חטיבת האש 282

**חטיבת האש 282** (עד 2017: **אגד ארטילרי 282**), או **עוצבת גולן**, היא חטיבת אש בעוצבת געש (אוגדה 36) שבפיקוד הצפון. כיחידה שכפופה מקצועית והכשרתית לחיל התותחנים, מפעילה החטיבה ארטילריה מסוגים שונים.

העוצבה כוללת כיום ארבעה גדודים של תומ"תים מדגם דוהר M-109AL, מהם שני גדודים סדירים ("קרן" ו"נמר") ושני גדודי מילואים ("מגן" ו"שפיפון", שהיה אף הוא גדוד סדיר עד העשור הראשון של המאה ה-21), גדוד אחד של משגרי רקטות מנתץ (גדוד "הרעם") ואת גדוד "עיטם" גדוד המרכז יחידות איכון ומטאורולוגיה. בנוסף לגדודי האגד, נכלל גם פלחי"ק גולן – פלוגת הקשר החטיבתית.

מפקדת החטיבה, הפלחי"ק ובסיסי הקבע של היחידות הסדירות ממוקמים במחנה יפתח, ולפני כן היו במחנה קרן שברמת הגולן.

בשנים הקרובות החטיבה צפויה להיות הראשונה לקלוט את תותחי הרועם – התותח החדש של צה"ל.

## סמלי החטיבה
צבעי תג היחידה של האגד הם אדום ושחור, כצבעי חיל התותחנים. בעבר כלל התג רק איור של תותח מתנייע, פגז ועלי זית. ב-2009 נוספו לו אלמנטים נוספים, לרבות ייצוג ליחידת מיתר ורקטה לייצוג המנתץ, כדי לתת ביטוי גם ליתר יחידות האגד. כחלק מארגון האגד כחטיבת אש, בשנת 2017 נקבע סמל חדש אשר נועד לבטא עקרונות כלליים הנוגעים לכלל יחידות החטיבה: החתירה לפגיעה באויב, לדיוק ולסגירת מעגלי אש.

## היסטוריה
החטיבה הוקמה כאגד ארטילרי במסגרת שלדית במסגרת אוגדה 210 כחלק מכוננות כחול לבן שקדמה למלחמת יום הכיפורים וכללה את הגדודים 527, 822, 826 ו־827. במהלך מלחמת יום הכיפורים קיבל האגד בצהרי 7 באוקטובר 1973 את האחריות לדרום רמת הגולן מאגד ארטילרי 212 של אוגדה 36, שקיבל את האחריות לגזרה בבוקר אותו יום מגדוד 334 שהשתייך לו. האגד קיבל תחת פיקודו ארטילריה פיקודית, שכללה שני גדודים (822 ו־827) מתנייעים "פריסט" (105 מ"מ), גדוד 328 מאגד 212 של תומ"ת M-50 150 מ"מ, גדוד 527 מרגמות 120 מ"מ, וכן גדוד נגרר 155 מ"מ מהימ"חים באזור מפרץ חיפה, ועם קבלת האחריות בדרום רמת הגולן קלט את שארית הסוללות של גדוד 405 וגדוד בה"ד 9 (ארבעה תומ"תים מסוג 'רוכב' ותומ"ת M-50 אחד) ואת שתי הסוללות ארוכות הטווח של גדוד 55 שנסוגו גם הן מערבה.

לקרת מתקפת הנגד ריכז אגד 282 את כוחותיו בצומת משתא, אליהם נוספו גם גדוד 313 מכמ"ת 160 מ"מ וגדוד 873 (130 מ"מ). האגד סייע לאוגדה 210 בלחימה מצפון לכיס ח'ושניה לעבר תל יוסיפון, ובהמשך עד לרכס חזקה ועד לחבירה אל מוצב 110 ותל עכשה. ב־9–10 באוקטובר התרכזו יחידות האגד במרכז הרמה באזור שבין נפח לעין זיוון, ואתם שתי הסוללות של גד"כ 55 ארוך הטווח. 

במהלך קרבות ההבקעה ב־11–12 באוקטובר השתתף האגד בהבקעת אוגדה 210 באזור ח'אן ארנבה. לאחר ההבקעה קודמו יחידות האש לעמדות במובלעת. ועד 13 באוקטובר התרכזו 5 גדודים תחת אגד 282 באזור צומת מע"ץ, שהשתתפו בקרבות ההגנה מול חיל המשלוח העיראקי. לאחר התייצבות קו החזית הייתה הארטילריה כלי המערכה העיקרי בין הצדדים.

האגד יצא להתארגנות ב–17 באוקטובר, כשאגד 213 של אוגדה 164 מחליף אותו במובלעת. לאחר שבוע חזר האגד וקיבל את האחריות על כוחות הארטילריה במובלעת, ונשאר האגד אחראי לפעילות הארטילרית ברמת הגולן עד לחתימת הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה. לאחר המלחמה הפך אגד 282 לאגד הסדיר של אוגדה 36 במקום אגד ארטילרי 212. 

במבצע ליטני השתתפו יחידות האגד בכוחות שחדרו ללבנון. במלחמת לבנון הראשונה כלל האגד שלושה גדודים סדירים ושלושה גדודי מילואים שפוצלו בין גזרות הלחימה השונות. בין השאר השתתפו כוחות האגד בקרב על הבופור, קרבות עין חילווה וכיבוש צידון, הקרב על כפר סיל, והמצור על ביירות. 

בעשור הראשון והשני של המאה ה-21 לקח האגד חלק בלחימה במבצעי צה"ל ברצועת עזה. 

בשלהי שנת 2017 אורגן האגד מחדש כחטיבת אש, האגד הראשון בחיל התותחנים לבצע את ההסבה.

העוצבה כללה את יחידת מיתר עד לסגירתה בתחילת 2017.

בדצמבר 2023, במלחמת חרבות ברזל במהלך התמרון הקרקעי, חצו לוחמי חטיבת האש 282 את הגבול ופעלו ברצועת עזה בשיתוף פעולה עם צוות הקרב החטיבתי של חטיבה 188 בשכונת שג'אעייה.

## מפקדי החטיבה
[250px|ממוזער|טקס חילופי פיקוד. במרכז [דן נוימן, נובמבר 2020]]

## יחידות החטיבה

### גדוד הרעם 334
[ממוזער|250px|"[מנתץ" משגר רקטה באימון, 2012]]
גדוד 334, "הרעם" (כיום גדוד MLRS), הוקם במרץ 1949 והתבסס על סוללה מגדוד 181 שלחם במלחמת העצמאות. גדוד 334 היה גדוד התותחנים החטיבתי של חטיבת גולני והפעיל מרגמות 120 מ"מ נגררות. הגדוד השתתף, במתן סיוע ארטילרי, בפעולת התגמול בתל מוטילה, במבצע "הר געש" ב-1955 (הסבחה) ובמבצעים בנוקייב ותאופיק.

ב-1963 הוסבו המרגמות הנגררות למרגמות כבדות מתנייעות (מכמ"ת) 120 מ"מ. עם אלו השתתף במלחמה על המים.
במלחמת ששת הימים סייע לחטיבת גולני ולחטיבה 8 בכיבוש רמת הגולן והחרמון ובהם תל-פאחר וקוניטרה. בשנת 1968 הוסב הגדוד למרגמות הכבדות המתנייעות (מכמ"ת) 160 מ"מ. משנת 1970 השתייך לעוצבת הרעם אגד פיקודי של פיקוד הצפון. במלחמת ההתשה הגדוד לחם בגיזרת תעלת סואץ, בעמק הירדן, ברמת הגולן ובהמשכה בגבול לבנון. הגדוד סייע לכוחות חי"ר ושריון במבצעים לאבטחת הדרך לג'בל רוס (הר דב) ובמבצעים גדולים כמו "קלחת" בפתחלנד ו"קיתון" בסוריה. במהלך התקופה, הגדוד ביצע שלוש פשיטות ארטילריות – החדרת סוללות לתוך שטח לבנון לירי על מטרות בעומק, וזאת תוך סיוע אבטחה של "גולני" ו"אגוז". במקביל למכמ"ת 160 מ"מ, הגדוד גם הפעיל תותחי שלל 130 מ"מ ותותחי D-30 122mm  להשגת טווחים ארוכים יותר.
ממוזער|אנדרטה לחללי גדוד 334 ברמת הגולן
במלחמת יום הכיפורים באוקטובר 1973 הגדוד היה חלק מהכוחות הסדירים המועטים שלחמו לבלימת הכוחות הסוריים העדיפים ברמת הגולן. הגדוד השתתף בקרבות הבלימה בצפון הגולן ובעמק הבכא, ובהמשך, בהבקעה בסוריה ובסיוע לחטיבת גולני בכיבוש החרמון במבצע קינוח. לאחר מכן, השתתף במלחמת ההתשה במובלעת הסורית. הגדוד הפעיל במלחמה שתי סוללות מכמ"ת 160 מ"מ וסוללה אחת תותחי 155 מ"מ 50-M.

ב-1974 הגדוד הוסב לתומ"ת (תותח מתנייע) 175 מ"מ "רומח" - 107-M עם תותחים אלו השתתף ב"מבצע ליטני" בלבנון. ב-1980 צורף לעוצבת הגולן ב-1982 במלחמת לבנון הראשונה הפעיל גם תותחי 203 מ"מ "קרדום" לירי בכינון ישיר בגזרת ביירות. ב-1993 הגדוד השתתף במבצע דין וחשבון.

ב-1996 התאחד הגדוד עם גדוד 484 שקלט את מערכת המנתץ. מבצע ענבי זעם תפס ב-1996 את הגדוד עם שתי סוללות "מנתץ" וסוללה אחת "רומח". רק סוללת ה"רומח" לקחה חלק במבצע ענבי זעם, בגזרת מטולה-מרג' עיון. במלחמת לבנון השנייה ביצע הגדוד את הירי המבצעי הראשון של רקטות "מנתץ" כשלחם במסגרת עוצבת הרעם. ב-2015 קלט הגדוד את רקטות הרומח המדויקות. ב-2017 קלט את רקטות רעם איתן, דגם משופר של הרמ"מ. ב-2020 קלט הגדוד את משגר רקטות להב תוצרת אלביט מערכות

#### מפקדי גדוד הרעם (334)

### גדוד שפיפון 404
ממוזער|סמל גדוד שפיפון|שמאל

גדוד 404, "שפיפון", הוקם בחזית הצפון במלחמת העצמאות, כ"גדוד 4 שדה", מפקד הגדוד הראשון היה שמואל גודר. תחילה הפעיל הגדוד תותחי נפוליאונצ'יק ולאחר מכן תותחי קרופ 75 מ"מ. הגדוד סיפק סיוע ארטילרי בקרב על חיפה, במבצע דקל, בקרב על לוביה, קרב משמר הירדן וקרב עתלית. לאחר המלחמה קיבל הגדוד את השם "גונדת שדה 404" ובהמשך ""גדוד תותחי שדה 404".

במלחמת סיני הפעיל הגדוד תותחי 25 ליטראות ולחם יחד עם חטיבה 202 בסיני. לאחר המלחמה קלט הגדוד תומ"תי M7 פריסט, הוא השתתף במבצע חרגול ב-1960 ובמבצע סנונית ב-1962.

במלחמת ששת הימים הפעיל הגדוד תותחי M7 פריסט וסיפק סיוע לחטיבה 8 שלחמה בגזרת סיני, כשהוא בפיקודו של הסמג"ד קרלו שגב שנהרג במלחמה ולאחר מכן של הקס"מ אריה מזרחי.

במלחמת ההתשה עבר הגדוד הסבה לתותחי M-50, על בסיס שלדת טנקי שרמן ותותחי 155 מ"מ. ב-1970 עבר מרבית הכוח הסדיר של הגדוד לגדוד 55 שהוקם והפעיל תותחי M-110, הגדוד נותר עם פלוגת מפקדה וסוללת מילואים. בהמשך קלט הגדוד מחדש חיילים סדירים, ביצע אימון הקמה וחזר לתפוס קו בגזרה הדרומית של המיתלה.

במלחמת יום הכיפורים הפעיל הגדוד תותחי M-50, כמו כן הפעיל הגדוד סוללת תותחי "נברון" שישבה במעוז בודפשט וסוללה נברון במעוז אורקל ("טמפו"). הגדוד לחם בחזית המצרית, הוא השתייך אורגנית לאגד ארטילרי 209 אך במהלך המלחמה הוכפף לאגד ארטילרי 215. לאחר המלחמה השתתף הגדוד בקרבות ההתשה מול המצרים. באפריל 1974 החל הגדוד בהסבה לתומ"תי M-109.

הגדוד קיבל את השם שפיפון מאחר שדילג בין בסיסים רבים בחצי האי סיני. המחנה האחרון בסיני היה המחנה ב"מתמתני", וממנו עלה הגדוד להשתתף במלחמת שלום הגליל.

במלחמת שלום הגליל התחיל הגדוד בצומת וואסט שברמת הגולן, משם הגיע לעמדות בהר דב, ומשם התקדם ללבנון עד לראשיא שבסמוך לאגם קרעון. ב-9 ביוני סייע הגדוד לסיירת מטכ"ל במהלך הקרב על המיוערת. לאחר מכן עבר הגדוד לגזרה המערבית והשתתף במצור על ביירות, תוך השתתפות בלחימה שהייתה במהלך הכניסה לביירות עצמה. בשנת 1985 יצא הגדוד מלבנון, והועבר מאגד 209 לעוצבת גולן, ולמחנה הקבע שנבנה עבורו במעלה גמלא שברמה, בסמוך לגמלא ונקרא "מחנה שגב" על שם רס"ן קרלו שגב.

הגדוד היה הראשון לקלוט את מערכת הניווט האינרציאלי "גברילי" בתחילת שנות התשעים, היה גדוד תותחי ה"דוהר" הראשון, ובו בוצעו ניסויי הדוהר. לאחר גיבוש התורה בגדוד, הוחלט על הסבת התומ"תים לדוהרים בשאר היחידות.

בשנת 2003 פורק הגדוד והפך לגדוד מילואים. כגדוד מילואים השתתף במלחמת חרבות ברזל.

#### מפקדי גדוד שפיפון (404)

### גדוד נמר 405
שמאל|ממוזער|100px|סיכת הגדוד החדשה שהוענקה ביולי 2015 לחיילי הגדוד
גדוד 405, "נמר", הוקם במרץ 1969 כתוצאה מצרכי מלחמת ההתשה, ומשם בא כינויו. הגדוד התבסס על תותחי שלל נגררים, ולקראת המלחמה הוסב לתומ"תי M-109 מה שהפך אותו לגדוד הקני הראשון בצה"ל על כן הוא מסומן בספרה ״1״. במלחמת יום הכיפורים לחם הגדוד בגזרת רמת הגולן ואיבד במלחמה 21 מלוחמיו (המונצחים באנדרטת גדוד 405). בתום המלחמה ניתן למחנה הגדוד השם "יואב", לזכרם של שניים מנופליו: רב-סמל ראשון  וסגן . השניים מונצחים גם באנדרטה ברמת הגולן, כקילומטר וחצי ממזרח לקצרין, על כביש 87.

ביולי 2024 פרסם צה"ל כי גדוד הנמר יהיה הגדוד הראשון שיפעיל את תותח הרועם.

בגדוד קיימות שלוש פלוגות אש: א - אלון, ב - בזלת, ג - גרניט. השמות בזלת וגרניט נבחרו משום שייצגו את סלעי רמת הגולן. אלון נקראה על שם סרן  ונקראה קודם לכן אודם על שם הר אודם.

#### מפקדי הגדוד

### גדוד קרן 411
גדוד 411 הוקם באוגוסט 1948 כגדוד א"א (אנטי־אווירי) 1 שמספרו שונה לאחר זמן קצר לגדוד א"א 411. הגדוד פורק ב־1951. בין 1965 ל־1967 פעלה גונדת איכון 411.

הסימון "2" על לוגו הגדוד מסמל על היותו של גדוד קרן כגדוד הקני השני שהוקם אחרי גדוד נמר (שעל הלוגו שלו יש את הסימון "1").

גדוד 411, "קרן", הוקם מיד לאחר מלחמת יום הכיפורים והשתתף בלחימה במלחמת ההתשה במובלעת הסורית בארטילריות תומ"ת (תותח מתנייע) M-109 בהם משתמש הגדוד עד היום. הגדוד קרוי על שמו של סגן בני קרן (קירשנבאום), קצין בחיל התותחנים שנהרג בתאונת דרכים בינואר 1973. סוללה מהגדוד נטלה חלק במבצע ליטני בו סייעה לכוחות חטיבת הצנחנים, חטיבת ביסלמ"ח וחטיבת בה"ד 1. במלחמת לבנון הראשונה סייע הגדוד לעוצבת יש"י ובהמשך לאוגדה 96.

בשנת 2001 נהרגו שישה מחיילי הגדוד בהתהפכות נגמ"ש בסמוך ליישוב מעלה חבר בדרום הר חברון. ב-26 בספטמבר 2017 התהפך תומ"ת של הגדוד כחלק מאימון של צה״ל, כתוצאה נהרגו באירוע קצין וחייל, האירוע נחשב לאחד הימים השחורים בתולדות הגדוד ונקרא אסון התומ"ת. במלחמת חרבות ברזל דילג הגדוד בין הגזרות השונות, וסייע גם בקרב ההגנה בצפון, בקרב ההתקפה בעזה ובתמרון הקרקעי בדרום לבנון בו חצו את הגבול שתי סוללות, סוללה ב' וסוללה ג'.

בגדוד קיימות 3 סוללות:
* א' – אבי
* ב' – מסייעת ברק (ע"ש סרן ברק רושגולד)
* ג' – מבצעית גידי (ע"ש סרן גידי ראש)
* הייתה סוללה רביעית - רובאית דוד (נסגרה לאלתר)

#### מפקדי גדוד קרן (411)

### גדוד עיטם
בשנת 2010 הוקמה יחידה 611 "עיטם" תחת אגד 219, ובשנת 2013 הוסבה לגדוד. בשנת 2014 הוכפף הגדוד לאגד 282.

גדוד 611 "עיטם" כולל יחידות איכון ומטאורולוגיה. הגדוד מפעיל את מכ"ם ר"ז ומערכת "טייפון" לאספקת נתונים מטאורולוגיים. בעבר הפעיל הגדוד את מערכת מגן רוח.

הגדוד כולל שתי סוללות (צפונית ודרומית), כל סוללה מונה פלגת מטאורולוגיה ו-2 צוותי ר"ז המתפעלים את מכ"מי הר"ז.

באפריל 2020 נפתחה פלוגת את"ר מבצעית נוספת בגדוד 611 אך עברה לגדוד 869 באיסוף קרבי לאחר שפרויקט הקמת מערך האת"ר בחיל התותחנים נסגר.

ב-25 בנובמבר 2021 הוענק לגדוד אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל.

#### מפקדי גדוד עיטם (611)

### גדוד מגן 9260
שמאל|ממוזער|סמל גדוד מגן|right

גדוד מגן הוכר בעבר כיחידה 527. גדוד מגן 9260 הוקם מיד לאחר מלחמת יום הכיפורים בשנת 1974 על ידי סא"ל אהוד בכר. הגדוד לחם במלחמת ששת הימים, מלחמת לבנון הראשונה, מלחמת לבנון השנייה ובמלחמת חרבות ברזל.

#### מפקדי גדוד מגן (9260)

## הנצחה
***אנדרטה לזכר לוחמי גדוד נמר** – האנדרטה ניצבת כ-2 ק"מ ממערב לגבעת אורחה (ג'וחדר), על דרך עפר. האתר בו נמצאת משתרע על פני שטח של 3 דונמים וצופה על מרכז רמת הגולן ודרומה. במלחמת יום הכיפורים הייתה הסוללה מוצבת בדרום רמת הגולן וסייעה באש לבלימת הכוחות הסוריים, שפרצו בגזרה זאת. כוח שריון סורי תקף את הסוללה בטרם דילגה לאחור. באנדרטה מונצחים 21 לוחמי גדוד נמר.
***אנדרטה לזכר חללי גדוד הרעם** – אנדרטה ביער אלוני הבשן על רחבה מרוצפת, לוח אבן אפור עליו מתנוססים סמל היחידה וחקוקים 60 שמות חללי הגדוד שנפלו במערכות ישראל בחזית האנדרטה תותח נ"ט 90 מ"מ על מרכבה של תותח 6 ליטראות.
***אנדרטה לזכר סרן אברהם שניר** – אנדרטה לזכר אברהם שניר, קצין שיתוף ארטילרי בגדוד 77 של אביגדור קהלני שנפל במלחמת יום הכיפורים, בהסתערות על מזרעת בית ג'אן. האנדרטה נמצאת במרכז גן הנושא את שמו. האנדרטה הוקמה על ידי משפחתו.
***אנדרטה לזכר יואל פורת ואבי דיטשי** – אנדרטה מדרום לצומת קצביה. האנדרטה מורכבת מאבן גרניט, שהובאה מבסיס התחמושת ברמת הגולן, ומסלע שנלקח מהסביבה הקרובה. שברי ג'יפ מוקפים שרידי פגזים על האבן חקוק: "פה נפלו במלחמת יום הכיפורים סגן פורת יואל, רס"ר דיטשי אבי. י"א בתשרי תשל"ד 1973".

בשנת 2012 הוקמה אנדרטת חללי חטיבת האש 282 במחנה קרן שבגולן. עם העברת מפקדת החטיבה למחנה יפתח, הועברה האנדרטה למחנה יפתח. באנדרטה מונצחים 273 חללי החטיבה.

## קישורים חיצוניים

* עוצבת "גולן" באתר צה"ל
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

גולן
גולן
גולן