open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tatran

**Tatran** (בעברית "**טאטרן**" ולא תתרן) הוא הרכב פיוז'ן-רוק אינסטרומנטלי ישראלי הפועל מאז 2011.

## היסטוריה
ההרכב הוקם ב-2011 על ידי אופיר בינימינוב (גיטרה בס), תמוז דקל (גיטרה חשמלית) ודן מאיו (תופים).

ב-2014 הוציא ההרכב את אלבום הבכורה שלו "Shvat". האלבום כולל 10 קטעים מקוריים לצד גרסת כיסוי לשיר Strawberry Fields Forever של הביטלס (שאף נכנסה לפלייליסט של גלגלצ). מאז הופיעה הלהקה בעשרות מועדונים ואולמות מלאים ברחבי הארץ, לרבות פסטיבל אינדינגב, פסטיבל יערות מנשה, פסטיבל הג'אז באילת ועוד. האלבום זכה לביקורות חיוביות ואוהדות ברחבי העולם וטיפס למקומות הראשונים בדירוג הפופולריות של האתר Bandcamp בקטגוריות Jazz, Instrumental ו-Post-Rock.

ביוני 2015 הוציא ההרכב אלבום הופעה חיה בשם "Soul Ghosts". האלבום כולל חמישה קטעים חדשים לצד קטעים שיצאו קודם לכן באלבום הקודם.

ההרכב הופיע בפסטיבלי מוזיקה רבים ברחבי העולם, בין היתר ב-State-X New Forms שבהאג, הולנד בבמה המרכזית, לצד אמנים כמו Snarky Puppy ומארק ג'וליאנה (לשעבר אבישי כהן טריו), בפסטיבל Oppikoppi שבדרום אפריקה וב-Kaunas Jazz Festival.

ביוני 2017 הוציא ההרכב אלבום אולפן שני בשם "No Sides".

ב-2018 יצא אלבום נוסף בשם "Foresee". בין קטעי האלבום נכללו גרסאות אולפן לחמשת הקטעים מ-Soul Ghosts שלא הופיעו באלבום הלהקה הראשון.

## סגנון והשפעות
[300px|ממוזער|בהופעה ב-[2015.]]
הלהקה היא פאוור טריו (שלישיית גיטרה-בס-תופים). השלישייה מנגנת מוזיקה אינסטרומנטלית בשילוב אלמנטים של ג'אז-פיוז'ן, מוזיקה אלקטרונית, רוק מתקדם, מטאל ומוזיקה קלאסית.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי אולפן
*(2014) Shvat
*(2017) No Sides
*(2018) Foresee
*(2020) Two Days עם אייל תלמודי
*(2020) On Hold עם עדן לדין
*(2024) Evermore

### אלבומי הופעה
*(2015) Soul Ghosts

### וידאוגרפיה
*Space Out באתר יוטיוב 
*Anar באתר יוטיוב 
*Strawberry Fields Forever באתר יוטיוב 
*WW III באתר יוטיוב 
*Glance באתר יוטיוב 
*Growing Apart באתר יוטיוב 
*Eyes באתר יוטיוב 

## חברי ההרכב
*אופיר בינימינוב - גיטרה בס
*תמוז דקל - גיטרה חשמלית
*דן מאיו - תופים

## קישורים חיצוניים
* 

* Tatran באתר פרוג-ארכייבס. (אנגלית)
* 
* עידו שחם, ראיון עם TATRAN: בתוך תבשילים מעניינים, באתר המאזין, 11 בדצמבר 2014.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שלישיות מוזיקליות ישראליות
קטגוריה:הרכבי ג'אז ישראלים
קטגוריה:הרכבי מוזיקה אלקטרונית ישראלים
קטגוריה:להקות רוק מתקדם ישראליות
סקיילייק

**סְקַיילֵייק** (באנגלית: **Skylake**) הוא שם קוד של אינטל לדור השישי של מיקרו-ארכיטקטורה עבור סדרת המעבדים "*Core*". סקיילייק הוכרזה רשמית באוגוסט 2015 כיורשת למיקרו-ארכיטקטורה "*Broadwell*". סקיילייק היא השלב "*Tock*" במתודולוגיית "*Tick*-*Tock*" שבה השלב השני (*Tock*) הוא שלב של מזעור וייעול רכיבים של ארכיטקטורה קיימת (*Tick*), ומשתמשת בארכיטקטורת 14 ננומטר כקודמתה, Broadwell.

הדור המחודש יותר שבא אחריו הוא קופי לייק, יצאה לשוק במחצית השנייה של 2017 והוחלף על ידי רוקט לייק בתחילת 2021 שהוחלף עלי ידי אלדר לייק בשנת 2022.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעבדי אינטל
מל מרטין

**מלאני ג'יין "מל" מרטין** (באנגלית: **Melanie Jayne "Mel" Martin**; נולדה ב-1947) היא שחקנית אנגלייה.

## ביוגרפיה
מרטין הופיעה בתוכניות טלוויזיה בריטיות רבות בהן "משפחת פאליסר", "Love for Lydia", "ברז'רק", "כסו את פניה", "לאבג'וי", "המפקח מורס", "על שוטים ואנשים", "קדפאל", "When the Boat Comes In", "רציחות במידסומר" וב-"A Touch of Frost". בקולנוע השתתפה בסרטים "Quincy's Quest" (מ-1979), "הטרדה מינית" (1987), "צייד לבן, לב שחור" (1990) וב"גן החצות של טום" (1999).

מרטין כיכבה בתפקיד פיונה סמסון, סוכנת כפולה ואשתו של ברנרד סמסון (בגילומו של איאן הולם) בעיבוד הטלוויזיוני של הטרילוגיה מאת לן דייטון שכללה את "משחקון ברלין", "מערכת מקסיקו" ו"משחק לונדון". שם הסדרה היה "Game, Set, and Match". בסרט הביוגרפי "Darlings of the Gods" היא גילמה את דמותה של השחקנית ויוויאן לי לצדו של אנתוני היגינס ששיחק בתפקיד לורנס אוליבייה.

יחד עם בעלה השחקן ג'ון דאטין הופיעה מרטין פעמים אחדות על המסך. בפברואר 1995 שיחקו בפרק "Branded" בסדרה הרפואית "חדר מיון" בו היא גילמה את גברת ג'קסון ודאטין שיחק בתפקיד טרנסווסטיט שהיה בעלה לשעבר. לוסי דייוויס הצעירה שיחקה בתפקיד בתה. בפרק "Troubled Waters" בסדרה "Heartbeat", הופיעה מרטין בתפקיד אורח לצדו של בעלה ששיחק בתפקיד קבוע בסדרה כסמל ג'ורג' מילר, אבל השניים לא נראו יחד על המסך.

### חיים אישיים
בין השנים 1980 ו-1982 הייתה מרטין נשואה לפול רידלי. היא נשואה לשחקן ג'ון דאטין אותו הכירה כשצילמו יחד סרט טלוויזיה, עיבוד לספר "Talking to Strange Men" מאת רות רנדל.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1947
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1947
ונגה מגלנית

**ונגה מגלנית** (שם מדעי: *Falculea palliata*) היא מין של ציפור קטנה החיה באי מדגסקר ושייכת למשפחת הוונגיים- משפחה האנדמית למדגסקר ולאיי קומורו. ציפור זו היא הגדולה במשפחתה.
## מאפיינים
אורכה כ-32 ס"מ ומשקלה 106-119 גרם בממוצע. הוונגה המגלנית בעלת נוצות לבנות עם כנפיים שחורות, ראש קטן בעל עיניים שחורות וגדולות ומקור ארוך, כפוף ומעוקל בצורת מגל. שני המינים דומים במראם.

הוונגה חיה במדגסקר ביערות פתוחים וטרופיים וכן ביערות הקוצים המדגסקריים (Madagascar spiny forests) וגם בסוואנות פתוחות ובכפרים רבים. היא חיה בפארקים לאומיים רבים במדגסקר כמו פארק אנחדוההלה (Andohahela National Park), פארק אנקרפאנטסיקה (Ankarafantsika National Park) ואזור השימור של ברנטי. מצב השימור שלה הוא "ללא חשש".

ציפור זו ניזונה מחרקים ומעופפת בקבוצות של עד 50 פרטים ברחבי היער. היא מחפשת בעיקר זחלים שונים וניזונה מעכבישים, מקקים, צרצרים, חיפושיות, גמלי שלמה ותולעים ואף מחולייתנים קטנים כמו זיקיות או שממיות קטנות. לעיתים היא ניזונה עם מינים אחרים מהמשפחה. הוונגות מתמחות בחיטוט בעזרת מקורן אחרי חרקים, והן נחשבות לכאלו הממלאות את הגומחה האקולוגית של הנקריים, שאינם נמצאים במדגסקר.
## גלריה

Sickle-billed Vanga - Ankarafantsika - Madagascar S4E9158 (15108858190).jpg
Sichelvanga (Falculea palliata).JPG


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1836
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי איזידור ז'ופרואה סנט-אילר
קטגוריה:וונגיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
אלמנה עדנית

**אלמנה עדנית** או **שִׁחֵר** (שם מדעי: *Vidua paradisaea*) היא ציפור בעלת זנב ארוך ממשפחת האלמנתיים החיה במזרח אפריקה. מין זה קיבל את שמו בזכות זנבו הארוך והמפואר, המזכיר את זנבות העופות ממשפחת העדניים.

## מאפיינים
אורכה של האלמנה העדנית 36 ס"מ, אורך הזנב כ-15 ס"מ. רוב הגוף שחור, החזה כתום, הבטן והעורף צהובים בהירים. המקור גדול וחרוטי, והזנב ארוך ובעל בליטה מעוגלת בקצהו. ניצוי ייחודי זה קיים רק בעונת הרבייה; בשאר השנה, הזכרים בעלי מראה פשוט, ודומים לנקבות: רוב הגוף אפור ומנומר בפסים שחורים, הראש מפוספס והמקור אפור.

האלמנה מצויה בטבע ממזרח דרום סודאן ודרומה עד אנגולה. האלמנות העדניות חיות בערבות עשב וסוואנות, ולא באזורים מדבריים או ביערות גשם סבוכים. אלה ציפורים קטנות החיות בין הענפים ותרות אחרי חרקים וזרעים בשעות היום.

כמו רוב מיני האלמנות, זהו מין טפילי, שמטיל את ביציו בקינים של מיני עופות אחרים (כמו פטיה ירוקת כנף, *Pytilia melba*). הזכרים יודעים לחקות את קריאתן של הפטיות, וכך הנקבות מצליחות לחמוק אל הקן ולהטיל בו את הביצים. כמו מרבית המינים הטפילים, גוזליהן גדולים יותר מגוזלי המין המארח, והסיכויים שלהם לשרוד גדול יותר. עם זאת, הגוזלים אינם מסלקים ביצים אחרות מהקן כמו שעושות הקוקיות לעופות אחרים. הציפור נפוצה מאוד ומצב שימורה הוא ללא חשש.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:אלמנתיים
קטגוריה:טנזניה: עופות
קטגוריה:עופות הסוואנה האפריקנית
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
ולדימיר קוץ

**ולדימיר פטרוביץ' קוץ** (ברוסית: **Владимир Петрович Куц**; 7 בפברואר 1927 – 16 באוגוסט 1975) היה אתלט סובייטי. היה אלוף אולימפי (מלבורן 1956), אלוף אירופה (ברן 1954) ושיאן עולם בריצת 5000 מטר ובריצת 10000 מטר.

## ביוגרפיה
קוץ נולד בכפר שבמחוז סומי, באוקראינה של היום. בשנת 1943, כאשר הצבא האדום שחרר את האזור מכיבוש הנאצי, קוץ הצהיר שהוא כבר בן 18 והתגייס לצבא. קוץ החל להתאמן בריצה בשנת 1945 לאחר שהועבר לצי הבלטי. בשנת 1953 הוא זכה באליפות ברית המועצות.

### אלוף אירופה ושיאן עולם
באליפות אירופה בברן, שווייץ בשנת 1954 זכה קוץ במדליית זהב בריצת 5000 מטר בשיא עולם חדש של 13:56.6 דקות, שיפור לשיא העולם של אמיל זטופק (13:57.2 דקות).

### אלוף אולימפי
באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה קוץ זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 5000 מטר בשיא אולימפי חדש של 13:39.6 דקות, לפני גורדון פירי (13:50.6 דקות) ודרק איבטסון (13:54.4 דקות), שניהם בריטניה ובריצת 10000 מטר בשיא אולימפי חדש של 28:45.6 דקות, לפני יוז'ף קובאץ' מהונגריה (28:52.4 דקות) ואלן לורנס מאוסטרליה (28:53.6 דקות).

לאחר שפרש מספורט תחרותי עבד קוץ כמאמן אתלטיקה. הוא סבל מכאבי בטן חוזרים שהובילו לאלכוהוליזם ועד לאובדן העבודה. בשנת 1972 עבר קוץ שבץ ונפטר בשנת 1975. הוא נפטר מערבוב גלולות ואלכוהול ישן, ייתכן שהתאבד.

## תארים והישגים
* בסך הכל קבע קוץ 5 שיאי עולם, 4 שיאי עולם בריצת 5000 מטר ושיא עולם אחד בריצת 10000 מטר.

## שיאים אישיים
* ריצת 5000 מטר: 13:35.0 דקות (1957)
* ריצת 10000 מטר: 28:30.4 דקות (1956)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אלופים אולימפיים: ריצת 5,000 מטרים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: ריצת 10,000 מטרים
קטגוריה:אלופים אולימפיים סובייטים: אתלטיקה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:שיאני עולם סובייטים: אתלטיקה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1927
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1975
אלכסנדר באומיוהאן

**אלכסנדר באומיוהאן** (בגרמנית: **Alexander Baumjohann**; נולד ב-23 בינואר 1987 בואלטרופ שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הקשר.

## קריירת מועדונים
באומיוהאן החל לשחק בשנת 2000 בקבוצת הנוער של שאלקה 04, ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 2005. באומיוהאן לא השתלב בקבוצה הבוגרת, בה שיחק פעמיים בלבד עד לשנת 2007, ושיחק בעיקר בקבוצת המילואים של שאלקה, אך רשומה לזכותו זכייה בגביע הליגה הגרמנית עם שאלקה 04, בשנת 2005. בפגרת החורף של עונת 2006/07 עבר באומיוהאן לבורוסיה מנשנגלדבך, גם שם שיחק במקביל הן בקבוצה הבכירה והן בקבוצת המילואים. בעונת 2008/09, עונה בה חזרה בורוסיה מנשנגלדבך לבונדסליגה לאחר שנה אחת בבונדסליגה השנייה, באומיוהאן תפס מקום קבוע בהרכב הקבוצה, צבר 28 הופעות בבונדסליגה, הבקיע שלושה שערים והציג יכולת טובה. יכולת זו גררה התעניינות ממועדונים גדולים, ובאומיוהאן חתם לקראת עונת 2009/10 בבאיירן מינכן. באומיוהאן לא השתלב במועדון הבווארי, ושיחק שלוש פעמים בלבד בבונדסליגה ושלוש פעמים בקבוצת המילואים, בנוסף להופעה אחת בגביע הגרמני, וחזר כבר לאחר חצי עונה לשאלקה 04. בשאלקה שיחק באומיוהאן במשך שתי עונות וחצי, לרוב בקבוצה הבכירה, אך לעיתים גם בקבוצת המילואים. עם שאלקה זכה באומיוהאן בגביע הגרמני בעונת 2010/11 לאחר ניצחון 5-0 בגמר על דיסבורג, בו לא שותף. באומיוהאן זכה באותה שנה גם במשחק הסופר קאפ הגרמני, לאחר ניצחון בגמר על בורוסיה דורטמונד בבעיטות הכרעה, לאחר 0-0 בתום 90 דקות. באומיוהאן הוחלף במשחק זה בדקה ה-89. 

בעונת 2012/13 עבר באומיוהאן לשחק בקייזרסלאוטרן ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה השנייה. באומיוהאן הציג עונה טובה, וקבוצתו סיימה את העונה במקום השלישי והגיעה למבחני העלייה מול הופנהיים, בהם הפסידה ונשארה בבונדסליגה השנייה. בתום עונה זו עבר באומיוהאן להרטה ברלין. בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה מיעט באומיוהאן לשחק, ואף החמיץ את כל עונת 2014/15 עקב קרע ברצועה הצולבת, אך בעונת 2015/16 הפך לשחקן הרכב בהרטה ברלין. בעונת 2016/17 מיעט מאוד לשחק עקב ריבוי פציעות, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.

בקיץ 2017 חתם באומיוהאן בקוריטיבה מליגת העל הברזילאית, אליה עבר על מנת להתגורר בברזיל עם אשתו הברזילאית.

בשנת 2018 הוא עבר לשחק באוסטרליה ובשנת 2021 זכה עם קבוצתו סידני באליפות ליגת העל האוסטרלית.

## קריירה בינלאומית
לבאומיוהאן שתי הופעות במדי נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, אך הוא מעולם לא זומן לנבחרת גרמניה הבוגרת.

## תארים
עם שאלקה 04:
* הגביע הגרמני: 2010/11
* הסופר קאפ הגרמני: 2011
* גביע הליגה הגרמנית: 2005

עם סידני
* אליפות ליגת העל האוסטרלית בכדורגל: 2021

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני הרטה ברלין
קטגוריה:כדורגלני קוריטיבה
קטגוריה:כדורגלני ויטוריה
קטגוריה:כדורגלני וסטרן סידני וונדררס
קטגוריה:כדורגלני סידני
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1987
שמירה על השלום

[left|ממוזער|300x300px|חיילי [או"ם הולנדיים בגבול אריתריאה-אתיופיה]]
**שמירה על השלום** מתייחסת לפעולות הננקטות במטרה ליצור תנאים לשלום בר-קיימא.

בין המדינות החברות באו"ם ישנה הבנה כללית כי כוח לשמירה על השלום, שנמצא באזורים בהם הלחימה הסתיימה, יכול לסייע לצדדים ליישם את ההתחייבויות עליהם חתמו בהסכמי השלום. סיוע שכזה יכול לבוא לידי ביטוי בדרכים שונות וכולל: צעדים בוני אמון, תמיכה אלקטורלית, חיזוק שלטון החוק, ופיתוח כלכלי וחברתי. בהתאם לכך, כוחות שמירת השלום של האומות המאוחדות (ידועים גם בכינוי "הקסדות הכחולות" או "הכומתות הכחולות") יכולים לכלול חיילים, שוטרים ואנשי צוות אזרחיים.

האו"ם אינו הגורם היחיד המשתתף במשימות לשמירה על השלום. כוחות לשמירה על השלום שאינם מקרב האו"ם כוללים את כוח קוסובו של נאט"ו ואת כוח המשקיפים הרב-לאומי בסיני וכוחות נוספים מטעם האיחוד האירופי כדוגמת EUFOR RCA ברפובליקה המרכז-אפריקאית.

## היסטוריה

### הקמה
לאחר שמצרים הלאימה את תעלת סואץ, ניסו בריטניה, צרפת וישראל לפתור את הנושא ללא הצלחה. הדבר הוביל למלחמת סיני ב-1956. במהלך פגישה באו"ם ב-4 בנובמבר 1956, הציע הדיפלומט הקנדי לסטר פירסון את הרעיון בשימוש בכוח שמירת השלום החובש קסדות כחולות לזיהוי. מטרת הכוח הייתה לשמור על השלום באזורי סכסוך ולפקח על ההתרחשויות. פירסון הציע כי כל מדינה תקצה חיילים לכוח שמירת השלום של האומות המאוחדות. זו הייתה המשימה הראשונה של כוח שמירת השלום של האו"ם, וכך נולד רעיון שמירת השלום.

### כוחות שמירת השלום שלא מהאומות המאוחדות
לא כל הכוחות הבינלאומיים לשמירה על השלום הם מטעם האומות המאוחדות. ב-1981 הוקם כוח המשקיפים הרב-לאומי במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים, כוח זה פועל עד היום בסיני.

האיחוד האפריקאי פועל על מנת לבנות כוח שמירת שלום אפריקאי במטרה לאכוף את השלום ביבשת. במקרה של רצח עם או הפרת זכויות אדם חמורה, ניתן יהיה לשגר את הכוח אפילו אם הממשלה של המדינה שבשטחה מבוצעות ההפרות תתנגד לכך.

## השתתפות בשמירת השלום
מגילת האומות המאוחדות קובעת כי על מנת לסייע בשמירה על שלום וביטחון בעולם, כל המדינות החברות באו"ם נדרשות להקצות כוחות מזוינים למועצת הביטחון. מאז 1948 כ-130 מדינות תרמו כוחות צבא ומשטרה לפעולות שמירת השלום. ההערכה היא כי מיליון חיילים ואזרחים שירתו תחת דגל האו"ם ב-56 השנים האחרונות. נכון ל-2008, 113 מדינות הקצו כ-88,862 חיילים ושוטרים למשימות האו"ם.

נכון לדצמבר 2021, 4,173 אנשים ממעל 100 מדינות נהרגו בעת ביצוע תפקידם במשימות שמירת השלום.

## ראו גם
* פעולות צבאיות לא-מלחמתיות

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:סכסוכי גבול
קטגוריה:הסכמי שלום
לשכת המסחר ירושלים

טקסט=לוגו לשכת המסחר ירושלים|שמאל|לא ממוסגר|249x249 פיקסלים
**לשכת המסחר ירושלים** הנה הגוף הרשמי המייצג את הסוחרים ובעלי העסקים בירושלים וסביבתה. הלשכה נוסדה בימי השלטון העות'מאני על ארץ ישראל, ופועלת מאז ועד היום לקידום והעמקת קשרי המסחר בירושלים והשפלה. נשיא לשכת המסחר המכהן הוא דרור אטרי. לשכת המסחר ירושלים היא עמותה רשומה, חברה בפדרציה של איגוד לשכות המסחר.

## היסטוריה
לשכת המסחר ירושלים נוסדה בשנת 1908  בימי השלטון העות'מאני על ארץ ישראל. לאחר כיבוש הארץ על ידי המנדט הבריטי והתבססות העליות, פעילות הלשכה גדלה באופן ניכר, וסייעה לסוחרים משלוש הדתות בעיר לבסס ולהרחיב את פעילותם המסחרית. עם הקמת המדינה נוספו לעיר בתי עסקים רבים בסיוע לשכת המסחר וסייעו בפיתוח והתרחבות העיר וכלכלתה.

## שירותי הלשכה
לשכת המסחר ירושלים מעניקה את השירותים הבאים לחבריה.
# קשרי מסחר עם נספחים מסחריים בישראל ומחוצה לה, חברות בינלאומיות וארגונים כלכליים מרחבי העולם, קידום הסכמי סחר, וטיפוח קשרי מסחר בינלאומיים.
# הנחות ושירותים מיוחדים לחברי הלשכה: ייעוץ מס, ייעוץ משפטי, מחלקה בינלאומית, ושירותים נלווים המשתנים תקופתית.
# סמינרים, השתלמויות, ימי עיון, והשתלמויות בנושאי סחר חוץ, מיסוי, מימון ועוד.
# שירותי מידע, הפצת מידע על הזדמנויות עסקיות בישראל ומחוצה לה לחברי הלשכה, פרסומים בנושאי כלכלה ומסחר, ופרסומים מקצועיים.
# גבייה מרוכזת של מיסי ארנונה, וטיפול בבעיות ארנונה מול העירייה.
# אישור חתימות ותעודות מקור, הנפקת תעודות מעבר, וקרנה אט"א.
# סיוע בקבלת מענקים לבעלי עסקים אשר נפגעו מהמצב הביטחוני.
## בעלי תפקידים בלשכה
* נשיא הלשכה: מר דרור אטרי
* מנכ"ל הלשכה: מר דודי צמח

## קישורים חיצוניים
*אתר לשכת המסחר ירושלים

קטגוריה:ישראל: מסחר
קטגוריה:עסקים
קטגוריה:שוק העבודה
קטגוריה:ארגוני מעסיקים בישראל
מש"ק דת

ממוזער|אחד מתפקידיו של מש"ק הדת בצה"ל הוא לעדכן את לוח היהדות ביחידה באופן שוטף. בתמונה מוצג לוח לדוגמה מבסיס השלישות רמת גן
**[[מש"ק]] דת** הוא חייל בשירות חובה בצה"ל בחיל הרבנות הצבאית שתפקידו לסייע בשמירת הדת לחיילים המעוניינים בכך, בבסיס שבו הוא מוצב.

בעשור השני של המאה ה-21 חודש שמו הרשמי של התפקיד ל**רכז מסורת ורוח** (נקרא בדרך כלל בראשי תבות מו"ר), אך הוא כמעט אינו ידוע בציבור הרחב ופרסומים בעיתונות ממשיכים להשתמש בשם "מש"ק דת".

## שיבוץ והכשרה
בדומה לרוב התפקידים ברבנות הצבאית, מש"קי הדת הם חיילים דתיים או חרדיים. על אף שאין מניעה לכך שחיילות ישרתו בתפקיד זה, וחיילות המעוניינות ומתאימות יתקבלו לתפקיד, מש"קי הדת בפועל הם גברים. רבים ממש"קי הדת הם בני ישיבות בשירות ההסדר, בעלי פרופיל עורפי.

חיילים המיועדים לשמש בתפקיד "מש"ק דת" עוברים קורס באורך ארבעה שבועות, המכשיר אותם לתפקיד. הקורס כולל שיעורים והרצאות בנושאי הלכה, כשרות, זיהוי חללים וקבורה ו"תודעה יהודית". בעבר התקיים הקורס בשטח בה"ד 11 בצריפין, במסגרת נפרדת של הרבנות הצבאית. עם המעבר לעיר הבה"דים עבר גם הקורס לשם. חלק מהחיילים המצטיינים בקורס, לאחר זמן הכשרה נוסף - הכולל בין השאר התנסות מעשית בעבודתו של מש"ק דת, מוצבים כמפקדים בקורס.

## תיאור התפקיד
לפי צה"ל, "רכזי המסורת ורוח משמשים כנציגי הרבנות הצבאית ביחידותיהם ומייעצים למפקדים בתחום הדת. בעבר, תפקידו הרשמי של מש"ק הדת הצטמצם לפעולות ספורות: דאגה לניקיון בית הכנסת בבסיס שבו הוא מוצב, אספקת סידורים ותשמישי קדושה (נר, בשמים ויין להבדלה, ארבעת המינים וכו') וביקורת אחת לשבוע שהעירוב בבסיסו כשר. לאורך השנים הרבנות הצבאית מיתגה מחדש את התפקיד, תחת השמות "**מש"ק יהדות**" ו"**רכז מסורת ורוח**". ניסיון זה הצליח במידה מסוימת. כיום, בנוסף לתחומים המסורתיים, חולש מש"ק הדת גם על תחום תודעה יהודית, הכולל בין השאר ארגון ימי עיון, שיחות והרצאות לכלל החיילים ביחידה בנושאים כמו מוטיבציה לשירות.

מפקדו של מש"ק הדת הוא לרוב רב צבאי (רב"ץ) או נגד כשרות ודת המוצב בבסיסו.

## חזון
על פי חזונו של תא"ל (במיל') הרב אביחי רונצקי, הרב הראשי לצה"ל מ-2006 עד 2010: 

## בתרבות
בשנת 1994 יצא הסרט האח של דריקס, העוסק בחייל דתי המסיים קורס מש"קי דת ומוצב בבסיס חימוש נידח. הסרט מבוסס על סיפור קצר מאת אמנון דנקנר - "האח של רמלר". הוא בוים על ידי אורי ענבר וכיכבו בו טל פרידמן, דני שטג ועמוס לביא.

## קישורים חיצוניים
* רעיון לחג הסוכות - צור יגאל יפרח, מש"ק דת- גדוד 51, באתר יוטיוב, 23 בספטמבר 2015

## הערות שוליים

קטגוריה:מקצועות צבאיים
קטגוריה:שירות בצה"ל
גן ססקי

ממוזער|240px|הארמון הסקסוני במאה ה-18
[ממוזער|240px|[ארמון ברול]]
[ממוזער|240px|פסלי [רוקוקו בגן ססקי]]
ממוזער|240px|הסלון הגדול בגן ססקי
ממוזער|240px|הארמון הכחול בגן ססקי
ממוזער|240px|שער הברזל בגן ססקי
**גן ססקי** (בפולנית: **Ogród Saski**, "הגן הסקסוני", מוכר גם בשם זה) הוא גן ציבורי בוורשה.

## היסטוריה
הגן הוקם בשנת 1661 סביב בית אחוזה עשוי עץ שנבנה עבור האציל והמשורר הפולני יאן אנדז'יי מורשטין  שהיה גם גזבר המלך. לאחר שנים מעטות נבנה במקום בניין אבן ולו שתי קומות. עם השנים הרחיב מורשטין את הארמון, הוסיף בו אולמות מעוצבים בטעם מערב אירופי, בדומה לארמון ורסאי הצרפתי, והקים גן לארמון ובו ביתנים מקושטים, שהיווה את ראשיתו של הגן הנוכחי. הארמון והגן שימשו לארוח קונצרטים, מסיבות והצגות.

אוגוסט השני, מלך פולין, שמוצאו היה מסקסוניה, התארח רבות בארמון ולאחר מות בעליו קנה אותו, הרחיב אותו והשתכן בו בשנת 1724 בתור מעון המלוכה הראשי. המלך קנה את רוב הקרקעות סביב הארמון. לימים נקרא האזור 'הציר הסקסוני'. בפולנית הסקסונים נקראים Sasi, ובסמיכות Saski, וזהו מקור שמו של הגן. הפארק נפתח לציבור באופן רשמי ב-1727.

לאחר מות אוגוסט השני השתכן בארמון פרידריך אוגוסט הראשון, מלך סקסוניה, נסיך ורשה תחת נפוליאון בונפרטה משנת 1807. אחרי תבוסת נפוליאון עברה ורשה לשליטת הצאר אלכסנדר הראשון. ארמון ססקי הפך למפקדת מטה הכוחות הפולניים בפיקודו של קונסטנטין פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, והגן שימש לאימונים ותהלוכות.

אחרי דיכוי מרד נובמבר של שנת 1831 נבנה בכיכר שמול הארמון (שנקראה "הכיכר הסקסונית") צריח ארטילריה ולו ארבע קומות. הוצבו בו תותחים שהופנו לכיוון ורשה. בשנת 1841 הוקמה אנדרטה לזכר שבעה קצינים שנשארו נאמנים לצאר ונהרגו בידי המורדים. בסוף המאה ה-19 נבנה בגן כנסייה אורתודוקסית, כנסיית אלכסנדר נבסקי. עם הקמת הרפובליקה הפולנית השנייה אחרי מלחמת העולם הראשונה נהרסה הכנסייה ופסל של הנסיך יוזף פוניאטובסקי הועמד בכיכר.

בשנת 1925 נחנך קבר החייל האלמוני בארמון הסקסוני. בשנת 1928 הוחלף שמה של הכיכר הסקסונית ל"כיכר מרשל יוזף פילסודסקי" ובארמון שוכנו מספר משרדי ממשלה, בהם המטה הכללי של הצבא הפולני. משרד החוץ הוקם בארמון בריל  ששכן אף הוא בצמוד לגן ססקי.

בספטמבר 1940, לאחר כיבוש פולין על ידי גרמניה הנאצית, שונה שמה של כיכר פילסודסקי לכיכר אדולף היטלר. בדצמבר 1944, אחרי תבוסת מרד ורשה הפולני, הרסו הגרמנים את הארמון הסקסוני ואת ארמון בריל אך קבר החייל האלמוני לא נהרס בהפצצת הארמון.

## מוסדות שכנים
ברחוב קרקובסקה פשדמיישצ'ה הסמוך, פעל מרכז אמנות. באזור שכנו ארמון קרוננברג מהמאה ה-19, מלון אורופייסקי ותיאטרון וילקי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ורשה: מבנים
ססקי
קטגוריה:ורשה: אנדרטאות
קטגוריה:ורשה: היסטוריה
קטגוריה:ורשה: תרבות
קטגוריה:ורשה: גאוגרפיה
הכוחות המזוינים של ספרד

**הכוחות המזוינים של ספרד** (בספרדית: **Fuerzas Armadas Españolas**, **FFAA**) הם הכוח הצבאי של ספרד. הכוחות אחראיים להגן על שלמות הממלכה. הם מורכבים מהצבא, חיל הים וחיל האוויר. מלך ספרד הוא המפקד העליון של הכוחות המזוינים. הכוחות הם חברים פעילים בנאט"ו, יורוקורפס, היחידות הצבאיות של האיחוד האירופי ומהווים חלק מכוחות שמירת השלום של האו"ם.

## היסטוריה
במהלך המאה ה-15 וה-16, ספרד הפכה להיות הכוח הצומח באירופה, עם מסעותיו של כריסטופר קולומבוס שהוביל את ספרד להשגת אדמות רבות באמריקה. במהלך שלטונתם של קרלוס השני ופליפה השני, הגיעה האימפריה הספרדית לשיא כוחה והשתרעה על פני 19.4 מיליון קמ"ר, כ-13% מפני כדור הארץ. מלחמת שלושים השנים והבעיות הכלכליות החלישו את השלטון הספרדי עד אמצע המאה ה-17.

במהלך המאה ה-18 בית בורבון שיקם את הכלכלה והצבא הספרדי באמצעות סדרת רפורמות, בעיקר בהובלת קרלוס השלישי. ספרד תפקדה היטב במלחמות המהפכה הצרפתית, במלחמת אוזנו של ג'נקינס ובמלחמת הירושה האוסטרית ובקרבות נוספים הודות לרפורמה שבוצעה.

בשל המלחמות הנפוליאוניות בתחילתהמאה ה-19, נכבשה ספרד על ידי צבאות צרפת. כתוצאה מכך צבאה נחלש וחוסר היציבות הפוליטית הביא לכך שספרד איבדה את רוב המושבות שלה.

## כיום
הכוחות המזוינים של ספרד הם כוחות קבע עם 123,300 חיילים בשירות ו-16,400 חיילי מילואים נכון לשנת 2012. בנוסף משרתים עוד כ-80,000 במשמר האזרחי הספרדי שנמצא תחת שליטת שר ההגנה בעיתות חירום לאומיות. תקציב הביטחון עומד על 5.71 מיליארד אירו נכון ל-2015, והוא מהווה גידול של אחוז אחד ביחס לשנה שעברה. יחידות שנותנות שירותים לככלל הצבא אוחדו לקורפוס המשותף של הכוחות המזוינים של ספרד. בשנת 2005 הוקמה היחידה הצבאית למצבי חירום לטיפול בהשלכות אסונות טבע.

### צבא

הצבא הספרדי מורכב מ-15 חטיבות פעילות. בראש הצבא עומד מלך ספרד. חיילי הרגלים יכולות מגוונות והגדודים מחולקים בהתאם לפעילויות: חיל רגלים ממוכן, חיל רגלים קל ותקיפה אווירית.

### הצי הספרדי

הצי שכפוף לראש הצי הספרדי הממוקם במדריד, מחולק ל-4 אזורי פיקוד:
* אזור הים הקנטברי והמפקדה שנמצאת בפרול, גליסיה על חוף האוקיינוס האטלנטי
* אזור מצר הים עם המפקדה שנמצאת בסן פרננדו במחוז קדיס, ליד העיר קדיס
* אזור הים התיכון עם המפקדה בקרטחנה
* אזור האיים הקנריים עם המפקדה בלאס פאלמאס דה גראן קנריה
אוניית הדגל של הצי הספרדי היא אוניית סער אמפיבית Juan Carlos 1 המשמשת גם כנושאת מטוסים. בנוסף הצי מכיל 2 אוניות תובלה אמפיביות, 11 פריגטות, 3 צוללות, 6 ציידות מוקשים, 23 סירות סיור, ומספר ספינות עזר. נכון לשנת 2012, כוח האדם בצי הספרדי עומד על 20,800 אנשים.

#### נחתים
הנחתים הספרדים (Infanteria de Marina) של הצי הספרדי, הם הנחתים הוותיקים ביותר בעולם. הם מורכבים מ-5,000 חיילים המחולקים לכוחות הגנה וכוחות נחיתה.

### חיל האוויר הספרדי

לחיל האוויר 10 טייסות קרב שכל אחת מכילה 18–24 מטוסים. חיל האוויר פועל מ-15 בסיסי חיל אוויר ברחבי ספרד. כלי הטיס מגוונים החל ממטוסי קרב ועד מטוסי תובלה, מטוסי נוסעים ומסוקים ובסך הכל כ-450 כלי טיס (130 הם מטוסי קרב, כולל יורופייטר טייפון).

## קישורים חיצוניים
* 

*
ספרד
משה צ'אוסקי

**משה צַ'אוּסקי** (3 באוגוסט 1935 - 26 בספטמבר 2014) היה צייר ישראלי.

## ביוגרפיה
צ'אוסקי נולד בעיר וילנה שבפולין לבתיה וליעקב. בן יחיד למשפחה. רק לאחר סיים לימודי תיכון מוגברים במתמטיקה ופיזיקה, הורשה לפנות ללימודי אמנות. כישרונו היה ניכר היה לראות כבר בגיל הגן כאשר ישב וצייר נופים ואנשים בדיוק מרבי. בווילנה הוא התקבל לאקדמיה לאומנות ובשנת 1953 זכה בפרס הראשון של האומנים הצעירים. 
בשנת 1958 התחתן עם בחירת ליבו עדה גרודצקי ובשנת 1959, לאחר מגורים של חצי שנה בוורשה בירת פולין, עלו לישראל ונקלטו במעברות של הרצליה.
בימיו הראשונים בארץ שימש משה כמורה לאומנות בבתי ספר. מהר מאוד קיבל משרה כקריקטוריסט של העיתון "ידיעות אחרונות" שם עבד עד שנת 1965.
בשנת 1965 החל לעבוד במרכז החישובים של מכון ויצמן למדע ומשם פרש לגמלאות בשנת 1995.

החל משנת 1968 הציג עבודותיו התערוכות יחיד ובתערוכות קבוצתיות. לאחר כל תערוכה קבוצתית בארצות הברית הוא הוזכר במאמרי האומנות המרכזיים של הניו-יורק טיימס, וכן גם במאמרי האומנות בקליוולנד אוהיו.
סדרה שלמה של ציוריו נרכשה במלחמת ששת הימים על ידי אספן אמריקאי. 
הוא הוזכר רבות גם בעיתונים הישראליים: ידיעות אחרונות, מעריב, הארץ וכדומה 
התראיין גם בערוצי הרדיו והטלוויזיה, ב-1987, בקול השלום אצל יוסי גרבר וערוץ הראשון בטלוויזיה. 
תמונות רבות מופיעות באוספים פרטיים וציבוריים כגון: משרד ראש הממשלה, בנק הפועלים, חברות ביטוח בישראל ומחוצה לה, ואצל אספנים פרטיים בכל רחבי העולם.

## תערוכות יחיד
*1968 - גלריה "לים" (גועש), ת"א
*1969 - וושינגטון הבירה על פי הזמנה של גלריה מקומית
*1971 - גלריה "לים" (שמן), ת"א 
*1975 - גלריה "לים" (שמן), ת"א
*1976 - גלריה שרה קישון, ת"א 
*1978 - גלריה "kunst und psyche", קלן 
*1979 - גלריה שרה קישון, ת"א 
*1980 - גלריית מצודת הנמל, קיסריה
*1981 - גלריה שרה קישון, ת"א
*1983 - גלריית מאיר ארט, רעננה
*1984 - גלריה "½13", יפו העתיקה 
*1987 - גלריה שרה קישון, ת"א, "דמויות מבית המשפט" 
*1992 - גלריה שרה קישון, ת"א, "מזוודות" 
*1998 - גלריה "Davishire", טנסי, ארצות הברית 
*1999 - גלריה "Klim Art", טורונטו, קנדה.

## תערוכות קבוצתיות

## מבחר מיצירותיו


קובץ:Art 0003.jpg|במנוחה, 2001, שמן על בד מתוח על מסגרת80*100 ס"מאוסף פרטי
קובץ:Art 0018.jpg|במירוץ, 1988, שמן על בד צרפתי20*24 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0058.jpg|בשוק, ללא תאריך, שמן על בד צרפתי10*8 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0010.jpg|התייעצות, 2000שמן על בד צרפתי30*24 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0019.jpg|הטוען, 1985שמן על בד צרפתי60*50 ס"מאוסף פרטי 
קובץ:Art 0015.jpg|אחרי הסעודה, 2002שמן על בד צרפתי30*24 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0024.jpg|ונציה, 2009שמן על בד צרפתי20*24 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0027.jpg|חוף בת-ים, 1998שמן על בד צרפתי20*24 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0062.jpg|טיפול שיניים, ללא תאריךשמן על בד צרפתי10*8 אינץ'אוסף פרטי
קובץ:Art 0049.jpg|מתבונן, ללא תאריךשמן על בד צרפתי16*8 אינץ'אוסף פרטי


## לקריאה נוספת
* **ירושלים בעיני שנים עשר ציירים**, תל אביב, 1965
* עו"ד בעז אוקון ועו"ד עודד שחם, ראוי ועיכוב הליכים שיפוטי''', (במאמר שולבו ציורים של משה צ'אוסקי)

## קישורים חיצוניים

* משה צ'אוסקי (אתר אישי)
* דף על משה צ'אוסקי באתר מוזיאון ישראל


קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
פרוקופיי איוואנוב

**פרוקופיי איוואנוב** (**Прокофий Иванов**, נולד ב-1888) היה מורה בבית ספר בכפר קוסצ׳בקה ברוסיה, והוכר כחסיד אומות העולם ב-13 בדצמבר 1995 על הצלת הילד היהודי לב מרדיפות הנאצים.

## פעילותו בתקופת [[השואה]] להצלת יהודים
איוואנוב חיי עם אשתו ושתי בנותיו, ליובה ולוסיה. בשנת 1941 פלשו הנאצים לברית המועצות. בתו ליובה גויסה לצבא האדום ונפלה בקרב. ביולי 1941, נכבש הכפר קוסצ'בקה, אך הזוג איוואנוב המשיכו ללמד בבית הספר, וגם עזרו לפרטיזנים במזון, מידע ותחמושת. בתם לוסיה קישרה בינם לפרטיזנים.

בסוף יולי של 1942 הביאו הפרטיזנים לבית איוואנוב את לב, יהודי שניצל עם אחיו ועוד ניצולים מהטבח בפטרוביצ'י. זמן קצר לאחר הצטרפותו לפרטיזנים, לב נפצע ברגלו, והתבקש מהאיוואנובים לטפל בוא. לב הוחבא בביתם בעליית הגג, בסככה ולסיום בבור שנחפר במיוחד בשבילו.

בפברואר 1943, כאשר אלמוני הלשין על לידיה ולוסיה לגרמנים, שתיהן נהרגו. לידיה הוצאה להורג במקום ולוסיה עונתה למוות. לאחר זמן מה, עזרה לאיוואנוב השכנה בענייני הבית ובטיפול בנער, יליזבטה קונדרטייבה. מדי פעם המשטרה הייתה מחפשת בביתו של איוואנוב, הייתה קונדרטייבה לוקחת את לב למקום מסתור ביער, ומסתתרים שם עד שחיפוש הסתיים. איוואנוב נשא את קונדרטייבה לאישה מאוחר יותר.

## לאחר המלחמה
בספטמבר 1943 שוחרר מחוז סמולנסק, ולב עזב את קוסצ'בקה, והמשיך להתכתב עם מציליו זמן רב לאחר מכן. בשנת 1991 לב עלה לישראל והגיש בקשה להכיר באיוואנוב כחסיד אומות העולם.

ב-1995, הוכרו איוואנוב ולידיה אשתו כחסידי אומות העולם. ב-1999, הוענק האות גם לקונדרטייבה.

מאוחר יותר התגלה שאחותה של לידיה, אקרטינה, עלתה לארץ ישראל עקב בעלה שהתגייר.

## קישורים חיצוניים
* פרוקופיי איוואנוב, יד ושם

קטגוריה:רוסים חסידי אומות העולם
קטגוריה:אנשי חינוך רוסים
קטגוריה:מצילים בשואה: רוסיה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1888
קטגוריה:נפטרים ב-1969
הכוחות המזוינים של סלובקיה

**הכוחות המזוינים של סלובקיה **(בסלובקית: **Ozbrojené sily Slovenskej Republiky**) מכילים 12,500 חיילים ועוד כ-3,700 אזרחים.
## היסטוריה
הכוחות המזוינים של סלובקיה הוקמו לאחר פירוק צ'כוסלובקיה ב-1 בינואר 1993, על בסיס חלק מהצבא הצ'כוסלובקי שהופרד, שרוב הכוחות עברו לצבא צ'כיה.

באוקטובר 2000, נפגש סגן שר הביטחון, אפרים סנה עם ראש ממשלת סלובקיה, עם שר ההגנה, הרמטכ"ל, מפקד חיל האוויר וראש איגוד התעשיות הביטחוניות המקומיות. בין השאר במטרה לקדם את השתתפותן של התעשיות הביטחוניות הישראליות בפרויקטים להשבחה של מטוסי קרב ומסוקי קרב בסלובקיה.

סלובקיה הצטרפה לנאט"ו ב-29 במרץ 2004. לאחר הצטרפות סלובניה לנאט"ו זכתה חברת תדיראן קשר מישראל בחוזה לאספקת מערכות קשר מודרניות לכוחות המזוינים של סלובניה, אך החוזה בוטל.

החל משנת 2006 הצבא צבא קבע מלא וגיוס החובה בוטל.

בינואר 2021, נחתם הסכם יצוא ביטחוני בין ישראל וסלובקיה, הכולל מכירת 17 מערכות מכ"ם מתוצרת התעשייה האווירית לישראל ומערכות נוספות תמורת כ-150 מיליון אירו. עוד כולל ההסכם העברת טכנולוגיה וידע מישראל לסלובקיה ושיתוף פעולה תעשייתי, לרבות תמיכה בתעשייה המקומית. במסגרת העסקה ייוצרו מרכיבי המכ"מים בשיתוף תעשיות ביטחוניות מקומיות בסלובקיה.
## מבנה הכוחות המזוינים
*ממוזער|900px|מבנה הכוחות המזוינים של סלובקיה|centreכוחות היבשה - מורכבים מ-2 חטיבות חיל רגלים ממוכן וחטיבה תומכת לחימה.
* חיל האוויר וההגנה האווירית - מורכב מכנף אחת של מטוסי קרב, כנף של מסוקים למטרות שונות וגדוד טיל קרקע-אוויר אחד.
* כוחות שונים תחת פיקודו הישיר של המטה הכללי, כולל הגדוד החמישי של כוחות המיוחדים.

## חיל האוויר

[ממוזער|סמל חיל האוויר הסלובקי ובתוכו נראה גם ה[רונדל (תעופה)|רונדל]]
[ממוזער|[מיג-29 סלובקי]]

## כוחות מיוחדים
[ממוזער|גדוד הכוחות המיוחדים פועל ב[אפגניסטן]]
 הגדוד החמישי של כוחות המיוחדים הוא יחידת הלוט"ר והכוחות המיוחדים של סלובקיה. היחידה כפופה ישירות למטה הכללי של הכוחות המזוינים.

## משימות
סלובקיה פרשה 158 אנשי צבא בקפריסין כחלק מכוח שמירה על השלום UNFICYP של האומות המאוחדות. סלובקיה התחייבה להעלות את מספר החיילים באפגניסטן ל-36 עד סוף 2015. כמו כן שלחה 41 לבוסניה והרצגובינה לטובת כוח EUFOR Althea. מאז עצמאות סלובקיה ב-1993 ועד 2015, נהרגו 59 חיילים במסגרת תפקידם באומות המאוחות ונאט"ו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
סלובקיה
סוויניוחי

**סוויניוחי** (באוקראינית: **Привітне** - **פריביטנה**, **פריבטנויה**; בפולנית: **Świniuchy**; ביידיש: **סווינעך**) היא עיירה במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
סוויניוחי החלה כיישוב בבעלות מלוכה, ובאמצע המאה ה-17 הייתה בבעלות האציל הפולני לשצ'ינסקי. במהלך המאה ה-18 הוענק ליישוב זכויות עירוניות שונות, ובשנת 1790 הוענקו לו זכויות מגדבורג.

בשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי סוויניוחי
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מהמחצית השנייה של המאה ה-16. בישיבת גליל ווהלין של ועד ארבע הארצות משנת 1700 עולה כי ביישוב ישבו באותה עת כ-100 יהודים. בשנת 1897 נמנו בעיירה 629 יהודים.

במהלך הכיבוש הרוסי בתחילת מלחמת העולם הראשונה סבלו יהודי העיירה מרעב, ורבים מהם עזבו אותה. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 498 יהודים, קרוב למחצית מתושביה, ואלו השתייכו לקהילת הורוכוב הסמוכה. בתקופה זו נמנו רוב יהודי העיירה על חסידות אליק ועל חסידות טריסק, והתקיימו בה שני בתי כנסת.

### בשואה
עם עזיבת הסובייטים את האזור, לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נותרה העיירה זמן מה ללא שלטון. לאחר כניסת הגרמנים אליה נמסרה השליטה בה לידי המשטרה האוקראינית, אשר הטילה על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, חובת תשלום סכומי כופר, החרמת רכוש וחובת ביצוע עבודות כפייה, תוך ביצוע מעשי התעללות ושוד מצד האוכלוסייה האוקראינית המקומית.

באוקטובר 1941 גורשו יהודי העיירה לגטו לוקאצ'י, ושם נערכה בהם סלקציה, כאשר ל"יעילים" הוקצבו 300 גרם לחם ליום ול"בלתי יעילים" הוקצבו 150 גרם לחם ליום.

ב-13 בספטמבר 1942 נרצחו יהודי העיירה יחד עם כל יהודי גטו לוקאץ' בבורות ירי.

## קישורים חיצוניים

* סוויניוחי באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* סוויניוחי באתר JewishGen 

קטגוריה:מחוז ווהלין: עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-12
ינס הגלר

**ינס הגלר** (בגרמנית: **Jens Hegeler**, נולד ב-22 בינואר 1988 בקלן שבגרמניה) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הקשר.

## קריירת מועדונים
הגלר החל לשחק בקבוצת הנוער של באייר לברקוזן בשנת 2006, ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 2008, כאשר הוא משחק לסירוגין גם בקבוצת המילואים. הגלר הושאל בפגרת החורף של עונת 2008/09 לאאוגסבורג, ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה השנייה. הגלר שיחק באאוגסבורג במשך עונה וחצי, ובעונת 2009/10 סיים עמה במקום השלישי בבונדסליגה השנייה, שמקנה מקום במבחני העלייה לבונדסליגה. במשחקי מבחן אלה כשלו אאוגסבורג והגלר מול נירנברג, שנשארה בבונדסליגה. בתום עונה זו סיים הגלר את ההשאלה לאאוגסבורג, והושאל שוב מבאייר לברקוזן, הפעם למשך שתי עונות לאותה נירנברג, ששיחקה אז בבונדסליגה. הגלר הציג יכולת טובה בשתי עונותיו בנירנברג, כשבעונת 2010/11 סיימה נירנברג במקום השישי, ובעונת 2011/12 סיימה במקום העשירי. הגלר צבר 65 הופעות ליגה במדי נירנברג, בהן הבקיע ארבעה שערים. בתום תקופת ההשאלה חזר הגלר לבאייר לברקוזן, שם שיחק שתי עונות מלאות. בעונת 2012/13 הגיע עם באייר לברקוזן למקום השלישי כשהוא מרבה לשחק בהרכב. בעונת 2013/14 ירדה כמות ההופעות של הגלר באופן משמעותי, ובאייר לברקוזן סיימה רביעית בבונדסליגה.

בתחילת עונת 2014/15 עבר הגלר להרטה ברלין. בעונתו הראשונה בקבוצה צבר 24 הופעות והפך לשחקן הרכב. לאחר מכן ירד משמעותית מספר ההופעות של הגלר.

בינואר 2017 חתם הגלר על חוזה לשנתיים וחצי בבריסטול סיטי. בדצמבר 2018 שוחרר מהקבוצה בהסכמה משותפת, ולא חזר לשחק עוד כדורגל.

## קריירה בינלאומית
להגלר ארבע הופעות במדי נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, כולן בשנת 2009.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני אאוגסבורג
קטגוריה:כדורגלני נירנברג
קטגוריה:כדורגלני הרטה ברלין
קטגוריה:כדורגלני בריסטול סיטי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1988
גרג דולי

[left|ממוזער|דולי בהופעה עם [הטוויילייט סינגרז ב־2006]]
**גרג דולי** (באנגלית: **Greg Dulli**; נולד ב-11 במאי 1965) הוא מוזיקאי אמריקאי.

## ביוגרפיה
גרג דולי נולד וגדל בהמילטון, אוהיו. דולי זכה לתשומת לב ציבורית לראשונה עם להקת האפגן ויגז, ששילבה בין רוק אלטרנטיבי לרית'ם אנד בלוז. הלהקה הוציאה מספר אלבומים מצליחים בחברת סאב פופ, והתפרקה בשנת 2001.

ב־1994 היה הזמר הראשי של "הבקביט בנד", להקה שהוקמה לצורך צילום הסרט Backbeat, שמבוסס על סיפורם של הביטלס. דולי היה המוזיקאי היחיד למעט דייב גרוהל שהשתתף בהקלטת האלבום הראשון של פו פייטרס.

מאז 1997 דולי הוא גם הזמר של הטוויילייט סינגרז, שהמשיכה להתקיים, להוציא אלבומים ולהופיע אחרי התפרקות האפגן ויגז. בנוסף לפעילותו עם הטוויילייט סינגרז, הוא הוציא אלבום עם מארק לאנגן (שחבר בלהקות סקרימינג טריז וקווינס אוף דה סטון אייג') תחת השם The Gutter Twins.

בשנת 1998 שיחק בסרט הפשע "מצבתה של אייב" בכיכובו של דניס לירי. בשנת 2009 גילם במאי פורנו בסרט הדרמה "בצד הנוסע" בכיכובו של אדם סקוט.

בדצמבר 2011 האפגן ויגז הודיעו על איחוד, ויצאו לסיבוב הופעות ואף הוציאו אלבום חדש.

דולי הופיע מספר פעמים בישראל עם להקותיו השונות.

## קישורים חיצוניים

* Summer's Kiss Fan Site
* Lazy-i Interview: November 2003
* Greg Dulli Interview on theskinny.co.uk: May 2006
* Transform Online Interview: October 2006
* 
*  
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ממוצא יווני
קטגוריה:מוזיקאי רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1965
שלומי (פירושונים)

קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות חיבה ישראליים
סטויאנוב (עיירה)

**סטויאנוב** (באוקראינית: **Стоянів**; בפולנית: **Stojanów**) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
סטויאנוב נוסדה בראשית המאה ה-16, ובשנת 1547 הוענקו לה זכויות עיר והיתרים לקיום ירידים ושווקים. כתוצאה ממלחמות אמצע המאה ה-17 התדלדלה אוכלוסיית העיירה, ובראשית המאה ה-18 היו בה 40 בתים.

בשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי סטויאנוב
יהודים ישבו בעיירה מראשית המאה ה-17, ובמהלך המאה ה-19 עלה מספרם בה, והם נטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי. בראשית המאה ה-20 נמנו בעיירה 726 יהודים, וצביונם היה חסידי, ובעיקר של חסידות בלז.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 631 יהודים, שהיוו למעלה מחמישית מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית. בשנות השלושים של המאה ה-20 אירעו מספר תקריות אנטישמיות בעיירה.

### בשואה
עם כניסת הגרמנים לעיירה במהלך מבצע ברברוסה, בקיץ 1941, קיבלו אותם האוקראינים המקומיים בפרחים, ולאחר מכן, החלו בביצוע מעשי שוד של רכוש היהודים במקום. בהמשך, גייסה המשטרה האוקראינית את יהודי היישוב לעבודות כפייה משפילות, תוך רצח של מספר יהודים, והוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, החרמת רכוש והגבלות תנועה. מעת לעת ערכו הגרמנים, לעיני הקהל האוקראיני, מעשי התעללות פומביים ביהודי העיירה, ובהם תלישת זקנים ופאות וחילול והרס בית הכנסת ובית המדרש שבעיירה.

יומיים לאחר ראש השנה תש"ג פשטו שוטרים גרמנים ואוקראינים על העיירה, וריכזו את יהודיה במגרש ריק, תוך ירי בחולים ובתשושים. מספר יהודים שניסו להימלט מהאקציה נתפסו בידי איכרי הסביבה, והוסגרו לגרמנים. ממקום הכינוס הוצעדו היהודים לתחנת הרכבת בראדז'ייחוב, ומשם שולחו בקרונות משא צפופים למחנה ההשמדה בלז'ץ. לאחר הגירוש, בזזו האוקראינים את דירות היהודים ביישוב. כ-50 יהודים שעוד הושארו בעיירה נרצחו מאוחר יותר.

## קישורים חיצוניים

* 
* סטויאנוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* סטויאנוב באתר JewishGen 

קטגוריה:מחוז לבוב: יישובים
קטגוריה:גליציה
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16
עת הזמיר (דיסני)

**עת הזמיר** (באנגלית: **Melody Time**) הוא סרט משנת 1948 של אולפני ההנפשה של וולט דיסני. זהו אחד מסרטי החבילה של החברה (סרטים הכוללים בתוכם מספר קטעים קצרים) שהופצו בשלהי שנות ה-40. סרט זה, בזהה לסרט "הבה לי מוזיקה", מהווים גרסה מודרנית עם שירי עם של הסרט "פנטסיה".

זהו סרט החבילה החמישי של אולפני ההנפשה של וולט דיסני לאחר "סלודוס אמיגוס", "שלושת הקבלרוס", "הבה לי מוזיקה" ו"חופשי ומאושר".

זהו הסרט העשירי בסרטי ההנפשה של חברת וולט דיסני.

## הפקה
בסוף 1947, דיסני הכריז כי יפיץ שני סרטים המאחדים מספר סרטונים קצרים תחת השמות "עת הזמיר" ו"**שתי דמויות מרתקות**", אשר יופצו באוגוסט 1948 ו-1949 בהתאמה. "**עת הזמיר**" הופץ לבסוף מוקדם מן המתוכנן, בחודש מאי. **עת הזמיר** נחשב כאחרון סרטי האנתולוגיה שנעשה על ידי חברת וולט דיסני (הסרט הבא שהופץ כך היה "הרפתקאות איכבוד ומר טוד", אשר כולל שני פרקים).

אותם "סרטי חבילה" היו "אוספי סרטים קצרים ולא מוכרים אשר דיסני הפיקו והפיץ כסרטים באורך מלא במהלך מלחמת העולם השנייה". הסרטים היו זולים מבחינה כלכלית ואומנותית ונועדו לשם החזקת החברה, כדי שלא תקרוס, עד שהחברה תוכל לשוב ולהפיק סרטים באורך מלא (מה שהצליח לאחר שנתיים, עם הפצת הסרט "סינדרלה").

**עת הזמיר** היה הסרט האחרון של דיסני אשר לקחו בו חלק האחיות אנדרוז. הוא גם היה הסרט האחרון באורך מלא של דיסני שהופיעו בו דונלד דאק וחוזה קריוקה, עד לשנת 1988, כשהופיעו בסרט "מי הפליל את רוג'ר רביט".

## צוות שחקנים
* רוי רוג'רס - בתפקיד עצמו, קריין וזמר (בקטע "פקוס ביל").
* טריגר  - "הסוס החכם בעולם הסרטים", בתפקיד עצמו.
* דניס דיי - קריין, זמר, דמויות בקטע "ג'וני אפלסיד".
* האחיות אנדרוז - זמרות (בקטע "הסירה הקטנה").
* פרדי מרטין - מנצח מוזיקלי (בקטע "במבל בוגי").
* את'ל סמית' - פסנתרנית (בקטע "אשמת הסמבה").
* פרנסס לנגפורד - זמרת (בקטע "סיפור בשלג").
* באדי קלארק - זמר וקריין.
* בוב נולאן - בתפקיד עצמו, זמר וקריין (בקטע "פקוס ביל").
* להקת "בני החלוצים" - בתפקיד עצמם, זמרים וקריינים (בקטע "פקוס ביל").
* להקת "אחיות הסעודה" - זמרות (בקטע "אשמת הסמבה").
* בובי דריסקול - בתפקיד עצמו (בקטע "פקוס ביל").
* לואנה פאטן - בתפקיד עצמה (בקטע "פקוס ביל").
* מל בלאנק - הסירה הקטנה (קולות רקע ושריקות).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 1948
קטגוריה:אולפני ההנפשה של וולט דיסני: סרטים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
נבחרת קוריאה הדרומית בכדורגל נשים

**נבחרת קוריאה הדרומית בכדורגל נשים** מייצגת את קוריאה הדרומית בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל של קוריאה הדרומית. 

משחקה הראשון של הנבחרת נערך ב-1990 נגד יפן, במה שנחשבת עד היום לתבוסה הכי גדולה בתולדות הנבחרת (13-1). שנה לאחר מכן, היא כבר השתתפה בפעם הראשונה באליפות אסיה, אך לא הצליחה לעבור את שלב הבתים. 

ב-2003, העפילה קוריאה הדרומית בפעם הראשונה בתולדותיה לגביע העולם של פיפ"א, לאחר שסיימה במקום השלישי באליפות אסיה ששימשה כטורניר המוקדמות. בטורניר זה, היא הפסידה בכל שלושת משחקיה ולא עברה את שלב הבתים. 12 שנים אחר כך, העפילה הנבחרת בפעם השנייה בתולדותיה לגביע העולם, ונעצרה רק בשמינית הגמר על ידי צרפת. 

## כל [[גביע העולם בכדורגל לנשים|גביעי העולם]]
*1991 עד 1999 - לא העפילה
*2003 - שלב הבתים
*2007 - לא העפילה
*2011 - לא העפילה
*2015 - שמינית גמר
*2019 עד 2023 - שלב הבתים

## כל אליפויות אסיה
*1975 עד 1989 - לא העפילה
*1991 - שלב הבתים
*1993 - שלב הבתים
*1995 - מקום רביעי
*1997 - שלב הבתים
*1999 - שלב הבתים
*2001 - מקום רביעי
*2003 - 20x20px מקום שלישי
*2006 - שלב הבתים
*2008 - שלב הבתים
*2010 - שלב הבתים
*2014 - מקום רביעי
*2018 - שלב הבתים
*2022 - 20x20px מקום שני
*2026 - חצי הגמר

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קוריאה הדרומית: כדורגל
קוריאה הדרומית
קטגוריה:נבחרות קוריאה הדרומית
קטגוריה:קוריאה הדרומית: ספורט נשים
נסכיז'

**נסכיז**' (באוקראינית: **Воля**, **ווליה**; בפולנית: **Niesuchojeże**, נייסוחויז'ה; ביידיש: **נעשכיז**) הוא כפר קטן במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
ראשיתו של הכפר במאה ה-16, עת השתייך לנסיכים ממשפחת סנגושקו. במחצית השנייה של המאה ה-16 התגוררו בכפר כ-500 איש. בשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי היישוב
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בכפר הוא משנת 1569. במהלך המאה ה-17 היו יהודי המקום כפופים לקהילת לודמיר, ובמהלך המאה ה-18 לקהילת קובל.

מאמצע המאה ה-18 פעלה ביישוב שושלת אדמו"רי נשכיז, אשר האדמו"ר האחרון שלה, שמואל בן רבי יצחק דוד, נספה בשואה. בסוף המאה ה-19 נמנו ביישוב 814 יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 435 יהודים מתוך 469 תושבים (כ-93%), והתקיימה בו פעילות ציונית. בכפר נולד בראשית המאה ה-20 המשורר אבות ישורון.

עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים, ב-27 ביוני 1941, הוטלו על יהודיו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, חובת ביצוע עבודות כפייה, חובת תשלום סכומי כופר והגבלות תנועה. בתחילת 1942 נאסרו 25 צעירות יהודיות מהכפר. הן הולקו בעירום בידי האוקראינים, וחלקן נאנסו. מעת לעת המשיכו השוטרים האוקראינים בביצוע מעשי התעללות ושוד בקרב יהודי היישוב.

באוגוסט 1942 פשטו כמה מאות שוטרים אוקראינים על היישוב, וריכזו את יהודיו. ממקום הכינוס נלקחו היהודים לבורות ירי בהם נרצחו. כמה עשרות יהודים הצליחו להימלט מהאקציה ליערות הסביבה, וחלקם חברו ליחידות פרטיזנים סובייטיות.

## קישורים חיצוניים
* נסכיז' באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 

קטגוריה:מחוז ווהלין: יישובים
קטגוריה:מחוז ווהלין: עיירות יהודיות
קטגוריה:בורות ירי בשואה
חקירה אפידמיולוגית

באפידמיולוגיה (תורת המגפות) **חקירה אפידמיולוגית** היא מחקר, הנערך על ידי אנשי אקדמיה, לרוב בשירות רשויות הבריאות הממלכתיות, ותפקידו הוא להתחקות על מהלך התפרצות מגפה ברמת הפרט – מיהו האדם או בעל החיים הספציפי שגרם להפצת מחלה מידבקת. החולה הראשון בהתפרצות מכונה "**[[חולה 0]]**".

## כלים לחקירה אפידמיולוגית
באופן מסורתי, בעבר, החקירה האפידמיולוגית נעשתה באמצעות תשאול של החולה וסביבתו על מקומות בהם שהה כשהוא חולה, אולם כיום, נוסף על השימוש בתשאול אנושי, נעשה לעיתים שימוש בטכנולוגיות מתקדמות יותר לצורך החקירה ובהן איכון טלפונים סלולריים וקבלת מידע באמצעותם על מקומות בהם שהה החולה, וכן באמצעות הורדת אפליקציה המדווחת על מקומות בהם שהה האדם שהתגלה בדיעבד כחולה, או לבישת צמיד המעדכן על מיקומו.

עם התפרצות מגפת הקורונה בשנת 2020, נעשה שימוש בכלים הטכנולוגיים במדינות מסוימות ובהן טאיוואן, דרום קוריאה וישראל. כמו כן, ישנן מדינות שמחייבות את האזרחים להוריד אפליקציה לצורך החקירה האפידמיולוגית.

השימוש באיכון סלולרי שנוי במחלוקת ויש הרואים בו פגיעה בפרטיות לאור זאת יש מדינות בעולם שמתירות את השימוש באוכן הסלולרי רק באמצעות פיקוח של שופט בדימוס, וכן יש מדינות שמאפשרות רק למשטרה גלויה ולא לשירותי ביטחון. הנציבות האירופית (הרשות המבצעת של האיחוד האירופי) קבעה עקרונות שיעמדו בבסיס  של המדינות החברות באיחוד לניטור ומעקב אחרי חולי קורונה.

כמו כן, יש רופאים המטילים ספק באפקטיביות של האיכון סלולרי וטוענים שאינו מוגדר כחקירה אפידמיולוגית.

בעת התפרצות נגיף הקורונה בישראל בשנת 2020 החליטה הממשלה על שימוש באיכון הסלולרי שיבוצע באמצעות שירות הביטחון הכללי, דבר שעורר ביקורת בציבור ואף החלטה של בית המשפט העליון לדחות את השימוש עד לאישורו בכנסת. בהמשך עלתה האפשרות לחלק צמידי בלוטות' למעקב שישאו אנשים שאין להם סמרטפונים.

במרץ 2021, החלה חברת סופרקום בפרויקט פיילוט של משרד הבריאות, המציע לנוסעים הנוחתים בנתב"ג, והמחויבים בבידוד, לקבל אזיקים אלקטרוניים כחלופה לשהות במלונית.

### תוצאות חקירה אפשריות
* איזה נוסע הביא למדינתו מחלה שהתפרצה במוקד מרוחק
* מקור ספציפי לתחלואה מצריכת בשר נגוע
* איתור חיות בר נגועות (כלבת למשל)
* איתור מקור הכשל במערך החיסונים

### שימוש בתוצאות
* עצירת הגורם המפיץ את המחלה, אם הוא עדיין פעיל
* גיבוש דרכי התנהגות להתגוננות מפני התפרצות עתידית של המחלה
* עדויות במשפט נגד עבריינים, שעברו על חוקי תברואה

## קישורים חיצוניים
* טופס הודעה אינדיבידואלית על מחלה מחייבת הודעה ושאלוני חקירה אפידמיולוגית, באתר משרד הבריאות
* החקירה האפידמיולוגית באירוע ביולוגי חריג, ד"ר איתמר גרוטו, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב מסמך לא זמין 22-2-21

## הערות שוליים

קטגוריה:אפידמיולוגיה
ירים-ליאם השני

**ירים-ליאְם השני** (, נכתב גם לפי הכתיב האכדי **ירים־לים** או **ירימלים**; מלך בין השנים 1720–1700 לפנה"ס לערך, על פי הכרונולוגיה התיכונה) היה המלך החמישי בממלכת ימחֿד האמורית, שמרכזה שכן בעיר חלב. הוא ירש את אביו, המלך אבה־אל הראשון.

המידע על ממלכת ימחֿד מקורו בלוחות בכתב יתדות שנמצאו בחפירות הארכאולוגיות במרי ואללחֿ. העיר חלב כמעט ולא נחפרה. בתקופת מלוכתו של ירים־ליאם השני, ממלכת מרי הייתה כבר הרוסה. מעט מאוד ידוע על ירים־ליאם השני. חותמת על גבי חותם שהתגלתה באללחֿ אישרה את קיומו. בכתובת הוא מציין שהוא בנו של אבה־אל הראשון. הכתובת מציינת שהוא היה אהוב על ידי האל הדד. על פי הכתובת אחד משמות שריו היה איני-כובבה.

ירים־ליאם השני מת בשנת 1700 לפנה"ס, ויורשו היה בנו נקמי־יפוע.

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ימחד
ג'ומנה

הקיסר **ג'ומנה** (ביפנית: Jomei tennō **天智天皇**) (593–641) היה הקיסר ה-34 של יפן. ירש את דודתו הקיסרית סואיקו. לאחר מותו ירשו מספר קרובים את הקיסרות, כולל אחיניתו, אחינו ושנים מבניו. בשנת 770, כמאה שנים לאחר מותו, עברה הקיסרות לידי נינו, הקיסר קונין, שממנו יצאו כל קיסרי יפן עד היום.

ברשומות ההיסטוריות של יפן מסופר כי הקיסר ג'ומיי ויתר על גבית מיסים שלוש פעמים, ובסופו של דבר התרושש כל כך עד שלא יכל לתקן את הגג הדולף בארמונו.

הארכאולוגים היפנים מאמינים שמצאו עדויות לתל קבורה בהריסות קויאמדה, שבמחוז נארה ביפן, שמתוארך מאמצע המאה השביעית, שעשוי להיות מקום מנוחתו הסופי של הקיסר ג'ומנה.

## ראו גם
* קיסרי יפן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קיסרי יפן
קטגוריה:ילידי 593
קטגוריה:נפטרים ב-641
אנדראס כריסטנסן

**אנדראס בדקר כְּרִיסְטֵנְסֶן** (בדנית: **Andreas Bødtker Christensen**; נולד ב-10 באפריל 1996 בלילרוד שבדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת הבלם בברצלונה ובנבחרת דנמרק.

## קריירת מועדונים
כריסטנסן נולד בלילרוד שבדנמרק. הוא גדל במחלקת הנוער של ברונדבי, וכבר בגיל צעיר זכה להתעניינות מצד קבוצות אירופאיות בכירות.

### צ'לסי
ב-7 בפברואר 2012 חתם כריסטנסן בצ'לסי בהעברה חופשית. עם הצטרפותו למועדון אמר: "בחרתי בצ'לסי כי הם משחקים את הכדורגל שאני אוהב". ב-28 באוקטובר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כששיחק 90 דקות בניצחון 1–2 נגד שרוסברי טאון בגביע הפוטבול ליג. ב-24 במאי 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, כשהחליף את ג'ון אובי מיקל 12 דקות לסיום בניצחון 1–3 נגד סנדרלנד.

### ההשאלה לבורוסיה מנשנגלדבך
ב-10 ביולי 2015 הצטרף לבורוסיה מנשנגלדבך בהשאלה לשתי עונות. ב-15 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות במשחק הליגה בו הפסידה בורוסיה מנשנגלדבך לבורוסיה דורטמונד בתוצאה 0–4. הוא שיחק בגלדבאך שתי עונות, בסיומן חזר לצ'לסי.

### ברצלונה
ב-4 ביולי 2022 חתם בברצלונה.

## קריירה בינלאומית
ב-8 ביוני 2015 ערך כריסטנסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דנמרק, כשהחליף את פייר-אמיל הויביאו בדקה ה-69 במשחק הידידות נגד נבחרת מונטנגרו שהסתיים בניצחונה של נבחרת דנמרק בתוצאה 1–2.

נכלל בסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2024.

## תארים
;צ'לסי
* אליפות אנגליה: 2014/2015
* גביע הפוטבול ליג: 2014/2015
* הגביע האנגלי:2017/2018
*הליגה האירופית: 2018/2019
*ליגת האלופות: 2020/2021
*הסופר קאפ האירופי: 2021
*גביע העולם למועדונים: 2021
; ברצלונה
* לה ליגה: 2022/2023, 2024/2025
* גביע המלך הספרדי: 2024/2025
* הסופר קאפ הספרדי: 2023, 2025

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים דנים
קטגוריה:בלמי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת דנמרק
קטגוריה:ספורטאים דנים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים דנים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים דנים בספרד
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1996