אסא

[ממוזער|שמאל|250px|אסא מנתץ את פסלי ה[עבודה זרה|אלילים. איור משנת 1392]]
**אָסָא** היה על פי המקרא מלך יהודה בין השנים 908 לפנה"ס עד 867 לפנה"ס, בנו של אביה. ספר דברי הימים ב' מרחיב את הדיבור על ימי אסא (פרקים -), בניגוד לגרסה המקוצרת בת 16 הפסוקים בספר מלכים א' ().

לפי המסופר במקרא הוא הדף התקפה של זרח הכושי, וכרת ברית עם ארם דמשק כנגד ממלכת ישראל, ברית שבזכותה נבלמה התקפתו של בעשא מלך ישראל על ממלכת יהודה.

## מלכותו
### ראשית שלטונו
אסא עלה לשלטון בגיל צעיר. הוא לא המשיך בדרך אביו ולא לחם בפועל נגד ממלכת ישראל אלא רק שלח את ארם להילחם בישראל ().
לפי המסופר בדברי הימים, אסא היה הראשון שטיהר את הפולחן האלילי בימי מלכותו הראשונים:

### המלחמה נגד זרח הכושי
המלחמה נגד זרח הכושי מתוארת רק בספר דברי הימים. יש חוקרים המפקפקים בעצם קיומה, אך המחקר נוטה לקבל את קיומה, למרות שהכול מסכימים כי הסיפור נכתב בידי מחבר דברי הימים, ואינו ציטוט של מקור קדום יותר. היו הצעות כי זרח הוא פרעה אוסורכון הראשון  מהשושלת העשרים ושתיים של מצרים, יורשו של פרעה שישק, או נציבו בגרר; אולם מרבית החוקרים מניחים כי מדובר במנהיג שבטי ממדבריות הדרום, שתיאור כוחו הובא בסיפור בצורה מוגזמת מאד.

לפי הסיפור בדברי הימים, בתקופת השלום שלפני מלחמה זו נבנו ערים למצור ביהודה (), לפני המלחמה עם זרח חוזק הציוד הצבאי לחיל הרגלי הכבד ("נושאי צינה ורומח") וגם נעשה חידוש במערך הצבאי, על ידי הקמת חיל רגלי מקרב בני בנימין, שנאמנותם לבית דוד הוכחה והיו קלעים מיומנים.

ההכנות הללו עזרו לאסא כאשר זרח הכושי עלה על יהודה, לפי הסיפור עם חיל רב וכן רכב ויחידות נוביות ולוביות (; : "הלא הכושים והלובים היו לחיל לרב ולרכב ולפרשים להרבה מאוד").

לפי הסיפור זרח הגיע למרשה, לא נאמר מאין, והקרב התרחש בגיא צפונה למרשה. אסא הביס את הכושים, רדף אחריהם עד גרר, ואף הרס את הערים סביב גרר ומאהלי מקנה סביבה, וחזר עם שלל רב. יוחנן אהרוני מתאר את מהלך הקרב לפי התיאור המקראי, בצירוף מפה. המספרים בהם נוקב הסיפור ביחס לגודל הצבאות המתוארים נשמעים דמיוניים לחלוטין, עם זאת, המספר "אלף אלפים" במקרא הוא מספר טיפולוגי המתאר את המספר "הרבה מאוד עד כי בלתי ניתן לספור" דבר המתאר את גודל הצבא המצרי יחד עם 300 מרכבות לעומת גודל צבא יהודה ; באשר לגודל צבאו של אסא, ניתן להשוות את המספרים המובאים בספר דברי הימים עם ממצאי הסקרים הארכאולוגיים: אפילו 100 שנה מאוחר יותר, כלל אוכלוסיית ממלכת יהודה הוערכה בפחות מ-100,000 תושבים, ובימי אסא ספק אם הגיעה למחציתו של מספר זה.

### היחסים עם [[ארם דמשק]]

מלחמת האחים הארוכה בין ממלכות ישראל ויהודה, שבאה בעקבות הפילוג ונמשכה כל ימי בית ירבעם ובית בעשא (928 - 883), החלישה את שתי הממלכות מבחינה צבאית וגרמה בעקיפין להתעצמותה של דמשק. לאחר פילוג הממלכה, הגיעה ממלכת ישראל בצפון עד צפון הבשן, אולם במרוצת השנים הארמים החלו מספחים אט אט שטחים לממלכתם.

על היחסים בין יהודה לישראל בימי בית ירבעם בן נבט לא נמסר בפירוש, אך רמז לכך נמצא בספר מלכים א': 

מסתבר שכבר בימי רחבעם נקשרה ברית בין יהודה לבין דמשק. ברית זו הייתה, כנראה, מחויבת על רקע האינטרסים המסחריים המשותפים של שתי המדינות, ובמיוחד כל עוד המשיכה יהודה לשלוט על אדום, אך אין זה מן הנמנע שמניע נוסף של רחבעם בברית זו היה הרצון למנוע התארגנות חזית ארמית-ישראלית נגדו. מצד שני, מפסוקים אלו ניתן ללמוד כי גם לישראל הייתה ברית בעבר עם דמשק, לפחות בימי בעשא.

הברית שחידש אסא עם בן הדד הראשון מלך ארם דמשק הוכיחה את עצמה, לפי המקרא: בן הדד תקף את ממלכת ישראל ולמעשה השתלט על כל חלקה הצפוני, ובעשא נאלץ לסגת מיהודה, הביצורים שבנה כנגדה ברמה פורקו, ושימשו לביצור גבע בנימין והמצפה כגבולה הצפוני של ממלכת יהודה.

בשנה ה-38 לאסא, עלה למלוכה בישראל אחאב ושנה אחר כך חלה אסא ברגליו (כנראה במחלת השיגדון). אז החל ככל הנראה יהושפט בנו לכהן כעוצר המלוכה. לאחר 41 שנים של מלוכה מת אסא ובמקומו עלה בנו יהושפט למלוכה ביהודה.

בספר דברי הימים ב' מסופר שחנני הרואה הזהיר את אסא, שלא יכרות ברית עם מלך ארם. דבר זה הכעיס את המלך וזה העניש את חנני 
אסא משליך את הנביא לבית המהפכת. לפי רש"י . יש הסוברים כי הנביא מילא תפקיד של דובר רצון העם ובהמרצתו.

התנהגותו של אסא אל חנני היא אחד הגורמים למחלתו. חנני בנאומו נוזף באסא על מעשיו. הוא טוען כי הוא נכשל במלחמתו. דבריו כוללים הסבר לשתי המלחמות וזאת לפי הכתוב: 

### מותו
קבורתו של אסא מוזכרת ומפורטת בדברי הימים (): הניחו את גופתו בקבר שכרה לעצמו לפני מותו בעיר דוד. שמו בקברו  (יש משערים שתוספת הבשמים נדרשה עקב מחלתו), ואף שרפו לכבודו, , כמקובל.

## ראו גם
* עודד הנביא

## קישורים חיצוניים

* אסא בספר דברי הימים
* אסא בספר מלכים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי יהודה
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
קטגוריה:יהודי המאה העשירית לפנה"ס