עין גדי (יישוב עתיק)

250px|ממוזער|אזור עין גדי כיום
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[בית הכנסת העתיק בעין גדי]]
[250px|ממוזער|יעל במערות [נחל דוד]]
**עֵין גֶּדִי** היה יישוב עתיק ומרכזי לחופו המערבי של ים המלח. שרידיו, הכוללים את בית הכנסת העתיק מהמאה השישית עם רצפת פסיפס מהמרשימות בארץ ישראל, מעידים על רצף של התיישבות יהודית במשך כ-1,300 שנה, החל מהמאה ה-7 לפנה"ס ועד המאה ה-6 לספירה. היישוב נזכר רבות בתנ"ך, בכתבי יוסף בן מתתיהו, בכתבי חז"ל ובמקורות נוצריים קדומים, ושמו השתמר עד העת החדשה (עין ג'די).

אזור עין גדי היה מיושב בתקופות שונות, ובתחום הגן הלאומי של עין גדי נמצאו שרידי מקדש מהתקופה הכלקוליתית.

## בתנ"ך
השם עין גדי נזכר רבות בתנ"ך, ומקורו כנראה בעיזים וביעלים שרעו בסביבת היישוב הפורה והמעיין הסמוך אליו. יעלים אלה, המצויות באזור עין גדי עד ימינו, תועדו כבר בכלי פולחן מהתקופה הכלקוליתית שנמצאו בנחל משמר הסמוך.

תחילה נזכרת עין גדי בתנ"ך בתיאור ערי המדבר שבנחלת שבט יהודה: . בהמשך, נזכר היישוב כמקום אליו ברח דוד מפני שאול: .

היישוב מוזכר גם במקומות אחרים במקרא: בספר יחזקאל, במגילת שיר השירים ובספר דברי הימים.

בדברי הימים ב' מכונה עין גדי בשם **חַצְצוֹן תָּמָר**, ובה התרכזו צבאות זרים ללחימה בממלכת יהודה:

השם "חצצון תמר" נזכר גם בספר בראשית בהקשר למלחמות אמרפל. רמז לשם הקדום ניתן למצוא בוואדי חצאצה, הסמוך לעין גדי, הקרוי כיום נחל חצצון.

בסוף ספר ירמיהו, כאשר מתוארת היציאה לגלות בבל, נאמר: . במסכת שבת אמר על כך רב יוסף: "אלו מלקטי אפרסמון מעין גדי ועד רמתא".

## היסטוריה
בחפירות ארכאולוגיות שנערכו בתל גורן, מקום מושבה של העיר עין גדי הקדומה, בין נחל דוד ונחל ערוגות, נחשפו ממצאים החל מימי ממלכת יהודה עד התקופה הרומית והתקופה הביזנטית. היישוב היהודי בעין גדי נחרב בזמן חורבן בית ראשון, אך התחדש עם שיבת ציון.

בתקופת המרד הגדול נזכרת עין גדי בכתבי יוסף בן מתתיהו כעיר מחוז. הסיקריים, שהתבצרו במצדה באותה עת, נהגו לפשוט על היישובים היהודיים הסמוכים. בחג הפסח פשטו על עין גדי ובזזו את המקום: "המיתו את החלשים אשר לא היה להם כוח לברוח, את הנשים והילדים, שבע מאות נפש ומעלה".

בעת דיכוי מרד בר כוכבא נפגע היישוב קשות. חלק מהתושבים, ובהם פרנסי עין גדי מטעמו של בר כוכבא, יהונתן בן בעיה ומסבלה בן שמעון וכן בבתא בת שמעון, מצאו מקלט במערות נחל חבר הסמוכות (מערת האימה ומערת האגרות), ומתו במצור הרומי עליהן.

בתקופת התלמוד השתקם היישוב, והיה ל"כפר גדול מאוד של יהודים", כפי שהעיד אוסביוס באונומסטיקון מתחילת המאה הרביעית לספירה.
ד"ר פורת סבור שעין גדי היה כפר יהודי היה מיושב בתקופה הביזנטית (מאה 4'-7' לסה"נ) עד שהישוב נשרף כולו, ואיש מתושביו לא חזר להתיישב בו, או לחטט בחורבותיו כדי להציל רכוש יקר. בחפירות הארכאולוגיות של בית הכנסת השרוף, נמצאו בנוסף למגילה המפוחמת גם מנורת 'שבעה קנים' מברונזה, את קופת הקהילה ובה כ-3,500 מטבעות, נרות שמן מזכוכית וחרס, וכלים לשמירת בשמים.

אין בידינו מידע על הסיבות לשריפה הגדולה, אך ההשערות לסיבת החורבן נעות מפשיטה של בדואים מהאזור שממזרח לים המלח, ועד לסכסוכים עם השלטון הביזנטי ברדיפות נגד היהודים והשומרונים בתקופת יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית ובמרידות שפרצו בעקבותיהן בהן השתתפו גם יהודים וגם שבטים ערביים שהשתתפו בדיכוי לצד כוחות בזנטים כגון שבט ע'סאן שהשתתף בדיכוי מרד השומרונים של יוליאנוס בן צבר.

 ד"ר דונלד צבי אריאל העלה השערה שהיישוב חרב בין היתר בגלל מגפת הדבר שהייתה גם היא בתקופת יוסטיאנוס, כמו כן אפשר ששילוב של אירועים אלו שם קץ ליישוב מפואר זה.

אמנם בעונות החפירה שנערכו בשנים 1993–1995 נמצאו
שלושה מטבעות ממלוכיים, שניים מהם מסוף
המאה הי"ד לסה"נ והשלישי — תוארך כללית
למאה הי"ד. שני מטבעות נוספים מסוף המאה
הי"ד לסה"נ נתגלו בשנת 1995 בחפירה של גדעון
הדס ליד מעיין עין גדי, דבר המעיד על התיישבות אפשרית גם בתקופה הממלוכית,אם כי מספר המטבעות מעיד על התיישבות מצומצמת מאוד.

במשך השנים התפרסמה עין גדי בגידול אפרסמונים לבושם אפרסמון, לשמן אפרסמון ולתרופות. בפסיפס שנחשף בבית הכנסת במקום מופיעה קללה שהוטלה על מי שיעז לגלות את "רזה דקרתא" ("סוד העיירה" בארמית). רוב החוקרים מאמינים שאותו סוד הוא סוד הכנת שמן האפרסמון.

הרופא היווני גלנוס (המאה ה-2 לספירה) מציין שלבלסם שנקרא 'הסורי' יש "שם נוסף על שם המקום בו הוא גדל בכמות הגדולה ביותר והוא היפה ביותר, כי הוא נקרא 'העין-גדיי', בהיותו עולה על זה הגדל במקומות אחרים בפלשתינה". גלנוס הוא הסופר הפגאני היחיד שמקשר באופן מפורש את הבלסם לעין גדי.

יש המקשרים את המטמון מן התקופה הכלקוליתית שהתגלה במערה בנחל משמר, וכלל כ-400 כלי נחושת, רובם בעלי אופי פולחני, עם המקדש הכלקוליתי בעין גדי.

## ראו גם
* שמורת עין גדי
* קיבוץ עין גדי
* בית הכנסת העתיק בעין גדי
* המקדש הכלקוליתי בעין גדי

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עין גדי
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:מדבר יהודה: אתרים ארכאולוגיים