דוד גוברין

**דוד גוברין** (נולד בשנת 1963) הוא מרצה, סופר ודיפלומט ישראלי לשעבר, שכיהן כשגריר במצרים והשגריר הראשון של ישראל במרוקו. מ-2025 משמש כמרצה לדיפלומטיה ומזרח תיכון באוניברסיטת רייכמן.

## ביוגרפיה
גוברין נולד וגדל בירושלים. אביו יוסף גוברין היה דיפלומט, שכיהן בין היתר כשגריר ישראל ברומניה ואוסטריה.

לאחר שירות צבאי בחיל האוויר, החל לימודי תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנת 1989 החל לעבוד בשגרירות ישראל בקהיר. באמצע שנות התשעים שימש כמזכיר ראשון של השגרירות. בהמשך עבד במשלחת ישראל לאו"ם בניו יורק בתפקיד יועץ מדיני.

מילא תפקידים שונים במטה משרד החוץ בירושלים, לרבות כראש מחלקת ירדן.

גוברין הוא בעל תואר דוקטור בלימודי המזרח התיכון מהאוניברסיטה העברית בירושלים והוא דובר ערבית שוטפת. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בשיח הליברלי על רפורמות ודמוקרטיזציה בעולם הערבי בין השנים 1990–2005. שימש כחוקר ב"מכון טרומן".

ב-10 בפברואר 2016 בחרה ועדת המינויים של משרד החוץ את גוברין לשגריר ישראל במצרים במקומו של חיים קורן, אשר ביקש לשוב ארצה אחרי שכיהן כשנתיים בתפקיד. ב-31 באוגוסט 2016 מונה גוברין רשמית לתפקיד שגריר ישראל ה-13 במצרים, לאחר שהגיש את כתב המינוי שלו לנשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי.

בספטמבר 2016 ביקר בעיר אלכסנדריה שבצפון מצרים יחד עם צוות השגרירות, ונפגש עם ראש הקהילה היהודית במקום. ביקור זה היה הראשון מזה שנים של נציגות ישראלית באלכסנדריה.

בדצמבר 2016 הוחזר גוברין לישראל ביחד עם דוברו וקונסול ישראל במצרים, עקב התרעות על איום ביטחוני בעקבות מספר פיגועי טרור שהתרחשו במצרים באותה שנה. ב-7 במאי 2017 פורסם כי מטעמי ביטחון השגרירות בקהיר עומדת ריקה מזה חמישה חודשים, וגוברין וצוותו עובדים מירושלים. הוא היה אמור לסיים את תפקידו ב-2018 עם מינויה של אמירה אורון למחליפתו, אך זה התעכב והוא נשאר לשמש כממלא מקום במשך שנתיים. בספטמבר 2020 מחליפתו נכנסה באופן רשמי לתפקיד והוא סיים אותו.

בעקבות הסכם ישראל–מרוקו מונה גוברין למנהל משרד הקישור הישראלי ברבאט בעקבות ולשגריר רשמי בנובמבר 2021.

ב-5 בספטמבר 2022 פורסם שגוברין נחשד בעקבות דיווח של אחד העובדים באי סדרים כספיים בנציגות במרוקו ובהטרדות מיניות בעובדות השגרירות, ועקב כך החליט משרד החוץ להחזירו לישראל לבדיקה. עם סגירת הבדיקה שבה טוהר שמו שב גוברין לתפקידו במרוקו ב-9 ביולי 2023. בעקבות פרסום זה הגיש גוברין תביעת דיבה בסך 2.5 מיליון ש"ח נגד מיכאל שמש ותאגיד השידור הישראלי. במסגרת הסכם פשרה, הסכימו שמש והתאגיד למחוק עשרים וארבעה פרסומים בעניין זה ולהימנע מלדווח בעניינו של גוברין בעתיד.

בתביעה נוספת שהגיש גוברין נגד משרד החוץ בגין התנהלות המשרד בהחזרתו ארצה משליחותו במרוקו, במרץ 2026  פסקה נשיאת בית הדין האזורי לעבודה בירושלים, השופטת שרה ברוינר ישרזדה שהמדינה תפצה את גוברין בעשרות אלפי ש"ח.

לאחר פרישתו ממשרד החוץ בשנת 2024, גוברין הפך למרואיין מבוקש בנושאי התמחותו והחל ללמד באוניברסיטת רייכמן.

## ספריו
בשנת 2015 פרסם את הספר "The Journey to the Arab Spring", שעסק בתהליכים הליברליים שהובילו לאביב הערבי ומתבסס על עבודת הדוקטורט שלו. הספר תורגם לעברית בהוצאת מאגנס תחת השם "המסע אל האביב הערבי" ופורסם באפריל 2016. בספרו טוען גוברין כי המוקד להתפתחויות הליברליות בעולם הערבי היה תמיד מצרים, אשר נחשבת מבחינתו ל"נשמה האינטלקטואלית' של העולם הערבי".

בשנת 2023 יצא לאור ספרו "שותפות בצל יריבות" המספר על היחסים עם ישראל מבעד לעיניים מצריות ומציג תמונה מורכבת של מערכת היחסים בין ישראל למצרים.

בשנת 2026 יצא לאור ספרו "אהבה באמצע הדרך", רומן ישראלי המעלה סוגיות אקטואליות, פוליטיות וחברתיות המצויות בלב השיח הציבורי.

## אזהרה מפני התעצמותה הצבאית של מצרים
בעקבות אירוע ההשקה של ספרו האחרון "שותפות בצל יריבות" העניק גוברין מספר ראיונות לתקשורת בהן הזהיר כי מצרים משקיעה סכומי עתק בהתעצמות צבאית חרף העובדה שאין אף מדינה שמאיימת עליה ולמרות מצבה הכלכלי הקשה. במקביל, מצרים משקיעה בתשתיות צבאיות ואזרחיות מזרחית לתעלה בסיני. לדבריו, ישראל חייבת להתייחס ליכולות שמצרים בונה ולא להסתמך על פרשנות מקלה של הכוונות שלה, שיכולים להשתנות בקלות עם חילופי משטר, כפי שקרה במצרים ב-2012 עם עליית האחים המוסלמים. גוברין הצביע על הכרסום המתמשך שחל בנספח הצבאי של הסכם השלום והדגיש ש"קיומו של ציבור עוין הגובל עם ישראל, שולל את זכותה להתקיים ומתנגד לנורמליזציה, לצד תהליך התעצמות מסיבי של הצבא המצרי שרואה בישראל את איום הייחוס העיקרי שלו - כל אלה עלולים להוות סכנה למדינת ישראל במצב של שינוי הנסיבות ו/או חילופי שלטון, כפי שקרה כבר במצרים ב-2012 עם עליית האחים המוסלמים. אחד הלקחים החשובים שלמדנו מ-7 באוקטובר הוא שלא ניתן לסמוך על הפרשנות שלנו של כוונותיו של הצד השני, אלא עלינו ללמוד לעומק את תרבותו, שפתו, הלך מחשבתו ולעקוב מקרוב אחר בניית יכולותיו".

## הערכת השפעתה של מלחמת חרבות ברזל על יחסי ישראל-מרוקו
במאמר שהתפרסם באתר אוניברסיטת אריאל על יחסי ישראל-מרוקו בצל מלחמת "חרבות ברזל" ציין גוברין שהמלחמה הביאה לעצירת שיתופי פעולה בתחומים רבים, למעט שיתוף הפעולה הביטחוני. המלחמה חשפה את הפער הקיים בין המשטר, המעוניין להמשיך ולקיים את הקשרים עם ישראל, לבין הציבור הרחב המגלה הזדהות עמוקה עם הצד הפלסטיני. המשטר המרוקאי, למגינת ליבה של ישראל, נמנע מלגנות את טבח שבעה באוקטובר שביצע החמאס, אימץ את העמדה הכלל-ערבית המביעה סולידריות עם העם הפלסטיני, וביקר בפומבי את ישראל על הפגיעה בחפים מפשע. עם זאת, גוברין העריך שמרוקו מעוניינת להמשיך ולקיים את שיתוף הפעולה עם ישראל והראיה לכך היא שמרוקו נמנעה מלהחזיר את שגרירה מישראל לכל אורך המלחמה וכי היא ממשיכה לקדם את שיתוף הפעולה הביטחוני עם ישראל.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:מזרחנים ישראלים
קטגוריה:שגרירי ישראל במצרים
קטגוריה:שגרירי ישראל במרוקו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963