open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ה'תש"ל

## אירועים
* ט"ז בחשוון – המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השביעית
* ו' בטבת – גולדה מאיר מציגה את ממשלתה השנייה (החמש עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
* ט"ז בטבת – ספינות שרבורג – חמישה סטי"לים של חיל הים הישראלי חומקים ממספנות נמל שרבורג שבצרפת למימי תעלת למאנש בדרכם לישראל
* י"ח בטבת – מבצע תרנגול 53 – כוחות צה"ל משתלטים על תחנת מכ"ם מצרית ומביאים את המתקן לישראל
* כ"ט בטבת – מלחמת ההתשה: תחילת ההפצצות של חיל האוויר בעומק שטח מצרים
* ט"ו בשבט – מלחמת ההתשה: כוח צנחנים משתלט על האי שדואן שבמפרץ סואץ
* ט"ו באדר א' – פיגוע בטיסת סוויסאייר 330 משווייץ לישראל. המטוס מתרסק ו-47 איש נהרגים, מהם 15 ישראלים
* כ"ב בניסן – מכתב השמיניסטים נשלח לראש הממשלה, גולדה מאיר
* ט"ז באייר – פיגוע באוטובוס ילדי אביבים
* כ"ד באייר – מלחמת ההתשה: בהיתקלות עם יחידת קומנדו מצרית, נהרגים 13 חיילי צה"ל ושניים נשבים
* כ' בסיוון – הוקם היישוב אלון שבות שבגוש עציון הנקרא על שם האלון הבודד
* כ"ו בתמוז – בקרב אוויר באזור תעלת סואץ הפילו טייסי חיל האוויר הישראלי חמישה מטוסי קרב שטייסיהם רוסים
* ב' באב – שרי גח"ל פורשים מ"ממשלת הליכוד הלאומי" עקב התנגדותם לתנאי הפסקת האש במלחמת ההתשה
* ה' באב – מסתיימת מלחמת ההתשה
* ל' באב – התנקשות כושלת בחוסיין מלך ירדן מובילה לאירועי ספטמבר השחור

## נולדו
* ה' בתשרי – קובי אוז, מוזיקאי וסופר ישראלי, סולן להקת טיפקס
* י"ז בתשרי – עודד מנשה, שחקן ואחד ממנחי ערוץ הילדים
* א' בטבת – אלומה גורן, כדורסלנית ישראלית
* ח' בשבט – עמי סמולרצ'יק, שחקן ישראלי
* י"ט בטבת – לינוס טורבאלדס, מתכנת, יוצרה של מערכת ההפעלה לינוקס
* כ"ט באדר א' – פפי תורג'מן, כדורסלן ישראלי
* א' בניסן – ניר אורבך, חבר הכנסת ישראלי
* י"ז באייר – יגאל עמיר, רוצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין
* ט"ז בסיוון – אורן סמדג'ה, ג'ודוקא ישראלי
* כ' בסיוון – לימור מזרחי, כדורסלנית ישראלית
* י"ג באלול – אראל סג"ל, עיתונאי ופובליציסט ישראלי
* כ"ט באלול – גלעד ארדן, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושגריר ישראל באו"ם

## נפטרו
* ג' בכסלו – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן
* כ"ז בטבת – מקס בורן, פיזיקאי ומתמטיקאי גרמני-יהודי (נולד ב-ה'תרמ"ג)
* ח' בשבט – לאה גולדברג, משוררת, סופרת וכלת פרס ישראל
* כ"ב בשבט – אריה בן-אליעזר, איש התנועה הרוויזיוניסטית והאצ"ל וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נולד ב-ה'תרע"ד)
* י"א באדר א' – שמואל יוסף עגנון, סופר עברי, חתן פרס נובל לספרות (נולד ה'תרמ"ז)
* כ' באדר ב' – נתן אלתרמן משורר (נולד ה'תר"ע)
* כ"ה באדר ב' – רבי יצחק אבוחצירא, אשר כונה "הבאבא חאקי" ושימש כרב ברמלה ולוד, נהרג בתאונת דרכים
* כ"ו באדר ב' – אביגדור המאירי משורר ישראלי (נולד בהתר"ן).
* י"ט באייר – הרב עזרא עטייה ראש ישיבת פורת יוסף
* ח' בסיוון – ישראל ברזילי, שר וחבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ב-ה'תרע"ג)
* י"ג בתמוז – חיים משה שפירא, שר ב-15 ממשלות ישראל הראשונות ממנהיגי המפד"ל
* ה' באלול – זלמן ארן, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלת ישראל (1954–1960, 1963–1969), כיהן יותר מעשר שנים כשר החינוך והתרבות
* ו' באלול – יצחק גרינבוים, ממנהיגי יהדות פולין, מראשי התנועה הציונית והסוכנות היהודית, שר הפנים בממשלה הזמנית של ישראל
* כ' באלול – רבי אליהו לאפיאן, משגיח ישיבת כנסת חזקיהו בכפר חסידים (נולד ה'תרל"ו)

## פרסי ישראל
מקבלי פרס ישראל לשנת תש"ל הם:
* הרב עובדיה יוסף – ספרות תורנית
* אבא קובנר – ספרות יפה
* לאה גולדברג – ספרות יפה
* דן פטינקין – מדעי החברה
* יוסף טל – מוזיקה
* אנדרה דה-פריס – רפואה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
פפירוס נאש

שמאל|ממוזער|150px|ארבעת שברי הפפירוס המרכיבים את פפירוס נאש
**פפירוס נאש** הוא כינוי לארבעה מקטעי פפירוס שהתגלו בשנת 1898 במצרים על ידי הארכאולוג וולטר ל' נאש (Nash), ופורסמו לראשונה בשנת 1903.
בפפירוס, הכתוב בכתב עברי מרובע מהצורה של שלהי תקופת בית שני, מופיע נוסח קדם-מסורה של עשרת הדיברות, כשלאחריו מופיעה תחילתה של פרשת שמע ישראל. עד גילוי מגילות מדבר יהודה ולוחיות ברכת כהנים, היה נוסח זה הטקסט המקראי הקדום ביותר שהתגלה, ובעל משמעות רבה לחקר נוסח המקרא.

## גילוי הפפירוס
מקטעי הפפירוס נרכשו בשנת 1898 מסוחר מצרי מקומי על ידי הארכאולוג וולטר ל' נאש, והם נמסרו לספריית אוניברסיטת קיימברידג', שם הם מופקדים כיום (מס' 233). הם פורסמו לראשונה בשנת 1903 על ידי סטנלי ארתור קוק , שתיארך אותם למאה השנייה לספירה; אולם מחקרים שבאו לאחר מכן הקדימו את תיארוך הפפירוס למחצית השנייה של המאה השנייה לפנה"ס (150–100 לפנה"ס). באותם ימים היה זה גילויו של הטקסט המקראי הקדום ביותר שנמצא אי פעם, וחשיבותו לחקר נוסח המקרא הייתה גדולה. כחמישים שנה לאחר מכן התגלו בחורבת קומראן שבמדבר יהודה כדי חרס עם מאות מגילות (לצד מספר מגילות שנמצאו באתרים נוספים באזור) שזמנם קדום לפפירוס נאש, המתוארכים למאה השנייה לפנה"ס, ואשר הזניקו את חקר נוסח המקרא מספר צעדים קדימה. לשם השוואה, הממצא הקדום ביותר שנמצא נכון להיום הוא לוחיות ברכת כהנים – שתי לוחיות כסף גלולות שנמצאו במערת קבורה בכתף הינום בירושלים, המתוארכות בקירוב לשנת 600 לפנה"ס.

## תיאור הפפירוס
ארבעת מקטעי הפפירוס מרכיבים 24 שורות, וניתן לזהות חלקים מ-2–3 אותיות שככל הנראה הרכיבו את השורה ה-25. הפפירוס קטוע כאמור בחלקו התחתון ובשני שוליו, אולם על סמך הטקסט ששרד ניתן לשער את החסר.

ב-21 השורות הראשונות מופיע נוסח קדם-מסורה של עשרת הדיברות, כשבסיומו (באמצע השורה ה-21) הותיר הסופר רווח עד לסוף השורה. בשורות הבאות מופיעה תחילתה של פרשת שמע ישראל (המופיעה במקרא בספר דברים בסמיכות לפרשת עשרת הדיברות) גם היא בנוסח קדם-מסורה.

## מקורות

*Cook, Stanley A. "A Pre-Massoretic Biblical Papyrus." Proceedings of the Society of Biblical Archaeology 25 (1903): 34-56.
* Albright, William F. "A Biblical Fragment from the Maccabean Age: The Nash Papyrus." Journal of Biblical Literature 56 (1937): 145-176.


## ראו גם
* ביקורת נוסח המקרא
* ממצאים מקראים קדומים נוספים:
** לוחיות ברכת כהנים
** מגילות מדבר יהודה
** כתובת יהואש (חשודה כזיוף)

## קישורים חיצוניים


* F. C. Burkitt, The Hebrew Papyrus of the Ten Commandments, *The [[Jewish Quarterly Review]]*, **15**, 392-408 (1903)
* Emanuel Tov ,Textual criticism of the Hebrew Bible, pp-118


## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:כתבי יד עתיקים של התנ"ך
נאש
קטגוריה:עשרת הדיברות
ים השלווה

**ים השלווה** (בלטינית: **Mare Tranquillitatis**; באנגלית: **Sea of Tranquility**) הוא ים ירחי הנמצא בתוך אגן השלווה. הקואורדינטות הסֶלֶנוֹגרפיות שלו הן  וקוטרו 873 קילומטרים.

ב-1965 התרסקה בים השלווה הגשושית ריינג'ר 8, לאחר ששידרה בהצלחה 7,137 תצלומים של הירח ב-23 הדקות האחרונות של משימתה. בים השלווה נחתה גם נחתת הירח של משימת אפולו 11. נחיתה זו הייתה הנחיתה המאוישת הראשונה על הירח. לאתר הנחיתה ניתן השם בסיס השלווה, ושלושה מכתשים קטנים מצפון לבסיס נקראו מכתש אולדרין, מכתש קולינס ומכתש ארמסטרונג על שם האסטרונאוטים של משימה זו.

ליד ים השלווה נתגלה פיר המוביל למערה תת-קרקעית גדולה, שאולי תוכל לשמש בסיס לאסטרונאוטים.

## ראו גם
*גאולוגיה של הירח
*סלנוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
שלווה
ה'תשכ"ו

## אירועים
* ד' בחשוון – הוענק פרס נובל לספרות לסופר שמואל יוסף עגנון
* ז' בחשוון – המערך (הראשון) בראשות לוי אשכול זוכה בבחירות לכנסת השישית
* כ"ו בחשוון – נחנך נמל אשדוד, הנמל המודרני השני בישראל
* כ' בטבת – לוי אשכול מציג את ממשלתו השלישית (השלוש עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
* כ"ז בטבת – אינדירה גנדי נבחרת לראש ממשלת הודו
* ח' באדר – אייבי נתן יוצא במטוס פרטי למצרים ונוחת בפורט סעיד. הוא מגורש כעבור יממה
* ג' בניסן – תחילת השידורים של הטלוויזיה החינוכית
* כ"ט באב – מטוס מיג-21 עיראקי נוחת בבסיס חצור של חיל האוויר הישראלי במסגרת מבצע יהלום
* י"ד באלול – חנוכת משכן הכנסת בקריית הממשלה שבגבעת רם בירושלים.

## נולדו
* ו' בתשרי – דוד ד'אור, זמר ישראלי
* כ"ה בכסלו – מוסי רז, חבר הכנסת מטעם מרצ
* ג' בטבת – הרב זמיר כהן, יו"ר ארגון הידברות
* ד' בטבת – אמיר בן-דוד, עיתונאי, תסריטאי ומוזיקאי ישראלי
* י"ג בטבת – ישראל מימון, מזכיר הממשלה לשעבר
* ה' בשבט – אייל זמיר, הרמטכ"ל ה-24 של צה"ל
* י"ב באדר – עדי גורדון, כדורסלן ישראל
* י"ז בניסן – צביקה הדר, שחקן ומנחה ישראלי
* ו' בסיוון – ניר קלינגר, שחקן כדורגל לשעבר וכיום מאמן כדורגל ישראלי
* כ"ה באב – דניאל יאמר, איש עסקים יהודי-גרמני

## נפטרו
*י"ט בתשרי – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נולד ה'תרנ"א)
*ה' בטבת – אברהם שפירא, ראש השומרים בפתח תקווה
* כ' באדר – ויקטור בראונר, צייר יהודי-רומני (נולד ב-ה'תרס"ד)
* י"א באייר – ישראל בר, מרגל ישראלי
* ז' באלול – משה קוסביצקי, מגדולי החזנים בדורנו

## פרסי ישראל
מקבלי פרס ישראל לשנת תשכ"ו הם:
* שלמה מורג – מדעי היהדות
* הרב יצחק אריאלי – ספרות תורנית
* יעקב פולוצקי – מדעי הרוח
* משה רודולף בלוך – מדעי החיים
* אל מנספלד – אדריכלות
* דורה גד – אדריכלות

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
תשלומי ארבעה וחמישה

בדין העברי, **תשלומי ארבעה וחמישה** הם תשלומי קנס המושתים על מי שגנב שור או שה, וטבח או מכר את הגניבה לפני שנתפס. 

קנס זה נמנה במסכת בבא קמא בכלל עשרים וארבעה אבות נזקין. 

## מקור הדין
דין זה נכתב במפורש בתורה בפרשת משפטים: 

בתלמוד מבואר שעונש זה מושת על הגנב, מאחר שלא הסתפק רק בגניבה אלא העמיק את חטאו ומכר או שחט את החפץ הנגנב: .

בטעם ההבדל בין שור שמשלם חמישה ושה שמשלם ארבעה נאמרו בתלמוד שתי הסברים: לדעת רבי מאיר הטעם שהחמירו בשור הוא מפני שביטל את בעל השור ממלאכתו בכך שגנב את שורו: . לדעת רבי יוחנן בן זכאי התורה הורידה מעונשו של גונב שה מפני שהבזה בגניבתו:.

הרמב"ם בספרו מורה נבוכים סבור כי הטעם שהתורה הכפילה את עונש גונב שה מגניבת שאר המטלטלים הוא מחמת שניתן בקלות לגנוב את השה שדרכו להיות בשדה, ומחמת כן הוצרכה התורה להחמיר במשפטו: .

## פרטי הדין
כתב הרמב"ם: "תשלומי כפל נוהגין בכול, חוץ משה ושור: שהגונב את השה או את השור, וטבח או מכר--משלם על השה תשלומי ארבעה, ועל השור תשלומי חמישה". אם הגניבה עודה תחת יד הגנב, משלם הגנב תשלומי כפל.

### אחרי קניין
אם הגנב קנה את הטלה בשינוי, או בייאוש לפי השיטות שייאוש לבדו קונה. ולאחר שכבר קנה את הבהמה הוא טבח ומכר. הגנב פטור מתשלומי ארבעה וחמישה כי שלו הוא טובח שלו הוא מוכר.

### טוען טענת גנב
היות שטוען טענת גנב הוקש לגנב, אף הלכה זו נאמרה גם בטוען טענת גנב, שאם אחרי שטען השומר טענת גנב ונשבע על כך, והודה לשקר טבח ומכר את הבהמה מתחייב תשלומי ד' וה'.

### שליחות
בטביחה ומכירה בשונה מכל עבירות בתורה בהם קיים בכלל שאין שליח לדבר עבירה כאן יש חריג מיוחד ואם הגנב שלח שליח לשחוט את הבהמה הגנב מתחייב בד' וה'. במקור הדין נחלקו בגמרא אפשרות אחת היא שהיות ומכירה לא ניתן לבצע אלא בשיתוף מישהו נוסף, גם בטביחה אם שיתף מישהו נוסף, השליחות חלה, אפשרויות נוספות הם או מהמילה או המיותרת או מהמילה תחת המיותרת. 

## ראו גם
* תשלומי כפל
*קנס (הלכה)

## קישורים חיצוניים
*  (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט עברי: ענישה
קטגוריה:משפט עברי: גניבות וגזילות
קטגוריה:משפט עברי: דיני קנסות
קטגוריה:בבא קמא
סריס חמה

בהלכה, **סריס חמה** הוא כינויו של אדם שנולד כסריס או שהפך כזה בדרך טבעית (ולא על ידי אדם או מחלה). סריס חמה מותר לנישואין לכל אדם.

אישה שאין ביכולתה להרות עקב פגם מולד, בדומה לסריס חמה, נקראת בהלכה "איילונית".

**סריס אדם** הוא כינויו של אדם שנהפך לסריס על ידי מעשה אדם, ובניגוד לסריס חמה, נאסר עליו 'לבוא בקהל' - נאסר עליו לשאת אישה כשרה, אך מותר לו לשאת גיורת.

## מקור

נאמר בתורה:

בתלמוד במסכת יבמות ביארו את הפסוק:

אף שבתורה אין חילוק האיך נעשה סריס, אך חז"ל בתלמוד למדו שאיסור זה נאמר רק על אדם שנעשה כרות שופכה או פצוע דכא על ידי אדם, אך אדם שנעשה כך באופן מולד, הוא אינו נכלל באיסור זה והוא מותר לבוא בקהל.

### סריס על ידי מחלה
הראשונים נחלקו בנוגע לאדם שנפצע בידי שמים (כלומר לא בסירוס ישיר על ידי אדם) לאחר לידתו, (לדוגמה, על ידי מחלה) האם סריס כזה נחשב לסריס חמה למרות שכשנולד לא היה סריס, משום שסירוסו התרחש באופן טבעי, או שנחשב לסריס אדם**,** מפני שהדבר קרה לאחר לידתו.

להלכה, בשולחן ערוך הובאו שתי הדעות, אך רבים מהפוסקים ובכללם בעל הפתחי תשובה פסקו שדינו כסריס חמה, ומותר לו לבוא בקהל.

## סימני סריס חמה
לדעת התלמוד אדם שהגיע לגיל עשרים וטרם הביא שתי שערות בשער הערווה, הרי הוא כסריס:

לאחר מכן מונה התלמוד סימנים נוספים המלמדים על כך שאדם הוא סריס חמה:

## דינים נוספים
מלבד איסור נישואים שתלוי אם האדם סריס חמה או סריס אדם, בתלמוד נזכרו דיני סריס גם בייחס לדיני ייבום וחליצה, כך למשל נזכר במשנה במסכת יבמות, שם נחלקו התנאים האם סריס אדם מתחייב לייבם וסריס חמה לא, או להפך; סריס חמה מתחייב לייבם וסריס אדם לא:

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

קטגוריה:סריסים
קטגוריה:הלכה
סופו חלוושי

**סופו חלוושי** (בגאורגית: **სოფო ხალვაში**; נולדה ב-31 במאי 1986) או **סופיקו חלוושי** היא מוזיקאית גאורגית, שייצגה את גאורגיה באירוויזיון 2007. השיר שנבחר מתוך חמישה שירים לייצוג באירוויזיון נקרא: "חלום נבואי", והוא נבחר, ב-3 במרץ 2007, כשיר הראשון של גאורגיה בתחרות.

## ביוגרפיה
סופו נולדה בבתומי. היא למדה לימודי פסנתר ואבוב. בשנת 2004 נבחרה כמנצחת בתחרות הזמרים הצעירים, "בית הספר נוטסה - 2004". סופיקו זכתה בפרס השלישי בתחרות המסחרית "הגל החדש" 2006 שהתקיימה ביורמלה שבלטביה. לאחר הצלחתה בלטביה היא חתמה חוזה בסוכנות הרוסית "ARS" בניהולו של המלחין הרוסי, איגור קרוטויו, וחזרה מנצחת למולדתה. שם קיבלה הצעה מיידית מערוץ הטלוויזיה הגאורגית, אימדי, לשמש כמנחת טלוויזיה בתוכנית "על גלי אימדי".

השיר של חלוושי הצליח להעפיל לגמר האירוויזיון, שם הגיע למקום ה-12.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות גאורגיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2007
קטגוריה:ילידות 1986
ח'אלד בולחרוז

**ח'אלד בולחרוז** (בהולנדית: **Khalid Boulahrouz**; נולד ב-28 בדצמבר 1981) הוא כדורגלן עבר הולנדי ששיחק בעמדת הבלם.

מכונה "ח'אלד הקניבל" בשל יכולתו "לבלוע" כל התנגדות כלפיו.
## חייו
בולחרוז הוא הולנדי מוסלמי, שנולד למשפחה מרוקנית שחיה בהולנד והוא הבכור בין שמונת הילדים במשפחה. כאשר הגיע לגיל 16 נפטר אביו ומאז הוא נאלץ במקביל לקריירה המקצועית שלו לתפוס את מקום אביו ולדאוג למשפחתו.

בשנת 2006 עבר בולחרוז לקבוצת צ'לסי מקבוצת המבורג. מספר חולצתו במועדון  היה 9. לאחר השאלה לסביליה עבר בשנת 2008 למועדון הכדורגל שטוטגרט. בשנת 2013 עבר לשחק בקבוצת ברונדבי. ביולי 2014 עבר לפיינורד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:בלמי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הולנד
קטגוריה:כדורגלני ואלבייק
קטגוריה:כדורגלני המבורג
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני סביליה
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג ליסבון
קטגוריה:כדורגלני ברונדבי
קטגוריה:כדורגלני פיינורד
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1981
ג'ון אובי מיקל

**ג'ון אובי מיקל** (באנגלית: **Mikel John Obi**; נולד ב-22 באפריל 1987) הוא כדורגלן עבר ניגרי ששיחק בעמדת הקשר, כשחלק גדול מהקריירה שיחק בצ'לסי ובנבחרת ניגריה.

בנערותו שיחק במועדון "אייאקס קייפטאון" עד שהחל את הקריירה המקצוענית שלו ועבר לשחק במדי קבוצת לין אוסלו, זאת לאחר שהוכיח את כישוריו והוביל את נבחרת ניגריה הצעירה לניצחון על נבחרת ארגנטינה בגמר אליפות הנוער העולמית בשנת 2005. ב-2006 עבר לשחק במדי צ'לסי.

בספטמבר 2022 הכריז על פרישה ממשחק פעיל.

## תארים
;צ'לסי
* אליפות אנגליה (2): , 
* הגביע האנגלי (4): 2006, 2008, 2009, 2011
* גביע הליגה האנגלית (2): 2006/2007, 2014/2015
* מגן הקהילה: 2009
* ליגת האלופות: 
* הליגה האירופית: 

;נבחרת ניגריה בכדורגל
* גביע אפריקה לאומות: 2013

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל ניגרים
קטגוריה:ג'וס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני לין אוסלו
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני טיינג'ין ג'ינמן טייגר
קטגוריה:כדורגלני מידלסברו
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני סטוק סיטי
קטגוריה:כדורגלני מועדון הכדורגל כווית
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2006
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2008
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2013
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בסין
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בכווית
קטגוריה:אנגלים ממוצא ניגרי
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1987
קטגוריה:כדורגלנים ניגרים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית ניגרים: כדורגל
חנקן (ציפור)

[ממוזער|[חנקן חום *Lanius cristatus*]]
ממוזער|''Lanius cabanisi''

**חַנְקָן** (שם מדעי: *Lanius*) הוא סוג עוף ממשפחת החנקניים, בסדרת ציפורי שיר.
## מאפיינים
החנקנים לוכדים חרקים, ציפורים או יונקים קטנים ומשפדים אותם על קוצים – בעיקר אלו של השיזף. שיטה זו מסייעת להם לבתר את הטרף לפיסות קטנות יותר, וגם לשמור אותו במעין "מזווה" שאליו יוכלו לחזור במועד מאוחר יותר. הסבר אחר לתופעה הוא שמדובר בדוגמה של עקרון ההכבדה אותו טבע הזואולוג אמוץ זהבי. נמצא כי פעמים רבות הטרף מאבד את ערכו כמזון ולכן ייתכן שמטרת השיפוד היא לפרסם את הזכר ולהגדיל את סיכוייו להיבחר על ידי נקבת החנקן.

מקורם המאונקל מותאם לאכילת בשר, אך הם אינם עופות דורסים אמיתיים, ואין להם טופרים חזקים להחזקת טרפם.

גודלם של החנקנים 15–36 ס"מ, בעלי ראש גדול וזנב ארוך. פס שחור החוצה את הלחי הוא מאפיין מובהק של בני הסוג. ברוב המינים צבעי הזכר עזים יותר.

רוב החנקנים מעדיפים שטחים פתוחים, ואפשר לראותם אורבים לטרפם מנקודות תצפית גבוהות, כגון צמרות עצים או עמודי חשמל. הם עטים על הטרף מלמעלה, ולוכדים אותו במעופם או על הקרקע.

בסוג מינים רבים שתפוצתם באפריקה ובאירואסיה, ושני מינים מצויים בצפון אמריקה. אין נציגים של סוג זה בדרום אמריקה או באוסטרליה. חנקנים מאזורים צפוניים וממוזגים נודדים, המינים הדרומיים יציבים.

בישראל שבעה מיני חנקן, רובם חולפים. מספר המינים יכול להיות אף גדול יותר, לפי שיטות מיון נפרדות לכמה תת-מינים של חנקן.

## מינים
* *Lanius tigrinus*
* *Lanius bucephalus*
* *Lanius collurio*
* חנקן ערבות (*Lanius isabellinus*) – בישראל הוא חולף וחורף נדיר אך קבוע
* חנקן טורקסטני (*Lanius phoenicuroides*) – בישראל הוא חולף נדיר למדי, בעיקר בדרום הארץ
* חנקן חום (*Lanius cristatus*)
* חנקן אדום-גב (*Lanius collurioides*) – בישראל הוא חולף נפוץ
* *Lanius gubernator*
* *Lanius souzae*
* *Lanius vittatus*
* חנקן חלוד-גב (*Lanius schach*) – בישראל הוא נצפה פעם בודדת ב-1982
* *Lanius tephronotus*
* *Lanius validirostris*
* חנקן שחור-מצח (*Lanius minor*) – בישראל הוא חולף שכיח, נפוץ יותר בנדידת הסתיו
* חנקן לודוויקיאנוס (*Lanius ludovicianus*)
* חנקן גדול (*Lanius excubitor*) – בישראל הוא יציב מצוי
** חנקן חיוור (*Lanius excubitor pallidirostris*), תת-מין של חנקן גדול
* חנקן דרומי (*Lanius meridionalis*)
* *Lanius sphenocercus*
* *Lanius excubitoroides*
* *Lanius cabanisi*
* *Lanius dorsalis*
* *Lanius somalicus*
* *Lanius mackinnoni*
* *Lanius humeralis*
* *Lanius collaris*
* *Lanius newtoni*
* חנקן אדום-ראש (*Lanius senator*) – בישראל הוא חולף, מקייץ, ומקנן מצוי למדי; הנפוץ מבין מיני החנקנים בארץ
* חנקן נובי (*Lanius nubicus*) – בישראל הוא חולף מצוי למדי, ומקייץ ומקנן שכיח

## קישורים חיצוניים

* חשבתם שרק הישראלים משפדים? כתבה ווידאו מאתר החברה להגנת הטבע
* סרטי וידאו של חנקנים &lrm; באתר Internet Bird Collection

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:חנקניים
תנאי בני גד ובני ראובן

**תנאי בני גד ובני ראובן** הוא שם כולל לסדרת פרטים הצריכים להתקיים על פי ההלכה בכל תנאי, כדי שתנאי זה יהיה בר תוקף. כל תנאי לוגי כולל שני חלקים "אם ..., אז ...", ובהלכה החלק הראשון נקרא 'תנאי' והחלק השני נקרא 'מעשה'. כאשר יעדרו פרטים אלו מנוסח התנאי, יחול המעשה גם אם התנאי לא יתקיים. שמם של פרטים אלה נגזר מהסיפור התנ"כי על שבט גד ושבט ראובן.

## הדינים
### מקור הדינים
מקור הדינים הוא בחומש במדבר: 

בחומש מתואר אודות תנאי שהתנה משה עם בני שבט גד ובני שבט ראובן, בנוגע לקבלתם אחוזת נחלה בעבר הירדן המזרחי, זאת בתנאי שיצאו חלוצים למלחמה לפני אחיהם בעבר הירדן המערבי:

במשנה נלמדו דינים אלו לכל תנאי:

במשנה יש מחלוקת בין רבי מאיר שלומד שכל תנאי צריך להיות כתנאי בני גד ובני ראובן, משום שכך כתוב בפסוקים, ואילו רבי חנינא בן גמליאל לא לומד זאת משום שהוא מבין שסדר הדברים ספציפית לגבי בני גד ובני ראובן הוא הכרחי משום שאם לא היה כתוב כך אז היה נראה כאילו אף בארץ כנען לא ינחלו. השולחן ערוך פסק כדעת רבי מאיר.

### פרטי הדינים
בתלמוד מתפרשים מספר פרטים מדין זה. פרטי הדינים הנלמדים מתנאי בני גד ובני ראובן הם:

א. שיהיה המעשה דבר שניתן לבצעו גם על ידי שליח, וכל תנאי שאי אפשר לעשותו על ידי שליח, אין בו גרימה של מעשה ותוצאה, אלא סיבה וחלות דין, ולכן גם אין אפשרות לבטל את חלות הדין על ידי תנאי.

ב. שיהיה התנאי כפול, ויפרש עושה התנאי שאם יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים ואם לא יתקיים התנאי יהיה המעשה בטל, ולא יסתפק בפירוש אחד מהצדדים בלבד.

ג. שיהיה הן קודם ללאו: שתחילה יפרש עושה התנאי את הצד החיובי, שאם יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים, ורק אחר כך יפרש את הצד השלילי, שאם לא יתקיים התנאי יהיה המעשה בטל.

ד. שיהיה תנאי קודם למעשה: שקודם יפרש עושה התנאי את התנאי ואחר כך יפרש את המעשה, לדוגמה: "אם תתני לי מאתיים זוז יהיו קידושייך קידושין" - צורה תקנית, "קידושייך יהיו 'קידושין אם תתני לי מאתיים זוז" - צורה לא תקנית.

רבי חנינא בן גמליאל חולק על הצורך בתנאי כפול, ונחלקו הראשונים בדעתו אם הוא חולק גם על הצורך בשאר הפרטים הנזכרים.

רובם של הפרטים מתמקדים בדברים שנראו לחכמים כמהותיים לצורך הבהרת דעתו של עושה התנאי. נקטו חכמים שאם לא תובהר דעתו של עושה התנאי די הצורך ייתכן ועושה המעשה רוצה בקיומו גם אם לא יתקיים התנאי, ואף שבנוסף הוא רוצה גם בקיומו של התנאי, אין הוא כורך חלות המעשה עם קיום התנאי.

## ראו גם

* תנאי (הלכה)
* תנאי בית דין

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט עברי
פיקדילי

250px|רחוב פיקדילי בשלג|ממוזער
**פיקדילי** (באנגלית: **Piccadilly**) הוא רחוב ברובע הסיטי של וסטמינסטר במרכז לונדון, הממלכה המאוחדת.
## גאוגרפיה
רחוב פיקדילי עובר ממערב למזרח כשהוא מתחיל בפינת הייד פארק ומסתיים בכיכר פיקדילי. הרחוב נמצא על חלק מכביש ה-A4, בחציו המערבי הרחוב מהווה את הגבול הצפוני של גרין פארק. לאורכו נמצאות תחנות הרכבת התחתית פינת הייד פארק, גרין פארק ופיקדילי סירקוס, הוא גם מעניק את שמו לקו פיקדילי. פיקדילי נחשב לאחד הרחובות הישרים והרחבים יותר בלונדון ולאורכו ישנם מספר אתרים חשובים.

עד למאה ה-17 נקרא פיקדילי "רחוב פורטוגל", כמחווה לקתרינה, נסיכת פורטוגל, אשתו של צ'ארלס השני, מלך אנגליה. השם פיקדילי ככל הנראה נובע מחייט בשם רוברט טיילור אשר בנה את ביתו ברחוב בשנת 1612, הוא עשה את כספו ממכירת צווארוני פיקדיל. החל משנת 1660 והרסטורציה של המלוכה, החל כל האזור המערבי של לונדון בתנופת פיתוח ורחוב פיקדילי החל להתעצב בתור רחוב אופנתי בלב השכונות החדשות המתפתחות.

## אתרים חשובים לאורך הרחוב
* בית אפסלי
* שגרירות יפן
* מלון ריץ (לונדון)
* בית ארלינגטון
* בית ברלינגטון
* האקדמיה המלכותית לאמנויות
* כנסיית סינט ג'יימס פיקדילי
* בית האמבט ("Bath House")
* בית קיימברידג'  - מבנה היסטורי שנבנה במחצית השנייה של המאה ה-18. המבנה יחד עם המבנים הסמוכים נרכש על ידי אילי הנדל"ן היהודים האחים דוד וסימון ראובן, והוסב למלון ודירות יוקרה בעלות של מיליארד ליש"ט.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:וסטמינסטר: רחובות
יוון הגדולה

שמאל|ממוזער|250px|יוון הגדולה - הערים היווניות באיטליה וסיקיליה על פי מוצאן
**יוון הגדולה** (בלטינית: **Magna Graecia**) הוא אזור ההתיישבות היווני בדרום איטליה מהמאה ה-8 לפנה"ס. הוא כולל את התחום בו מוגדרים היום המחוזות הבאים של איטליה: בזיליקטה, שנקראה בעבר "לוקניה" על שם העם ששכן בה, קלבריה, פוליה וחלקים מקמפניה ומסיציליה. בתחילה הוקמו מושבות בחוף הדרומי של איטליה למהגרים חסרי קרקע אשר חיפשו מקום חדש להתנחל בו. במרוצת הזמן המושבות הפכו לערי חוף והיו לתחנות מסחר לסוחרים מיוון ארץ האם לבין התושבים ב"יוון הגדולה". החשובות שבמושבות הפכו לערים, אשר קרויות היום בשמות: בארי, ברינדיזי וטאראנטו. המתיישבים הביאו לחלקו הדרומי של חצי האי האיטלקי את התרבות היוונית, ושרידי המבנים מאותה תקופה מצויים באזור עד היום.

## כיום
על אף שרבים מהיוונים שבדרום איטליה עברו רומניזציה במהלך העת העתיקה וימי הביניים, עד היום נותרו כיסים של תרבות ושפה יוונית, בין היתר בשל הגירה מתמשכת בין דרום איטליה ויוון. דוגמה אחת לכך היא תושבי פוליה, שחלקם עדיין שומרים על שפה ומנהגים יוונים.

עם נפילת קונסטנטינופול ב-1453 החלו אצילים ביזנטיים, דוברי יוונית לחפש מקלט באיטליה. יוונים חזרו מחדש לאזור עם המאות ה-16 וה-17 לאחר כיבוש חצי האי הפלופונסי מידי ונציה, על ידי האימפריה העות'מאנית. אירוע גדול נוסף בסופו מספר גדול של יוונים חיפשו מקלט במקומות אלו הוא המצור על קורוני ב-1534. יוונים מקורוני, שנקראו גם קורוניאנים, הביאו עמם רכוש רב, וקיבלו הרשאות מיוחדות ופטורים מתשלום מיסים.

יוונים אחרים שהיגרו לאיטליה הגיעו מחצי האי המאני ונקראו מניוטים. הם ידועים במסורות הצבאיות שלהם ובנקמות הדם שלהם, שנמשכות במקרים רבים עד היום.

## שרידים מתקופת יוון הגדולה

Veduta di Paestum 2010.jpg|מקדשים בפאיסטום
Reggio calabria museo nazionale mosaico da kaulon.jpg|פסיפס בקאולוניה, קלבריה
Tavole-palatine - Hera temple.jpg|המקדש של הרה במטאפונטו, בזיליקטה
Tarentum.jpg|מטבעות מהמאה ה-5 לפנה"ס, טאראנטו
Apulian Red Figure situla, with male and female attended by satyr-collection "Magna Grecia", (MANN 81863).jpg|סיטולה  מפוליה מהמאה ה-4 לפנה"ס עם ציור בסגנון  הדמות האדומה   המתאר שתי דמויות אחת יושבת דיוניסוס (?) ושנייה מחזיקה מראה וסאטיר מחזיק לפיד בידו האחת ומוזג מתוך אונוצ'ו  בידו השנייה באוסף יוון הגדולה ב


## לקריאה נוספת

*Luca Cerchiai, Lorena Jannelli, Fausto Longo, Lorena Janelli, 2004. *The Greek Cities of Magna Graecia and Sicily* (Getty Trust) 
*T. J. Dunbabin, 1948. *The Western Greeks*
*A. G. Woodhead, 1962. *The Greeks in the West*


## קישורים חיצוניים

* מפה
* Italy rediscovers Greek heritage, BBC, 2005
* 
* 

קטגוריה:איטליה: העת העתיקה
קטגוריה:יוון העתיקה: גאוגרפיה
קשר רידולפי

שמאל|ממוזער|250px|מרי מלכת הסקוטים שקשר רידולפי נועד להכתירה כמלכת אנגליה

**קשר רידולפי** (**Ridolfi plot**) היה ניסיון בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70 של המאה ה-16 להפיל מכסאה את אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה, ולהכתיר במקומה את דודניתה, מרי מלכת הסקוטים. על פי תוכנית הקושרים, הדוכס מאלבה - מפקד הכוחות הספרדים בארצות השפלה - היה אמור לנחות באנגליה בראש חיל משלוח של 10,000 חיילים ולחבור לכוחות מקומיים שיגייסו הקושרים האנגלים. 

התערבותם הגלויה של הספרדים בענייניה הפנימיים של אנגליה נבעה משרשרת של מעשי איבה שפרצו בין אנגליה לספרד בעקבות מסעות השוד של פרנסיס דרייק. כמו כן, הפיצול שחל בעולם הנוצרי, בעקבות צמיחתה של תנועת הרפורמציה שיזם מרטין לותר ולאור החלפת הזרם הנוצרי באנגליה מנצרות קתולית לנצרות פרוטסטנטית, עורר את התנגדותם של הספרדים הקתולים. הקשר נחשף על ידי אנשי השירות החשאי הבריטי שבראשם עמד סר פרנסיס וולסינגהם, והמלכה אליזבת כלאה את דודניתה למשך תשע עשרה שנה, ולאחר מכן הוציאה אותה להורג באשמת השתתפות בקשר.

הקשר נקרא על שמו של בנקאי, רוברטו די רידולפי, שתיווך בין הצדדים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנגליה: היסטוריה
קטגוריה:ספרד: היסטוריה
קטגוריה:הפיכות צבאיות
הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו

ממוזער|שמאל|210px|הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו, 2013
ממוזער|שמאל|210px|תפילה שנאמרה בבתי הכנסת בבריטניה, לרגל הולדת הנסיך
**הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו** (באנגלית: **Prince Edward, Duke of Edinburgh**; נולד בשם **אדוארד אנטוני ריצ'רד לואיס** ב-10 במרץ 1964) הוא בנם של המלכה אליזבת השנייה והנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו, וה-15 בסדר הירושה לכתר הבריטי. מאז נישואיו בשנת 1999 נשא הנסיך בתואר "רוזן וסקס", וב-2023 הוענק לו התואר "דוכס אדינבורו".

## ביוגרפיה
הנסיך אדוארד הוא הצעיר מבין ארבעת ילדיהם של המלכה אליזבת השנייה והנסיך פיליפ.

הנסיך אדוארד התחתן עם סופי רייס-ג'ונס, בעלת משרד יחסי ציבור, ב-19 ביוני 1999. נולדו להם שני ילדים:
* ליידי לואיז וינדזור (נולדה ב-8 בנובמבר 2003)
* ג'יימס, רוזן וסקס (נולד ב-17 בדצמבר 2007)

הנסיך אדוארד ידוע בעיקר הודות להפקותיו ולהופעותיו הטלוויזיוניות.

כבן בית המלוכה, נוטל הנסיך חלק פעיל בפעילויות השונות המוטלות על בני הבית, ובתמורה מוענקת לו על ידי המלכה קצבה שנתית של 141,000£. במהלך העשור השני של המאה העשרים ואחת, הוא הרחיב את פעילותו ונטל על עצמו חלק מחובותיו של אביו, בשל גילו.

ביום הולדתו ה-55, ב-10 במרץ 2019, העניקה לו המלכה תואר נוסף, רוזן פורפר, המתייחס לעיירה הסקוטית פורפר (Forfar). ביום הולדתו ה-59 העניק לו המלך צ'ארלס השלישי את התואר דוכס אדינבורו, שבו החזיק אביו הנסיך פיליפ.

## תוארו
לפי המסורת בבית המלוכה, מוענק לבנו של המלך או לבנה של המלכה השולטת תואר דוכס בעת חתונתו. מסורת זו נשמרה כשאחיו הגדול, הנסיך אנדרו, קיבל את התואר דוכס יורק כשנישא לשרה פרגוסון. לקראת חתונתו של אדוארד הודיע הארמון שהתואר שיוענק לו הוא רוזן בלבד. באופן דומה, כשנולדה בתו לואיז, פורסם כי היא תיקרא ליידי לואיז וינדזור (תואר הכבוד לבתו של רוזן), ולא הוד מעלתה המלכותית, הנסיכה לואיז מווסקס, התואר לו זכאים נכדיו של השליט.

לאחר מותו של הנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו, ירש את תוארו בנו הבכור, צ'ארלס, ועם עליית צ'ארלס לכס המלכות, התמזג התואר עם הכתר. במרץ 2023, חודשיים לפני טקס ההכתרה המתוכנן של צ'ארלס, יצר המלך מחדש את תואר הדוכס מאדינבורו, והעניק אותו לאחיו. התואר ניתן לו לימי חייו בלבד, ובנו ג'יימס לא יירש אותו, אלא רק את התואר רוזן וסקס.

## אילן יוחסין

## [[סדר הירושה לכתר הבריטי]]

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:בית וינדזור: אישים
קטגוריה:דוכסי אדינבורו
קטגוריה:רוזני וסקס
קטגוריה:מסדר הבירית: אבירים וגבירות מלכותיים
קטגוריה:המסדר הוויקטוריאני המלכותי: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1964
ילקוט הכזבים

**ילקוט הכזבים** הוא אוסף סיפורים שנערך על ידי דן בן אמוץ וחיים חפר ופורסם בשנת 1956 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
האוסף זכה להצלחה גדולה ונחשב לאחד ממייצגיה החשובים ביותר של תרבות הפלמ"ח.

## על הספר
"ילקוט הכזבים" מבוסס על מדור בשם זה מאת חיים חפר דן ובן אמוץ, שהופיע במאי 1953 בכתב-העת "משא", ושהפך ב-1954 למוסף הספרותי של עיתון "למרחב". 

הספר כולל 167 סיפורים, שנבחרו מתוך קרוב ל-400, אשר "הושמעו ליד המדורה ומעל ספלי קפה בחברת אנשי שם שלא כאן המקום להזכיר שמם". לבד מחפר ובן אמוץ, תרמו לילקוט גם חיים לבקוב שתואר כאלוף מספרי הכזבים בארץ, וכן שאול ביבר (תחת הכינוי "עופר"), ירוחם כהן, חיים זינגר, מוסה פינקל ואחרים.

בהקדמה מציין בן אמוץ את הקשר בין כזב וצ'יזבט (האחרון ננטש, כאשר "ותיקי ההסתדרות וכותבי מאמרים ראשיים, החלו פתאום להשתמש בו בפזרנות מדאיגה, בחוסר דייקנות ובהפקרות") ומסביר את ההבדל בין שקר, מתיחה וכזב: "שקר הוא כשאיש אינו יודע את האמת פרט למספר עצמו. מתיחה היא שכולם יודעים את האמת, פרט לקורבן המתיחה. כזב הוא כשכולם יודעים שהסיפור אינו אלא שקר ובכל-זאת מוכנים לחזור ולשמוע אותו שוב ושוב".

עיקר הספר עוסק בהווי הפלמ"ח ובישראל של שנות ה-40 של המאה ה-20. גיבוריו, בהם ג'ורי (חיים גורי), עבד (עובד מיכאלי), פלח ואבו ליש, מתאמנים, מתעמתים עם הבריטים והערבים, חיים בגרעינים, מחזרים אחר בחורות, מתחככים באושיות היישוב ומציקים זה לזה. עם זאת, חלק מהסיפורים עוסקים גם בצה"ל הצעיר.

הספר יצא לאור בפורמט קטן, כמעיין פנקס (18.5 על 10 ס"מ). כותרות הסיפורים השונים הודפסו בכתב רש"י. איוריו של ז'אן דוד, ששובצו בספר כויניטות, מתארים את חיי השטח והשדאות של הפלמ"ח, לצד דימויים אוריינטליסטים של עצי דקל, ערבי על חמור או שתייה קפה בפינג'אן.

המהדורה הראשונה של הספר נמכרה תוך כשבוע. ההדפסה השלישית, שיצאה באזור חודש מרץ 1956 מנתה 4,200 ספרים.. עד אוקטובר נמכרו 30,000 עותקים בשש הדפסות. בשנת 1975 הודפסה מהדורת הספר בפעם העשירית.

מהדורה שנייה של הספר ראתה אור בשת 1979 ובה נוספו 30 סיפורים נוספים. מהדורה שלישית ראתה אור בשנת 2009 בפורמט אלבומי ועם איורים מאת דני קרמן.

## השפעה תרבותית
ילקוט הכזבים נחשב לאחד מתוצריו התרבותיים המובהקים של הפלמ"ח, מה גם ששני עורכי הספר שירתו בו. הספר מציג חלק ממה שכונה על ידי חיים גורי "תרבות המעגל", ישיבה סביב מדורה תוך שירה וחזרה אינסופית על אותם צ'יזבטים, כשאלו מתייחסים לחוויותיהם וליחסים ביניהם.

ציטוטים מהספר נכנסו לשיח הישראלי, ובהם "אתם נוער אתם? אתם חרא!" (אברהם שפירא ב-"נאום קצר"), "אני מתקלח פעם בחורף, אם צריך או לא צריך" ("כיתת המלוכלכים") ורבים נוספים.

בשירו של יהונתן גפן, "יכול להיות שזה נגמר", מוזכר ילקוט הכזבים כאחד מסמלי דור הפלמ"ח.

בשירו של דני סנדרסון, "היא חולה", מוזכר ילקוט הכזבים כאחד הניסיונות של החולה להתעודד.

## גלריה

קובץ:Yalkut003.jpg|קופסאות שימורים (1956), איור מאת ז'אן דוד
קובץ:Yalkut004.jpg|ג'יפ (1956), איור מאת ז'אן דוד
קובץ:Yalkut005.jpg|קומזיץ (1956), איור מאת ז'אן דוד


## קישורים חיצוניים

*על ילקוט הכזבים במרכז מידע פלמ"ח
* 
* 
* 
*
*
*
*
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי הומור וקומדיה
קטגוריה:הנצחת הפלמ"ח
קטגוריה:ספרי 1956
קטגוריה:דן בן אמוץ
קטגוריה:חיים חפר
חגי קדושים נוצרים

שמאל|ממוזער|200px|לוח חגי קדושים נוצרים של חודש יוני. כתב יד פיני מהמאה ה-14
לוח **חגי הקדושים הנוצרים** הוא שיטה מסורתית נוצרית לחלוקתה של השנה הליטורגית לימי חג, על ידי שיוכו של כל יום בשנה לקדוש נוצרי או למספר קדושים ("קדוש היום" או "יום הקדוש", אנגלית Saint's day, איטלקית Santo del giorno). מקורה של השיטה בימיה המוקדמים של הנצרות עת נהוג היה להנציח קדושים מעונים ביום מותם. כשגדל מספרם של הקדושים לקראת תחילת ימי הביניים, צוין קדוש אחד לפחות בכל יום בשנה. במסורות מסוימות שונה יומם של קדושים מסוימים וחלקם הושמטו לחלוטין מלוח החגים. לוח חגי הקדושים משתנה מכנסייה לכנסייה ועשוי לכלול שינויים גם על בסיס מקומי. יש קדושים שלהם משויכים יומיים או יותר בשנה הליטורגית. לוח השנה של חגי הקדושים הנוצרים שולב בחגים הנוצריים הנייחים והניידים העיקריים, ובשל תנועתם של החגים הניידים קורה כי ימי חג של קדושים נוצרים חלים בימי חג עיקריים שונים בשנים שונות. יש הממשיכים ונוהגים לפי המסורת העתיקה של ציון יום בשנה לפי הקדוש שזהו יום חגו.

בכנסייה האורתודוקסית ובכנסיות קתוליות מסוימות, מקובל לעיתים לבחור את שמו של ילד בהתאם לקדוש שיומו מצוין ביום לידתו, הטבלתו או חתימתו. במדינות רבות חוגגים הנוצרים את יום השם, שבו מציינים את יומו של הקדוש שאת שמו הם נושאים באופן מיוחד, בדומה ליום הולדתם.

## ראו גם
* מרטיר

## קישורים חיצוניים

* Calendar of saints

*
קטגוריה:מועדים נוצריים
ריכרד אדולף ז'יגמונדי

**ריכרד אדולף ז'יגמונדי** (הונגרית: **Richárd Adolf Zsigmondy**; 1 באפריל 1865 – 23 בספטמבר 1929) היה כימאי אוסטרו-גרמני ממוצא הונגרי, שעסק בחקר קולואידים. הוא זכה בפרס נובל לכימיה לשנת 1925 "על הדגמת האופי ההטרוגני של תרכובות קולואידיות והשיטות בהן השתמש". מכתש ז'יגמונדי בירח קרוי על שמו.

## חייו ועבודתו
ז'יגמונדי נולד בווינה לאירמה פון סקמארי ואדולף ז'יגמונדי האב, מדען שהמציא כלי ניתוח בתחום רפואת השיניים. אביו של ז'יגמונדי מת בגיל צעיר ב-1880, ואמו דאגה לחינוכו. בתיכון גילה עניין במדעי הטבע, בפרט בכימיה ובפיזיקה, והחל לבצע ניסויים במעבדה הביתית שלו.

הקריירה האקדמית שלו החלה בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת וינה, אך תוך זמן קצר עבר לאוניברסיטה הטכנית של וינה, ומאוחר יותר לאוניברסיטת מינכן במטרה ללמוד כימיה. במינכן מורהו היה פון מילר, ושם גם החל בקריירת המחקר שלו. הוא חזר לאוסטריה ב-1893 למשרת פרופסור חבר בגראץ. בתקופה זו בגראץ ביצע את עבודתו המדעית החשובה ביותר, על כימיה של קולואידים. בשנים מאוחרות יותר עבד על הידרוסול (תרחיף) זהב, ופיתח את אולטרמיקרוסקופ החרך.

ב-1903 נישא ללורה לואיז מילר, ונולדו לזוג שתי בנות, אן-מארי וקאתי. בשנת 1925 נישאה אן-מארי לד"ר אריך היקל, לימים פיזיקאי וכימאי פיזיקלי נודע.

הקריירה המדעית של ז'יגמונדי נמשכה בגטינגן שבגרמניה ב-1908, שם היה לפרופסור לכימיה, מנהל המכון לכימיה אי-אורגנית, ובה עבד עד סוף הקריירה המקצועית שלו. 

ב-1925 זכה ז'יגמונדי בפרס נובל לכימיה, על עבודתו בתחום הקולואידים בתקופת פעילותו בגראץ. אוניברסיטת גטינגן נקלעה לקשיים כלכליים חמורים בעקבות מלחמת העולם הראשונה, וכספי המענק שהתלוו לפרס סייעו מאוד לז'יגמונדי להמשיך במחקריו.

ז'יגמונדי מת ב-1929 בגטינגן.

## קישורים חיצוניים

* ריכרד ז'יגמונדי, באתר NNDB.
* קולואידים והאולטרמיקרוסקופ, ספרו של ז'יגמונדי על המצאתו ושימושיה, בתרגום לאנגלית משנת 1914, להורדה חופשית.
* 
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מינכן
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:כימאים גרמנים
קטגוריה:כימאים אוסטרים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:זוכי פרס נובל הונגרים
קטגוריה:האימפריה האוסטרו-הונגרית: אישים
קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:נפטרים ב-1929
תפילת טל

טקסט=טל על דשא|ממוזער|טל בוקר על דשא
**תפילת [[טל]]** (או **תיקון הטל** על פי הספרדים) היא תפילה או פיוט הנאמר ביום הראשון של חג הפסח בתפילת מוסף, קודם שמתחילים להזכיר טל בתפילת העמידה.

## התפילה

במקורות היהודיים מיוחסת חשיבות רבה לטל, והשפעה גדולה לקיומם של הצמחים. למעשה יש בטל תועלת לשמירה על לחות הצמחים במקומות היבשים. בתפילת טל מבקשים מהקב"ה שיוריד את הטל לברכה וירבה את יבול האדמה בקיץ. בתפילה זו אומרים פיוטים הקשורים לטל ולימות הקיץ.

משעה שאומרים **תפילת טל** ועד שמיני עצרת אומרים בתפילת העמידה בברכת גבורות מוריד הטל. לפי נוסח אשכנז בקיץ לא אומרים מוריד הטל בכלל אלא אומרים "מחיה מתים אתה רב להושיע מכלכל חיים בחסד", ברם בארץ ישראל קיבלו גם רוב מתפללי נוסח אשכנז את המנהג לומר מוריד הטל.

## סדר תפלת טל לנוסח אשכנז

[ממוזער|פתיחת תפילת הטל ב[מחזור וורמייזא.]]
בנוסח אשכנז נהוג לומר בחזרת התפילה במוסף מערכת פיוטים ("שבעתא" עם הרחבות) שנכתבה על ידי ר' אלעזר הקליר. המערכת פותחת בפיוט 'מגן' - "בדעתו אביעה חידות" ו'מחיה' - "תהומות הדום לרסיסו כסופים". לאחריה באים פיוטי הרחבה רבים, ששיאם ב'סדר פסוקים' - "אלים ביום מחסן". לבסוף אומרים את הפזמון טל תן לרצות ארצך, ולבסוף הכרזת הטל. כיום ברוב הקהילות אין אומרים את פיוטי ההרחבה, אלא רק את המגן, המחיה, והפזמון. בהרבה קהילות בארץ ישראל, נהוג לומר את הפיוטים לפני תפילת מוסף, ולומר רק את "טל תן לרצות ארצך".

ברוב הקהילות, נוהגים לומר את הפיוטים במקום שבדרך כלל מזכירים טל או גשם, כלומר, לפני מכלכל חיים בחסד. אולם במנהג פפד"מ, אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, במקום בו אומרים פיוטים בשאר המועדים.

סדר הפיוטים:

למגן
* בדעתו אביעה חידות וכו'.
למחיה
* תהומות הדום לרסיסו כסופים וכו'.
* ארשה ארוש רחשון וכו'.
* אאגרה בני איש המשרר בטל וכו'.
* תחת אלת עפר ברך מושיע בטל וכו'.
* אלים ביום מחסן וכו'.
 (ובאותן הקהילות (ראו לעיל) שבהן אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, החזן ממשיך "ממית ומחיה ומצמיח ישועה ואין דומה לך בא"י מחיה המתים").

## סדר תקון הטל לנוסח הספרדים ועדות המזרח
לנוסח הספרדים אומרים: "שזופת שמש", "שלח רוחך" (שניהם לר' שלמה אבן גבירול), "מבטח כל היצור", "כי רב להושיע ומוריד הטל" ו"בטללי אורה". יש אומרים את התפילה לפני אשרי של תפילת מוסף, יש אומרים אותה לאחר חצי קדיש שלפני תפילת העמידה, והספרדים במערב אירופה שומרים על מנהג ספרד הקדום לומר אותה בתוך חזרת הש"ץ. גם בתכלאל (הן הבלדי והן השאמי) אימצו את סדר תיקון הטל הספרדי (וכן תיקון הגשם), אך בעבר לא היה נהוג בתימן לומר תיקון הטל (או תיקון הגשם) בכלל (מעיד על כך מהרי"ץ בתכלאל עץ חיים).

בחלק מקהילות המזרח (בעיקר בבל) נהוג להוסיף קטע זה:

ברוב קהילות ספרד מתחילים מכאן:

לפי מנהג איטליה כיום אין תפילת טל, אלא בחזרת הש"ץ לאחר המלים "רב להושיע" בברכת גבורות החזן אומר "שאתה הוא ה' אלהינו משיב הרוח ומוריד הטל, לברכה ולא לקללה, לשבע ולא לרעב, לרצון ולא לרזון, לחיים ולא למוות. מכלכל חיים בחסד וכו'".

## ראו גם
* תפילת גשם

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* תיקון הטל בנוסח יהודי תטואן (מרוקו הספרדי).
* 
* תפילת טל, מתוך אתר שיתוף פיוט
* 
* ביאור תיקון הטל, בספר אשר לאברהם של הרב אברהם פונטרימולי, באתר hebrewbooks

## הערות שוליים

טל, תפילת
קטגוריה:פיוטים לפסח
קטגוריה:גשם ביהדות
קטגוריה:טל
תאודור סוודברג

**תאודור (תה) סוודברג** (בשוודית: **Theodor Svedberg**; 30 באוגוסט 1884 - 25 בפברואר 1971) היה כימאי שוודי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1926 "על עבודתו במערכות מפוזרות" (קולואידים).

## חייו
סוודברג, יליד יבלה, קיבל תואר בוגר בשנת 1905, מוסמך ב-1907, ודוקטור לפילוסופיה ב-1908, כולם מאוניברסיטת אופסלה. הוא קיבל משרת עוזר הוראה באוניברסיטה בשנת 1905, ומשרת מרצה בשנת 1907. ב-1909 קיבל, במינוי מיוחד, משרת מרצה ומדגים בכימיה פיזיקלית, וב-1912 היה לפרופסור לכימיה פיזיקלית. הוא המשיך לעבוד באוניברסיטה עד לפרישתו בשנת 1949. היה נשוי ארבע פעמים, ונולדו לו 12 ילדים, שישה בנים ושש בנות. הוא נפטר בארברו.

עבודתו של סוודברג בתחום הקולואידים תמכה בתאוריות התנועה הבראונית שהוצגו על ידי איינשטיין והגאופיזיקאי הפולני מאריאן סמולו'צובסקי. במהלך עבודתו זו, פיתח את הטכניקה של אולטרה-צנטריפוגה אנליטית, והפגין את יכולתה להפריד בין חלבונים טהורים.

היחידה סוודברג (המסומנת באות "S"), יחידת זמן המונה , או 100fsec, קרויה על שמו.

## קישורים חיצוניים

* תאודור סוודברג, באתר NNDB
* 
* 

קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:כימאים שוודים
קטגוריה:זוכי פרס נובל שוודים
קטגוריה:כימאים פיזיקליים
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:זוכי מדליית פרנקלין
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1884
קטגוריה:שוודים שנפטרו ב-1971
פסטיבל אקטיביזם

**פסטיבל אקטיביזם** או **פסטיבל פעילים** הוא אירוע שנערך בישראל, וכולל מפגש של תנועות אקטיביסטיות, מכמה ממרכיבי האוכלוסייה, מרביתן מזוהות עם השמאל הפוליטי הכלכלי והחברתי. במפגשים מוצגות דרכי פעולה, צורות חשיבה ודעות של המשתתפים. הפסטיבל פתוח לארגוני אקטיביסטים במגוון תחומי פעילות:
* צדק חברתי.
* זכויות אדם וזכויות בעלי חיים.
* שוויון בחינוך ובתעסוקה.
* קידום מודעות ועשייה סביבתית.
ממוזער|שמאל|סמל הפסטיבל השלישי
* צמצום פערים חברתיים כלכליים.
* זכויות נשים ופמיניזם.
* התנגדות לניצול ודיכוי של עובדים.
* התנגדות לכיבוש.
* מאבק בגזענות ובדיכוי.
* התנגדות לגלובליזציה התאגידית וקידום כלכלה אלטרנטיבית.
* נושאים רבים אחרים.

היוזמה לקיום הפסטיבל היה של עמותת פעולה ירוקה והוא הופק בתמיכתם הכספית של ארגונים רבים ובראשם: אוקספם (Oxfam), הקרן לסביבה ירוקה, הקרן החדשה לישראל והאיחוד האירופי.

הפסטיבל מתקיים אחת לשנה מאז 2002 (עם הפסקה של 4 שנים), ואירועיו התמקדו בשלושה ימים מרוכזים של סדנאות, הופעות של אמנים מחאתיים, הפגנות ופעולות ישירות, ובעיקר היכרות עם פעילים. אחת המטרות העיקריות של הפסטיבל הייתה ליצור כנס סיום שבו יוחלט על התארגנויות ויוזמות שיאחדו בתוכם את כל הגופים שהשתתפו בפסטיבל, אך באף אחד מהפסטיבלים מטרה זו לא הושגה.

כל אחד ואחד מהפסטיבלים התקיים באופן שלא יזיק לסביבה - לא נעשה שימוש בכלים חד פעמיים, בתי השימוש של הפסטיבל היו שירותי קומפוסט, האוכל היה טבעוני ולאחר קיום הפסטיבל לא נותר לו זכר. בכך היווה הפסטיבל ניסיון לחיות באופן השונה מחיי היום יום הרגילים.

## הפסטיבלים
# "**הפסטיבל הראשון לאקטיביזם**": אפריל 2002, שדרת האקליפטוסים בחולות ניצנים.
# "**הפסטיבל השני לאקטיביזם**": מאי 2003, יער עופר.
# "**הפסטיבל השלישי לאקטיביזם**": אפריל 2004, גבעת חביבה.
# "**פסטיבל אקטיביזם הרביעי**": אפריל 2005, לוד.
# "**פסטיבל אקטיביזם 2010**": מאי 2010, יער עמינדב.
# "**פסטיבל אקטיביזם 2011**": מאי 2011, יערות מנשה

יוזמת הפסטיבל הייתה של עמותת פעולה ירוקה. אך מדי שנה ההפקה נעשתה ביוזמת פעילים חברתיים שלקחו עליהם באופן ספונטני את האחריות. מאז הפסטיבל הרביעי בלוד, שנערך ב-2005 אף אחד לא לקח את האחריות לקיים פסטיבל נוסף, וניתנו לכך הסברים אחדים. אחד מהם הוא הכישלון שביצירת כנס סיום. הסבר אחר שנפוץ בקרב קהילת השמאל הרדיקלי בישראל הוא שהפסטיבל שיקף תקופה מסוימת שעברה על הקהילה, ושכיום הפסטיבל פחות רלוונטי. עם זאת, כיום מתקיים הפסטיבל בפעם השישית במאי 2011.

בפסטיבל החמישי השתתפו מעל 180 ארגונים, העוסקים במגוון נושאים שונים, ובהם: אנימלס, אחותי - למען נשים בישראל, מגמה ירוקה, גוש שלום, הקשת הדמוקרטית המזרחית, השומר הצעיר, זוכרות, אדם טבע ודין, יש גבול, ככר הלחם, פרופיל חדש, סדאקה-רעות, בנק"י, מאבק סוציאליסטי, זנגביל - מרכז קהילתי לצמחונות ואחרים.

## רעיון הפסטיבל
הרעיונות המרכזיים העומדים מאחורי הפסטיבל הם: "התנדבות", "שמירת סביבה", "לקיחת אחריות על חיינו" וכדומה. מטרת הפסטיבל היא הקטנת הוצאות למינימום ואי קביעת מחיר כרטיס בכניסה או ביציאה, תוך ניסיון להבהיר למשתתפים את עלות הפסטיבל. בשנת 2011 עלות הפסטיבל הייתה 250 אלף שקל. המארגנים הצליחו לאסוף פחות. נוצר מצב של גירעון שמעמיד בספק את המשך קיומו בעתיד.

## קישורים חיצוניים
* פסטיבל אקטיביזם השישי 2011
* פסטיבל אקטיביזם החמישי 2010
* תמונות מהפסטיבל הרביעי
* תמונות מהפסטיבל השלישי

אקטיביזם
תמים גרמיים

**תמים-גרמיים** (שם מדעי: Holostei), היא אינפרא-מחלקה של דגי גרם עילאיים במחלקת מקריני סנפיר הכוללת שתי סדרות:
* סדרה דגים תניניים (Semionotiformes)
* סדרה קשת סנפירים (Amiiformes) - בה מין יחיד קשות-סנפיר (Amia calva)
* סדרה פכיקורמאים (Pachycormiformes) - נכחדה

דגים אלה הם שלב-ביניים בין הכליל גרמיים לסחוס גרמיים והם חיים רק בנהרות מים מתוקים באמריקה הצפונית.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהנס פטר מילר
קטגוריה:מקריני סנפיר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1846
שפיריות

** שַׁפִּירִיּוֹת** (שם מדעי: Anisoptera; באנגלית מכונה: **Dragonfly** - "זבוב הדרקון") היא אינפרא-סדרה של חרקים פרימיטיביים ממחלקת השפיראים להם מבנה גוף ארוך, צר וצבעוני ולהם 4 כנפיים ארוכות. הן התפתחו החל מתור היורה שלפני 196 מיליון שנה מזמננו. כיום ישנם כ- 3,000 מיני שפיריות שרובן חיות באזורים הטרופיים סמוך למקווי מים מתוקים עומדים. לעיתים מבלבלים בינם לבין קרובותיהן השפריריות. לרוב השפיריות גדולות יותר מהשפריריות. כמו כן בעת מנוחה כנפי השפיריות פרושות לצדי גופן, ואילו כנפי השפריריות מוצמדות מעל גופן.

השפיריות הן ציידות זריזות בעלות עיניים מורכבות. לאחר שהן בוקעות מהביצה, הן חיות כלרוות חסרות כנפיים החיות ונושמות בתוך המים. בהתבגרותן הן עוברות גלגול במהלכו הן מצמיחות כנפיים.

משמעות שמם בעברית הוא מהשורש שפ"ר - יפה או מושלם, ככל הנראה עקב גווניהם הבולטים והמרשימים.

## מאפיינים
מוטת כנפיה של שפירית ממוצעת מגיע לאורך של 6–7 ס"מ. לשפיריות יש שני זוגות כנפיים השונים זה מזה: זוג הכנפיים הקדמי ארוך וצר יותר מהזוג האחורי. הזוג הקדמי מתחבר לגוף בקווים ישרים והזוג האחורי, הרחב יותר, מתחבר לגוף בזווית. לשפיריות ראש גדול מאוד, בעל תנועה חופשית ובעל עיני תשבץ גדולות. לעיניים אלו כיסוי ראייה של כמעט 360 מעלות, המשמש אותם לציד בעת תעופה.

השפיריות חיות לרוב ליד מקווי מים מתוקים עומדים והן ציידות מהירות הצדות בתעופה חרקים קטנים יותר כמו זבובים, יתושים ועשים והם אינן בוחלות בקניבליזם. הלרוות הצעירות בעלות גפי פה בולטים והן תוקפניות וטורפות מגוון יצורי מים קטנים באמצעות לסתותיהן.

לשפיריות גוונים עזים שהם צבעי אזהרה לטורפיהם עקב חומרים רעילים בגופם (עם זאת הן חסרות עוקץ ואינן מסוכנות לאדם), ועוזרות גם לשם הסוואה בתנועה ולשם תקשורת חברתית.

## מיון
*על-משפחה Aeshnoidea
**משפחה שׁוֹמְרָנִיִּים (Aeshnidae)
**משפחה Austropetaliidae
**משפחה מֶלְקָחִיתִיִּים (Gomphidae)
**משפחה Petaluridae
*על-משפחה Cordulegastroidea
**משפחה Chlorogomphidae
**משפחה Cordulegastridae
**משפחה Neopetaliidae
*על-משפחה Libelluloidea
**משפחה Corduliidae
**משפחה טִיסָנִיתִיִּים (Libellulidae)
**משפחה Macromiidae
**משפחה Synthemiste

## גלריה

קובץ:Sympetrum vulgatum LC284.jpg
קובץ:Brilliant emerald (Somatochlora metallica) teneral female.jpg
קובץ:Sympetrum flaveolum female (dorsal view) - Kulna.jpg
קובץ:Brachythemis contaminata female, Burdwan, West Bengal, India 27 10 2012.jpg
קובץ:Trithemis annulata Violetter Sonnendeuter side.jpg|שפירית הארגמן
קובץ:Lined Hooktail Paragomphus lineatus Male.jpg
קובץ:Eastern amberwing (75121).jpg
קובץ:Navy dropwing (Trithemis furva) female.jpg
קובץ:Broad-bodied chaser dragonfly (Libellula depressa) male.jpg
קובץ:Sympetrum flaveolum - side (aka).jpg
קובץ:Orthetrum chrysostigma – Brenner Regional Council. I.jpg|רִחוּפִית כְּחֻלָּה במועצה אזורית ברנר


## ראו גם
* שפריריות

## קישורים חיצוניים

*
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדמון דה סליס לונשאן
*
קטגוריה:מאובנים חיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1854
מערות שקוציאן

250px|ממוזער|זרימה תת-קרקעית של נהר רקה במערות
ממוזער|250px|היציאה מהמערה בסוף המסלול התיירותי
שמאל|ממוזער|250px|אחת הכניסות למערות
**מערות שקוציאן** (בסלובנית **Škocjanske jame**) הן מערכת מערות הנמצאות בתחומי הפארק האזורי של מערות שקוציאן (Regijski park Škocjanske jame) בחבל קראס שבדרום מערב סלובניה. המערות נוצרו באבן גיר, ובתוכן ניתן למצוא בולענים שהתמוטטו, פסלי גיר (נטיפים) ומפלים. המערות הוכרזו בשנת 1986 כאתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו, שטח האזור המוכרז הוא כ-2000 דונם.

## האתר
האתר כולל ארבע מערות נפרדות - סוקולק (Sokolak) בדרום, גלובוצק (Globocak) במערב, וסאפן דול (Sapen dol) וליסיצינה (Lisicina) בצפון. עוד כלולה מערת מהורצ'יץ' (Mahorčič) בשטח המוכרז, ובה מספר אגמים תת-קרקעיים וחמישה מפלים. נהר הרקה (Reka, "נהר" בסלובנית) נעלם אל תוך מערות שקוציאן בווליקה דולינה (Velika dolina - "העמק הגדול"), דרך מעבר תת-קרקעי באורך של 350 מטר והוא מופיע שוב בתוך המערות בשני ערוצים באורך של 300 מטר ובעומק של 150 מטר. משם הוא נעלם שוב לתוך מעבר בן 2 ק"מ, המגיע לגובה מקסימלי של 148 מטר ולרוחב של 100 מטר. זרימת הנהר איתנה ועשויה להגיע לשפיעה של 300 ממ"ק/שנייה, וסך הכל יש לאורכו 163 מפלי מים הערוכים ב-25 קבוצות. עומקן המרבי של המערות מגיע עד לכ-230 מטרים מתחת לפני הקרקע ואורכן הכולל הוא יותר מ-5 ק"מ. משם זורם הנהר לאורך 34 ק"מ בנתיב תת-קרקעי עד שהוא צץ מחדש כנהר טימאבו (Timavo) סמוך לטריאסטה בתחומי איטליה ונשפך אל הים האדריאטי. במערות שוררת טמפרטורה קבועה של 12 מעלות צלזיוס, והן משמשות בית ל-250 מיני צמחים, ומספר בעלי חיים, בהם חמישה מיני עטלפים.

קטע קצר מהמערות הוא מסלול תיירותי מרשים המתחיל במנהרה שנחפרה בשנת 1933. זו מובילה אל "המערה השקטה" (Tiha jama) שאורכה 500 מטר ואשר זכתה לשמה בשל כך שלא זורמים בה מים ועל כן שורר בה שקט. בסופה של המערה השקטה שוכן "האולם הגדול" (Velika dvorana) שרוחבו 120 מטר וגובהו 30 מטר. באולם זה יער של נטיפים, ומשם עוברים המבקרים אל אולם מילר שגובהו 100 מטר. גשר מרשים בגובה של 45 מטר מוביל מעל נהר רקה אל אולם סווטינה, שבו נחצב שביל לאורך קיר המערה. בהמשך נמצאים שני אולמות נוספים ובסוף המסלול יוצאים המבקרים אל האוויר הפתוח במקום בו התמוטט גג המערה. פוניקולר מעלה את המבקרים 90 מטרים אל מרכז המבקרים של הפארק.

## נוכחות אנושית
בסביבתן הקרובה של המערות כ-30 אתרים ארכאולוגיים המעידים על יישוב אנושי במשך למעלה מ-10,000 שנים, ו-18 אתרים ארכאולוגיים נוספים שוכנים בסביבה ההיקפית של האתר. בין אלה התגלו חמישה בתי קברות פרהיסטוריים, ובתקופת הברזל הוקמה במקום מצודה. גם הרומאים הקימו מצודה משלהם באתר והאתר נזכר במאה ה-1 לפנה"ס בידי פוסידיניוס. בימי הביניים שכן יישוב מבוצר בשקוציאן, והמערות נזכרו ב-1599 וב-1689. ב-1851 החל מחקר ספלאולוגי של האתר וזה נמשך עד היום, אגב מחקרים חשובים בשנים 1893–1894 אודות משטר המים במקום. זהו אחד האתרים המפורסמים בעולם ללימוד תופעת הקרסט, ובו החל השימוש הבינלאומי במושג ה"קרסט" עצמו ובמושגים נלווים נוספים כמו "דולינה". כיום שוכנים באזור המוכרז שלושה כפרים - שקוציאן פרי דיוואצ'י (Škocjan pri Divači), מטאוון (Matavan) ובטנייה (Betanja) - והיישוב המשמעותי הקרוב ביותר הוא דיוואצ'ה (Divača), כ-5 ק"מ צפונית-מערבית למקום.

## ראו גם
* מערת נטיפים
* מערת פוסטוינה

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר המערות באנגלית

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סלובניה: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:סלובניה: גאוגרפיה
שקוציאן
שקוציאן
קטגוריה:סלובניה: גאולוגיה
קטגוריה:אתרי רמסר
יוסי שקל

**יוסי שקל** (נולד ב-24 בספטמבר 1984) הוא כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער.

## קריירה
את דרכו החל שקל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד, ולאחר איחוד הקבוצות בעיר המשיך במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד. בקבוצת הנערים היה בין השוערים הטובים בגילו ונחשב להבטחה גדולה, ועם קבוצת הנוער זכה בגביע המדינה לנוער. לזכותו 8 הופעות בנבחרת הנוער של ישראל ו-9 הופעות במדי הנבחרת הצעירה, עמה העפיל לאליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21.

לאחר שעזב את אשדוד שיחק שקל בקבוצות רבות, ובשנת 2007 זכה עם מכבי הרצליה בגביע הטוטו. בשנת 2011 הפך לכדורגלן הישראלי הראשון בליגת העל הקזחית, כשחתם בקבוצת קאיראט אלמטי. כעבור שנה חזר לישראל, וחתם בקבוצת מכבי יבנה. בפברואר 2013 חתם בהפועל ראשון לציון.

בקיץ 2015 פרש ממשחק פעיל והחל לעבוד ככבאי בתחנת כיבוי האש באשדוד.

בינואר 2017 מונה למאמן השוערים של בקבוצת הפועל אדומים אשדוד מליגה ג', ובמקביל גם נרשם כשחקן בקבוצה. בתום העונה עלה עם הקבוצה לליגה ב', ובעונה שלאחר מכן העפיל עמה לליגה א'. בינואר 2019 חתם שקל בהפועל אזור מליגה א', ובתום העונה חתם במכבי קריית מלאכי אך לא שיחק במדי הקבוצה. בספטמבר 2019 הצטרף לקבוצת בית"ר אשדוד מליגה ג'. בחודש פברואר 2020 חתם בקבוצת נעוריו מכבי עירוני אשדוד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני אשדוד
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני בית"ר שמשון תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי באר שבע
קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני הכח עמידר רמת גן
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני קאיראט אלמטי
קטגוריה:כדורגלני מכבי יבנה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשדוד
קטגוריה:אשדוד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בקזחסטן
קטגוריה:כבאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984