יהושע בועז

הרב **יהושע בועז** ממשפחת ברוך (המאה השש עשרה), היה מגדולי הפוסקים האחרונים, בעל הפירוש הנודע **שלטי הגיבורים** על הרי"ף, ציוני **[[מסורת הש"ס]]**, ו"תורה אור" ו"עין משפט נר מצווה" על תלמוד בבלי.

## ביוגרפיה

רבי יהושע בועז (ברוך) בן שמעון בן אברהם נולד באיטליה לרבי שמעון לבית ברוך, משפחתו גלתה לאיטליה בגירוש ספרד. שנת לידתו אינה ידועה, יש שהעריכו שנולד בשנת רע"ח-רע"ט (1518) לערך, יש שכתבו שנולד בשנת רל"ב, ויש מהחוקרים האחרונים שהסיקו כי נולד בסביבות שנת ר"ס. מגיל 23 עד גיל 36 חיבר את חיבוריו "מסורת התלמוד" (שנים רבות לאחר מכן שונה שמו ל"מסורת הש"ס", בהשפעת הצנזורה), "תורה אור" ו"עין משפט". בנוסף, הוא זה שציין בתוס' את כל הפניות הדפים. חיבורים אלו מלמדים על בקיאותו העצומה בתורה. הוא נפטר בשנת שט"ו-1555. חיבוריו של ר' יהושע בועז על הש"ס הוכנסו להדפסת התלמוד משנים ש"ו-שי"א, 1546–1551, על ידי המדפיס הנוצרי מארקו אנטוניו יושטיניאן כדי להוסיף "תועלת" למהדורתו השנייה של ש"ס ונציה של דניאל בומברג.

הוא חי בתקופת ראשוני האחרונים, בזמנם של רבי יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך, והרמ"א. רבי יוסף קארו לא ראה את ספר שלטי הגיבורים, שנדפס בתקופה חופפת להדפסת השולחן ערוך, אך הרמ"א הרבה להביא פסקים מספר זה, ומכנהו "הגהות אלפסי".

ברוב המקומות בכתביו הוא אינו מציין את שמות רבותיו, אך בכמה מקומות הוא מזכיר את רבי נתן מאיגרא, שהיה מגדולי איטליה באותה התקופה, ושימש כדיין וכראש ישיבה.

## פסיקה
בין פסיקותיו הידועות בהלכה הוא ההיתר לנשים לחבוש פאה ברשות הרבים. הוא טען ששיער שאינו מחובר לראש, גם אם זה שערה שלה עצמה, אינו נקרא "ערוה" לעניין ק"ש, ומהווה כיסוי ראש הולם לנשים, כמו כיסוי בד:

"פאה נכרית... משמע להדיא (=במפורש) שמותרות בנות ישראל להתקשט בהן, ד'שיער באשה ערוה' דקאמר (=שנאמר) לא הוי  (=אינו) אלא בשיער הדבוק לבשרה ממש ונראה גם בשרה עם השיער, אבל שיער המכסה שערה אין כאן משום 'שיער באשה ערוה' וגם לא משום 'פרועת ראש'. ונראה דלא שנא (=שאין הבדל בין) שערות דידה לא שנא (=לבין) שערות של חברתה, כל עוד דעבידי (=שמטרתן) לכיסוי השיער והן תלושות, אף על פי דקישוט הוא לה כדי שתראה בעלת שיער, אין בכך כלום (=אין בכך איסור) ושפיר דמי (=ומותר)".

## חיבוריו
בתלמוד:
***[[מסורת הש"ס]]** - הפניות למקבילות ממקומות אחרים בתלמוד הבבלי, כולל הגהות והערות קצרות על המסכת. מרבית ההפניות הן ציון המקבילות בדברי התלמוד. חיבורו הודפס כמעט בכל מהדורות התלמוד שיצאו לאור לאחר שנתחבר, ובמהלך הדורות נוספו בו הפניות רבות מחכמי הדורות. החיבור נקרא במקור **מסורת התלמוד** אך הצנזורה הנוצרית פגעה בשמו המקורי, ובעקבותיה התקבע שמו המוכר כיום.
***תורה אור** - מיקום פסוקי התנ"ך המופיעים בתלמוד.
***עין משפט - נר מצווה** - עין משפט כולל הפניות במסכת למקומות בהם דיברו הרמב"ם והסמ"ג על ההלכה המוזכרת במסכת. לאחר מכן נוספו גם ציונים להלכות המובאות בשולחן ערוך, וארבעה טורים לר' יעקב בן הרא"ש ולפעמים גם לרמ"א. דבר זה הוא כלי עזר חשוב ביותר ללומדי הגמרא "אליבא דהלכתא". נר מצווה למעשה מונה את ההלכות שבכל פרק במטרה להפנות לספר אחר של רבי יהושע בועז, שאבד ממנו, אבל לאחר שנוספו בעין משפט הפניות נוספות אין ערך בהדפסתו.
הלכה:
***שלטי הגיבורים** (נדפס לראשונה בסביוניטה בשנת ה'שי"ד) הוא פירוש הלכתי על הרי"ף המובא גם על פירוש המרדכי. הספר מהווה תמצות פסקי ההלכה הנובעים מדברי הרי"ף וההתייחסות אליהם בספרי ראשונים אחרים ובעיקר מספר ריא"ז, ויש בו גם מעט מחידושיו של ר' יהושע בועז עצמו. הספר מודפס בדפי הרי"ף בצד החיצוני של הדף. מכונה אצל חלק מפוסקים **הגהות אלפסי**.
***ספר הפשוטים** (או "התמים") ו**ספר המחלוקות**. בראשון מביניהם באות ההלכות בהן לא נפלה מחלוקת בין הפוסקים, ואילו בספר השני מובאות ההלכות בהן נפלה מחלוקת, עם דיון בשיטתם ההלכתית של החולקים. ספרים אלו נדפסו רק בשנת תשע"ב.

## לקריאה נוספת
*הרב יעקב לויפר **משׂונצינו ועד וילנא** - תולדות הדפסת התלמוד, הוצאת המודיע, ירושלים תשע"ב

## קישורים חיצוניים
*  
* הרב יהושע בועז, באתר דעת
* 
;חיבוריו המקוונים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים איטלקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:פרשני הרי"ף
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:מחברי ספרי מפתחות
קטגוריה:נפטרים ב-1557