שתי דוגמות לאמפיריציזם

**שתי דּוֹגְמוֹת לאמפיריציזם** (באנגלית: **Two Dogmas of Empiricism**) הוא מאמר פילוסופי מכונן מאת הפילוסוף האמריקאי וילארד ואן אורמאן קוויין, שפורסם בשנת 1951 בכתב העת The Philosophical Review. המאמר נחשב לנקודת מפנה מרכזית בביקורת על הפוזיטיביזם הלוגי של המאה ה-20 והשפיע עמוקות על התפתחות הפילוסופיה אנליטית, ובפיתוח זרמים פוסט־פוזיטיביסטיים.

## תוכן המאמר
במאמרו טוען קוויין כנגד שתי הנחות יסוד עיקריות של האמפיריציזם המודרני:
# **[[ההבחנה אנליטי-סינתטי#פוזיטיביזם לוגי|הבחנה בין טענות אנליטיות לסינתטיות]]** – ההנחה שיש טענות שהן אמיתיות מתוקף משמעותן בלבד (אנליטיות, כגון "כל גבר לא־נשוי הוא רווק") לעומת טענות שתוקפן תלוי בניסיון החושי (סינתטיות, כגון "השלג לבן").
# **[[רדוקציוניזם]] אמפירי** – ההנחה שניתן לפרק באופן לוגי כל טענה בעלת משמעות על העולם לרשמים חושיים בסיסיים.

המאמר מחולק ל-6 חלקים. ב-4 הראשונים, קוויין טוען כי לא ניתן להציע הגדרה לא־מעגלית למושג "אנליטי", וכל ניסיון להבחין בין טענות אנליטיות לסינתטיות מתבסס על הבחנות מילוניות או סמנטיות המניחות מראש את המבוקש.
ב-2 החלקים האחרונים, קוויין מערער על הרעיון שניתן לבצע רדוקציה מטענות מדעיות לטענות "אטומיות" של רשמים חושיים. במקום זאת, קוויין מציע לראות את הידע האנושי כמקשה אחת, שבה טענות מדעיות אינן נבחנות בנפרד, אלא כמכלול, מול כלל הניסיון החושי. אישוש מסוג זה מהווה את תחילתה של התפיסה שזכתה לכינוי "הוליזם אפיסטמי".

## חשיבות, השפעה וביקורת
"שתי דוגמות לאמפיריציזם" נחשב לאחד הטקסטים המרכזיים בפילוסופיה האנליטית של המאה ה-20. קוויין ערער בו על ההבחנה בין אמיתות אנליטיות לאמיתות סינתטיות, כמו גם על האפשרות לבסס פילוסופיה אמפירית מובהקת. הוא השפיע עמוקות על התפתחות הפילוסופיה של המדע ועל השקפת העולם הפוסט-פוזיטיביסטית. המאמר סימן את תחילת דעיכתו של הפוזיטיביזם הלוגי כזרם דומיננטי בפילוסופיה האנליטית, והתרחקות מהשאיפה לבסס את כל הידע האנושי על תצפיות ישירות ועל לוגיקה פורמלית בלבד. המאמר הכשיר את הקרקע להתפתחויות מאוחרות כמו הפרגמטיזם המודרני ולגיבוש עמדות הוליסטיות בנושאי ידע, משמעות ואימות.
בין ממשיכי דרכו של קוויין ניתן למנות את תומאס קון ואת דונלד דייווידסון, שפיתחו גישות נוספות המדגישות את תפקיד הרקע התאורטי בפרשנות עובדות.

במשך השנים עורר המאמר "שתי דוגמות לאמפיריציזם" דיון פילוסופי רחב.

בתגובה למאמר, חיבר הפילוסוף רודולף קרנפ מאמר בשם "קוויין על אנליטיות" ("Quine on Analyticity"), אך היא לא פורסמה עד שנת 1990. בהתייחסו לטענת קוויין על המשפט "כל ירוק הוא מורחב" ("Everything green is extended"), הסביר קרנפ כי הקושי נובע מחוסר בהירות במונח "ירוק", ובפרט מהשאלה האם יש להחילו גם על נקודות חלל-זמן בדידות. בחיי היומיום, ציין קרנאפ, אין שימוש כזה, ולכן הציע שבשפה מלאכותית מדויקת ניתן יהיה להגדיר את המושג כך שהבעיה תתבהר.

פול גרייס ופיטר סטרוסון פרסמו בשנת 1956 מאמר ביקורת בשם "In Defense of a Dogma". הם טענו כי הספקנות של קוויין בנוגע למושג הנרדפות (סינונימיה) גוררת ספקנות לגבי עצם רעיון המשמעות. לדבריהם, אם ניתן לשאול באופן משמעותי "מה משמעות המשפט?", הרי שאפשר להגדיר נרדפות כיחס בין משפטים שהתשובה לשאלה זו זהה לגביהם. גרייס וסטרוסון גם העירו כי אם קוויין צודק, יהיה קשה להסביר מושגים של תרגום נכון או שגוי. ארבע שנים לאחר פרסום מאמרם של גרייס וסטרוסון, יצא לאור ספרו של קוויין, "Word and Object" . בספר הציג קוויין את תאוריית אי-ההיקבעות של התרגום.

הילרי פטנם טען במאמרו "'Two Dogmas' Revisited" כי קוויין תוקף שני מושגים שונים: אמת אנליטית במשמעות קאנטיאנית (אמת שנובעת מהגדרה) ואמת אפריורית (כזו שמאושרת ללא תלות בניסיון). פטנם רואה את שני חלקי מאמרו של קוויין כנפרדים זה מזה, וביקורתו נגעה הן לתוכן והן לשיטה. במקביל לביקורתו, מדגיש פטנם את תרומתו ההיסטורית של קוויין כמי שהיה בין הראשונים לדחות את מושג האפריוריות ולשרטט מתודולוגיה בלעדיו.

הפילוסוף ג'רולד כץ ניסה להציע הגדרה לא-מעגלית של אנליטיות על בסיס מאפיינים תחביריים של משפטים, בניסיון ישיר לענות לקוויין.

לבסוף, סקוט סואמס טען בספרו "Philosophical Analysis in the Twentieth Century" כי טענת המעגליות של קוויין תלויה בשתי הנחות מרכזיות של הפוזיטיביסטים הלוגיים:
* כל האמיתות ההכרחיות (והאמיתות האפריוריות) הן אנליטיות.
* יש צורך באנליטיות כדי להסביר ולהצדיק את מושג ההכרחיות.

לדברי סואמס, רק בהנחה ששתי הקביעות האלו נכונות, מצליח קוויין להקים את טענותיו. כיום, לפי סואמס, רוב הפילוסופים אינם מקבלים הנחות אלה.

## ראו גם
* פוזיטיביזם לוגי
* הוליזם סמנטי
* הוליזם אפיסטמי
* פילוסופיה אנליטית
* פרגמטיזם
* פילוסופיה של המדע
* אפיסטמולוגיה
* אי-היקבעות התרגום

## בעברית
"שתי דוגמות לאמפיריציזם", (תרגום: ענת בילצקי וענת מטר), **מטאפורה: כתב עת לפילוסופיה** 4, 1996, עמ' 41–55.

## קישורים חיצוניים
* טקסט המאמר המלא ב-PhilPapers
* סיכום וניתוח של המאמר באנציקלופדיית סטנפורד לפילוסופיה

## הערות שוליים

קטגוריה:חיבורים פילוסופיים
קטגוריה:פוזיטיביזם לוגי
קטגוריה:פילוסופיה של הלשון
קטגוריה:פילוסופיה של המדע