open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עונת 2023/2024 בליגת האלופות בכדורסל

**עונת 2023/2024 ב[[ליגת האלופות בכדורסל]]** היא העונה השמינית של תחרות אירופית זו לקבוצות כדורסל, שמאורגנת על ידי פיב"א אירופה. המשחק הראשון במסגרת המוקדמות התקיים בספטמבר 2023 ומשחק הגמר התקיים באפריל 2024, אוניקאחה מלאגה הספרדית זכתה בתואר לאחר ניצחון בגמר על לנובו טנריפה.

## מתכונת התחרות
53 קבוצות מ-28 מדינות השתתפו בעונת 2023/2024 של ליגת האלופות. 28 העפילו אוטומטית לשלב הבתים, ו-25 קבוצות נוספות התמודדו בשלב המוקדמות על 4 מקומות נוספים. בשלב הבתים השתתפו 32 קבוצות המאורגנות ב-8 בתים. הקבוצות שיסיימו במקום הראשון בבית יעפילו אוטומטית לפלייאוף. הקבוצות שיסיימו במקום 2–3 בכל בית יתחרו בסדרה של הטוב מ-3 משחקים על כרטיס לפלייאוף בהצלבה עם הבית המקביל (כך שהקבוצה מהמקום השני בבית א' תפגוש את הקבוצה מהמקום השלישי בבית ב').

משחקי הפלייאוף התקיימו בשיטת בתים כאשר שתי הראשונות מכל בית העפילו לרבע הגמר, שהוכרע בשיטת סדרות הטוב מ-3 משחקים, כאשר המנצחות העפילו לפיינל פור. הטורניר התקיים במאי 2024.

### הקבוצות

## שלב המוקדמות
25 קבוצות התחרו ב-3 בתי מוקדמות על 3 מקומות בשלב הבתים של הליגה, אחד לכל בית. בשונה מהעונה הקודמת, כל הקבוצות (מלבד פריבור אולימפיק וקלדוניה גלדיאטורס) החלו את שלב המוקדמות ברבע הגמר כאשר קבוצות נפגשו לפי הדירוג. המנצחות בשלב זה העפילו לחצי הגמר בו פגשו את הקבוצות שכבר העפילו לשלב זה מהחלק המקביל בבית, המנצחות התמודדו בשלב הגמר כשהמנצחת העפילה לשלב הבתים של התחרות, הקבוצות שלא העפילו לשלב הבתים עברו לשחק בשלב הבתים של היורופקאפ בעונה זו, אלא אם ויתרו על מקומן. שלב המוקדמות החל ב-25 בספטמבר 2023.

### שלב המוקדמות הראשוני
פריבור אולימפיק הוכנסה לתחרות מאוחר ולכן שיחקה מול קלדוניה גלדיאטורס בשלב המוקדמות הראשוני על מקום בשלב המוקדמות.

### מוקדמות א'-מסלול האלופות
במסלול מתמודדת 8 אלופות ליגות ממדינות שלא מיוצגות בשלב הבתים.

### מוקדמות ב'
במסלולים ב' ו-ג' מתמודדות שאר הקבוצות.

### מוקדמות ג'

## שלב הבתים
הגרלת שלב הבתים נערכה ב-7 ביולי 2023 והמשחק הראשון בשלב הבתים התקיים ב-17 באוקטובר 2023.

### בית א'

### בית ב'

### בית ג'

### בית ד'

### בית ה'

### בית ו'

### בית ז'

### בית ח'

## שלב הפליי-אין
בשלב זה התמודדו הקבוצות שסיימו במקומות 2 ו-3 בסדרת הטוב משלוש על מקום בשלב 16 האחרונות. הקבוצות שסיימו במקום ה-2 אירחו את משחק מספר 1 ו-3 במידת הצורך והקבוצות שסיימו במקום ה-3 אירחו את משחק מספר 2.

## שלב 16 האחרונות
### בית ט'

### בית י'

### בית יא'

### בית יב'

## שלבי הגמר
### רבע הגמר
8 הקבוצות שהעפילו משלב 16 האחרונות התמודדו בסדרות על פי הגרלה. הקבוצות שסיימו במקומות הראשונים זכו ליתרון ביתיות ויארחו את המשחק הראשון והשלישי (במידת הצורך). המדורגת נמוך יותר אירחה את המשחק השני.

### פיינל פור
נערך בבלגרד ארנה, בלגרד, סרביה.

## קבוצות ישראליות בתחרות
שלוש קבוצות ישראליות השתתפו במפעל בעונה זו, הפועל ירושלים והפועל חולון התחילו את העונה בשלב הבתים, ועירוני נס ציונה החלה את העונה במוקדמות.

ירושלים העפילה לטופ 16 מהמקום הראשון בבית ז', חולון העפילה לשלב הפליי-אין מהמקום השני בבית ו', ונס ציונה הודחה בחצי גמר המוקדמות לשטרסבורג. בשלב הטופ 16, ירושלים וחולון סיימו במקום השלישי והודחו.

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2023
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2024
קטגוריה:עונות בליגת האלופות בכדורסל
קטגוריה:2023 באירופה
קטגוריה:2024 באירופה
גרגירי חול

**גרגירי חול** הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימוים של גיתית כבירי ובנה, יהל כבירי. הסרט הוקרן בפסטיבלים שונים בישראל ובעולם והוקרן בבתי הקולנוע החל מחודש יולי 2023. הסרט הופק על ידי נורמה הפקות ולילה סרטים, צולם בדימונה ובתל אביב וזכה לתמיכת קרן הקולנוע הישראלי.

הסרט מבוסס על החוויות ששמעה גיתית כבירי מבנה יהל כגולש ב־HPortal, פורטל הארי פוטר .

## עלילה
הסרט עוסק בסיפורו של דוד, נער רגיש ויצירתי, המתגורר בדימונה עם משפחתו: אמו שחולה בטרשת נפוצה, אביו, עובד קבלן שוויתר על חלומותיו ואחיו בן החמש בו הוא נאלץ לטפל. את הסיפורים שהוא כותב על משפחתו הוא מפרסם בזהות בדויה בפורטל של בני נוער, כאילו נכתבו רק מדמיונו. הוא הולך ומסתבך בשקריו, כשמצד אחד הוא מפחד לאבד את חבריו החדשים מהאתר ומהצד השני פוחד להיחשף על ידי משפחתו. המצב שדוד נקלע אליו מערער את המרקם העדין של המשפחה והם נאלצים לעבור תהליך של התפכחות. אימו איריס, ששקעה עמוק במחלתה ובבעיותיה, מנסה יחד עם אהוב נעוריה שחוזר אט אט לחייה, למצוא דרך לגאול את עצמה ואת ילדיה, בעוד אביו מנסה להבין את מקומו.

## שחקנים
* איריס, האמא (שני כהן)
* דוד (יונתן להב-ויסברג)
* דוד הגדול, אהוב הנעורים של איריס (יוסי מרשק)
* מיכאל, האבא (אורי פפר)
* ורד, אחותה של איריס (לוסי אהריש)

## ביקורות
הסרט זכה לביקורות מעורבות ממבקרים ישראלים. בהארץ, פבלו אוטין כתב שהסרט מציג "טייק מרענן" על סרטים שעוסקים בפריפריה, בכך שאינו נוקט בשפה ריאליסטית ומשלב קטעי אנימציה יפים, אך "כל הדברים היפים שיש בו לא מתחברים יחד ויוצרים תאונה קולנועית אחת אחר תאונה קולנועית אחרת". אוטין כתב שהסרט כולל מעברים חדים בין רגעים עדינים ופיוטיים לבין רגעים מלודרמטיים, מגושמים ודידקטים. בוואלה!, זוהר אורבך כתב שהסרט "עדין, מתוק ויפה", שהבימוי מצטיין בשימת לב לניואנסים ושהצילום "יפהפה"; בנוסף, הוא שיבח את המשחק של שני כהן. עם זאת, לפי אורבך, הסרט הוא "שבלונה סטנדרטית" של הסוגה החבוטה של הדרמה המלנכולית על משפחות שאינן מתפקדות בפריפריה, והדמויות אינן מעניינות או מרובדות וחסרות אפיון. שמוליק דובדבני כתב ל-ynet שכוונותיו של הסרט טובות ויש בו "לא מעט רגעים יפים", בעיקר אלו שבהם מופיע יוסי מרשק בתור דוד הגדול; אך בסופו של דבר הסרט מציג "רצף קלישאות של משפחה פריפריאלית במצוקה". לפי דובדבני, הסרט מציג יותר מדי קונפליקטים וזאת בצורה מאולצת.

## פסטיבלים
הסרט השתתף במספר פסטיבלים בארץ ובעולם:
* פסטיבל סולידריות.
* פסטיבל וינה לקולנוע יהודי.
* Habitat International Film Festival, ניו דלהי.
* פסטיבל הקולנוע זלין, צ'כיה.
* הפסטיבל הבין-לאומי לקולנוע לילדים בסאול, דרום-קוריאה.

## קישורים חיצוניים

* גרגירי חול, באתר אישים
* גרגירי חול טריילר
* גרגירי חול באתר קרן הקולנוע הישראלי
* גרגירי חול באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
* גואל פינטו ב"גם כן תרבות". ראיון עם גיתית כבירי ויהל כבירי על הסרט "גרגירי חול", 12 ביולי 2023
* רבקה מיכאלי ב־103fm. החול והים, רשרוש של המים - ראיון עם יוסי מרשק ויהל כבירי, 21 ביולי 2023
*
* 

## הערות שוליים

2023 06
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
שיננא

ממוזער  

**שיננא - מפעל לעידוד השינון במשנה תורה להרמב"ם** הוא ארגון חרדי שמטרתו לעודד אברכים ובחורי ישיבות ללימוד בספר משנה תורה של הרמב"ם. 

הארגון מקיים מבחנים שבועיים ועונתיים ומחלק מלגות למשתתפיהם. הוא מפעיל קו טלפון עם שיעורים בפרק היומי ברמב"ם, מפעיל תוכנית לכתיבת פלפולים בדברי הרמב"ם ומוציא לאור ספרים, חוברות ופרסומים המבארים את הרמב"ם או דנים בספריו וערך הלימוד בהם.
בין רבני הארגון נמנים הרב צבי ברוורמן אב"ד ביתר עלית, הרב ברוך שרגא, הרב חיים שמרלר ראש ישיבות צאנז, הרב משה ברנדסדורפר גאב"ד היכל הוראה והרב זושא הורביץ אב"ד קהילות החסידים באלעד.

הארגון מלווה על ידי רבנים ואדמו"רים בולטים בהם האדמו"ר מויזניץ' ישראל הגר, האדמו"ר ממודזיץ' חיים שאול טאוב, הרב בניהו שמואלי והרב דוד יוסף. עד לפטירתם לווה הארגון בתמיכתם של הרבנים שלום כהן, ברוך מרדכי אזרחי, שמעון בעדני וחיים מאיר ואזנר.

## היסטוריה
ארגון 'שיננא' הוקם בחודש תמוז ה'תש"פ ויצא בתוכנית לימודים ומלגות בקרב בני הישיבות החרדיות ברחבי הארץ.

רכזי הארגון מפעילים את מסלולי הלימוד והמבחנים בריכוזים החרדיים השונים.

הארגון נרשם כעמותה ב־2022. מנהלי העמותה הם הרב אליעזר צבי טורנהיים והרב יעקב יצחק גלבשטיין.

אחת לכמה חודשים, מתקיים מבחן גדול ומקיף. המבחנים מתקיימים בדרך כלל באולמות גדולים, דוגמת ארנה ירושלים, ובנייני האומה.

בחודש תמוז ה'תשפ"ג קיים הארגון מעמד סיום גדול בבנייני האומה בירושלים בהשתתפות אלפים ובראשות אדמו"רים, ראשי ישיבות ורבנים רבים, ביניהם הרבנים ברוך מרדכי אזרחי, יצחק אזרחי, הראשון לציון הרב יצחק יוסף, ועוד.

## מסלולי הלימוד
ארגון 'שיננא' מקיים מסלולי ותוכניות לימוד מגוונים.
* **שונה הלכות** - מסלול הלימוד השבועי (במסגרת מסלול פרק אחד ליום) הכולל מבחן שבועי על שבעת הפרקים השבועיים ומזכה את העוברים בהשתתפות בהגרלות.
* **מחודדים בפיך** - מסלול לימוד למעמיקים בו נערכים מבחנים עיוניים בכתב בסיום כל אחד מארבעה עשר ספרי הרמב"ם המזכים את הנבחנים במלגות.
* **פלפולא דאורייתא** - תוכנית לכתיבת 'חבורות' ופלפולים הדנים בדברי הרמב"ם. ועדת שיפוט בוחרת את החיבורים המוצלחים ביותר שכותביהם זוכים במלגות.
* **לאוקמי גרסה** - תוכנית לימוד ומבחנים בספר נשים ברמב"ם המהווה סיכום בסוגיות יסודיות הנלמדות במסכתות הישיבתיות.
* מסלול נוסף הוא בלימוד שלשה פרקים ביום, בו נערכים מבחנים פעם בחודש על כל החומר.

## הוצאה לאור
ממוזער|קובץ לימוד שמוציא ארגון 'שיננא' עם תחילת כל ספר ברמב"ם ונשלח בדיוור ישיר לבתי הלומדים
הארגון מוציא לאור פרסומים שונים ומפעיל מערכת טלפונית.
***קובץ לימוד חודשי** - חוברות המגישות את הלכות הרמב"ם עם ביאור נגיש ונשלחות בדיוור ישיר לבתי המשתתפים במסלולי הלימוד.
***שמעו ותחי נפשכם** - מערכת טלפונית בה מתפרסמים מדי יום שיעורים בפרק היומי מפי מגידי שיעורים מגוונים, בעברית וביידיש. בקו הטלפון אף ניתן להירשם למסלולי הלימוד ולהשתתף במבחנים השבועיים.
***זכרו תורת משה** - עלון שבועי, היוצא בשיתוף עם מכון 'כתר תורה' המביא מחקרים, הגיגים ועיונים בפרקים השבועיים ברמב"ם. העלון מופץ ב-40,000 עותקים.
***פרסומים עונתיים** - לאורך השנה מוציא הארגון פרסומים מגוונים המעודדים את הלימוד בספר הרמב"ם ומסבירים את הערך שמקבלים הלומדים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגונים תורניים בישראל
קטגוריה:לימוד תורה מחזורי
קטגוריה:משנה תורה
שריף כיוף

**שריף כיוף** (בערבית: **شريف كيوف**; נולד ב-25 ביוני 2001) הוא כדורגלן דרוזי-ישראלי המשחק בעמדת השוער במכבי חיפה.

## קריירת מועדונים
כיוף נולד בכפר עוספיא, ישראל, למשפחה דרוזית. גדל במחלקות הנוער של הפועל עספיא, מ.ס. כדורגל נשר, עירוני נשר ומכבי חיפה.

ב-5 בנובמבר 2020 הושאל כיוף ממכבי חיפה למשך עונה אחת להפועל כפר שלם מהליגה הלאומית. הוא ערך 21 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.

ב-14 בספטמבר 2021 הושאל שוב, הפעם להפועל עפולה, גם היא מהליגה הלאומית. ב-15 באוגוסט 2022 הוארכה השאלתו בעונה נוספת, אך ב-18 בינואר 2023 הוא חזר למכבי חיפה בעקבות פציעתו של השוער הראשון ג'וש כהן. בסך הכול ערך 44 הופעות בליגה הלאומית במדי הפועל עפולה.

ב-27 בספטמבר 2023 ערך הופעת בכורה במכבי חיפה במשחק הליגה מול בני סכנין, שהסתיים בתיקו 1–1, ובסיום העונה זכה עם הקבוצה באליפות.

בעונת , עם עזיבתו של כהן, הפך כיוף לשוער הראשון של הקבוצה והופיע במדיה גם במסגרת הליגה האירופית והקונפרנס ליג.

## קריירה בינלאומית
כיוף נכלל בסגל הנבחרת הצעירה לאליפות אירופה 2023. זומן לסגל נבחרת ישראל לקראת משחקי ליגת האומות בספטמבר 2024.

## תארים
;מכבי חיפה
*אליפות המדינה: 
*אלוף האלופים: 2023

## חיים אישיים
בן דודו של שריף הוא איוב כיוף, מפקד חטיבת מנשה.

## קישורים חיצוניים

*פרופיל, באתר מכבי חיפה

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר שלם
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורגלנים דרוזים ישראלים
קטגוריה:עספיא: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
ז'יגמונד לאסלו

**ז'יגמונד לאסלו**, (במקור **זינגר**, בהונגרית: **László Zsigmond**; בודפשט (נאג'טטן), 23 במאי 1893 – בודפשט, 28 ביולי 1981) היה היסטוריון מוזיקה, פילולוג וקנדידט (דוקטורט זוטר) למדעי המוזיקה (1972). זוכה פרס פרנץ ארקל ב-1962 (פרס ממלכתי למלחינים מצטיינים, מנהלים מוזיקליים ופעילות אמנותית). מחקריו בתחום האקוסטיקה של הדיבור בולטים ונלמדים עד היום.

## ביוגרפיה
ז'יגמונד זינגר נולד במשפחה יהודית ביישוב נאג'טטן (Nagytétény) שהוא היום חלק מרובע 22 של בודפשט בגדה הימנית של הדנובה, כבנם של פילפ זינגר ושל הרמין שפיצר (1865–1945). בין השנים 1911–1916 סיים את לימודי הספרות שלו בפקולטה למדעי הרוח של האוניברסיטאות של בודפשט, לייפציג ווינה. ב-9 ביוני 1919 נישא בבודפשט לרוזליה, בתם של יונאש (יונה) שפר ושל עמליה שטרן. עבודת הדוקטורט שלו הייתה: בלדות הקורוצים (בודפשט, 1917). בין 1945 לבין 1948 היה מנהל בית הספר למוזיקה קרל גולדמארק, ולאחר מכן עד 1955 הפך למרצה להיסטוריה של המוזיקה בבתי הספר נבחרים למוזיקה במחוז בודפשט. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

## יצירתו
לאסלו עסק בעיקר בתורת השירה ההונגרית, תורת המקצב, פרוזודיה מוזיקלית (פרוזודיה הוא מושג בבלשנות השייך לתחום העוסק באקוסטיקה של הדיבור), תולדות המוזיקה ההונגרית, ביקורת מוזיקה ותרגומים מוזיקליים.

## עבודותיו העיקריות
* 36 שירי עם צרפתיים (תרגום, בודפשט, 1949)
* פרנץ ליסט והמוזיקה הרוסית (בודפשט, 1955)
* חייו של פרנץ ארקל בתמונות (בודפשט, 1956, 1958, 1961, ברוסית 1964)
* קצב ומנגינה. פרוזודיה של שירה וזמר הונגרי (בודפשט, 1961)
* ליסט הצעיר. 1839-1811 (בודפשט, 1962)
* קסם החריזה (בודפשט, 1972)
* חייו של פרנץ ליסט בתמונות ובמסמכים (עם מאטקה בולסלב, בודפשט, 1978, גם ברוסית, בגרמנית, באנגלית, בצרפתית)
* שירה ומוזיקה (בודפשט, 1985).

## כתביו
כתביו הרבים עסקו במגוון תחומים:
* מחקרים פרוזודיים
* מאמרי מוזיקה
* ביקורות
* תרגומים
* טקסטים של אורטוריות

## לקריאה נוספת
* הרב אלכסנדר שייבר: על מותו של ז'יגמונד לאסלו (כתב העת חיים וספרות, 1981. כ"ב/32.)

## קישורים חיצוניים
* ז'יגמונד לאסלו, ביוגרפיה באתר Arcanum
* קברו של ז'יגמונד לאסלו בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה
* כל ספרי ז'יגמונד לאסלו
* ספרו של ז'יגמונד לאסלו על פרנץ ליסט (ברוסית)
* ספרו של ז'יגמונד לאסלו – פרנץ ליסט והמוזיה הרוסית
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:היסטוריוני מוזיקה יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:פילולוגים יהודים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס פרנץ ארקל
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1893
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1981
עילאי חג'ג'

**עילאי חג'ג**' (נולד ב-7 בנובמבר 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר והקיצוני במועדון ספורט אשדוד מליגת העל.

## קריירת מועדונים
חג'ג' נולד וגדל בקריית גת שבישראל. בתור נער שיחק במועדונים מ.ס. קריית גת, מכבי קריית גת ומכבי חיפה.

ב-5 באוגוסט 2021 הושאל חג'ג' למשך שתי עונות ממכבי חיפה להפועל עפולה מהליגה הלאומית. הוא ערך 69 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע עשרה שערים.

ב-16 במאי 2023 האריך את חוזהו במכבי חיפה עד לשנת 2026 וחזר להתאמן עם הקבוצה. ב-18 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במכבי חיפה בניצחון 1-2 נגד חמרון ספרטנס במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.

ב-25 בנובמבר 2023 כבש את שערו בכורה במדי מכבי חיפה בליגת העל במשחק מול הפועל פתח תקווה. ב-24 בדצמבר הבקיע צמד בניצחון 1-5 נגד הפועל חדרה ונבחר לשחקן השבוע בליגת העל באותו מחזור.
ב-3 בספטמבר 2025 חתם בביתר ירושלים כחלק מעסקת סילבה קאני למכבי חיפה. ב-15 בינואר 2026 הושאל למועדון ספורט אשדוד.

## נבחרת ישראל
ב-2022, חג'ג' החל להיות חלק מסגל נבחרת ישראל עד גיל 21. הוא נכלל ואף שיחק במסגרת משחקיה בטורניר-הגמר של אליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2023. לזכותו 8 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.

## תארים
**[[מכבי חיפה (כדורגל)|מכבי חיפה]]**
* אלוף האלופים: 2023
**[[בית"ר ירושלים]]**
*גביע הטוטו: 2025/2026

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:קריית גת: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
איינאו פרדה

**איינאו פְּרֶדַה** (נולד ב-29 באפריל 2002) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בהפועל ירושלים מליגת העל.

## קריירת מועדונים
פרדה נולד בירושלים, ישראל, למשפחה יוצאת אתיופיה. הוא גדל בשכונת הקטמונים בעיר, הוריו התגרשו כשהיה בגיל צעיר והוא התמודד עם מצוקה חברתית. למועדון האוהדים הפועל ירושלים, שנקרא אז "הפועל קטמון" בעידן שלפני איחוד הקבוצה מחדש, הוא הגיע בכיתה ג', במסגרת "ליגת השכונות" - פרויקט חברתי של הקבוצה. הוא התבלט בכישרונו, ונקלט במחלקת הנוער של הקבוצה.

ב-15 במרץ 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1-0 להפועל כפר שלם במסגרת גביע המדינה לעונת 2020/2021. ב-3 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הישראלית, בניצחון 3-0 על מועדון ספורט אשדוד במסגרת המחזור השלישי לעונת 2022/2023.

ב-26 בדצמבר 2023 כבש את שער הבכורה שלו בקריירת הבוגרים, בניצחון 2-1 על הפועל תל אביב במחזור השנים עשר לעונת 2023/2024

ביולי 2024 הודיע המועדון על החתמת פרדה לשלוש עונות נוספות. בהודעת הפועל ירושלים צוטט פרדה באומרו: "לפני הכל הייתי אוהד, כזה ששר ביציע את כל השירים, עוד מליגה א׳. החלום שלי היה לשחק בטדי".

## נבחרת ישראל
פרדה הוא חלק מסגל נבחרת ישראל עד גיל 21. נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023. ביולי 2024 הודיע מאמן הנבחרת האולימפית גיא לוזון כי פרדה נכלל בסגל לאולימפיאדת פריז בקיץ 2024.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2002
תומאס די קוק

**תומאס דיקסון קוק** (נולד ב-31 ביולי 1941) הוא פרופסור אמריטוס לסוציולוגיה באוניברסיטת נורת'ווסטרן ועמית אמריטוס במכון לחקר מדיניות באוניברסיטה זו. במכון זה בעבר החזיק בקתדרה ע"ש ג'ואן וסרפטה הריסון לחקר אתיקה וצדק. בשנת 2014, הוא הפך לעמית בכיר ב-Mathematica Policy Research, מכון מחקר וייעוץ מדיניות מבוסס נתונים.

בעבודותיו האקדמיות פיתח קוק את המתודולוגיה של חקר התופעות אשר לא ניתנות למניפולציה ניסויית. קוק עסק רבות בהקשר זה במתודולוגיה של ניסויים למחצה (quasi-experimental design) ובמושג התוקף המחקרי ובגורמים הפוגעים בו.    הוא חתום ככותב ראשי על ספר מתודולוגי חשוב העוסק בשיטות מחקר במדעי החברה ובפרט בנושאים אלו בשם "Quasi‐Experimentation: Design & Analysis Issues for Field Settings" אותו פרסם בשנת 1979 יחד עם פרופסור דונלד קמפבל. לפי מנוע החיפוש Google scholar, ספר זה צוטט מעל 30,000 פעמים.

## השכלה
בשנים 1959–1963 למד תואר BA בגרמנית ובצרפתית באוניברסיטת אוקספורד. לאחר סיום לימודי התואר הראשון המשיך ל-MA בסוציולוגיה באוניברסיטת סארלנד (University of the Saar) בגרמניה, את לימודי ה-MA סיים בשנת 1964. לאחר מכן המשיך לאוניברסיטת סטנפורד שם למד לתואר דוקטורט בחקר התקשורת במשך ארבע שנים עד 1967.

## פרסים והוקרה
קוק קיבל את פרס מירדאל למדע מאגודת ההערכה האמריקאית (American Evaluation Association) ב-1982 ואת פרס דונלד קמפבל למתודולוגיה חדשנית מארגון מדעי המדיניות ב-1988. בשנים 1997–1998 היה עמית במרכז ללימודים מתקדמים במדעי ההתנהגות באוניברסיטת סטנפורד. בשנת 2000, נבחר כעמית באקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים, והפך ב-2002 לחבר באקדמיה האמריקאית למדעי המדינה והחברה.

בשנת 2012 הוא קיבל את פרס פיטר ה. רוסי עבור תרומה ייחודית לתיאוריה או ליישום הערכת תוכניות מהאגודה לניהול ולניתוח מדיניות ציבורית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת נורת'ווסטרן
קטגוריה:סוציולוגים אנגלים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
אריק קאבווה

**אריק קאבווה** (בצרפתית: **Éric Kabwe**; נולד ב-5 במאי 2001 ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו) הוא כדורגלן מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת הפועל כפר סבא מהליגה הלאומית ובנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.

## קריירת מועדונים
קאבווה החל את הקריירה המקצוענית שלו בוויטה קלאב מליגת העל של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. ב-12 ביוני 2023 חתם קאבווה בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית.

## קריירה בינלאומית
ב-14 בינואר 2023 ערך קאבווה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בתיקו 0-0 נגד נבחרת אוגנדה במסגרת אליפות האומות האפריקאיות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: כדורגלנים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: חלוצי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני ויטה קלאב
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ילידי 2001
מוחמד אבו רומי

**מוחמד אבו רומי** (בערבית: **محمد ابو رومي**; נולד ב-1 במרץ 2004) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בהפועל באר שבע מליגת העל.

מוחמד אבו רומי זכה עם קבוצת הנוער של קריית שמונה בגביע המדינה לנוער שניצחו את מכבי חיפה 3-0, אבו רומי כבש צמד הגמר ויאיר מרדכי קפטן הקבוצה כבש את השער השלישי

## קריירת מועדונים
אבו רומי נולד בטמרה למשפחה ערבית-מוסלמית. גדל במחלקות הנוער של הפועל חיפה, מכבי חיפה, מ.כ. נווה יוסף ועירוני קריית שמונה. ב-8 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של עירוני קריית שמונה, בהפסד 0–1 למכבי נתניה במסגרת המחזור ה-12 בליגת העל הישראלית לעונת 2022/2023.

ב-1 בדצמבר 2023 כבש את שער הבכורה במסגרת המחזור העשירי של הליגה הלאומית לעונת 2023/2024 בתוספת הזמן בדקה ה-95, לאחר שנכנס כמחליף בדקה ה-63, והעלה את קבוצתו ליתרון 0–1 שהפך לשער ניצחון.

## קריירה בינלאומית
אבו רומי נכלל כחלק מהסגל נבחרת ישראל עד גיל 21. נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

## חיים אישיים
אחיו התאום הוא כדורגלן נוער שהושאל למכבי אחי נצרת, הישאם אבו רומי, שנפצע קשה בתאונת דרכים עקב דריסת רכב פרטי, בעת שחצה את הכביש הראשי בכפר הולדתם טמרה בדרכו לאימון ב-2022.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלנים ערבים ישראלים
קטגוריה:טמרה: אישים
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:מוסלמים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2004
מרטין קרגן

**מרטין קרגן**, באנגלית: **Martin Cregan**  (1788 - 10 בדצמבר 1870) היה צייר דיוקנאות אירי. 

## ביוגרפיה
קרגן נולד בשנת 1788 במחוז מית'. הוא גדל אצל הורים מאמצים ואימץ את שמם, ומאוחר יותר שינה אותו לקרגן. בעודו ילד, הכירו בכישרון האמנותי שלו, ומימנו את השכלתו בבתי הספר של חברת דבלין, בתחילת המאה ה-19. בעודו בבית הספר, זכה קרגן במדליות ב-1806 וב-1807 עבור יצירותיו. בני הזוג סטיוארט המשיכו לממן את לימודיו בלונדון, שם היה קרגן תלמידו של מרטין ארצ'ר שי. הוא היה התלמיד הראשון והיחיד של שי.

קרגן התחתן עם ג'יין שוורצל בלונדון בשנת 1816. אביה היה הנרי שוורצל, ועבד בבית המלוכה הבריטי. לזוג נולדו 16 ילדים. ויליאם סטיוארט קרגן, בנם הרביעי של בני הזוג, הציג פעמיים באקדמיה המלכותית היביריאן בשנים 1860 ו-1872.

קרגן מת בביתו ברחוב לנוקס ב-10 בדצמבר 1870. הוא נקבר בבית הקברות מאונט ג'רום.

לגלריה הלאומית של דבלין יש עותק שלו של דיוקנו של סר ג'ושוע ריינולדס. ב-1889 צויר דיוקן של קרגן לאחר מותו על ידי סר תומאס ג'ונס.

### קריירה
ממוזער|דיוקן נשיא בית המשפט, 1828
מ-1812 עד 1821, בזמן שהתגורר בלונדון, הוא הציג מדי שנה באקדמיה המלכותית ובמוסד הבריטי. הוא חזר לאירלנד, ועבר לדבלין ב-1822, והתבסס כצייר פורטרטים. הסטודיו שלו היה בבית מגורים השייך לסטיוארט ברחוב ליינסטר 6. הוא היה חבר האקדמיה המלכותית היבריאן ( RHA ) מיום היווסדה. ב-1823, נבחר למזכיר הראשון של האקדמיה. ב-1826, בתערוכה הראשונה של האקדמיה, הוא הציג 26 ציורים. הוא המשיך להציג ב-RHA עד 1859.

באוקטובר 1832 נבחר קרגן לנשיא ה-RHA, לאחר התפטרותו של ויליאם קאמינג. הוא כיהן בתפקיד זה במשך 23 שנים. לקראת סוף כהונתו, קריגן ספג ביקורת על התערוכות הלא מוצלחות והחובות ההולכים וגדלים של ה-RHA וכן על מאמציו לבצע רפורמה בארגון.

קרגן תמך במזכיר האקדמיה וברפורמטור המוביל, מייקל אנג'לו הייז, שלא היה פופולרי בקרב החברים הוותיקים. בשנת 1856, מתיו קנדריק נבחר לנשיא ה-RHA, אך קרגן לא קיבל את הבחירות והחזיק בחשבונות, במסמכים ובמפתחות של האקדמיה. הוא הודה בתבוסה באוקטובר 1857, כאשר ג'ורג' פיטרי נבחר לנשיא. כאשר אומץ דו"ח מקלאוד הממשלתי וחוקה חדשה, קרגן והייז הוחזרו לתפקידם.

בשיא הקריירה שלו, קרגן נחשב לאחד מציירי הדיוקנאות הטובים ביותר בדבלין. הוא צייר דיוקנאות עבור אישים מפורסמים בחברה האירית. מאוחר יותר בחייו, הוא היה בתחרות מצד סטיבן קטרסון סמית, אך קרגן המשיך לצייר והשלים הזמנה ליצירת מזבח לפני שמת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים אירים
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1870
ניקולס ג'וזף קראולי

**ניקולס ג'וזף קראולי** (באנגלית: **Nicholas Joseph Crowley**; 6 בדצמבר 1819 – 4 בנובמבר 1857) היה צייר ז'אנר ודיוקנאות אירי. הוא זכה להערכה רבה כצייר פורטרטים, והיה טוב במיוחד בציור קבוצות של דיוקנאות.

## ביוגרפיה
קראולי נולד בדבלין ב-6 בדצמבר 1819. אביו, פיטר קראולי, נפטר ב-1835. היו לו שני אחים מבוגרים. כילד, קראולי נחשב לילד פלא אמנותי. הוא הוכשר לראשונה בבתי הספר של החברה המלכותית של דבלין (RDS) משנת 1827. לאחר מכן הוא נרשם כתלמיד באקדמיה המלכותית היברניאן (RHA) בשנת 1832, שהיה בן 13, לאחר שהציג שם לראשונה ב-1827 עם דיוקן של ד"ר ויליאם קרולי. ב-1833 הציג 6 דיוקנאות, והמשיך להציג עם ה-RHA עד מותו. מ-1828 עד 1830, ושוב ב-1832, קיבל קראולי מלגות מהאקדמיה המלכותית.

### קריירה
קראולי התגורר בבלפסט בין השנים 1835 ל-1836, וצייר מספר רב של דיוקנאות כולל של פרנסיס מק'קרקן, אחיינה של מרי אן מק'קרקן, על עבודתו גילוי עתידות בעזרת כוס. ב-18 ביוני 1836 הוא נבחר כחבר ב-RHA, ולאחר מכן כחבר ב-27 במאי 1837, והפך לחבר הנבחר הצעיר ביותר באקדמיה. קראולי היה אחד מהחברים המייסדים של אגודת האמנים בבלפסט עם הקמתה ב-1836.

תמונתו הראשונה הוצגה בלונדון ב-1835 באקדמיה המלכותית. לאחר מכן, עבודותיו הוצגו לעיתים קרובות בתערוכות האקדמיה המלכותית ובמוסד הבריטי.

קראולי עבר ללונדון ב-1837, שם התגורר עד סוף חייו, וביקר מדי פעם בדבלין. הוא התגורר תחילה ברחוב קינג ויליאם 17, ואחר כך ברחוב פיצרוי העליון 13.

### מוות
קראולי נפטר בביתו ברחוב פיצרוי ב-4 בנובמבר 1857. אחיינו, הנרי קראולי (1842–1869) היה גם אמן שעבד והציג בדבלין.

## גלריה

 File:Nicholas Joseph Crowley - Caution 1847.jpg
File:Invitation, Hesitation and Persuasion .PNG
File:Portrait of C.H. Phipps, 1st Marquess of Normanby .PNG


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים אירים
קטגוריה:ילידי 1819
קטגוריה:נפטרים ב-1857
ג'נרטור רקס

[ממוזער|כותר פרק האיחוד של ג'נרטור רקס עם [בן 10: כוח החייזרים|בן 10]]
**ג'נרטור רקס** (באנגלית: **Generator Rex**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית, מסוגת פעולה, הרפתקאות, מדע בדיוני ודרמה קומית, שנוצרה בהפקת Cartoon Network Studios בהשראת קומיקס גיבורי העל "M. Rex".

הסדרה שודרה במקור בארצות הברית ב-Cartoon Network, החל מ-23 באפריל 2010 עד 3 בינואר 2013. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הילדים, החל מתחילת שנת הלימודים של שנת 2011 ועד 2013.

לסדרה הופקו שלוש עונות ו-60 פרקים באורך 22 דקות, כמו כן הופק ספיישל טלוויזיוני הכולל קרוסאובר עם הסדרה "בן 10: החייזרים החדשים" בשם "בן 10 וג'נרטור רקס - האיחוד". הסדרה הייתה למוצלחת במיוחד וגם זכתה בפרס אמי בשנת 2010.

## תקציר העלילה
בעקבות תאונה מסתורית התפשטו ברחבי כדור הארץ נאנו-מכונות שנקראות "ננייטים", ונכנסו לכל יצור חי. "הננייטים" גורמים ליצורים להשתנות ליצורים בשם "איבו", והם שולטים בכולם פרט לנער בן 15 בשם רקס. עלילת הסדרה עוקבת אחרי אותו הנער, שיכול לשלוט בננייטים מגופו וליצור מהם מכונות. הוא מסייע לממשלה לעצור יצורים נוספים שנוצרו בידי אותם ננייטים בזמן התאונה.

## דמויות
* **רקס סאלאזאר** (גיא רושיניאק) - נער שנתגלה בידי סוכן מיוחד בזמן אסון עולמי, בעודו ילד קטן הנמצא בסכנת חיים עקב השפעות ווירוס של "ננייטים" שנגרם מהאסון. לימים מתגלה כי אותו וירוס נתן לרקס יכולות מיוחדות המאפשרות לו לשלוט "בננייטים" ובעזרתם ליצור מגופו מכונות ולרפא אנשים אחרים שאצלם הננייטים יצאו משליטה.
* **סוכן שש** (צביקה פורמן) - הסוכן הבכיר שהציל את הילד רקס ושימש לו לדמות האבא המאמץ בעוד הוא מכניס אותו לשורות הארגון למלחמה בננייטים ומגלה על יכולותיו. קודם להגעת סוכן שש לארגון שימש בתור שכיר חרב, והיה נחשב לאדם השישי הכי מסוכן בעולם מה שנתן לו את כינויו.
* **השמיפנזה בובו** (יורם יוספסברג) - שימפנזה מדברת שגודלה בידי ד"ר רבקה הולידיי ושותפו וחברו של רקס בארגון.
* **ד"ר רבקה הולידיי** (צילי ינקו) - מדענית ראשית בארגון לטיפול בננייטים, לקחה חלק במחקר של רקס ומשמשת לו לדמות אם.
* **אביר לבן** (אלי לולאי) - שותפו לשעבר של סוכן שש ועכשיו מנהל הארגון הממשלתי למלחמה בננייטים.
* **נוח ניקסון** (לירון לב) - חברו הקרוב ביותר של רקס.
* **ואן קלייס** (יובל סגל) - אחד הנבלים הראשיים.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות מונפשות עם השפעות אנימה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2010
ביון (סדרת לוויינים)

שמאל|ממוזער|180px|לייוון ביון 2
**ביון** (ברוסית:**Бион**) סדרת לוויינים שפותחה בברית המועצות ושיגורים נמשכו ברוסיה. הלוויינים היו מיועדים למחקרים שונים בתחום ביולוגיה.

הלוויינים פותחו במרכז הטילים והחלל פרוגרס על בסיס לוויין זניט 2M. משקל הלווין היה 5,400 ק"ג. בתוך הלוויין התווספה מערכת תומכת חיים שיכלה לתפקד כ-30 ימים. החל מלוויין "ביון 6" התווסף תא מתאים לקופים.

בהכנת הניסויים ברוב השיגורים השתתפו מספר מדינות. בהתאם לתוכנית אמריקאית בוצעו כ-100 ניסויים בשיגורים שונים.
## רשימת שיגורים
עד לשנת 2013 כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור בעזרת משגר לוויינים וחלליות מסדרת סויוז. בשנת 2013 שיגור בוצע מקוסמודרום בייקונור.

## קישורים חיצוניים

* תיאור הלוויינים
* תיאור מפורט של הלוויינים (החל מדף 53) 
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 3
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 4
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 5
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 6
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 7
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 8
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 9
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 10
* תיאור ניסויים בלוויין ביון 11
* תיאור ניסויים בלוויין ביון M1

## הערות שוליים

קטגוריה:לוויינים רוסיים
קטגוריה:לוויינים סובייטיים
קטגוריה:בעלי חיים בחלל
טבח הפולנים בווהלין ובמזרח גליציה

שמאל|ממוזער|250px|יום הזיכרון הלאומי לקורבנות רצח העם של אזרחי הרפובליקה הפולנית שבוצע על ידי לאומנים אוקראינים
**טבח הפולנים בווהלין ובמזרח גליציה** (בפולנית: **Rzeź wołyńska**) התרחש בשנים 1943–1945, במהלכן נרצחו כמאה אלף פולנים, 340 צ'כים וכמה מאות יהודים. הרצח בוצע על ידי צבא ההתקוממות האוקראיני, יחידות אוקראיניות אחרות ותושבים אוקראינים מקומיים.

## רקע היסטורי
לאחר מלחמת העולם הראשונה והכרזת העצמאות המחודשת של פולין, הייתה בהתחלה ברית בין הפולנים ובין הרפובליקה העממית של אוקראינה ויחד לחמו נגד הקומוניסטים. לאחר סיום המלחמה הפולנית-סובייטית חתימת הסכם ריגה, מרבית ווהליניה, ובשמה המקומי הרשמי: ווהלין, נכללה בגבולות המדינה הפולנית.

בשנת 1931 היוו האוקראינים, יחד עם הרותנים, כ-16% מתושבי פולין, המיעוט הגדול ביותר. בווהליניה האוקראינים היוו 68,9% עד 80% מהאוכלוסייה. הפולנים ניסו לשנות את המצב על ידי עידוד פולנים שיעברו לווהליניה - עד 1938 עברו לווהליניה וגליציה בין מאה לשלוש מאות אלף מתיישבים פולנים.

ממשלת פולין הבטיחה אוטונומיה מקומית למיעוט האוקראיני, אך לא עמדה בהבטחתה, להפך נקטה אמצעים לדיכוי השפה, התרבות והדת האוקראיניות. מספר בתי הספר בשפה האוקראינית ירד מ-440 ל-8, כמאה כנסיות אוקראיניות נהרסו וכמאה וחמישים אחרות אולצו לעבור לריטואל רומנו-קתולי. קבוצות נוער פולני הציתו ספריות בשפה האוקראינית והטיל טרור על האוכלוסייה האוקראינית בתירוץ של קיום החוקים - המשטרה הפולנית נמנעה מפעולה.

במלחמת העולם השנייה נכבשה פולין על ידי גרמניה הנאצית וברית המועצות. בהמשך פלשה גרמניה הנאצית לברית המועצות וכבשה את כל הטריטוריה של פולין, כולל ווהליניה וגליציה. בשטח של פולין הכבושה התארגנו גופים צבאים, שלחמו נגד הכובשים, נגד הגופים האחרים ולעיתים בשיתוף פעולה עם משטר הכיבוש.

## טיהור השטח
ב-1942, יסודות מקומיים של צבא ההתקוממות האוקראיני (UPA) התחילו לתקוף פולנים מקומיים במאמץ לבצע "טיהור השטח" מפולנים. ההתקפה הראשונה הידועה נעשתה ב-13 בנובמבר 1942 בכפר אובורקי, שם נרצחו חמישים אזרחים פולנים. ב-9 בפברואר 1943 הותקף היישוב הפולני פרוסלה ונרצחו 173 אזרחים פולנים. במרץ 1943 כ-5,000 שוטרי עזר אוקראינים ערקו וברחו ליערות עם נשקם. בלילה של 22–23 באפריל התקיפו קבוצות אוקראיניות מזוינות את יישוב יאנובה דולינה, רצחו כשש מאות פולנים והבעירו את הכפר.

בתחילת 1942, לאחר שהחל חיסול הגטאות וההשמדה ההמונית של האוכלוסייה היהודית, שיתפה משטרת העזר האוקראינית פעולה עם האס-אס והמשטרה הגרמנית בפשיטות בגטאות ובליווי יהודים למקומות הוצאה להורג, ואף השתתפה לעיתים קרובות בהוצאות להורג. בשואה נרצחו כ-150,455 יהודים בווהלין ומזרח מאלופולסקה בידי מנגנון האלימות של הרייך השלישי. כתוצאה מכך, נוצר אקלים של אדישות חברתית לאלימות, לפשעים, ולבסוף לפשעים המוניים – רצח עם. השמדת היהודים הפכה לדוגמה עבור לאומנים אוקראינים כיצד ניתן לסלק פולנים.

האחראים להורות על השתתפות UPA בטיהור האתני היו דמיטרו קליאצ'קיבסקי, המכונה 'Kłym Savur', מפקד מחוז UPA-צפון יחד עם ואסיל איוואחוב ואיוואן ליטווינצ'וק. דמיטרו קליאצ'קיבסקי, במרץ-מאי 1943, קיבל החלטה אישית להתחיל ברציחות ברחבי ווהלין. ביוני 1943 הוא הוציא הוראה סודית של הפיקוד הטריטוריאלי של UPA בווהלין לבצע חיסול גדול של גברים פולנים בגילאי 16 עד 60.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:מעשי טבח במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:1943 בפולין
קטגוריה:1944 בפולין
מאיר אליהו (רב)

הרב **מאיר אליהו** (נולד ב-1984) הוא מורה הוראה, דרשן חרדי־ספרדי, מחבר ספרים. משלב בשיעוריו ידיעות ומוטיבים מעולם הקבלה.

## ביוגרפיה
נולד וגדל בבית חילוני ממוצא עיראקי. בגיל 19, במהלך שירותו הצבאי, חזר בתשובה. לאחר מכן למד בישיבת "אשרי האיש" בחברותא עם הרב יוסף בן פורת, וכן תקופה קצרה עם כדורסלן העבר דורון שפר. בהמשך למד בישיבת רבינו חיים ברלין בארצות הברית, ושב לישראל בשנת 2010.

מוסר שיעורים קבועים בענייני הלכה, השקפה ואקטואליה, ומתמקד גם בנושאים כמו מסע הנשמה לאחר המוות. שיעוריו, המתאפיינים בדיבור מהיר וריבוי מקורות בעל פה, ומופצים ברשתות החברתיות. שיעוריו מועברים בבתי הכנסת היזדים ומוסיוף בירושלים ו"משכן יהודה" במעלה אדומים.

נשוי ואב לארבעה, ומתגורר בירושלים.מנהל אורח חיים צמחוני.

## ספריו
* **מעשה מרכבה** – סדרת ספרים קבליים (מרכבות פרעה – 3 כרכים; מרכבות הגמול – 6 כרכים) העוסקים בין היתר בגלגול נשמות וחיים אחרי המוות. **ראשית המרכבה** - שני כרכים שעוסקים בהשתלשלות הנשמה מהעליונים לעולם הזה, ובשלבים שקדמו לבואה ארצה.
* **שו"ת מרכבות ארגמן** – סדרת ספרי שאלות ותשובות בהלכה (12 כרכים) בשם עליהם הוא גם מוסר שיעורים בעיון בבית כנסת היזדים.
* **מרכבות ארגמן** – חיבר סדרת חידושים על התורה (3 כרכים) ממנה הוא מלמד בקביעות בבית הכנסת מוסיוף.
* **מרכבות קודש** – מדריך להבאת ילדים קדושים לעולם
* **אוצרות המקדש** – עוסק בתולדות עם ישראל, תקופת בית המקדש ומיקומם של כלי המקדש. תשפ"ד.
* **מרכבות מלכות** – עוסק בענייני הרוגי מלכות. תשפ"ד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
Babooshka

"**Babooshka**" (בעברית: "**בבושקה**") הוא שיר של הזמרת הבריטית קייט בוש שיצא באלבומה Never for Ever משנת 1980. הסינגל, שיצא לאור ביוני 1980, שהה 10 שבועות במצעד הסינגלים הבריטי, כשבשיאו הוא הגיע למקום החמישי. השיר אף היה להיט גדול באוסטרליה כשהשיר בשיאו הגיע למקום השני למשך שלושה שבועות, והיה לסינגל ה-20 הנמכר ביותר לאותה שנה. השיר מדבר על אישה אשר שולחת מכתבים לבעלה כשם עט (בבושקה). השיר בסגנון הרוק עושה שימוש בולט בסינתיסייזר דיגיטלי.

## השיר
קייט בוש הקליטה את השיר בין ינואר ליוני 1980 כחלק מהקלטת אלבומה Never for Ever. בשיר מנגן ג'ון גיבלין.  השיר מסתיים בדגימה של שבירת זכוכית, אחת הדוגמאות המוקדמות ביותר לדגימה שנוצרה עם הסינתיסייזר הדיגיטלי החדש של Fairlight CMI. בראיון שנתנה לסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "Countdown" בשנת 1980, תיארה בוש את השיר כרצון של אישה לבחון את נאמנותו של בעלה אליה. לשם כך, היא החליטה לאמץ את שם העט בבושקה, והיא שולחת לבעלה פתקים במסווה של אישה צעירה יותר, כי היא חוששת שזה ההפך מאיך שבעלה רואה אותה כרגע. מכאן גם מגיעות השורות העוקצניות בשיר "Just like his wife before she 'freezed' on him/Just like his wife when she was beautiful". בוש ציינה כי היא לא הייתה מודעת שבבושקה היא בעצם המילה ברוסית לסבתא. במרירות ובפרנויה שלה, מניחה בבושקה מלכודת לבעלה, שנמשך לדמות שמזכירה לו את אשתו בתקופות מוקדמות, על ידי קביעת פגישה איתו, ובכך הורסת את מערכת היחסים עמו. בוש ציטטה את שיר העם הבריטי "Sovay", בו מתוארת אישה המתלבשת כשודדת דרכים וניגשת לאהובה כדי לבחון את מסירותו, כהשראה לסיפורה של באבושקה. "אני בטוחה ששמעתי על כך בכמה סדרות טלוויזיה לפני שנים, כשהייתי ילדה", סיפרה בוש על השיר. "אתה יודע, הדברים התקופתיים האלה שה-BBC עושים. אני חושבת שזה דבר יוצא דופן שמישהו עושה...בגלל זה מצאתי את זה מרתק".

## וידאו קליפ
בקליפ נראית בוש יחד עם קונטרבס המסמל את הבעל, לבושת בגד גוף שחור וצעיף בתפקידה כאישה המרירה. במהלך הקליפ היא משתנה לתחפושת "רוסית" אקסטרווגנטית, מיתית ודי חושפנית בתור האלטר-אגו שלה, בבושקה. איור של כריס אכילאוס  לכריכת הספר "Raven – Swordsmistress of Chaos" היווה את הבסיס לתחפושת של בוש בשיר.

ה-B-side של הסינגל מכיל את השיר שלה "Ran Tan Waltz". השיר מבוצע כשיר טרגי-קומי, שבו מתארת בוש דמות של אדם שמקונן על מזלו הרע בחייו על היותו נשוי לאם גחמנית. השיר משתמש במילה "dick" בבית הראשון שלו כדיספמיזם. בוש הצהירה שהיא בדרך כלל לא משתמשת בשפה כה נוקשה או כותבת חומר בצורה כה מפורשת מינית, אלא שהיא רואה בשיר כ"כיף שובב וטוב".

## הצלחת השיר
השיר הפך להיות השני של בוש שמגיע לטופ 5 בבריטניה והגיע למעמד של כסף עם מכירת 250000 עותקים לפי איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי. בשנת 2021 השיר זכה לעדנה מחודשת וזכה לעלייה בפופולריות שלו בזכות אפליקציית הטיקטוק שחשפה את בוש לקהל האמריקאי.

## קרדיטים
* קייט בוש - קולות, פסנתר, Fairlight CMI, Yamaha CS-80.
* פאדי בוש - בללייקה, זמר רקע.
* גרי הארסט - זמר רקע.
* אלן מרפי - גיטרה חשמלית.
* בריאן בת' - גיטרה חשמלית.
* ג'ון גיבלין - גיטרה בס.
* מקס מידלטון - פנדר רודס.
* סטיוארט אליוט - תופים, תוף מרים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על בגידה: זוגיות
קטגוריה:שירים על מכתבים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
נייקלהרפה

**נייקלהרפה** (משוודית: **Nyckelharpa** ברבים: **Nyckelharpor**) הוא כלי קשת. פירוש שמו הוא כינור-קלידים. לכלי מערכת קלידי עץ לאורך צווארו השולטים בגובה הצליל המופק מהמיתרים, בדומה למנגנון הקיים בהארדי גארדי, אך בניגוד להארדי גארדי, מנגנים עליו באמצעות קשת. על פי רוב מנגנים בכלי כשהוא תלוי ברצועה מהכתף.

מקורו ההיסטורי של הכלי אינו ידוע, אך העדויות ההיסטוריות לגביו נפוצות בשוודיה יותר מאשר במקומות אחרים. העדות המוקדמת ביותר לגביו בשוודיה היא מתבליט המתוארך לסביבות שנת 1350 שנמצא בכנסיית קלונגה בגוטלנד. במאה ה-17 הפך הכלי לעממי ופופולרי במחוז אופלנד בשוודיה, והתפשט ברחבי המדינה במאות הבאות, כשבמאה ה-19 כבר הופיע בקונצרטים בסטוקהולם. בתחילת המאה ה-20 הפך לכלי אופיינו לצד הכינור עבור מוזיקה עממית שוודית, ויש הרואים בו כיום את כלי הנגינה הלאומי השוודי. הפריט העתיק ביותר של הכלי ששרד מתוארך לשנת 1526 והוא חלק מאוסף זורן שביישוב מורה.

קובץ:Detalle de capitel da igrexa de Källunge 1.jpg|עדות ראשונה על הכלי בתבליט בכנסיית קלונגה בגוטלנד, שוודיה. סביבות שנת 1350
קובץ:Viola a chiavi Siena 1408.jpg|תיעוד של הכלי מהפרסקו בפלאצו פובליקו שבסיינה, איטליה, 1408

מלבד שוודיה, תיאורים מוקדמים של הכלי נמצאו גם בדנמרק, באיטליה ומקומות נוספים באירופה. העדות המוקדמת ביותר היא בפרסקו מ-1408 של תדאו ברטולו בפאלאצו פובליקו שבסיינה, איטליה, המתאר מלאך מנגן בכינור-קלידים. המונח הגרמני, Schlüsselfidel ("כינור קלידים"), מוזכר בחיבור Theatrum Instrumentorum שנכתב בשנת 1620 על ידי נגן העוגב הגרמני מיכאל פראטוריוס (1571–1621).

בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 פיתח אוגוסט בוהלין את הכלי, הפך אותו לכרומטי ושינה את הקשת לקשת ישרה, כשהוא מעצב את הכלי בצורה יותר כינורית. המלחין, נגן ויוצר של נייקלהרפות אריק סלהלשטורם השתמש בכלי וסייע להגביר את הפופולריות שלו באמצע המאה ה-20. בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20 נרשמה התעוררות מחודשת בפופולריות של הנייקלהרפה, עם אמנים בולטים כמו מרקו אמברוסיני (איטליה וגרמניה), סטור סהלסטרום, פיטר פומה הדלונד ונילס נורדסטרום. המשך השכלול של הכלי תרם גם הוא לעלייה בפופולריות, כאשר בוני כלים כמו ז'אן קלוד קונדי ואנט אוסאן עסקו בפיתוחו.
ממוזער|אמיליו וילבלה מנגן על נייקלהרפה
בשנות ה-90 הוכרה הנייקלהרפה כאחד הכלים הנלמדים במחלקה למוזיקה עממית של הקולג' המלכותי למוזיקה בסטוקהולם (Kungliga Musikhögskolan). הוא השתלב במספר להקות כמו Väsen, Hedningarna, קבוצת המוזיקה העממית הפינית Hyperborea והלהקות השוודיות של מוזיקת העם Dråm ו-Nordman, ונעשה בו שימוש גם בהקשרים מוזיקליים שאינם סקנדינביים, למשל על ידי הנגנית הספרדית אנה אלקאיד, הזמרת והרב-נגנית האנגלית אנה טאם, וסנדרה שמיט מ-Storm Seeker.

## לקריאה נוספת
* הארדי גארדי

## קישורים חיצוניים

* תומאס רות' מנגן על הכלי ביוטיוב

קטגוריה:כלי קשת
קטגוריה:כלי מיתר
קטגוריה:כלים אותנטיים
קטגוריה:כלי נגינה עתיקים
קטגוריה:שוודיה: תרבות
יהושע השל באב"ד (השני)

רבי **יהושע השל באב"ד** (ה'תקי"ד - י"ז באייר ה'תקצ"ח, 1838) היה רב בטרנופול ובלובלין. מחבר ספר שו"ת **ספר יהושע**.

## ביוגרפיה
נולד בברודי בערך שנת ה'תקי"ד, לאביו רבי יצחק. נישא לבת דודו ר' שמואל באב"ד. למד אצל ר' פייווש הורוביץ מקרמניץ בעל "משנת חכמים".

כיהן ברבנות בבוזנוב ובפידקאמין. ובשנת ה'תקס"א נבחר לרב טרנופול. ובערך בשנת ה'תקע"ח (1818) מונה לתפקיד רבה הראשי של לובלין. הלה מונה לכהן בלובלין לאחר הרב עזריאל הורוויץ.

בשל נטייתו לחסידות, הלשינו המתנגדים בעיר לרשויות בוורשה כי הוא מתגורר שם ללא רישיון. עקב כך, לאחר חצי שנה נאלץ להתפטר מתפקידו כרב, וחזר לטרנופול, והוחלף ברב משולם זלמן אשכנזי, שהיה מתנגד אך שמר על קשרים טובים עם החסידים בעיר.

לחם בראשי משכילי זמנו יוסף פרל.

## ספריו
* **[https://hebrewbooks.org/967 שו"ת ספר יהושע]** – ספר השו"ת בו נאספו תשובות שכתב.

## צאצאיו
* בנו - ר' דוד מנחם מאניש.
* בנו - ר' יצחק, אב"ד טרטיקוב.
* בנו - ר' יהודה אריה לייבוש, אב"ד פודוולוציסק.
* בנו - ר' יוסף דוב, אב"ד טויסט.
* בנו - ר' שלום, אב"ד וואריש-וורונז'.

נכדו הוא רבי יוסף באב"ד מחבר הספר מנחת חינוך.

## מתלמידיו
* ר' יוסף יואל דייטש מטארנופול בעמח"ס "יד יוסף", דיין בין השנים ה'תק"צ-ה'ת"ר.
* ר' משה שמואל ווייסשטיין בעמח"ס "דרך אמונה".

## לקריאה נוספת
* ר' גדליה דניאל באב"ד, "תולדות המחבר", **ספר הנעים**, ירושלים, תש"נ.

## קישורים חיצוניים
* הרב יהושע השל באב"ד, יהדות גליציה ובוקובינה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:לובלין: רבנים
קטגוריה:טרנופול: רבנים
טורון (סלנג אמריקאי)

**טורון** (באנגלית: **Touron**) הוא כינוי גנאי שנוצר מהלחם של המילים "תייר" (tourist) עם "טמבל" (moron), ומתאר אדם אשר בזמן חופשה מתנהג בצורה מטומטמת. המונח נחשב לסלנג של שומרי פארק בארצות הברית, המתאר כיצד חלק מהתיירים נוהגים כשהם נכנסים לפארק לאומי. הביטוי מצביע על התנהגות הנובעת מבורות, ונמצא בשימוש בתת-תרבויות שונות. הוא משמש גם לתיאור תיירים באופן כללי כשהם נמצאים מחוץ ל"אזור הנוחות" הרגיל שלהם.
[ממוזער| תייר בקרבה מסוכנת ל[ביזון]]

## אטימולוגיה
אזכורים מוקדמים: "טורון, שם עצם, תייר, לרוב מעצבן", הוגדר לראשונה בעיתון וושינגטון פוסט ב-20 בספטמבר 1987 במאמר בשם "תגיד מה?". בשנת 1991 נזכר הביטוי בהקשר של נהיגה פרועה של תיירים, הכוללת פניות פרסה פתאומיות מהנתיב השמאלי, וגורמת לריבוי של תאונות התנגשות, בעיתון "אורלנדו סנטינל", במאמר שכותרתו "קרפדת הדרך". שירות הגנים הלאומי בארצות הברית מקפיד להזהיר את אורחי הפארק מפני הסכנות מחיות הבר והסביבה הטבעית. ואולם, תמונות וסרטוני וידאו המציגים תיירים במצבים מסוכנים מועלים תכופות לאינטרנט ומדגימים את התנהגותם הפרועה. תיירים הנוהגים כ"טורונים" עשויים לנהוג ברכבם בצורה בלתי צפויה. תופעה שכיחה היא כלי רכב הנעצרים לפתע באמצע הכביש, ברגע שנצפה לראשונה צבי במרחב. הנהגים והנוסעים יוצאים מרכבם על מנת לצלם, ויוצרים אגב כך פקקי תנועה המשתרכים לאורך קילומטרים רבים. המונח משמש גם בהומור, כדי להזהיר מפני מפלס העצבנות הגואה עקב חשיפה מתמשכת לתיירים, אפילו בקרב תושבים מקומיים של אזורי תיירות.

קיימת טענה שכל אחד הוא "טורון" בהיותו מחוץ לביתו ורחוק מהסביבה המוכרת. עצם היותו מטייל במיקום זר יכול להפוך אותו לטורון. הסופרת קלסי טימרמן מאמינה כי: "טורון הוא בחלקו תייר נלהב ובחלקו האחר מטומטם בעל כוונות טובות. אתה בעצמך כנראה היית טורון בזמן זה או אחר". תיירים הופכים לטורוניים מתוך תגובה תמימה למקומות שמעולם לא היו בהם, ובשל סקרנותם הרבה.

## קישורים חיצוניים
* אל תהיו טורון כפי שהוזכר על ידי קלסי טימרמן במאמר.

## הערות שוליים

קטגוריה:תיירות
קטגוריה:בלשנות חברתית
קטגוריה:סלנג
אנטולי בוגורסקי

**אנטולי פטרוביץ' בוגורסקי** (ברוסית: **Анатолий Петрович Бугорский**; נולד ב-25 ביוני 1942), הוא פיזיקאי רוסי שעסק בפיזיקת חלקיקים ופרש. הוא ידוע בשל תאונת קרינה ששרד ב-1978, כאשר קרן פרוטונים עתירת אנרגיה ממאיץ חלקיקים עברה במוחו.

## התאונה
כחוקר במכון לפיזיקה של אנרגיה גבוהה, שברוסיה עבד אנטולי בוגורסקי עם מאיץ החלקיקים הגדול ביותר בברית המועצות, הסינכרוטרון U-70. ב-13 ביולי 1978, בוגורסקי בדק ציוד שלא עבד וביקש להיכנס אל תוך המאיץ לאזור המסוכן ביותר, לכן ביקש שיכבו את המאיץ כפי שנוהלי הבטיחות אמרו, כשהגיע לבדוק מה פשר הבעיה ראה שהמאיץ כבוי. בוגורסקי רכן מעל הציוד כשהוא שם את ראשו בנתיב קרן פרוטונים בעוצמת 76 GeV. לפי דיווחו, הוא ראה הבזק "בהיר יותר מאלף שמשות", אך לא חש בכאב. הקרן עברה דרך החלק האחורי של ראשו, האונות העורפיות והרקתיות האוזן התיכונה השמאלית ויצאה דרך הצד השמאלי של אפו. החלקים שנחשפו לקרינה בראשו קיבלו מנה מקומית של 200,000 עד 300,000 רנטגנים. בוגורסקי הבין את חומרת הדבר, אבל המשיך לעבוד על הציוד התקול, ובתחילה בחר שלא לספר לאיש מה קרה.

## אחרית דבר
החצי השמאלי של פניו של התנפח לבלי הכר, ובמהלך הימים הבאים, העור החל להתקלף, בכך נחשף הנתיב שקרן הפרוטונים שרפה אותו.

כיוון שהאמינו שקיבל מנת קרינה קטלנית הוא נלקח למרפאה במוסקבה כדי שהרופאים יוכלו לראות ולחקור את מותו המצופה אך להפתעתם, בוגורסקי שרד.

הוא סיים את הדוקטורט שלו, והמשיך לעבוד כפיזיקאי חלקיקים. כמעט ולא נצפה שום נזק ליכולות הקוגניטיביות של בוגורסקי, אך הוא כן איבד את שמיעתו באוזן השמאלית והיא הוחלפה בטנטון, כל צידו השמאלי של פניו נהפך למשותק, כתוצאה מההרס המוחלט של העצבים בצד ההוא.

## חיים אישיים
בוגורסקי נשוי לורה ניקולייבנה, ויש להם בן, פיטר.

## ראו גם
* הקרנת פרוטונים
* פיניאס גייג'
* דיוקן גרגור באצ'י

## הערות שוליים

קטגוריה:פיזיקאים
קטגוריה:פיזיקת חלקיקים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1942
מחלוקת ישו עם הפרושים

[ממוזער|300x300 פיקסלים|[ג'יימס טיסו, אוי לכם, סופרים ופרושים, מוזיאון ברוקלין]]
**מחלוקת ישו עם הפרושים** או **צער הפרושים** או **צרות הפרושים** היא רשימה של ביקורות של ישו נגד הסופרים והפרושים המתועדים בבשורה על פי לוקאס י"א, 37–54, במתי כ"ג, 1–39, מרקוס י"ב, 35–40, ובלוקאס כ', 45–47 מתועדות גם ביקורות כלפי הסופרים.

שמונה ביקורות במתי, ומכאן שהגרסה של מתי ידועה **כשמונה הצרות**. אלה נמצאים במתי כ"ג פסוקים 13–16, 23, 25, 27 ו-29. רק שישה ניתנים בלוקאס, שגרסתו ידועה **כששת הצרות**.

הצרות בעיקר מבקרות את הפרושים על צביעות ועל עדות שקר, וממחישות את ההבדלים בין מוסר פנימי וחיצוני.

## הקשר ורקע
הצרות מוזכרות פעמיים בנרטיבים בבשורות של מתי ולוקאס. במתי הם מוזכרים לאחר כניסתו של ישו לירושלים, שם הוא מלמד בבית המקדש, ואילו בלוקאס הם מוזכרים לאחר מתן תפילת האדון והתלמידים נשלחים לראשונה על פני הארץ. לפני שהציג את הצרות עצמן, מתי אומר שישו ביקר אותם על כך שהם תפסו את מקום הכבוד בסעודות, על לבישת בגדים ראוותניים, על כך שעודדו אנשים ברחוב לקרוא להם רב.

הצרות הן כולן צרות של צביעות וממחישות את ההבדלים בין מצבים מוסריים פנימיים וחיצוניים. ישוע מציג את הפרושים כחסרי סבלנות, עם הקפדה יתרה על שמירה פולחנית של פריטים, שגרמו להם להיראות מקובלים ובעלי סגולה כלפי חוץ, אך הותירו את האדם הפנימי ללא מענה רוחני.

## שבע הצרות
שבע הצרות הן:

# הפרושים לימדו על אלוהים, אבל לא אהבו את אלוהים – הם לא נכנסו בעצמם למלכות השמים, וגם לא נתנו לאחרים להיכנס.
# הם הטיפו לאלוהים, אבל המירו אנשים לדת מתה.
# הם לימדו ששבועה שנשבעת על ידי המקדש או המזבח אינה מחייבת, אבל אם השבועה נשבעת בעיטור הזהב של המקדש, או על ידי מתנת קורבן על המזבח, היא מחייבת. אולם הזהב והמתנות לא היו קדושים כשלעצמם כפי שהיו המקדש והמזבח, אלא נגזרו מידה של קדושה פחותה בהיותם מחוברים למקדש או למזבח. המורים והפרושים עבדו בבית המקדש והקריבו קורבנות על המזבח כי ידעו שהמקדש והמזבח קדושים. נשאלת השאלה כיצד יכלו אם כן לשלול ערך מחייב שבועה למה שהיה קדוש באמת, ולהעניק לו אובייקטים של קדושה טריוויאלית ונגזרת.
# הם לימדו את החוק, אבל לא נהגו בחלקים החשובים ביותר של החוק – צדק, רחמים, ונאמנות לאלוהים. הם צייתו לפרטי החוק כגון מעשר בשמים, אך לא לעניינים היותר כבדים של החוק.
# הם הציגו מראה 'נקי' (מאופקים בעצמם, לא מעורבים בעניינים גשמיים), אבל הם היו מלוכלכים מבפנים: הם זרחו בתשוקות עולמיות נסתרות, בגשמיות. הפרושים היו מלאים בחמדנות ופינוק עצמי.
# הם הציגו את עצמם כצדיקים בשל היותם שומרי חוק מדוקדקים, אך למעשה לא היו צדיקים: מסכת הצדק שלהם הסתירה עולם פנימי סודי של מחשבות ורגשות לא אלוהים. הם היו מלאים ברשעות. הם היו כמו קברים מסוידים, יפים מבחוץ, אבל מלאים בעצמות מתים.
# הם הצהירו על הערכה רבה לנביאים המתים של פעם וטענו שלעולם לא היו רודפים ורוצחים נביאים, כשלמעשה הם נגזרו מאותו בד של הרודפים והרוצחים: גם להם היה דם רצחני בעורקים.

## ראו גם
* קורה טה איפסום

## לקריאה נוספת
* דוד פלוסר, **המקורות היהודיים של הנצרות**, פרק ד' הפולמוס של ישו עם הפרושים, אוניברסיטה משודרת, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1980.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישו
אדוארד לידסקאלנין

ממוזער|מבט מתוך טירת האלמוגים של לידסקאלנין.
**אדוארד לידסקאלנין** (בלטבית: **Edvards Liedskalniņš**; 12 בינואר 1887 – 7 בדצמבר 1951) היה מהגר לטבי בארצות הברית ומהנדס אוטודידקט, שבנה לבדו את "טירת האלמוגים" בפלורידה. הטירה נוספה לרשימה של המרשם הלאומי של מקומות היסטוריים ב-1984.

## קורות חיים
אדוארד לידסקאלנין נולד ב-12 בינואר 1887 בפאריש סטמריינה (Stāmeriena Parish), לטביה. הוא היה בנם החמישי של מינה ואנדרייס לידסקאלניש, שהתפרנסו כחקלאים באדמה שכורה. מעט מה ידוע על ילדותו בלטביה: הוריו לא היו אמידים והוא קיבל השכלה פורמלית עד כיתה ד'. בילדותו אדוארד היה נער חולני שלעיתים קרובות בילה זמן בקריאה. מאביו למד בנייה באבן. במלאכה זו יעסוק בלטביה. בגיל 26, לידסקאלנין החליט להגר לארצות הברית.

ב-7 באפריל 1912 הגיע לידסקאלנין לעיר ניו יורק. ב-5 ביוני 1917, בהיותו באורגון (Oregon), מילא את טיוטת הרישום שלו לפיה הוא עצמאי ועוסק בייצור ידיות לגרזנים. לפי נתוני מפקד האוכלוסין של 1920 הוא התגורר ברידספורט, אורגון. בחורף 1922–1923, לאחר שלכאורה חלה בשחפת, לידסקאלנין היגר לאקלים החם יותר של פלורידה, שם רכש חלקת אדמה לא מפותחת בעיר פלורידה. ב-27 בפברואר 1923 פרסם העיתון "הומסטד אנטרפרייז" הודעה לפיה "א. לידסקאלנין, רכש דונם מאחוזת R. L. Moser והוא מתכנן לבנות שם בית בקרוב". בעשרים השנים הבאות, לידסקאלנין יבנה את מה שהוא כינה "שער הסלע" ולימים יזכר כ-"טירת האלמוגים": בית חצוב ומפוסל מכ-997,903 ק"ג של אבן גיר אוליט. עד היום לא ברור איך הוא לבדו הצליח לסיים את המבנה ולסדר את החלקיו ה בעלי משקל גדול במקום. לידסקאלנין עצמו טען שהוא ניצל אותם השיטות ששימשו את המצרים הקדומים לבניית הפירמידות.

## ביבליוגרפיה

* 
* 


## לקריאה נוספת

* Stavro, Andris. *Koral̦l̦u pils: Edvarda Liedskalnin̦a Koral̦l̦u pils ir uzn̦emta Amerikas Savienoto Valstu Vēsturisko vietu nacionālajā reg̓istrā*. Rīga: LA izdevniecība, 2005. 


## קישורים חיצוניים

* מוזיאון טירת קורל
* אוסף הכתבים שפורסמו של אדוארד לידסקאלנין 
* דייוויד קאר, חוקר וסופר עצמאי, חוקר טירת אלמוגים, 8 ביולי 2014.
* זרם מגנטי של אד לידסקאלנין מאויר
* מאריס גולדמניס, חוקר באוניברסיטת לטביה. אדוארד לידסקאלנין וטירת האלמוגים שלו בפלורידה, "היסטוריה של לטביה", 11 בינואר 2014.
* 

* 
* 
* 
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:מהגרים מלטביה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1887
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1951
אחים לנשק

**אחים לנשק** הוא כינוי לרעות ואחוות לוחמים בקבוצת חיילים. מוכר למדי גם הביטוי המקביל באנגלית .