הגנת הגבולות אשר אינם מתאימים למלחמה, וכן בניין כוח נפרד להגנה. בראשית המאה ה-21 נדרש תר"ש קלע ב־2003 לקיצוץ רחב בהיקף צה"ל עקב הקיצוצים בתקציבו כחלק מהתוכנית להבראת כלכלת ישראל.

התקופה השלישית החלה בתר"שים שלאחר מלחמת לבנון השנייה, הראשונה שבהם תר"ש תפן ב־2008. תר"שים אלו אופיינו בתפיסה המדגישה אויבים תת־מדינתיים, המפעילים ירי תלול מסלול ולוחמת גרילה. הדיון הכמותי מתמקד בעיקר בחימושי חיל האוויר ובהיקף מערכות מערך ההגנה האווירית, בדגש על סוללות כיפת ברזל ומיירטיהם. בנוסף, בוצעה חזרה למוכנות למלחמה מלאה נגד ארגוני גרילה לעומת המיקוד בעימות מוגבל בשלהי התקופה הקודמת.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צה"ל: היסטוריה