חתונה מאוחרת

**חתונה מאוחרת** הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של דובר קוסאשווילי, שיצא לאקרנים בשנת 2001.

## עלילה
משפחתו בת העדה הגרוזינית של זאזא (ליאור אשכנזי), רווק בן 31, פועלת כדי לחתן אותו לפי מסורת העדה, ולמצוא לו כלה צעירה בת עדתו, וטורחת להפגישו עם כלה פוטנציאלית. זאזא הוא דוקטורנט לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, ומנותק מעט ממנהגי העדה, אך הוא מכבד את הוריו, ומשתף פעולה אתם בחיפושים אחר כלה. לאחר שהכלה מוצאת חן בעיני לילי (לילי קוסאשווילי), אמו של זאזא, היא משליכה עורלה מתחת למיטתה, סגולה לחיזוק האהבה בין שני הצעירים. בזמן המפגש, הכלה הצעירה בת ה-17 מתנשקת עם זאזא, אך זאזא מגלה כי מתחת למיטה מסתתרת אחותה. לאחר המפגש שהסתיים בלא כלום, מתברר שלאם הכלה יש כבר אוסף גדול של עורלות כאלה.

להוריו של זאזא מתברר שהוא אינו נענה לכלות המוצעות לו, עקב אהבתו הסודית ליהודית (רונית אלקבץ) – גרושה ואם לילדה בת 6, בת העדה המרוקאית, המבוגרת ממנו בשנים אחדות.

הוריו של זאזא וקרובים נוספים שלו אינם מסכימים לאהבתו זו, באים לביתה של יהודית, ומבהירים לה ולזאזא היטב, ואף באלימות, את עמדתם. נימוקו העיקרי של יאשה (מוני מושונוב), אביו של זאזא, הוא שיהודית מבוגרת מדי, ואילו זאזא זקוק לכלה צעירה. יהודית מחליטה שלא להתעמת עם משפחתו של זאזא, ומנתקת את קשריה איתו, חרף אהבתם זה לזה.

הסרט מסתיים בחתונתו של זאזא, לכלה גרוזינית צעירה, בהתאם לרצון משפחתו.

שפתו העיקרית של הסרט היא גאורגית יהודית, המשמשת את כל הדמויות הגרוזיניות שבסרט (כולל יאשה, שאותו מגלם מוני מושונוב, שלמד לדבר גרוזינית במיוחד לצורך תפקיד זה). הדיאלוגים עם יהודית ובתה, שהן הדמויות היחידות בסרט שאינן גרוזיניות, הם בעברית (כולל שיחתו של יאשה אתה, הנעשית בעברית עילגת).

## שחקנים
[שמאל|ממוזער|250px|למעלה: [מוני מושונוב. למטה: ליאור אשכנזי ורונית אלקבץ]]

## כתיבה וליהוק
ראשיתו של הסרט ב-1998. אז תוכננה סדרת טלוויזיה שיכתבו בוגרי בית בית הספר סם שפיגל ושתשודר בערוץ הראשון. רנן שור, מנהל בית הספר, פנה לקוסאשווילי בעקבות הצלחת סרטו הקצר 'עם חוקים' וביקש ממנו לכתוב פרק. קוסאשווילי כתב תסריט בן שישים עמודים שמצא חן בעיני שור, אבל התבקש לקצרו. כשניסה לעשות זאת דווקא האריך את התסריט, ובסופו של דבר כתב את 'חתונה מאוחרת'.

קוסאשווילי התקשה ללהק את השחקנים לסרט. שחקנים גאורגים לא היו בנמצא, ולשחקנים שנבחנו לא היה מבטא מתאים בגאורגית. לכן הוא פנה למי שאינם שחקנים – שאותם אימנה אורית שר – כמו אימו, שעשתה חזרות במשך חצי שנה. לתפקיד הראשי רצה קוסאשווילי את אלון אבוטבול, ששיחק ב'עם חוקים', אבל החליט שאם ינסה לגלם את זאזא במידה הנדרשת של אינפנטיליות תהיה הופעתו מעוררת רחמים. "'[...] ואילו אצל ליאור [אשכנזי]", חשב קוסאשווילי, "שהוא גבר מאוד אטרקטיבי, זה יעבור בחינניות וכך היה'". את אשכנזי ראה בסרט קצר שהציג לו גולן אזולאי כשנבחן לתפקיד, שבו שיחקו השניים יחד. רונית אלקבץ התקבלה אף שקוסאשווילי לא היה מעוניין בה, משום שהסוכנת שלה התעקשה שייפגשו. היא חשקה בתפקיד, באה מוכנה מאוד למבחן ועמדה על כך שתקבל אותו. מוני מושונוב דחה את ההצעה לשחק בגלל ההשקעה הרבה הכרוכה בלימוד השפה, אך התרצה ובילה חצי שנה בלמידתה לאחר שקוסאשווילי שכנע אותו.

## הצלחת הסרט

הסרט הוא אחד מהסרטים הישראליים המצליחים והרווחיים ביותר בתקופתו. לאחר שנות בצורת ארוכות בקולנוע הישראלי, הסרט הפך לשובר קופות ביחס לתקופתו, כשנמכרו להקרנותיו 298,500 כרטיסים.

הסרט הוקרן במדינות שונות בעולם, ובהן ארצות הברית, צרפת והממלכה המאוחדת.

הסרט זכה בטקס פרסי אופיר בעשרה פרסים, בקטגוריות הסרט הטוב ביותר, הבימוי, העריכה, המוזיקה, התסריטאות, הפסקול והמשחק (לארבעת השחקנים הראשיים: ליאור אשכנזי, רונית אלקבץ, מוני מושונוב ולילי קוסאשווילי), וייצג את ישראל בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר בתחרות האוסקר, אך לא נבחר בין חמשת המועמדים הסופיים.

הסרט הוקרן בפסטיבלים רבים לקולנוע, כמו בפסטיבל ירושלים, שבו זכה בפרס וולגין לסרט העלילתי הטוב ביותר, ולאחר מכן בפסטיבלים במדינות בעולם כמו סלובקיה, ארגנטינה ויוון (בפסטיבלים שבהם הוענקו פרסים מיוחדים לקוסאשווילי ולאלקבץ), אוקראינה ונורווגיה (בפסטיבלים שבהם זכה הסרט כולו), ספרד, פולין, הונג קונג, ניו אורלינס, ניו יורק, קנדה וכן פסטיבל קאן.

הוא נבחר על ידי שישה מבקרי קולנוע של העיתון "L.A Weekly" בין עשרת הסרטים הטובים של 2001, במקום השלישי, ובמקום ה-12 על ידי "ניוזוויק".

## אזכורים בתרבות
* בסרט "מתנה משמיים" שאותו גם ביים דובר קוסאשווילי ישנה סצנה שבה פונצ'יקה (מנשה נוי) מושיט חרב לוואז'ה (יובל סגל) ואומר לו "קח תוריד לי את הראש" סצנה זו מהווה פרודיה על הסרט "חתונה מאוחרת".
* בפרק הראשון של העונה השישית של הסדרה "שמש" שמש ואתי מתחתנים באימפריה, ובמקביל ששי ועוגן עורכים ברית לבנם. במהלך הברית מבוצעת שירה בגרוזינית, והאירוע כולל רפרנסים לסרט "חתונה מאוחרת" ולשחקנים ליאור אשכנזי ורונית אלקבץ ששיחקו בסרט. הסצנה מתייחסת באופן פרודי לסרט, ושם הפרק נקרא אף הוא "חתונה מאוחרת", על שם הסרט.

## לקריאה נוספת
* קובי ניב, **תסריטאות**, הוצאת נ.ב ספרים, 2004

## קישורים חיצוניים

* הסרט המלא לצפייה ישירה (בתשלום) באתר ארכיון הסרטים הישראלי - סינמטק ירושלים
* "חתונה מאוחרת" באתר חברת ההפקה "טרנספקס"
* יעל מזור, זאזא והקולנוע הישראלי: על הכניעה להגמוניה האשכנזית בסרט חתונה מאוחרת, בכתב העת "שורה ראשונה, גיליון שני, 2007
* מתן אהרוני, ענר פרמינגר, "תובנה מאוחרת: קונפליקט אידאולוגי ורב-תרבותי בסרט 'חתונה מאוחרת'", **סוגיות חברתיות בישראל** ,7חורף 2009, עמ' 214–243 
**ביקורות**
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2001
קטגוריה:סרטי דרמה קומית ישראליים
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: סרטים
קטגוריה:סרטים רב-לשוניים
קטגוריה:סרטים בגאורגית יהודית
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דובר קוסאשווילי
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2001
קטגוריה:סרטים על חתונות
קטגוריה:זוכי פרס וולג'ין
קטגוריה:סרטים רומנטיים ישראליים
קטגוריה:זוכי פסטיבל הקולנוע ירושלים