שינוי אקלים וילדים

שינוי האקלים משפיע על היבטים רבים בחייהם של ילדים, לרבות בריאות, בריאות הנפש, רווחה, הגירה, חינוך, ועוד. לפי נתוני ארגון UNICEF, כ-820 מיליון ילדים חיים בחשיפה גבוהה לגלי חום; כמעט 90% מהילדים בעולם חשופים לרמות גבוהות של זיהום אוויר; כ-240 מיליון ילדים חשופים לסיכון להצפה מהים, וכ-330 מיליון ילדים חשופים לסיכון להצפה מנהרות. בשל ההשלכות הבין-דוריות שעלולות להיות לתופעות שונות הנובעות משינוי האקלים, ילדים מושפעים בהווה ויושפעו בעתיד, בחייהם הבוגרים, מהמדיניות האקלימית שננקטת על ידי מדינות כיום, וזאת למרות אחריותן הפחותה להיווצרות המצב האקלימי הנוכחי.

## השפעה ייחודית של שינוי אקלים על ילדים
מצבי אקלים קיצוניים הנובעים משינוי האקלים, דוגמת עליית גובה פני הים, בצורת, שיטפונות ועוד, עלולים לגרום למותם של ילדים, או לפגוע בבריאותם ואיכות חייהם, לרבות היעדר מזון ושתייה נקיים, ופגיעה במוסדות כמו בתי ספר. במצבים מסוימים, אקלים קיצוני עלול לגרום למלחמות, שחושפות ילדים לפגיעות נוספות. 

השפעת שינוי האקלים על ילדים משתנה בשלבי התפתחות שונים שלהם. שינויים בגופן של נשים הרות והנחיצות שלהן לכמות גדולה יותר של מזון ומים, הופכים אותן לפגיעות במיוחד לנזקי שינוי האקלים, לרבות חשיפה לזיהום אוויר, מחסור במזון ושתייה, ומחלות שונות. אלה עלולים לגרום לפגיעה ארוכת טווח בעובר, וכן להפלות וללידות שקטות. תינוקות צעירים פגיעים במיוחד לסיכוני שינוי האקלים, אך גם בהמשך חייהם, ילדים עלולים להיפגע מחשיפה לתופעות אקלימיות. פעוטות וילדים צעירים צורכים מזון וחמצן בכמויות גדולות ביחס למשקל גופם, וחומרים מסוכנים נקלטים בגופם ביתר קלות. תת-תזונה מגבירה חשיפת ילדים למחלות, הם עלולים להיות בסיכון יתר למחלות כמו פוליו, סרטן, ועוד, ועלולים להיגרם להם נזקים ארוכי טווח ופגיעות התפתחותיות. שינויים פיזיולוגיים בגיל ההתבגרות עשויים להגביר את רמת הפגיעות של נערות ונערים לנזקי שינוי האקלים, לרבות חשיפה לחומרים מסוימים, תת-תזונה וסיכון להידבקות במחלות. מפגעים סביבתיים עשויים להשפיע על התפתחות המוח, ותופעות כמו הצפות ושרפות עלולות לפגוע בבריאות הנפש של מתבגרים.

הפגיעה בילדים במדינות שהוגדרו על ידי האו"ם כמדינות הפחות מפותחות (Least developed countries), חמורה במיוחד. מדובר ב-46 מדינות באפריקה, דרום-מזרח אסיה והקריביים, וב-39 מתוך מדינות אלה, קיים סיכון גבוה או גבוה במיוחד לנזקי שינוי האקלים. לפי נתוני UNICEF, כמיליארד ילדים חיים ב-33 המדינות בהן ישנו סיכון גבוה במיוחד לנזקי שינוי האקלים, ו-26 מהן מוגדרות על ידי האו"ם כמדינות פחות מפותחות. 

## זכויות ילדים בהקשרי אקלים
האמנה בדבר זכויות הילד אינה מתייחסת במפורש לשינויי אקלים, אך ישנם סעיפים באמנה המגינים על זכויות ספציפיות המושפעות משינויי אקלים. למשל, סעיפים שעניינם טובת הילד, אי אפליה, זכות הילד לחיים, זכותו להישרדות ולהתפתחות, הזכות להישמע, חופש הביטוי וההתאגדות, הזכות לקבל מידע, והזכות לרמת בריאות הגבוהה ביותר שניתן להשיג. האמנה גם מחייבת את המדינות החברות לנקוט אמצעים חקיקתיים ומנהליים, על מנת להבטיח את הזכויות הכלולות בה, לרבות זכויות הרלוונטיות למשבר האקלים.

בהתאם לדו"ח המועצה לשלום הילד, שינוי האקלים מהווה איום ממשי על יכולתם של ילדים לממש זכויות יסוד. האמנה גם מטילה חובות על מדינות, בהקשר זה, ובהן החובה לנקוט אמצעים למאבק במחלות ובתת תזונה, תוך התחשבות בסיכונים של זיהום סביבתי, וכן החובה לחנך לפיתוח יחס של כבוד לסביבה הטבעית.

הערה פרשנית מספר 26 של ועדת האו"ם לזכויות הילד (2023) ([UN Committee on the Rights of the Child [CRC), העוסקת בזכויות ילדים בהקשר של שינוי האקלים, מציינת כי המשבר הסביבתי יוצר קושי במימוש הזכויות. הוועדה ציינה שילדים זכאים לסביבה נקייה, בריאה ובת-קיימא, וכי למדינות יש חובה למנוע נזקים סביבתיים שמשפיעים על ילדים. נקבע כי על מדינות לנקוט אמצעים מידיים להפחתת פליטות גזי חממה, לצמצם פגיעה סביבתית, להעריך השפעות האקלים על ילדים, ולהבטיח הגנה לדורות הבאים, וכן כי יש לשלב ילדים בקבלת החלטות סביבתיות. גם בהערה פרשנית מספר 15 (2013), שעניינה בזכות לבריאות, התייחסה הוועדה לשינוי האקלים, וקבעה שעל מדינות לצמצם סיכוני סביבה וזיהום אוויר, ולהבטיח גישה למים ולמזון נקיים. הערה פרשנית מספר 16 (2013), שעניינה בהשפעות המגזר העסקי על זכויות ילדים, התייחסה למשבר האקלים בכל הנוגע לפליטות גזים פוסיליים וזיהום תעשייתי, וכי על מדינות להבטיח עמידה בסטנדרטים בינלאומיים, כדי להגן על זכויות ילדים ולמנוע פגיעות עתידיות בזכותם לסביבה בריאה ונקייה.

ב-2025 התייחסו בתי דין בין-לאומיים לזכויות ילדים בהקשר של אקלים. חוות הדעת המייעצת של בית הדין הבין-לאומי בהאג (ICJ) תיארה את משבר האקלים כבעיה קיומית המעמידה בסכנה מימוש זכויות שונות, ובכלל אלו הזכות לחיים, הזכות לבריאות והזכות למים ולמזון, ואף קבעה, כי חלה על מדינות חובה להגן על המערכת האקלימית מפני נזקים שונים, וכן חובה להבטיח יישום יעיל של זכויות האדם באמצעות אמצעים להגנה על הסביבה והאקלים, לרבות כלפי ילדים. נקבע כי על המדינות לפעול בהתאם לדין הבינלאומי, להפחית גזי חממה, למנוע נזק משמעותי למערכת האקולוגית, ועוד. 

גם בית הדין האינטר-אמריקאי לזכויות אדם פרסם חוות דעת מייעצת בנושא משבר האקלים וזכויות אדם, בה נידונה, בין היתר, השפעת שינוי האקלים על זכויות ילדים. חוות הדעת הדגישה כי ילדים מושפעים במיוחד ממצבי משבר אקלימי בשל פגיעותם הפיזית, הבריאותית והפסיכולוגית, וכן בשל פגיעה אפשרית בחינוך בעקבות נדידה. לכן, על המדינות למנוע ולמזער נזקים אקלימיים באמצעות חקיקה, הגנה מיוחדת על הילדים, הפחתת פליטות גזי חממה ונקיטת פעולות למניעת נזקים אקלימיים תוך שיתוף פעולה בין-לאומי.

ועדת האו"ם לזכויות הילד הכירה, בהכרעתה ביחס לתלונה שעניינה בהפרת זכויות ילדים בהקשר לאקלים, בחובתן המוגברת של מדינות להגן על ילדים מפני נזקי שינוי האקלים, לנוכח מידת ההשפעה עליהם ופוטנציאל ההשפעה הממושכת על חייהם.

## ילדים ואקטיביזם אקלימי
המאבק בשינוי האקלים הוא תחום בו ניתן לזהות יוזמות ייחודיות של ילדים, ועידוד ילדים להשתתף במאמצים. ארגון UNICEF פרסם מדריך לצעירים המבקשים להיות פעילים במאבק נגד שינוי האקלים, תוך התייחסות לחשיבות של מעורבות צעירים, על מנת להבטיח את ייצוגם בקבלת ההחלטות, כך שתיבחר מדיניות מותאמת לצורכי דור העתיד שתבטיח את זכויותיהם. דוגמה נוספת למעורבות בני נוער בעיצוב מדיניות אקלים, היא הפגנות נוער שנערכו במקומות רבים בעולם, הקוראות לטיפול מיידי במשבר.

ילדים גם פעלו באפיקים משפטיים. כך, למשל, הוגשה תלונה לוועדת האו"ם לזכויות הילד על ידי קבוצת ילדים ממדינות שונות, ובה טענו כי מדינות מפרות את חובותיהן לפי האמנה לזכויות הילד, משום שאינן מונעות או מצמצמות את נזקי שינוי האקלים. התלונה נדחתה בשל אי-מיצוי הליכים במדינות. תביעה הוגשה גם לבית הדין האירופי לזכויות אדם, על ידי 6 ילדים אזרחי פורטוגל נגד 33 מדינות באירופה, בה טענו כי זכויותיהם הופרו על ידי המדינות, בשל נזקי שינוי האקלים בהווה ובעתיד. גם תביעה זו נדחתה, בשל היעדר סמכות טריטוריאלית של מרבית המדינות, והיעדר מיצוי הליכים ביחס לפורטוגל.

## זכויות ילדים ומשבר האקלים בישראל
המועצה לשלום הילד הציעה אמצעים שעל ישראל לנקוט כדי לשמור על זכויות ילדים בהקשר של משבר האקלים, כמו אימוץ מדיניות אקלים ומעקב אחר יישומה באופן שידגיש את עקרון טובת הילד, הקצאת משאבים ממשלתיים לטובת שירותים חיוניים לילדים בתחומי הבריאות, החינוך והרווחה כך שיוכלו להמשיך לפעול גם במצבי חירום אקלימיים, הכללת חינוך בנושאי אקלים, ועוד.

ב-2023 פרסמה עמותת אדם טבע ודין דו"ח ובו פתרונות אפשריים למימוש זכות ההשתתפות של ילדים בתהליכי קבלת החלטות בנוגע לאקלים, שהשלכותיהן עשויות להשפיע על הדור הצעיר. הדו"ח מציג את עקרון הצדק האקלימי, לפיו אוכלוסיות חלשות, כמו מיעוטים, עניים וילדים, צפויים להיפגע באופן חמור יותר ממשבר האקלים, וכן את גישת הצדק החלוקתי, שלפיה יש לפעול בהגינות בין-דורית, ולהבטיח שלדורות הבאים יהיו תנאי קיום מינימאליים, כגון גישה למים נקיים, למזון, ועוד. הוצע גם לספק תקציבים לחקלאות בת-קיימא, הפחתת פליטת גזי פחמן, דאגה לתוצרת מקומית בריאה וקידום מדיניות ממשלתית להגדלת ייצור מקומי. כמו כן הוצע לקיים הכשרות לקובעי מדיניות העוסקים בסוגיות אקלים, לפתח תוכניות ויוזמות של ילדים ושל ארגוני ילדים ונוער בתחום משבר האקלים, לשתף ילדים ונוער בקביעת מדיניות אקלים, ועוד. הדו"ח אף הציע שמדינת ישראל תאמץ חקיקה, רגולציה ומנגנוני פיקוח ואכיפה שידגישו את טובת הילד בהקשר שינוי אקלים, כגון אימוץ מדיניות אקלים באופן שיציב את זכויות הילד וצרכיו במרכז קבלת ההחלטות, הקצאת משאבים ממשלתיים לטובת שירותים חיוניים לילדים ועוד.

חלק מההמלצות הועלו עוד קודם לכן במתווה לתכנון תכנית לימודים לחינוך סביבתי וקיימות של המשרד להגנת הסביבה בשיתוף עם אוניברסיטת בר-אילן ומשרד החינוך.

ועדת האו"ם לזכויות הילד מקבלת דיווחים מעת לעת ממדינת ישראל, בהתאם לסעיף 44 לאמנה. במסקנותיה המסכמות ביחס לדו"ח האחרון שהגישה ישראל, בו התייחסה להיבטים רבים הנוגעים לזכויות הילד ויישומם תחת האמנה, הוועדה ציינה כי על מדינת ישראל לפעול לצמצום השפעות שינויי האקלים, לאמץ חוק אקלים, לחזק אמצעים לצמצום פליטת גזי חממה, להבטיח שהחקיקה והמדיניות הלאומית בנושא הגנת הסביבה ושינויי האקלים ייושמו תוך הערכת השפעתן על זכויות ילדים והתחשבות בעקרונות האמנה, ולדאוג לחינוך סביבתי בתוכנית הלימודים בבתי הספר.

ב-2024 הצעת חוק אקלים הועלתה לראשונה לדיון במליאת הכנסת, ובה צוין כי הילדים הם אוכלוסייה חלשה שיש להגן עליה מפני שינוי האקלים, למשל בהיבט עליית הטמפרטורות, ולכן הומלץ לתכנן גינות ציבוריות ומשחקי שעשועים באזורים פחות חמים.

הצעת חוק האקלים אושרה בקריאה ראשונה והועברה ב-2024 לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת. על פי ההצעה, מטרת החוק היא להגן על החיים, הבריאות והרווחה, וכן על משאבי הטבע ועל פיתוח בר קיימא, לטובת הציבור והדורות הבאים. בדברי ההסבר להצעה הודגש כי הדורות הבאים צפויים להתמודד עם החמרה משמעותית של משבר האקלים ועם תדירות ועוצמה גוברות של אירועי מזג אוויר קיצוניים.

## ראו גם
* שינוי האקלים בישראל
* הסכם פריז (2015)
* דלק מאובנים
* התחממות עולמית
* איכות הסביבה
* אנרגיה ירוקה
* שביתת בתי הספר למען האקלים 
* אמנת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים
* פרוטוקול קיוטו
* פרוטוקול מונטריאול

## לקריאה נוספת

* Angeliki Papantoniou, Children and the Environment: Pathways to Legal Protection (Book), The Netherlands: Koninklijke Brill nv – 2022 First edition


## קישורים חיצוניים
* מאיה פלח, הילדים של שינוי האקלים, באתר זווית – סוכנות ידיעות למדע ולסביבה, 5 באפריל 2016
* אתר UNICEF
* אתר המועצה לשלום הילד
* אתר אדם טבע ודין

* High Commissioner for Human Rights, Analytical study on the relationship between climate change and human rights, UN Doc A/HRC/10/61 ,15 January 2009
* The climate crisis is a child rights crisis: The children’s climate risk index, UNICEF website, August 2021).
* Fiona MacDonald, Environmental Rights and the Impact of Climate Change, within the Committee on the Rights of the Child Concluding Observation Reports, The
* (2024) 585 ,International Journal of Children’s Rights 32


## הערות שוליים

קטגוריה:מדיניות שינוי אקלים
קטגוריה:ילדים
קטגוריה:זכויות הילד
קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:שינוי אקלים