מוזיקה מזרחית – מונחים

המונחים המוזיקליים המשמשים במוזיקה המזרח-תיכונית. המונחים משמשים כיום בשפה הערבית בשל היותה השפה השלטת באזור המזרח התיכון (לינגואה פרנקה) במאות השנים האחרונות וכן בשפותיהן של האימפריות הגדולות ששלטו באזור, כלומר הפרסית והטורקית.

## א
* **אהאת أهات**
אחד מפרקי סוגת הדור. אלתור של הזמר על ההברה "אה" ותגובות של המקהלה.

* **אע'ניה أغنية**
ערבית, המונח הנפוץ לשיר, בעיקר בעשורים לאחר מלחמת העולם השנייה.

* **אחסאס إحساس** 
ערבית, היכולת להביע רגש באופן מוזיקלי.

* **אסתאד' أستاذ**'
שם תואר למלומד בכלל ולמלומד מוזיקלי בפרט.

* **אנסג'אם إنسجام**
להיות בתוך התעלות מוזיקלית (מילולית- מלא הרמוניה).

* **איקאע إيقاع**
מודוס או תבנית ריתמית. נקרא גם וזן או צ'רב.
 
* **אראצ'י أراضي**
הרגיסטר או התווים הנמוכים (מילולית- ארצי, נמוך). 

* **ארצ'ייה أراضيّة**
חזרה רפטטיבית על תווים נמוכים. מקובלת במוזיקת הד'כר הסופית.

## ב
* **בשרף بشرف**
סוגה מוזיקלית כלית, שקולה, מולחנת מראש ובעלת מבנה דמוי רונדו. התפתחה מהפשרו העות'מאני. 

## ג'
* **ג'ו جوّ**
אווירה מוזיקלית.

* **ג'ואב جواب**
תו באוקטבה גבוהה יותר או תשובה מוזיקלית (מילולית- תשובה).

* **ג'ואבאת جوابات**
התוים הגבוהים בכלי או יצירה מוזיקלית.

## ד
* **דוזאן دوزان**
מפרסית, הדרך שבה כלי מוזיקלי מכוון או תהליך כיוונו.

* **דולאב دولاب**
מפרסית, הקדמה מוזיקלית קצרה המולחנת מראש. מטרתה לבסס את המקאם של היצירה הבאה אחריה (מילולית- גלגל).

* **דור دور**
סוגה מוזיקלית וקאלית שהתפתחה במצרים בסוף המאה ה-19. יחודה הוא דו-שיח בין הזמר הסולן למקהלה (מילולית- תור).

## ד'
* **[[ד'כר]] ذكر**
אחד מטקסי הסופיים. כולל בתוכו בחלק מהמסדרים חזרה רפטטיבית על הברות דתיות עם ליווי מוזיקלי (מילולית - זכירה).

## ה
* **הנכ هنك**
אחד מפרקי סוגת הדור. דיאלוג טקסטואלי בין הזמר הסולן למקהלה.

* **האוי هاوٍ**
מוזיקאי חובב.

## ו
* **וחדג'י وحدخي**
מוזיקאי בעל חוש קצב מצוין.

* **וצלה وصلة** 
אוסף יצירות המנוגנות ברצף וחולקות אותה תבנית מלודית. הייתה נפוצה בקאהיר של תחילת המאה ה-20.

## ח
* **[[חפלה]] حفلة**
קונצרט, אירוע מוזיקלי גדול.

## ח'
* **ח'אנה خانة**
בית מוזיקלי. מופיע בסוגות בשרף, סמאעי ומושח (מילולית-בית).

## ט
***[[טאבלה]] طبلة**
תוף בצורת גביע, דרבוקה.

***טבקה طبقة**
גובה הצליל.

* **[[טקטוקה]] طقطوقة**
סוגה קולית קלילה בערבית מדוברת.

* טרב طرب
רגש ההתעלות שיוצרת המוזיקה. מתייחס גם למוזיקה העירונית המסורתית.

## כ
* **כיף كيف**
הרגשה מהנה כתוצאה ממוזיקה.

* **כמאן كمان**
הכינור המערבי.

* **[[כמאנג'ה]] كمانجة**
הכינור המזרחי המוקדם.

## ל
* **לאזימה لازيمة**
קטע מעבר כלי קצר בין שורות וקאליות.

* **לון لون**
סגנון מוזיקלי (מילולית-צבע).

* **לחן لحن**
לחן, מנגינה.

* **ליאלי ليالي**
צורה ווקאלית אשר הזמר חוזר בה על המילים "יא ליל" או "יא עין". ככלל מובילה למואל.

## מ
* **[[מואל]] موال**
צורה ווקאלית מאולתרת אשר הטקסט בה הוא בשפה המדוברת. בדרך כלל יבוא לפניה ליאלי.

* **מונולוג' مونولوج**
סוגה ווקאלית בעלת מבנה לא קבוע ומילים רגשניות. הייתה פופולרית בשנות ה-30 של המאה ה-20 במצרים. 

* **[[מושח]] موشح** 
סוגה ווקאלית, מולחנת מראש ושקולה.
 
* **מזאג' مزاج**
מצב רוחו של המוזיקאי או המאזין. בנוסף, האווירה הרגשית אשר מעניקה השראה למוזיקאי.

* **מחאסבה محاسبة**
האזנה קשובה ושיפוטית.

* **מטרב مطرب**
זמר.

* **מטרבה مطربة**
זמרת.

* **מנדמג' مندمج**
מצב של התעמקות במוזיקה.

* **מנסג'ם منسجم**
מצב של התעלות מוזיקלית.
 
* **[[מקאם]] مقام**
תבנית מלודית במוזיקה הערבית והטורקית.

## נ
* **[[נאי]] ناي**
חליל הבנוי מקנה או מחומר פלסטי.

* **נפס نفس**
היכולת להעריך ולבצע את מוזיקת הטרב היטב (מילולית- נשימה).

* **נע'מה نغمة**
נעימה או תבנית מלודית.

* **נשאז نشاز**
כיוון לא נכון או זיוף.

## ס
* **סהרה سهره**
כינוס מוזיקלי לילי.

* **סלטנה سلطنة**
התעלות יצירתית אצל המבצע כתוצאה מהתבנית המלודית.

* **סמאע سماع**
במסורת הסופית, ביצוע של מוזיקה דתית או האזנה לה.

***[[סמאעי]] سماعي**
סוגה כלית במבנה של רונדו, מנוגנת במפעם של עשר שמיניות (סמאעי ת'קיל) למעט הבית האחרון.

* **סמע سمع**
האזנה למוזיקה.

## ע
* **[[עוד]] عود**
לאוטה בעלת צוואר קצר וללא סריגים.

* **עזף عزف**
נגינה בכלי מוזיקלי.

* **עזיף عزيف**
נגן בכלי מוזיקלי.

## פ
* **פאצל فاصل**
קבוצת יצירות אשר בדרך כלל כתובות באותו מקאם ומבוצעות ברצף. נהוג בעיקר במוזיקה הסורית.

* **פן فنّ**
אומנות, טכניקה.

* **פנאן فنان**
אמן.

* **פרקה فرقة**
הרכב מוזיקלי גדול אשר התפתח בשנות ה-60 של המאה ה-20.

## ק
* **[[קאנון (כלי נגינה)|קאנון]] قَانُون**
כלי פריטה השייך למשפחת הכלים הכורדופוניים. צורתו טרפז ישר-זווית והוא נפוץ כיום במזרח התיכון, בטורקיה, בצפון אפריקה, בבלקן ובחלקים מאסיה.

* **קדוד قدود**
סוגה וקאלית הכתובה בערבית מדוברת ונפוצה בסוריה.

* **קפלה قفلة**
תבנית מלודית שמטרתה לסיים קטע, מילולית - נעילה.

* **[[קצידה]] قصيدة**
סוגה וקאלית אשר מתבססת לרוב על טקסט מהתקופה הערבית הקלאסית.

* **קראר قرار** 
טוניקה או צליל סופי.

* **קראראת قرارات**
הצלילים הנמוכים ביצירה או בכלי נגינה.

## ר
* **[[תוף מרים|רִק]] رقّ**
תוף קטן בעל מצילות.

* **[[רבאב|רבּאבּ או רבּאבָּה]] ربابة**
כינור בעל מיתר אחד עד שלושה.

* **רבע ربع**
מרווח הקטן מחצי טון בתאוריה המוזיקלית הערבית (מילולית- רבע).

* **רוח روح**
היכולת להעריך ולבצע את מוזיקת הטרב היטב (מילולית- נשמה).

## ת
* **תג'אלי تجالي**
השראה השורה על המבצע (מילולית- התגלות).

* **תוריק توريق**
ליווי כלי עדין וכמעט בלתי מורגש.

* **תושיח توشيح**
סוגה קולית סופית בעלת מפעם גמיש ודיאלוג בין הזמר הסולן לליווי הכלי.

* **תחמילה تحميلة**
סוגה כלית אשר כוללת בתוכה קטעי אלתור סולניים ופזמון חוזר.

* **תח'ת تخت**
הרכב מוזיקלי קטן הכולל בתוכו זמר, קאנון, כינור, עוד, נאי ותוף רק (מילולית, תח'ת הוא דרגש).

* **תטריב تطريب**
השגת תחושת התעלות באמצעות הארכת הברות ואלתור עליהן.

* **[[תסלים]] تسليم**
מעין פזמון חוזר בבשרף או בסמאעי.

* **תצדיר تصدير**
יציאה מחושבת היטב מן התבנית הריתמית.

* **תצויר تصوير**
טרנספוזיציה של היצירה מתו אחד לאחר.

* **תצרוף تصروف**
החופש המוזיקלי אשר ניתן למבצע בפרשו את היצירה.

* **[[תקסים]] تقسيم**
סוגה כלית אלתורית של כלי סולן.

* **תראת' تراث**
המסורת המוזיקלית הערבית (מילולית- מורשת)

* **תרג'מה ترجمة**
ליווי מוזיקלי אשר מחקה את שירתו של הזמר (מילולית- תרגום).

* **תרנמאת ترنمات**
מילים והברות אשר מתוספות למילות השיר המקוריות כדי להתאים את המשקל הפואטי למפעם המוזיקלי.

קטגוריה:מונחונים
קטגוריה:מוזיקה ערבית
קטגוריה:מוזיקה מזרחית
קטגוריה:מוזיקה טורקית