open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עדה ליכטמן

**עדה ליכטמן** (במקור **פישר**, בפולנית: **Ada Lichtman**; 1 בינואר 1915 – 1993) הייתה ניצולת שואה ישראלית, אחת הניצולות בבריחה ממחנה ההשמדה סוביבור ב-14 באוקטובר 1943.

## ביוגרפיה
### חייה במחנות
עדה גורשה לראשונה להרובישוב (Hrubieszów). כך היא דיווחה על המחנה: "הרובישוב מוקפת בגדר תיל. בכל ארבע הפינות יש מגדלי שמירה ושומרים חמושים עם מקלעים". למחרת עם עלות השחר, היא וחבריה נלקחו לתחנת הרכבת ואז הועלו וצופפו בקרונות בקר. אמרו להם שיישלחו לאוקראינה, אבל כשהרכבת עצרה הבחינו על תחנת הרכבת בשלט *[[זונדרקומנדו|SS Sonderkommando]] Sobibór*. מתוך 8,000 האסירים מהרובישוב רק שלושה שרדו, עדה ועוד שתי נערות צעירות. הן קיבלו עבודה ככובסות. ביום הגעתן הביאו שני אסירי המחנה, בליווי חייל, שני סלי בגדים מלוכלכים שורצי כינים. הלילה הראשון היה עבורה סיוט, שכן היא שמעה, בין היתר, שומרים אוקראינים אונסים נערות צעירות לפני ששלחו אותן למוות.

המכבסה הייתה ממוקמת ליד צריף מגורים. עדה סיפרה כי יום אחד ראתה שני אנשים נושאים אלונקה שעליה שוכבת יולדת בצירים. לאחר זמן מה קצין האס אס גוסטב ואגנר, סגן מפקד המחנה, היה ליד האם הטרייה. הוא קרא אליו את קלאט, אחד מהמשמר האוקראיני והושיט לו חבילה, שקלאט לקח לשירותים. האם הועברה למחנה 3. כמה ימים לאחר מכן, נראתה גופת תינוק צפה בתעלת הניקוז.

### בריחה ומנוסה
עדה הייתה אחת הבודדות שהוכנסו בסוד הבריחה. המשימה של הנשים שעבדו במכבסה הייתה לגנוב כמה שיותר תחמושת מהבתים שבהם התגוררו אנשי ה-אס אס כמו כן היה עליהן לספק לבורחים תחתונים ובגדים נקיים. לאחר שהצליחה גם היא לברוח בהצלחה שוטטה ביער עם שלוש בנות: אוּלה שטרן, קאתי ורות. מאוחר יותר הצטרפו אליהן כמה אנשים ולאחר מספר ימים של מסע קשה הם נתקלו במחנה הפרטיזנים. כמה מהם נשארו בכפר סמוך, אבל עדה רצתה להתרחק כמה שיותר מסוביבור. הפרטיזנים עזרו לאישה המוחלשת, שבכך ניצלה.

### חייה המאוחרים יותר
במחנה הכירה את יצחק ליכטמן, לו נישאה לימים. יצחק ועדה עלו לישראל ב-1950. הדמויות שלהם הופיעו בסרט הבריחה מסוביבור משנת 1987. קודם לכן ערך איתם ראיון ריכרד רשקה, התסריטאי של הסרט, והראיון התפרסם בספר בעל אותו השם. עדה ליכטמן הופיעה כעדה במשפט אייכמן ב-28 באפריל 1961.

## לקריאה נוספת
* ריכרד רשקה: *Flucht aus Sobibor.* Bleicher Verlag, Gerlingen 1998.  .
* ז'יל שלביס: *Vernichtungslager Sobibor.* Unrast-Verlag, המבורג/מינסטר 2003.  .
* http://www.theverylongview.com/WATH/testimonies/lichtman.htm

קטגוריה:יהודיות פולניות
קטגוריה:אסירים במחנה ההשמדה סוביבור
קטגוריה:בורחים מכליאה על ידי גרמניה הנאצית
קטגוריה:ניצולות השואה: פולין
קטגוריה:ישראליות ילידות פולין
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:עולות לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1993
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993
המייל הקסום (סרט, 1988)

**המייל הקסום** (באנגלית: **Miracle Mile**) הוא סרט קולנוע אפוקליפטי אמריקאי מ-1988. הסרט מספר אודות מוזיקאי בלוס אנג'לס שמגלה באקראי שמלחמה גרעינית עומדת לפרוץ, ועל ניסיונו להציל את אהובתו בזמן. הסרט קרוי על שם שכונת מירקל מייל שם מתרחש רוב הסרט.

## עלילה
הארי, נגן טרומבון בן 30, מגיע ללוס אנג'לס להופעה עם התזמורת שלו באודיטוריום פאן-פסיפיק, ומכיר את ג'ולי במוזיאון בורות הזפת בלה בריאה. הם מתאהבים, מבלים את היום ביחד, וקובעים להפגש שוב בחצות לאחר המשמרת של ג'ולי בבית קפה על שדרת מירקל מייל.

הפסקת חשמל במלון של הארי גורמת לכך שהשעון המעורר שלו לא עובד, והוא מגיע אל בית הקפה לפנות בוקר ומגלה שג'ולי כבר עזבה. לאחר שלא ענתה לטלפון ובעודו מחכה שתתקשר אליו בחזרה, הוא עונה לצלצול בטלפון הציבורי: חייל שמשרת בכנף הטילים בבסיס מינוט שבדקוטה הצפונית, שניסה להתקשר אל אביו במספר דומה, מודיע לו שתוך 50 דקות ארצות הברית תפתח במתקפה גרעינית נגד ברית המועצות. הטלפון נקטע כאשר החייל נתפס ונורה בידיו מפקדיו. הארי, שלא בטוח אם זו מתיחה או אמיתי, מבשר ליתר יושבי בית הקפה את מה ששמע, והם יוצאים אל נמל התעופה הבין-לאומי של לוס אנג'לס במטרה לטוס אל אנטארקטיקה לפני שהסובייטים ירו טילים גרעיניים בחזרה. במקביל, אחת מלקוחות בית הקפה, לאנדה – סוכנת מניות בעלת קשרים – מגלה כי פוליטיקאים מוושינגטון בדרכם לחצי הכדור הדרומי, מה שמאשרר את טענתו של הארי, ומארגנת מסוק ממנחת של גורד שחקים במירקל מייל שייקח ציוד ומזון אל נמל התעופה.

בדרך אל נמל התעופה, הארי נוטש את הרכב הנוסע ותופס טרמפ עם וילסון – גנב במנוסה – ולאחר היתקלות עם המשטרה שנגמרת בפיצוץ תחנת דלק, הם מגיעים אל ג'ולי. הארי מעיר את ג'ולי ויחד הם אל הולכים אל המנחת בגורד השחקים שם מכרים של לאנדה מארגנים ציוד ואספקה, אולם לא נמצא טייס מסוק. הארי מחפש טייס ברחבי העיר המתעוררת, ולבסוף מוצא אחד במכון כושר ליד. במקביל, השמועה אודות המלחמה הגרעינית נפוצה ברחבי העיר, וכאוס מתחיל להשתולל עם הנץ החמה.

לבסוף, הארי וג'ולי מצליחים לחזור אל מנחת המסוקים בגורד השחקים, אולם זה מאוחר מדי: מעט לאחר המראת המסוק, טיל גרעיני פוגע בסביבת לוס אנג'לס ופעימה אלקטרומגנטית גרעינית משביתה את מנועי המסוק שצולל ומתרסק אל בורות הזפת בלה בריאה, שם הארי וג'ולי הכירו ביום שלפני כן. המסוק מוצף ושוקע בבוץ הטובעני, והזוג מוצאים את מותם. 

## שחקנים
* אנתוני אדוארדס – הארי וורשלו
* מייר וינינגהם – ג'ולי פיטרס
* ג'ון אגאר – איוון פיטרס
* לו הנקוק – לוסי פיטרס
* מיקלטי ויליאמסון – וילסון
* דניס קרוסבי – לאנדה
* קורט פולר – גרסטד
* בריאן תומפסון – טייס מסוק

## ביקורת
הסרט זכה לביקורות טובות ממבקרים שונים ביניהם רוג'ר איברט.

## ראו גם
* מלחמה גרעינית
* המלחמה הקרה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטים אפוקליפטיים
קטגוריה:המלחמה הקרה בתרבות ובאמנות
קטגוריה:סרטי 1988
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית אמריקאיים
מוזיאון אפרו ברזיל

**מוזיאון אפרו-ברזיל** (**Museu Afro Brasil**) הוא מוזיאון להיסטוריה, אמנות ואתנוגרפיה המוקדש למחקר, שימור ותצוגה של חפצים ויצירות הקשורות לתחום התרבותי של אנשים שחורים בברזיל. זהו מוסד ציבורי המוחזק על ידי המזכירות לתרבות של מדינת סאו פאולו ומנוהל על ידי אגודת Museu Afro Brasil . המוזיאון ממוקם בפארק Ibirapuera, פארק עירוני מרכזי בסאו פאולו .

המוזיאון שנפתח בשנת 2004, מכיל כ-6000 פריטים ויצירות כולל ציורים, פסלים, תמונות, מסמכים וארכיונים שנוצרו בין המאה ה-15 לימינו. פריטי המוזיאון כוללת יצירות רבות מתחום התרבות האפריקאית ואפרו-ברזילאי, החל נושאים ונושאים כמו דת, עבודה ואמנות ועד לתפוצות אפריקה ועבדות. הוא מתאר את המסלול ההיסטורי וההשפעות האפריקניות בברזיל ואת בניית החברה הברזילאית. המוזיאון מציע גם מגוון רחב של פעילויות תרבותיות וחינוכניות, תערוכות זמניות, ומכיל תיאטרון וספרייה מיוחדת.

ביתן Manoel da Nóbrega, שתוכנן על ידי אוסקר נימאייר ב-1959, שוכן במוזיאון.
## גלריה


Artur Timóteo da Costa - Estudo de Cabeças.jpg|Artur Timóteo da Costa*Study of the Craniums*
Joaquim José da Natividade - Bandeiras da Procissão de Cristo.jpg|Joaquim José da Natividade*Bandeiras da Procissão de Cristo*
Santa Ifigênia - MG, séc. XVIII.jpg|Santa Ifigênia
Jacques Etienne Arago - Castigo de Escravos, 1839.jpg|Jacques Etienne Arago*עניישה של עבדים*
Deusa Attie - Costa do Marfim.jpg|האלה האפריקאית אטי


## ראו גם
* אפרו-ברזילאים
* עבדות בברזיל
* ביטול העבדות בברזיל
* דמוגרפיה של ברזיל

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ברזיל: היסטוריה
קטגוריה:ברזיל: עבדות
קטגוריה:ברזיל: מוזיאונים
קטגוריה:סאו פאולו: מבנים
קטגוריה:סאו פאולו: תרבות
פאלקסצייטונג

**פאלקסצייטונג** היה הביטאון הרשמי של הבונד, שיצא לאור ביידיש בוורשה, בתקופת הרפובליקה הפולנית השנייה, בין 25 בנובמבר 1921 ל־22 בספטמבר 1939 ולאחר מכן בין פברואר 1946 לינואר 1949.

בין השנים 1923 - 1926 העיתון הופיע תחת השמות די "נייע צייט" (זמנים חדשים), "אונזער צייט" (הזמן שלנו), "אונזער פאלקסצייטונג" (עיתון העם שלנו), "נייע פאלקסצייטונג" (עיתון העם החדש) ולאחר מכן "פאלקסצייטונד" (עיתון העם).

העיתון מומן מכספי הבונד בתוספת תרומות שהגיעו באופן לא סדיר מארצות הברית ובמידה מועטה מפרסומות.

בשנתו הראשונה, "פאלקסצייטונד" יצא לאור כשבועון ובין השנים 1922 - 1939 כעיתון יומי.

בין השנים 1922 - 1925 העיתון הופץ ששה ימים בשבוע. בשנת 1925 הוחלט להוציאו לאור גם בשבת, למרות התנגדותם של החוגים הדתיים. בעיתון היו בין ארבעה לשמונה עמודים ותפוצתו נעה בין 10,000 ל-18,000 עותקים.

העיתון שיקף את הדעות האנטי קומוניסטיות והאנטי ציוניות של הבונד וקידם את האידאולוגיה הסוציאליסטית החילונית שלו בקרב הפועלים דוברי היידיש. הוא דיווח על מדיניותה של פולין ועל הדיונים שהתקיימו בהסֵיְים, הבית התחתון של הפרלמנט הפולני, אך גם על נושאים שנגעו ישירות לקהילה היהודית בפולין.

ה"פאלקסצייטונג", הקדיש מקום נרחב לסיקור פעילות ציש"א (ביידיש: צענטראַלער יידישער שול-אָרגאַניזאַציע אין דער פוילישער רעפובליק) "ארגון בתי הספר היידים המרכזי ברפובליקה הפולנית" שהבונד נמנה בין מקימיו. 

בשנת 1936 התפרסמו בו מאמרים שביקרו נחרצות את תוכנית האווקואציה של זאב ז'בוטינסקי.

בנוסף לכתבות ולמאמרים בעלי אופי פוליטי ואידאולוגי, העיתון פרסם מוסף לתרבות, מדע וטכנולוגיה ובו כתבות על אירועי תרבות בשפת היידיש וקטעים מיצירותיהם של סופרי יידיש כגון יצחק לייב פרץ, איציק מנגר ושלום אש, שבועון לילדים בשם "קליינע פאלקס צייטונג", בין השנים 1922 - 1926, מוסף לנוער "די נייע יוגנד" (הנוער החדש), בחודשים אפריל – אוגוסט 1922 ומדור מיוחד לנשים "פֿרויען ווינקל" (פינת האישה), בשנת 1930, שסיקר בין היתר את פעילותן של הנשים במסגרת הבונד.

הגיליון האחרון של "פאלקסצייטונד" הופיע ב-22 בספטמבר 1939 ימים ספורים לאחר כיבוש פולין בידי גרמניה הנאצית וברית המועצות.

העיתון "פאלקסצייטונד" חידש את פעילותו בשנת 1946, כאשר יצא לאור פעם בשלושה עד ארבעה שבועות. כתבו בו בין היתר על התחדשות החיים היהודיים בפולין, על המצב בפלשטינה, ופרסמו זיכרונות של שורדי שואה לצד שירה ופרוזה של סופרי יידיש וסופרים אחרים וביניהם יוסף אופטושו, משה קוּלבַּק, מלך ראַוויטש, לב טולסטוי, אפטון ביל סינקליי.

העיתון הפסיק להופיע בשנת 1949 לאחר פירוק הבונד בלחץ המפלגה הקומוניסטית הפולנית.

עותקים של העיתון שהופיעו בפולין בין השנים 1946 – 1949 נשמרים בספרייה הלאומית של פולין ומהווים בסיס למחקרים רבים על חיי היהודים בפולין בתקופה הזאת.

## ראו גם
* הבונד

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונים ביידיש
קטגוריה:כתבי עת ביידיש
קטגוריה:יהדות ורשה
קטגוריה:פולין: עיתונים
Princess Diana

"**Princess Diana**" הוא שיר של הראפרית האמריקאית אייס ספייס. זו הרצועה השנייה במיני-אלבום הבכורה שלה, *[[Like..?]]*, שיצא לאור ב-20 בינואר 2023, באמצעות 10K Projects וקפיטול רקורדס. רמיקס בהשתתפות ניקי מינאז' יצא לאור כסינגל ב-14 באפריל 2023, ונכלל מאוחר יותר בהוצאה מחודשת של המיני-אלבום.

## רקע
אייס ספייס הוציאה את הסינגל "Munch (Feelin' U)" באוגוסט 2022. הוא הפך לוויראלי ברשתות החברתיות והיה לשיר הפריצה שלה. הצלחתו הובילה לחתימתה בחברות התקליטים 10K Projects וקפיטול רקורדס. בנובמבר 2022 החלו השוואות של אייס ספייס לדיאנה, נסיכת ויילס החלו להפוך לוויראליים ברשת החברתית טוויטר. מאוחר יותר באותו החודש, הודיעה אייס ספייס בראיון לפודקאסט Rap Caviar על מיני-אלבום הבכורה שלה, שכלל את "Munch (Feelin' U)", לצד שני סינגלים אחרים ושלושה שירים שטרם פורסמו, כשאחד מהם הוא "Princess Diana", כקריצה לממים על אייס ספייס.

## הוצאה
"Princess Diana" יצא כחלק מהמיני-אלבום *[[Like..?]]*, ב-20 בינואר 2023. המיני-אלבום הוא הפרויקט הראשון של אייס ספייס תחת חברות התקליטים 10K Projects וקפיטול רקורדס. במרץ 2023 ביצעה את שירי האלבום בפסטיבל Rolling Loud שבקליפורניה, עם "Princess Diana" כשיר הפתיחה. במהלך הופעתה, הביעה את הערצתה לראפרים ליל ויין וניקי מינאז', ששניהם היו על הבמה לפניה. היא אמרה לקהל: "אני עומדת על אותה הבמה עשליל ויין והאלילה שלי ניקי מינאז' היו עליה לפני פחות מ-24 שעות, החיים שלי מטורפים".

מינאז' הגיבה להתייחסותה של אייס ספייס באינסטגרם, והגיבה על תמונה ששיתפה אייס ספייס של עצמה ב-Rolling Loud. היא החמיאה לה על ידי שימוש במילים של "Princess Diana" כדי לקרוא לה "נסיכת ראפ". האינטראקציות ביניהן עוררו ספקולציות כי השתיים שיתפו פעולה ברמיקס ל-"Princess Diana". ב-14 באפריל, הרמיקס פורסם להורדה דיגיטלית וסטרימינג באמצעות 10K Projects, קפיטול רקורדס ו-Heavy on It. Heavy on It היא חברת תקליטים של מינאז', מה שמצביע על כך שאייס ספייס חתמה על עסקת הקלטות עם מינאז'; הסינגל הוא ההוצאה הראשונה בחברת התקליטים. הווידאו קליפ לשיר הוקרן בבכורה ביוטיוב ב-14:00 UTC ב-14 באפריל 2023, והציג הופעות של שתי הראפריות.

## ביקורות
### רשימות ודירוגים

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אייס ספייס
קטגוריה:שירי ניקי מינאז'
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אייס ספייס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ניקי מינאז'
קטגוריה:שירי מוזיקת דריל
קטגוריה:שירים על ידוענים
קטגוריה:שירים על נסיכות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
Miles Away (שיר של Years Around the Sun)

"**Miles Away**" (בעברית: "**רחוק מאוד**") הוא סינגל של הלהקה האמריקאית Years Around the Sun  אשר יצא לאור ב-4 באפריל 2010 כחלק מהאלבום *Castles In The Sky*.

## רקע
השיר בוצע על ידי הלהקה האמריקאית Years Around the Sun , ויצא לאור ב-4 באפריל 2010 כחלק מהאלבום *Castles In The Sky*. בשנת 2019 הוא נכלל באלבום "25 שנה של מוזיקה" של גלגלצ.

## הגרסה האקוסטית
ב-24 באוגוסט 2010, הוציא הלהקה את הגרסה האקוסטית לשיר, אשר צברה מעל ל-8 מיליון השמעות בספוטיפיי.

## קמפיין From Where You'd Rather Be
וידאו קליפ לשיר נוצר בידי טיילור סטיל , ויצא לאור ב-20 בספטמבר 2010, כחלק מקמפיין בשם "From Where You'd Rather Be" של מותג הבירה, קורונה. בקליפ מוצגים קטעים מצולמים מטיול שערכו סטיל וחבריו במקסיקו.

ב-17 בינואר 2012 יצא קליפ נוסף של השיר בהפקת טיילור סטיל וקורונה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פופ
פיגוע הירי בקו 25

**פיגוע הירי בקו 25** היה פיגוע ירי שבוצע בקו 25 בגבעה הצרפתית בירושלים, ובו נרצחו 2 נערים ונפצעו מעל 48 אנשים, הפיגוע בוצע על ידי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.

## הפיגוע
צומת הגבעה הצרפתית נמצאת מכיוון צפון-מזרח מקו התפר, ומהווה הצטלבות של דרך עוזי נרקיס (הסלול מכיוון צפון לדרום, ועובר בין חלקה המזרחי של ירושלים ומערבה) עם כביש 1 (הסלול ממזרח למערב). באזור כבר היו בעבר מספר פיגועי ירי נגד כלי רכב ישראלים.

דקות אחדות לפני השעה 16:00 אחה"צ, בשעה 15:50, עמד על המדרכה בצומת הגבעה הצרפתית המחבל חאתם שוויקי, בן 24 מחברון, המחזיק בתעודת זהות של הרשות הפלסטינית. מכיוון המדרכה המחבל ירה לעבר אוטובוס קו 25 שעבר בצומת, והגיע מכיוון צפון משכונת נווה יעקב.

בפיגוע נרצחו מנשה מני רגב בן 14 תושב שכונת רמות אלון שבירושלים והנערה רחל בן ישי בת 16 מהעיר ביתר עילית.

## קישורים חיצוניים
* 
## הערות שוליים

25, קו
קו 25
25, קו
25, קו
25, קו
25, קו
25, קו
25, קו
זהות ויינשטיין-ארונסיין

**זהות ויינשטיין-ארונסיין** שידועה גם כ**זהות הדטרמיננטה של סילבסטר** קובעת שאם A \in M_{m \times n}(F) היא מטריצה עם m שורות ו-n עמודות, ו-B \in M_{n \times m}(F) היא מטריצה עם n שורות ו-m עמודות, אזי הדטרמיננטה מקיימת
\det(I_m + AB) = \det(I_n + BA) 
כאשר I_k היא מטריצת היחידה מסדר k.

נוסחה זו שימושית כאשר n הוא מספר גדול ו-m קטן משמעותית ממנו, ורוצים לחשב דטרמיננטות מהסוג הנ"ל במחשב, שכן הסיבוכיות של חישוב נומרי של דטרמיננטה של מטריצה ריבועית מסדר k הוא \mathcal O(k^3).

## הוכחה

נשים לב, שלפי כללי דטרמיננטה של מטריצת בלוקים: 
\det(I_m + AB) = \det \begin{bmatrix} I_m + AB & 0 \\ B & I_n \end{bmatrix}
אבל את מטריצת הבלוקים אפשר לכתוב כמכפלת מטריצות:
\begin{bmatrix} I_m + AB & 0 \\ B & I_n \end{bmatrix} =
 \begin{bmatrix} I_m & A \\ 0 & I_n \end{bmatrix} 
\begin{bmatrix} I_m  & -A \\ B & I_n \end{bmatrix}
= X \cdot Y
כעת נעזר בכפליות הדטרמיננטה: \det(XY) = \det(X)\det(Y) = \det(Y)\det(X) = \det(YX)
ברם,
Y X = \begin{bmatrix} I_m  & -A \\ B & I_n \end{bmatrix} \begin{bmatrix} I_m & A \\ 0 & I_n \end{bmatrix} =
\begin{bmatrix} I_m & 0 \\ B & I_n + BA \end{bmatrix}

אבל שוב מחישוב דטרמיננטה של מטריצת בלוקים נקבל

\det\begin{bmatrix} I_m & 0 \\ B & I_n + BA \end{bmatrix} = \det(I_n + BA)

ואם נסכם הכל:\det(I_m + AB) = \det\begin{bmatrix} I_m + AB & 0 \\ B & I_n  \end{bmatrix} = 
\det\begin{bmatrix} I_m & 0 \\ B & I_n + BA \end{bmatrix} = \det(I_n + BA)

**מש"ל**.

ידועות הכללות של הנוסחה, כגון \det(a+b-axb)=\det(a+b-bxa) לכל שלוש מטריצות ריבועיות a,b,c (D. Khurana and T. Y. Lam, 2024). 

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:דטרמיננטות
קטגוריה:משפטים באלגברה ליניארית
בטי גילפין

**אליזבת פולן גילפין** (באנגלית: **Elizabeth Folan Gilpin**; נולדה ב-21 ביולי 1986) היא שחקנית אמריקאית.

היא ידועה בעיקר בשל גילום דבי "ליברטי בל" אייגן בסדרה הקומית של נטפליקס "GLOW", עליה הייתה מועמדת לשלושה פרסי אמי בפריים טיים לשחקנית המשנה המצטיינת בסדרה קומית. היא גם כיכבה בתור ד"ר קארי רומן בסדרת הדרמה הקומית של שואוטיים, "האחות ג'קי". בשנת 2020, גילפין כיכבה בסרט האימה "הטינה", מותחן האקשן הסאטירי "The Hunt", ובקומדיית הפעולה . ב-2023 החלה לככב בסדרה "גברת דייוויס". ב-2025 כיכבה בסדרה "אדמה סוררת".

## ראשית חייה
גילפין נולדה בעיר ניו יורק ב-21 ביולי 1986, בתם של השחקנים ג'ק גילפין ואן מקדונו. סבא רבא שלה הוא לורנס טייסון. אביה, כומר אפיסקופלי, הוא בן דודה של דרו גילפין פאוסט, נשיאת אוניברסיטת הרווארד לשעבר. היא גדלה במנהטן, שם היא מספרת כי בית משפחתה היה "אחד הבניינים המאוכלסים היחידים בשכונה". גילפין היא בוגרת בית הספר לומיש קפי ב-2004 ואוניברסיטת פורדהם ב-2008. במהלך תקופתה בפורדהם, היא למדה משחק אצל דיאן ויסט.

## קריירה
גילפין החלה את קריירת המשחק שלה בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה רבות, כולל "חוק וסדר: כוונה פלילית", "פרינג'", "מדיום", "חוק וסדר: מדור מיוחד" ו"אלמנטרי". היא קיבלה הכרה נוספת על תפקידה כד"ר קארי רומן בסדרת הדרמה הקומית "האחות ג'קי", בה שיחקה מ-2013 ועד לסיום הסדרה ב-2015. היא גם הופיעה בהפקות והצגות אוף ברודוויי.

לגילפין היו תפקידי משנה בסרטים כמו "עיר רפאים" (2008), "תשמור על עצמך" (2014), "סיפור אמיתי" (2015) ו"עתיד 38'"(2017), אבל פריצת הדרך שלה הגיעה עם תפקידה כדבי "ליברטי בל" אייגן בסדרה הקומית של נטפליקס "GLOW" בה שיחקה בין השנים 2017 ל-2019. הסדרה נוצרה בהשראת ליגת ההיאבקות המקצוענית הנשית של שנות ה-80 באותו השם. היא זכתה לשבחי הביקורת ומועמדויות רבות לפרסים על הופעתה, כולל שני פרסי בחירת המבקרים לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרה קומית ושלושה פרסי אמי בפריים טיים לשחקנית המשנה המצטיינת בסדרה קומית.

ב- 2019 גילפין הופיעה בסרט הקומדיה הרומנטית הפנטסטית "כמה רומנטי", בכיכובה של רבל וילסון. בסרט הדרמה הקומית "מסעו של כלב". ב-2020 הופיעה בסרט "הטינה", ובסרט האימה "המצוד" וכן בסרט . בשנת 2021, היא הופיעה בסרט הפעולה-מדע בדיוני "מלחמת המחר".

בשנת 2022, גילפין הופיעה בתור מו דין בסדרה "גזלייט". היא קיבלה הכרה על תפקידה כאשר הייתה מועמדת לפרס בחירת מבקרי הטלוויזיה לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרה או בסרט טלוויזיה.

בספטמבר 2022 פרסמה גילפין את ספרה הראשון, אוסף של 20 חיבורים שכותרתם "כל הנשים במוח שלי: ודאגות אחרות".

ב-2023 החלה לככב בסדרת המתח מדע בדיוני של פיקוק "גברת דייוויס". בתור הנזירה סימון, לשעבר אליזבת, נזירה הנאבקת בבינה מלאכותית.

ב-2025 כיכבה בסדרה של נטפליקס "אדמה סוררת" בתור אשה נמלטת המבוקשת בגין רצח ושוד בעלה העשיר.

## חיים אישיים
בזמן שלמדה בתיכון בבית הספר לומיס צ'פי, גילפין יצאה עם השחקן והמוזיקאי דיימון דאונו. ב-2016 היא נישאה לשחקן קוזמו פייל. היא ילדה את בתם בנובמבר 2020.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1986
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1986
גברת דייוויס

**גברת דייוויס (Mrs. Davis)** היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוג מדע בדיוני שנוצרה על ידי טארה הרננדז ודיימון לינדלוף עבור שרות הסטרימינג Peacock . בסדרה מככבת בטי גילפין כנזירה המשתמשת באמונתה כדי להשתלט על טכנולוגיה של בינה מלאכותית בשם גברת דייוויס. עוד בסדרה משחקים מרגו מרטינדייל, דייוויד ארקט ואליזבת מארוול. הסדרה הוקרנה בבכורה ב-South by Southwest (SXSW) ב-11 במרץ 2023, לפני הופעת הבכורה שלה ב-Peacock ב-20 באפריל 2023.

## רקע
אמונה וטכנולוגיה סותרות זו את זו כאשר נזירה מתעמתת עם בינה מלאכותית יודעת כל ויכולה בשם גברת דייוויס.

## דמויות
### ראשיות
* בטי גילפין בתור הנזירה סימון, לשעבר אליזבת, נזירה הנאבקת בבינה מלאכותית
* ג'ייק מקדורמן בתפקיד ווילי, חבר לשעבר של סימון שמתנגד ל-AI איתה
* אנדי מקווין בתפקיד ג'יי, בעלה של סימון

### שחקנים אורחים
* בן צ'פלין בתור ארתור שרדינגר
* מרגו מרטינדייל בתור הנזירה האחראית של סימון
* דייוויד ארקט בתור מונטי, אביה של סימון
* אליזבת מארוול בתור סלסט, אמה של סימון
* כריס דיאמנטופולוס בתור JQ, בן ברית של ווילי שגם פועל נגד ה-AI
* אשלי רומאנס
* קטיה הרברס בתור מתילד לפלור
* טום ולאשיהה בתור הנס זיגלר

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:האחים וורנר: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:Peacock: תוכן מקור
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2023
שארל השני, רוזן אלנסון

**שארל השני, רוזן אלנסון**, המכונה **"הגדול"** (בצרפתית: **Charles II d'Alençon**; 1297 – 26 באוגוסט 1346) היה רוזן אלנסון ורוזן פרשה (1325 – 1346), וכן רוזן שארטר ורוזן ז'ואיני (1335 – 1336) כבעלה של ז'ואן מז'ואיני.

## ביוגרפיה
שארל היה בנם השני של שארל, רוזן ולואה ואשתו הראשונה מרגריט, רוזנת אנז'ו,  ואחיו של פיליפ השישי, מלך צרפת. באפריל 1314 התחתן עם ז'ואן מז'ואיני  שירשה את אביה ז'אן השני כרוזנת ז'ואיני בשנת 1335, אך היא מתה ב-2 בספטמבר 1336. לא היו להם ילדים. שארל ערך את הופעת הבכורה שלו בגיין בהוראת אביו והפגין אומץ רב במצור הראשון שלו.

עם מות אביו ב-16 בדצמבר 1325 קיבל שארל את רוזנות אלנסון, את אדמות שמפרון, שאטונאף-אן-תימרה וסנונש, וכן את יער פרשה, בהתאם להסכם שערך אביו.

אחיו פיליפ הפך למלך צרפת ב-1328, אך אדוארד השלישי, מלך אנגליה תבע את הכתר וסירב להישבע אמונים. פיליפ מינה את שארל לוטננט גנרל של הממלכה ושלח אותו לדכא מרד בסנטה, שעוררו האנגלים.  הוא כבש את סנטה ועוד כמה מעוזים.

שארל נכנס למלחמת הירושה הברטונית ב-1340, ולאחר מכן נהרג בקרב קרסי.  כמו אביו, הוא נקבר בכנסייה שנהרסה כעת של קובנט דה ג'קובינים בפריז; הדמות שלו מוצגת כעת בבזיליקת סן-דני.

את נחלותיו ירש אותו בנו הבכור שארל השלישי.

## משפחתו
באפריל 1314, הוא התחתן תחילה עם הרוזנת ז'ואן מז'ואיני. לא היו להם ילדים.

בדצמבר 1336, לאחר מות אשתו הראשונה, נישא שנית למריה דה לה סרדה אי לארה, בתו של פרננדו דה לה סרדה, לורד לארה. היו להם הילדים הבאים:

# שארל השלישי, רוזן אלנסון (1337 – 5 ביולי 1375), מונה לארכיבישוף של ליון בשנת 1365. 
# פיליפ מאלנסון (1338 – 1397, רומא), מונה לבישוף של בובאה ב-1356,  לימים קרדינל, ארכיבישוף רואן, הפטריארך הלטיני של ירושלים, הפטריארך של אקוויליה, והבישוף של אוסטיה וסבינה
# פייר השני, רוזן אלנסון (1340 – 20 בספטמבר 1404),  נישא למארי שמאלאר, הויסקונטית מבומון-או-מיין.
# איזבל מאלנסון (1342 – 3 בספטמבר 1379),  הפכה לנזירה.
# רובר, רוזן פרשה (1344 – 1377), נישא ב-5 באפריל 1374 לז'אן מרואן,  בתו של ז'אן הראשון, הוויקונט מרואן.

## שלט האצולה

Image:Alençon Arms.svg|שלט האצולה של הרוזנים והדוכסים של אלנסון מבית ולואה
Image:Blason ville fr Chambellay (Maine-et-Loire).svg|שלט האצולה של רוזני פרשה


## אילן יוחסין

## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת מאה השנים: אישים
קטגוריה:ילידי 1297
קטגוריה:נפטרים ב-1346
מרגריט, רוזנת אנז'ו

**מרגריט, דוכסית אנז'ו** (1272 – 31 בדצמבר 1299) הייתה רוזנת אנז'ו ומיין בזכות עצמה ורוזנת ולואה, אלנסון ופרשה בנישואים. אביה של מרגריט היה קרלו השני, מלך נאפולי, ואילו בעלה היה שארל, רוזן ולואה (בנו השלישי של פיליפ השלישי, מלך צרפת), ואחיה הגדול היה לואי הקדוש מטולוז; אחיינה היה קארוי הראשון, מלך הונגריה.

## ביוגרפיה
מרגריט נולדה ב-1272,  והייתה בתם של קרלו השני, מלך נאפולי ומריה מהונגריה, מלכת נאפולי, בתו של אישטוואן החמישי, מלך הונגריה. אביה מסר לבעלה, שארל, רוזן ולואה, את רוזנויות אנז'ו ומיין כנדוניה שלה,  איתו היא התחתנה בקורביל באוגוסט 1290.  מרגריט מתה ב-31 בדצמבר 1299.

## משפחתה
למרגריט ושארל נולדו הילדים הבאים:
* איזבל (1292–1309), אשתו של ז'אן השלישי, דוכס ברטאן 
* פיליפ השישי, מלך צרפת (בערך 1293–1350) 
* ז'אן מוואלואה 
* מרגרט מוואלואה (1295–1342) 
* שארל השני, רוזן אלנסון (1297–1346) 

## אילן יוחסין

## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צרפתים במאה ה-13
קטגוריה:ילידי 1273
קטגוריה:נפטרים ב-1299
המשטרה הפדרלית של אתיופיה

**המשטרה הפדרלית באתיופיה** (באמהרית: **የኢትዮጵያ ፌድራል ፖሊስ**) היא ארגון אכיפת חוק מרכזי ברפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של אתיופיה. המשטרה הוקמה בשנת 1995 במטרה לשמור על ביטחון הציבור, זכויות האדם וכיבוד החוק והחוקה. המשטרה כפופה למשרד השלום ומנוהלת על ידי ועדת המשטרה הפדרלית. מטה הארגון נמצא באדיס אבבה.

המשטרה הפדרלית אחראית לאכיפה וביצוע פעולות חקירה, כמו גם אבטחת הגבולות, שדות התעופה וקווי הרכבת ומתקנים אסטרטגיים ממשלתיים. המשטרה גם מטפלת באכיפת צווי בתי משפט ומתפעלת את מערך הכליאה באמצעות ועדת בתי הסוהר הפדרלית.

המשטרה הפדרלית סופגת ביקורת ציבורית רבה על אופן האכיפה הלקוי ושימוש בלתי חוקי בכוח בקרב שוטרים, כאשר רוב ארגוני זכויות האדם האשימו את הממשלה בהזנחת שיטות חקירה ואחריות של אותם שוטרים.

כוח משטרה מודרני ראשון הוקם באתיופיה בשנת 1913 בתקופת שלטונו של הקיסר מנליק השני, הכוח נקרא בשפה הרווחת "יקטה זבגנה" (משמר העיר). מאז המשטרה התפתחה במספר רפורמות כדי לענות על הביקוש באותה תקופה. המשטרה הפדרלית האתיופית הוקמה במתכונת הנוכחית בשנת 1995.
## קישורים חיצוניים
* 
*תסקיר 

משטרה פדרלית
המלחמה הקרליסטית השנייה

**המלחמה הקרליסטית השנייה**, או **מלחמת ה-Matiners** (בקטלאנית "משכימי קום", כינוי לפעולה המטרידה שהתרחשה בשעות הבוקר המוקדמות ביותר), הייתה מלחמת אזרחים שהתרחשה בספרד.

## סקירה כללית
כמה היסטוריונים רואים בכך מרד קטלוני ישיר נגד מדריד, שהתרחש בעיקר בקטלוניה על ידי הקרליסטים תחת הגנרל רמון קבררה נגד כוחות ממשלתה של איזבלה השנייה. המרד החל בספטמבר 1846 ונמשך עד מאי 1849, והתפשט אף לגליסיה.

תאורטית, המלחמה פרצה כדי להקל על נישואיה של איזבלה השנייה עם הטוען לכתר הקרליסטי, קרלוס דה בורבון (או קרלוס השישי), שנתמכה על ידי כמה גורמים דוקטרינריים מהמפלגה המתונה ועל ידי הקרליסטים. הנישואים מעולם לא התקיימו, שכן איזבלה השנייה נישאה לפרנסיסקו דה בורבון.

הסכסוך היה מינורי למדי, בחבל הבסקים בהקשר הבסקי, מוקד מרכזי של התקוממויות קרליסטיות, הוא לא היה קיים, כך ש"מלחמה קרליסטית שנייה" מתייחס שם תמיד למלחמה הקרליסטית השלישית. זה עלה בקנה אחד עם המהפכות הדמוקרטיות של 1848, כאשר מריה כריסטינה ביטלה את החוקה של רמון דה נרוואס. נרוואס עצמו הוביל את מתקפת הנגד נגד המרד בגליסיה בעוד פרננדו דה קורדובה, הקפטן הכללי של קטלוניה, הביס את תאי המורדים המבודדים באזור זה עד תחילת 1849. ביוני של אותה שנה ניתנה חנינה לקרליסטים ואלו שברחו חזרו.

המלחמה גרמה בין 3,000 ל-10,000 הרוגים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמות אזרחים באירופה
קטגוריה:ספרד: היסטוריה
צלופחול קטן

**צלופחול קטן** (שם מדעי: *Ammodytes tobianus*) הוא מין של דג ימי ממשפחת הצלופחוליים, המצוי במימי האוקיינוס האטלנטי המזרחי שלחופי אירופה.

## תיאור
הצלופחול הוא דג קטן יחסית, המגיע עד לאורך של 20 ס"מ והוא דומה אך קטן יותר מהמין *Hyperoplus lanceolatus*, שמגיע עד לאורך 35 ס"מ. מבנה גופו דק והוא בעל ראש דק ומחודד עם לסת תחתונה ארוכה מעט מהעליונה ובתוכה שיניים חדות וקטנות. לדג רעמת סנפירי גב ושת נמוכים וזנב מפוצל. צבע הדג הוא לרוב ירוק-ירקרק בגב והצידיים מעט כהים כשהבטן בצבע כסף. דגים צעירים מגיעים לבגרות עד גיל שנתיים ויכולים לחיות 7 או 8 שנים.

דג זה הוא אוכל פלנקטון הניזון מטרף קטן של זואופלנקטון הכולל דגיגים, חסילונים ומגוון חסרי חוליות.

הדג מתרבה בעיקר בימים הצפוניים והממוזגים, לרוב בעומק של עד 30 מטרים ולעיתים מסתמך על שרטונים או על חופי חול, בהם הוא מתחפר. הדג ניזון בעיקר בלילה והוא נפוץ בלהקות גדולות המושכות אחריהם מגוון טורפים, בעיקר עופות ימיים אך גם כלבי ים, דגים טורפים ועוד.

להקות גדולות של הצלופחול חיו לחופי בריטניה והים הצפוני אך דיג מופרז גרם לקהילה להתמוטט ולהשפיע על הצלחת הרבייה של עופות ימיים רבים כמו קורמורניים, תוכי ים, יסעור שחפי, ריסות ושחפיות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:דמויי-אצטגנון
קטגוריה:דגי האוקיינוס האטלנטי
שירות הביון והביטחון הלאומי של אתיופיה

**שירות הביון והביטחון הלאומי** (באמהרית: **ብሔራዊ መረጃና ደህንነት አገልግሎት**) הוא סוכנות הריגול ושירות הביטחון ברפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של אתיופיה. הגוף מופקד על תפקידי איסוף מודיעין, סיכול ריגול עבור המשטרה הפדרלית של אתיופיה וכוחות ההגנה של אתיופיה. השירות הוקם לראשונה במתכונתו המודרנית בשנת 2013.

לארגון הסכמי שיתוף פעולה עם קהילת המודיעין האמריקנית, קהילת המודיעין הישראלית וקהילת המודיעין הרוסית. הארגון חתום על מזכר הבנות למלחמה משותפת בטרור עם FBI. הארגון הוקם מתוך שירות הביטחון הלאומי שהיה קיים קודם ועסק בביצוע מעצרים ועינויים, ממניעים פוליטיים, לעיתונאים המתנגדים להשקפת הממשלה ולאנשי אופוזיציה. 

לאחר 2013, הועבר הארגון לפיקוח הפרלמנט והוא משתף פעולה עם המשמר הרפובליקני האתיופי והסוכנות לביטחון סייבר באתיופיה.

## קישורים חיצוניים
*

משטרה פדרלית
קטגוריה:ארגוני ביון
יוסי נשרי

**יוסף צבי (יוסי) נשרי** (נולד ב-1950) הוא איש ציבור, ראש עיריית קריית אונו בשנים 2003–2013.

## ביוגרפיה
נשרי נולד בשנת 1950 בקיבוץ גבעות זייד. ב-1958 התפרק הקיבוץ ונשרי ומשפחתו עבר למושב מבקיעים. בגיל 18 התגייס לצה"ל, שם שירת בסיירת חרוב. לאחר השחרור נישא לסימה, בת קריית אונו והם הקימו את ביתם ביישוב.

לפני כניסתו לפוליטיקה, עבד כ-20 שנה כסוכן ביטוח במשרד עצמאי שהקים.

## קריירה פוליטית
בסוף שנת 2002  התפטר ראש העירייה דרור בירנבאום מתפקידו ולכן הוקדמו הבחירות המקומיות לאפריל 2003 (במקום שיתקיימו כסדרן באוקטובר). נשרי הקים תנועה עירונית עצמאית בשם "תנועת התושבים" ורץ מטעמה למועצה ולראשות העיר. נשרי זכה בסיבוב הראשון ב-31.7% מקולות הבוחרים ועלה לסיבוב השני מול ישראל גל, שבו זכה ב-54.6% מקולות הבוחרים ונבחר לראשות העיר. סיעתו זכתה ב-3 מנדטים במועצת העיר ונשרי הקים קואליציה. בפברואר 2004 הפכה הקואליציה של נשרי ללעומתית ואותגרה על ידי האופוזיציה. המחלוקת אף הגיעה לדיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת. למרות זאת, קידם נשרי את תוכנית ההבראה שאושרה עוד בקדנציה הקודמת וצמצם את הגירעון התקציבי. בבחירות 2008 זכה בבחירות לראשות העיר ברוב דחוק של 52% מקולות הבוחרים לעומת 48% של יריבו, ישראל גל. נשרי, שסיעתו שמרה על כוחה מהבחירות הקודמות, הקים קואליציה עם סיעתו של גל וסיעות נוספות והמשיך לעסוק בנושאי חינוך, רווחה ובתאגיד המים העירוני. בבחירות 2013 התאחדה רשימתו של נשרי עם רשימתו של סגנו וממלא מקומו, איציק ציזר. הרשימה המאוחדת של נשרי וציזר (שנקראה על שם אותיותיה בקלפי, "לב") זכתה ל-4 מנדטים במועצת העיר. נשרי זכה ל-38.4% מקולות הבוחרים והפסיד לישראל גל. סיעתו נשארה באופוזיציה ונשרי פרש מהחיים הפוליטיים.

נשרי היה חבר מרכז הליכוד וחבר הליכוד (ולפני זה תנועת החרות) משנת 1971. עם הקמת מפלגת קדימה הצטרף אליה, אך חזר לליכוד כעבור זמן קצר.

לקראת הבחירות המוניציפליות בפברואר 2024, הודיע נשרי שיתמודד וירוץ שוב לראשות העיר קריית אונו, הן לראשות והן לרשימה שלו ״י.נ. תנועת התושבים״. המצע שפרסם כלל אג׳נדה א-פוליטית, כלומר ללא הזדהות עם מפלגה ממשלתית כלשהי.

## לאחר הפוליטיקה
כבר בשנת 2012, עוד בתקופת כהונתו כראש עירייה, הוציא ספר ילדים בשם "חגיגה בערוגה". ב-2019 יצא ספר המשך בשם "חגיגה בגינה". כיום נשרי מייעץ לרשויות מקומיות ומשמש כמנטור לראשי רשויות חדשים.

## חיים אישיים
נשרי נשוי, אב לארבעה וסב לנכדים. מתגורר בשכונת פסגת אונו בקריית אונו.

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר של יוסי נשרי, בו מפורסם מצע הבחירות שלו לראשות העיר, פברואר 2024

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית קריית אונו
קטגוריה:סוכני ביטוח ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
אברהם נח פאלי

רבי **אברהם נח פלאי** (ה'תרל"ו, 1876 – ח' באדר א' ה'תרצ"ב, 15 בפברואר 1932) היה משגיח בישיבת שקלוב וישיבת הלוסק. בסוף ימיו התיישב בארץ ישראל והתמנה למשגיח בישיבת חברון, בסוף ימיו כיהן כמשגיח בישיבת "היכל התלמוד".

## קורות חייו
אברהם נח נולד בהלוסק לרבי חיים ולביילא. אביו היה מלמד בתלמוד תורה, ונפטר בעודו צעיר. הוא למד אצל רבי רפאל שפירא בישיבתו בבוברויסק, בהמשך חזר לגור עם אמו בהולסק. שם המשיך את לימודיו יחד עם הרב החדש שהתמנה לעיר, הרב ברוך בר ליבוביץ שהתמנה תחת חותנו רבי אברהם יצחק צימרמן שעבר לכהן כבר בקמנצ'וג. ללימוד זה, הצטרפו גם רבי יצחק אייזיק שר, לימים ראש ישיבת סלבודקה, ורבי אליהו בן ציון גרבר.

לאחר מכן המשיך ללמוד בישיבת סלבודקה. ובשנת תרנ"ט נישא לרבקה, בתו של אריה לייב וולפרט רבה של גרינקישוק, קובנה.

בשנת תרס"ד, לאחר שברוך בער התמנה לראש ישיבת כנסת בית יצחק בסלבודקה, התמנה תחתיו רבי אברהם נח לנהל את ה'קיבוץ' בהולסק במקומו. בהמשך אף נסמך לרבנות על ידי רבי שמואל זלמן לנדא ורבי משה שמואל שפירא. באותו זמן שימש לתקופות קצרות כמשגיח רוחני בישיבת סלוצק תחת הנהגתו של רבי איסר זלצן מלצר, וכן בישיבת מאלטש בראשות רבי שמעון שקופ, אך כאשר עבר רבי שמעון לבריינסק, חזר פלאי להולסק.

בתרס"ח, כשנוסדה ישיבה בשקלוב, על ידי רב העיר רבי מאיר שחור, נקרא רבי אברהם נח לשמש כר"מ ומשגיח בישיבה, לצידו של רבי פסח פרוסקין שהתמנה לראש הישיבה, והוא עבר עם משפחתו להתגורר בשקלוב. בתקופה זו הוא לימד בין היתר את רבי משה פיינשטיין ואת רבי מאיר חדש, לימים משגיח בישיבת חברון. באותו זמן הוא אובחן כחולה באסתמה כרונית, שליוותה אותו לכל אורך חייו, דבר שאילץ אותו לשהות ממושכות במקומות עם אקלים לח. בעקבות כך החליט בשנת תרע"ב לעלות לארץ ישראל. אברהם נח התעכב זמן מה מלעלות, כשבין כה וכה התחלף השלטון ברוסיה, דבר שהקשה מאד את האפשרות להשיג אישורי עליה.

רק בשנת תרפ"ו החל את מסעו לארץ ישראל. הוא הפליג עם משפחתו מנמל אודסה דרך טורקיה לנמל יפו בישראל, והתיישב בחברון סמוך לישיבת כנסת ישראל, והתמנה למשגיח בישיבה. בפרעות תרפ"ט ניצל עם בני משפחתו, כשנשארו לשהות בביתם, ולא התשכנעו ללכת לביתו של אליעזר דן סלונים, שנחשב כמוגן אך בפועל אירעו בו פרעות. לאחר הפרעות, עלה עם משפחתו יחד עם ישיבת חברון לירושלים. אך בעקבות מחלת האסתמה ממנה סבל, עבר לתל אביב, והתמנה לאיש צוות ב'היכל התלמוד'.

בח' באדר א' תרצ"ב, לאחר החמרה במחלתו, הוא נפטר, ונטמן בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

## כתביו
רבים מחידושיו נשארו בכתב ידו, ונקראו בשם 'קב חן'. מחידושיו בצעירותו השתקעה חקירה אחת בספרו של רבי ברוך בער ליבוביץ 'ברכת שמואל'. כן הובאו חידושים בספרים שונים של רבנים בני דורו.

## משפחתו

* בנו, רבי הלל (נפטר כ"ה כסלו ה'תש"ל), מנהל רוחני בישיבת 'אהל תורה'
* בתו, בילא מרים (נפטרה אדר ה'תשמ"ב) – נישאה לרבי אפרים זאב גרבוז, בנם הוא רבי אברהם נח גרבוז.
* בנו, רבי צבי הירש – משגיח בישיבת כנסת ישראל חברון, נישא למנוחה, בתו של רבי שלמה זלמן פינס, מראשי היכל התלמוד בתל אביב.

### גיסיו

* רבי בן ציון יוסף יעקבסון, נישא לחוה דבורה, בתו של רבי אריה לייב וולפרט
* רבי אברהם יוסף לונדין, נישא לפייגא הינדא בתו של רבי אריה לייב. בסוף ימיו עלה לישראל
* רבי שלמה זלמן אוסובסקי, נישא לבת נוספת של רבי אריה לייב

## קישורים חיצוניים

* 
* רבי אברהם נח פאלי, ביוגרפיה ופרטים נוספים, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל"

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:משגיחי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1876
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1932
דון פטרסון

**דון פטרסון** (באנגלית: **Don Patterson**; 26 בדצמבר 1909 – 12 בדצמבר 1998) היה מפיק, אנימטור ובמאי אמריקאי שעבד באולפנים שונים בתקופת תור הזהב של ההנפשה האמריקאית, ביניהם דיסני, פיקסאר, Silver Screen Partners IV, סרטי טאצ'סטון, Warner Bros.-Seven Arts Animation (של האחים וורנר), Metro-Goldwyn-Mayer cartoon studio (של MGM), DePatie–Freleng Enterprises, הרמן ואיזינג, Format Films, וולטר לאנץ הפקות, Famous Studios, Grantray-Lawrence Animation, האנה-ברברה ו-United Productions of America. הוא היה אחיו הבכור של האנימטור ריי פטרסון.

פטרסון החל את הקריירה שלו בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 בתור inbetweener באולפני צ'ארלס מינץ, ולאחר מכן עבר לאולפני וולטר לאנץ.

הוא החל לעבוד באולפני וולט דיסני בשנות ה-40, ותרם לחמישה סרטי קולנוע: "פינוקיו", "פנטסיה", "דמבו", "שלושת הקבלרוס" ו"הבה לי מוזיקה".

בתחילת שנות ה-50 חזר פטרסון לאולפני לאנץ והפך לאחד מארבעת האנימטורים המרכזיים של לאנץ, יחד עם ריי אברמס, לאברן הרדינג ופול סמית'.

מבקר הקולנוע ליאונרד מלטין כתב בספרו "Of Mice and Magic": "דון פטרסון היה הראשון מצוות ההנפשה של לאנץ שניסה לביים, והוא גילה כישרון רב במשימה זו. סרטיו הקצרים הם מהטובים ביותר של תחילת שנות ה-50, מציגים טיפול מיומן בדמויות ותזמון מהיר. בשנת 1952 הוא 'פיקח' על אחד מהסרטים המצוירים הטובים ביותר בכל הזמנים של וודי הנקר, 'Termites from Mars'".

בשנת 1985, פטרסון זכה בפרס הזהב בטקס Motion Pictures Screen Cartoonists Awards.

פטרסון נפטר ב-12 בדצמבר 1998 בסנטה ברברה, קליפורניה, רק 14 ימים לפני יום הולדתו ה-89.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:מפיקים אמריקאים
קטגוריה:אנימטורים אמריקאים
קטגוריה:במאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1909
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1998
בית העלמין בנהלל

**בית העלמין בנהלל** הוא בית העלמין של מושב נהלל שבעמק יזרעאל. מאז פתיחתו בשנות ה-20 של המאה ה-20 נקברו בו רבים מבני המושב, ביניהם מייסדי המושב, בני משפחת דיין, מספר חברי הכנסת, אילן רמון ובנו אסף, מאיר שלו, יהונתן גפן ועוד.

## היסטוריה
בית העלמין נפתח על תל שמרון, בסמוך לבית העלמין של תמרת. הראשונה שנקברה בו הייתה אימו של אחד ממייסדי המושב, שבחרו לקבור אותה בגבעה כקילומטר וחצי מצפון-מזרח למושב.

## אישים הקבורים בבית העלמין

בבית העלמין קבורים רבים מבני נהלל, ביניהם מייסדי המושב (ישראל בלוך, ישראל בצר, יהודה גרינקר, צבי הירשפלד, יצחק וולקני-אלעזרי, צבי יהודה, אליעזר יפה, צבי ליברמן, אליעזר וחנה מייזל שוחט, רחל ונח סלוצקי, משה עמי-עד), בני משפחת דיין, אלוף משה פלד, אילן רמון ובנו  שנקברו בחלקה הצבאית, מאיר שלו, יהונתן גפן ואחותו נורית גפן בצר, חברי הכנסת יעקב אורי, צבי יהודה ושמואל ומשה דיין (מפא"י) ועמוס הדר (המערך).

## גלריה

קובץ:PikiWiki Israel 35173 Grave of Moshe Dayan.JPG|קברו של משה דיין
קובץ:PikiWiki Israel 35169 Graves of Ilan and Asaf Ramon.JPG|קברו של אילן רמון ושל בנו, 
קובץ:Amiad Moshe (Krigser) (Large).jpg|קברו של משה עמי-עד
קובץ:Bezer Israel (Large).jpg|קברו של ישראל בצר
קובץ:PikiWiki Israel 34397 Settlements in Israel.JPG|קברו של צבי ליברמן
קובץ:Avidov Yaakov.jpg|קברו של יעקב אבידוב
קובץ:Bloch Israel (Large).jpg|קברו של ישראל בלוך
קובץ:קברו של רוברט גרי בנהלל צילום אלי אלון.jpg|קברו של רוברט גרי


## קישורים חיצוניים

*
*
*
*

## הערות שוליים

*
קטגוריה:נהלל
קטגוריה:ארץ ישראל: קברים ובתי קברות יהודיים
מארק פאפשון

**מארק פאפשון** (בפולנית: **Marek Papszun**; נולד ב-8 באוגוסט 1974) הוא מאמן כדורגל פולני המאמן את קבוצת ראקוב צ'נסטוחובה.

## קריירה
בשנת 2010, מונה פאפשון למנהל של KS לומיאנקי מהליגה הפולנית השישית, ועזר להם להעפיל לליגה החמישית הפולנית. בשנת 2011, הוא מונה למאמנה של לגיונוביה לגיונובו מהליגה הפולנית הרביעית, ועזר להם להעפיל לליגה הפולנית השלישית. ב-2016, הוא מונה למאמנה של ראקוב צ'נסטוחובה מהליגה הפולנית השלישית. תוך 3 עונות עלה עמם לליגת העל הפולנית.

תחת פאפשון הגיעה הקבוצה להשגים חסרי תקדים בתולדות המועדון. במאי 2021 זכתה הקבוצה בגביע הפולני הראשון בתולדותיה לאחר שניצחה במשחק הגמר 1–2 את ארקה גדיניה, והבטיחה מקום בליגה האירופית לעונת 2021/2022, הופעת בכורה של המועדון במפעל אירופי. בנוסף סיימה הקבוצה במקום השני בליגה, המיקום הגבוה ביותר אי פעם. בתום העונה זכה פאפשון בתואר מאמן העונה בפולין.

במאי 2022, ראקוב ניצחה את לך פוזנן 3–1 והבטיחה את הגביע הפולני השני ברציפות. ביולי 2022 הוביל את ראקוב לזכייה בסופר קאפ הפולני השני ברציפות עם ניצחון 2–0 על לך פוזנן. באפריל 2023, כשראקוב מוליכה את הליגה עם הפרש שמונה נקודות כשנותרו שישה משחקי ליגה לסיום וגמר הגביע הפולני שייערך בתחילת מאי, הודיע פאפשון כי יעזוב את הקבוצה בתום העונה. בסיום אותה העונה זכה עם הקבוצה באליפות היסטורית, הראשונה בתולדותיה.

לאחר עונה אחת בה לא אימן, חזר לאמן את הקבוצה עם פתיחת עונת 2024/2025.

## תארים
**קבוצתיים**

**[[ראקוב צ'נסטוחובה]]**

* אליפות פולין: 2022/2023

* גביע פולני: 2020/2021, 2021/2022
* סופר קאפ פולני: 2021, 2022

**אישיים**
* מאמן השנה בפולין: 2020
* מאמן השנה בליגת העל הפולנית: 2020/2021

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאמני כדורגל פולנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1974
ויליאם רדי

**ויליאם רדי** (באנגלית: **William Francis Readdy **; נולד ב-24 בינואר 1952) הוא טייס קרב ואסטרונאוט לשעבר בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א.

## ביוגרפיה
ויליאם רדי נולד בעיירה קואונסט פוינט שברוד איילנד. הוא סיים לימודי בית הספר בווירג'יניה ולמד הנדסת אווירונאוטיקה באקדמיית חיל הים של ארצות הברית ממנה קיבל תואר ראשון בשנת 1974. בשנת 1982 הוא קבל תואר שני במינהל ציבורי.

לאחר סיום האקדמיה של חיל הים רדי נשלח לקורס טיס. עם סיומו הוא היה טייס במטוס מדגם "A-6 אינטרודר". בשנים 1976–1980 הוא שירת בנושאת מטוסים USS Forrestal. בשנת 1980 הוא קיבל הסכמה של טייס ניסוי. בשנת 1984 רדי החל שירות בנושאת מטוסים USS Coral Sea. בשנת 1986 הוא עבר למילואים ונקלט בנאס"א. במהלך השירות הוא הגיע ל-7,000 שעות טיסה ב-60 כליי טיס.

## שירות בתחום החלל
לאחר שירות קצר בנאס"א כטייס 1987 רדי נבחר ליחידת האסטרונאוטים של נאס"א. רדי כיהן בתפקידים טכניים במרכז החלל קנדי ומרכז החלל ג'ונסון.

בשנת 1992 הוא השתתף במשימת STS-42 של מעבורת החלל דיסקברי כמומחה משימה (רונלד גרייב היה מפקד הצוות). המטרה העיקרית של המשימה הייתה חקירת השפעת חוסר משקל על אורגניזמים שונים. במשימת STS-51 בשנת 1993 הוא היה טייס של מעבורת החלל דיסקברי (פרנק קלברטסון היה מפקד צוות). המטרה העיקרית הייתה הצבת לוויין תקשורת במסלול וחזרה של לוויין SPAS-ORFEUS. בשנת 1996 הוא טס בפעם השלישית על סיפון מעבורת החלל אטלנטיס כמפקד צוות. המעבורת התחברה לתחנת החלל מיר, הביאה אספקה ובוצע החלפת צוות. בנוסף בוצעו במהלך המשימה מספר ניסויים מדעיים על גבי יחידת המעבדה ספייסהאב שנשאה המעבורת.

בהמשך ועד לפרישה מנאס"א רדי כיהן במספר תפקידים בארגון במערך הטכני והקרקעי.

## לאחר פרישה מנאס"א
לאחר פרישה מסוכנות החלל בשנת 2000 רדי השתלב בתעשייה פרטית. בשנת 2002 הוא חזר לנאס"א ומונה לתפקיד ניהולי. הוא כיהן בתפקיד עד לשנת 2005.

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים
* ריאיון עם ויליאם רדי

קטגוריה:אסטרונאוטים אמריקאים
קטגוריה:טייסי צי ארצות הברית
קטגוריה:טייסי ניסוי אמריקאים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הימית של ארצות הברית
קטגוריה:מעוטרי צלב התעופה המצוינת (ארצות הברית)
קטגוריה:אמריקאים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:עובדי נאס"א
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1952
חשבונות הטיקטוק הנעקבים ביותר

[ממוזער|יוצר התוכן ה[סנגלי-איטלקי, קאבי לאמה, הוא האדם הנעקב ביותר בטיקטוק, עם למעלה מ-150 מיליון עוקבים.|214x214px]]
[ממוזער|175x175 פיקסלים|ה[רקדנית האמריקאית צ'ארלי ד'אמליו היא האישה הנעקבת ביותר בפלטפורמה, והשנייה ברשימה הכללית.]]
האדם בעל מספר העוקבים הגבוה ביותר ברשת החברתית המקוונת, טיקטוק, הוא יוצר התוכן הסנגלי-איטלקי, קאבי לאמה, עם למעלה מ-160 מיליון עוקבים. הרקדנית האמריקאית צ'ארלי ד'אמליו היא האישה הנעקבת ביותר בפלטפורמה, והשנייה ברשימה הכללית. כמו כן, היא בעלת החשבון שצבר את מספר הלייקים הגבוה ביותר בפלטפורמה. האדם השלישי הנעקב ביותר בטיקטוק היא הזמרת הפיליפינית בלה פורץ', אשר באוגוסט 2020 העלתה את הסרטון אשר צבר את מספר הלייקים הגבוה ביותר בפלטפורמה.

## חשבונות הטיקטוק הנעקבים ביותר

## היסטוריה של הרשימה
[ממוזער|יוצרות התוכן, ה[תאומים|תאומות הגרמניות ליסה ולנה מנטלר , היו בעלי חשבון הטיקטוק הנעקב ביותר בין אפריל 2017 עד שהחליטו על מחיקת החשבון במרץ 2019.]]
ב-27 באפריל 2017, התאומות הגרמניות ליסה ולנה מנטלר  צברו 19 מיליון עוקבים בטיקטוק, בכך הן עקפו את מספר העוקבים של כוכבת הטיקטוק בייבי אריאל  והפכו לבעלי חשבון הטיקטוק הנעקב ביותר בעולם. ב-31 במרץ 2019, בעת שהחשבון מנה 32.7 מיליון עוקבים, מחקו התאומות את חשבון הטיקטוק שלהן, עקב דאגה לפרטיותן ואובדן עניין בפלטפורמה. עם מחיקת החשבון של ליסה ולינה, הפכה הזמרת האמריקאית לורן גריי לבעלת החשבון הנעקב ביותר.
[ממוזער|עם מחיקת החשבון של ליסה ולינה, הפכה ה[זמרת האמריקאית לורן גריי לבעלת חשבון הטיקטוק הנעקב ביותר.]]
[ממוזער|ב-[25 במרץ 2020, צברה הרקדנית האמריקאית צ'ארלי ד'אמליו 41.4 מיליון עוקבים ובכך עקפה את השיא לורן גריי. ד'אמליו המשיכה לשבור שיאים באותה שנה, כשבאפריל הפכה לאדם הראשון שצבר 50 מיליון עוקבים בטיקטוק, ובנובמבר, כשהפכה לאדם הראשון שצבר 100 מיליון עוקבים בפלטפורמה. בתמונה, צ'ארלי בשנת 2020.]]
ב-25 במרץ 2020, צברה הרקדנית האמריקאית צ'ארלי ד'אמליו 41.4 מיליון עוקבים ובכך עקפה את השיא לורן גריי. ד'אמליו המשיכה לשבור שיאים באותה שנה, כשבאפריל הפכה לאדם הראשון שצבר 50 מיליון עוקבים בטיקטוק, ובנובמבר, כשהפכה לאדם הראשון שצבר 100 מיליון עוקבים בפלטפורמה.

ב-22 ביוני 2022, צבר יוצר התוכן הסנגלי-איטלקי, קאבי לאמה, 142.7 מיליון עוקבים בטיקטוק ובכך עקף את צ'ארלי ד'אמליו, והפך לגבר הראשון שהגיע אל ראש הרשימה.

## ראו גם
* ערוצי היוטיוב בעלי מספר המנויים הגדול ביותר
* חשבונות הטוויטר הנעקבים ביותר
* חשבונות האינסטגרם הנעקבים ביותר

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
טיקטוק
שושנה קרבסי

**שושנה קרבסי** (נולדה ב-28 בדצמבר 1964) היא משוררת, עורכת וסופרת ילדים ישראלית. בנוסף, היא גם מספרת סיפורים ממורשת הנשים של יהדות מרוקו ומרצה בתחום. ספרה "נהר ושדים אין בו" בתמיכת מפעל הפיס זכה בפרס שרת התרבות לשנת 2017.

## ביוגרפיה
שושנה קרבסי ילידת נצרת עילית (היום נוף הגליל), בת להורים ממרוקו. שירתה בחיל המודיעין ביחידה 8200. בעלת תואר ראשון בלימודי מזרח תיכון וערבית.

חברה באגודת הסופרים העברים.
שירים פרי עטה פורסמו בתקשורת, בעיתונות, בכתבי עת ובמרשתת. חלקם הומלצו בידי ועדת ביטון לתוכנית הלימודים.

חלק גדול מיצירתה הוא שירה חברתית, עולם הפריפריה הישראלי, שירת הגירה, שירת מורשת, זהות מזרחית, נשיות בחברות מסורתיות לצד שירה אישית ושירה אקו־פואטית.

רעיה ואם לחמישה ילדים. מתגוררת בעין כרם בירושלים.

## ספריה
* משפחה עם חיות וגם קצת בעיות (ירושלים: שושנה קרבסי – עלה זהב, 2005). ספר ילדים
* אי הגרבים האבודים (קריית גת: קוראים, 2007). ספר ילדים.
* בלונים וילד על העץ (קריית גת: דני ספרים, 2008). ספר ילדים.
* חתול זה לא כלב! (בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2011). ספר ילדים.
* נהר ושדים אין בו (תל אביב: ספרי עתון 77, 2017)
* חנה'לה אופה גדולה והעגה העגלה (תל אביב: ספר לכל, 2011)
* גרטה גרבו מקומית (ירושלים: שושנה קרבסי – עלה זהב, 2012)
* דבדבנים במדבר (ישראל: צבעונים, 2020)
* רכבת חיות? זה כן יכול להיות (עלה זהב, 2022)
* שרשרת המסירה, שירה (עלה זהב, 2023)
* התחדשות שירה (עלה זהב, 2023)

## ספרים בעריכתה
* מטליאה פסות שקט: שירים ופואמות / יפה וגנר (יאיר-פור) (ישראל: צבעונים, 2021)
* מבין הסדקים יש ויעלה האור: סיפור חייה של רחל בן-שבת לבית משפחת אוחיון: תיזגין-מרקש-ארץ ישראל / כתיבה: רחל בן-שבת (עפולה: רחל בן-שבת, 2019). עריכה משותפת עם: גלי לירון וחיה פישר לוי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* שושנה קרבסי, באתר של נילי דגן
* נעים להכיר, שושנה קרבסי, באתר סלונט, 26 במרץ 2018
* ירון אביטוב, נהר השדים של קרבסי, באתר סלונט, 5 במאי 2018
* שמעון רוזנברג, שושנה קרבסי: "נהר ושדים אין בו", באתר נתיבים, 2018
* 
* 
* עדינה בן חנן, זרקור כ', באתר קול ההמון, 12 בדצמבר 2022
* שושנה קרבסי, שירת מורשת, יהדות מרוקו, גיליון 17, ינואר–מרץ 2023
* שושנה קרסבי, גדר חיה, מוטיב, גיליון 77, יולי 2021
* מלכת הריבות של ירושלים שושנה קרבסי, באתר יוטיוב, 20 בדצמבר 2021

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון אורט ע"ש שרת (נוף הגליל)
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1964
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
תקן דיווח כספי בינלאומי 1

**תקן דיווח כספי בינלאומי 1: אימוץ לראשונה של תקני דיווח כספי בינלאומיים** (באנגלית **IFRS 1**) הוא תקן דיווח כספי בין-לאומי שהוצא על ידי המועצה הבין-לאומית לתקינה בחשבונאות (IASB). הוא קובע דרישות לגבי הכנה והצגה של דוחות כספיים ודוחות כספיים ביניים על ידי ישויות המאמצות את תקני הדיווח הכספיים (באנגלית- **IFRS**-international Financial Reporting Standard) בפעם הראשונה, כדי להבטיח שהם מכילים מידע באיכות גבוהה.

תקן זה צוטט על ידי איגוד רואי החשבון המוסמכים (ACCA) כבעל "משמעות מעשית רבה" בתחומי שיפוט המאמצים את תקני ה-IFRS. התקן אושר על ידי הנציבות האירופית לשימוש באיחוד האירופי, כאשר שירותי הנציבות מצאו בשנת 2009 כי לגרסה העדכנית ביותר של התקן יש יתרונות שעולים על עלויות האימוץ.

## סקירה כללית
התקן נועד להבטיח כי הדוחות הכספיים הראשונים של ישות לאחר אימוץ IFRS, ודוחות ביניים לתקופות חלקיות לפי IFRS, יהיו:
* שקופים וניתנים להשוואה;
* "נקודת התחלה מתאימה" לחשבונאות של הישות לפי IFRS;
* יש יתרונות העולים על עלות ההכנה.

### היקף
התקן חל על הדוחות הכספיים הראשונים לפי תקני דיווח כספי בין-לאומיים ועל דוחות ביניים של ישות עבור חלקים מהתקופה המכוסה בדוחות הכספיים הראשונים שנערכים על ידי תקנים אלו.

התקן מגדיר את הדו"ח הכספי הראשון של ישות כדוחות הכספיים השנתיים הראשונים שבהם הישות מאמצת את תקני הדיווח הכספי הבין-לאומיים (IFRS), על ידי הצהרה מפורשת ובלתי מסויגת באותם דוחות כספיים בדבר עמידה בתקנים אלו. מקרים ספציפיים כוללים דוחות כספיים של חברות שהדוחות הכספיים העדכניים ביותר שלהן הוכנו לפי דרישות לאומיות שאינן עולות בקנה אחד עם תקני IFRS או שלא הציגו דוחות כספיים בתקופות קודמות.

### זיהוי ומדידה
בדוח הכספי הראשון, IFRS 1 מחייב ישויות להציג דוח יתרות פתיחה על המצב הכספי תוך שימוש במדיניות חשבונאית בהתאם לכל IFRS החל מסוף תקופת הדיווח הראשונה שבה יושמו תקני IFRS. עם זאת, אומדנים חשבונאיים במועד המעבר ל-IFRS צריכים להיות עקביים עם אומדנים שנעשו על ידי עקרונות חשבונאיים מקובלים (GAAP) שנעשה בהם שימוש בעבר.

יש להכיר בכל התאמות הנובעות מהשימוש הקודם בעקרונות חשבונאים מקובלים אחרים ישירות ברווחים העודפים או בקטגוריה אחרת של הון, לפי המקרה.

### הצגה וחשיפה
התקן מחייב ישויות להסביר את השפעת המעבר לתקני IFRS על מצבן הפיננסי, הביצועים הפיננסיים ותזרימי המזומנים שלהן. לדוגמה, הוא מחייב ישויות להציג התאמות מסוימות בין סכומים חשבונאיים לפי כללי החשבונאות המקובלים הקודמים לבין אלו שהם לפי IFRS.

ישות רשאית להשתמש בשווי ההוגן של פריט רכוש קבוע במועד המעבר ל-IFRS כעלות הנחשבת שלו באותו תאריך. אם היא עושה זאת, הישות נדרשת לחשוף את הערך המצטבר של הערכים ההוגנים הללו ואת ההתאמות המצטברות מתקני החשבונאות המקובלים הקודמים שיושמו.

בנוסף, דוחות כספיים של תקופות ביניים המכסים חלק מתקופת הדוח הכספי הראשון של IFRS נדרשים גם לכלול התאמות מהחשבונאות המקובלים הקודמים, בין היתר.

## היסטוריה ותיקונים
הפרויקט על אימוץ של תקני חשבונאות דיווח כספי בין-לאומיים (IFRS) בפעם הראשונה התווסף לסדר היום של IASB בספטמבר 2001, IFRS 1 הוצא ביוני 2003, וגרסה מחודשת הוצאה ב-24 בנובמבר 2008. היו מספר תיקונים לתקן מאז יציאתו לאור, כולל תיקון בדצמבר 2010 כדי להנחות ישויות היוצאות מהיפר-אינפלציה חמורה.

## קישורים חיצוניים
* [תקן דיווח כספי בינלאומי 1, באתר [המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות]]

## הערות שוליים

קטגוריה:תקני חשבונאות
קטגוריה:דוחות פיננסיים
רצח מיכל חלימי

**רצח מיכל חלימי** הוא פיגוע חניקה שאירע ב-28 במאי 2017, ג' בסיוון תשע"ז, במהלכו רצח מחבל פלסטיני את מיכל חלימי בת ה-29, שהייתה בחודש השמיני להריונה. לאחר שחנק אותה למוות, הטיח אבנים בראשה וקבר אותה בחולות ליד העיר חולון.

## הפיגוע
בצהרי יום ראשון 28 במאי 2017, נפגשה מיכל חלימי אחרי ביקורת היריון בקופת חולים, עם פלסטיני שהיה מכר שלה, בחולות חולון. במהלך הפגישה הוא רצח אותה בחניקה, הטיח אבנים בראשה, כיסה את גופתה וברח מהמקום. כעבור כחודשיים של חיפושים ב-24 ביולי 2017 נמצאה גופתה, ולאחר שנעצר המחבל הודה שרצח אותה על רקע לאומני.

בפברואר 2018 הורשע המחבל מוחמד חארוף, תושב שכם ברצח של חלימי, ונגזר עליו מאסר עולם בבית המשפט המחוזי בתל אביב, ובנוסף נגזרו עליו עוד חמש שנות מאסר על עבירות נוספות שביצע. כמו כן הוטל עליו לשלם פיצויים בסך 258 אלף שקלים למשפחתה של חלימי.

## הערות שוליים

קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2017
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:חולון: פיגועים
קטגוריה:אלימות נגד נשים: ישראל