מבצע שאגת הארי

**מבצע שַׁאֲגַת הָאֲרִי** או **מלחמת שַׁאֲגַת הָאֲרִי** (נקרא על-ידי הפנטגון: **Epic Fury**, "חרון אֶפִּי" או "זעם עצום") הוא מבצע צבאי משולב של ארצות הברית וישראל לתקיפת איראן, שהחל ב-28 בפברואר 2026. במערכה זו בולט שיתוף הפעולה של חיל האוויר האמריקאי, חיל הים האמריקאי וחיל האוויר הישראלי וכן זרועות המודיעין של שתי המדינות. הפעולה היא חלק מהמשבר בין איראן וארצות הברית והסכסוך האיראני-ישראלי. במכת הפתיחה, תקפו ישראל וארצות הברית מטרות רבות בערים טהראן, אספהאן, קום, כרג' וכרמאנשאה ונהרגו בכירים איראניים רבים בהם המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי.

צבא ארצות הברית מתמקד בתקיפות בים ובדרום איראן, בעוד צה"ל מתמקד במערב איראן ובטהראן. בהמשך הלחימה השיגה ארצות הברית שליטה אווירית על דרום איראן, פגעה בבסיסי חיל הים האיראני, והטביעה את רוב הספינות והצוללות שלו. שני הצבאות תקפו מטרות צבאיות רבות - מפקדות של צבא איראן ומפקדות צבאיות של משמרות המהפכה, בסיסי חיל האוויר האיראני, מתקני הגנה אווירית כמו מכ"מים וסוללות טילי קרקע-אוויר, מתקני גרעין, מפעלי נשק, מנהרות שיגור של טילים וכטב"מים, וחיסול משגרי טילים בליסטיים ניידים. ישראל וארצות הברית ניסו לתקוף תשתיות של ממשלת איראן על מנת לפגוע ביכולתה לשלוט במדינה - התנקשו בבכירים במשטר, והתקיפו מתקנים של ממשלת איראן, כולל מתקן אחסון דלק מחוץ לטהראן, תחנת הטלוויזיה הממשלתית, מתקני משטרה ובסיסים של כוחות שיטור פנים של משמרות המהפכה.

בתגובה, החלה איראן במתקפה תוך שיגור אלפי טילים בליסטיים וכטב"מים מתאבדים לעבר יעדים בישראל ובמדינות מוסלמיות, במיוחד באזור המפרץ הפרסי. המתקפות של איראן כוונו נגד בסיסים אמריקאיים ותשתיות אסטרטגיות בירדן, כווית, בחריין, קטר, עיראק, ערב הסעודית ואיחוד האמירויות. איראן תקפה באמצעות כטב"מים מתאבדים את בסיסי הצבא הבריטיים אקרוטירי ודקליה בקפריסין. בנוסף התקיפה איראן מטרות אזרחיות רבות כולל נמלי תעופה אזרחיים ונמלי ים בכווית, באיחוד האמירויות, בעומאן ובאזרבייג'ן. איראן תקפה מסופים חשובים של זיקוק והפקת נפט וגז טבעי בקטר ובערב הסעודית והובילה להשבתתם. איראן סגרה את מצר הורמוז, דבר שגרם לשיבושים עולמיים בהובלת נפט וגז. חזבאללה בלבנון הצטרף למלחמה לאחר הריגת ח'אמינאי וישראל החלה במבצע צבאי נרחב נגדו. ממשלת לבנון גינתה את הארגון וגירשה מתחום המדינה נציגים של משמרות המהפכה.

## שם המבצע
[150px|ממוזער|ימין|פסל [האריה השואג בתל חי]]

המבצע החל בי"א באדר, התאריך העברי שבו התרחש הקרב על תל חי. בשל כך, נקרא המבצע בשם "שאגת הארי", בדומה לשם האנדרטה לשמונת ההרוגים בקרב - פסל האריה השואג. שמו הראשוני היה "מגן יהודה".

בארצות הברית קראו למבצע "**Epic Fury**" שפירושו "זעם אֶפִּי" או "זעם עצום".

המשטר האיראני קרא למתקפה שלו נגד ישראל ומדינות המפרץ בשם "**מבצע הבטחת האמת 4**" (בפרסית **عملیات وعده صادق ۴**, בתעתיק: **עמליַת ואעדה צאדק 4**). שם זה הוא המשך למתקפות טילים קודמות שביצעה איראן במהלך מלחמת חרבות ברזל, שנקראו גם הן "הבטחת האמת".

## רקע

בשנות ה-80 של המאה ה-20 החלה איראן לקדם תוכנית גרעין, הנתפסת על ידי ממשלת ישראל כאיום קיומי. במקביל פיתחה איראן תוכנית טילים בליסטיים, שהייתה לגדולה ביותר ב ושימשה רכיב מרכזי באסטרטגיה הצבאית שלה. הטילים הבליסטיים שפיתחה כחלק מתוכנית זו שימשו כגורם מרתיע, אשר איפשר לה להקים כוחות פרוקסי ברחבי האזור, לקזז את העליונות הצבאית של יריבותיה, ולשדרג את חיל האוויר שלה. המדינה אימצה גישה של "הרתעה באמצעות ענישה" כדי להדוף איומים מצד ערב הסעודית, ישראל וארצות הברית. לדברי גורם איראני, כל מדינות אירופה נמצאות בטווח הטילים שלה. מרכיב נוסף באסטרטגיה האיראנית הוא ציר השלוחים של הרפובליקה, הכולל ארגוני טרור להם היא מספקת אמצעי לחימה ותחמושת, ובכך יוצרת ברית צבאית-פוליטית המובלת על ידה ומשלבת מיליציות כמו חזבאללה, החות'ים וחדר המבצעים הפלסטיני בראשות חמאס. ארגונים אלו מחזיקים ביכולות התקפיות כנגד אויבי איראן, ומאפשרים לאיראן הגמוניה אזורית.
[ממוזער|טווחי [תוכנית הטילים הבליסטיים של איראן|הטילים הבליסטיים האיראניים (2019)|ימין]]

בעקבות החשש הגובר מפעילותה של איראן בתחום הגרעין, ב-2015 נחתם הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית, שבו התחייבה איראן לאפשר פיקוח על תוכנית הגרעין שלה ולעכב אותה למשך 15 שנים בתמורה להסרת הסנקציות הבין-לאומיות עליה. לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם ב-2018 והחזרת הסנקציות עליה, האיצה איראן את ההתחמשות הגרעינית. בשנת 2021 הצליחה להעשיר אורניום לרמה של 60%, רמה שאינה משרתת שימושים אזרחיים, והגדילה את הכמויות שצברה.

במהלך מלחמת חרבות ברזל, לראשונה אי-פעם, תקפה איראן את ישראל באופן ישיר. טילים בליסטיים נורו מאיראן על ישראל באפריל 2024 ובאוקטובר 2024. ביוני 2025 יזמה ישראל את מבצע עם כלביא, שבמסגרתו פגעה ישראל ביכולות הצבאיות, הבליסטיות והגרעיניות של איראן, הרגה בכירים בכוחות המזוינים ובתוכנית הגרעין שלה. איראן השיבה במתקפת טילים נוספת על האוכלוסייה בישראל. לאחר 12 ימים, ארצות הברית הצטרפה למבצע והשמידה מתקני גרעין איראניים משמעותיים. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, תיאר את תוצאות מבצע זה: "השגנו ניצחון היסטורי, והניצחון הזה יעמוד לדורות".

[ממוזער|[ההפגנות באיראן (2025–2026)|המחאות האיראניות בטהראן הבירה, 9 בינואר]]
בסוף דצמבר 2025 פרצו הפגנות ברחבי איראן בעקבות המשבר הכלכלי במדינה, בעיקר האינפלציה הגבוהה ויוקר המחיה המאמיר. בהמשך הפכו המחאות להתנגדות אקטיבית למשטר האייתוללות בראשותו של המנהיג העליון עלי ח'אמנאי, ומפגינים קראו בגלוי להפלתו. לאור תקדימים רבים, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ איים והצהיר בפומבי כי אם המשטר האיראני יבצע רצח חסר הבחנה באזרחים המוחים נגדו, ארצות הברית תבוא לעזרתם. משבר דיפלומטי נוצר בין איראן לארצות הברית. אף על פי כן, איראן טבחה באזרחים לכל אורך ההפגנות. הטבח התקיים ביתר שאת מ-8 בינואר, ועל פי ההערכות שהתקיימו בתקשורת העולמית ב-13 בינואר נרצחו עד אותה עת בין 2,435 ל-20,000 אזרחים.

בצל הידיעות שהתקבלו על היקף הטבח, ב-13 בינואר הכריז טראמפ כי "הסיוע בדרך". ארצות הברית תכננה לצאת למתקפה נגד המשטר האיראני בלילה שבין 14 ל-15 בינואר. כנגד זאת, איראן סגרה את המרחב האווירי שלהואיימה כי אם תותקף על ידי ארצות הברית, היא תתקוף את ישראל, ושיגרה איומים למדינות סביבה כי תתקוף בשטחן אם יאפשרו שימוש בו עבור ההתקפה האמריקנית. המתקפה בוטלה בהוראת דונלד טראמפ בעקבות הודעה שקיבל משר החוץ האיראני עבאס עראקצ'י, שבה נכתב כי איראן ביטלה 800 הוצאות להורג של מפגינים. בבוקר 15 בינואר פתחה איראן את המרחב האווירי מחדש שעות ספורות לאחר שסגרה אותו, ופורסם כי ארצות הברית מורידה את רמת הכוננות בבסיסיה בעקבות הצלחת המאמצים הדיפלומטיים.

בחודש שלאחר מכן התקיים משא ומתן ישיר בין המדינות, שעסק בנושאים הקשורים לאיומים האיראניים על האזור, ובעיקר בתוכנית הגרעין של איראן, בתוכנית הטילים הבליסטיים שלה ובציר השלוחים שלה. השיחות התקיימו במסקט, עומאן בסבב הראשון והמשיכו לז'נבה, שווייץ, בסבב השני. כל אותה עת בנתה ארצות הברית את כוחה הצבאי ב והתכוננה לקראת מבצע צבאי נגד המשטר האיראני.
[ממוזער|[בואינג EA-18G גראולר נוסע על נושאת המטוסים אברהם לינקולן בים הערבי, 3 בפברואר]]

פיקוד מרכז האמריקאי הציב במפרץ הפרסי, בים הערבי, בים סוף ובמזרח הים התיכון “ארמדה” שכללה נושאות מטוסים, ספינות מלחמה ומשחתות רבות, חימש את בסיסיו במרחב במאות מטוסי תדלוק ומטוסי תקיפה, התכונן יחד עם צה"ל להגנה לאחר פעולה צבאית משותפת וחימש סוללות הגנה אווירית במטרה להיערך להגנה על מדינות המפרץ ועל ישראל לאחר התקיפה. כלי השיט המשמעותיים ביותר שנשלחו לאזור כללו את נושאת המטוסים אברהם לינקולן, נושאת המטוסים ג'רלד פורד כל ספינה כזו מכילה כ-75 מטוסי קרב (F-35, F-18), וכן מטוסי עזר נוספים כמו בואינג EA-18G גראולר ללוחמה אלקטרונית, E-2 הוקאיי לשליטה ובקרה והתראה מוקדמת וכן מסוקי סיקורסקי UH-60 בלאק הוק. כמו כן כל נושאת מטוסים כזו מלווה במספר משחתות מסדרת ארלי ברק וכלי שיט רבים נוספים. בסוף ינואר 2026 הגיעו לאזור המשחתות דלברט די. בלאק (DDG-119) ורוזוולט (DDG-80).

איראן הכינה את הכוחות המזוינים שלה להתקפה, וביצעה פעילויות הקשורות למערך הטילים הבליסטיים שלה, כהכנה למלחמה ולתקיפת אויבותיה. היא הפעילה במפרץ הפרסי, במצר הורמוז ובמפרץ עומאן את נושאת המסוקים שהיד מהדאווי יחד עם ספינות מלחמה שלה, כלי טיס בלתי מאוישים וככל הנראה גם צוללות. אלו ביצעו תרגילים צבאיים במצר הורמוז, אשר במהלך אחד מהם אף חסמו אותו. אוניות צבאיות הוצבו מול חופי תימן שבשליטת החות'ים, הסמוכים למצר באב אל-מנדב מתוך ים סוף. ציר השלוחים של איראן ברחבי המזרח התיכון התכונן לעימות פוטנציאלי נגד ישראל: חזבאללה נערך בסיוע קצינים איראניים שנשלחו לאזור, המיליציות הפרו-איראניות בעיראק קראו ללוחמיהן להתכונן למלחמה, והחות'ים הזיזו מחסני טילים וכטב"מים ונערכו לירי לעבר ישראל, לתקיפת כוחות ארצות הברית באזור ולחידוש המצור על ים סוף.

השיחות בין איראן לארצות הברית הסתיימו ב-17 בפברואר, ללא פריצת דרך משמעותית. ארבעה ימים קודם לכן הציב נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ אולטימטום לאיראן כי אם עד 13 במרץ לא יושג הסכם יהיו לכך "השלכות טראומטיות", וביום זה איים המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי כי מדינתו תטביע את נושאות המטוסים האמריקאיות שנשלחו לאזור. ב-27 בפברואר, לאחר אולטימטום אמריקאי על מנת להמשיך את המשא ומתן, החליטה איראן להסכים רק לתנאי אחד מהאולטימטום ולדחות את שאר התנאים. לטענת טראמפ, בעקבות המשא ומתן עם איראן הגיע למסקנה שהאיראנים עומדים לתקוף ראשונים ולכן הורה לתת מכה מקדימה. בימים שקדמו למתקפה, מספר ממשלות ובהן סין וארצות הברית יצאו באזהרות לאזרחיהן להימנע מביקור בישראל ובאיראן, וארצות הברית אף פעלה למשוך את עובדי השגרירות הלא חיוניים מהמדינה.

## תקיפות באיראן
לפי תחקיר וול סטריט ג'ורנל, בתחילת המערכה הוגדרה חלוקת תפקידים בין ארצות הברית לישראל: האמריקנים התמקדו בפגיעה בתשתיות הצבאיות והתעשייתיות של איראן, בעוד ישראל פעלה נגד מנגנוני השליטה הפנימיים של המשטר. בהמשך, ישראל שינתה טקטיקה ועברה מתקיפות על מטרות גדולות לפגיעה ממוקדת ביעדים קטנים כמו מחסומים, נקודות בידוק וחוליות בשטח, באמצעות כטב"מים שמבצעים חיסולים נקודתיים של מספר אנשי ביטחון בכל תקיפה. במקביל, הופעל לחץ פסיכולוגי ישיר על מפקדים איראנים.

### שבוע ראשון (28 בפברואר – 6 במרץ)
#### מתקפת הפתיחה הישראלית-אמריקאית
ב-27 בפברואר 2026 הותקפו מתקני הגילוי בלבנון שהיו אמורים להתריע לאיראן על יציאת מטוסי חיל האוויר הישראלי לכיוונה.
[ממוזער|מטוס נוחת ב[אברהם לינקולן (CVN-72)|נושאת המטוסים אברהם לינקולן לאחר פעילות]]
ב-28 בפברואר 2026, בשעות הבוקר המוקדמות לפי שעון ישראל, החלו ארצות הברית וישראל בתקיפה אווירית נגד איראן. בשעה 8:13 הופעלו אזעקות בכל רחבי ישראל כדי לעדכן את הציבור במצב, ופורסמו הנחיות חדשות של פיקוד העורף. שר הביטחון ישראל כ"ץ חתם על צו לפיו יוטל מצב מיוחד בעורף על כל שטחי ישראל כהכנה לתגובה איראנית. המשק הישראלי נכנס למצב חירום, הופסקו פעילויות לימודים ונאסר על קיום התאספויות גדולות. המתחם האווירי של ישראל נסגר.

בגל הראשון של המתקפה, בסביבות 8 בבוקר לפי שעון ישראל, הותקפו מערכות הגנה ומפקדת המודיעין האיראנית. הותקפו שני כינוסים שונים של ההנהגה הפוליטית והצבאית, בהם מועצת ההגנה האיראנית, במטרה להרוג בכירים. המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי נהרג בתקיפה ממוקדת של חיל האוויר הישראלי במתחם המגורים שלו, בזמן ששהה במשרדו, ונהרגו גם עלי שמח'אני, יועצו הבכיר לענייני ביטחון וראש מועצת ההגנה האיראנית; מחמד שיראזי, ראש הלשכה הצבאית של ח'אמנאי; עזיז נסירזאדה, שר ההגנה האיראני; מפקד משמרות המהפכה האסלאמית מוחמד פאכפור; עבד א-רחים מוסאווי, ראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים של איראן; ועוד. נעשה גם ניסיון להרוג את נשיא איראן מסעוד פזשכיאן. קציני מודיעין זיהו שלוש פגישות של בכירים פוליטיים וצבאיים, ועל פי דובר צה"ל נהרגו 40 בכירים איראנים בתוך דקה אחת.
[שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|נאומו של [נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ המסביר את הנסיבות ליציאה למבצע]]
בין המטרות היה אזור בטהראן, שבו התגורר בדרך כלל עלי ח'אמנאי, ובו שוכנים גם ארמון הנשיאות והמועצה העליונה לביטחון לאומי של איראן. לדברי גורם אמריקאי, עשרות תקיפות אמריקאיות בוצעו על ידי מטוסי קרב ששוגרו מבסיסים ברחבי המזרח התיכון ומנושאת מטוסים אחת או יותר. סוכנות CNN דיווחו על פיצוצים נוספים בערים איראניות אחרות, כולל קום, כרמאנשאה, אספהאן וכרג'. בטהראן, דווח כי תקיפות טילים כוונו נגד רחוב יוניברסיטי, מחוז ג'ומהורי ואזור סייד ח'נדאן הצפוני. לאחר ההתנקשות בעלי ח'אמנאי הוכרז על הקמת מועצת ההנהגה הזמנית האחראית על ניהול המדינה עד מינוי מנהיג חדש. כמו כן, הוכרז על בחירות לתפקיד המנהיג העליון, שיתקיימו בקרב חברי מועצת המומחים האיראנית.

בבוקר אותו היום התרחשה תקיפת בית הספר במינאב, שבה נהרגו כ-175 בני אדם, רובם המכריע תלמידות ותלמידים מבית הספר. ככל הנראה התקיפה בוצעה על ידי ארצות הברית. דובר צה"ל מסר כי כוחות צה"ל לא תקפו באזור זה, ובחקירה מאוחרת יותר התברר כי התקיפה בוצעה על ידי כוחות צבא ארצות הברית, ככל הנראה על בסיס מודיעין שגוי.

[ממוזער|250x250 פיקסלים|מטוסי [F-16I סופה של חיל האוויר הישראלי מעל דיר א זור, בדרך לגיחת הפצצה באיראן.]]
במשך הבוקר והצהרים תקף חיל האוויר הישראלי והשמיד עשרות משגרי טילים איראניים. בשטח עיראק תקפו ארצות הברית וישראל מטרות של מיליציות איראניות, כולל את מפקדת אל-חשד א-שעבי. לפנות ערב ביצע חיל האוויר הישראלי את מטס התקיפה הגדול בתולדותיו כאשר 200 מטוסים תקפו למעלה מ-500 מטרות באיראן, בעיקר מערכות הגנה אווירית ומשגרי טילים בליסטיים. הותקפו מאות מטרות ברחבי איראן, ועשרות משגרי טילים הושמדו, על מנת ליצור עליונות אווירית ולפתוח את הדרך לטהראן. ביממה הראשונה של המבצע הטיל צה"ל יותר מ־1,200 חימושים, בעוד ארצות הברית שיגרה 1,050 חימושים. ישראל פעלה בעיקר במערב איראן, בעוד ארצות הברית פעלה בעיקר במזרחה של איראן.

#### המשך המתקפה על איראן

ב-1 במרץ תקף צה"ל מטרות בלב טהראן. בנוסף לעשרות מפקדות של הכוחות המזוינים של איראן, הותקפו מפקדות של משמרות המהפכה האסלאמית, מיניסטריון המודיעין, חיל האוויר של משמרות המהפכה והמשטרה האיראנית, שהושמדו כשבתוכן חיילי משטר. ארבעה מפציצי חמקן B-2 טסו הלוך ושוב מארצות הברית לאיראן, והטילו עשרות פצצות על אתרי טילים בליסטיים תת-קרקעיים. לראשונה בהיסטוריה נעשה שימוש מבצעי בכטב"מים מתאבדים, דמויי השאהד.

עד צהרי 2 במרץ תקף חיל האוויר הישראלי יותר מ-600 תשתיות טרור באמצעות כ-2,500 חימושים. הותקפו יותר מ-20 מטרות של ההנהגה הביטחונית, יותר מ-150 טילים בליסטיים ויותר מ-200 מערכות הגנה. כ-1,500 אנשי משמרות המהפכה האסלאמית נהרגו עד אותו יום. הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית הודיעה כי נגרם נזק לשערי הכניסה למתקן העשרת האורניום בנתנז. ערוץ אל-ערביה הסעודי דיווח כי ישראל פעלה על הקרקע באיראן באמצעות "המוסד" וכוחות מיוחדים.
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[מטוס קרב חמקן F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי בדרך לתקיפה באיראן.]]

בצהרי 3 במרץ תקפה ישראל בעיר קום את בניין מועצת המומחים האיראנית בזמן ההצבעה על בחירת המנהיג העליון החדש. כמו כן, השמידה מפקדות וחיסלה את מפקד גיס לבנון של כוח קודס, דאוד עלי זאדה, ובכירים נוספים. בלילה תקפה ישראל אתרי שיגור ומערכות הגנה ותשתיות בטהראן, שיראז, תבריז ואורמיה, לצד עשרות מפקדות של הבסיג'.

ב-4 במרץ הודיע יושב ראש המטות המשולבים, גנרל דן קיין, כי ארצות הברית השיגה שליטה אווירית על מרחב החוף של דרום איראן ודיווח על ירידה של 86% בשיגור טילים בליסטיים מאיראן מאז היום הראשון למלחמה. מטוס F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי הפיל בשמי טהראן מטוס מאויש מדגם יאקובלב יאק-130, ורשם הפלת בכורה עולמית עבור ה-F-35. חיל האוויר תקף תשתיות ואת מערכת ההגנה והגילוי בנמל התעופה הבין-לאומי מהראבאד, מתחם צבאי גדול בפאתי טהראן ובו מפקדות מטה משמרות המהפכה האסלאמית, מטה אגף המודיעין, מטה הבסיג', מטה יחידת כוח קדס, מטה הכוחות המיוחדים של ביטחון הפנים, מפקדות סייבר, ומפקדת יחידת הסיוע וסיכול ההפגנות של ביטחון הפנים. במטס השני באותו יום, התמקד צה"ל בתשתיות ברחבי טהראן שפעלו לניהול המערכה ולדיכוי אזרחי איראן.

רשת CNN דיווחה כי סוכנות הביון CIA קידמה תוכנית לחימוש כוחות כורדיים-איראניים לקראת פשיטה קרקעית במערב איראן ועלו דיווחים על תקיפות ישראליות נגד מטרות משטר איראניות בגבול עיראק, שנועדו לאפשר כניסת מיליציות כורדיות. לקראת סוף היום דווח כי אלפי לוחמים כורדים מכורדיסטן העיראקית נכנסו לאיראן והתחילו להשתלט על עמדות. גורם במפלגת החיים החופשיים של כורדיסטן אמר לפי הדיווח כי לוחמיו תפסו עמדות לחימה באיראן כבר ב-2 במרץ. גורמים כורדים בעיראק הכחישו את הדיווחים. משמרות המהפכה תקפו חוליות כורדיות בטילים.

ב־6 במרץ הודיע צה"ל כי השמיד מתחם תת-קרקעי בלב טהראן, ששימש כבונקר חירום עבור הנהגת איראן. התקיפה בוצעה על ידי כ־50 מטוסי קרב שהטילו יותר מ־100 חימושים כבדים. לפי הערכות בישראל, שהו בבונקר שורה של בכירי המשטר האיראני. חיל האוויר הישראלי ניסה להתנקש גם בעלי אצער מיר חג'אזי, ממלא מקום ראש לשכת המנהיג העליון, חוסיין טאיב שהיה בעבר ראש אגף המודיעין של משמרות המהפכה, ובכירים נוספים ששהו בטהראן. ב-6 וב-7 במרץ תקף צה"ל שני אתרים מרכזיים לייצור טילים בליסטיים ומנועי דלק מוצק בשאהרוד ובפרצ'ין.
המתחם בפרצ'ין הוא אחד מאתרי התעשייה הביטחונית הגדולים והרגישים באיראן, שבו נמצאות תעשיות צבאיות כבדות ומפעל מרכזי לייצור ופיתוח טילים בליסטיים.

### שבוע שני (7–13 במרץ)
ב-7 במרץ תקף צה"ל את נמל התעופה הבין-לאומי מהראבאד והשמיד על הקרקע 16 מטוסים ששימשו את כוח קודס להעברת אמצעי לחימה וכסף מזומן. מטוסי קרב מסוג F-14 של חיל האוויר האיראני הושמדו בשדה תעופה באספהאן, ובנוסף הותקפו מערכות גילוי והגנה שהיוו סיכון למטוסי חיל האוויר הישראלי. בשעות הערב, צה"ל פתח בהפצצות על מאגרי נפט, כולל בבירה טהראן, לראשונה מאז תחילת הלחימה. כ-30 מאגרי אחסון דלק הותקפו.
בצה"ל העריכו כי למעלה מ-7,000 אנשי משמרות המהפכה וחיילים בצבא איראן נהרגו בתקיפות.

ב-8 במרץ פרסמו גורמים ישראליים כי חיל האוויר של איחוד האמירויות תקף מתקן התפלה איראני, ובכך הצטרף ללחימה נגד איראן לצד ישראל וארצות הברית. באיחוד האמירויות הכחישו. באותו יום נבחר בנו של עלי חמינאי, מוג'תבא חמינאי, למנהיג העליון החדש.

ב-9 במרץ חשפו צילומי לוויין את הנזק באתר לייצור טילים בליסטיים בשרהוד אחרי התקיפות הישראליות. צה"ל תקף מעבדות שקשורות לגרעין האיראני באזור טהראן.

ב-10, ב-11 וב-12 במרץ הפציץ חיל האוויר תשתיות צבאיות לייצור טילים ומפקדות של הבסיג' ברחבי איראן. בנוסף תקף והשמיד את מפקדת החלל והלוויינות של משמרות המהפכה, את מטה חיל האוויר של משמרות המהפכה, ושני בסיסים איראניים שבהם נעשו מאמצים לפתח נשק גרעיני. חיל האוויר הישראלי הפציץ תשתיות ומחסומים שהקימו כוחות הבסיג' במרחבים שונים בטהראן. לפי הדיווחים, תקיפות רבות נגד פעילי הבסיג' בוצעו על ידי רחפני נפץ בעקבות מידע מודיעיני שסיפקו אזרחי איראן.

ב-13 במרץ יחידת משלוח של חיל הנחתים האמריקני (המרינס), הכוללת 2,200 נחתים על סיפונן של שלוש ספינות אמפיביות של הצי, קיבלה פקודה לנוע לעבר המזרח התיכון. הייתה זו יחידת המרינס ה-31, חלק מכוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים.

בשבוע זה תקף צה"ל מתחם תת-קרקעי שבו שהו סגן מנהיג הג'יהאד האיסלאמי מוחמד אל-הינדי ומפקד פלוגות אל-קודס אכרם עג'ורי.

### שבוע שלישי (14–20 במרץ)
[ממוזער|[מטוס קרב|מטוסי חמקן F-35I אדיר של טייסת נשר הזהב בדרך לתקיפה באיראן, מרץ 2026.]]

ב-14 במרץ הפציצה ארצות הברית את האי ח'ארג, שדרכו עוברים 90% מהנפט שאיראן מייצאת. "הניו יורק טיימס" דיווח כי התקיפות פגעו בכל התשתיות הצבאיות באי, וגורם צבאי ציין כי מפציצים פגעו באתרי אחסון טילים ומוקשים ימיים, מבלי לפגוע בתשתיות הכלכליות. טראמפ אמר כי ישקול להשמיד את תשתיות הנפט באי אם איראן תסכל תנועה במצר הורמוז.

לפי ניתוח מבוסס לווין מ-15 במרץ, ישראל וארצות הברית תקפו בכל קצוות איראן, מאזור תבריז שבצפון ועד בנדר עבאס שבדרום, ומגבול עיראק במערב עד גבול אפגניסטן במזרח. המוקדים המרכזיים היו בנדר עבאס, שיראז והבירה טהראן.

בליל 16–17 במרץ חיסל חיל האוויר הישראלי את ראש המועצה לביטחון לאומי של איראן, עלי לאריג'אני, שקיבל מהמנהיג העליון שנהרג סמכויות להנהגת המדינה, ואיתו נהרג גם סגנו, עלי רזא ביאת. בנוסף בוצעו גלי תקיפה נגד מפקדות הבסיג', שבהם נהרג מפקד הארגון ע'ולאם רזא סולימאני וסגנו. לפי הערכות צה"ל, בתקיפות נהרגו כ-300 מפקדים, בכירים ופעילים. בליל 17–18 במרץ חיסל חיל האוויר הישראלי את שר המודיעין האיראני, אסמאעיל ח'טיב.

ב-18 במרץ תקפה ארצות הברית לראשונה בפצצות מסוג GBU-72 במשקל של כ-2.3 טון (5,000 ליברות) אתרי טילי חוף-ים בקו החוף של איראן בסמוך למצר הורמוז.
חיל האוויר הישראלי תקף יותר מ-200 מטרות, בעשרות מטסים במערב ובמרכז איראן, ביניהן אתרים לאחסון ושיגור טילים בליסטיים וכטב"מים, מערכות הגנה אווירית, משגרי טילים ואתרי ייצור אמצעי לחימה. ישראל תקפה באותו היום מתקנים פטרוכימיים באיראן, והתמקדה בתשתיות מתקני גז בבית הזיקוק בעסלויה. ערוץ האופוזיציה "איראן אינטרנשיונל" דיווח כי התקיפה, בשעה 14:10 לפי שעון איראן, כוונה לצינורות ההספקה וההובלה. התקשורת הממשלתית באיראן דיווחה כי מלבד עסלויה תקפה ישראל מתקן פטרוכימי גם בדרום פארס. בערב תקף חיל האוויר הישראלי בסיוע מספן מודיעין של חיל הים הישראלי את בסיס חיל הים האיראני בבנדר-י אנזלי, ופגע קשה ב-5 ספינות טילים ובמבנים בבסיס, בהם מפקדה מרכזית ותשתית לתיקון ותחזוקת כלי שיט. התקיפה נועדה לשבש קו אספקה מרכזי של איראן ורוסיה, ממנו הן מעבירות זו לזו תחמושת, כטב"מים ואמצעי לחימה נוספים, בנוסף לסחורות כמו חיטה ונפט.

### שבוע רביעי (21–27 במרץ)
בליל 20–21 במרץ יזמה ישראל גל תקיפות ממוקד באישים בכירים. בתקשורת הערבית דווח כי ישראל ניסתה לחסל את מפקד כוח אכיפת החוק של איראן, אחמד-רזא רדאן, אך נכשלה. באיראן דיווחו על תקיפה אמריקנית-ישראלית במתקן ההעשרה בנתנז. לפי צה"ל, ארצות הברית הייתה זו שתקפה. תחקיר ששודר ב-CNN ובחן תמונות לוויין מאיראן, הראה שישראל וארצות הברית הפציצו פתחי מנהרות, שכונו "ערי טילים תת-קרקעיות". לפי בדיקת CNN שהתבססה על צילומי לוויין, לפחות 77 אחוזים מפתחי המנהרות הופצצו.

ב-21 במרץ טראמפ יזם אולטימטום בן יומיים שכלל איום במתקפה על תשתיות אנרגיה איראניות אם מצר הורמוז לא יפתח.

ב-23 במרץ הודיע טראמפ כי האמריקנים מנהלים "שיחות טובות" עם איראן ואמר כי הורה לא לתקוף תשתיות אנרגיה בחמשת הימים הבאים. עד אז, צה"ל הודיע כי הצליח להוציא משימוש 330 משגרים באיראן – חצי הושמדו, וחצי "פקוקים" במנהרות ותחת האדמה. על פי ההערכות, נותרו בין 100 ל-150 משגרים. באותו יום חיל האוויר הישראלי תקף את מפקדת הביטחון המרכזית של משמרות המהפכה.

ב-25 במרץ פרסם הניו יורק טיימס כי ראש הממשלה בנימין נתניהו הקציב לצה"ל 48 שעות לביצוע התקפה מואצת באיראן, מתוך חשש מפני הפסקת אש בסוף השבוע. מפקד פיקוד מרכז של ארצות הברית, האדמירל בראד קופר, הודיע כי ארצות הברית חצתה את רף 10,000 המטרות שהותקפו באיראן מאז תחילת המבצע. כוחות צנחנים גדולים מהדיוויזיה ה-82 הצטרפו לנחתים שנשלחו למזרח התיכון, ויחד הסתכמו בכמעט 7,000 לוחמים שנוספו לזירה. אחד התרחישים המרכזיים שעלו היה השתלטות על האי האיראני ח'ארג. בשבועות הקודמים, איראן הטמינה מוקשים והעבירה חיילים ומערכות הגנה אוויריות לח'ארג, כהכנה לאפשרות של מבצע אמריקני להשתלטות על האי.

[ממוזער|הכור הגרעיני [IR-40 באראכ.]]
ב-26 במרץ חיסלה ישראל את מפקד חיל הים של משמרות המהפכה, עלי-רזא תנגסירי, ואת ראש אגף המודיעין בחיִל, בהנאם רצ'אאיי, לצד בכירים נוספים. האולטימטום האמריקאי הוארך ב-10 ימים, ל-6 באפריל. ב-1 באפריל אמר טראמפ: "אני חושב ששבועיים או שלושה. אנחנו נעזוב כי אין לנו סיבה... אנחנו נושאים ונותנים איתם ממש עכשיו".

ב-27 במרץ הפציץ חיל האוויר הישראלי את כור המים הכבדים IR-40 באראכ ומפעל לייצור אבקת אורניום ביזד.
גורמים המעורים במודיעין האמריקני אמרו שניתן לקבוע בוודאות ששליש ממאגר הטילים של איראן הושמד. לדבריהם, מצבם של שליש נוסף מהטילים של איראן אינו ברור, אך ככל הנראה הם הושמדו או נקברו בבונקרים ומנהרות מתחת לאדמה.

### שבוע חמישי (28 במרץ – הווה)

ב-28 במרץ תקף צה"ל אתרים משמעותיים לייצור כלי נשק: אתר מרכזי ששימש לייצור רכיבים לטילים בליסטיים והיה אחד משני אתרים יחידים מסוגם באיראן, אתרי ייצור מנועים לטילים בליסטיים, אתר ייצור מנועים לכלי טיס בלתי מאוישים, אתר לפיתוח ייצור ואחסון טילי נ"מ, ואתר ייצור ואחסון אמצעי לחימה.

## מתקפת נגד איראנית
איראן נערכה מזה עשרות שנים למתקפה עליה והכינה מספר תוכניות פעולה לשימור המשטר והצבא, לגביית מחיר מלחמה מישראל וממדינות המפרץ, והפעלת לחץ על ארצות הברית ומדינות נוספות על ידי איום על תעשיות הנפט והגז העולמיות. בעקבות המתקפה הפעילה איראן את תוכנית הפעולה שלה שהתמקדה בתקיפת מדינות פרו-מערביות באזור בדגש על מדינות המפרץ, תקיפת ישראל ובסיסיים מערביים באזור, סגירת מצר הורמוז ופגיעה בתשתיות אנרגיה שונות.

המבנה הצבאי האיראני מבוזר ונועד למקסם שרידות. בנוסף לחילות הצבא הרגילים, יש כוחות משמרות המהפכה עם מבנה פיקוד מקביל לצבא - זרוע יבשה, חיל ים, חיל אוויר, כוחות מיוחדים, כוח מודיעין נפרד ובסיג' שנועד לדכא הפגנות ולשמור על הסדר הפנימי. התפקיד המרכזי של משמרות המהפכה הוא להגן על המשטר התאוקרטי הקיים במדינה. משמרות המהפכה חילקו את המדינה ל-31 מרכזי פיקוד עצמאיים, לפי מחוזות. כך, כל מפקד מחוז הוסמך להמשיך בלחימה, לשגר טילים ולהפעיל כוחות גרילה באופן אוטומטי אם הקשר עם הפיקוד המרכזי נתקע. אסטרטגיה זו נועדה להבטיח שגם חיסול של הדרג המדיני והצבאי הבכיר ביותר, כפי שקרה עם ח'אמנאי ובכירי הצמרת הצבאית, לא יפסיק את המתקפות בשטח. אסטרטגיה זו כונתה הגנת הפסיפס המבוזרת.

איראן פעלה לפגוע ב"עיניים" של צבא ארצות הברית באזור. במסגרת התקיפות של איראן, היא ניסתה לפגוע במערכות מכ"ם, תקשורת והגנה אווירית של הצבא האמריקני בקטאר, איחוד האמירויות, ירדן, בחרין, כווית וסעודיה. למשל, כטב"ם איראני השמיד עמדת מכ"ם בבסיס על א-סאלם בכווית.

לאורך תחילת המבצע שיגרו משמרות המהפכה האסלאמית טילים וכטב"מים לעבר בחריין, ישראל, אבו דאבי ודובאי באיחוד האמירויות הערביות, כווית, קפריסין, בסיסים אמריקאיים בכורדיסטן העיראקית, בסיס חיל האוויר אל-עודייד בקטר, ובירדן דווח על רסיסי טיל שנפלו בצפון המדינה. בבחריין פורסם כי "מרכז השירות של הצי החמישי האמריקני ספג מתקפת טילים". כשעה לאחר מכן איראן תקפה גם בסיסים אמריקאיים בערב הסעודית. לאורך המבצע, סגרו מדינות רבות במזרח התיכון את המרחב האווירי שלהן, כולל בחריין, עיראק, ישראל, כווית, קטר, סוריה ואיחוד האמירויות הערביות, כאשר מטוסים רבים הופנו ליעדים אחרים.

התקיפות הבליסטיות האיראניות על מדינות האזור הביאו ל-12 הרוגים ו-1,050 פצועים בישראל; לשישה חיילים הרוגים וחמישה נוספים פצועים קשה בקרב כוחות ארצות הברית המוצבים במזרח התיכון; לשלושה הרוגים ו-58 פצועים באיחוד האמירויות הערביות; להרוג אחד ו-32 פצועים בכווית; ל-16 פצועים בקטר; לחמישה בירדן; לארבעה בבחריין; לאחד בעומאן. לפחות 4 נשים נהרגו ו-6 נפצעו בשטחי הרשות הפלסטינית.

### מתקפה איראנית על ישראל

במשך יום המתקפה הראשונה, 28 בפברואר, שיגרה איראן למעלה מ-200 טילים בליסטיים לשטח ישראל. רוב הטילים יורטו בהצלחה אך במטח לילי טיל אחד פגע בבניין מגורים, הרג אישה אחת ופצע 21 בני אדם נוספים. אישה נוספת לקתה בקוצר נשימה בזמן אזעקה ומותה נקבע בבית החולים. למחרת, בפגיעה ישירה של טיל בליסטי במקלט בבית שמש, נהרגו תשעה אזרחים. קשיש בן 102 נפטר מפצעיו לאחר שנחבל בדרכו למרחב מוגן ברמת גן.
150px|ממוזער|שמאל|התרעה באפליקצית פיקוד העורף ביום הראשון למלחמה

ב-4 הימים הראשונים שיגרה טהראן כ-200 טילים וכ-100 כטב"מים לעבר ישראל וכ-500 טילים וכ-2,000 כטב"מים למדינות ערב.

ב-4 במרץ לראשונה במלחמה, התבצע ירי משולב מאיראן ומלבנון, למרכז ולצפון ישראל: רקטה מאיראן ו-5 רקטות מלבנון.

ב-9 במרץ ספגה תחנת הלוויינים עמק האלה פגיעה ישירה של רקטה ששיגר ארגון חזבאללה מלבנון, ונגרם לה נזק.

נכון ל-10 במרץ נמשך ירי טילים מאיראן לעבר ישראל וירי רקטות, טילים וכטב"מים מלבנון לישראל. רוב השיגורים יורטו, חלק נפלו בשטח פתוח וחלק גרמו לנפגעים ולפגיעות ברכוש.

ב-13 במרץ טיל איראני נפל במרחק של מטרים ספורים מבתי התושבים בזרזיר, מה שהביא להדף חזק מאוד ולעשרות נפגעים קל עד בינוני.

לאורך הלחימה, שוגרו טילים עם ראש קרב מתפצל. לפי צה"ל, כמחצית מהטילים היו מסוג זה. עד 12 במרץ, שיגרה איראן יותר ממאה. למשל, טיל זה גרם למותם של שני ישראלים באתר בנייה ביהוד.

ב-19 במרץ, שני מוקדים בבתי הזיקוק בחיפה נפגעו במהלך ירי מאיראן לצפון ישראל. החברה דיווחה לבורסה כי "נפגעה תשתית חיצונית חיונית של צד שלישי".

למחרת, טיל גרם לנזק ברובע היהודי, במרחק של מאות מטרים מהכותל המערבי וממתחם מסגד אל-אקצא בהר הבית.

לפי צה"ל, הכוחות האיראניים החלו בימים הקודמים לשגר טילים בליסטיים לעבר שטח מדינת ישראל ממרכז איראן בעקבות תקיפות אתרי שיגור במערבה.

בשעות הבוקר של יום שבת, 21 במרץ, טיל מצרר ששוגר מאיראן גרם למספר זירות נפילה ולנזק רב בעיר ראשון לציון, כולל הרס רב בגן ילדים, ללא פצועים כלל.

לקראת השעה 19:00, טיל בליסטי איראני פגע ישירות במבנה מגורים בדימונה וגרם לנזק רב, קריסת מבנה וכ-60 פצועים במצבים שונים. כמו כן, מספר זירות רסיסים נוספות אותרו בעיר.

בשעה 22:00, טיל בליסטי איראני פגע ישירות בין מבני מגורים בערד וגרם לנזק וקריסת בניינים ברדיוס גדול בעיר. הוכרז אירוע רב נפגעים על ידי מד"א ואותרו כ-90 פצועים בדרגות שונות. מסוקים הוקפצו לאזור על מנת לסייע בפינוי הפצועים.

ב-22 במרץ, טיל מצרר ששיגרה איראן פגע במספר רב של מקומות בתל אביב, פתח תקווה ורמת גן וגרם לנזק, קריסת מבנה בתל אביב ושריפה בפתח תקווה. כתוצאה מכך נפצעו 15 אזרחים, רובם המכריע במצב קל.

ב-24 במרץ, זוהו מספר פגיעות בעיר תל אביב ובראש העין, באחת הזירות בתל אביב נגרם נזק למבנה וקיים חשש מקריסתו, בזירה אותרו מספר פצועים.

ב-29 במרץ, זוהתה פגיעה ישירה במפעל אדמה פתרונות לחקלאות שבאזור התעשייה נאות חובב, במקום נגרם נזק עצום והופעלה התרעה על חשש לאירוע חומרים מסוכנים, שבסוף נשללה.

ב-30 במרץ, בעקבות ירי מאיראן לצפון הארץ, פגיעות זוהו במספר מוקדים בשפרעם, בקריות ובחיפה, כולל נפילת שברי ירוט בבתי הזיקוק ללא נזק משמעותי. התקבלו דיווחים על מספר פצועים.

### מתקפה איראנית על מדינות המפרץ
בחמשת הימים הראשונים למלחמה איראן שיגרה אלפי טילים בליסטיים וכטב"מים אל שבע מדינות המפרץ הפרסי. על פי נתונים רשמיים שאסף עיתון "הארץ", איראן שיגרה לפחות 2,191 טילים ומל"טים תוקפים לעבר איחוד האמירויות, קטר, בחריין וכווית. הותקפו גם מטרות בסעודיה, עיראק ועומאן, אך אלו לא פרסמו נתונים על מספר השיגורים הכולל לתחומן. איראן תוקפת בסיסים של ארצות הברית הממוקמים במדינות האלה, ובנוסף פגעה בתשתיות אסטרטגיות שלהן, כולל בתי זיקוק, נמלים ושדות תעופה. גם בתי מלון, מרכזים מסחריים ובנייני מגורים נפגעו. רוב הטילים והמל"טים יורטו אך למדינות נגרם נזק כלכלי ניכר. דרך נוספת שבה איראן פוגעת במדינות המפרץ ובכלל העולם היא על ידי חסימת מצר הורמוז.

המתקפות של איראן על מדינות המפרץ גרמו לפחות ל-10 הרוגים ומעל 100 פצועים, פגעו גם באזורים שנחשבו בטוחים בעבר והובילו להאטה כלכלית ולעלייה בחששות המשקיעים. למרות שהמערכות הפיננסיות ממשיכות לפעול, עסקים נערכים לניהול סיכונים גבוה יותר ולעלויות ביטוח ותפעול מוגדלות.

ב-2 במרץ, הכריזה מועצת השרים של מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ (GCC) כי המדינות החברות בה שומרות על זכותן החוקית להגיב להתקפות איראניות, בעקבות ישיבה חירום מקוונת שנערכה. בהודעה חריפה קבעה המועצה כי מדינות ה־GCC ״שומרות על זכותן החוקית להגיב לפי סעיף 51 של אמנת האו״ם, המכיר בזכות להגנה עצמית, באופן יחידני או קולקטיבי, במקרה של תוקפנות, ולנקוט בכל האמצעים הנדרשים לשמירה על ריבונותן, ביטחונן ויציבותן״.

ב-7 במרץ נשיא איראן, מסעוד פזשכיאן, התנצל בפני מדינות המפרץ ואמר כי מועצת המנהיגות הזמנית אישרה כי איראן לא תתקוף מדינות שכנות, אלא אם תותקף משטחן. עם זאת כחצי שעה לאחר התנצלותו, הודיע קטר כי יירטה טילים איראנים ששוגרו לשטחה. איחוד האמירויות הודיעה גם היא על ירי כטב"מים וטילים. מאוחר יותר הבהיר פזשכיאן כי לשיטתו הבסיסים האמריקאים במזרח התיכון הם מטרות לגיטימיות.

התקיפות האירניות על מדינות המפרץ המשיכו. שריפה פרצה בראס לפאן, מתקן קטארי מהגדולים בעולם לייצור גז טבעי, כתוצאה מירי טילים. חברת "קטאר אנרג'י" אישרה כי המתקפה חוללה נזק רציני. בסעודיה, יורט כטב"ם שניסה להתקרב לשדה גז במזרח הממלכה.

מדינות המפרץ התמודדו בימים הקודמים עם תאים של חזבאללה שנחשפו בכווית ובאמירויות, כשבמקביל גובר החשש גם מהמיליציות הפרו-איראניות בעיראק.

#### מתקפה על סעודיה
מאז המהפכה האיראנית ב-1979 היחסים בין איראן לבין ערב הסעודית מתאפיינים ביריבות אזורית חריפה על השפעה פוליטית ואידאולוגית במזרח התיכון. היריבות בין המדינות שהתקיימה עוד בשנות ה-80 על רקע מלחמת איראן–עיראק, ותקרית עולי הרגל במכה בשנת 1987 שבה נהרגו 400 אנשים. העימות בין המדינות הסלים בעקבות עימותים עקיפים באמצעות כוחות פרוקסי, במיוחד בתימן, שם תומכת איראן בתנועת חות'ים, בעוד סעודיה מובילה קואליציה צבאית נגד החות'ים במסגרת מלחמת האזרחים בתימן במשך 7 שנים בשנים 2015–2023. עימות זה גרר עשרות אלפי נפגעים בקרב החות'ים בתימן, ואלו מצידם שלחו טילים וכלי טיס בלתי מאוישים לפגוע בתשתיות אנרגיה חשובות של סעודיה. נרשמו גם ניסיונות פיוס והידברות, אך אלו לא צלחו. מאז תחילת המלחמה תקפה איראן את סעודיה בדגש על תעשיית הנפט שלה. לצד תקופות של הסלמה וניסיונות פיוס שלא הבשילו, העימות נשאר בעיקר עקיף. זו הפעם הראשונה בהיסטוריה של המדינות שבה איראן מתקיפה את סעודיה באופן ישיר וגלוי.

לפי דיווח בוושינגטון פוסט, במהלך החודש שקדמו למתקפה, יורש העצר הסעודי מוחמד בן סלמאן התקשר מספר פעמים באופן פרטי לטראמפ בקריאה לפעולה צבאית, למרות תמיכתו הפומבית בפתרון דיפלומטי. בתחילת פברואר אמרו גורמים סעודים לעיתון "א-שרק אל-אווסט" כי סעודיה מסרבת לכל שימוש במרחב האווירי שלה עבור פעולות צבאיות נגד איראן.

ב-28 בפברואר 2026, לאחר תחילת פעולות מבצע שאגת הארי, איראן פתחה בתקיפות טילים וכטב"מים על יעדים באזור המפרץ. בסעודיה דווחו קולות פיצוצים במזרח המדינה, והסעודים טענו שהתקפות אלו יורטו. ב-1 במרץ 2026 מערכת ההגנה הסעודית דיווחה כי יירטה טילים שיועדו לבסיס חיל האוויר הנסיך סולטאן ולשדה תעופה בריאד, ללא נפגעים משמעותיים. לפי דיווח ב-CNN ב-1 במרץ יורש העצר הסעודי בן סלמאן נתן את הרשאתו לצבא סעודיה לתקוף את איראן.

ב-2 במרץ 2026 שיגרה איראן כטב"מים לעבר מתקן הזיקוק הנפט הגדול של חברת ארמקו בראס תנורה. זהו מתקן זיקוק הנפט הגדול בסעודיה, עם קיבלות של 550 אלף חביות נפט ביום ומהווה מסוף יצוא נפט קריטי למדינה. הכטב"מים יורטו, אך שריפה פרצה במתקן בעקבות רסיסים והמתקן הושבת. כעבור מספר ימים תקפה איראן שוב את המתקן. באותו יום אישר משרד הביטחון של ערב הסעודית כי חמישה כלי טיס עוינים יורטו מעל לבסיס חיל האוויר הנסיך סולטאן. לא היו נפגעים באזור.

ב-3 במרץ 2026 דווח כי שגרירות ארצות הברית בריאד נפגעה משני כטב"מים איראניים, עם נזק מוגבל למבנה וללא נפגעים קשים. ב-4–6 במרץ 2026 המשיכו דיווחים על ניסיונות שיגור נוספים. ב־6 במרץ דיווח משרד ההגנה של סעודיה על יירוט של שלושה טילים בליסטיים לעבר בסיס הנסיך סולטאן, וכן יירוט של כטב"מים וטילים נוספים באזור אל-חארג' והמחוז המזרחי.

לפי סוכנות הידיעות רויטרס, שר החוץ הסעודי פייסל בן פרחאן שוחח ב-5 במרץ עם שר החוץ האיראני עבאס עראקצ'י והבהיר לו כי בעוד שהיא מעדיפה הסדר דיפלומטי, המשך התקיפות נגד הממלכה יגרום לה לאפשר לכוחות אמריקניים להשתמש בבסיסי צבא ארצות הברית בשטחה למבצעים צבאיים. כמו כן, המשך תקיפות על מתקני אנרגיה של סעודיה יגרמו לה להגיב בעצמה באופן צבאי נגד איראן.

#### מתקפה על איחוד האמירויות הערביות
[ממוזער|טקסט=מלון הפאר בורג' אל-ערב שנפגע במתקפה על דובאי|מלון הפאר [בורג' אל-ערב שנפגע במתקפה על דובאי]]
היחסים בין איראן לאיחוד האמירויות מורכבים ויש בהם שילוב של שיתוף פעולה כלכלי לצד מתיחות פוליטית. יש ביניהן קשרי מסחר והשקעות, אך קיימת מחלוקת ארוכת שנים על השליטה באיים במפרץ, וכן חשש באמירויות מהשפעה איראנית אזורית. למרות זאת, שתי המדינות מקיימות ערוצים דיפלומטיים ותקשורת, ומנסות לצמצם מתחים.

איחוד האמירויות הערביות, ובפרט דובאי, הן אחת המטרות הבולטות של איראן במדינות המפרץ. עד 6 במרץ ירתה איראן על איחוד האמירויות מאות חימושים, אך רובם יורטו בהצלחה. במהלך המתקפה זוהו 196 טילים בליסטיים ששוגרו לעבר איחוד האמירויות; מתוכם 181 יורטו, 13 נפלו לים, ו-שניים פגעו בשטח המדינה. בנוסף זוהו 1,072 כטב״מים, מהם 1,001 יורטו, בעוד 71 נפלו בתוך שטח איחוד האמירויות. בנוסף זוהו 8 טילי שיוט ששוגרו לעבר המדינה וכולם יורטו בהצלחה.

ב-28 בפברואר כטב"מים מתאבדים ששיגרו האיראנים פגעו במלון בורג' אל-ערב בדובאי. המלון הוא בין מהמבנים המפורסמים ביותר בדובאי. במהלך המתקפה יורטו מרבית האיומים מעל העיר על ידי מערכות ההגנה האווירית, אולם שברי יירוט או כלי טיס בלתי מאויש שהתפוצץ בקומות הנמוכות של המבנה גרמו לנזק חיצוני ולשריפה מקומית בשטח המלון.

איראן גם תקפה את נמל התעופה הבין-לאומי דובאי, ובנמל ג'בל עלי.

ב-6 במרץ דווחו מקורות באיחוד האמירויות לוול סטריט ג'ורנל כי המדינה שוקלת להקפיא נכסים איראניים בסך מיליארדי דולרים המוחזקים במדינה. הצעד עלול לפגוע בצורה קשה בכלכלת איראן ויגביל את הגישה שלה למטבע חוץ ולרשתות סחר עולמיות.

#### מתקפה על קטר
מאז המהפכה האיראנית שמרו קטר ואיראן על יחסים פרגמטיים, תוך שיתוף פעולה כלכלי (בעיקר בשדה הגז המשותף) לצד מתיחות תקופתית בשל יריבות אזורית. בניגוד למדינות מפרץ אחרות, קטר נמנעה בדרך כלל מעימות גלוי עם איראן, ואף שמרה ערוצי שיח גם בעת משברים אזוריים, אם כי היחסים הושפעו מלחצים מצד שכנותיה. בעקבות המתקפה על איראן, הגיבה זו בירי טילים בליסטיים לשטח קטר שכוונו אל בסיסי הצבא האמריקאי במדינה. הירי גרם לפציעתם של 16 אזרחים קטרים, לא דווח על הרוגים. ב-2 במרץ 2026, דובר משרד החוץ הקטרי הצהיר בראיון לרשת CNN - "איראן צריכה לשלם מחיר על התקפותיה הבוטות" וכי קטר אינה מנהלת עוד יחסים דיפלומטיים עם איראן.

קטר היא יצואנית גדולה של גז טבעי, במיוחד של גז טבעי נוזלי-LNG. רוב היצוא נעשה על ידי הנזלה של הגז לאוניות לשם שינוע ארוך טווח שלו. ב-2 במרץ תקפה איראן מתקנים לעיבוד והנזלה של גז טבעי, ברס לפאן ובמסעיד, בין המרכזיים בעולם בייצור גז נוזלי. כתוצאה מהמתקפה הודיעה חברת הנפט והגז הממשלתית של קטר כי הפסיקה את הפקת הגז הטבעי. בעקבות כך, מחירי הגז הנוזלי באירופה קפצו בכ-50%. מתקפות אלה לצד חסימת מצר הורמוז, מהווים איום משמעותי על כלכלת קטר שהרבה מהכנסתה מגיע מיצוא גז. בנוסף הדבר הוביל לקפיצה של מחירי הנפט והגז הטבעי.

ב-2 במרץ, חדרו שני מטוסי סוחוי Su-24 של חיל האוויר האיראני למרחב האווירי של קטר והופלו על ידי חיל האוויר הקטרי. למחרת, לפי קטר, איראן ניסתה אך נכשלה בפגיעה בנמל התעופה הבינלאומי חמד בדוחה. לפי מקורות מערביים, קטר תקפה באיראן בתגובה. קטר הכחישה את הדיווחים.

ב-3 במרץ דובר משרד החוץ של קטר הודיע כי המדינה סיכלה מתקפה איראנית נגד נמל התעופה הבין-לאומי חמד שבבירה דוחא. בעקבות המתקפה על נמל התעופה יותר מ-8,000 נוסעים שהגיעו אליו במסגרת מעבר בין טיסות נתקעו - ושוכנו במלונות בדוחא. זאת בנוסף לנוסעים של ספינות תיירות שנתקעו במדינה ושוכנו גם הם במלונות. הדובר גם אמר "הטענה שלחץ על מדינות המפרץ יביא לחידוש המשא ומתן עם איראן שגויה".

עד 6 במרץ זוהו 101 טילים בליסטיים שירתה איראן על קטר, מתוכם 98 יורטו. בנוסף זוהו 39 כטב״מים, מהם 24 יורטו. כמו כן זוהו ויורטו שלושה טילי שיוט.

במהלך המערכה, הרשויות בקטאר הודיעו כי הן טיפלו בשריפה שפרצה באזור ראס לפאן, מתקן לייצור גז טבעי נוזלי מהגדולים והחשובים בעולם, כתוצאה מתקיפה איראנית.

#### מתקפה על בחריין
מאז המהפכה האיראנית ב-1979 יחסי איראן–בחריין מתוחים על רקע נושאים גאופוליטיים שונים, כגון פרשנות האסלאם ושאיפות איראן להוביל את העולם המוסלמי. רוב אוכלוסיית בחריין משתייכת לזרם השיעי לעומת בית המלוכה הסוני, דבר שגורם למתיחות נוספת. המתיחות בין המדינות החריפה לאחר ניסיון הפיכה שיעי בבחריין בתחילת שנות ה־80, שיוחס בבחריין להשפעה איראנית. למרות תקופות של שיפור ביחסים, כמו ביקורו של נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד בבחריין בשנת 2007, שבו היחסים להתדרדר בעקבות האביב הערבי כאשר איראן הביעה תמיכה במפגינים שיעים במדינה וגינתה את התערבות מדינות המפרץ בדיכוי המחאה. בשנים שלאחר מכן האשימה בחריין את איראן בהתערבות בענייניה הפנימיים ובסיוע לארגוני טרור שפעלו במדינה דבר שגרר משבר דיפלומטי ומתיחות. גורם נוסף למתיחות בין המדינות הוא היחסים עם המערב, ואיראן מתחה ביקורת חריפה על בחריין לאחר שהאחרונה אירחה את הצי החמישי של ארצות הברית בבסיסי חיל הים שלה. בחריין היא בעלת ברית של סעודיה. בעקבות ניתוק היחסים בין סעודיה לאיראן ב-2016, גם בחריין נקטה בצעד דומה. עם זאת, המלחמה הנוכחית היא הפעם הראשונה שבה איראן תוקפת את בחריין בצורה גלויה.

ב-3 במרץ דיווחה חברת אמזון כי מרכזי נתונים שלה בבחריין ובאיחוד האמירויות נפגעו עקב פגיעה של כטב"מים איראניים שגרמו להפסקות חשמל במתקנים.

ב-5 במרץ דיווח משרד הפנים הבחרייני כי איראן תקפה את מתקן הנפט בעיר אל-מעמיר. במתקן פרצה שריפה, ובחריין דיווחה כי נגרם במקום "נזק מוגבל", ללא נפגעים. זו הפעם הראשונה שאיראן תוקפת מתקן מסוג שכזה בשטחה של בחריין.

עד 6 במרץ דיווחה בחריין כי השמידה 74 טילים ו-123 כטב"מים ששיגרה איראן לעברה.

ב-8 במרץ פורסם תיעוד של מתקני נפט בבחריין עולים באש לאחר תקיפה איראנית.

#### מתקפה על כווית
יחסי איראן–כווית נעו בין יריבות (בעיקר בשנות ה־80 סביב מלחמת איראן–עיראק ומחלוקות נפט) לבין שיתוף פעולה זהיר. כווית גירשה דיפלומטים איראניים ב־2017 אך לא ניתקה יחסים. כווית היא מדינת המפרץ היחידה ששמרה על קשרים רשמיים עם איראן לאחר שנשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הודיע על נסיגה מהסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית בשנת 2018.

בבוקר 1 במרץ נהרגו 6 חיילים אמריקאיים בכווית. לפי רשת CNN, השישה נהרגו במתקפה על חמ"ל בנמל שועייבה בכווית, ככל הנראה מדובר בטיל שפגע במבנה בו שהו החיילים ושימש כחמ"ל. לפני הירי לא נשמעה כל אזעקה או התרעה. ב-2 במרץ הופלו 3 מטוסי F-15 של צבא ארצות הברית, מאש ידידותית. הצוותים של המטוסים נטשו בשלום. לאחר מכן התברר כי מטוס F-18 של חיל האוויר הכוויתי תקף אותם בטעות.

ב-3 במרץ דיווחה כווית כי שני אנשי צבא שלה נהרגו מאש איראנית.
ב-5 במרץ דווח על פיצוץ במכלית שעגנה מול חופי כווית.

עד 6 במרץ דיווחו הרשויות בכווית כי עקבו ויירטו 178 טילים בליסטיים ו-384 כטב"מים ששוגרו לעבר שטח המדינה מאיראן.

### תקיפות בירדן
בירדן, נשמעות אזעקות לסירוגין, כאשר המדינה ספגה גם תקיפות איראניות וגם נפילות של יירוטים.

רשת CNN פרסמה צילומי לוויין שלפיהם איראן פגעה בבסיסי מכ"ם אמריקניים בירדן, סעודיה ואיחוד האמירויות.

### תקיפות בעומאן
יחסי איראן–עומאן נותרו יציבים ופרגמטיים במשך שנים. עומאן מתפקדת לעיתים קרובות כמתווכת בין טהראן למדינות המערב, במיוחד במגעים עם ארצות הברית תוך שמירה על נייטרליות. עומאן גם מקיימת במשך שנים קשרים כלכליים משמעותיים עם איראן ומשמשת ערוץ סחר חשוב עבורה. עם פרוץ המלחמה, עומאן הייתה מדינת המפרץ היחידה שגינתה את המתקפה האמריקאית-ישראלית על איראן, ובתחילה נמנע מלגנות את איראן על תקיפת שכנותיה. לאחר מכן קראה להפסקת כל האלימות באזור ולחזרה למשא ומתן דיפלומטי.

בתחילת מרץ התרחשו מספר תקיפות נגד נמלים וכלי שיט בעומאן : ב-1 במרץ שני רחפנים תקפו את נמל דוקם; אחד פגע במגורי עובדים והשני יורט. באותו יום הותקפה גם מכלית הנפט Skylight ליד נמל ח'סאב , וארבעה אנשי צוות נפצעו. ב-2 במרץ מכלית נפט נוספת, תחת דגל איי מרשל, הותקפה על ידי איראן מול חופי מסקט; אירע פיצוץ בחדר המנועים, פרצה שריפה ואיש צוות אחד נהרג. ב-3 במרץ מספר רחפנים איראניים פגעו במכל דלק בנמל דוקם ללא נפגעים. באותו יום עומאן יירטה שני רחפנים איראניים במחוז ד'ופאר , ורחפן נוסף התרסק סמוך לנמל סלאלה .

ב-13 במרץ הודיעה עומאן על שני בני אדם נוספים שנהרגו במתקפת כטב"מים האיראנית. מוקדם יותר באותו שבוע הודיע משרד ההגנה של המדינה על יירוט כטב"ם שפלש לאזור נמל דוקם - נמל ימי אסטרטגי השוכן לחופי הים הערבי.

### תקיפת מדינות נוספות
ב-2 במרץ בחצות נפגע הבסיס הבריטי אקרוטירי בקפריסין, מכטב"ם איראני, ולאחר מכן הודיעה יוון כי תשלח שתי פריגטות ושני מטוסי קרב כדי להגן על האי. בריטניה שלחה את המשחתת אה"מ דאנקן מסיבה זהה. כטב"ם איראני פגע במתקן של חברת הנפט הסעודית ארמקו. משמרות המהפכה טענו כי תקפו את נושאת המטוסים האמריקנית אברהם לינקולן באמצעות טילים בליסטיים, דבר שהוכחש על ידי האמריקנים. במקביל, תקיפה איראנית התרחשה בנמל באבו דאבי. לטענת האיראנים, הותקף בסיס של הצי הצרפתי. צרפת שלחה מטוסי דאסו ראפאל F1 מעל איחוד האמירויות.

בנוסף לראשונה במלחמה משמרות המהפכה שיגרו טילים לטורקיה שיורטו על ידי נאט"ו והצי האמריקאי. איראן הכחישה את הירי.

ב-5 במרץ מסר מקור המקורב לממשלת אזרבייג'ן לרויטרס כי טילים וכטב"מים שטסו מכיוון איראן פגעו בטרמינל בשדה התעופה בנחצ'יבאן שבאזרבייג'ן ובסמוך למבנה בית ספר בכפר שכן.

ב-9 במרץ כוחות נאט"ו יירטו טיל ששוגר מאיראן וחדר לשטח טורקיה. ב-12 במרץ, לפי דיווחים טורקיים, זוהו יירוטים של טיל בשמי המדינה שהסתמנו כירי מאיראן, לאחר שהיו אזעקות בבסיס חיל האוויר אינג'ירליק. משרד ההגנה של טורקיה לא אישר את הפרטים.

ב-24 במרץ משרד החוץ והמהגרים של לבנון הודיע על גירוש שגריר איראן בלבנון כחלק ממאמצים לנתק את המדינה מהשפעה איראנית, בתגובה לכך משמרות המהפכה שיגרו טיל לכיוון השגרירות האמריקאית בביירות.

## זירות נוספות
### הזירה הימית במפרץ הפרסי
טקסט=פריגטה מסוג Moudge-class, באורך 95 מטרים, המיוצרת באיראן. 4 פריגטות מסוג זה טובעו במבצע.|ממוזער|פריגטה מסוג Moudge-class, באורך 95 מטרים, המיוצרת באיראן. 4 פריגטות מסוג זה טובעו במבצע.
בעקבות המתקפה עליה, חסמה איראן באמצעות חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית את מצר הורמוז. סוכנות הידיעות "תסנים" דיווחה כי המצרים נסגרו לגמרי, אם כי דיווחים אחרים קבעו שתנועת הספינות שובשה אך לא נעצרה במלואה. מאוחר יותר פוזרו כמה מוקשים במצר. המצר הוא נקודת אסטרטגית לסחר הבין-לאומי, כאשר ספינות המעבירות נפט גולמי בהיקף של כ-20% מהביקוש העולמי וגז טבעי נוזלי בהיקף של 20% מאספקתו בעולם נהגו לעבור דרכה, לצד מכליות המעבירות סולר, בנזין ודלקים נוספים לשווקים באסיה, כולל סין והודו. איראן חסמה בפועל את המיצר לאויביה, וממשיכה להשתמש בצי רפאים כדי להעביר נפט לסין ולמדינות נוספות. חסימתו החלקית, יחד עם המתקפות הבליסטיות האיראניות על נסיכויות המפרץ, הביאו לזינוק במחירי הגז והנפט. חברת האנרגיה הממשלתית של קטר, קטר אנרג'י, עצרה את ייצור הגז הטבעי הנוזלי. במתקפה איראנית על ספינת "Athen Nova" שניסתה לעבור במצר נפצעו ארבעה מלחים.

עם תחילת המבצע, הודיעו החות'ים על חידוש המצור על ים סוף וסיום הסכמי הפסקת האש שלהם עם ארצות הברית. פורסם שבהתייעצויות שהתקיימו בדרג המדיני והצבאי בישראל הוערך שאיראן ביקשה מהחות'ים להמתין עם השתתפות בלחימה.

כוחות הצי של ארצות הברית התקיפו בסיסים מרכזיים של חיל הים האיראני וחיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית. ב-28 בפברואר הותקף בסיס הצי ב-Konarak  שבדרום מזרח איראן. הבסיס שימש כבית לאוניות מלחמה גדולות - פריגטות מסוג Moudge-class  ופריגטות מסוג Bay-class  אוניות אלה נשאו טילים נגד ספינות שיכלו לפגוע באוניות הצי האמריקאי או במיכליות נפט מסחריות. צילומי לווין מלמדים שבמקום הוטבעו 3 ספינות מלחמה גדולות - הפריגטה ג'מאראן , הקורבטה באינדור והקורבטה נקדי. כן הוטבעו מספר כלי שיט קטנים יותר שנועדו למשימות סיור ושימושו את איראן להטרדת אוניות מסחר. כמו כן הושמדו מחסנים ומבנים שהיו במקום.

בסיס נוסף שהותקף הוא בסיס הצי האיראני בבנדר עבאס סמוך למצר הורמוז. הבסיס מהווה מרכז הפעילות של חיל הים האיראני וחיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית. במקום נפגעה קשות האונייה מקראן שהייתה מכלית באורך 200 מטרים, האונייה הגדולה ביותר בצי האיראני, שהוסבה להיות ספינת מלחמה והייתה מיועדת להיות מרכז פיקוד צף ומסוגלת לתפקד כנושאת מסוקים ואולי גם טילים. באותו נמל היו גם שתי פריגטות, צוללת בגודל מלא ומספר צוללות ננסיות. לפי ניתוח לווייני של הדיילי מייל ככל הנראה נפגעו במקום לפחות פריגטה אחת והצוללת.
[ממוזער|[הטבעת הפריגטה דנה|הטבעת הפריגטה האיראנית דנה כפי שצולמה מהפריסקופ של הצוללת האמריקאית שהטביעה אותה, 4 במרץ 2026.]]
ב-1 במרץ הודיע פיקוד מרכז האמריקני (סנטקום) כי הטביע קורבטה איראנית מסוג ג'מראן במפרץ עומאן. הנשיא טראמפ הודיע בהמשך שהאמריקנים הטביעו תשע ספינות איראניות. ב־2 במרץ הודיע סנטקום כי מספר הספינות האיראניות שהוטבעו הגיע ל־11, ובכך לא נותרו ספינות איראניות במפרץ עומאן. באותו יום הודיעה איראן באופן רשמי כי מצר הורמוז נחסם לחלוטין, ואיימה להבעיר כל ספינה שתנסה לעבור בו. על פי ג'רמי ניקסון, מנכ"ל חברת הספנות Ocean Network Express, כ-750 כלי שיט מעוכבים באזור, מתוכם כמאה אוניות מכולות, המהוות כ-10% מצי אוניות המכולות העולמי.

ב־3 במרץ הורה הנשיא טראמפ לצי האמריקאי ללוות אוניות סוחר במצר הורמוז. באותו היום, הודיע האדמירל בראד קופר, מפקד פיקוד המרכז של ארצות הברית, כי ארצות הברית הטביעה 17 כלי שיט של הצי האיראני, כולל הצוללת המרכזית של הצי, וכי לא נותרו יותר כלי שיט איראניים ששטים במפרץ הפרסי, במצר הורמוז או במפרץ עומאן.

לפי גורמים ביטחוניים, הצי של משמרות המהפכה מחזיק אלפי סירות מהירות היכולות להניח מוקשים ימיים במצר הורמוז, דבר שעלול להוות איום משמעותי לשיט המסחרי. ולכן הרס הצי האיראני עדיין לא מהווה ערובה לשיט בטוח לגמרי במצר הורמוז.

ב-4 במרץ צוללת אמריקאית הטביעה את הפריגטה דנה מסדרת "מוג'" השייכת לצי הדרומי של חיל הים האיראני, מול חופיה של סרי לנקה.

מתחילת המלחמה ועד ה־12 במרץ, הותקפו בידי איראן באזור המפרץ הפרסי 16 ספינות.

### זירת עיראק

ב-28 בפברואר לאחר תחילת המתקפה באיראן, חיל האוויר הישראלי תקף את מטה גדודי חזבאללה בנפת ג'ורף אל-סחאר של מחוז באבל. בתקיפה נהרגו 2 אנשים ונפצעו שלושה.

בשני הימים הראשונים של מרץ מפגינים עיראקים וחברים במיליציות בעיראק ניסו לפרוץ אל תוך שגרירות ארצות הברית בעיראק ומיליציות ירו רחפנים לעבר בסיסים בעיראק. בתגובה לכך חברי מיליציות בעיראק הותקפו ומפקדת החטיבה ה-16 של אל-חשד א-שעבי בכירכוכ הופצצה.

ב-3 במרץ חיל האוויר של ארצות הברית וחיל האוויר הישראלי תקפו במחנה החטיבה ה-27 של אל-חשד א-שעבי באבו ע'ריב-אל-כרמה, מתקני מיליציות מדרום לבגדאד ומפקדת חטיבה 30 של אל-חשד א-שעבי במחוז נינוה. בתגובה המיליציות תקפו מלון בכורדיסטן העיראקית בו שהו חיילים אמריקאים.

ב-4 במרץ הותקפה מפקדה בדיאלא והותקפו מספר מפקדות במחוז נינוה, בתגובה המיליציות בתגובה ניסו לתקוף בסיס בירדן. בערב נהרג בסיכול ממוקד אבו חסן אל-פריג'י שהוא בכיר בגדודי חזבאללה.

ב-8 במרץ מיליציות בעיראק תקפו מלון בכורדיסטן העיראקית.

ב-10 במרץ ישראל תקפה בסיסים בעיר אל-קאים וחיל האוויר של ארצות הברית תקף אתרים בכירכוכ.

ב-13 במרץ בוצע ניסיון סיכול ממוקד נגד אחמד אל-חמידאווי שפעל כמפקד גדודי חזבאללה.

ב-15 במרץ חיל האוויר של ארצות הברית תקף בבגדאד את המפקד אבו אלי אל-עמרי מגדודי חזבאללה.

ב-16 במרץ חיל האוויר של ארצות הברית תקף באזור בגדאד והרג את דובר גדודי חזבאללה וראש מערך הביטחון הפנימי שלה, אבו עלי אל-עסכרי.

למחרת, התחוללו מתקפות של רקטות וכטב"מים על שגרירות ארצות הברית ועל מתקן דיפלומטי במדינה.

ב-19 במרץ הופצצה מפקדת תנועת א-נוג'בא בעיר אל תרמיה.

### זירת לבנון

[ממוזער|250 פיקסלים|[טנקים של עוצבת געש בדרום לבנון.]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[לוחם חי"ר של עוצבת געש בדרום לבנון.]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[טנק מרכבה סימן 4מ של עוצבת הפלדה בדרום לבנון.]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[לוחם|לוחמי חי"ר של עוצבת הפלדה בדרום לבנון.]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[איתן (נגמ"ש)|נגמ"ש איתן של עוצבת הפלדה בדרום לבנון.]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[טנק מרכבה סימן 4מ של עוצבת הפלדה בדרום לבנון.]]
ב-2 במרץ 2026 הצטרף חזבאללה הלבנוני ללחימה, ולראשונה מאז הסכם הפסקת האש של נובמבר 2024 יזם ירי טילים נרחב לעבר יישובים בצפון ישראל. המטח כלל לפחות שישה שיגורים ישירים למרחב חיפה, עכו, דאלית אל-כרמל ועתלית, נוסף על שליחת שלושה כלי טיס בלתי מאוישים, אחד מהם יורט לפי אחד הדיווחים באזור שלומי על ידי מערכת הלייזר "אור איתן".

בתגובה לירי לעבר ישראל פתח צה"ל בגל תקיפות בביירות, במקביל לתקיפות בלב טהראן. במסגרת זו הותקפו מפקדים בכירים בביירות ובדרום לבנון. לאחר מכן הודיע צה"ל על פתיחת מערכה נגד חזבאללה. חיל האוויר הישראלי פתח בגלי תקיפות בלבנון והרס חלקים מביירות, בגלי התקיפות נהרגו 31 אנשים ונפצעו 149. בתקיפות נוספות של צה"ל חוסלו ראש מטה המודיעין של חזבאללה חוסיין מקלד וראש הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי בלבנון. בערב תקף צה"ל סניפים של המוסד הפיננסי אל-קרד אל-חסן שמשמש למימון חזבאללה ואיראן. חיל הים הישראלי חיסל בביירות את רסא חזאא'י, מוביל תחום ההתעצמות לחזבאללה מטעם כוח קודס, המשמש גם כראש המטה של גיס לבנון של הכוח.

ב-3 במרץ נכנסו כוחות קרקעיים של אוגדה 91 לדרום לבנון והשיגו אחיזה במספר נקודות במרחב, כחלק מתפיסת עיבוי ההגנה הקדמית. דובר צה"ל בערבית הוציא הודעת פינוי ל-90 כפרים במרחב, הפרוסים על רוב השטח שבין הגבול הבין-לאומי לנהר הליטאני, ועשרות אלפי תושבים מכפרים אלו החלו לברוח צפונה. ממשלת לבנון הוציאה את הזרוע הצבאית של חזבאללה ואת משמרות המהפכה אל מחוץ לחוק, ובעקבות המהלך נעצרו עשרות מחבלים משני הארגונים על ידי צבא לבנון, שאף התחיל בהכנות לפשיטות נגד חזבאללה ברחבי המדינה. חיל האוויר הישראלי תקף אזורים בדאחייה ובשאר ביירות וחיסל ארבעה בכירים מכוח קודס ומיחידת מודיעין החוץ של חזבאללה. נעשו ניסיונות לחסל עשרות מפקדים בזרוע הצבאית עת היו בפגישות בדרום ביירות.

למחרת פרסם צה"ל הנחיה לכל תושבי לבנון הנמצאים מדרום לליטני להתפנות צפונה. ב-5 במרץ, נוספה הוראת פינוי שכונות בדאחייה. עד אז, יותר מ-80 אלף לבנונים עזבו את בתיהם אחרי אזהרות צה"ל.

רויטרס פרסם כי חזבאללה החזיר את פעיליו מכוח רדואן ל"אזור הגבול שממנו נסוגו לאחר המלחמה בשנת 2024 - כדי להתעמת עם הכוחות הישראליים בדרום לבנון". התחוללו חילופי אש בדרום לבנון בין צה"ל לחזבאללה.

שייטת 3, שייטת ספינות הטילים של ישראל, תקפה ב-4 במרץ עשרות מטרות בביירות, ברובע הדאחייה ובדרום לבנון. היחידה, שהייתה בלחימה רציפה מאז תחילת המערכה ובפרישה מלאה בים התיכון ובים האדום, פעל באופן רב משימתי: כל סטי"ל ביצע במקביל משימות התקפה, הגנה, גילוי, יירוט, וליווי עם חמ"ל ימי.

הירי מלבנון נמשך. ב-7 במרץ, בתוך חצי שעה, ובמקביל לירי למרכז ישראל מאיראן, קריית שמונה, נהריה ועוד יישובים רבים בצפון ספגו ירי של עשרות רקטות בבת אחת, משולב עם התרעות על חדירת כטב"מים. מדובר היה במטח הגדול ביותר מאז שנפתחה המערכת עם חזבאללה. מוקדם יותר ירה חזבאללה גם לעבר אזור טבריה.

ב-8 במרץ נפלו בדרום לבנון שני לוחמי צה"ל מפלוגת הצמ"ה של אוגדה 91 מפגיעה ישירה של טיל נ"ט בדחפור שלהם. בנוסף באותו חיל הים ביצע סיכול ממוקד של חמישה מפקדים בכירים בגיס לבנון ובגיס פלסטין של כוח קודס במשמרות המהפכה האיראניות, בעת שנפגשו בבית מלון בביירות.

למחרת, שר הביטחון הישראלי ישראל כ"ץ אמר כי צה"ל הרג את מפקד יחידת נסר בחזבאללה, אבו חוסיין ראעב. וכי כ-650 אלף תושבים התפנו מהדאחייה בביירות, ועוד כחצי מיליון מדרום לבנון.

הירי לצפון ישראל נמשך. בשעות אחר הצהריים, הרחיב חזבאללה את הטווח וירה לגוש דן במקביל לירי לנהריה וסביבתה. אזרחים נפגעו קל ברמלה ובאזור מטה יהודה. טיל פגע בתחנת לוויינים באזור. דובר צה"ל הודיע שצה"ל התקיף עד אז 35 בניינים רבי קומות בביירות.

לדברי מקורות לבנוניים, חזבאללה פעל בשיטת גרילה. חמושי חזבאללה פעלו כיחידות קטנות, נמנעו משימוש באמצעי תקשורת שעלולים להיות חשופים להאזנה ישראלית - לקח מהחדירה העמוקה של ישראל לרשתות הקשר של הארגון - וקצבו את השימוש בטילי נ"ט.

נשיא לבנון הציע משא ומתן ישיר לסיום המלחמה. בישראל ההצעה התקבלה בספקנות ודרשו את פירוק חזבאללה מנשקו כתנאי מקדים, והטילו ספק ביכולתו של צבא לבנון לעשות זאת.

ב-11 במרץ הודיע חזבאללה כי יחד עם שותפיו פתח במבצע בשם "אל-עסף אל-מאכול" ("הקש שנאכל"), זאת לאחר ששיגר מטחים כבדים לעבר אזור צפון ישראל. במקביל למאמצי היירוט, חיל האוויר תקף משגרים ותשתיות נוספות של הארגון ברחבי לבנון. היה ירי מקביל מאיראן וגורמים בכירים בישראל ציינו כי קיימת אינדיקציה לכך שהירי היה מתואם בין איראן לחזבאללה. בפיקוד העורף היו גורמים המדגישים כי טרם אומת קיומם של מטחים מתואמים וסינכרוניים בין מוקדי שיגור שונים באיראן וביניהם לבין לבנון. שעתיים אחרי הירי, בסביבות השעה 23:30, הודיעו משמרות המהפכה על קיום מבצע משותף עם חזבאללה.

קצין בכיר בפיקוד הצפון טען כי שליש מסך השיגורים של חזבאללה, מאז החלה המערכה בלבנון, היו כלי טיס לא מאוישים. מערכת הלייזר "אור איתן" הצליחה ליירט במהלך המבצע נגד חזבאללה עשרות כלי טיס ששוגרו על ידי "יחידה 127" של חזבאללה.

במקביל, חזבאללה החל לעבות כוחות בבקעת הלבנון המזרחית, מתוך חשש מכניסה אפשרית של חיילים סורים. מאז נפילת משטר אל-אסד המורדים שעלו לשלטון ראו בחזבאללה אויב.

דובר צה"ל הודיע באמצע מרץ כי צה"ל החל בימים הקודמים בפעילות קרקעית ממוקדת ליעדים בדרום לבנון להרחבת מרחב ההגנה הקדמי. למחרת, חזבאללה יזם מטחים כבדים לעבר ישראל. אזעקות הופעלו בגליל העליון, באזור חדרה וגם בקריות ובישובים בשומרון. קודם לכן, עשרות רקטות שוגרו גם לעבר כוחות צה"ל בדרום לבנון, מיירטים יצאו מקריית שמונה.

על פי צה"ל, לחזבאללה נותרו בעיקר רקטות קצרות טווח, וזה הוביל לשינוי בהתנהלות ארגון הטרור, הכולל מעבר לשיטה של ביזור: משגרים ניידים עם עשרות רקטות פורקו למתקן עם 10 משגרים, ואת המשגרים הנייחים פירקו למשגרים של 2–3 רקטות ופיזרו אותם בתוך בתים בכפרים.

צה"ל ביצע תמרון בעומק שישה קילומטרים בשטח לבנון, ובהשתתפות שש חטיבות. עד 18 במרץ התפנו מאות אלפי תושבי לבנון מצפון לנהר הליטני.

ב-20 במרץ פרסם דובר צה"ל שמתחילת המבצע ועד 20 במרץ תקף צה"ל מעל ל-2,000 מטרות חזבאללה וחיסל למעלה מ-570 מחבלים, מתוכם כ-220 מחבלי 'כוח רדואן', כ-150 פעילי תמ"ס, 2 מפקדים המקבילים לדרגת אלוף, 4 מפקדים המקבילים לדרגת תא"ל, 8 מפקדים המקבילים לדרגת אל"ם, ו-22 בדרג מג"ד.

לוחמי צה"ל, ב-3 אוגדות שונות, הוכנסו ללבנון עד 26 במרץ. בימים הקודמים מחבלי חזבאללה ביצעו ירי של כ-150–200 רקטות ביום, כאשר כ-70% מהם הופנו לעבר הכוחות המתמרנים ועוד כ-30% חוצים לשטח ישראל. לרוב, המטחים לעורף הישראלי יורטו. הכוחות הישראליים המתמרנים שנתקלו בירי נעזרו בסוללות כיפת ברזל. הם נהגו להיכנס לכלים בזמן ירי והתמגנו בהתאם. כמה לוחמים נפצעו בעמדות שלהם כתוצאה מרסיסים של ירי תלול מסלול. צהל ביצע בתגובה לכך ירי - בעיקר ירי ארטילרי כבד - לעבר נקודות השיגורים, והציף את השטח באש כדי למנוע מאנשי חזבאללה לשגר מטחים לעבר הכוחות מהשטח הסבוך.

ב-29 במרץ דווח בשעות הערב בלבנון שצה"ל פעל סמוך לנהר הליטאני. על פי דיווחים מלבנון, כוחות צה"ל נכנסו למבצר הבופור ולפאתי העיירה ארנון שמצפון לנהר.

### זירת תימן
ב-28 בפברואר, בעקבות תחילת המלחמה, החות'ים הודיעו על חידוש התקיפות נגד ספינות וסיום הסכמי הפסקת האש עם ארצות הברית וישראל.

ב-28 במרץ ירו החות'ים טיל בליסטי לישראל לראשונה מאז אוקטובר 2025.

ב-31 במרץ דווח כי איראן לחצה על המורדים החות'ים בתימן להיערך לחידוש והרחבת המערכה הצבאית שלהם נגד נתיבי השיט בים סוף. למחרת הארגון שיגר טיל בליסטי לעבר ישראל.

## אבדות ונזקים

### איראן
במהלך המבצע נהרגו מפקדים איראניים רבים, הושמדו כלים ואתרי שלטון וצבא איראניים משמעותיים, ונהרגו אלפי פעילי משמרות המהפכה האסלאמית וחיילי הכוחות המזוינים של איראן.

לפי פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית, בעשרת ימי המבצע הראשונים, בין היתר הותקפו מפקדות, מבני מטה ואתרי מודיעין של משמרות המהפכה, לצד מערכות הגנה אווירית, תעשיות ייצור טילים בליסטיים וכטב"מים ואתרי שיגור וספינות וצוללות של חיל הים האיראני. פורסמו גם הכלים של הצבא האמריקני שהשתתפו במערכה, בהם מפציצי B-1 לנסר, B-2 ו-B-52, מטוסי קרב מסוגים שונים, נושאות מטוסים ומשחתות.

כמעט מדי יום דווח על מתקפה אווירית נגד בסיסים ומחנות של המיליציות הפרו אירניות בעיראק. רובן ככולן של המתקפות הללו בוצעו על ידי צבא ארצות הברית, שהיה נוכח בעיראק בהיקף של 1,000–2,500 חיילים. מאז תחילת הלחימה דיווחו המיליציות על עשרה הרוגים בשורותיהם, כולל מפקד בכיר.

לפי משרד הבריאות בטהראן, נכון ל-8 במרץ, כ-1,200 בני אדם נהרגו, בהם כ-200 ילדים ו-200 נשים. תועד נזק שנגרם לבית חולים, מרכזי ספורט, ארמון גולסתאן ושני בתי ספר. לפי ארגון הבריאות העולמי נפגעו לפחות 13 בתי חולים ומתקני בריאות.

#### אתרים שהותקפו
* מתחם הנשיאות בטהראן
* המשרד למודיעין ולביטחון לאומי – הארגון העיקרי האמון על איסוף מודיעין באיראן ועל דיכוי התנגדות למשטר
* מפקדת הגרעין החשאית "מין זדאאי" בפאתי טהראן
* המתקן הגרעיני בנתנז
* בניין מועצת המומחים האיראנית בעיר קום
* משרד המנהיג העליון
* אקדמיית הקצינים של האימאם עלי
* בסיסים של משמרות המהפכה
* בסיסי טילים
* אוניברסיטת האימאם חוסיין, האוניברסיטה הצבאית המרכזית של משמרות המהפכה הממוקמת בטהראן.
* בונקר הפיקוד התת-קרקעי של עלי ח'מינאי, שהוקם מתחת למתחם ההנהגה האיראני בלב טהראן
* מתחם התעשיות הצבאיות פרצ'ין
* מפעלי הטילים בשאהרוד ופרצ'ין
* מפקדת החלל והלוויינות של איראן - מפעילה לווייני ריגול
* מטה חיל האוויר של משמרות המהפכה
* מפקדות של הבסיג' ברחבי איראן
* מתקן טאלקאן-2 לפיתוח נשק גרעיני הותקף ונגרמו לו נזקים קשים.
* מפקדת חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית בטהראן
* המרכז הראשי לחקר החלל של המשטר האיראני, לפיתוח לוויינים ויכולות תקיפה לפגיעה בלוויינים הושמד.
* בסיס חיל הים האיראני בבנדר-י אנזלי שבים הכספי
* שני מפעלי הפלדה הגדולים באיראן, שנמצאים באספהאן ואהוואז.
* מפעל המים הכבדים בכור הגרעיני IR-40 באראכ
* מפעל ביזד למיצוי אבקת אורניום
* האתר המרכזי ביותר באיראן לייצור טילים ומוקשים ימיים בעיר יזד

#### כלים שהושמדו
* בין 160 ל-190 משגרי טילים בליסטיים הושמדו ועוד כ-200 הוצאו משימוש על ידי אטימתם.
* למעלה מ-200 רכיבי הגנה אווירית (סוללות, מכ"מים, משגרי טק"א, תותחי נ"מ).
* 16 מטוסי נוסעים ותובלה ו-8 מטוסי קרב הופלו או הושמדו על הקרקע (ביניהם מטוס YAK-130, שהופל על ידי חיל האוויר הישראלי).
* מספר מטוסי קרב מדגמי מקדונל דאגלס F-4 פנטום ו-F-14 טומקט.
* מאות רבות של כלי טיס בלתי מאוישים יורטו.
* סנטקום דיווחו כי הטביעו יותר מ־120 כלי שיט איראניים, בהם לפחות 40 אוניות מלחמה, ומעל 44 מקשות ו-11 צוללות.

; רשימה חלקית של כלי השיט שהוטבעו

#### סיכולים ממוקדים

### חזבאללה
במהלך המבצע הופצצו מטרות של חזבאללה ברחבי לבנון ונכבשו חלקים רחבים מדרום לבנון. בתקיפות נהרגו מספר בכירים ומנהיגים. נכון ל-20 במרץ הותקפו בלבנון מעל 2,000 מטרות, נהרגו מעל 570 מחבלי חזבאללה ונפצעו 1023 לבנונים. עד 28 במרץ נהרגו בחזית הצפון מעל 800 מחבלים. ב-31 במרץ הודיע דובר צה"ל שנהרגו עד כה כ-900 מחבלים בלבנון.

#### סיכולים ממוקדים

### אל-חשד א-שעבי
במהלך המבצע הופצצו מפקדות רבות ומתקנים של אל-חשד א-שעבי באזור בגדאד וצפון עיראק. בתקיפות נהרגו מספר בכירים ומנהיגים. נכון ל-12 במרץ נהרגו למיליציה כ-30 חברים ונפצעו 50.

#### אתרים שהותקפו
* מטה גדודי חזבאללה בנפת ג'ורף אל-סחאר של מחוז באבל
* מפקדת החטיבה ה-16 בכירכוכ
* מפקדת חטיבה 30 במחוז נינוה
* מחנה החטיבה ה-27 באבו ע'ריב-אל-כרמה
* מפקדה בדיאלא
* מטה בכירכוכ
* מפקדת החטיבה ה-18 בעיר אל-קאים
* מפקדת תנועת א-נוג'בא בעיר אל-תרמיה

#### סיכולים ממוקדים

### ישראל

[250px|ממוזער|שמאל|רכבים של [פיקוד העורף מוכנים ברחבת היכל התרבות של נשר, למקרה שידרשו במלחמה]]
250px|ממוזער|שמאל|נזקים של טיל איראני מתפצל ששוגר מאיראן ב-24 במרץ 2026 על העיר נשר. הטיל יורט על ידי צה"ל. הבית שנהרס, כוסה ביום הפגיעה על ידי עיריית נשר, בדגלי ישראל

#### תחילת הלחימה (עד אמצע מרץ)
מאז תחילת הלחימה עד 12 במרץ נרשמו מאות שיגורים לעבר ישראל ממספר זירות. כ-300 טילים שוגרו מאיראן, כ-1,300 טילים שוגרו מלבנון ו-594 מתוכם הגיעו לשטח ישראל. בנוסף 167 כטב"מים שוגרו מאיראן ו-74 כטב"מים שוגרו מלבנון.

מתחילת המבצע עד ה-10 מרץ הוגשו 9,115 תביעות לנזקי רכוש לקרן הפיצויים. מבין התביעות, כ-6,600 הוגשו עבור נזקים למבנים, כ-1,050 עבור נזק לתכולת מבנה וציוד, וכ-1,500 עבור נזק לרכבים.

ב-14 הימים הראשונים למבצע שאגת הארי היו העלויות הכלכליות 22 מיליארד שקלים.

#### התעצמות המערכה (מחצית שנייה של מרץ)
על פי דובר צה"ל, נכון ל-24 במרץ, ממוצע השיגורים באיראן הוא כעשרה ביום.

עד 26 במרץ הוגשו 20,157 תביעות בגין נזק לרכוש מטילים וכטב"מים. 13,345 תביעות בגין נזק למבנה, 2,000 בגין נזק לתכולה וציוד, 4,377 בגין נזק רכב ו-435 בגין נזק אחר.

#### הסלמה ונתוני סיכום (נכון ל-1 באפריל)
מתחילת מבצע שאגת הארי עד 1 באפריל נהרגו 25 בני אדם. מתחילת מבצע שאגת הארי עד ל-1 באפריל פונו לבתי החולים 4,215 נפגעים. נכון למועד זה מאושפזים בבתי החולים 138 אנשים, מתוכם 15 במצב קשה, 34 במצב בינוני, 88 במצב קל ונפגע חרדה אחד. נכון ל-1 באפריל נהרגו 25 אזרחים וזרים (בהם 6 ילדים ו-3 נתינים זרים).

העלות הצבאית הממוצעת ליום לחימה באיראן הוערכה בכ-1.85 מיליארד ש"ח.

רשות המסים בישראל דיווחה על כ-7,500 תביעות נזק לרכוש מתחילת הלחימה.

להלן רשימה חלקית של האבידות והנזקים שנרשמו מטילים בליסטיים וכטב"מים מאיראן ומלבנון:

### הרשות הפלסטינית

### מדינות המזרח התיכון

להלן רשימה חלקית של האבידות והנזקים שנרשמו מטילים בליסטיים וכטב"מים איראניים:

#### פגיעות בנפש ונזקים
*  נתין זר הרוג ו-3 פצועים במתקפת הפתיחה בטהראן, איראן.
*  5 אזרחים הרוגים ו-8 פצועים, בהם מספר ילדים, מפגיעת טיל איראני תועה ששוגר לישראל ורסיסי יירוט בא-סווידא ובפאתי דמשק, שם נגרם נזק כבד למספר מבני מגורים ותשתיות אזרחיות.
*  4 נתינים זרים הרוגים ו-2 פצועים במצר הורמוז בעקבות פגיעה ישירה במכלית נפט מסחרית, נתין זר הרוג ו-7 פצועים בערב הסעודית ונתין זר פצוע באיחוד האמירויות.
*  נתין זר הרוג ו-4 פצועים באזור תעשייה באבו דאבי, איחוד האמירויות, תוך גרימת נזק כבד למפעל פטרוכימי.
*  נתין זר הרוג ו-3 פצועים מפגיעת רסיסי יירוט באבו דאבי.
*  נתינה זרה הרוגה בישראל. ו-6 נתינים זרים פצועים באיחוד האמירויות.
*  2 נתינים זרים הרוגים ו-14 פצועים בעקבות פגיעות במסוף מטענים בנמל התעופה אבו דאבי ובקניון בדובאי, ונתין זר הרוג ו-7 פצועים בערב הסעודית.
*  רועה צאן הרוג, חייל הרוג ו-6 פצועים בחילופי יריות במדבר נג'ף, עיראק.
*  4 אזרחיות הרוגות מפגיעת טיל מצרר איראני בסלון יופי באזור חברון.
*  הרס נרחב לספינת המשא "Thai Fortune" שהופצצה ועלתה באש בעת שניסתה לעבור במצר הורמוז, 2 מלחים נעדרים.
*  אוניית משא תחת דגל פנמה הוטבעה סמוך למצר הורמוז מפגיעת מוקש ימי, 5 אנשי צוות נעדרים ו-12 חולצו.
*  נזק כבד לאוניית מכולות שספגה פגיעת כטב"ם מתאבד בים הערבי, ללא נפגעים בנפש.

#### פגיעות במערכות מכ"ם ואזהרה מוקדמת אמריקניות במזרח התיכון
במהלך השבוע הראשון של המלחמה נפגעו מספר מערכות מכ"ם ואזהרה מוקדמת אמריקניות במזרח התיכון. ביניהם: מכ"ם AN/TPY-2  בבסיס האווירי מואפק סאלטי בירדן, מכ"ם AN/FPS-132  בצפון קטר, מסופי תקשורת לוויינית במפקדת הצי החמישי בבחריין ומספר ראדומים במחנה אריפג'אן בכווית.

### טרור נגד יהדות התפוצות

במהלך המבצע התרחשו מספר פיגועי טרור נגד מוסדות יהודיים - בהם בתי כנסת ומוסדות חינוך - ברחבי העולם.
* ב-7 במרץ מחבלים פתחו באש לעבר שני בתי כנסת בטורונטו, קנדה.
* ב-9 במרץ התפוצץ מטען חבלה ליד בית כנסת בליאז', בלגיה.
* ב-12 במרץ מחבל מוסלמי דהר עם רכבו ופגע בבית הכנסת "טמפל ישראל" במישיגן ואז פתח באש על המאבטחים. המחבל נוטרל וברכב נמצאו מטעני נפץ.
* ב-13 במרץ הוצת בית כנסת ברוטרדם שבממלכת ארצות השפלה.
* ב-13 במרץ אירע פיצוץ בבית ספר יהודי באמסטרדם ונגרם נזק למקום. ארגון טרור שיעי בשם אסחאב אל-ימין לקח אחריות.
* ב-23 במרץ הוצתו 4 אמבולנסים של ארגון הצלה יהודי ליד בית הכנסת של קהילת מחזיקי הדת בלונדון. ארגון הטרור האיראני אסחאב אל-ימין לקח אחריות.

### פגיעה באתרי מורשת עולמיים
במהלך מבצע שאגת הארי, נפגעו מספר אתרי מורשת עולמיים באיראן, עיקר הפגיעה נוצרה מגלי הדף. בין המבנים שנפגעו: ארמון גולסתאן בטהראן, צ'הל סותון באספהאן והמוזיאון לארכאולוגיה פלכ אל-אפלאכ בעיר ח'ורמאבאד

## ביקורת ציבורית בישראל
במהלך מבצע "שאגת הארי" הוטחה ביקורת חריפה על כשלי הממשלה בהיערכות ומיגון העורף. בוועדה לביקורת המדינה נחשף כי שר האוצר עצר טרם הלחימה תקציב של 140 מיליון שקלים למיגון מוסדות חינוך בצפון, וכי 14% מבתי הספר בישראל נעדרי מיגון כלל. במקביל, מבקר המדינה התריע כי הממשלה הפקירה את ערי הפריפריה שאינן זוכות לפתרונות מיגון מספיקים, וחשף כי דוח מסווג על פערי הגנה אווירית הוגש לממשלה עוד טרם הלחימה.

נוסף על כך, נמתחה ביקורת קשה על ניהול שגרת החירום האזרחית והכלכלית. הנהגת ההורים הארצית מחתה על החלטת הממשלה להחזיר את המשק לפעילות בעוד מערכת החינוך מושבתת, החלטה שהותירה הורים ללא פתרון עבור ילדיהם. לפי נתוני הלמ"ס, היעדרות העובדים הובילה לסגירתם הזמנית או החלקית של כרבע מהעסקים בישראל. בנוסף, המגזר העסקי תקף את מתווה הפיצויים והחל"ת של שר האוצר, שדרישותיו הותירו עסקים קטנים ועובדים רבים ללא פיצוי כספי.

עוד הושמעה ביקורת על כך שלמרות עלויות המלחמה הגבוהות ובניגוד לגורמים המקצועיים במשרד האוצר, הממשלה אישרה העברה של כספים קואליציוניים בשווי של יותר מ-5 מיליארד ש"ח, מתוכם 1.5 מיליארד ש"ח מיועדים למוסדות חינוך חרדי.

## תגובות דיפלומטיות
בתחילת המלחמה בריטניה לא איפשרה לארצות הברית לעשות שימוש בשטחה בכדי להתקיף את איראן, אך לאחר מספר ימים חזרה בה מהחלטה זו. בהמשך העמידה לרשות ארצות הברית את האי דייגו גרסיה לטובת המפציצים הכבדים.

ממשלת ספרד לא אפשרה לארצות הברית לעשות שימוש בשטחה למתקפה על איראן ובתגובה הנשיא טראמפ איים בסנקציות כלכליות על ספרד. ב-30 במרץ החריפה ספרד את צעדיה והכריזה שלא תאפשר למטוסים אמריקניים לטוס במרחב האווירי שלה בדרך למלחמה באיראן.

קנצלר גרמניה פרידריך מרץ הביע תמיכה חזקה בארצות הברית ובישראל. גרמניה אף איפשרה לארצות הברית להשתמש באדמתה לצורכי המלחמה. שר החוץ יוהאן ודפול אף הגיע לישראל במהלך המלחמה לביקור תמיכה.
בשבוע הרביעי של המלחמה גם הנשיא וגם הקנצלר הסתייגו מהמלחמה.

ב-15 במרץ הנשיא טראמפ פנה למספר מעצמות מרכזיות בעולם, בהן סין, צרפת, יפן, גרמניה, בריטניה וקוריאה הדרומית, בבקשה לשתף פעולה ולשלוח כוחות במטרה לפתוח מחדש את מצר הורמוז. כל המדינות סירבו לבקשה זו. בהמשך בריטניה, צרפת, גרמניה, איטליה, והולנד, ועימן גם יפן, הסכימו להשתתף לצד ארצות הברית במאמץ לפתיחת מיצרי הורמוז.

ב-18 במרץ בתגובה לתקיפה איראנית נגד ראס לפאן, מתקן קטארי מהגדולים בעולם לייצור גז טבעי, קטאר הודיעה על גירוש של הנספח הצבאי והנספח הביטחוני בשגרירות איראן.

ב-21 במרץ הודיעה ערב הסעודית על גירוש משטחה של הנספח הצבאי האיראני בשגרירות איראן בסעודיה, סגנו ו-3 אנשי צוות נוספים.

ב-23 במרץ, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הודיע כי התנהלו "שיחות חזקות" בין וושינגטון לטהראן, וכי הצדדים הגיעו להבנות על 15 נקודות עיקריות בדרך להסכם אפשרי. כלי תקשורת המזוהים עם משטר האייתוללות וחזבאללה ציטטו בכירים איראנים, שלפיהם טהרן דוחה את התוכנית האמריקנית לסיום המלחמה.

ב-24 במרץ ממשלת לבנון הודיעה כי השגריר האיראני הוא אישיות בלתי רצויה ועליו לעזוב בתוך מספר ימים את המדינה. אך השגריר בהנחיית ממשלתו סירב לעזוב את לבנון.

ב-26 במרץ פרסם רמטכ"ל צבא אוגנדה ובנו של הנשיא בחשבון ה-X שלו סדרת ציוצי תמיכה בישראל, שבהן הצהיר כי לישראל זכות קיום, שהמתקפות נגדה חייבות להסתיים, וכי צבא אוגדה נכון להיכנס למלחמה לצד ישראל.

ב-30 במרץ 2026 פרסם ארגון Human Rights Watch דו"ח, שבו האשים את איראן בשיגור טילים מתפצלים לעבר ריכוזי אוכלוסייה בישראל. השימוש בטילים מסוג זה מנוגד לחוק הבינלאומי. בדו"ח קבע הארגון כי שימוש בחימוש מצרר באזורים מאוכלסים יוצר סכנה לאזרחים וכי מדובר בהפרה של דיני המלחמה, שעלולה להיחשב כפשע מלחמה. הארגון קבע עוד כי לפחות ארבעה אזרחים נהרגו בתקיפות אלה נכון למועד פרסום הדו"ח. הדו"ח התבסס על ניתוח של כ-50 סרטונים ו-5 תמונות, וכן ראיונות עם עדים לזירות הפגיעה.

ב-31 במרץ איטליה אסרה על מטוסי צבאיים אמריקאיים, שהיו בדרכם למזרח התיכון בהקשר המלחמה באיראן, לעשות שימוש בבסיס האווירי סיגונלה שבסיציליה.

סין ופקיסטן פרסמו ב-31 במרץ הצעה בת חמש נקודות לסיום המלחמה בין ארצות הברית וישראל לאיראן, ובה קראו להפסקת אש מיידית והבטחת נתיבי השיט, בכללם מצר הורמוז.

## ראו גם

* סדר הכוחות במבצע שאגת הארי
* המשבר הפנימי באיראן
* העימותים במפרץ הפרסי (2019–הווה)
* חסימת האינטרנט באיראן (2026)
* מבצע עם כלביא

## קישורים חיצוניים

* תמונת מצב ונתונים על מבצע שאגת הארי, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי
* מפה עם עדכוני המלחמה, Live Universal Awareness Map
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* קובי ברדה, , 13 במרץ 2026
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מתקפות פתע
שאגת הארי
קטגוריה:חיל האוויר הישראלי: תקיפות אוויר-קרקע
שאגת הארי
קטגוריה:דוקטרינת בגין
קטגוריה:האיום האיראני
קטגוריה:ההתנגדות לתוכנית הגרעין של איראן
קטגוריה:תקיפות כורים ואתרים גרעיניים
קטגוריה:הרפובליקה האסלאמית של איראן: היסטוריה
קטגוריה:יחסי איראן – ארצות הברית
קטגוריה:יחסי איראן–ישראל
קטגוריה:ההפגנות באיראן (2025–2026)
קטגוריה:נשיאות דונלד טראמפ השנייה
קטגוריה:2026 באיראן
קטגוריה:2026 בישראל
קטגוריה:2026 בארצות הברית