open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יעילות קוונטית

[שמאל|ממוזער|300px|גרף המתאר את התלות של היעילות הקוונטית ב[אורך גל|אורך הגל של שבב ה-CCD של המצלמה Wide Field and Planetary Camera 2 ששימשה בעבר את טלסקופ החלל האבל]]
**יעילות קוונטית** היא יעילות של התקנים אלקטרו-אופטיים הממירים אור לצורת אות אחרת. היעילות הקוונטית מוגדרת כאותו חלק מכלל הפוטונים הפוגעים בהתקן, שיותמרו לאות חשמלי. בהתקנים אלקטרוניים שבהם כל פוטון "מומר" לאלקטרון, למשל חיישן CCD, מחושבת היעילות הקוונטית כיחס בין כמות האלקטרונים שנוצרים ברכיב ביחידת זמן לכמות הפוטונים הפוגעים בו ביחידת זמן. "יעילות קוונטית חיצונית" של רכיב אלקטרוני מתייחסת לזרם במוצאו של רכיב ולא לזרם שנוצר בו, בהינתן שחלק מהזרם שנוצר ברכיב לא מגיע למוצאו עקב איבודים, בפרט רקומבינציה של אלקטרונים עם חורים. את היעילות הקוונטית מקובל לציין כשבר עשרוני (למשל 0.6) או באחוזים (למשל 60%).

יעילות קוונטית של התקן איננה גודל קבוע, אלא תלויה במאפייני הקרינה האלקטרומגנטית שפוגעת בהתקן. תלות בסיסית היא באורך הגל של הקרינה. כך, למשל, היעילות הקוונטית של מצלמה דיגיטלית ביתית פשוטה היא גבוהה באורכי גל בתחום האור הנראה, דבר המאפשר צילומי צבע. לעומת זאת, היעילות הקוונטית שלה באורכי גל של קרינת רנטגן היא כמעט אפסית, ולכן אינה מאפשרת דימות בתחום זה. תלות אפשרית נוספת היא בעוצמת האור. כך, למשל, בתנאי אור יום היעילות הקוונטית המרבית של עין האדם היא באורך גל של 555nm ואילו בתנאי חשיכה היעילות המרבית היא באורך גל של 507nm (ראו העקומה הפוטופית והעקומה הסקוטופית).

היעילות הקוונטית היא מאפיין בסיסי של חיישנים שונים המאפשר השוואה בין יעילותם. יעילות קוונטית של מצלמות CCD לשימושים מדעיים יכולה להגיע עד קרוב ל-100% באורכי גל מסוימים
, יעילות קוונטית מרבית של סרטי צילום היא כ-10% ואילו זו של העין מגיעה לשיא של כ-5%. יעילות קוונטית מאפיינת גם תאים פוטו-וולטאיים, בהם היא יכולה להגיע גם עד 46%.

הגדרת היעילות שניתנה בראשית הערך היא של גודל חסר ממד, כפי שנהוג להגדיר יעילות באופן כללי, כיחס בין שני גדלים זהי ממד, בדרך כלל הספק או, בהקשר זה, מספר חלקיקים (פוטונים מול אלקטרונים). עם זאת, לעיתים משתמשים במונח "יעילות קוונטית" כדי לתאר יחסים אחרים, למשל זרם מושרה ליחידת שטף קרינה.

## ראו גם
* נצילות קוונטית

## הערות שוליים

קטגוריה:ספקטרוסקופיה
קטגוריה:מכשירי מדידה
מטח דופן

**מטח דופן** (באנגלית: broadside) הוא ירי בו-זמנית מכל תותחי צד אחד של אוניית מלחמה. 

## עידן המפרש
שמאל|ממוזער|250px|תותחי אחד מצידיה של אוניית קו בעלת 74 תותחים
יעילותם של התותחים בעידן המפרש הייתה נמוכה יחסית. תותחים אלה יכלו להשיג פגיעה משמעותית באוניית האויב רק בטווח קצר. בשל כך, היה צורך במספר רב של תותחים כדי להשיג עוצמת אש משמעותית. בשל המספר הרב של התותחים הם סודרו לאורכה של האוניה, ופנו לצידיה. בשיאן של אוניות המלחמה מונעות המפרש, אוניות הקו, היו אוניות שנשאו למעלה מ-50 תותחים בכל צד, כאשר התותחים סודרו בכמה קומות, על סיפונים שונים. 

שמאל|ממוזער|250px|חתך של אוניית קו מן הדרג הראשון, המראה 3 סיפוני תותחים.
דופן האוניה נקראת Broadside, ובשל כך נקרא מטח מלא מכל התותחים בשם זה. כאשר ירתה האוניה משתי סוללות התותחים שלה, בשתי דפנותיה, נקרא הירי מטח דופן כפול. ירי כזה היה נדיר יחסית, מכיוון שכוח האדם על האוניות לא הספיק לאייש באופן מלא את כל התותחים בעת ובעונה אחת.

אוניות המלחמה היו מתקרבות זו אל זו, דופן מול דופן, עד שהיו בטווח היעיל. שני הצדדים ניסו להיות אלה שיירו את המטח הראשון. מטח דופן מלא היה עלול להיות בעל השפעה הרסנית על האויב, ויכול היה לתת יתרון רב בהמשך הקרב. מעבר לכך, לעיתים קרובות לאחר מטח הדופן הראשון ניתן לצוותי התותחים לירות לפי הקצב שלהם. צוות מנוסה ירה מהר יותר מצוות פחות יעיל, כך שבפועל היו רק מטחי דופן בודדים בקרב.

## מטח צד כמדד
[שמאל|ממוזער|250px|אוניית המערכה '''איווה''' של [צי ארצות הברית יורה מטח צד מכל תותחיה]]
המונח "מטח דופן" משמש גם כהערכה לכוח האש של אוניית מלחמה. במובן זה, "מטח דופן" הוא עוצמת המטח של כל תותחי האונייה כאשר הם נורים בעת ובעונה אחת. ההערכה נעשית על ידי הכפלת משקל הפגז שאותו יכולה האונייה לירות מתותחיה הראשיים במספר הקנים. כך למשל, אוניות המערכה מסדרת איווה היו יכולות לירות פגזים שמשקלם כ-1,225 ק"ג. לאוניות היו 9 תותחים בקוטר 16 אינץ' (כ-406 מ"מ), ולפיכך משקלו של מטח דופן מאונייה כזו היה 11,022 ק"ג. כאשר חלק מהתותחים אינם יכולים לירות לכיוון מסוים, הם אינם נכללים בחישוב.
## קישורים חיצוניים

 
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לוחמה ימית
יבלה

**יֵבְלֵה** (שוודית: **Gävle**; שם קדום - ***יֵפְלֵה***) היא עיר לחופה המזרחי של שוודיה. בשנת 2008 חיו בשטח שיפוטה המוניציפלי 93,510 תושבים ובעיר עצמה מתגוררים מעט פחות מ-69,000 נפש. יבלה יושבת בדרומו של מחוז יבלבורג (בהגייה שוודית יבלבורי, Gävleborg), בקצהו המערבי של מפרץ המחבר אותה אל הים הבלטי, 174 קילומטרים צפונית לבירה סטוקהולם. היא ממוקמת בערך באותו קו רוחב כמו הלסינקי, ואותו קו אורך עם קייפטאון. את העיר חוצה נחל, גָּאבְלֵאוֹן, הנשפך דרכה למפרץ.

## היסטוריה
יבלה קיימת כעיר מאז אמצע המאה ה-15. היא שימשה נמל-מוצא צפוני עבור אזור המכרות של ברגסלאגן, ומסחר הדיג שלה נהנה לאורך תקופה ממונופול מלכותי שהשתרע לאורך חלק ניכר מקו החוף הארוך של נורלנד. כערים אחרות לאורך החוף הנורלנדי, סבלה העיר בחלקה הראשון של המאה ה-18 מנחת זרועם של הפולשים הרוסים שזרעו בה הרס. שרפות פקדו את העיר גם בהמשך, עד לסוף-אמצע המאה ה-19, אז הונחה התוכנית לעיר המודרנית, של ימינו, שעשויה שדרות רחבות, מדרחובות ושפע ירק.

## כלכלה
יבלה היא מקום מושבו של מינהל מחוז יבלבורג, שהיא בירתו; של בית חולים מחוזי גדול ושל אוניברסיטה המונה כ-14,500 תלמידים (נכון ל-2009).

בעיר תעשייה טכנולוגית מתקדמת. חברות כלכליות גדולות שפועלות בה מונות את קוֹרְשְׁנֵס (נייר ועץ) ואריקסון (מערכות רדיו). שני מותגי מזון עולמיים שמגיעים מיבלה ומזוהים איתה מאוד הם יֵבוֹלְיָה - יצרנית הקפה הגדולה בסקנדינביה, מתאגיד קראפט; ומכוניות-הגומי הפופולריות של חברת אֹהְלְגְרֵנְס. המגזר הציבורי חזק למדי ביבלה, והעירייה (Gävle Kommun) היא המעסיק הגדול ביותר.

הרכבת המהירה "X2000" מגיעה מסטוקהולם ליבלה בתוך 80 דקות, כמו כן לעיר יש נמל, שמוגן מקפיאה ומיקומו בין שני הנמלים הגדולים של החוף המזרחי של שוודיה, סטוקהולם וסונדסוואל, נחשב אסטרטגי.

## תרבות
מוזיאון הרכבת השוודי, שמשכנו בעיר, מציג היסטוריית תחבורת רכבות של 150 שנה, ומתהדר בתצוגת קטרים מהמרשימות בעולם. בספרייה העירונית של יבלה מבקרים חצי מיליון איש בשנה. התזמורת הסימפונית העירונית נוסדה ב-1912, ובין השנים 1984 ו-1990 ניצח עליה הישראלי דורון סלומון.

פארק פוּרוּוִיק - שהוא גן חיות ופארק שעשועים גדול הממוקם מעט מזרחית לעיר, הוא מהאטרקציות הבולטות שלה. בפארק ניצב דגם של אורנוס, כחלק ממודל מערכת השמש בשוודיה.

קבוצת הכדורגל, יפלה אי-אף, משחקת בליגת העל השוודית.

## אקלים
האקלים ביבלה מתון. הטמפרטורות הגבוהות ביותר נמדדות בחודש יולי, עם ממוצע של 15.4 מעלות צלזיוס, והנמוכות ביותר בפברואר, עם 5.4– מעלות.

## קישורים חיצוניים

* 
* ברוכים הבאים ליבלה 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שוודיה: ערים
קטגוריה:שוודיה: ערי חוף
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15
קונסטנטין פון קאופמן

**קונסטנטין פטרוביץ' פון קאופמן** (ברוסית: **Константин Петрович фон Кауфман**; 2 במרץ 1818 – 16 במאי 1882) היה גנרל בצבא האימפריה הרוסית, אשר ניהל מערכה מוצלחת בכיבוש מדינות במרכז אסיה במחצית השנייה של המאה ה-19, ושימש בתפקיד המושל הכללי הראשון של טורקסטן הרוסית.

## ביוגרפיה
קונסטנטין פון קאופמן נולד במשפחה ממוצא אוסטרי שעברה לרוסיה עוד במאה ה-18, ואף המירה דתהּ לנצרות אורתודוקסית. הוא סיים את הכשרתו כמהנדס צבאי באוניברסיטה צבאית, ובשנת 1844 החל לשרת באזור הקווקז. במהלך מלחמת קרים השתתף במצור על מצודת קארס, וניהל משא ומתן לכניעת חיל המצב האנגלי. בשנת 1861 התמנה לתפקיד בכיר במשרד ההגנה הרוסי. במהלך מילוי תפקידו התקרב לשר ההגנה דמיטרי מליוטין.

בשנת 1865 התמנה למושל גוברניית וילנה ולמפקד הצבאי באזור. בתקופה זו חידש את חובת לימוד השפה הרוסית ליהודים בהתאם להנחיית קודמו הגרף מורביוב (הסב).

בשנת 1867 הועבר לאזור מרכז אסיה. זו הייתה תקופה של התרחבות הרוסית באזור. במהלך מספר שנים ניהל פון קאופמן מערכות צבאיות מוצלחות נגד ח'אנות חיווה, ח'אנות קוקנד ואמירות בוכרה. מערכות אלו הסתיימו בסיפוח חלק מהשטחים לאימפריה הרוסית והפיכת מדינות אלה למדינות חסות רוסיות. במקביל לתפקידו הצבאי, מונה פון קאופמן למושל האזור. הוא קיבל את עיטור גאורגי הקדוש מדרגה שנייה וקודם לדרגת אלוף-מהנדס. במהלך תפקידו כמושל הוכיח פון קאופמן את עצמו כמדינאי ומצביא. בכל מהלך המערכה הצבאית הצבא הרוסי היה בנחיתות מספרית מול הכוחות המוסלמים. כפוליטיקאי היה עליו לסכם הסכמים עם מדינות החסות שהוקמו ולייצב את הגבולות החדשים של האימפריה הרוסית עם סין ואפגניסטן. בתקופתו החלה פעילות התיישבותית של הרוסים באזור. הוא תמך בפעילות מחקרית בתחום הגאולוגיה וגאוגרפיה של האזור וארגן מספר משלחות מחקריות.

בהיותו מושל האזור תרם רבות לפיתוח העיר טשקנט, שהפכה בהדרגה לעיר הראשית באזור.

בשנת 1878 נקראה על שמו אחת מפסגות הרי פמיר, בגובה של 7,165 מ'. (בשנת 1928 שונה השם ל"פסגת לנין", ובשנת 2006 שונה שוב ל"פסגת אבן סינא").

קונסטנטין פון קאופמן נפטר בשנת 1882 מהתקף לב.

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים מפורטים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:האימפריה הרוסית: פוליטיקאים
קטגוריה:מעוטרי עיטור גיאורגי הקדוש
קטגוריה:מעוטרי עיטור אנדריי הקדוש
קטגוריה:מעוטרי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:מעוטרי אות מסדר העיט האדום
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת קרים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1818
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1882
דרמה פר מוזיקה

**דרמה פר מוזיקה** (באיטלקית: **Dramma per musica**, תרגום מילולי: "מחזה עם מוזיקה") הוא מונח, ששימש דרמטורגים באיטליה ובמקומות אחרים בין סוף המאה ה-17 לאמצע המאה ה-19. לעיתים קוצר המונח לדרמה.

דרמה פר מוזיקה הייתה במקורה (באיטליה של המאה ה-17) מחזה, שנועד מראש ובמפורש למוזיקה, במילים אחרות, כלברית לאופרה, בדרך כלל רצינית. מתוך כך הסתעף המונח ושימש גם לאופרה או לאופרות, שחוברו בשביל הלברית, והיו מלחינים שהעדיפו את הגרסה האחרת שלו, "דרמה במוזיקה" (dramma in musica), ששמה דגש על היסוד המוזיקלי. במאה ה-18 נפוץ השימוש במונחים האלה, יחד עם "דרמה מוזיקלית" (dramma musicale), בעיקר לתיאור אופרות איטלקיות רציניות, הידועות כיום כאופרה סריה, מונח שלא היה מקובל בשימוש כשנוצרה הסוגה.

המונחים האלה היו בשימוש גם בראשית המאה ה-19, אחרי שהרפורמות של גלוק שמו סוף אחת ולתמיד לשלטונה של האופרה סריה. לדוגמה, כמה מן האופרות הרציניות של רוסיני כונו "דרמה במוזיקה".

"דרמה פר מוזיקה" לא התפרשה מעולם כ"דרמה באמצעות מוזיקה", הווה אומר, דרמה שמחברה משתמש באפקטים מוזיקליים בעלילה, שלא לומר "מחזה מוזיקלי".

דוגמאות לדרמה פר מוזיקה הן "אריסמנה" של פרנצ'סקו קאוואלי (1656), "טיטוס מאנליו" של ויוואלדי (1719), "איל בלרופונטה" של מיסליווצ'ק (1767), "פאריס והלנה" של גלוק (1770), "ארמידה" של סאליירי (1779), "אידומניאו" של מוצרט (1718) ו"אותלו" של רוסיני (1816), וכן מספר רב של לבריות שכתב פייטרו מטסטאזיו.

## הערות שוליים

קטגוריה:מבנים מוזיקליים
קטגוריה:אופרה
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
גן חיות (להקה)

**גן חיות** הייתה להקת רוק ישראלית שפעלה בין השנים 1991–1993.

הלהקה קמה בעקבות מפגש בין שני חיילים בתחנת הרדיו "גלי צה"ל": שחר בן ברק, שניגן בעבר בלהקת "פופלקס", ושרון מולדאבי שהיה עורך מוזיקלי. בלהקה שימש מולדאבי כסולן, בן ברק ויובל ליבליך כגיטריסטים, דני צוקרמן כבסיסט, ודובי קיזלשטיין כמתופף.

הלהקה הוציאה ביולי 1992 את אלבומה היחיד, "גן חיות", לאחר שהוחתמה בחברת התקליטים אן.אם.סי. שירי האלבום נכתבו על ידי מולדאבי ובן ברק, והוא כלל את הלהיטים "ירח כחול", "חם ומתוק", "נוסע" ו"בת שלושים". השירים זכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו, והלהקה הוזמנה להופיע בין השאר בפסטיבל ערד.

הלהקה החלה לעבוד על אלבום שני, וב-1993 ניגנה מספר שירים מתוכו בהופעתה בפסטיבל רוק בים האדום.

למרות הצלחת האלבום הן בקרב הקהל והן בקרב מבקרי המוזיקה, התפרקה הלהקה ב-1993, בגלל חילוקי דעות אמנותיים לגבי כיוונה המוזיקלי. חברי הלהקה המשיכו לקריירות מוזיקליות עצמאיות: מולדאבי וצוקרמן הוציאו אלבומי סולו, בן ברק עבר לארצות הברית והקים את להקת "God Made Television", וקיזלשטיין וליבליך עברו לנגן במסגרת הקלטות של אמנים שונים.

ביולי 2016 הלהקה החליטה להתאחד להופעת חימום אחת בלייב פארק בראשון לציון, לקראת ההופעה של גארבג' בישראל.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
אילן מלכא

**אילן מלכא** (נולד ב-21 בדצמבר 1967 בגני תקווה) הוא תת-אלוף במילואים, המשמש ראש אגף המטה בשירות בתי הסוהר בדרגת גונדר. בעברו שימש ראש מטה פיקוד המרכז ומפקד חטיבת גבעתי בתקופת מבצע עופרת יצוקה.

## קורות חייו
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1986 בחר לשרת בחטיבת גבעתי. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה בגדוד רותם. ב-1990 מונה למפקד פלוגת מסלול ולאחר מכן כמפקד פלוגת החוד בגדוד. בשנת 1993 מונה למפקד האימון המתקדם בבסיס האימונים החטיבתי וב-1994 לסגן מפקד גדוד רותם.

בשנים 1995 עד 1997 למד במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה והשלים תואר ראשון במדע המדינה ולימודי המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר הלימודים מונה לקצין אג"ם של גבעתי וב-1998 לקצין אג"ם של אוגדת עזה. בשנת 2000 מונה למפקד גדוד רותם, תפקיד בו שירת עם פרוץ האינתיפאדה השנייה. בשנים 2002–2004 שירת כמפקד בסיס האימונים החטיבתי. בספטמבר 2004 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד עוצבת שועלי מרום, חטיבת צנחנים במילואים, שירת בתפקיד עד יולי 2006 ובמקביל כיהן כמפקד המרכז לאימונים טקטיים במרכז הלאומי לאימונים ביבשה. יצא ללימודי תואר שני באסטרטגיה וביטחון לאומי באוניברסיטה לביטחון לאומי שבוושינגטון.

ביולי 2007 מונה למפקד חטיבת גבעתי. הוא הוביל את החטיבה במהלך מבצע חורף חם בו נכנסו כוחות גבעתי, שריון והנדסה לרצועת עזה. במהלך הלחימה נהרגו שני חיילים מהחטיבה ושמונה נוספים נפצעו. בתחילת 2009 השתתפה החטיבה בפיקודו במבצע עופרת יצוקה, עם תחילת המבצע השתלטה החטיבה על שכונת זייתון בדרום מזרח העיר עזה וניהלה לוחמה בשטח בנוי. לאחר המלחמה הועמד מלכא לדין משמעתי בפני האלוף יואב גלנט וקיבל הערה פיקודית, בעקבות ממצאי צוות חקירה מטכ"לי, שהעלו כי באירועים שהתרחשו ב-15 בינואר בגזרת הלחימה בשכונת תל אל-הווא, "חרג מסמכותו באופן שסיכן חיי אחרים". זאת כיוון שאישר ירי ארטילרי בסמוך למתחם מיושב. יחד עמו הועמד לדין גם מפקד אוגדת עזה, תת-אלוף איל איזנברג. בתדרוך לעיתונאים שערך בתום הלחימה טען כי לא הייתה הגזמה בהפעלת אש. באוקטובר 2010 נחקר במצ"ח בהוראת הפרקליט הצבאי הראשי, בעקבות אישור שנתן במהלך המבצע, להפציץ מבנה, בתקרית שבה נהרגו 21 פלסטינים. ב-2012, בתום הבדיקה של הפרקליטות הופרכו החשדות נגדו ונקבע שלא נהג ברשלנות בנסיבות העניין. למרות סגירת התיק קבע הרמטכ"ל בני גנץ שאין לקדם את מלכא לתפקיד פיקודי.

ביולי 2009 מונה לקצין אג"ם של פיקוד המרכז עד שנת 2012. באוגוסט 2013 הועלה לדרגת תא"ל ונכנס לתפקידו כראש מטה פיקוד המרכז, בתפקידו שימש עד יולי 2016. ב-22 בספטמבר 2016 הועלה לדרגת גונדר ומונה לסגן נציב בתי הסוהר.

מלכא נשוי ואב לשני בנים ובת.

## קישורים חיצוניים
* אילן מלכא באתר חטיבת גבעתי.
* .
* .
* .

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי חטיבה 646
קטגוריה:מפקדי חטיבת גבעתי
קטגוריה:ראשי מטה פיקוד המרכז
קטגוריה:מפקדי גדוד רותם
קטגוריה:מפקדי המרכז לאימונים טקטיים
קטגוריה:קציני אג"ם של פיקוד המרכז
קטגוריה:גונדרים בשירות בתי הסוהר
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה לביטחון לאומי
קטגוריה:גני תקווה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
סנט ג'ונס (ניופאונדלנד ולברדור)

**סנט ג'ונס** (באנגלית: **St. John's**), היא בירתה של פרובינציית ניופאונדלנד ולברדור בקנדה, וכן גם העיר הגדולה ביותר של אותה הפרובינציה. העיר שוכנת בקצה המזרחי של קנדה, לחוף האוקיינוס האטלנטי, ועל כן היא העיר הקנדית הקרובה ביותר ליבשת אירופה. העיר יוסדה בשנת 1583, והיא אחת מההתיישבויות העתיקות והרציפות עד היום בצפון אמריקה. 

## היסטוריה
העיר קרויה על שמו של מגלה הארצות ג'ון קבוט אשר בשנת 1497 הגיע לחופי ניופאונדלנד, והראשון שהגיע לאי באופן ודאי. ראשית ההתיישבות באזור החלה בסוף המאה ה-16 והיא נחשבת ליישוב דובר האנגלית הוותיק ביותר בצפון-אמריקה. כלכלתה התבססה בעיקר על דייג.

הקרב האחרון על יבשת אמריקה במלחמת שבע השנים בין בריטניה וצרפת בשנת 1762 נערך בעיר והסתיים בניצחונה של בריטניה. העיר הייתה בירתו של הדומיניון של ניופאונדלנד בעשורים הראשונים של המאה ה-20. בזמן מלחמת העולם השנייה שימש נמל העיר כבסיס מרכזי לכוחות בעלות הברית במלחמתן בצוללות הגרמניות. בשנת 1949 הפכה העיר חלק מקנדה עם הצטרפותה של ניופאונדלנד לקונפדרציה הקנדית.

## גאוגרפיה
העיר ממוקמת בדרום מזרחה של ניופאונדלנד. היא משתרעת על שטח של 446.04 קמ"ר. היא העיר המזרחית ביותר בצפון אמריקה, וקרובה יותר לבריטניה מאשר לקולומביה הבריטית במערב קנדה. העיר היא השנייה בגודלה באזור האטלנטי של מזרח קנדה לאחר הליפקס. מרכז העיר נמצא ממערב ומצפון לנמל.

## דמוגרפיה
רוב מכריע של תושבי העיר מוצאם בבריטניה ובאירלנד. רבים מהם הגיעו מדרום-מערב אנגליה ומדרום-מזרח אירלנד ומבטא תושבי העיר דומה למבטא המקורי של תושבי אזורים אלה. כמעט כל תושבי העיר הם נוצרים: קתולים, פרוטסטנטים ואנגליקנים.

## אקלים
בין ערי קנדה מחזיקה העיר במספר שיאים אקלימים. היא העיר המעוננת ביותר במדינה (רק 1,497 שעות של שמש בשנה, שהן כ-62 ימים), עם כמות השלג הגדולה ביותר (322 ס"מ בשנה) והמספר המועט ביותר של ימים יבשים בשנה (ללא גשם או שלג): 149 בלבד.

## אתרים
* מגדל קבוט: (Cabot Tower) נבנה בשנת 1897 כדי לציין 400 שנה למסעו של ג'ון קבוט לניופאונדלנד.
* רומס: (The Rooms) בניין המשקיף על העיר ומכיל את מוזיאון וארכיון הפרובינציה וכן גלריה לאמנות.

## תחבורה
בסנט ג'ונס נמצא נמל התעופה סנט ג'ונס. בנוסף, העיר משמשת כקצה המזרחי של הכביש הטרנס קנדי.

## גלריה

קובץ:St. John's Newfoundland.jpg|מראה העיר מההרים
קובץ:StJohns Newfoundland.jpg|רחוב בעיר


## קישורים חיצוניים

* 
* סיור מצולם באתריה המרכזיים של העיר 
* 

קטגוריה:ניופאונדלנד ולברדור: ערים
קטגוריה:קנדה: ערי חוף
קטגוריה:פרובינציות וטריטוריות קנדה: ערי בירה
קטגוריה:קנדה: ערי נמל
קטגוריה:קנדה: ערי בירה קולוניאליות לשעבר
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15
קטגוריה:האוקיינוס האטלנטי: ערי נמל
אריה בן נאים

**אריה בן נאים** (נולד ב-11 ביולי 1934) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לכימיה פיזיקלית באוניברסיטה העברית בירושלים, מבכירי החוקרים בנושא מבנה המים ותרכובות נוזליות.

## ביוגרפיה
בן נאים נולד וגדל בשכונת מקור ברוך בירושלים. אמו עלתה מטורקיה ואביו ממשפחה ירושלמית ותיקה. בין השנים 1953 ל-1956 שירת בחיל האוויר כטייס תובלה.

לתחום הכימיה הפיזיקלית הגיע בזכות אבנר טריינין, שהיה המורה שלו בתיכון ובאוניברסיטה. בשנת 1957 החל ללמוד כימיה באוניברסיטה העברית, בשנת 1961 סיים תואר שני ובשנת 1964 סיים את הדוקטורט בכימיה, תחת הנחייתם של פרופ גבריאל שטיין ושלום בר.

הוא עוסק בשימוש בתורת האינפורמציה על מנת לקדם את ההבנה של פיזיקה סטטיסטית ותרמודינמיקה.

הוא נשוי בשנית לרובי באטאק, אזרחית פיליפינית אשר התגיירה. סיפור נשואיהם והקשיים שנתקלה בקבלת אזרחות היוו בסיס לכתבת תחקיר במוסף הארץ.

## מספריו

* Water and Aqueous Solutions, Introduction to a Molecular Theory, Plenum Press, NY (1974). 
* Hydrophobic Interactions, Plenum Press, New York (1980). 
* Solvation Thermodynamics, Plenum Press, NY (1987). 
* Statistical Thermodynamics for Chemists and Biochemists, Plenum Press, (1992). 
* Cooperativity and Regulation in Biochemical Systems, Kluwer /Plenum Publications, NY (2001). 
* Molecular Theory of Solutions, Oxford University Press, Oxford, (2006). 
* Entropy-Demystified, the Second Law of Thermodynamics Reduced to Plain Common Sense, World Scientific, Singapore (2007). 
* A Farewell to Entropy. Statistical Thermodynamics Based on Information, World Scientific, Singapore (2008). 
* Molecular Theory of Water and Aqueous Solutions, Part I: Understanding Water. World Scientific, Singapore (2009).
* Discover Entropy and the Second Law, World Scientific, Singapore (2010). 
* Alice’s Adventures in Water-land with Roberta Ben-Naim, to be published World Scientific, Singapore (2010) 


## קישורים חיצוניים
* אתר אישי
* 
* 

קטגוריה:כימאים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: כימיה
קטגוריה:כימאים פיזיקליים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
Ed Hunter

***Ed Hunter*** (בעברית: **אד האנטר**) הוא אלבום אוסף אשר מחולק לשני דיסקים מתוך משחק מחשב באותו השם של להקת ההבי מטאל הבריטית איירון מיידן שמכיל שירים מאחד עשר האלבומים הקודמים של הלהקה.
האלבום יצא סמוך לתחילתו של סיבוב ההופעות "The Ed Hunter Tour". לכן השירים שמופיעים באלבום זה זהים לשירים אותם איירון מיידן ניגנו במהלך סיבוב הופעות זה.

עטיפת האלבום מכילה תמונה של קמע הלהקה "אדי" כצייד צמא לדם ולראיות לפרשה של חטיפה.

## שלבי המשחק
#London's East End (הקצה המזרחי של לונדון)
#The Shady Pines Asylum (בבית האבות למומיות)
#The Pits of Hell (עמוק בלהבות הגיהנום)
#The Graveyard (בית הקברות העירוני)
#The Pharaoh's Tomb (קברו של פרעה)
#Blade Runner (רץ עם החרבות)
#Futureal (עתידי ואמיתי)
#Finale (הסיום הגדול)

## רשימת השירים
### דיסק 1

### דיסק 2

## השתתפו באלבום
* ברוס דיקינסון - שירה בכל השירים למעט 4, 5, 9 (דיסק 1), 2, 3, 4 (דיסק 2)
* פול דיאנו - שירה רק בשירים 4 (דיסק 1), 3, 4 (דיסק 2)
* בלייז ביילי - שירה רק בשירים 5, 9 (דיסק 1), 2 (דיסק 2)
* סטיב האריס - גיטרת בס
* דייב מארי - גיטרה חשמלית
* אדריאן סמית' - גיטרה חשמלית בכל השירים למעט 5, 6, 7, 9 (דיסק 1), 2, 6 (דיסק 2)
* ניקו מק'בריין - תופים בכל השירים למעט 3, 4, 14 (דיסק 1), 1, 3, 4 (דיסק 2)
* קלייב בר - תופים בשירים 3, 4, 14 (דיסק 1), 1, 3, 4 (דיסק 2)
* יאניק גרס - גיטרה חשמלית בשירים 5, 6, 7, 9 (דיסק 1), 2, 6 (דיסק 2)

בנוסף:
*מייקל קני - קלידים בשירים 6, 7, 9, 11 (דיסק 1), 6 (דיסק 2)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1999
קטגוריה:אלבומי איירון מיידן
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת EMI רקורדס
קרל פון פלאנצר באלטין

**קרל פון פלאנצר באלטין** (בגרמנית **Karl von Pflanzer Baltin**; 1 ביוני 1855, פץ', האימפריה האוסטרית – 8 באפריל 1925, וינה, הרפובליקה האוסטרית הראשונה), היה גנרל-אוברסט אוסטרו-הונגרי, מפקד פלגת ארמייה ומפקד הארמייה השביעית בחזית המזרחית ומפקד הקורפוס ה-19 אשר לחם בחזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה.

## ביוגרפיה
### קריירה מוקדמת
קרל באלטין רכש את השכלתו באקדמיות הצבאיות במאריבור ובאייזנשטאדט ובהמשך הוסמך כקצין רגלים באקדמיה הצבאית הטרזיאנית בווינר נוישטאדט. בין 1878 ל-1880 למד בבית הספר לפיקוד ומטה בווינה והוצב לתפקידי הדרכה במקום. ב-1903 הועלה לדרגת גנרל מיור ומונה למפקד החטיבה האוסטרו-הונגרית ה-32 וב-1907 התמנה למפקד הדיוויזיה ה-4 שהוצבה בברנו. לאחר תפקיד מטה נוסף החליט באלטין לפרוש מהשירות הצבאי.

### מלחמת העולם הראשונה ואחריתו
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוחזר לשירות פעיל ומונה למפקד פלגת ארמייה שהוצבה בחזית המזרחית ונטל חלק בקרבות במסגרת מתקפת גורליצה-טרנוב. בהמשך הפך הכוח שבפיקודו לארמייה השביעית שלחמה במתקפת ברוסילוב, נחלה תבוסה מידי הכוחות הרוסים ונאלצה לבצע נסיגה רחבה. הפיקוד הגרמני מתח ביקורת נוקבת על תפקודו של באלטין והוא נאלץ לסיים את תפקידו ובנובמבר 1916 הודיע על פרישה מהצבא מטעמי בריאות. במרץ 1917 העניק לו קרל הראשון, קיסר אוסטריה את דרגת הגנרל-אוברסט והוא שוכנע לחזור ולשרת בצבא. ביולי 1918 הודח מפקד הקורפוס ה-19 באלבניה לודוויג קונן הוראק פון הנקמפף ובאלטין התמנה במקומו. בספטמבר 1918 פתחו כוחות מדינות ההסכמה בחזית המקדונית בפיקודו של הגנרל לואי פראנשה ד'אספרה במתקפת בזק לאורך עמק הווארדאר.

לאחר התמוטטות הארמייה הבולגרית הראשונה, התקדמו במהירות הכוחות הסרבים והצרפתים מחד והקורפוס ה-16 האיטלקי מאידך לתוך אלבניה. הקורפוס ה-19 האוסטרו-הונגרי שסבל מאחוזים גבוהים של מלריה לא עמד במתקפה, הוכה ופתח בנסיגה מהירה לכוון מונטנגרו. באלטין הפעיל את מלוא השפעתו על כוחותיו והצליח להסיג אותם באופן מאורגן עד לגזרת מפרץ קוטור. ב-3 בנובמבר נכנע באלטין בראש כוחותיו לכוחות מדינות ההסכמה ופרש משירות צבאי. קרל באלטין הלך לעולמו בווינה ב-8 באפריל 1925 והוא בן 70 שנים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:החזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מעוטרי פור לה מריט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא אוסטרו-הונגריה במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא אוסטרו-הונגריה במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית הטרזיאנית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות של היצינג
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1855
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1925
חיים פינטו

הרב **חיים שמעון פינטו** הוא רב הערים אשדוד וקריית מלאכי, ונשיא מוסדות "שובה ישראל" שהקים בנו, הרב יאשיהו יוסף פינטו.

## ביוגרפיה
נולד לרב משה אהרן פינטו ואחיו של רבי דוד פינטו. הוא נצר לשושלת רבנים מקובלים ממרוקו. נשוי לזהרי, בתו של רבי מאיר אבוחצירא, בנו של הבאבא סאלי.

בשנות השבעים התמנה לתפקיד רבה של קריית מלאכי, במקום הרב יוסף עזרן שהתמנה להיות רבה של ראשון לציון. עם זאת הוא המשיך לגור גם בעיר אשדוד. לאחר מינויו הוא עורר סערה ואת זעמה של העדה החרדית כשהודיע שהעלה לקבורה בקריית מלאכי ארבעה קברי צדיקים מסוריה וממרוקו, ורמז ששניים מהם הם הרב חיים ויטאל והרב חיים פינטו (הראשון). הוא עורך מדי שנה הילולה גדולה לכבוד רבי חיים ויטאל בסמוך לאחד הקברים.
[250px|ממוזער|המצבה בקרית מלאכי המיוחסת לרבי [חיים ויטאל]]

בשנות התשעים ייסד בנו, הרב יאשיהו פינטו, את מוסדות "שובה ישראל" באשדוד.

לאחר פטירת הרב גרשנטקורן, רבה האשכנזי של קריית מלאכי, בשנת 2000, גברה מעורבותו בענייני הדת במקום, והוא החל לעבוד בתחום הכשרות כשהוא מפקח באמצעות חתנו הרב שמואל אוחנה על הכשרות של העיר ומוציא עיתון בנושא כשרות.

בשנת 2010 נבחר ברוב של 46 מתוך 48 לשמש כרבה של העיר אשדוד. באישור מועצת הרבנות הראשית הוא ממשיך לשרת גם כרב של קריית מלאכי, עד שיימצא לו מחליף.

בשנת 2010 הקים בקריית מלאכי בית דין, והוא עומד בראשו יחד עם הרב יצחק יהודא ירוסלבסקי, רב שכונת חב"ד בעיר.

## הערות שוליים

קטגוריה:אשדוד: רבנים ראשיים
קטגוריה:משפחת אבוחצירא
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים
חיים
קטגוריה:קריית מלאכי: רבנים ראשיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
יוחי בריסקמן

**יוחי בריסקמן** (נולד ב-1965) הוא מפיק מוזיקלי, מנצח, מעבד ומוזיקאי חסידי בולט. חי בארצות הברית ומופיע בישראל.

## קורות חיים

נולד בשם יוחנן בריסקמן, בשכונת ויליאמסבורג שברובע ברוקלין בעיר ניו יורק, להורים חסידי קרלין. בשנת 1989 החל לנגן ולהופיע בבמות שונות ברחבי ארצות הברית.
לאחר מכן החל לבוא בקשרים עם גדולי הזמר החסידי יעקב שוואקי, עמרם אדר ועוד. בשנת 2011 הוציא עם עמרם אדר את אלבום הבכורה שלו "ברוך השם" שזכה להאזנות וצפיות רבות.

## קריירה
למד לנגן על מגוון רחב של כלים והחל להופיע באירועים של חסידות קרלין כאורגניסט. הקים להקות נגנים אשר הופיעו עמו בהופעות ציבוריות. משמש גם כמתופף, בין השאר בשמחת בית השואבה של חסידות קרלין.

אלבומיו הראשונים כללו ביצועים אינסטרומנטליים.

באלבומיו האחרונים השתתפו זמרים כליפא שמלצר ושלוימי דסקל. בריסקמן הפיק סדרת אלבומי מיקס עצמאית בשם פרויקט איקס.

זמרים שהפיק את אלבומם:
* אברהם פריד
* יעקב שוואקי
* שלוימי דאקס
* שלוימי דסקל
* שמחה ליינר
* ברוך לוין
* שלום למער
* ארי גולדוואג
* שלמה יהודה רכניץ
* יומי לואי
* עמרם אדר
* אהרלה סמט
* עוזי בודנר
* ארי היל
* אלי מרקוס

## פרויקט רילקס
במקביל להפקת אלבומים לזמרים הפיק את פריוקט "רילקס", פרויקט שעיקרו שירי רגש ונשמה בביצועים של זמרים שונים.
* שני אלבומים שר שלוימי דסקל.
* שני אלבומים שרים בדואט שמחה ליינר וברוך לוין.
* "רילקס ישראלי" שר שמחה ליינר.
* במאי 2020 הוציא את האלבום פרויקט רילקס עם אברהם פריד, בו השתתפו כסולנים הזמר אברהם פריד והילד שלום בראדט.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חרדים אמריקאים
קטגוריה:מנצחים יהודים אמריקאים
קטגוריה:נגנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מתופפים ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
רוח הרפאים של איירה

**רוח הרפאים של איירה** (באנגלית **Ira's Ghost**', נקראת גם **IRAS 05437+2502**) היא ערפילית שהתגלתה לראשונה ב-1983 בקבוצת הכוכבים שור בידי הלוויין IRAS וממוקמת בשביל החלב. הערפילית נקראת על שם הלוויין שגילה אותה. זוהי ערפילית החזרה, כלומר ענן גז שמואר על ידי מקור אור, בניגוד לערפילית פליטה שמוארת על ידי כוכב שנמצא בתוכה.

תמונה חדשה שצילם טלסקופ החלל האבל באוגוסט 2010, כחלק מ"מטרות הבונוס" שלו, מראה את שולי הערפילית מוארים. טרם ידוע מהו מקור האור שמאיר את הערפילית.
הסבר אפשרי אחד למקור האור הוא כוכב מהיר במיוחד שעבר דרך הערפילית והשאיר אותה מוארת.

## קישורים חיצוניים
* תמונה והסבר על הערפילית באתר של נאס"א
## הערות שוליים

קטגוריה:ערפיליות החזרה
קטגוריה:קבוצת הכוכבים שור
מגלשיים

[שמאל|ממוזער|250px|מגלשיים ונעליים תואמות ל[סקי למרחקים|גלישת מרחקים]]
שמאל|ממוזער|100px|מגלש מודרני
**מִגלָשיים** (ביחיד **מִגְלָשׁ**, נורווגית עתיקה: **Skid** או **Ski** – "חתיכת-עץ מבוקעת") הם צמד קרשים צרים ומוארכים המשמשים לגלישה על פני שלג. המגלשיים מתחברים לנעליים מותאמות הננעלות על רגלי הגולש, ועיקר השימוש בהם כיום הוא בגלישה ספורטיבית בעוד שבעבר הם היו אמצעי-תעבורה באזורים מושלגים. באופן מסורתי, יוצרו המגלשיים מסוגים שונים של עץ, עם רצועות קשירה; המגלש המודרני מיוצר בעיקר מחומר פלסטי מחושל בפיברגלס וטיטניום, לעיתים עם ליבת עץ, וגם אמצעִי החיבור לנעל עבר שינוי רב.

## היסטוריה
שרידים עתיקים של מגלשיים נמצאו בשוודיה, בפינלנד וברוסיה. הקדום ביותר, שגילו מוערך ל-8,000 שנה, נמצא על ידי ארכאולוגים בצפונה של רוסיה. עם זאת, התייחסות קדומה אף יותר לאמצעי תחבורה זה נמצאה בציורי מערות בני כ-10,000 שנה באַלטאי שבמרכז אסיה, בהם הופיעו גולשי סקי עוסקים בציד כשלרגליהם מגלשיים. באזור זה, לפי הארכאולוגים, השתמש האדם במגלשיים כנראה כבר לפני 20,000 שנים במסעות-החורף, וסביר שאלו יוּצרו מעצמות של בעלי חיים גדולים. למגלשי הסקי יש גם אזכורים באפוסים ובמקורות פיניים רבים. על שימוש צבאי בהם למטרות סיור ושליחות ידוע בתיעוד כבר משנת 1200.

### נורווגיה
בצפון נורווגיה היו המגלשיים הקדומים (לפני כ-5,000 שנה) בעלי שכבת עור מתחתם. ציורי מערות מתקופה זו, שמציגים ציידים על מגלשיים, שרדו ביישוב הקרחוני רֶדֶיי. בחבלים שונים של הארץ שימשו המגלשיים בציד של חיות שונות. היה נהוג זוג מגלשיים עטופי-פרווה שבו מגלש אחד קצר והשני ארוך, כשהקצר משמש לדחיפת הגולש קדימה והארוך לגלישה. ב-1733 הוקמה יחידת גולשים קבועה בצבא. לסונדרה נורהיים (Norheim) ממחוז טלמרק מיוחסת בניית אבטיפוס המגלשיים האופייני לימינו, בהם החלק המרכזי צר יותר ומעוקל מה שמאפשר את פניות הסללוֹם הקשתיות. ב"גלישת טלמרק", תת-הענף שנוסד בעקבות הפיתוח הטכנולוגי של בן-המחוז, החיבורים של המגלשיים לנעליים הם רק בקדמת כף-הרגל (בעוד שהעקב חופשית). חידושיו של נורהיים בתחום ציוד הסקי במאה ה-19 זירזו את הפיכת גלישת השלג לענף פנאי וספורט.

### האלפים
שלא כמו הסקי המישורי הסקנדינבי, הסקי האלפיני - שבו תלילות-השטח מציבה תנאים שונים לגמרי - עושה שימוש במגלשיים קצרים יותר, ובהם גם נעשה לראשונה מעבר לתופסנים ממתכת. פיתוח זה מיוחס למתיאס זדארסקי (Zdarsky) מאוסטריה תחתית.

במהלך מלחמת העולם השנייה נעשה שימוש רב ביחידות גולשי סקי, בייחוד בסקנדינביה ובאלפים.

כיום המגלשיים מאופיינים בגמישות, קלוּת ואלסטיות אך גם קשיחות, והסקי נמנה עם המקצועות האולימפיים החשובים.

## סקי מים
מלבד סקי שלג - ענף ספורט נוסף שעושה שימוש במגלשיים הוא סקי מים. בסקי מים מסוג "סללום" נועל הגולש מגלש אחד (כשרגלו השנייה מושטת קדימה) ובסוג "דאבל" - שני מגלשיים.

## בתעופה
250px|ממוזער|דוגמה למסוק המצויד במגלשיים במקום גלגלים לנחיתה על הקרקע.
ישנם מסוקים המורכבים ממגלשיים במקום גלגלים כאמצעי לנחיתה על הקרקע. מטוסים קלים בעלי יכולת נחיתה בים כוללים בתחתיתם מצופים דמויי צורת מגלשיים.

## ראו גם
* גלשן שלג

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמצעי תחבורה
קטגוריה:ציוד ספורט
ערדליים

שמאל|ממוזער|250px|זוג ערדליים
**ערדליים** וביחיד **ערדל**, הם מין נעל או מגף העשויים גומי הנלבשים מעל לנעל, לשם שמירתה מפני בוץ, רטיבות וכו'.

על-פי רוב ערדליים מגיעים עד מעט מתחת לברך, אולם יש סוגי ערדליים (כמו בתמונה) שנמוכים אף מהנעל עצמה וכל תכליתם להגן על סוליית הנעל מפני לכלוך או חדירת מים ושלג.

בימים עברו היו נעליים אלו עשויות עור ועץ. כשהרומאים כבשו את גאליה, היא צרפת של ימינו, הם שאלו את סגנון המגף הגאלי, והאצילים אף אימצו בשמחה דגם ערדל מעור אדום וסוליית עץ מגולפת ומקושטת להצגת מעמדם. עם זאת, בדרך כלל באותם ימים לא היו אלו אלא פלטפורמות-עץ מוגבהות שחוזקו אל הנעל הפנימית ברצועות, למניעת מגע של הנעל ברפש בתקופה שדרכים סלולות לא היו נפוצות בערים.

בשימוש המודרני הערדל הוא נעל חיצונית שנועלים בעת מזג אוויר סוער כדי לשמור על זו הפנימית יבשה. ערדליים מיוצרים כיום כמעט תמיד מגומי. עד לגיפור הגומי, סבל החומר מהשפעות של הטמפרטורה, ועם תהליך הגיפור שהביא גודייר השתפר המוצר ובשנות ה-90 של המאה ה-19 היה לערדליים אלסטיים שקל היה לנעול ולחלוץ אותם.

שני הסוגים הבסיסיים של הערדל המודרני הם –
* הסוג הגבוה והרחב, שנועד לעמוד בתנאים קשים, עשוי גומי עבה וסוליה כבדה
* הערדל הדק והפשוט, העשוי חומרים גמישים וקלים ונועד רק להגנה מפני רטיבות.

הסוג הראשון, לבד מתפקידו בארצות שבהן יש שלג כבד - משמש למעשה גם בארצות כישראל, כחלק מציוד רכיבה על אופנוע בתנאי שטח בחורף, במקרה כזה הערדל עשוי להיות מיוצר מבד לייקרה עבה. הסוג השני, הנמוך - מתאים לערים שבהן ימי גשם מרובים, ובאחדות מהן (כאוסלו) הגיע למעמד של פריט אופנה עירוני שזוכה למגוון עיצובים וצבעים.

ברוסיה יש לערדליים (גָאלוֹשִי) מעמד מסורתי חשוב לצד מגפי לבד רוסיים, הנקראים וָלֵנְקִי, כשהראשונים ננעלים מעל האחרונים אשר אינם חסיני גשם.

## ראו גם

* נעלי שלג
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:נעליים
שטגליץ-צלנדורף

**שטגליץ-צלנדורף** (בגרמנית: **Steglitz-Zehlendorf**) הוא רובע (Bezirk) בדרום-מערבהּ של ברלין, בירת גרמניה. ב-2019 התגוררו בו 310,071 תושבים בקירוב.
## גאוגרפיה
הרובע גובל ברבעים שפנדאו בצפון-מערב, שרלוטנבורג-וילמרסדורף בצפון, טמפלהוף-שנברג במזרח, ובדרום ובמערב במדינת ברנדנבורג.

שטגליץ-צלנדורף נוצר במסגרת רפורמת השכונות של ברלין בשנת 2001, תוך איחוד רשמי של הישויות ליכטרפלדה (78,300 תושבים ב-2008), שטגליץ (70,500), צלנדורף (58,000), דאהלם, ניקולאסזה, לאנקוויץ, וואנזה.

האיחוד הוא מנהלי בלבד, ובפועל התושבים משתמשים בשמות הישנים.

ראשת עיריית הרובע נכון ל-2024 היא מרן שלנברג.

הרובע מצטיין בטבע רב בסביבותיו. מצפונו משתרע יער גרונוולד, ויש בו אגמים: קרומה לאנקה (Krumme Lanke), שלכאטנזה (Schlachtensee) וואנזה (Wannsee). בדאהלם נמצאת האוניברסיטה החופשית של ברלין (Berlin Freie Universität), האוניברסיטה הגדולה בעיר ואחת הגדולות בגרמניה.

הרובע נחשב כבעל המרקם החברתי-כלכלי החזק ביותר מבין חלקיה של ברלין. הוא מתאפיין בבתים פרטיים ובאחוזות רבות, וכן במסלולי הליכה ובפארקים.

## אתרים
* הספרייה הפילולוגית באוניברסיטה החופשית של ברלין
* אגם ואן, ווילה ואנזה, הידועה בהתכנסות שנערכה בה ב-1942
* הגן הבוטני של ברלין
* אי הטווסים

## ערים תאומות
בסוגריים שנת החתימה על ברית ערים תאומות:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

וכן עשרה יישובים בגרמניה.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 


קובץ:Wannsee.jpg|אגם ואנזה


*
קטגוריה:ברלין: רבעים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2001
עוררות מינית

**עוררות מינית** היא מצב פיזיולוגי של התעוררות תשוקה בציפייה לפעילות מינית.

גורמים שמקדמים עוררות מינית ידועים כ**גריינים מיניים**. לרוב, העוררות מחוללת שינויים גופניים, חלקם גלויים וחלקם סמויים.

## עוררות מינית באדם
בני אדם מתעוררים מינית כתוצאה מגורמים שונים ובמגוון של מצבים. מטבעה, רגשה עשויה להיות פיזית או מנטלית; אדם יכול להתעורר מינית על ידי עצמו או על ידי זולתו או על ידי מופעים של זולתו כגון שיער, צורה חיצונית, ריח וכדומה, וגם על ידי גירויים שאינם אנושיים.

במצב של עוררות שנגרמת מאדם אחר, היא עשויה להצביע על נטייתו המינית של האדם הנעור או על משיכתו לתכונה מסוימת. כשהעוררות מושגת תוך שימוש בחפצים, או תלות בהם, היא נבחנת כפטישיזם. זאת כוללת אף התעוררות כתוצאה מחלק בגוף של הזולת או איבר זה או אחר שלו (שאינו בעל משמעות מינית יומיומית).

אצל מרבית האנשים נחווית עוררות מינית בצורה של גירוי פיזי של אחד מהאזורים הארוגניים שלהם, בייחוד אם נלווית לכך דריכות לקראת יחסי מין צפויים או צפויים-לכאורה.

בנוסף, אנשים מסוימים חווים עירום, ארוטיקה ופורנוגרפיה כמעוררים מינית. ניתן לקבוע כי מרבית בני האדם חשים גירוי מעירום מלא או חלקי של בני/בנות המין השני או אותו מין; או מחיזיון של פעולה מינית שמבוצעת בידי אחרים, ויש שגם מגורים ממצב של אהבה אל הפרטנר/ית שלהם.

תורמים נוספים לעוררות המינית יכולים להיות מיקום רומנטי, מוזיקה ואמצעים או מצבים משככים.

העוררות המינית האנושית היא הופעתו של רצון מיני שבתורו שואף להוביל לאורגזמה, אולם עם זאת עשוי להיות מטרה כשלעצמה, אף בהיעדרו של פורקן.

בשונה מבעלי חיים אחרים, אצל בני-אנוש הן הזכר והן הנקבה מסוגלים להתעורר מינית לאורך כל השנה, וכך אין עונת ייחום.

### שינויים פיזיולוגיים

#### גבר
עוררות מינית בגבר על פי רוב מתבטאת בתפיחה והזדקפות של הפין שלו, כשדם ממלא את הרקמה הספוגית לאורך האיבר. זהו, על פי רוב, הסימן המהימן והבולט ביותר לעוררות בקרב זכרים.

ורידי הפין מתבלטים לאורך הזקפה, נוזל טרום-שפיכה נפלט בכמות קטנה, פי הטבעת מתהדק, האשכים מתקשים והעור עליהם נמתח.

#### אישה

אצל נשים, עוררות מינית מביאה לסיכוך הנרתיק שמקורו בציפייה לחדירה.

סימנים נוספים הם הזדקרות הפטמות, הצטופפות של דפנות הנרתיק, תפיחוּת של הפות והדגדגן ושינויים קטנים בשפתי-הפות, וכן התרחבות האישונים.

### הפרעות
אצל חלק מבני-האדם מופיעים ליקויים בעוררות המינית.

אלה יכולים להתאפיין בחסרונן של פנטזיות ו/או היעדרה של תשוקה לפעילות מינית לאורך זמן נתון. גורמים אפשריים לכך הם הפרעה נפשית - כדיכאון, שימוש בסמים או תרופות, או מצבים רפואיים אחרים.

## עוררות מינית בבעלי חיים אחרים
המדע טרם השלים את ההבנה אודות יחסם של מינים אחרים כלפי מיניות. יחד עם זאת, מחקרים עדכניים מעלים את האפשרות שבעלי חיים רבים נהנים כמו בני האדם מיחסים מיניים שאינם מוגבלים לרבייה; דולפינים וקופי בונובו משתמשים למשל בסקס ככלי חברתי לשימורם של הארגונים הפנימיים. 

תצפיות על התנהגות בקרב חיות חברתיות הוכיחו כי הן מקיימות מערכות גומלין מיניות ככלי לחיזוק לכידות קבוצתית, ובקרב מומחי אבולוציה יש תמיכה לרעיון שלפיו חילופי טובות-הנאה מיניות מסייעים לקיבוע המגוון הגנטי המקומי בקרב אוכלוסיות מבודדות ובכך אוצרים פוטנציאל אבולוציוני משמעותי מאד.

## ראו גם
* מיניות
* אפרודיזיאק
* סקסולוגיה
* הפרעה בזקפה
* מעגל התגובה המינית האנושית

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מערכת הרבייה
קטגוריה:מיניות
קטגוריה:רבייה מינית
מוט

[שמאל|ממוזער|150px|[מוט סקי|מוטות-סקי]]
**מוט** (ברבים **מוטות**) הוא מונח כללי לכל חפץ ארוך, דק וקשיח - לרוב גלילי - המשמש לדבר-מה, על פי רוב בהקשר מכני כלשהו. תכונותיו של מוט והחומרים שמהם הוא עשוי משתנים בהתאם לצורך שלו הוא נועד לשמש.

מוט מאפשר להעביר הן כוחות משיכה והן דחיפה, אולם רק במסלול ישר (בשונה מחבל, שמאפשר העברת כוח בכיוון משיכה בלבד ובמסלול לא ישר).

מוט יכול להיות מקל, טריז או תורן, כמו גם להצביע על חלק במכניקה של רכב - כמוט הילוכים, מוט היגוי או סרן (ציר-גלגלים); מוט גמיש במיוחד משמש למשל כחכת דיג, או כאביזר בציוד סקי, או כעמוד לתמיכת אוהל.

עד לסוף הרנסאנס שימשו מוטות מחודדים בעלי ראש קרב ככלי נשק. כלי נשק אלו ידועים כנשק מוט ונעים מרמחים פשוטים, דרך חניתות ועד מוטות-גרזן והאלברדות בעלי ראשי קרב שכללו מגוון גרזנים, פטישים, להבים, חודים ומגוון קרסים שנועדו נגד שריון לוחות.

מטה הוא מוט או מקל המשמש כסמל מנהיגות, בעיקר בעת העתיקה.

## ראו גם

* קשר מוט
* נשק מוט
* לום
* מקל

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כלי עבודה
*
לא תיקום ולא תיטור

**לא תִקּוֹם ולא תִטּוֹר** הן שתי מצוות לא תעשה הקשורות זו לזו ועוסקות ביחסי הגומלין שבין אדם לחברו. **מצוות לא תיקום** אוסרת על נקמה באדם מישראל, בעוד **מצוות לא תיטור** אוסרת אף על זכירת החטא של האדם ושמירת רגשות עוינים כלפיו.

## מקור
שתי המצוות נזכרות בתורה בספר ויקרא בפרשת קדושים (): 

## נקימה לעומת נטירה
### לא תיקום
הוא איסור להשיב לחבירו רעה על הדבר הרע שעשה לו, אפילו אם אדם מבקש מחברו טובה ונענה בשלילה, אסור לאותו אדם לסרב לבקשת חברו למחרת היום רק מתוך רצון להחזיר לו רעה תחת רעה.

### לא תיטור
הוא איסור לזכור בלב את הדבר הרע שעשה לו חבירו, ואפילו אם אדם סירב לעזור ואחר כך מבקש עזרה בעצמו, מצווה לעזור לו ולשכוח רעתו. ולכן אדם שעוזר לחברו אך מזכיר לו את רעתו, באמירה כגון "אני לא כמוך, שאתה לא עזרת לי ואני עוזר לך", אף על פי שלא עבר על מצוות לא תיקום, עובר הוא על מצוות לא תיטור.

## שורש המצווה
טעם המצווה הוא כדי להרבות אהבה ואחווה בעם ישראל ולמנוע מריבות וכעסים, שאם האדם ינקום בחברו אין לדבר סוף ויישארו שונאים אחד לשני כל ימי חייהם. בספר החינוך מסביר שמטרת המצווה וסיבתה היא שהאדם ידע שכל מה שקורה לו טוב ורע מגיע מה', ואם חברו עשה לו רע כנראה היה זה רצון ה', ולכן אין לנקום באדם הפוגע. ובכלי יקר כתב שטעם המצווה הוא כי אין ראוי להחשיב את הגוף והממון עד כדי נקימה, והעיקר בחיים הוא המצוות ורק אותם ראוי להחשיב.

## סוג הפגיעה האסורה
בתלמוד נאמר שאיסור נקימה ונטירה נאמר רק על פגיעה ממונית, כמו בדוגמה לעיל שאדם מסרב להשאיל חפץ לחברו, אבל מותר להגיב על צער פיזי או עוגמת נפש, אם הפוגע לא ביקש את סליחת הנפגע. כך סיכם זאת רבי מנחם המאירי בפירושו שם:

אמנם הרמב"ם אוסר נקימה ונטירה באופן גורף, ולא ציין הבחנה זו בין ממון לבין צער אחר, והרב ברוך אפשטיין מסביר שהרמב"ם למד שכל מה שנאמר בתלמוד שבצער הגוף מותר לנקום זה דווקא בתלמיד חכם. 

בספר חפץ חיים מסיק להלכה שיש להימנע מלנקום בכל מקרה, משום שההיתר לנקום על צער הגוף שנוי במחלוקת, ומחמת הספק צריך להחמיר בדבר ("ספק דאורייתא - לחומרא"). 

רבי שמעון גרינפלד מבחין בין מניעת טובה, שאינה אסורה על פי התורה וממילא אסור לאדם ליטור עליה שנאה, לבין אדם המזיק לחבירו שלו מותר לאדם אחר ליטור שנאה. בזאת הוא מסביר את האמור בתלמוד, ש. מכיוון שאסור לקרוא לאדם אחר "רשע", ומדבר בעשה רע ולא רק במניעת טובה. 

הרמב"ן אומר שבפגיעה שיש לו עליו תביעה משפטית אין איסור לנקום:

## דיני המצווה
הרמ"א אומר שכל האיסור לנקום זה דווקא שלא בשעת מריבה, אבל בשעת מריבה שאחד מרביץ או מבייש את השני מותר לו להחזיר, כי אי אפשר לאדם לשמוע ולא לענות מתי שמגדפים אותו.

## ראו גם
* אהבת ישראל
* אהבת הזולת
* מצוות תוכחה
* צדק צדק תרדוף

## לקריאה נוספת

* הרב יצחק סילבר, **משפטי השלום**, פרק ג.
*הרב צבי וינברגר והרב ברוך חפץ, בין אדם לחברו - חלק ב - לא תקום ולא תטור

## קישורים חיצוניים

* הרב אליעזר מלמד, לא תקום ולא תיטור, מהספר פניני הלכה. 
*הרב יהושע פפר, הלכות נקימה ונטירה, באתר דין. 
*הרב אהרון ליכטנשטיין, לא תקום ולא תטור, אתר תורת הר עציון. .

## הערות שוליים

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:נקמה
קטגוריה:מניין מצוות שמירת הלשון לפי החפץ חיים
אילנה אליה

**אילנה אֶלִיָּה** (נולדה ב-24 באפריל 1955) היא זמרת ישראלית, המבצעת שירה אתנית-קלאסית, מהנשים הבודדות הידועות העוסקות בארץ במוזיקה כורדית, נחשבת קול ייחודי בזירת המוזיקה העולמית הישראלית.

## ביוגרפיה
אליה נולדה בירושלים למשפחה יוצאת כורדיסטן העיראקית, וגדלה בקטמונים. לאורך ילדותה היא נחשפה לשירתו של אביה, אליהו אליה, שהיה מאזין בביתם לרדיו ממחוזות ילדותו, הכפרים ההרריים שלגבול עיראק-טורקיה מקליט אותם, והיה מבצע אותם בלוויית נגן העוד והקנון נסים סלמן באירועים משפחתיים של הקהילה הכורדית בירושלים. בנעוריה לא היה שום מקום שבו היה אפשר ללמוד מוזיקה מזרחית, ולאחר חיפוש שלחו אותה הוריה ללמוד פיתוח קול בימקא, שם שרה אריות וגוספל. נוסף על כך למדה תיאטרון באוניברסיטה העברית.

אליה עבדה לפרנסתה כפקידת בנק והחלה לעסוק בביצוע מוזיקה עממית-כורדית רק לאחר שאביה נפטר, ב-1988, ולמעשה, החלה בקריירה המוזיקלית שלה בגיל 37, בעקבות האזנה להקלטות של אביה. כשבשנת 1992 יצא תקליטה הראשון, שנשא את השם "ג'אבליו" ("בן-ההרים"), שם שנבחר להישאר גם עם להקת הליווי עימה אליה מופיעה, הכוללת ארבעה נגנים על כלים אותנטיים.

שירתה מתאפיינת בהידהוד, מתח, גרוניות והבעות-פנים והשירים שהיא מעלה הם בנושאים מגוונים וכוללים מחאה פוליטית ומחאה נשית, כמו גם שירי אהבה וחתונה. סגנון שירתה, עם זאת, שואב לתוכו גוון מערבי, עובדה שמיקמה את אליה בדיאלוג מורכב עם קהלים מרקע מגוון. היא שרה שירים בכורדית, עברית, אנגלית ואף בארמית.

אליה השתתפה בכמה פרויקטים עם יוצרים ישראליים בעלי שם ובהם מרק קופיטמן ואבי בללי, והופיעה הופעות רבות ברחבי מערב אירופה, שם זכתה לביקורים של מאזינים כורדים. היא שרה בין היתר בפסטיבל למוזיקה יהודית בקרקוב ב-2010, ובאקדמיה למוזיקה של ברוקלין.

ב-2000 השתתפה בערב ערב משירי אום כולתום במסגרת פסטיבל ישראל, יחד עם זהבה בן והזמרת סאפו. ב-2001 העלתה מופע משלה של שירי אום כולתום. בנובמבר 2003 העלתה שוב את המופע, במסגרת פסטיבל העוד בירושלים.

ב-2010 הוציא לאור את האלבום "שירה", שכלל עיבודים כורדיים לשירי משוררים בעברית.

ב-2012 העלתה במסגרת פסטיבל העוד את המופע "שירת נשים", שכלל טקסטים של נשות התנ"ך דבורה וחנה, שירים ששרו נשים בכורדיסטן ושירי משוררות ישראליות כדליה רביקוביץ ויונה וולך. באותה שנה גם השתתפה בפסטיבל "גלוקאלי", שנערך בתל אביב.

ב-2013 השתתפה במופע מחווה למסורת המוזיקלית של יהודי כורדיסטן, במסגרת פסטיבל הפיוט השישי בירושלים.

ב-2014 נכלל שיר בביצועה באוסף "בת המקום" שהפיק האתר "קפה גיברלטר".

ב-2019 יצא לאור אלבומה החמישי "אהבה בתענוגים".

## דיסקורגפיה
* 1992 - ג'אבליו
* 1996 - אילנה אליה
* 2008 - ארם (אוסף)
* 2010 - שירה (שירה עברית מעובדת עם מוטיבים כורדיים)
* 2019 - אהבה בתענוגים

## קישורים חיצוניים

* 

* סיגל גליל, ביקורת: קבלו את מרסדס סוסה הישראלית באתר מגפון, 21 בנובמבר 2012

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ירושלמים
קטגוריה:מוזיקאיות ישראליות
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:מוזיקת עולם
קטגוריה:זמרים השרים בערבית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
גארי קלארק

**גארי קלארק** (באנגלית: **Gary Clark**; נולד ב-1 במאי 1962) הוא שחקן פוטבול אמריקאי לשעבר בליגות ה-NFL וה-USFL.

## ביוגרפיה
קלארק, יליד רדפורד, וירג'יניה, החל את קריירת הפוטבול במכללת ג'יימס מדיסון שם שיחק כתופס וכמחזיר בעיטות ההרחקה. ב-1983 סיים את לימודיו במכללה והיה לשחקן היחיד בתולדות המכללה שחולצתו הופרשה. לאחר המכללה עבר קלארק לשחק עבור ג'קסונוויל בולס מליגת ה-USFL שם שיחק שתי עונות. בדראפט המשלים של 1984 נבחר על ידי הרדסקינס תמורת בחירת סיבוב שני. ברדסקינס היה חלק משלישית התופסים (יחד עם ארט מונק וריקי סנדרס) שכונו ה"פלוגה". "הפלוגה" הפכו לשלישית התופסים הראשונים בהיסטורית ה-NFL שעברו את רף 1,000 יארדים כוללים בתפיסה. ב-1993 עבר קלארק לשחק עבור אריזונה קרדינלס שם שיחק עד 1994. ב-1995 שיחק במיאמי דולפינס ולאחריה פרש. קלארק נבחר לאחד מ-70 השחקנים הגדולים של הרדסקינס.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי וירג'יניה
קטגוריה:שחקני פוטבול אמריקאים
קטגוריה:שחקני וושינגטון קומנדרס
קטגוריה:שחקני פוטבול: תופסים
קטגוריה:שחקני מיאמי דולפינס
קטגוריה:שחקני אריזונה קרדינלס
קטגוריה:וירג'יניה: שחקני פוטבול
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1962
בוחן פטנטים

ממוזער|טקסט=איור המתאר בוחני פטנטים במהלך עבודתם, שפורסם בהרפר'ס וויקלי (Harper's Weekly), 10 ביולי 1869|איור המתאר בוחני פטנטים במהלך עבודתם, שפורסם בהרפר'ס וויקלי (Harper's Weekly), 10 ביולי 1869
**בוחן פטנטים** הוא אדם אשר מועסק על ידי רשות הפטנטים במדינתו ותפקידו לקבוע את היקף הפטנט (אם יוענק) של המצאה. בוחן פטנטים נדרש להיות בעל תואר במדעי הטבע או הנדסה ממוסד להשכלה גבוהה.

## מהות העבודה
הבוחן בודק את עמידת הבקשה לפטנט (אשר הוגשה לרשות על ידי ממציא פרטי או עורך פטנטים אשר מייצג את הממציא פרטי) בתנאי הדין. ישנם כמה תנאים מצטברים ונפוצים בעולם שבהם המצאה צריכה לעמוד על מנת לקבל פטנט:
*ההמצאה תיחשב ככשירה לפטנט אם היא קשורה לתחום טכנולוגי ובמהותה היא מוצר או תהליך.
*ההמצאה מועילה.
*ההמצאה ניתנת לשימוש תעשייתי.
*ההמצאה חדשה, כלומר ההמצאה לא התפרסמה בעבר.
*ההמצאה מתקדמת המצאתית, כלומר בעל מקצוע ממוצע בתחום ההמצאה לא היה מצליח להגיע להמצאה שעליה מבוקש הפטנט (בתאריך הגשתו לרשות הפטנטים), מכאן שיש בהמצאה ניצוץ המצאתי אשר אינו מובן מאליו.
*אין בבקשה ריבוי המצאות, כלומר הפטנט (אם יוענק) יהיה על המצאה אחת בלבד.
*אם הבוחן מחליט שאין בהמצאה מסוימת משום טעם להענקת פטנט, הוא מודיע על כך למבקש הפטנט והלה יכול לנסות ולשכנע את הבוחן שהוא כן זכאי לפטנט או לתקן.

בוחן הפטנטים מבצע את עבודתו תוך כדי חיפוש במאגרי מידע. כמו כן, הבוחן מסווג את ההמצאה לתחום טכנולוגי מסוים. לרוב הבוחן צריך לעמוד במכסת בחינות שקובעת הרשות בה הוא עובד. קיומה של מכסה כזו מחויבת המציאות עקב הצורך במדידת עבודתו של הבוחן וצמצום הפיגור של הרשות בבחינת הבקשות. עם זאת, מכסה כזו יכולה לפגוע באיכות הבחינה של הבקשה ובעקיפין בציבור אשר ייאסר עליו לנצל את ההמצאה עליה ניתן פטנט.

## ישראל
בישראל ישנם מעל ל-100 בוחני פטנטים אשר מועסקים על ידי רשות הפטנטים, המדגמים וסימני המסחר. בשנים האחרונות הרשות מבצעת גיוס עובדים במחזורים של כ-15 בוחנים למחזור.

קטגוריה:מקצועות
קטגוריה:פטנטים
נורלנד

**נורלנד** (בשוודית: **Norrland**, "ארץ הצפון") הוא הגדול מבין ארבעת חלקיה של שוודיה, ומהווה ארץ היסטורית (לצד סביאלנד, סקונהלנד ויֶטאלנד) התופסת 59% משטחה של ממלכת שוודיה של ימינו, כשהיא משתרעת בצפונה וחולשת על מפרץ בוטניה ועל הגבול עם פינלנד במזרח ובצפון-מזרח, ועל מרבית הגבול עם נורווגיה במערב וצפון-מערב. מדרום נמצאת סביאלנד.

נורלנד כוללת את תשעת החבלים מצפון לדרום: לפלנד, נורבוטן, וסטרבוטן, ימטלנד, אוניירמאנלנד, הריידלן, מדלפד, הלסינגלנד ויֵסטריקלנד.

## תכונות טבעיות
נורלנד מציג את מרבית שכיות הטבע הפראי של שוודיה, שבראשן יערות עבותים והרים – לרבות ההר הגבוה בשוודיה, הר קֶבְּנֶה (*Kebnekaise*). מספר רב של נהרות קצרים שוצפים בכיוון מערב-מזרח ובמימיהם שטו בעבר גזעי העץ לעבר המנסרות שלאורך החופים; כיום משמש כוחם הרב להפקת האנרגיה ההידרואלקטרית של המדינה. משאביה החשובים של נורלנד, מלבד הנהרות והיערות, הם מכרות הברזל. הערים החשובות הן אומאו, לולאו, אסטרסונד, יבלה וקירונה.

שטחה הגדול של ארץ הצפון השוודי, 261,292 קמ"ר, עומד מול עובדת היותה הדלילה מבין שלוש ארצות שוודיה: כ-12% מאוכלוסיית המדינה חיים בה, ובהם הקהילה הסאמית הקטנה (כ-17,000) בלפלנד.

## תרבות והיסטוריה
ב-1634 נתכוננה נורלנד ראשית כמחוז (אזור שפיטה), שכלל חלקים מפינלנד של ימינו. עם זאת מאז 1645, עת עברו החבלים ימטלנד והריידלן לשוודיה מנורווגיה, חדלה נורלנד מלהתקיים כישות אדמיניסטרטיבית והיא מאז ציון-דרך גאוגרפי ומסורתי שאינו בעל משמעות מנהלית עוד.

גבולותיה של ארץ-הצפון השתנו משמעותית לאורך ההיסטוריה. בשונה משתי "ארצות" שוודיה האחרות, נורלנד אינה מסמנת את תחום-שבתו של עם או שבט קדומים, ועל אף זאת הספרות – וכך גם הכינויים בני-ימינו – מבחינים במאפייני זהות ותרבות נורלנדיוֹת מובחנים יותר מאלו ה"סביאיים" או ה"גוטיים".

ה**נורלנדית** היא קבוצת ניבים מוכרת המדוברת במרבית חבלי האזור.

## ראו גם
* חלוקה מנהלית של שוודיה

## קישורים חיצוניים

* סקירה מקיפה של נורלנד
* תיירות ולינה בנורלנד 
* 

## הערות שוליים


קובץ:Froso kyrka side.jpg|כנסייה באגם בקרבת אסטרסונד
קובץ:Duolbagorni.jpg|מסיף קבנקייסה
קובץ:Gavle christmas billy goat.jpg|תיש חג-המולד של יבלה
קובץ:Swedish lake polar circle.jpg|אגם בקרבת החוג הארקטי


קטגוריה:שוודיה: ארצות
קטגוריה:לפלנד
פוג'יווארה נו נובויורי

**פוג'יווארה נו נוֹבּוּיוֹרי** (*Fujiwara no Nobuyori* 藤原信頼; -1160) היה אחד מבני הברית הקרובים ביותר של מינאמוטו נו יושיטומו במרד הייג'י בשנת 1160. כבן לבית פוג'יווארה, נובויורי עשוי היה להיות עוצר, והוא חיפש עוצמה פוליטית, אותה מצא לתקופה קצרה במהלך המרד.

לקראת סוף שנות ה-50 של המאה ה-12 החלו להתעורר בבירה קיוטו עימותים בין השבטים הלוחמים, שבט מינאמוטו ושבט טאירה. מינאמוטו נו יושיטומו, ראש שבט מינאמוטו, מחה על כך שעל אף ההקרבה שהקריב שבט מינאמוטו במרד הוגן, חצר הקיסר העדיפה את שבט טאירה.
כאשר עזב טאירה נו קיומורי, ראש שבט טאירה, את הבירה בשנת 1159 למטרות עלייה לרגל, ניצלו זאת אויביו מינאמוטו נו יושיטומו ונובויורי ותקפו את ארמון סנג'ו, חטפו את הקיסר לשעבר גו-שירקאווה, הרגו את רוב פמלייתו והציתו את הארמון. הם הביאו אותו לארמון הגדול, שם היה מוחזק גם הקיסר המכהן ניג'ו כבן ערובה. בנוסף, הם גם הרגו את היועץ הבכיר של הקיסר, פוג'יווארה נו מיצ'ינורי וכל בני ביתו. לאחר מכן, נובויורי אילץ את הקיסר ניג'ו למנותו למזכיר הקיסרי. על אף שהיו לו מתנגדים בחצר הקיסרית שניסו לעודד את הקיסר להתנגד ולברוח, תוכניתו של נובויורי הצליחה.

ההצלחה לא החזיקה מעמד זמן רב מפני שקיומורי שב לבירה זמן קצר לאחר מכן. צבא מינאמוטו לא היה ערוך דיו על מנת להגן מפני התקפה של צבא טאירה, ועל כן שוחררו הקיסר והקיסר-לשעבר, צבא מינאמוטו הובס, ונובויורי, יחד עם בן בריתו יושיטומו, נהרגו.

## ראו גם
* בית פוג'יווארה
* מרד הייג'י
* תקופת הייאן

## לקריאה נוספת

*Sansom, George (1958). 'A History of Japan to 1334'. Stanford, California: Stanford University Press.


קטגוריה:יפן: היסטוריה
קטגוריה:נפטרים ב-1160
קוויגו

**קוויגו** (באנגלית: **Quigo**) היא חברת פרסום באינטרנט אשר הוקמה בישראל בשנת 2000 על ידי ירון גלאי ועודד יצחק. חברת קוויגו התמחתה בפרסום טקסטואלי והייתה מתחרה לשירות הפרסום שחברת גוגל הציעה למשתמשיה. 
לחברה היו לקוחות כגון ESPN, CNN, אפל ועוד כ-300 אתרים נוספים. החברה הכניסה כ-100 מיליון דולר בשנה.

קוויגו נמכרה בשנת 2007 לחברת AOL בתמורה לכ-363 מיליון דולר.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* איך פספסנו את קוויגו, באתר וואלה!

קטגוריה:חברות אינטרנט ישראליות
קטגוריה:חברות אינטרנט אמריקאיות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2000