שכונות חרדיות בירושלים

[ממוזער|שמאל|250px|[רחוב מאה שערים]]
[ממוזער|שמאל|250px|[בתי אונגרין, שכונת לוויין של מאה שערים]]
[שמאל|ממוזער|250px|[שכונת אחווה]]
[שמאל|ממוזער|250px|[גבעת שאול]]
[שמאל|ממוזער|250px|הכניסה לשכונת [כרם אברהם]]
**השכונות החרדיות בירושלים** הן שכונות בירושלים שבהן מתגורר רוב חרדי, רובן בצפון–מערב ירושלים. האוכלוסייה בשכונות אלו מוערכת ב-242,000 תושבים שהם 24% מכלל האוכלוסייה החרדית בישראל, וכ-44% מהאוכלוסייה היהודית בירושלים, שעומדת על 564,100 תושבים.

ב-16 שכונות ברחבי ירושלים יש רוב חרדי של מעל 75% מהאוכלוסייה.  רמות היא השכונה שבה מתגורר הריכוז הגבוה ביותר של חרדים במספרים מוחלטים, כאשר 40,100 מתוך 51,100 תושבי השכונה הם חרדים. אחריה בולטות רוממה, נווה יעקב, בית וגן, "הבוכרים", הר נוף, מאה שערים, שמואל הנביא, בית ישראל ורמת שלמה. 

## היישוב הישן
מאה שערים היא אחת השכונות החרדית הוותיקות בעיר. סביבה נוצרו שכונות חרדיות נוספות, בתחום שבין ברמת אשכול (צפון מזרח), סנהדריה מורחבת (צפון) ורוממה (צפון מערב). מרכזו המסחרי של האזור נחשב "כיכר השבת" שבמאה שערים. רחובות מרכזיים נוספים הם רחוב מלכי ישראל, שהוא רחובה הראשי של שכונת גאולה, ורחוב בר-אילן החוצה כמה שכונות חרדיות, ובנוגע לסגירתו בשבתות נערכו מאבקים. אזור חרדי זה כולל את השכונות בית ישראל מצפון למאה שערים, שכונת בתי אונגרין, שהיא אחת השכונות המרכזיות של חסידויות תולדות אהרון, תולדות אברהם יצחק וחסידות סאטמר, וכן שכונת בתי נייטין. המעגל החיצוני יותר כולל שכונות חדשות יותר, כמו שכונת סנהדריה, קריית שומרי אמונים, קריית בעלז, קריית צאנז, עזרת תורה, שיכון חב"ד, זיכרון משה, תל ארזה, גבעת משה, אונסדורף וקריית מטרסדורף.

### הקריות
ייחודן של הקריות על פני שכונות אחרות הוא השתייכותן לחסידות בודדת:
*קריית שומרי אמונים – נמצאת ליד שכונת מאה שערים ובה מוסדות חסידות שומרי אמונים וישיבה קטנה.
*קריית צאנז – גובלת בשיכון חב"ד ובעזרת תורה, מצפון לה נמצאת קריית בעלז. בעשור הראשון של המאה ה-21 התרחבה השכונה לכיוון כביש בגין.
*קריית בעלז – מקום המגורים הראשי של חסידי בעלז. מאחורי בתי השכונה ממוקם לו בית הכנסת ובית המדרש "מרכז עולמי לתורה וחסידות בעלז".

### עירוב
את הקריות והשכונות החרדיות סובב תחום שבת ארוך במיוחד. את תחומי השבת מורכבים מכמה וכמה תחומי עירוב. בשבתות ובחגים נסגרות הכניסות לשכונות החרדים בירושלים על ידי מחסומים, בכפוף לחוק עזר עירוני.

### הפגנות בתחום החרדי

לעיתים קרובות במהלך מאבקי השבת בירושלים משמשים אזורי המגורים החרדיים ככלי הסלמת המצב, בעיקר שכונות גאולה ומאה שערים. כיכר השבת — המרכז המסחרי של הציבור החרדי בירושלים — מוצת לעיתים קרובות כבר בתחילת האירועים. הדבר נעשה מתוך כוונה של המפגינים לשבש את חיי המסחר ולעורר את תגובת המשטרה. רוב האירועים הללו מבוצעים על ידי "שבאבניקים" — נערים שנשרו ממסגרות הלימוד. חלקים בציבור החרדי, ובעיקר בקרב בני "היישוב הישן" שאינם רואים במדינת ישראל ישות לגיטימית, מתייחסים למעצרי החרדים בכובד ראש אך נמנעים מפעולה ישירה.

## שכונות נוספות
השכונות גבעת שאול והר נוף מרכיבות אזור חרדי נוסף, אך בהן נותר מיעוט דתי לאומי משמעותי. הרחוב הראשי בגבעת שאול, רחוב כנפי נשרים, מכיל בתי-עסק רבים, חברות הייטק ומספר משרדים ממשלתיים. בשכונה נמצאות המאפיות הגדולות בישראל, מאפיית אנג'ל ומאפיית ברמן. הר המנוחות.

בנוסף לגושי שכונות הגדולים, ישנן שכונות חרדיות קטנות כמו "שערי חסד", "בתי ברוידא" ו"בתי ראנד" שבנחלאות. בשכונות אלה, בדרך כלל מונעים כניסת רכבים לתוך השכונה עצמה בשבת, למרות שרכבים מסתובבים באזור.

## לקריאה נוספת
*יוסף שלהב ומנחם פרידמן, '''התפשטות תוך הסתגרות: הקהילה החרדית בירושלים''', מכון ירושלים לחקר ישראל, 1985 תשמ"ה
*יוסף שלהב, **[https://jerusaleminstitute.org.il/publications/עיירה-בכרך-גיאוגרפיה-של-התבדלות-והשלמ/ עיירה בכרך – גאוגרפיה של התבדלות והשלמה]**, מכון ירושלים לחקר ישראל, 1991
* שלומית פלינט, **[https://jerusaleminstitute.org.il/publications/דפוסי-מגורים-של-אוכלוסייה-חרדית-בירוש/ בין הפרט לקהילה: דפוסי מגורים של אוכלוסייה חרדית בירושלים]**, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2014

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

*