open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אתי לוי

**אתי לוי** (נולדה ב-8 בנובמבר 1968) היא זמרת ישראלית.

## קורות חייה וקריירה
אתי לוי נולדה בשם **אתי בניסטי** להורים שעלו ממרוקו וגדלה בשכונה ד' בבאר שבע. לה שבע אחיות ושני אחים, אחותה התאומה-זהה היא הזמרת זהבה בן.

בגיל 13 עברה ללמוד בסמינר אור החיים בבני ברק ולאחר מכן ב"בית העולות" בירושלים.

בשירותה בצה"ל, שנמשך שלוש שנים, שימשה חובשת ומעבדת נתוני מחשבים.

ב-1989, בגיל 21, נישאה ושנתיים לאחר מכן, ב-1991, התגרשה.

לאחר שירותה הצבאי עבדה בעבודות מזדמנות. בקדם אירוויזיון 1992 הופיעה לצדה של זהבה בן בדואט "דף חדש". בשנת 1993 חתמה על חוזה הפקה ואמרגנות עם ישראל בונדק, שמשמש מאז מנהלה האישי והפיק את כל אלבומיה. פריצתה באה לאחר ההצלחה של אחותה התאומה זהבה. תקופתה המוצלחת ביותר הייתה בראשית דרכה. אלבומה הראשון "נשבעתי" זכה להצלחה והוא הנמכר ביותר בין אלבומיה; האלבום אף כלל שירים פופולריים כגון "את לא היא" שנוגע בנושא התאומוּת. בהמשך הקריירה חלה ירידה מסוימת בפופולריות שלה. עד היום היא הוציאה 20 אלבומים.

סגנונה העיקרי הוא מוזיקה מזרחית, בשילוב עם מוזיקה מרוקאית ומוזיקה ערבית. בכמה מאלבומיה שילבה אלמנטים מחאתיים, ובהם מסרים כגון תמיכה בחפותו של אריה דרעי וקריאה לשחרורו מהכלא. היא אף נגעה בסגנונות השונים מהמוזיקה האוריינטלית, למשל באלבום דאנס קצבי בשם "שינוי קיצוני" (שם הרומז לאופיו, השונה מסגנונה הרגיל) שהוציאה בשנת 2000, גם בשפה האנגלית; אלבום זה לא זכה להצלחה רבה.

בשנת 1998 הקליפ לשירה "אינטינה חביבי" מהאלבום "מלאך שמיים" שיצא באותה השנה היה מועמד לפרס הווידאו-קליפ הטוב ביותר.

בשנת 2011 השתתפה ביחד עם אחותה זהבה בן בדוקו-ריאליטי "חי ב-LA LA לנד" של yes, בה התמודדו שישה זמרים ים תיכוניים מישראל על חוזה הקלטות על ידי חברת "גפן רקורדס". התוכנית צולמה ברובה המכריע בלוס אנג'לס שבארצות הברית.

בשנת 2015 השתתפה בתוכנית המציאות "מאסטר שף VIP" בערוץ 2 של קשת, והייתה המודחת הראשונה.

לוי סיפרה שהיא מקיימת אורח חיים פסקטריאני, היא גרושה ללא ילדים ומתגוררת בירושלים.

## מערכת היחסים עם זהבה בן
מערכת היחסים בין לוי לבין אחותה זהבה בן סוקרה תקשורתית בצורה נרחבת, כשחוותה עליות ומורדות, לרבות כמה סכסוכים ארוכים. כך, למשל, בשנת 2005 הגיעה לוי לתמוך באחותה, לאחר עשר שנות סכסוך, בתוכנית מיוחדת של "שישי בגאון", שהוקדשה לבן שנקלעה למצב כלכלי קשה. עם זאת, לוי הסתייגה מחידוש הקשר עם בן בריאיון ל-ynet שנערך לאחר מכן. בנוסף, אחד המוטיבים המרכזיים בפרקיה הראשונים של התוכנית "חי בלה לה לנד", שבה היא השתתפה לצד אחותה, היה הסכסוך ביניהן והתמודדותן עם כך לנוכח הצטרפותה של לוי לתוכנית מבלי ידיעתה של בן. בהמשך התוכנית הן השלימו, אך זמן קצר לאחר השידור, לוי הסתייגה מחידוש הקשר בריאיון לישראל היום.

## דיסקוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה קצרה באתר וואלה yes
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרות מוזיקה מזרחית ישראליות
קטגוריה:משתתפי חי ב-LA LA לנד
קטגוריה:מתחרי מאסטר שף (ישראל)
קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרים השרים בערבית
קטגוריה:תאומים ישראלים
קטגוריה:מתמודדות קדם-האירוויזיון
קטגוריה:באר שבע: מוזיקאים
קטגוריה:אישים פסקטריאנים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1968
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
ארץ ורום בהבראם

**אֶרֶץ וְרוּם בְּהִבָּרְאָם** הוא פיוט המיוחס לרבי אברהם אבן עזרא. נהוג לשירו כחלק משירת הבקשות, במסורת קהילות הספרדים בירושלים ובמסורת יהדות בבל. יש הנוהגים לשירו כפזמון בליל שבת.

הפיוט מורכב מקטעי מדרשים העוסקים בבריאת העולם ומתאר את ששת ימי בראשית. הוא פותח ברמז לקיומו של עולם אחר (העולם הבא) וחותם את הפיוט בתפילה שנזכה לחיי העולם הבא; "וְיַנְחִיל עַם דַּל וְאֶבְיוֹן עוֹלָם שֶׁכֻּלוֹ שַׁבָּת". האקרוסטיכון בפיוט הוא "אני אברהם חזק".

## קישורים חיצוניים
* 
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:שירת הבקשות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אשיר לאל אשר שבת

**"אָשִׁיר לָאֵל אֲשֶׁר שָׁבַת"** הוא פיוט אשר נכתב על ידי הרב משה בן שמואל הלוי, שאף רמז את שמו בראשי הבתים. 

הפיוט הוא אחד מפיוטי השבת המרכזיים והמוכרים במסורת יהדות בבל.

## תוכן הפיוט
הפזמון שבפיוט, מבוסס על הפסוק "ביני ובין בני ישראל אות היא לעולם", הפיוט בא להביע את הרעיון שיום השבת איננו רק יום מנוחה, אלא יום רוחני המהווה אות בין הקדוש ברוך הוא לעמו, ונושאו הוא ייחוד האל ובריאת העולם.  

הפייטן מתאר את השבת כזכייה הגדולה שנפלה בחלקו של עם ישראל; ומתפאר על כך שניתנה להם מתנה זו, החביבה עליהם כבבת עינם; וכן מזכיר כי השבת מייחדת את עם ישראל מכל העמים, שלא ניתנה להם ואף קיומה להלכה נאסר עליהם. 

בסיום הפיוט מובאת תפילה לאל, שישלח את משיחו, ואז נזכה לעולם שכולו שבת.

## קישורים חיצוניים

*אשיר לאל אשר שבת, באתר הפיוט והתפילה
* 
* 
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
* 
*
*

## הערות שוליים
הקרב על האן

**הקרב על האן** מתייחס לקרבות שהתרחשו במלחמת העולם הראשונה באזור נהר אן
סטיפה פלטיקוסה

**סטיפה פלטיקוסה** (בקרואטית: **Stipe Pletikosa**; נולד ב-8 בינואר 1979 בספליט שבקרואטיה) הוא כדורגלן עבר קרואטי ששיחק בעמדת השוער.

## קריירת מועדונים
פלטיקוסה התחיל את הקריירה שלו במועדון הקרואטי היידוק ספליט. הוא נבחר כשוער ראשון בעונה 1998/99 כאשר הוא החליף את השוער הקודם של הקבוצה טונצ'י גאבריץ'. אוהדי היידוק נתנו לו את הכינוי "תמנון" בשל הרפלקסים והקואורדינציה המצוינים שלו. ב-2002 הוא נבחר כשחקן השנה בקרואטיה מטעם העיתון "וצ'רני ליסט"; זורן סימוביץ' הוא השוער היחיד שקיבל את תואר זה קודם לכן.

ב-2003 עבר פלטיקוסה לשחטאר דונצק תמורת 2 מיליון יורו יחד עם חברו לקבוצה דאריו סרנה. בניגוד לסרנה, סטיפה לא כל כך הצליח בקבוצתו החדשה ואחרי שאיבד את מקומו בהרכב הוא הושאל חזרה להיידוק ספליט. בעונה 2006/07 חזר לשחטאר, אך שוב לא הצליח להיכנס להרכב.

ב-7 במרץ 2007 חתם חוזה של 3 שנים עם המועדון הרוסי ספרטק מוסקבה תמורת 3 מיליון יורו.

באוגוסט 2011 חתם חוזה עם רוסטוב לשנתיים וחצי. משחק הבכורה שלו נערך ב-13 באוגוסט 2011 מול קובאן קרסנודר, המשחק הסתיים 2-1 לזכות קובאן. פלטיקוסה נבחר לשחקן המצטיין של הקבוצה לעונת 2012/13 מטעם האוהדים. בתום עונת 2014/15 סטיפה עזב את הקבוצה לאחר סיום החוזה משיקולים משפחתיים.

ב-21 בדצמבר 2015 פלטיקוסה חתם חוזה בדפורטיבו עד סוף העונה.

## נבחרת לאומית
במדי נבחרת קרואטיה עד גיל 18 סיים את אליפות העולם במקום השלישי. הופיע לראשונה במדי הנבחרת הבוגרת בגיל 20 במשחק מול דנמרק ב-1999. סטיפה שיחק בכל 6 המשחקים של הנבחרת במונדיאל 2002 ובמונדיאל 2006. שיחק גם ב-3 מ-4 המשחקים של נבחרתו ביורו 2008 בהם ספג רק 2 שערים. בתום מונדיאל 2014, שבו הופיע בכל 3 המשחקים של קרואטיה וספג 6 שערים, החליט סטיפה לפרוש מהנבחרת אחרי 114 הופעות.

## תארים
;קבוצתיים
*  **היידוק ספליט**
** אליפות קרואטיה – 2000/01
** מקום 2 בליגה הקרואטית – 1999/2000, 2001/02, 2002/03
** מקום 3 בליגה הקרואטית – 1998/99
** *הגביע הקרואטי* – 1999/2000, 2000/03
*  **שחטאר דונצק**
** אליפות אוקראינה – 2000/01
** מקום 2 בליגה האוקראינית – 2003/04
** הגביע האוקראיני – 2003/04
*  **ספרטק מוסקבה**
** מקום 2 בליגה הרוסית – 2007, 2009
*  **רוסטוב**
** הגביע הרוסי – 2013/14
;אישיים
* שחקן השנה בקרואטיה מטעם העיתון "וצ'רני ליסט" – 2007
* מקום 3 בין השוערים הטובים ביותר בליגה הרוסית – 2007
* שוער השנה ברוסיה מטעם העיתון "ספורט-אקספרס" – 2007

## קישורים חיצוניים

* סטטיסטיקות ופרופיל באתר התאחדות הכדורגל הרוסית 
* דף השחקן באתר הרשמי של רוסטוב 

קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:שוערי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני היידוק ספליט
קטגוריה:כדורגלני שחטאר דונצק
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני רוסטוב
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו לה קורוניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קרואטיה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1979
קארל פרידריך אבל

**קארל פרידריך אָבֵּל** (בגרמנית: **Carl Friedrich Abel**; 22 בדצמבר 1723 – 20 ביוני 1787) היה מלחין גרמני מן התקופה הקלאסית. כמו כן הוא היה נגן ויולה דה גמבה מוכשר וחיבר מוזיקה רבת-ערך לכלי זה.
במילון הרשומות הביוגרפיות של בתי המשפט רשומה שנת לידתו כ-1720.

## ביוגרפיה
אבל נולד בקותן, בן לכריסטיאן פרדיננד אבל, צ'לן וויולן דה גמבה ראשי בתזמורת החצר של יוהאן סבסטיאן באך. אין ראיה לכך, שאבל למד בבית הספר שליד כנסיית תומאס בלייפציג, אבל הודות להמלצתו של באך התקבל ב-1748 לתזמורת החצר של יוהאן אדולף האסה בדרזדן, שם נשאר למשך עשר שנים. בשנת 1759 (או 1758, לפי הרשומות), לאחר הריסת העיר בידי פרידריך הגדול, נסע לאנגליה והיה למוזיקאי הלשכה של המלכה שרלוט. בלונדון ערך קונצרט מיצירותיו הוא, שבו ניגן בכלים שונים, בהם צ'לו בן חמישה מיתרים, שנודע בשם "פנטקורד", המצאה חדשה של סר אדוארד ולפול.

ב-1762 בא יוהאן כריסטיאן באך, בנו האחד-עשר של יוהאן סבסטיאן באך, והצטרף אליו בלונדון. הידידות בין השניים הובילה, בשנת 1764 או 1765, לייסוד קונצרטי באך-אבל המפורסמים, הקונצרטים הראשונים למנויים באנגליה. בקונצרטים אלה הופיעו הרבה אמנים אורחים ידועי-שם, ויצירות רבות של היידן הושמעו בהם לראשונה.

במשך שנים רבות ארגנה את הקונצרטים הגב' תרזה קורנליס, זמרת אופרה ונציאנית לשעבר, שהחזיקה בבעלותה אולם קונצרטים בבית קרלייל בכיכר סוהו, אז פסגת האירועים שבאופנה. ב-1775 השתחררו הקונצרטים מן התלות במרת קורנליס ונמשכו בהנהגת אבל ובאך עד למותו של באך בשנת 1782. אבל היה גם עתה מבוקש מאוד כנגן בכלי נגינה שונים, חדשים ועתיקים. הוא סייר בגרמניה ובצרפת בין 1782 ל-1785 ובשובו ללונדון היה לחבר ראשון במעלה בארגון "הקונצרטים המקצועיים הגדולים" באולמות כיכר הנובר בסוהו. לכל אורך חייו נהנה מחיי שפע ומותרות, וסביר להניח, ששתיינותו החישה את מותו, ביוני 1787 בלונדון.

אחת מיצירותיו של אבל התפרסמה עקב ייחוס שגוי: במאה ה-19 קוטלג כתב-יד של סימפוניה בכתב ידו של מוצרט כסימפוניה מס' 3 במי במול מז'ור, מס' 18 ברשימת קכל, וכך יצאה הסימפוניה לאור בהוצאה המלאה הראשונה של יצירות מוצרט בהוצאת ברייטקופף את הרטל. לאחר זמן התגלה, שאבל הוא שכתב למעשה את הסימפוניה הזאת והנער מוצרט העתיק אותה - כנראה למטרות לימוד - כשביקר בלונדון ב-1764. הסימפוניה הזו יצאה לאור במקורה כיצירת המסיימת את שש הסימפוניות אופוס 7 של אבל.

## יצירות נבחרות
* אופוס 1: 6 אוברטורות או סינפוניות (1761)
* אופוס 2: 6 סונאטות לכלי מקלדת וכינור וצ'לו (אד ליביטום) (1760)
* אופוס 3: 6 טריו סונאטות לשני כינורות ובאסו קונטינואו (1762)
* אופוס 4: 6 אוברטורות או סינפוניות (1762)
* אופוס 5: 6 סונאטות לכלי מקלדת וכינור וצ'לו (אד ליביטום) (1762)
* אופוס 6: 6 סונאטות לכלי מקלדת וחליל (1763)
* אופוס 7: 6 סימפוניות (1767)
* אופוס 8: 6 רביעיות מיתרים (1768)
* אופוס 9: 6 טריו סונאטות לכינור, צ'לו ובאסו קונטינואו (1771)
* אופוס 10: 6 סימפוניות (1771)
* אופוס 11: 6 קונצ'רטי לכלי מקלדת וכלי מיתר (1771)
* אופוס 12: 6 רביעיות חליל (1774)
* אופוס 13: 6 סונאטות לכלי מקלדת וכינור (1777)
* אופוס 14: 6 סימפוניות (1778)
* אופוס 15: 6 רביעיות מיתרים (1780)
* אופוס 16: 4 טריו סונאטות לשני חלילים ובאסו קונטינואו (1781)
* אופוס 16: 6 טריו סונאטות לכינור, ויולה וצ'לו (1782)
* אופוס 17: 6 סימפוניות (1785)
* אופוס 18: 6 סונאטות לכלי מקלדת וכינור (1784)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים גרמנים
קטגוריה:צ'לנים גרמנים
קטגוריה:נגני ויולה דה גמבה
קטגוריה:ביצוע אותנטי
קארל פרידריך
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1723
קטגוריה:נפטרים ב-1787
יבגני שווידלר

**יבגני (יוג'ין) שווידלר** (ברוסית: **Евгений Швидлер**; נולד ב-23 במרץ 1964) הוא איש עסקים יהודי-רוסי. שווידלר הוא שותפו הקרוב של רומן אברמוביץ' ויו"ר חברת ההחזקות שלו.

## קורות חיים
שווידלר הוא יליד אופה, סיים לימודי מתמטיקה יישומית והנדסת גז ונפט במכון ללימודים אקדמיים במוסקבה. בתחילת שנות ה-90 היגר לארצות הברית כסטודנט, למד מנהל עסקים באוניברסיטת פורדהם בניו יורק סיטי ועבד בעיר מספר שנים, הוא עסק עם רומן אברמוביץ' במסחר נפט והיה לשותפו הנאמן. היה נשיא Sibneft מ-1998 ועד 2005. בעל השפעה רבה ב־Millhouse Capital – פעילות בינלאומית בנדל"ן, אנרגיה, מתכות ועוד. קיבל אזרחות אמריקאית ב-1994.

מתגורר בשנים האחרונות בלונדון. בשנת 1995 עמד בראש "סיבנפט", הוא מנהל את תאגיד Millhouse, אשר הוקם ב-2001 לצורך ניהול נכסיו של רומן אברמוביץ'. בשנת 2021 העריך פורבס את הונו של שווידלר ב-2.1 מיליארד דולר. מחזיק בחברות שונות בתחום יצור מתכות.

הוא נשוי ויש לו 5 ילדים.

במרץ 2022, בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה, הוטלו עליו סנקציות על ידי ארצות הברית, האיחוד האירופי ובריטניה. בין השאר פורסם כי מטוס שלפי החשד שייך לו, הוחרם בשדה התעופה פארנבורו בדרום אנגליה כמה שעות לפני שהיה אמור להמריא לדובאי.

## קישורים חיצוניים

* יבגני שווידלר forbes

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי עסקים יהודים רוסים
קטגוריה:מיליארדרים יהודים רוסים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פורדהם
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1964
אנדרטת מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור

**אנדרטת מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור** היא אתר זיכרון לזכר 71 חללי צה"ל שנפלו במלחמת העצמאות בתש"ח (1948), בהגנה על הרובע היהודי בירושלים ובמקומות אחרים ושנטמנו, באתר זמני ברובע היהודי, בהר הזיתים ובבית הערבה שנשארו בסיום המלחמה בשליטת הירדנים. לאחר מלחמת ששת הימים הובאו שרידי ההרוגים שנקברו ברובע היהודי לקבורה בבית הקברות הר הזיתים. במקום קבורתם הארעי נמצא כיום אתר הגלעד. האנדרטה בנויה מאבן גיר חברונית.

האנדרטה נקראת ע"ש מגיני הרובע היהודי אולם מונצחים בה גם שאר חללי צה"ל שקבריהם נמצאו מחוץ לגבולות המדינה דאז. היא נבנתה בשל העובדה שלקרובי הלוחמים הללו לא הייתה גישה לקברי יקיריהם והם ביקשו ממשרד הביטחון אתר שבו יוכלו להתייחד עם זכרם. 

האנדרטה ניצבת בכניסה אל גן הנעדרים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.

לאנדרטה צורה שמזכירה סמטה צרה מקורה, בדומה לרחובות העיר העתיקה בירושלים. לאנדרטה 2 קשתות ובראשם חקוקים הפסוקים: 

על שני קירות הסמטה לוחות שיש עם שמות הנופלים. 

האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן בית הקברות הצבאי בהר הרצל. היא נחנכה בכ"ט באב תשי"ז, 26 באוגוסט 1957.

## ראו גם
* הרובע היהודי במלחמת העצמאות
* אנדרטאות מלחמת העצמאות בישראל

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר ההנצחה ללוחמי הרובע היהודי באתר הרובע היהודי

## הערות שוליים

קטגוריה:אנדרטאות בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור
קטגוריה:הרובע היהודי במלחמת העצמאות
רובע יהודי
תיקיית קבצים

[שמאל|ממוזער|300px|[צלמית (סמל חזותי)|צלמית תיקייה במיזם KDE.]]
**תיקיית קבצים** או בלשון המקובלת **תיקייה** היא מכל וירטואלי במערכות קבצים, הנראה במסכי פלט של רכיבי חישוב אלקטרוניים המשתמשים בממשק משתמש חזותי, ובכללם מחשבים. התיקייה משמשת לאגירת וארגון קבצים ותיקיות משנה נוספות. תיקיות קבצים הקיימות בבסיס מערכת הקבצים ייקראו בדרך כלל תיקיות-שורש. תיקיות הקיימות בתוך תיקיות אחרות נקראות תיקיות משנה או תת-תיקיות.

## אפשרויות
מרבית מערכות ההפעלה מאפשרות לסדר ולמיין תוכן תיקייה בהתאם לפרמטרים שונים הנקבעים על ידי המשתמש ובכללם:
* זמני יצירת תוכני התיקייה
* גודלי תוכני התיקייה
* שמות תוכני התיקייה
* סוגי הקבצים בהתאם לסיומתם.
בנוסף קיימים כלי מיון נוספים המציגים את תוכני התיקייה בקבוצות, מסודרים אוטומטית, ועוד.
במערכות הפעלה מתוצרת חברת מיקרוסופט ניתן לצפות בקיצור תוכן תיקייה ללא פתיחתה באמצעות הצבת סמן העכבר עליה ללא ביצוע פעולה נוספת. התיקיות מיוצגות בדרך-כלל על ידי צלמית הדומה לתיקיית משרד, דבר זה ניתן לשינוי על ידי החלת ערכת נושא שונה.

## ראו גם
* תיקייה וירטואלית
* תיקיית העבודה
* תיקיית בית
* נתיב (מחשוב)
* README

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:מערכות קבצים
האספה המחוקקת של סנקט פטרבורג

**האספה המחוקקת של סנקט פטרבורג** (ברוסית: **Законода́тельное собра́ние Санкт-Петербу́рга, ЗакС**), היושבת בארמון מארינסקי בעיר, הוקמה ב-1995 בתור הפרלמנט העירוני, והיא בית מחוקקים והגוף העירוני המחוקק.

האספה בוחרת מעת לעת את מועמדה לייצג את העיר במועצת הפדרציה והיא אחראית לאשרור החלטות מינהל העיר ולחקיקת חוקים עירוניים, בתנאי שאלה אינם סותרים את החוקים הפדרליים וחוקת רוסיה.

## היסטוריה

הגוף המחוקק הראשון הוקם בשנת 1786 בשם הדומה העירונית של פטרבורג (Петербургская городская дума) בתקופת רפורמת השלטון המקומי של יקטרינה הגדולה. הדומה הייתה אחראית על המשק העירוני, גביית מיסים, ענייני מסחר, רפואה והשכלה. הדומה גם הייתה אחראית לאשרור מינויו של הגנרל-מושל שהיה מ-1781 אחראי לניהול העיר.

בשנת 1917 הדומה פוזרה ואת תפקיד החקיקה וניהול העיר נטל על עצמו סניף המפלגה הקומוניסטית בלנינגרד, שניהל את העיר עד 1992, עת הוקמו האספה המחוקקת ומינהל העיר.

באספה המחוקקת 50 חברים. בשנת 2016 נבחר המושב הששי ובו היו שש סיעות מפלגתיות: 36 חברי רוסיה המאוחדת, 3 חברי רוסיה הוגנת, 3 חברי המפלגה הקומוניסטית, 3 חברי המפלגה הליברל דמוקרטית, 3 חברי מפלגת הצמיחה ו-2 חברי מפלגת יאבלוקו.

מספר הסיעות נשמר גם במושב השביעי של האספה המחוקקת של סנקט פטרבורג שנבחרו בבחירות שנערכו בספטמבר 2021: רוסיה המאוחדת שמרה על כוחה כמפלגת השלטון עם סגנית 29 מנדטים; המפלגה הקומוניסטית של הפדרציה הרוסית עם 7 מנדטים; רוסיה הוגנת עם 5; מפלגת האנשים החדשים והמפלגה הליברל־דמוקרטית עם 3 כל אחת; ותנועת יאבלוקו עם 2.

## יושבי ראש האספה המחוקקת

## ראו גם
*מינהל העיר סנקט פטרבורג
*הדומה העירונית של מוסקבה
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:האספה המחוקקת של סנקט פטרבורג
סנט פטרבורג
טוראקו אדום ציצית

ממוזער|טוראקו אדום ציצית
**טוראקו אדום ציצית** או **טוראקו אדום רכס** (שם מדעי: *Tauraco erythrolophus*) הוא מין של עוף טרופי במשפחת הטוראקיים. לטוראקו מספר מאפיינים מיוחדים כגון צבע ירוק אמיתי (פיגמנט ירוק במקום שילוב הפיגמנטים צהוב וכחול) והזזת האצבע הרביעית קדימה ואחורה. הטוראקו חי באזור אנגולה וקונגו ואף נקרא באנגלית גם "טוראקו אנגולי". בית הגידול המועדף על הטוראקו הוא היער, שם יוכל להשיג פירות בשפע.

## תיאור
אורכו של הטוראקו עד 43 ס"מ ומשקלו בממוצע מ-210 עד 325 גרם. גופו בצבע ירוק בהיר, אך כנפיו בצבע כהה יותר. ראשו בצבע לבן, ומקורו קצר מאוד ובצבע צהוב בהיר. כמו בשמו, ציצית ראשו אדומה. זנבו בצבע ירוק כהה מאוד. עורפו בצבע ירוק בהיר. הטוראקו הוא העוף היחיד בעולם שמשתמש בפיגמנט ירוק בצבע נוצותיו, ולא בשילובי פיגמנטים צהובים וכחולים המבוססים על קרוטנואידים (הנפוצים מאוד בציפורים). הפיגמנט הירוק הטבעי קרוי על שם המין, טוראקוורדין (Turacoverdin). פיגמנט נדיר נוסף, טוראקין, מעניק לטוראקו צבע אדום עז הייחודי למינו, ושונה בהרכבו הכימי מפיגמנטים אדומים הנפוצים בעופות אחרים. הטוראקו יכול להזיז את אצבעו הרביעית, מה שעוזר לו להיאחז בענפים ולנוע מהר יותר. צבעי הטוראקו מאפשרים לו הסוואה בין העצים, ורק קולו יכול להסגירו לטורפים.

## התנהגות, קינון ורבייה
הטוראקו הוא עוף חברתי וחי בלהקות של כ-30 פרטים. כשהטוראקו מתרגש הציצית שלו נפרשת וכל שערה יכולה להגיע לגובה של כ-5 סנטימטר. תזונתו מורכבת בעיקר מפירות אך גם מזרעים, טרמיטים, תאנים, חרקים וחלזונות.

הטורקואים מונוגמיים. הטוראקו חי לרוב על העצים, ולא יורד לקרקע לעיתים קרובות. הנקבה מטילה 2–3 ביצים. הקן נמצא על העץ בגובה של כ-5 מטר מעל האדמה. הנקבה דוגרת על הביצים כ-20 יום, והזכר מביא לה מזון. הגוזלים לא בוקעים עירומים כמו אצל רוב העופות אלא מכוסים בפלומת נוצות בצבעים שחור או חום. בגיל שלושה שבועות, עוד לפני המעוף הראשון, הגוזלים יוצאים מהקן ו"מטיילים" בסביבתו. הגוזלים מתחילים ללמוד לעוף בגיל 4–5 חודשים.

תוחלת חייו של הטוראקו מגיעה ל-9 שנים.

כשהטוראקו נבהל הוא חושף מתחת לכנפיו כתם אדום שמפחיד אויבים.

## קישורים חיצוניים

* מידע על הטוראקו , אתר גן החיות התנ"כי
* מידע נוסף על הטוראקו אדום הציצית, אתר הספארי-המרכז הזואולוגי תל אביב רמת גן
* מידע באנגלית על הטוראקו, אתר האגודה העולמית לטורקואים
* טוראקו אדום ציצית, אתר גן החיות של בלפסט.

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1819
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לואי-פייר וייו
אדום ציצית
קטגוריה:עופות יערות הגשם האפריקאים
קטגוריה:אנגולה: עופות
אתה אל כביר

**אַתָּה אֵל כַּבִּיר** הוא פיוט אשר נכתב על ידי הרב רפאל ענתבי במאה ה-19 בחלב. מחבר הפיוט חתם את שמו **אני רפאל** באקרוסטיכון.

## הפיוט
הפיוט הוא פזמון בקשות ותחינות מהאל. הוא פותח בבקשה לרחם על עמו ישראל ברוב רחמיו, ולקבל את תפילותיהם. הוא פונה אל הבורא בתחינה לראות את אורך הגלות הנוכחית הארוכה מהגלויות האחרות ומבקש להחיש את הגאולה, ולתת את המלכות ביד משיח בן דוד, שכדרך זקנו דוד יזמר לפניו שירות ותשבחות. הוא מסיים בבקשה כללית לתת כוח וחיזוק נפשי ופיזי לעם ישראל, להשגיח אותם ולשאת אותם על כנפיו.

נהוג לשיר את הפיוט במקאם נהוונד. וכן מושר בלחן ערבי-טורקי במקאם נאוה את'ר.

סימן: *אני רפאל*

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי רפאל ענתבי
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אנדרטת הצוללת אח"י דקר

**האנדרטה המרכזית לזכר הצוללת אח"י דקר** היא אתר הזיכרון המרכזי לזכר 69 חללי הצוללת אח"י דקר שאבדה בים התיכון ביום כ"ד בטבת תשכ"ח, 25 בינואר 1968, ושרידיה נמצאו ביום 28 במאי 1999. האנדרטה מוצבת בגן הנעדרים לזכר חללי צה"ל שמקום קבורתם לא נודע בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. האנדרטה בנויה מבטון חשוף.

## מבנה ופרטים
האנדרטה בנויה בטון מזוין ומעוצבת כצוללת שחלקה טמון בתוך ההר כאשר סיפונה העליון בולט כלפי מעלה ודפנותיו של החלק העליון מכוסות לוחות שיש לבן ומלוטש. על הדופן בצד הכניסה לכיוון גן הנעדרים חקוקה הכתובת: "**לזכר אח"י דקר צ-77**" ולצדה פסוק מתהילים: . הגישה אל פנים האנדרטה, המשמש כחדר זיכרון, היא באמצעות מעבר מקורה וארוך המקביל אל אנדרטת מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור הסמוכה. בקירות חדר הזיכרון קבועים לוחות זיכרון לזכר 69 חללי הצוללת שטבעו בים. הקירות התוחמים את החלל הפנימי התת-קרקעי יוצרים גוש שצורתו דומה לצריח של צוללת. אל תוך החלל חודר אור מבעד לחריץ שנוצר במפגש תקרת האנדרטה והגוש שנמצא במרכז האנדרטה.

לאחר מציאת שרידי הצוללת נוספו לאנדרטה גם בית מצוף ההצלה שלה שנמצא במקום הטביעה והותקן באתר באוקטובר 2000 ונוסף שלט זיכרון המספר את סיפורה של הצוללת עד מציאתה. ביזמת המאתרים והחוקרים הוצב ליד שברי הצוללת במעמקים שלט זיכרון.

האדריכל דוד אנטול ברוצקוס, שעיצב ותכנן את האנדרטה, קבע כי .

חללי הצוללת דקר מונצחים גם באנדרטת חללי חיל הים שבאשדוד.
גשר הצוללת המוצב ליד מוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה נחשב כחלק ממוצגי המוזיאון ולא כאנדרטה.

## רשימת החללים המונצחים באנדרטה
* מקור הרשימה: מוזיאון ההעפלה וחיל הים

## גלריה

קובץ:PikiWiki Israel 12290 dakar submarine memorial in mount herzl.jpg
קובץ:DAKAR12.jpg
קובץ:The Dakar Memorial IMG 1303.JPG
קובץ:PikiWiki Israel 12289 dakar submarine memorial in mount herzl.jpg|בית מצוף ההצלה של הצוללת דקר
קובץ:12dakuwmemplate.jpg|השלט "לא נשכחתם" שהוצב על שבר חרטום הדקר במעמקים.
קובץ:HN-INS-Dakar-2.jpg|גשר הפיקוד של דקר מוצב בפתח מוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה.


## ראו גם
* המשט לזכר הצוללת דקר

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר הזיכרון לזכר נופלי אח"י דקר
* מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית והיסטורית על האנדרטה באתר "חלון אחורי", 23 ביוני 2012
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אח"י דקר
אח"י דקר
קטגוריה:הנצחת נעדרים בהר הרצל
קטגוריה:חיל הים הישראלי: אנדרטאות
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן דוד אנטול ברוצקוס
ז'לגיריס ארנה

**ז'לגיריס ארנה** או **ז'לגיריו ארנה** (בליטאית: **Žalgiris Arena** או **Žalgirio Arena**) הוא מתקן ספורט רב-תכליתי בעיר קובנה שבליטא, הנושא את שמה של קבוצת הכדורסל המקומית, ומשמש גם כאולמה הביתי. האולם הוא אחד הקומפלקסים החדישים והמפוארים באירופה. הוא נבנה לקראת אירוח משחקי אליפות אירופה בכדורסל של קיץ 2011. בנייתו של ההיכל החלה בשנת 2008 והוא נחנך ב-18 באוגוסט 2011, במשחק בין נבחרת ליטא המארחת לנבחרת ספרד.

האולם ממוקם על אי במרכז נהר הנמונאס שעובר בעיר.


קובץ:Žalgiris Arena interior 18 Aug 2011.jpg|משחק הראווה שחנך את האולם בין נבחרות ליטא וספרד (2011-08-18)
קובץ:Žalgiris Arena interior 18 Aug 2011 2.jpg|משחק הראווה שחנך את האולם בין נבחרות ליטא וספרד (2011-08-18)


## קישורים חיצוניים

* 

ז'לגיריס
קטגוריה:ז'לגיריס קובנה
קטגוריה:קובנה: ספורט
קטגוריה:קובנה: מבנים
האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה

**האנדרטה המרכזית לזכר כ"ג יורדי הסירה** בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר 23 חברי ארגון ההגנה שנעלמו בלב ים בעת ביצוע משימת חבלה בבתי הזיקוק בטריפולי בלבנון. האנדרטה היא גוש סלע מבטון מזוין, מעוצב בדמות סירה המשוקעת בבריכה מרוצפת עם מים רדודים, עליו חקוקים שמות החללים, כולל שמו של הקצין הבריטי פאלמר שאבד יחד איתם. על האנדרטה חקוקה הכתובת:

:

מעצב ומתכנן האנדרטה הוא האדריכל ד"ר אשר חירם שתכנן את בית הקברות הצבאי בהר הרצל. האנדרטה נחנכה ב-22 במאי 1957 והיא נמצאת בסמוך אל גן הנעדרים לזכר חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע.

לוח זיכרון בטיילת נחל הירקון בתל אביב מציין את המקום בו התאמנו הכ"ג לצורך המשימה בחופי לבנון, ואנדרטה לזכרם ניצבת בשיכון למד. הרחוב המוביל אל הכניסה הראשית אל נמל תל אביב נקרא על שמם.

## ראו גם
* האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה (תל אביב)

## קישורים חיצוניים

* 
*  טקס הסרת הלוט מהאנדרטה, יומני כרמל (התחלה: 02:16)
*  אנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 0:15)

## הערות שוליים

קטגוריה:אנדרטאות בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:הנצחת נעדרים בהר הרצל
כ"ג יורדי הסירה
כ"ג יורדי הסירה
כ"ג יורדי הסירה
קטגוריה:הנצחת כ"ג יורדי הסירה
ואמרתם כה לחי

**"וַאֲמַרְתֶּם כֹּה לֶחָי"** הוא פיוט אשר נכתב על ידי הרב יוסף חיים מבגדאד, הפיוט עוסק בדמותו של רבי שמעון בר יוחאי שנחשב לאבי תורת הנסתר ושעל פי המסורת מייחסת לו את ספר הזוהר. מקובל על פי המסורת שרבי יוסף חיים שר אותו בהיותו בקבר רשב"י במירון בל"ג בעומר תרכ"ט 1869.

## תוכן הפיוט
הרב יוסף חיים סידר לפי סדר האל"ף בי"ת את תיאור חייו של רבי שמעון בר יוחאי. הוא מתאר את ההערצה הרבה שלה זכה מבני דורו והדורות שלאחריו ואת כוחו הגדול בתורת הנגלה ובתורת הנסתר. הוא עוסק גם בסיפור חייו, המחבוא במערה, לימוד תורת הנסתר, טיהור העיר טבריה, פטירתו והמקום שאותו בחר לו בגן עדן. כל בית בפיוט נחתם במילים "אֲדוֹנֵנוּ בַּר יוֹחַאי".

## זמני אמירתו
ביום ל"ג בעומר, אשר בו על פי המסורת נפטר רשב"י, נהוג לשיר את השיר בכל קהילות ישראל.

## גרסאות
יש גורסים בפיוט ואמרתם כה לחי רבי שמעון בר יוחאי / ואמרתם כה לחי רבי שמעון **צדיקאי** לגרסה זו אין כל מקור.

## ראו גם
*בר יוחאי (פיוט)

## קישורים חיצוניים

* 
* ביצועים שונים לפיוט באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:רבי שמעון בר יוחאי
קטגוריה:ניגוני מירון
קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:פיוטים
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
חביבי יה חביבי

alt=|ממוזער|286x286 פיקסלים|כותב הפיוט, אשר מזרחי
**חֲבִיבִי יָהּ חֲבִיבִי** הוא פיוט ידוע שחיבר המשורר אשר מזרחי.

## תוכן הפיוט
הפיוט, ידוע על שם הפתיח שלו "חביבי" המתייחס לקדוש ברוך הוא. על פי פרשנות הראשונים לשיר השירים הקדוש ברוך הוא מכונה "רֵע" של כנסת ישראל "אני לדודי ודודי לי". 

הפיוט פופולרי במיוחד בקרב עדות המזרח והוא נושא תפילה לאלוהים שישלח את משיח בן דוד שיגאל את עם ישראל וישיב אותם לשליטה הרוחנית והפיזית בארץ ישראל ובירושלים עיר הקודש, בניית בית המקדש והדלקת המנורה בהיכל בית המקדש, בנוסף הוא מייחל לשיבת הקרבת הקרבנות בהר הבית בשלושת הרגלים.

## לחנים
הפיוט התפרסם בלחנו של רחמים עמר, והוא מבוצע על ידי זמרים וחזנים שונים במשך השנים.

ביצוע נוסף שהתפרסם, הולחן על ידי יוסי גרין, ובוצע על ידי אברהם פריד בדיסק ברכה והצלחה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי אשר מזרחי
מועצה למחקר מדעי ותעשייתי

**מועצה למחקר מדעי ותעשייתי**, (מלמ"ת, **Board for Scientific and Industrial Research**) הייתה גוף שהקימה ממשלת המנדט הבריטי לשם ייעוץ והצעות תמיכה ממשלתית במחקר מדעי וטכני, באפריל 1945. לנוכחותה ולפעלה של המועצה הייתה השפעה חשובה על ארגון המדע במדינת ישראל בשנותיה הראשונות. מטרותיה המוצהרות, של המועצה, היו "פיתוחם או שיפורם של החקלאות, התעשייה והמסחר בארץ-ישראל, או של הבריאות והרווחה של הארץ ושל תושביה".
ממוזער|שמאל|100px|פרופ' שמואל סמבורסקי
מינואר 1949, נלקח מבנה המלמ"ת ואופי פעילותה אל גוף ישראלי רשמי, אשר נקרא "המועצה המדעית לישראל"; ומזכירה והעומד בראשה בפועל בתקופת המנדט, ד"ר שמואל סמבורסקי, מונה להמשיך בתפקידו על ידי דוד בן-גוריון.

## תולדותיה
המועצה ירשה, מבחינה מנהלית, גוף ממשלתי בשם "מועצת ההספקה הבריטית המלחמתית למזרח התיכון", אשר פעל בשנות מלחמת העולם השנייה, בשנים 1942–1944. אולם המשכיותה על ידי השלטונות הבריטים, הגם שהיו נתונים אז בעימות קשה עם המחתרות העבריות, הייתה מחווה של הערכה ליישוב על תרומתו הרבה למאמצים הכלכליים והביטחוניים בתקופת המלחמה. תשעה חברים הרכיבו את מלמ"ת; מהם חמישה אנשי מדע ששימשו נציגים ב"מועצת ההספקה"; ושניים פקידי ממשלת המנדט, שאחד מהם היה יושב ראשה. לידה הוקמה ועדה מייעצת שכללה אנשי מדע ותעשייה יהודים, ובהם למשל, פרופ' יצחק וולקני-אלעזרי מנהל התחנה לחקר החקלאות ברחובות. ד"ר שמואל סמבורסקי מונה למזכיר מלמ"ת בשלהי 1945.

במאי 1946, צורפה מלמ"ת אל "המחלקה למסחר ולתעשייה" של ממשלת המנדט, אשר הקציבה לה 10,000 לא"י בשנה; תקציב שיועד לחוקרים ומחקרים בחסות המועצה. בעקבות הביסוס המוסדי והכלכלי, הוקמו לידה, ארבע ועדות-מייעצות: ועדת מחקר בסיסי (שנקרא אז גם "מחקר טהור"), ועדת מחקר תעשייתי ("מחקר שימושי"), ועדת מחקר חקלאי וועדת כספים למימון ותקצוב. לוועדות אלו הוקמו ועדות משנה, שעסקו בתחומי חקר מוגדרים: ועדה "למחקר כימי פיזיקלי של המים, לחקר מוצרי-הדרים, לחקר הסלעים ולחקר האקלים בבתים", וכן ועדה למחקר רפואי. המחקרים בוצעו בפיקוח מדען בכיר או מנהל המחלקה האוניברסיטאית או מוסדית אחרת, שבה הועסק החוקר. 7 סיכומי-מחקרים שנתמכו על ידי מלמ"ת, ראו אור בדו"ח מלמ"ת (Report of Activities) שהושלם במרץ 1948.

## מפרסומיה


* **Report of Activities**, April 1945 - March 1948, Government of Palestine, Board for Scientific and Industrial Research, Jerusalem, 1948. Prepared by the Executive Secretary.

## קישורים חיצוניים
* תיק המועצה למחקר מדעי ותעשייתי - ממשלת א"י, באתר גנזך המדינה

## הערות שוליים

קטגוריה:המנדט הבריטי: כלכלה
קטגוריה:ישראל: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:ישראל: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:היישוב: מדע וטכנולוגיה
רוברטו פונצ'ץ

**רוברטו פונצ'ץ** (בקרואטית: **Roberto Punčec**; נולד ב-27 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בוטב פלובדיב.
## קריירה
פונצ'ץ גדל במחלקת הנוער של ואראז'דין, וכבר בגיל 17 היה חלק מסגל הקבוצה הבוגרת. ב-2 בנובמבר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק נגד היידוק ספליט. בעונת  היה שותף להגעה לגמר הגביע הקרואטי.

בתחילת עונת  שיחק פונצ'ק במדי ואראז'דין במוקדמות הליגה האירופית ובמשחק אחד בליגת העל הקרואטית, לפני שהגיע לישראל וחתם במכבי תל אביב. בתום עונה זו הושאל לאוניון ברלין מההבונדסליגה השנייה. בתום עונת ההשאלה חתם על חוזה חדש באוניון ברלין. ב-17 ביוני 2017 חתם ברייקה. ב-4 בדצמבר 2019 הצטרף לספורטינג קנזס סיטי האמריקאית. ב-14 בפברואר 2022 חתם בבוטב פלובדיב.

פונצ'ץ עבר בכל הנבחרות הצעירות של קרואטיה, והיה שותף באליפות אירופה לנוער ב-2010, גביע העולם עד גיל 20 ב-2011, ובמוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות ב-2011.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:בלמי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני אוניון ברלין
קטגוריה:כדורגלני רייקה
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג קנזס סיטי
קטגוריה:כדורגלני בוטב פלובדיב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בישראל
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:ספורטאים זרים בבולגריה
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1991
אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה

**אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה** היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר מתנדבי היישוב העברי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי, וחלקם לחמו במסגרת הבריגדה היהודית (החי"ל), נפלו בחוץ לארץ ולא נקברו בארץ. האנדרטה ניצבת בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. 

האנדרטה ממוקמת סביב רחבה גדולה שאותה תוחמים קירות מאבן ירושלמית שהובאו ממחצבות הקסטל. בצִדה האחד מצוי לוח שיש לבן ועליו חקוקה הכתובת: "**גלעֵד למתנדבי היישוב העברי במלחמת העולם השנייה, שנפלו בנכר ולא נקברו בישראל"**, לידו חקוקות מילותיו של הנביא ישעיהו: . בצִדה השני של האנדרטה מצוי לוח שיש שחור שעליו חקוקים שמותיהם של 572 החללים לפי יחידותיהם בצבא הבריטי "כולל סמלי היחידות הצבאיות": "החטיבה היהודית הלוחמת (החי"ל), הרגימנט הארץ ישראלי, חיל ההנדסה הבריטי, חיל התובלה הבריטי, חיל החפרים הבריטי, חיל התותחנים הבריטי, חיל האוויר הבריטי, חיל הים הבריטי, חיל החימוש הבריטי, חיל הציוד הבריטי, חילה קשר הבריטי, חיל הנשים הבריטי, חיל הרפואה הבריטי, חיל המודיעין הבריטי, חיל הצנחנים הבריטי, ויחידות פשיטה (קומנדו) בריטיות. מעל האנדרטה ומעל לוחות השיש מצויה אבן גדולה ובתוכה מצוי פתח בצורת מגן דוד. בכניסה אל האנדרטה מצויה אבן ועליה מצוירת יד האוחזת חרב ולצידה מגן דוד ומעליו חקוקה המילה "נזכור".

באנדרטה מונצחים גם חללים מעטים, ששירתו בצבאות אחרים של בעלות הברית.

האנדרטה הוקמה בשנת 1973. היא תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן הר הרצל ואנדרטאות נוספות. בשנת 1980 נוספו לה לוחות הזיכרון ועליהם שמות הנופלים. נכון לשנת 2025 מונצחים בהם שמות כ-450 חללים.

## גלריה


תמונה:Memorial for the Yeshuv volunteers in World War II IMG 1326.JPG

תמונה:אנדרטת מתנדבי הישוב - הר הרצל 1.jpg
תמונה:אנדרטת מתנדבי הישוב - הר הרצל - 2.jpg


## ראו גם
* התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
* אנדרטת המתנדבים העברים ליחידות הצבא הבריטי במלחמות העולם
* היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
* שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה
* מתנדבי היישוב בחיל החפרים

## קישורים חיצוניים

* 
* ההתנדבות לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה באתר e-mago

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מבנים, אתרים ואנדרטאות שתכנן אשר חירם
קטגוריה:מתנדבי היישוב
קטגוריה:אנדרטאות בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:ישראל: הנצחת חיילים יהודים בצבאות זרים
מתנדבי היישוב
קטגוריה:אנדרטאות לחיילי בריטניה
ערכת נושא

[שמאל|ממוזער|250px|תוכנה המוצגת במספר ערכות נושא שונות: פלסטיק, קרמיקה ו[ווינדוס קלאסי]]

**ערכת נושא** היא מערכת אלמנטים גרפיים אופציונלית, המיועדת להחלה במכשירים בעלי יכולות תצוגה מתאימות.
## כללי
רכיב התוכנה האחראי על ממשק תצוגה ממוצע מתקבל מהיצרן כשהוא מגיע עם מאפיינים ואלמנטים גרפיים ידועים מראש. 

עם התפתחות מערכות ההפעלה הובנו ברבות מהם יכולות לשינוי ערכות הנושא כדי לאפשר עיצוב אישי התלוי ברצון המשתמש. לעיתים קרובות מנהלי חלונות מכילים יכולת שכזאת.

בנוסף נוצרו ערכות נושא אשר תצורת הגרפיקה שלהן הותאמו לפתור בעיות אשר נוצרו אצל לקויי ראייה.
כיום תוכנות שונות מציעות אפשרות לשינוי מראיהן באופן יחידני ואשר אינו תלוי בכלל מערכת ההפעלה.
קיימים אתרים רבים ברחבי הרשת הורדת ערכות נושא ישירות אל המכשיר בו משתמשים.

## סוגי ערכות הנושא
ערכות הנושא כפי המשתמע משמן, מכילות מערכת אלמנטים הסובבים נושא מסוים. הנושא עשוי להיות רחב וגמיש. 
בין ערכות הנושא ניתן לצפות בקטגוריות הבאות:
*ערכות נושא תלויות צבע.
*ערכות נושא תלויות נושא. (כגון מדע, ספורט, אומנות, סרטים)
*ערכות נושא הנוצרות בסמוך לחגים ואירועים לאומיים.

קטגוריה:ממשקי משתמש
נושא
הווה אמינא

**הווה אמינא** (מארמית, בעברית: "הייתי אומר") הוא ביטוי מהתלמוד הבבלי המתייחס לסברא שבסופו של דבר לא התקבלה כמסקנה, במהלך בירור סברות שונות. המילים "הווה אמינא" פותחות דברי ההסבר על האפשרות האחרת שהיה ניתן לומר, לולא ההלכה שחידש התנא או האמורא. להווה אמינא יש לעיתים קרובות משמעות הלכתית, שכן אף על פי שהיא לא נפסקה להלכה, ניתן ללמוד ממנה באופן עקיף הלכות רבות המופיעות בתוכן ההווה אמינא.

## רקע
אמוראי התלמוד הבבלי פירטו שלב אחרי שלב את ההוכחה להלכה שחידשו. רובו של התלמוד הבבלי בנוי משאלות ותשובות, וכאשר ההלכה נדרשת מפסוק ממנו נלמדת ההלכה, מפורט מהו הפסוק, מהם הפירושים שניתן לומר בביאור הפסוק, ומדוע יש לדחות כל אחד מהם מלבד הפירוש האמיתי.

## משמעות המונח
פירושו של הביטוי "הווה אמינא" הוא "הייתי אומר" או "היינו אומרים". לעיתים, ה"הווה אמינא" היא הדעה שניתן היה לומר לולא היו נכתבות אות או מילה מסוימת בפסוק. בתלמוד הבבלי מבואר באריכות מדוע נצרכת מילה זו או אחרת, ולפעמים אפילו מדוע נצרך פסוק מסוים שנכפל מספר פעמים בתורה, ומוסבר שלולא הייתה נכתבת מילה מסוימת זו, 'הייתי אומר' שההלכה היא כך, ולכן אנו צריכים את המילה האחרת, המלמדת אותנו כך וכך.

## חשיבות
להווה אמינא חשיבות רבה, הן מצד העיסוק התאורטי בסברתם של חכמי התלמוד הבבלי, המלמד רבות על דרך חשיבתם, והן מצד היכולת להסיק ממנה, בדרך עקיפה, מסקנות הלכתיות. מסיבות אלו הקדישו מפרשי התלמוד הבבלי חשיבות רבה לפירוש וביאור ה"הווה אמינא", ולעיתים מוקדשים לשם כך מאמרים רבים המקשים על המבואר ב"הווה אמינא" או מתרצים אותו.

במסקנת הדברים, כאשר ה"הווה אמינא" נדחתה, הגמרא מסיימת את הדברים במילים **קא משמע לן** שתרגומה "משמיע לנו" בלשון רבים, ומכאן שגם את הביטוי "הווה אמינא" ניתן להבין כלשון רבים.

## לקריאה נוספת
* עדין שטיינזלץ, **[[מדריך לתלמוד]]**, כתר ספרים, ירושלים, 1984, עמ' 103.

קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
קטגוריה:מונחים תלמודיים
קטגוריה:לוגיקה תלמודית
טומאת עבודה זרה

בהלכות טומאה וטהרה, **טומאת עבודה זרה** היא טומאה מדברי חכמים החלה על עבודה זרה חפצים ששימשו אותה, ודברים המוקרבים לה.
## המקור במשנה

במשנה אחרת, מופיעה מחלוקת בין חכמים לרבי עקיבא בעניין 

לפי המפורש במסכת שבת, למחלוקת בין חכמים לרבי עקיבא יש שתי פרשנויות:
### שיטת רבה
רבה מפרש שגם חכמים וגם רבי עקיבא מודים שעבודה זרה מטמאה בטומאת משא כמו נדה, אלא שנחלקו אודות טומאת אבן מסמא, שהיא כאשר העבודה זרה אינה נושאה את האדם למרות שהיא מתחתיו, למשל כאשר הניחו אבן על יתדות ומתחתיהן ישנם כלים, שלמרות שהאדם יושב על האבן הכלים אינם נושאים את משקל גופו, כך שמדין טומאת משא לא היו הכלים נטמאים, והמחלוקת היא האם גם לעניין זה שקולה עבודה זרה כנידה, וכמו שנידה מטמאה גם באופן כזה כך גם עבודה זרה, שחכמים סוברים בניגוד לרבי עקיבא, שעל כך יש את הפסוק המדמה את העבודה זרה לשרץ כדי לומר שכמו ששרץ אינו מטמא באופן כזה (הנקרא "אבן מסמא") כך גם העבודה זרה, ואילו רבי עקיבא סבור שכמו נידה - גם עבודה זרה מטמאת אבן מסמא.

בנוסף, סוברים חכמים, שעבודה זרה אינה מטמאה כאשר היא רצוצה (שבורה לחלקים), שחכמים סוברים שכשם שנדה אינה שייך טומאתה בנדה המחולקת לאיברים, שהרי במצב כזה היא אינה גוף חי ולא חל עליה טומאת נידה וכמובן שאין דמה נחשב לדם נדה וממילא אינה מטמאה ב"אבן מסמא" (אלא רק בטומאת מת), כך גם עבודה זרה אם נחתכה לחתיכות דקות או גדולות אין חלקיה מטמאים במגע או במשא. הראיה לכך היא בכך שהעבודה זרה לא השוותה לנבלה, שגם היא מטמאה בטומאת משא ולא באבן מטמא, כדי לומר שאינה מטמאה באבן מסמא.

### שיטת רבי אלעזר
רבי אלעזר מפרש את המחלוקת בצורה אחרת, שהיא: נחלקו האם העבודה זרה מטמאת את נושאיה בטומאת משא כנדה או שאינה מטמאת את נושאיה כשרץ. לפי רבי עקיבא ההקשה לשרץ היא רק לעניין שרק היא עצמה מטמאת את נושאיה ולא משמשיה - הכלים המשמשים לעבודה זרה ולמרות המשמעות מהמילים "כי חרם הוא" שמכך משמע לכאורה, שכל דבר שדינו כחרם שאסור בהנאה כלול בדין העבודה זרה שמטמא במשא, אך העבודה זרה עצמה** כן** מטמאת במשא. לפי החכמים שהעבודה זרה אינה מטמאה במשא, ההקשה לנדה הוא רק לעניין זה שאינה מטמאה לאיברים (כמוסבר).
## פרטי הדינים
טומאת עבודה זרה מתחלקת ל-4 סוגי דברים המטמאים והם: עבודה זרה עצמה כגון פסל, משמשי עבודה זרה כגון בית שבונים לה או פרטי לבוש שעליה, דברים שמקריבים לעבודה זרה, ויין שנתנסך לה.

כאשר העבודה הזרה ומשמשיה מטמאים רק במגע ולא במשא, ורק כאשר גודלן הוא כזית ההבדל בין עבודה זרה עצמה למשמשיה הוא שהיא מטמאת רק כאשר היא שלמה ואילו משמשיה מטמאים גם כאשר הם מפורקים או שבורים. דין מיוחד בבית עבודה זרה הוא שמי שנכנס אליה לפחות רובו אדם או אפילו כלים נטמאים כמו הנוגע, בדומה לטומאת ביאה לבית. 

הדברים שקרבים לעבודה זרה ויין שנתנסך לה מטמאים במגע ובמשא כמו נבלה, ואף מטמאים בחיבורין כלומר כל עוד האדם נוגע בטומאה הוא מטמא כל מה שנוגע בו והופך אותו לראשון לטומאה, בניגוד לאחרי שהוא נוגע שהיה הופך אותו לשני לטומאה. יין נסך הכוונה יין שנתנסך בפועל לעבודה זרה ולא כל יין גויים שנחשב כיין נסך.

## הערות שוליים
 
עבודה זרה
קטגוריה:פרשת עקב
קטגוריה:איסורי עבודה זרה
בט"ר

**בט"ר** – ראשי תבות בסיס טירונים. בבט"רים שונים מוכשרים טירונים לרמת רובאות שונה בצה״ל.

קטגוריה:פירושון ראשי תיבות
I'm with You (אלבום)

**I'm With You** הוא אלבום אולפן מאת להקת הרוק האמריקאית, רד הוט צ'ילי פפרז, שיצא באוגוסט 2011. זהו אלבום האולפן העשירי של הלהקה.

## רשימת שירים

## מבצעים
*אנתוני קידיס - שירה
*ג'וש קלינגהופר - גיטרה
*פלי - גיטרה בס
*צ'אד סמית - תופים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי רד הוט צ'ילי פפרז
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ריק רובין
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני שנגרי-לה
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הדני
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
קטגוריה:אלבומי פלטינה בברזיל
ידידי השכחת

**"יְדִידִי הֲשָׁכַחְתָּ"** הוא פיוט אשר נכתב על ידי רבי יהודה הלוי. ככל הנראה, הפיוט נכתב במקורו כרשות לנשמת כל חי בחג הפסח. נהוגים לשורר פיוט זה בחלק מקהילות ישראל בעיקר בשביעי של פסח.

הפיוט חובר על ידי רבי יהודה הלוי בשנת ד'תתקכ"א (1161). הפיוט נדפס בסידורים ובקובצי תפילה של עדות רבות, ונחשב לאחד מהפיוטים והפזמונים המוכרים והמרכזיים במסורתם של קהילות ארם צובא, עיראק ומרוקו.

## מבנה הפיוט
הפיוט כתוב במבנה השיר הקלאסי של שירת ימי הביניים של יהדות ספרד (השאול מן המבנה הקלאסי בשירה הערבית): שיר בחרוז מבריח בסופי הבתים, השקול במשקל היתדות והתנועות, ואשר כל בית בו מתחלק לשני חלקים שווים הקרויים דלת וסוגר. הפיוט "ידידי השכחת" שקול במשקל המכונה "הארוך": פעמיים יתד ותנועה יתד ושתי תנועות (פְּעוּלִים מְפֹעָלִים פְּעוּלִים מְפֹעָלִים) בדלת, וכן בסוגר.

## זמני שירת הפיוט
כאמור, ייעודו המקורי של הפיוט היה לתפילת שחרית של יום טוב של פסח, כרשות לאמירת נשמת כל חי. במאות השנים שחלפו מאז חיבורו, מקובל היה לומר אותו גם בזמנים אחרים, שלא כייעודו המקורי.

ב"מחזור חזונים" (המייצג כנראה את נוסח צפון אפריקה הקדמון) מופיע הפיוט כרשות לנשמת כאשר שושן פורים חל בשבת (פורים משולש).

נוהגים לפייטו בשביעי של פסח – היום אשר ים סוף נבקע ועם ישראל זימר את שירת הים (שהייתה אז שירת הגאולה הראשונה) – וכן בליל שבת (לפי מנהגי עדות המזרח) ואף בחתונות.

מקובל לבצע את שירת הפיוט כך שהפייטן שר והקהל, מנגד, עונה לו; סגנון הנקרא שירת מענה (רספונסוריום) המקובל מאז העת העתיקה בארצות אגן הים התיכון, ובקרב יהודים בפרט. אימוץ סגנון זה מבטא, כביכול, את כלל ישראל עונה לפייטן בעוצמה רבה, והפייטן שב ושואל ומזכיר "יְדִידִי הֲשָׁכַחְתָּ?!".

## לקריאה נוספת
* **פירושי [[פרנץ רוזנצווייג]] לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי**, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "ידידי השכחת", עמ' 276–278.
* אפרים חזן, **שירו לו זמרו לו**, ירושלים תש"ם, עמ' 11–15.

## קישורים חיצוניים

* 
* ידידי השכחת, מסורת מרוקו, מתוך שבת פיוט, באתר קהילות שרות
* חנה פתיה, ידידי השכחת - עיון בפיוט, באתר הפיוט והתפילה
* 	
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:רשויות לנשמת
קטגוריה:פיוטים לפסח
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יודוך רעיוני

**יוֹדוּךָ רַעְיוֹנַי** הוא פיוט לשבת, אשר נכתב על ידי המשורר הרב ישראל נג'ארה מהמאה ה-16. השיר נדפס על ידי מחברו בספרו זמירות ישראל.

הפיוט מושר בלחנים שונים בכמה עדות, בפרט אצל יהודים רומניוטים, יהודי עדות המזרח ויהודים ספרדים. 

אצל יהודי מרוקו מפייטים אותו בסדר הבקשות ל"פרשת בא", ואצל יהודי חלב הוא מושר בשירת הבקשות לשבת, ובקהילת יהודי בבל הוא מושר בדרך כלל בליל שבת.

לחן מוכר לקוח משיר עם טורקי בשם
"Kâtibim"

## קישורים חיצוניים

* 
* יודוך רעיוני - פיוט לשבת קודש (מסורת מרוקו), באתר הבלוגיה
* 

*''Kâtibim'', Safiye Ayla
*בקשות של שבת בנוסח יהודי חלאב - יודוך רעיוני & יה מסי כאבין
*יודוך רעיוני - פרויקט חיבת הפיוט

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי ישראל נג'ארה
קטגוריה:שירת הבקשות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יושיהיקו נודה

**あיושיהיקו נודה** (ביפנית: **野田 佳彦**; נולד ב-20 במאי 1957) הוא ראש ממשלת יפן לשעבר.

## ביוגרפיה
נודה נולד בעיר פיואנבאשי במחוז צ'יבה, בנו של צנחן בכוחות ההגנה העצמית של יפן. הוא בוגר לימודי תואר ראשון בבית הספר למדעי המדינה וכלכלה של אוניברסיטת ואסדה ובוגר המחזור הראשון של מכון מאטסושיטה לממשל וניהול. במקביל עבד כקורא מוני גז, בין השאר על מנת להכיר טוב יותר את אוכלוסיית המחוז שלו לקראת כניסה לפוליטיקה.

את הקריירה הפוליטית שלו החל בבחירות למועצת הנבחרים של מחוז צ'יבה ב-1987, הוא התמודד כמועמד עצמאי ללא תמיכה של מפלגה פוליטית והחל בכהונתו הראשונה באפריל 1987, ב-1991 נבחר לכהונה נוספת. לאחר הקמתה של מפלגת JNP הצטרף אליה, התמודד על מקום בדיאט של יפן, ונבחר ב-1993 לכהן כנציג המחוז הרביעי של צ'יבה בבית הנבחרים התחתון. הוא הפסיד בבחירות ב-1996, אך שב וניצח בשנת 2000 ומאז נבחר לתפקיד עוד 3 פעמים. בדיאט כיהן כיו"ר ועדת התקציבים.

נודה הצטרף למפלגה הדמוקרטית של יפן והתמודד בבחירות המקדימות לנשיאות ב-2002. מטעם המפלגה כיהן כאחראי על הרפורמות הרגולוטריות ושר האוצר בממשלת הצללים, יו"ר ועדת יחסי הציבור של המפלגה ומזכ"ל המפלגה בפועל. בספטמבר 2009 מונה לסגן שר האוצר בממשלתו של יוקיו הטויאמה וביוני 2010 מונה לשר האוצר בקבינט של נאוטו קאן. כשר אוצר נקט במדיניות של ריסון פיסקלי, שכללה צמצום בהוצאות הציבוריות, הורדת החוב הציבורי של יפן והעלאת מיסים הוא התערב במדיניות המוניטרית ופעל להורדת שער הין על מנת לסייע בייצוא. הוא תומך נלהב בתוכנית החלל של יפן.

לאחר התפטרותו של קאן באוגוסט 2011, בחרה המפלגה הדמוקרטית בנודה כיורשו של קאן כמנהיג המפלגה ובתפקיד ראש ממשלת יפן, נודה זכה לרוב בפרלמנט ומונה על ידי הקיסר לתפקיד ראש הממשלה ב-2 בספטמבר. נודה ציין כי האתגרים הגדולים ביותר העומדים בפניו הם שיקום יפן בעקבות רעידת האדמה והצונמי בסנדאי (2011), סיום המשבר הגרעיני בעקבות הפגיעה בתחנת הכוח הגרעינית פוקושימה 1 והתמודדות עם שער הין המתחזק.

נודה נשוי ואב לשני ילדים, הוא בעל חגורה שחורה בג'ודו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* פרופיל באתר המפלגה הדמוקרטית
* Yoshihiko Noda Is Low-Key Politician With Hawkish Bent, וול סטריט ג'ורנל, 30 באוגוסט 2011

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ואסדה
קטגוריה:ראשי ממשלת יפן
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1957
Beat It

"**Beat It**" הוא השיר השלישי מתוך האלבום *[[Thriller]]* של הזמר והיוצר מייקל ג'קסון, אשר יצא ב-14 בפברואר 1983.
הגיטריסט ההולנדי-אמריקאי אדי ואן היילן מנגן סולו גיטרה בשיר, על אף שנמנע על ידי חברת ההפקות שלו, להופיע בקליפ.

השיר זכה בשני פרסי גראמי בשנת 1984 ושני פרסי המוזיקה האמריקני ונכנס להיכל התהילה של הפקת וידאו-קליפים.

השיר דורג על ידי מגזין הרולינג סטון במקום ה-344 מתוך "500 השירים הטובים בכל הזמנים" ובמקום ה-81 מתוך "100 שירי הגיטרה הטובים בכל הזמנים"
.

## הפקה
המפיק, קווינסי ג'ונס, רצה לכלול שיר רוקנרול לאלבום על אף שג'קסון מעולם לא הראה התעניינות בסגנון זה. כאשר פנה ג'ונס אל אדי ואן היילן מלהקת ואן היילן, ואן הלן חשב שזו שיחת מתיחה. לאחר שהבין כי השיחה אותנטית, הוא הקליט את סולו הגיטרה ללא תשלום. על אף שלהקתו וסביבתו חשבה שנהג בטיפשות הוא טוען כי ראה בזה טובה אישית.

## ביקורת
### רשימות כל הזמנים

## מצעדים ודירוגים
"Beat It" שהה במקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 במשך 3 שבועות. השיר צעד עם "Billie Jean", הסינגל הקודם של ג'קסון, בו זמנית בחמשת הגדולים.
השיר כבש את המצעדים במדינות רבות. לאחר מותו של ג'קסון ב-2009, חזר השיר למצעדי העולם.

## פרסים ודירוגים

* מקור:

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:שירי מייקל ג'קסון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי שיין דרייק
קטגוריה:שירי דאנס-רוק
קטגוריה:שירי הארד רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בספרד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים של RPM
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי להקלטת השנה
קטגוריה:שירי זהב בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
ונסה פרליטו

**ונסה פרליטו** (באנגלית: **Vanessa Ferlito**; נולדה ב-28 בדצמבר 1980) היא שחקנית אמריקאית, אשר ידועה בשל תפקידה בתור הבלשית איידן בורן בסדרה "" (2006-2004), בשל תפקידה בתור סוכנת ה-FBI צ'ארלי דה-מרקו בסדרה "גרייסלנד" (2015-2013) ברשת USA Network ובזכות הופעתה בתור סוכנת ה-FBI תמי גרגוריו בסדרה "" (2021-2016).

## ביוגרפיה
פרליטו נולדה בברוקלין שבניו יורק למשפחה ממוצא אמריקאי-איטלקי. אביה מת ממנת יתר של הרואין כשהייתה בת שנתיים. לאימה ולאביה החורג יש סלון יופי בברוקלין.

## קריירה
פרליטו נודעה בתפקידיה בסדרות "הסופרנוס", ובתור הבלשית איידן בורן בשתי עונותיה הראשונות של הסדרה "" ובשל תפקידה בעונה השלישית של הסדרה "24".

בשנת 2005 השתתפה בסרט "הגבר של הבית" בכיכובו של טומי לי ג'ונס, ובשנת 2007 שיחקה בסרטו של קוונטין טרנטינו "חסין מוות" בתור דמותה של ארלין.

בשנת 2013 החלה לשחק בסדרת המשטרה "גרייסלנד" של רשת USA, בתפקיד סוכנת ה-FBI קתרין "צ'ארלי/צ'אק" דה-מרקו, למשך 3 עונות עד לסיום הסדרה ב-2015.

בשנת 2016 החלה לשחק בעונה השלישית של הסדרה "" בתפקיד סוכנת ה-FIB תמי גרגוריו. את תפקיד זה המשיכה לגלם את סיומה של הסדרה ב-2021.

ב-2023 שיחקה בסדרה גריסדלה של נטפליקס בתור איזבל חברתה הטובה של גריסלדה ממיאמי וסוכנת נסיעות.

## חיים אישיים
פרליטו הפכה לצמחונית מטעמי מצפון, בעקבות בצפייה בסרט התיעודי ארת'לינגס, היוצא נגד הפגיעה בבעלי חיים בתעשיות המזון.

בספטמבר 2007 הביאה לעולם את בנה היחיד ומגדלת אותו כאם חד-הורית.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים באתר TV.com

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:ברוקלין: אישים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:צמחוניות אמריקאיות
קטגוריה:צמחונים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא איטלקי
קטגוריה:NCIS
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1980
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1980
בית"ר בנימינה

**בית"ר "שי" בנימינה** הייתה קבוצת כדורסל ישראלית מהמושבה בנימינה ששיחקה בליגה הלאומית.

## היסטוריה
הקבוצה הוקמה באמצע שנות ה-90, על ידי שי סגיר וצביקה גל. בשנת 2001 התווספה המילה "שי" לשם הקבוצה, בעקבות נפילתו של שחקן הקבוצה סרן שי כהן, מפקד ביחידת שמשון.

בעונת 2004/05 זכתה הקבוצה בגביע האיגוד לאחר ניצחון בגמר מול הפועל גבעתיים.

בתחילת עונת 2005/06 החלה לשחק בליגה הלאומית לאחר שהחליפה את הפועל צפת שלא השיגה תקציב מתאים.

בחודש אפריל 2007 עזב את הקבוצה המאמן רמי הדר לאחר חמש שנים רצופות. בסיום עונת 2008/09 נשרה הקבוצה לליגה הארצית, בה שיחקה במשך עונה אחת והכריזה על סגירת קבוצת הבוגרים.

בסך הכול שיחקה הקבוצה במשך ארבע עונות בליגה הלאומית. מחלקת הנוער של המועדון, הכוללת שמונה קבוצות גיל, ממשיכה לפעול.

## שחקנים בולטים בעבר
* אנטון שוטבין
* קני ויליאמס
* ג'וש גומז
* יריב רוקני
* ליאור שגב
* גרג קורנליוס
* סהר עטיה

## קישורים חיצוניים
* סיפור הקבוצה, באתר בראל נכסים

## הערות שוליים

בנימינה
בנימינה
קטגוריה:בנימינה
מלינה קאנאקארדס

**מלינה אלני קאנאקארדס-קונסטנטינידס** (באנגלית: **Melina Eleni Kanakaredes-Constantinides**; נולדה ב-23 באפריל 1967) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית, שהייתה מועמדת פעמיים לפרס אמי על תפקידה באופרת הסבון "אור מנחה", ולאחר מכן התפרסמה בשל השתתפותה בסדרת הטלוויזיה "" בתפקיד הבלשית סטלה בונסרה, ובסדרת הטלוויזיה "פרובידנס" בתפקיד ד"ר סידני הנסן.

## ביוגרפיה
קאנאקארדס נולדה בעיר אקרון שבמדינת אוהיו בארצות הברית, לסוכן הביטוח הארי קאנאקארדס (Harry Kanakaredes - נולד בשנת 1928) ושל קונסטנס (קוני) טמו (Constance "Connie" Temo - נולדה בשנת 1936) שהייתה בעלים של חברת ייצור ממתקים, שניהם ממוצא יווני. יש לה שתי אחיות.

קאנאקארדס למדה באוניברסיטת המדינה של אוהיו לזמן קצר, ולאחר מכן עברה לאוניברסיטת פוינט פארק בפיטסבורג שבפנסילבניה.

## קריירה
קאנאקארדס החלה את קריירת המשחק שלה בגיל שמונה, בהפקת המחזה "תום סויר" בתיאטרון וות'רוויין פלייהאוס (Weathervane Playhouse) שבעיר הולדתה.

קאנאקארדס הופיעה לראשונה בסדרת הטלוויזיה "אור מנחה" בה השתתפה בין השנים 1991–1995, בתפקיד אלני אנדרוס קופר, תפקיד עליו קיבלה שתי מועמדויות לפרס אמי בשעות היום (1995-1994). 

בין השנים 1999–2002 השתתפה בסדרה המצליחה "פרובידנס" בתפקיד ד"ר סידני הנסן. כמו כן השתתפה בשש עונות של הסדרה "" בתפקיד הבלשית סטלה בונסרה.

קאנאקארדס השתתפה בסדרות "NYPD Blue", "חשיפה לצפון", "Due South", "אוז", "הפרקליטים" ו"המופע של בן סטילר".

כמו כן השתתפה קאנאקארדס בסרטי הקולנוע "נשיקה ארוכה ללילה" בתפקיד טרין, "15 דקות" בתפקיד נוקלט קאראס, בתפקיד האלה אתנה בסרט "פרסי ג'קסון וגנב הברק.

בשנת 2017 שיחקה בעונתה הראשונה של סדרת הטלוויזיה המתמחה בתפקיד ליין האנטר רופאה בבית החולים.

## חיים אישיים
קאנאקארדס נשואה לפיטר קונסטנטינידיס (Peter Constantinides) ולהם שתי בנות: זואי (נולדה ב-23 במאי 2000) וקארינה אלני (נולדה ב-25 בינואר 2003).

## פילמוגרפיה

### בקולנוע

### בטלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים באתר רשת CBS

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא יווני
קטגוריה:אמריקאים ממוצא יווני
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1967
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
יום השבת אין כמוהו

**"יוֹם הַשַּׁבָּת אֵין כָּמוֹהוּ"** הוא פיוט המושר ביום שבת בקהילת יהודי בבל.

הפיוט יוֹם הַשַּׁבָּת אֵין כָּמוֹהוּ חובר על ידי משורר יהודי בשם מנצור. רעיון הפיוט הוא הפיכתו לשיר כיסופים והבלטת הרעיון של הגעגוע ליום השבת במשך כל ימי החול בשבוע. בפיוט, מודגשת השבת כיום של שמחה וקדושה, יום מיוחד והמייחד את כל קהילות עם ישראל ומבדיל את העם היהודי מבין עמי הגויים בעולם.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון