open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פנץ

**פנץ** (בהונגרית: **Penc**) הוא כפר השוכן במחוז פשט, נפת ואץ בהונגריה.

## מיקום
היישוב ממוקם כ־9 קילומטרים מזרחית לעיר ואץ, למרגלותיהם הדרומיים של מערכת הרי הצ'רהאט, קרוב להר נסאי. היישובים השכנים הם: קסג מצפון, נז'ה מצפון־מזרח, צ'וואר ממזרח ועוד.

### נגישות
בכביש, הכפר נגיש הכי קל מכביש 2 ומהכביש המהיר M2, באמצעות כביש המשנה 2106. אותו כביש מחבר אותו עם צ'וואר ועם הכפרים של הרי הצ'רהאט מזרחה יותר. הוא מחובר לקסג בכביש 2107.

קווי אוטובוס רבים באזור מגיעים ליישוב כמו 312, 334, 335, 336, 337, 338.

## היסטוריה
בתקופת הברזל (המאה ה-6 לפנה"ס), הסקיתים התיישבו גם באזור פנץ, כבני העם הנוודים על סוסים שהיו הראשונים להתיישב באגן הקרפטים. הם הכינו את כליהם כבר על דיסק קדרות מסתובב. היה להם גם מתקן התכה של ברזל (קטן). בין שרידי בית המלאכה לעיבוד מתכת מצאו הארכאולוגים גם צינור מפוח באורך 6.5 ס"מ. היה להם יישוב למרגלות ההר ואיפשהו בקרבת מקום היה להם בית קברות. אחד הממצאים הבולטים ביותר מתקופתם מגיע מהכפר פנץ, חרב סקיתית שמצא הארכאולוג פאל פטאי במהלך חפירותיו בשנת 1958 (ניתן לראות עותק שלה במוזיאון הכפר פנץ).

שמו של היישוב הוזכר לראשונה במקורות המתועדים הידועים בשנת 1326 בשם **Pynch**. באותה שנה, קארוי הראשון, מלך הונגריה, נתן את האחוזה סביב הכפר **לבאלאז' פוני**, אדון המבצר פילק (לאחר שהבעלים הקודם נפטר ללא יורש), ואת הכפר עצמו לאחיו הצעיר זונק. שלוש שנים מאוחר יותר, בשנת 1329, הוזכר כומר הכנסייה של הכפר בפסק דין של תביעה כלשהי.

במאה ה-16 מוזכרים במסמכים מאזור זה שני יישובים: פנץ הקטן ופנץ הגדול. במהלך התקופה העות'מאנית, שני הכפרים בשם פנץ נהרסו ויושבו שוב רק במאה ה-17.

שנדור פטפי (המשורר הלאומי של הונגריה) ביקר בפנץ מספר פעמים אצל דודתו מצד אמו, אווה הרוז, שעבדה בכפר כמשרתת אצל עורך הדין אימרה קוסטולאני, אך לפטפי היו בכפר גם חברים סטודנטים. הוא בילה במקום את חג המולד של 1835 ואת הקציר של 1838.

## אתרים בעלי עניין
* **הכנסייה הקתולית**, שנבנתה בשנת 1769, אך יש בה גם חלקים רומנסקיים (החפירה עדיין נמשכת).
* **כנסייה אוונגליסטית**
* '''מצפה כוכבים''' גיאודטי קוסמי הממוקם בפאתי הכפר.
* **מוזיאון הכפר Jakus Lajos Cserhátalja**
* **מרתף Osztrolenszky**, הקמרון שלו מזכיר את ימי הביניים: נבנה במאות ה-15–16.
* הבניין הקלאסיציסטי בצורת "L" בקומת הקרקע **של אחוזת קלמנהאזי** נבנה בסביבות 1810. הוא מיושב עד היום. בחצרה ניתן לראות מרפסת עם עמודים טוסקניים.

## ילידי המקום
* **[[רוז'י שנפלד]]** (1898 – 1980) הייתה רופאה יהודייה-הונגרייה זוכת פרס המדינה, רופאת נשים-מיילדת.

## תמונות נוספות

קובץ:Hungary, Penc, Jakus Lajos Cserhátalja Falumúzeum, Információs tábla, 2014.JPG|מוזיאון הכפר על שם לאיוש יאקוש, לוח מידע (2014)
קובץ:Hungary, Penc, Jakus Lajos Cserhátalja Falumúzeum 003.JPG|מוזיאון הכפר על שם לאיוש יאקוש
קובץ:Hungary, Penc, Jakus Lajos Cserhátalja Falumúzeum 002.JPG|מוזיאון הכפר על שם לאיוש יאקוש


## לקריאה נוספת
* ג'רג' ג'רפי : מחוז נוגראד.
* אתר מוזיאון הכפר Jakus Lajos Cserhátalja

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
סטנלי גריסוולד

**סטנלי גריסוולד** (באנגלית: **Stanley Griswold**; 14 בנובמבר 1763 – 21 באוגוסט 1815) היה פוליטיקאי אמריקאי ששירת מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית כמזכיר כללי בטריטוריית מישיגן.

## ביוגרפיה
גריסוולד נולד ב-1763 במדינת קונטיקט ושירת ב במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית. גריסוולד רכש את השכלתו באוניברסיטת ייל וסיים את לימודיו שם ב-1786. בין השנים 1805–1808 שירת גריסוולד כמזכיר כללי של טריטוריית מישיגן. ב-1806, במהלך כהונתו כמזכיר הכללי במישיגן, הורה גריסוולד על הקמת  שיסייע בהגנה מפני תקיפות של ילידים אמריקאיים על מקניהם של המתיישבים בטריטוריה. גריסוולד נאלץ לעזוב את משרתו כמזכיר כללי עקב מחלוקות רבות שהיו בינו לבין מושל טריטוריית מישיגן דאז, , שהאשים אותו ביצירת מחלוקת בינו לבין המיליציות המקומיות.

במאי 1809 החליף את אדוארד טיפין בסנאט של ארצות הברית, וכיהן כנציג אוהיו בסנאט עד לדצמבר אותה שנה.

גריסוולד נפטר באילינוי ב-21 באוגוסט 1815.

## לקריאה נוספת

* 


## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי קונטיקט
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מאוהיו
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1763
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1815
טורלה

**טורלה** (**Turla**) היא קבוצת תקיפת סייבר רוסית אשר תקפה בלמעלה מ-45 מדינות במגזרים מגוונים הכוללים ממשל, שגרירויות, צבא, חינוך, אנרגיה ומחקר. הקבוצה פעילה לפחות משנת 2004.  

חברות אבטחת מידע קוראות לקבוצה במספר שמות. למשל:

## תקיפות בשנים האחרונות

תוכן הכותרת.

## ראו גם
* לוחמת רשת
* טרור קיברנטי
* האקינג
* האקטיביזם

## קישורים חיצוניים
* Targeted Turla attacks (UAC-0024, UAC-0003) using CAPIBAR and KAZUAR malware (CERT-UA#6981) באתר cert.gov.ua 
* Turla: A Galaxy of Opportunity באתר www.mandiant.com
* The Underground History of Russia’s Most Ingenious Hacker Group באתר wired.com
* ממשלת ארצות הברית מנטרלת את כלי ריגול הסייבר המתוחכם ביותר של רוסיה באתר 010.co.il
* Threat Profiles באתר ecureworks.com
* Targeted Turla attacks באתר cert.gov.ua
* Hunting Russian Intelligence “Snake” Malware באתר cisa.gov
* Turla: A Galaxy of Opportunity באתר mandiant.com
* A STEP-BY-STEP ANALYSIS OF THE RUSSIAN APT TURLA BACKDOOR CALLED TINYTURLA באתר cybergeeks.tech

## הערות שוליים

2023 07
נלי אריקסן

**נלי אריקסן,** באנגלית: **Nelly Erichsen** (9 בדצמבר 1862 - 15 בנובמבר 1918) הייתה מאיירת וציירת אנגליה. היא נולדה למשפחה דנית עשירה. לאחר לימודים באקדמיה המלכותית לאמנות בשנות ה-80, היא המשיכה לקריירה מצליחה כמאיירת וסופרת. 

## ביוגרפיה
נלי אריקסן נולדה ב-9 בדצמבר 1862 בניוקאסל על טיין, הרביעית מתוך שישה ילדים. אביה היה הרמן גוסטב אריקסן, יליד קופנהגן באוקטובר 1826, שאחרי טיול באירופה, הגיע לניוקאסל כצעיר בן 22. אמה של נלי, אנה דורותיאה סוהר, שנולדה אף היא בדנמרק, בשנת 1827.

בסוף שנות ה-60 אביה הרמן, השקיע בהקמת חברת Great Northern Telegraph Company והפך לנציג החברה באנגליה עד למותו, והעביר את משפחתו לגור בדרום לונדון. הרמן היה איש עסקים מצליח, עם אחזקות מניות בעסקי טלגרף וחברות אחרות בדנמרק מולדתו. הוא נפטר ב-6 בדצמבר 1889 בגיל 63. נלי אריקסן שלטה בדנית שוטפת ושמרה על קשר הדוק לארץ הולדתם של הוריה. אחותה אליס אריקסן הייתה מתרגמת ספרות דנית לאנגלית. 

### קריירה אמנותית
במפקד האוכלוסין של 1881, אריקסן, בת 19, מתוארת כסטודנטית לאמנות בבית הספר של האקדמיה המלכותית, לפני שלמוסד היו מרצים קבועים. תערוכת הסטודנטים הראשונה שלה באקדמיה המלכותית הייתה בשנת 1884. כסטודנטית, היא התגוררה בניו קורט, לינקולן אין, לונדון. האקדמיה המלכותית הציגה עוד ארבע מיצירותיה ב-1885.
ממוזער|236x236 פיקסלים|הבוסתן
אריקסן הגיעה במהירות לעצמאות כלכלית מסוימת כאמנית מקצועית, כולל הזמנות להפקת איורים הנלווים לסיפורים קצרים במגזין. עד 1890, היא עבדה באולפני טרפלגר בצ'לסי. אולפנים אלה הפכו מאוחר יותר לחלק מהמכון הפוליטכני הדרום-מערבי ומכללת צ'לסי לאמנות ועיצוב. בשנת 1893 הציגה אריקסן ציור בתערוכת הקיץ של האקדמיה המלכותית. ציוריה כללו את "הגביש הקסום", שהראה את השפעת האחווה הפרה-רפאליטיות.

אריקסן הייתה מיודדת עם ברטה ניוקומב, ובאמצעותה פגשה את ג'ורג' ברנרד שו, מחזאי ומייסד שותף של בית הספר לכלכלה של לונדון. מ-1891 עד 1897 אריקסן הייתה תורמת עקבית לתערוכות האקדמיה המלכותית. כמו כן איירה ספרים אחדים, כספרי מסעות ומדריכי טיולים ברומא, מקומות שהכירה ממגורים שם במשך שנים אחדות.

### שנים אחרונות באיטליה
ממוזער|370x370 פיקסלים|הרובע היהודי בפראג, בית הכנסת ובניין העירייה, 1920
מ-1912 עד נובמבר 1918, אריקסן התגוררה בעיירת הספא הטוסקנית Bagni di Lucca עם שתי בנות לוויה, אוונג'לין מארס וויפל ורוז קליבלנד. וויפל הייתה אלמנתו של הבישוף האפיסקופל האמריקני הנרי וויפל, הידוע בעבודתו האוונגליסטית בקרב אוכלוסיית הילידים ההודית. רוז קליבלנד הייתה אחותו הצעירה של גרובר קליבלנד, נשיא ארצות הברית. רוז שימשה כגברת הראשונה של אחיה 1885–1886 לפני שקליבלנד נישא. וויפל וקליבלנד נפגשו לראשונה בחורף 1889–1890, וחידשו את מערכת היחסים הרומנטית שלהן ב-1901 (לאחר מותו של הנרי וויפל), ועברו מארצות הברית לאיטליה ב-1910.

במהלך מלחמת העולם הראשונה, ובמיוחד לאחר התערבותה של ארצות הברית, שלוש הנשים הפכו למארגנות של פעולות סיוע למשפחות החיילים, במיוחד לאחר האבדות העצומות של קרב קפורטו (קובאריד, סלובניה) בשנת 1917. קבוצת פליטים חסרת פרוטה הוזמנה לבאני די לוקה, וסיפל ארגנה את בית הספר והמימון של ילדיהם.

בשנת 1918 מתו רוז קליבלנד וגם נלי אריקסן ממגפת השפעת הספרדית אוונג'לין וויפל מתה בלונדון ב-1930, אך היא הובאה למנוחות בבאני די לוקה ליד קברי שתי חברותיה שקדמו לה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1862
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1862
קטגוריה:נפטרות ב-1918
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1918
מגדל יריד הסחר

**מֶסֶהטוּרְם** (בגרמנית: **Messeturm**, או בעברית: **מגדל יריד הסחר**) הוא גורד שחקים בן 63 קומות, 257 מ', ברובע וסטאנד סוד בפרנקפורט, גרמניה. זהו המגדל השני בגובהו בפרנקפורט, השני בגובהו בגרמניה וה-25 בגובהו באירופה. המגדל היה הגבוה ביותר באירופה מאז השלמת בנייתו ב-1990 ועד 1997, אז עבר אותו מגדל קומרצבנק, שנמצא גם הוא בפרנקפורט.

המגדל ממוקם ליד מתחם יריד הסחר של פרנקפורט. הלמוט יאן תכנן את המסהטורם בסגנון אדריכלי פוסט-מודרני. זה נחשב לאחת מקלאסיקות העיצוב בקרב גורדי שחקים אירופאים. למרות שמו, המסהטורם אינו משמש לתערוכות ירידים אלא כבניין משרדים. זהו אחד הבניינים הבודדים בגרמניה עם מיקוד משלהם (60308), עוד אחד כזה הוא מגדל אופרנטורם, עוד גורד שחקים בפרנקפורט.

## תכנון
המסהטורם דומה בעיצובו למגדלים של אדריכלים אחרים כולל בנק אוף אמריקה פלאזה באטלנטה, ג'ורג'יה ומגדל קי בקליבלנד, אוהיו. תושבי פרנקפורט קוראים למגדל לעיתים קרובות "עיפרון" ("*Bleistift*") בשל צורתו. בניית יסוד הבניין קבעה שיא עולמי ליציקת הבטון הרציפה הארוכה ביותר. תשעים משאיות יצקו בטון במשך 78 שעות לתוך הבסיס בעומק 6 מטר. שטח קומת הקרקע שלו הוא רק 1,681 מ"ר (18,090 רגל רבוע), וכולל פירמידה של 36.3 מ' (119.1 רגל) בחלק העליון.

המגדל משתמש במספר צורות גאומטריות בעיצובו כגון טביעת הרגל המרובעת שהיא הצורה העיקרית המשמשת בכל המגדל. לאחר מכן הוא עולה לצורה גלילית אשר מסתיימת לבסוף בפירמידה.

יש 900 מקומות חניה בחניון ציבורי וחיבור ישיר לרכבת התחתית.

## גלריה

קובץ:Sunset-maintower-2011-ffm-072-b.jpg|המגדל בשקיעה
קובץ:Frankfurt am Main Messeturm bei Nacht.jpg|המגדל בלילה
קובץ:Messeturm from street level.jpg|המגדל מנקודת תצפית של הרחוב שמתחתיו
קובץ:Friedrich-Ebert-Anlage 2, Frankfurt.jpg|מגדל יריד הסחר


## קישורים חיצוניים

* 
*מגדל יריד הסחר באתר המועצה לבניינים גבוהים וסביבת מחיה עירונית (CTBUH)

קטגוריה:פרנקפורט: מבנים
קטגוריה:גרמניה: גורדי שחקים
Lanteris Space Systems

**Lanteris Space Systems** (בעבר נקראה *Space Systems/Loral*, *SS/L*, *SSL* ו-*Maxar Space Systems*) היא חברה בתחום תעשיית החלל. מטה החברה ממוקם בפאלו אלטו.

## היסטוריה
החברה הוקמה כמעבדת מחקר מערבית של פילקו בשנת 1957. בהמשך היא הייתה חטיבת החלל של פורד ונרכשה על ידי Loral Corporation בשנת 1990 תמורת 715 מיליון דולר. לאחר הרכישה שמה שונה ל-Space Systems/Loral. גם יחידות נוספות של "פורד" בתחום החלל מסן חוזה נרכשו על ידי Loral.

בשנת 2012 החברה נרכשה על ידי החברה הקנדית MDA תמורת 875 מיליון דולר. בשנת 2017 שמה חברת האם שונה ל-Maxar Technologies.

החל משנת 2025 החברה פועלת תחת שם Lanteris Space Systems. בינואר 2026 נרכשה החברה על ידי חברת Intuitive Machines.

## מוצרים
בשנת 1960 נבנה הלווין הראשון Courier 1B, שהיה בין לווייני התקשורת הראשונים.

במרוצת השנים החברה בנתה לווייני תקשורת, לווייני מזג אוויר ולווייני חישה מרחוק. בין לקוחות החברה חברות כמו אינטלסט, Eutelsat, Globalstar, SES ורבים אחרים. החברה סיפקה את רוב לווייני הצילום מסדרת "SkySat" שמופעלת על ידי Planet Labs. בסך הכול סופקו ללקוחות כ-100 לוויינים בתחומים שונים.

מוצרי החברה שולבו בתחנת החלל הבין-לאומית. מערכת מדחפים של LADEE תוכננו ונבנו על ידי SSL.

בשנת 2017 SSL זכתה בפרויקט של נאס"א לבניית רכב חלל לבדיקת ותחזוקת לוויינים קיימים. הפרויקט מבוצע ביחד עם מעבדת המחקר של צי ארצות הברית וגופי מחקר נוספים. בשנת 2019 החברה החליטה לעזוב את הפרויקט

במאי 2019 SSL נכללה ברשימת חברות שישתפו פעולה עם נאס"א במשימה לירח החדשה "ארטמיס".

הגשושית פסיכה ששוגרה באוקטובר 2023, נבנתה על ידי SSL.

## קישורים חיצוניים

* 
* מידע על החברה

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות אמריקאיות
קטגוריה:חברות חלל
רומר (פרנקפורט)

**הרוּמֵר** (בגרמנית: **Römer**; שם משפחה גרמני, בעברית: "רומאי") הוא מבנה מימי הביניים באזור העיר העתיקה של פרנקפורט, גרמניה, ובית העירייה שלה כבר למעלה מ-600 שנה. הוא אחת מנקודות הציון החשובות בגרמניה. הרומר ממוקם מול כנסיית סנט ניקולס העתיקה. משפחת הסוחרים רומר מכרה אותו יחד עם בניין שני, ברבור הזהב (*Goldener Schwan*), למועצת העיר ב-11 במרץ 1405 והוא הוסב לשימוש כבניין העירייה של פרנקפורט. בניין העירייה הוא למעשה הבניין האמצעי מתוך סט של שלושה בניינים הממוקמים ברחבת רומנברג.

הרומר אינו מוזיאון מכיוון שהוא משמש מדי פעם את העיר למטרות שונות, למשל כמשרד רישום אזרחי.

רובע העיר העתיקה לשעבר בין רומר לקתדרלת סנט ברתולומיאו פותח מחדש כרובע דום-רומר עד 2018, כולל מספר שחזורים של מבנים היסטוריים שנהרסו במהלך מלחמת העולם השנייה.

## הרחבות
מתחם הבניינים הורחב ברציפות במהלך השנים, ובסופו של דבר אחד-עשר בתים מחוברים זה לזה, וכתוצאה מכך חלל פנים מבלבל למדי. בתחילת המאה ה-19, ההיסטוריון של פרנקפורט אנטון קירשנר אמר כי בבניין עיריית פרנקפורט יש "מדרגות, חצרות, אולמות וחדרים בתערובת מבוך".

ב-1424 קנתה העיר את בית פראואנרוד, ב-1510 את בית ויולה ובשנת 1542 את בית שוורצנפלס, שכולם היו מחוברים אדריכלית למתחם הראשי.

לאחר מכן, בשנת 1596 קנתה מועצת העיר את בית וואנבאך, שניצב ליד הגולדן שוואן, וכן את הבניין משמאל להאוס רומר, האוס לוונשטיין, ושניהם התחברו לרומר. פרויקטי בנייה אלה היו מסובכים מאוד, שכן גבהי הרצפה של לוונשטיין ורומר היו שונים.

ב-1843 נוספו בית פראונשטיין והזלצהאוז תמורת 32,000 גילדן. לבסוף, בשנת 1878 קנתה העיר את בית אלט-לימפורג מימין להאוס רומר. החזית הניאוגותית הנוכחית עם מרפסת נבנתה משנת 1896 מרשימה יותר, אך ראש העיר פרנץ אדיקס החליט נגד הצעתו של הקייזר וילהלם ותכנן את החזית בצורה מסבירת פנים יותר.

הרומר נחנך מחדש בשנת 1955 על ידי הנשיא תיאודור יוס.

בעשורים הבאים שוחזרה החזית פעמיים נוספות, בשנים 1974 ו-2005, והבתים ברומרברג חזרו למראה הניאוגותי של שנת 1900. גם הפנים עוצב מחדש. בשנת 1988 הושלם אולם ישיבות מועצת העיר המשופץ.

## ארכיטקטורה
ממוזער|המרפסת
המאפיינים החיצוניים של מערכת הבניינים משקפים רוחב רחב של ההיסטוריה של פרנקפורט וגרמניה, למרות שהם עוצבו בתחילת המאה ה-20. לחזית המפורסמת עם שלוש פסגות יש אלמנטים של עיצוב מימי הביניים. הפינה השמאלית מציגה את מה שמכונה פרנקפורטיה, ההתגלמות הנשית של העיר. באמצע, האוס רומר מציג את ארבעת הקייזרים של האימפריה הרומית הקדושה, שני שלטי נשק של העיר, לוח שעון וכרזת המתארת את העובדות החשובות ביותר על הבניין. ארבעת הקייזרים הם פרידריך ברברוסה (המלך הראשון שנבחר בפרנקפורט), לואי הבווארי (שנתן זכויות כינוס לעיר ואיפשר את הרחבת העיר), שארל הרביעי (שהפך את פרנקפורט למקום שבו נערכה הצבעה לבחירה בקייזר), ומקסימיליאן השני (הקייזר הראשון שהוכתר בקתדרלת פרנקפורט).

כמו החזית הניאוגותית, המרפסת נוספה לאחר הבנייה מחדש בשנת 1900, והחליפה גג עץ. המרפסת שימשה ומשמשת כבמה ציבורית לביקורי מדינה ואירועי ספורט – למשל, אלופי העולם בכדורגל בגביע העולם לנשים ב-2003 והסגניות באליפות העולם ב-2002.

גישה נוספת נבחרה לתכנון החזיתות של שני הבתים הצפון-מזרחיים (הוואנבך והזלצהאוז). בניגוד לשאר הבתים במתחם, במקום לשחזר את החזית הוילהלמינאית הישנה, יצרו האדריכלים עיצוב חדש לחלוטין תוך שימוש בשילוב של מסגרות עץ מימי הביניים וסגנונות מודרניים. הפסיפסים במסגרות העץ מציגים מוטיב של עוף החול, סמל להתחלה החדשה של פרנקפורט המודרנית לאחר המלחמה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פרנקפורט: מבנים
היי דנה

"**היי דנה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1979 לאור חברת תקליטים פולידור רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. גרסה בין-לאומית שלו, בשם "Hey Mama" יצאה כתקליט 7 אינץ' בגרמניה.

## על השיר
"היי דנה" נכתב והולחן על ידי חיים קינן ושוקי לוי, והופק על ידי קובי אשרת. במרכז מילותיו מסופר על מערכת יחסים בהתהוות בין דנה לבחיר לבה. ב-2 באוקטובר 1979 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-24. ב-4 בדצמבר עלה למקום החמישי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, ב-29 בינואר 1980 יצא מהדירוג לאחר שבעה-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, "היי דנה" הגיע בשיאו למקום השני במצעד השבועי של גלי צה"ל.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
פעם בשנה

"**פעם בשנה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1980 לאור חברת התקליטים פונוקול, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום האוסף הרביעי של הזמרת, ארבעה צדדים.

## על השיר
"פעם בשנה" נכתב והולחן על ידי שמרית אור וקובי אשרת, שגם הפיק אותו. לצד השירים הישנים שנכללו באוסף ארבעה צדדים, הוציאה אילנית גם כמה שירים חדשים. "פעם בשנה" נמנה ביניהם. הוא זכה להצלחה גבוהה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום השלישי. במצעד סוף השנה של התחנה הוצב במקום ה-16. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום העשירי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
רם ויאחירב

**רם איבנוביץ' ויאחירב** (ברוסית: **Рем Иванович Вяхирев**; 23 באוגוסט 1934 – 11 בפברואר 2013) היה מהנדס, מדינאי ומנהל סובייטי ורוסי, בשנים 1993–2001 יו"ר מועצת המנהלים של גזפרום.

ויאחירב יזם את הקמת גזפרום כחברה בינלאומית ומנע את העברת השליטה על עתודות האנרגיה הרוסיות וסחר בינלאומי בגז להון זר, כפי שתוכנן באמנת האנרגיה . זכה לכינוי "מלך הגז" של רוסיה.

## ביוגרפיה
רם ויאחירב נולד ב-1934 בכפר בולשאיה צ'רניגובקה, מחוז קויבישב, והיה הילד הבכור במשפחה של מורים כפריים.

ב-1973 פגש את ויקטור צ'רנומירדין, המנהל החדש של מפעל עיבוד הגז באורנבורג. היכרות זו מילאה תפקיד חשוב בקריירה המאוחרת של ויאחירב.

בשנים 1983–1986 – סגן שר תעשיית הגז של ברית המועצות, במקביל ראש טיומנגזפרום.

27 במאי 1986 מונה לסגן השר הראשון של תעשיית הגז של ברית המועצות. יחד עם ויקטור צ'רנומירדין הם הצליחו לשכנע את מועצת השרים של ברית המועצות ליצור את קונצרן הגז הממלכתי גזפרום על בסיס מינגזפרום. בארגון החדש, ויאחירב הופך לסגן יו"ר הדירקטוריון הראשון.

ויאחירב הוא אחד המארגנים העיקריים של הקונגרס העסקי האירופי (מאז 2015 – קונגרס העסקים הבינלאומי). בוועידת ההקמה של ה-EBC ויאחירב נבחר ובמשך חמש שנים (1997–2002) היה נשיא ה-EBC.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גזפרום: אישים
קטגוריה:מיליארדרים רוסים
קטגוריה:מעוטרי עיטור הכוכב של יוגוסלביה
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1934
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2013
בשביל אל הכפר

"**בשביל אל הכפר**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. הוא יצא לאור בשנת 1981, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כרצועה השנייה באלבום האולפן ה-15 של הזמרת, אל הדרך.

## על השיר
"בשביל אל הכפר" נכתב והולחן על ידי שמרית אור וקובי אשרת, שגם הפיק אותו. ב-1 בספטמבר 1981 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-24. ב-24 בנובמבר עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי לאחר ב-22 בדצמבר לאחר ארבעה-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום השני.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:שירים על מקומות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
בן האלוהים (סרט)

**בן האלוהים** (באנגלית: **Son of God**) הוא סרט תנ"כי אפי משנת 2014 בבימויו של כריסטופר ספנסר, והופק על ידי מארק ברנט ורומא דאוני. הסרט מגולל את סיפורו של ישו בתחילת הברית החדשה ומהווה עיבוד קולנועי למיני-סדרת הטלוויזיה ״התנ״ך״, ששודרה במרץ 2013 בערוץ ההיסטוריה. לאחר יציאת הסרט הושקה סדרת טלוויזיה נוספת בשם AD: The Bible Continues.

הסרט הוקרן לראשונה בניו יורק ובאותו היום גם בלוס אנג'לס להוצאה מוגבלת ב-21 בפברואר 2014, ולאחר מכן יצא לאקרנים ב-28 בפברואר 2014, מה שהופך אותו לסרט הנוצרי הראשון שנוצר על ידי אולפני המאה ה-20.

## תגובות וביקורות
הסרט זכה לביקורות מעורבות. הקהל הרחב וגורמים נוצריים (כגון כנסיות ואתרי ביקורות דתיים) שיבחו את הסרט, אך קיבל לרוב ביקורות שליליות ממבקרי המיינסטרים, על הטון הכבד והסגנון האיטי וה “משעמם“ שלו. על אף הביקורות המעורבות, זכה הסרט להצלחה קופתית, והכניס 70 מיליון דולר מול תקציב של 22 מיליון דולר, מה שהפך אותו לסרט הנוצרי השביעי המצליח בכל הזמנים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטים עם מוזיקה מאת הנס צימר
קטגוריה:סרטי 2014
קטגוריה:סרטי נצרות
אוטרי קוואנטרישווילי

**אוטרי ויטלייביץ' קוואנטרישווילי** (ברוסית: **Отари Витальевич Квантришвили**; 27 בינואר 1948 – 5 באפריל 1994) או **אותר קוואנטירשווילי** (בגאורגית: ოთარ კვანტრიშვილი) היה מאפיונר ואיש עסקים רוסי ממוצא גרוזיני. מייסד מפלגת הספורטאים של רוסיה.

היה ידוע בכינוי "אוטריק", והיה אחד המאפיונרים המשפיעים ביותר במוסקבה בשנות ה-90.

## ביוגרפיה
[שמאל|ממוזער|250px|קברם של אוטרי ואמירן קוואנטרישווילי ב[בית העלמין וגנקובסקויה שבמוסקבה.]]
אוטרי נולד בזסטפוני ב-27 בינואר 1948. נולד למשפחתו של נהג קטר חשמלי, אביו הועבר לאחר מכן לעבודה לדפו במוסקבה.

בשנת 1966 אוטרי הורשע באונס ונשלח ל-7 שנות מאסר, ב-1970 עם אבחנה של "סכיזופרניה איטית" הועבר לבית החולים הפסיכיאטרי הכללי בליובלינו.

מאז 1985 עסק בעסקים. בתנאי הקפיטליזם ה"פרוע" של שנות ה-90 רכש מניות במפעלים מסחריים שונים (דיסקוטק, בתי קזינו ועוד).

בפברואר 1994 הקים את מפלגת הספורטאים של רוסיה, שמטרתה הפוליטית הייתה החזרת שלטון החוק במדינה.

ב-5 באפריל 1994 אוטרי נרצח במוסקבה בשלוש יריות מרובה מסחרי בעל קליבר קטן בעת שעזב את מרחצאות קרסנופרסננסקי .

אלכסי שרסטוביטוב (בכינוי "ליושה סולדט") נמצא אשם ברצח. על פי החקירה, סיבת הרצח הייתה הסכסוך בין אוטרי קוונטרשווילי לסרגיי טימופייב ("סילבסטר"), מייסד וראש ארגון הפשע אורחובסקאיה, שנהרג בספטמבר 1994. גרסה אחרת טוענת שאוטרי נפל קורבן למלחמה פלילית בין ארגוני פשע צ'צ'ניים וסלאביים.

אחיו הגדול היה גם מאפיונר ידועה, אמירן קוואנטרישווילי .

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורגים שנפטרו ב-1994
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-1948
קטגוריה:מאפיונרים רוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין וגנקובסקויה
קטגוריה:אנשי עסקים רוסים
רוז'י שנפלד

**רוז'י שנפלד** (בהונגרית: **Schönfeld Rózsi**; פנץ, 30 במאי 1898 – נאג'מארוש, 15 בספטמבר 1980) הייתה רופאה זוכת "פרס המדינה", רופאת נשים-מיילדת יהודייה-הונגרייה. פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית (בקיצור פרס המדינה) היה פרס ממלכתי גבוה שהוקם על ידי המועצה הנשיאותית של הרפובליקה העממית ההונגרית בשנת 1963, אשר הוענק ליחידים או לקבוצות כהוקרה על הישגים מדעיים, כלכליים וטכניים יוצאי דופן בתחום, כמו גם הישגי ריפוי מעולים. מחקריה של שנפלד התפרסמו בכתבי עת מקצועיים בעיקר משנת 1973.

## קורות חייה
רוז'י שנפלד נולדה במשפחה יהודית כבתם של ללאסלו שנפלד (Schönfeld), רופא, ושל גיזלה שיילי (Scheily). היא סיימה את בית הספר התיכון באסוד והמשיכה את לימודיה באוניברסיטת פאזמאן פטר (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבלה את התואר דוקטור לרפואה ב-1926. לאחר מכן, עבדה בבית החולים בעיר בלשגיארמט במשך ארבע שנים, ואז פתחה מרפאה בקרצג יחד עם בעלה. בינתיים קיבלה הסמכה מקצועית כמיילדת וכגינקולוגית. עם הכיבוש הגרמני (מבצע מרגרטה) גורשה למחנה ריכוז באוסטריה, שם הוכשרה לעבוד במפעל בטון. מאוחר יותר ברחה והסתתרה, תחילה בווינה, ולאחר מכן השיגה עבודה כטבחית בקסרקטינים של פקחי המס בקומארום עד לבואם של החיילים הסובייטים (הצבא האדום). במהלך השואה איבדה שלושה עשר מבני משפחתה, כולל אחותה היחידה. לאחר השחרור חזרה לקרצג, שם החלה לעבוד שוב ברפואה. ב-1952 עברה לנאג'מארוש כרופאה מחוזית. היא לקחה חלק בתנועת האיגודים המקצועיים לרפואה ובריאות. בשנת 1973 פרסמה מאמרים ממחקריה.

בעלה הראשון, לאסלו אסטרייכר (1898–1944), היה רופא שיחד עם 70 מחבריו ננרצחו בירי על יד ה-אס אס ליד דברצן. הם התחתנו ב-27 בפברואר 1929 בבודפשט. בעלה השני היה בלה אוהמן (Ohman).

## פרסים והוקרה
* עיטור עובדת בריאות מצטיינת (1963)
* עיטור רופא מצטיין (1964)
* פרס המדינה (1973) - על פועלה בנושאי מרפא ורפואה מניעתית

## הנצחתה
* בשנת 2006 נחנך לוח זיכרון על קיר ביתה דאז בנאג'מארוש.

## לקריאה נוספת
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניה במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
*  (אלה שאנו גאים בהם. מוזיאון עיר הולדתה)
* Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981.  (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* Magyar orvoséletrajzi lexikon. Összeáll. Kapronczay Károly–Közrem. Tóth Magda. Budapest: Mundus Magyar Egyetemi Kiadó. 2004.  (לקסיקון ביוגרפי של רופאים הונגרים)
*  (ד"ר רוז'י שנפלד נזכרת ב-13 בני משפחתה שנרצחו בשואה. אוי אלט. 1973 עיתון הקהילה היהודית של בודפשט)

## קישורים חיצוניים
* תמונתה בהיכל התמונות של מחוז נוגראד
* מקבלי פרס המדינה 1973 בארכיב של MTVA
* רוז'י שנפלד ברישומי הגימנסיה באסוד
## הערות שוליים

קטגוריה:רופאות יהודיות הונגריות
קטגוריה:אסירים במחנות ריכוז
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:יהודים זוכי פרס המדינה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולות השואה: הונגריה
קטגוריה:גינקולוגיות
קטגוריה:גינקולוגים יהודים הונגרים
קטגוריה:מיילדות
קטגוריה:הונגריות שנולדו ב-1898
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1898
קטגוריה:נפטרות ב-1981
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1981
פארקפילד

**פארקפילד** (באנגלית: **Parkfield**) היא נקודה מיושבת בשטח גלילי במחוז מונטריי  שבקליפורניה. עיקר פרסומה הוא בסדרת רעידות אדמה שהתרחשו בסמוך לה בהפרשי זמן קצובים, אשר היוו ועדיין מהווים מוקד למחקר ארוך שנים של המכון הגאולוגי האמריקאי.

## גאוגרפיה והסביבה
פארקפילד ממוקמת על רכס דיאבלו , שהוא חלק משרשרת הרי החוף, ואשר מגביל את עמק סן חואקין  ממערב לו. גובה הנקודה הוא 466 מטר מעל פני הים ובצמוד לנחל בשם Little Cholame Creek. אוכלוסיית המקום מונה 18 תושבים. המקום הוא ביתם של למעלה מ-200 מינים של ציפורים, של צבי זנב שחור , שונר מצוי, פומת ההרים, חזיר בר, ומינים בסכנת הכחדה כגון סלמנדרית הנמר הקליפורנית , ירבוען ועוד.

## היסטוריה
המתיישבים הראשונים באזור היו האינדיאנים של שבט יוקוט . הם חיו כאן עונתיוּת כדי לצוד ולאסוף בלוטים, וקראו לעמק "Choleme", כלומר "היפה" בשפת ה"טאצ'י יוקוטס" . המתיישבים הלבנים הראשונים הגיעו לאזור בשנת 1854 ואחריהם הגיע זרם קבוע של מתיישבים. עד תחילת המאה ה-20 התגלו במקום מרבצי כספית ופחם, והתקווה לגילוי נפט הפכה את פארקפילד לעיירה חזקה שמנתה 900 איש. עם זאת, השגשוג של פארקפילד היה קצר מועד. מכרות הכספית התרוקנו ומכרות הפחם הוצפו, ובסופו של דבר הותירו מאחור רק את בעלי הקרקעות שגם הם בסופו של דבר נטשו את השטח. כיום בַּמקום בית קפה שמשמש גם כאכסניה שמציעה מספר חדרים ללינת תיירים, עוברי אורח וחוקרים.

## גאולוגיה
[ממוזער|פסל סביבתי בפארקילד, שמציג את כמות ההסטה היחסית הימנית לאורך [העתק סן אנדראס|העתק סן אנדריאס המתקיימת במקום.]]
פארקפילד שוכנת לאורך העתק סן אנדריאס, אחד השברים הארוכים והפעילים ביותר בארצות הברית. הביטוי על פני השטח של ההעתק מופיע בעיירה כערוץ נחל יבש עונתי. ההעתק מבטא את הפער שנוצר בין הלוח הצפון אמריקאי שנע דרום מזרחה ביחס ללוח הפאסיפי שנע צפון מערבה ביחס ללוח צפון אמריקאי. במקום ישנו גשר מעל לנחל עם מזחים משני הצדדים שהוסטו יותר מחמישה מטרים זה מזה בגלל זחילה/הסטה א-סייסמית מאז בניית הגשר בשנת 1936. תמונות הלוויין של גוגל מראות שהגשר הוחלף מאז פרסום הממצא. עם זאת, הרציפים המערביים של הגשר נותרו מוסטים צפונה. השילוט על הגשר מודיע לנהגים שהם חוצים את קו הגבול בין שני הלוחות הטקטוניים הללו.

מאז שנת 1857 לפחות, חוותה פארקפילד רעידות אדמה במגניטודה 6 ומעלה בערך כל 22 שנים. החל משנות ה-70 של המאה ה-20, לאחר שרעידת אדמה נוספת במגניטודה 6 התרחשה במקום בשנת 1966, המכון הגאולוגי של ארצות הברית השקיע עבודה רבה בהטמנת חיישנים סייסמיים שונים באזור, כדי לעקוב אחרי התנהגות קרום כדור הארץ במקום. בשנת 1985 המכון חזה שתהיה רעידת אדמה בגודל דומה במקום עד 1993, אך אירוע כזה לא התרחש עד ה-28 בספטמבר 2004, כאשר רעידת אדמה במגניטודה של 6.0 התרחשה בשעה 10:15 זמן מקומי. לא היו נפגעים ברעידה זו. בשנת 2002 התחיל במקום מיזם מחקרי נוסף שמטרתו להעמיק את איסוף הנתונים הגאולוגיים אודות העתק סן אנדריאס, לצורך חיזוי רעידות אדמה עתידיות. אתר המחקר מורכב משני קידוחים משני צידיו של ההעתק: האחד בעומק של 2.2 קילומטרים והשני בעומק 3.2 קילומטרים. בתוך הקידוחים ובעומקים שונים הותקנו חיישנים סייסמיים נוספים לאלו שמוקמו באזור פארקפילד עד אז.

עקב תשומת הלב הרבה שהמקום תופס בקרב מדעני כדור הארץ, אנשי המקום מפרסמים את עצמם כבירת רעידות האדמה של העולם (ראו בתמונה הראשית למעלה).

## ראו גם
* רעידות האדמה בפארקפילד
* התצפית העמוקה של שבר סן אנדראס
* טקטוניקת הלוחות

## קישורים חיצוניים
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:קליפורניה: יישובים שאינם כפופים לממשל עירוני
אל הדרך (שיר של אילנית)

"**אל הדרך**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. הוא יצא לאור בשנת 1982, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כרצועה השישית וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-15 של הזמרת, אל הדרך.

## על השיר
"אל הדרך" נכתב והולחן על ידי שמרית אור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-2 במרץ 1982 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-24. ב-21 באפריל עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי, שם שהה שלושה שבועות רצופים. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-7 ביולי לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום החמישי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע למקום הראשון.

## גרסאות כיסוי
*בשנת 1994 השיר בוצע על ידי נורית הירש, יעל אבקסיס ועוד כמה ילדים במסגרת קלטת הילדים "עולם קטן".

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
נחמה (שיר)

"**נחמה**" הוא שיר של רחל שפירא ונורית הירש.

הוא הוקלט לראשונה על ידי אילנית, ויצא לאור כסינגל בשנת 1982, כרצועה החמישית באלבום האולפן ה-15 של הזמרת, "אל הדרך".
לאחר מכן הוקלט גם על ידי חוה אלברשטיין ויצא בשנת 1983 באלבומה "נמל בית".

## על השיר
"נחמה" נכתב והולחן על ידי רחל שפירא ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-29 ביוני 1982 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-25. ב-18 באוגוסט עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-6 באוקטובר לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום ה-18. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע למקום השלישי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
ג'ון קלהון פיליפס

**ג'ון קלהון פיליפס** (באנגלית: **John Calhoun Phillips**; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל אריזונה השלישי בשנים 1929–1931.
## קורות חייו
ג'ון קלהון פיליפס נולד בוורמונט, אילינוי. ב-1893 הוא סיים את לימודיו בקולג' הדינג והתקבל ללשכת עורכי הדין של אילינוי. ב-1898 עבר פיליפס לאריזונה, שם הוא עסק בעריכת דין במגזר הפרטי, ובאותו זמן עבד כפועל בניין כדי להרוויח את מחייתו. הוא סייע לבנות את בנין הקפיטול של אריזונה, שבהמשך ישמש אותו כמושל. בשנים 1902–1912 הוא כיהן כשופט שלום. בשנים 1916–1922 הוא כיהן כחבר בית הנבחרים של אריזונה, ולאחר מכן ועד 1924 כחבר הסנאט של אריזונה.
ב-1929, במהלך השפל הגדול, נבחר פיליפס כמושל אריזונה. הוא היה פעיל מאוד בהקמת מערכת הספריות המחוזיות, נציבות נהר הקולורדו, המשרד המדינתי לזיהוי פלילי, ומחלקת הפנאי והדיג של אריזונה. במהלך תקופת כהונתו כמושל הוא סירב להעלות את שכר השופטים במדינה מסיבות פוליטיות.

כמי שנחשב כאדם לא נאה למראה, אך עם חוש הומור, התייחס פיליפס לעצמו כ"איש המכוער ביותר באריזונה". ג'ון קלהון פיליפס נפטר ב-25 ביוני 1943 כתוצאה מהתקף לב בעת שעסק בדיג באגם מרי שליד פלגסטף. הוא נטמן בבית הקברות גרינווד שבפיניקס.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 51-52.


## קישורים חיצוניים

* ג'ון קלהון פיליפס אתר אגודת המושלים הלאומית 
* ג'ון קלהון פיליפס באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:מושלי אריזונה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי בית המחוקקים המדינתי של אריזונה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1870
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1943
מסילת הרכבת המהירה החראמית

300px|ממוזער|שמאל|מפת הקו
**מסילת הרכבת המהירה החראמית** (בערבית: **قطار الحرمين السريع**, מוכרת גם כ**מסילת הרכבת המערבית** או כ**מסילת הרכבת המהירה מכה-מדינה**) היא מסילת רכבת באורך של 453 קילומטר במערבה של ערב הסעודית. היא מחברת בין ערי הקודש מכה ואל-מדינה דרך העיר הכלכלית המלך עבדאללה והעיר ג'דה. המסילה כוללת מסעף של 3.75 קילומטר אל נמל התעופה הבין-לאומי המלך עבד אל-עזיז שבג'דה. היא דו-נתיבית ומאפשרת נסיעת רכבות במהירות של עד ל-300 קילומטר לשעה ונסיעה בין מכה לאל-מדינה בתוך כשעתיים.

בניית המסילה החלה במרץ 2009. היא תוכננה להיפתח לתנועה ב-2012 אך נפתחה רק ב-11 באוקטובר 2018. עלות הקמתה הגיעה ל-9.4 מיליארד דולר.

הקו צפוי להוביל עד 60 מיליון נוסעים בשנה, מהם 3–4 מיליון עולי רגל לערי הקודש, ועל ידי כך להקל על עומס התנועה אליהן בכבישים. קו הרכבת איננו מחובר למערכת הרכבת התחתית של מכה.

שלב הבנייה הראשון של המסילה נמסר בידי חברות קבלניות מסין, ערב הסעודית, צרפת וטורקיה. תאגיד סעודי-ספרדי משותף נבחר לספק את הציוד הנייד למסילה (35 רכבות חשמליות, שבכל אחת 417 מושבי נוסעים) ולתפעל את הקו למשך 12 שנים.

במסגרת הקמת המסילה הוקמו חמש תחנות נוסעים (ארבע בערים שבהן עובר הקו ואחת בנמל התעופה של ג'דה), 55 גשרים, כ-95 מעברים מעל המסילה ומתחתיה עבור כלי רכב וגמלים ושלושה אתרי דפו.

ב-29 בספטמבר 2019, פחות משנה לאחר פתיחת הקו, פרצה שריפה גדולה אשר החריבה את תחנת ג'דה. נדרשו למכבי האש 12 שעות על מנת להשתלט על האש. כדי לאפשר את המשך השימוש בקו היה צורך לבנות מעקף של 1.5 קילומטר סביב התחנה ההרוסה.

בתקופת מגפת הקורונה הושבתה זמנית הפעילות בחלק מן הקו.

## קישורים חיצוניים

* 
* כתבה על חנוכת המסילה, באתר הגארדיאן 

חראמית
קטגוריה:ערב הסעודית: תחבורה
קטגוריה:מכה
קטגוריה:ג'דה
דונר חרונינגן

**דונר חרונינגן** היא קבוצת כדורסל הולנדית מהעיר חרונינגן, המשחקת בליגה הבלגית הולנדית.

המועדון הוא מבין המוצלחים בהולנד וזכה ב7 אליפויות ו7 גביעים והישג השיא שלה באירופה הוא הגעה לחצי גמר היורופקאפ ב-2018.

## היסטוריה
הקבוצה הוקמה ב-1951. לאחר שנים רבות של חוסר הצלחה בזירה המקומית, זכתה הקבוצה בשנת 1982 באליפות ראשונה, לאחר מכן חוותה מספר שנים נוספות של חוסר הצלחה ואף ירידת ליגה, הקבוצה שחזרה את הישג השיא שלה וזכתה באליפות שנייה בשנת 2004, ובגביע ראשון בשנת 2005, מאז אותה שנה הפכה הקבוצה למועמדת קבועה לתואר וזכתה ב-5 אליפויות וב-6 גביעים.

ההופעה הראשונה של הקבוצה במפעלים אירופאים הייתה בשנת 2005 כאשר השתתפה בגביע יול"ב אך התקשתה להגיע לשלבים המאוחרים במפעלים השונים כדוגמת היורוצ'לנג', ליגת האלופות בכדורסל, והיורופקאפ. בשנת 2018 הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה, כאשר העפילה לחצי גמר היורפקאפ שבו הפסידה לרייר ונציה האיטלקית.

## תארים והישגים
* '''ליגת העל ההולנדית'''**:**
** אליפות (7): 1982, 2004, 2010, 2014, 2016, 2017, 2018
** סגנות: 1988, 2006, 2011, 2015, 2019, 2023
* **[[הגביע ההולנדי בכדורסל|הגביע ההולנדי]]:**
** זכייה (7): 2005, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2022
** סגנות: 1997, 2000, 2007
* '''הליגה הבלגית הולנדית'''**:**
** סגנות: 2022

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קבוצות כדורסל הולנדיות
קטגוריה:הולנד: מועדוני ספורט
קטגוריה:חרונינגן (עיר)
יואל מנוביץ

הרב **יואל מנוביץ** (מכונה בפי תלמידיו "**רֵבּ** **י֫וֹאֵל**"; נולד בח' במרחשוון ה'תשכ"ז, 22 באוקטובר 1966) הוא ראש ישיבת הגולן בחיספין וחבר הנהלת איגוד ישיבות ההסדר, מתלמידיו המובהקים של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא.

## ביוגרפיה
נולד בירושלים בשנת תשכ"ז כחצי שנה לפני מלחמת ששת הימים לצבי ורבקה מנוביץ, סופרת במאית ומחזאית (בתו של הרב דב מעייני – רבה של מגדיאל).

למד בישיבה התיכונית שעלבים, בסיום לימודיו בישיבה התיכונית המשיך לישיבת כנסת חזקיהו בכפר חסידים, ולאחר קצת יותר משנה עבר לישיבת מרכז הרב, שם למד אצל הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, והיה לאחד מתלמידיו המובהקים. הוא גם תלמידו של הרב שאול ישראלי.

בשנותיו בישיבת מרכז הרב היה שותף בארגון אל עמי בראשותו של הרב יהושע צוקרמן, וערך סמנריונים וימי לימוד בתורת הרב קוק יחד עם הרב אלישע וישליצקי.

בשנת ה'תשנ"ח החל לשמש כר"מ בישיבת הגולן בחיספין בראשות הרב אמנון שוגרמן, שם לימד את בני שיעור ד' גמרא וכתבי הראי"ה קוק. עם פרישתו של הרב שוגרמן בשנת ה'תשע"ב מראשות הישיבה, התמנה הרב מנוביץ לשמש כראש הישיבה.

הרב מנוביץ היה ממובילי הקמת תלמוד תורה "גולני" ביישוב, הנחשב כשלוחה של ישיבת הגולן. בשנת ה'תשע"ו פתח מסלול לשילוב בחורי ישיבה ביחידת 8200 בחיל המודיעין. שימש כנשיאה של הישיבה במבוא דותן, אשר היוותה שלוחה של ישיבת הגולן, ונועדה לחזק את ההתיישבות היהודית בצפון השומרון. בשנת תשע"ח נבחר הרב מנוביץ לשמש כחבר הנהלת איגוד ישיבות ההסדר. בנוסף לתפקידו כראש ישיבה, מעביר הרב מנוביץ שיעורים בנושאים שונים ובכללם בכנסי ימי עיון לתנ"ך, וכן מפרסם מאמרים בכתב העת "קול ברמה", שיוצא על ידי ישיבת הגולן.

### חיים אישיים
הרב מנוביץ נשוי לאורלי, בתו של הרב פרופסור כרמי הורוביץ, ולהם שבעה ילדים. גיסו הוא הרב יעקב אלימלך, ראש ישיבת שבות ישראל לצעירים.

## קישורים חיצוניים
* שיעורים בתנ"ך, באתר בני ציון
* שיעורים, באתר יוטיוב
* 
* שיעורים, באתר ICast
* שיעור על שבועות בישיבת קריית שמונה
* ראיון הלכתי, באתר גלי צה"ל
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי הישיבה התיכונית שעלבים
קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא
קטגוריה:תלמידי הרב שאול ישראלי
קטגוריה:ראשי ישיבות הסדר
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:רבני ישיבת הגולן
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת חזקיהו-כפר חסידים
UWU

**uwu** הוא רגשון המייצג פנים כאשר שתי האותיות "u" מייצגות עיניים עצומות והאות "w" מייצגת פה. הרגשון משמש להבעת רגש חם, שמחה או חיבה.
ממוזער|דוגה ל-UWU (עם סימני סומק)

## שימוש וגרסאות
"uwu" משמש לעיתים קרובות לציון חמידות, אושר או רוך. לשימוש מופרז בו יכול להיות גם אפקט שנועד לעצבן את הנמען שלו. הרגשון היה פופולרי במה שמכונה "פאנדום פרוותי".

לצד "uwu" קיימת גם הגרסה "owo", העשויה להביע חמידות, אך גם סקרנות ותמיהה. שתי האותיות "o" מייצגות עיניים פקוחות. "owo" נוצר ב-2016, וצבר פופולריות ב-2018. הוא משמש לפעמים גם לטרולינג.
ממוזער|דוגמה לאימוג'י OWO

### שימושים בולטים
בשנת 2018 חשבון הטוויטר הרשמי של היישום צייץ "uwu" בתגובה לציוץ של אמן.

## הערות שוליים

קטגוריה:אמוג'י
קטגוריה:מילים וביטויים בתרבות האינטרנט
שיר על נחלים

"**שיר על נחלים**" (מוכר גם כ"**מי הנחלים**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית בשנת 1983. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים הד ארצי בשנת 1984, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן ה-17 של הזמרת, "אולי עוד פעם".

## על השיר
"שיר על נחלים" נכתב על ידי רחל שפירא והולחן על ידי הנרי ברטר, שגם הפיק אותו. הוא בנוי משני בתים, ולאחר כל אחד מהם מבוצע הפזמון. בשיר מדמה הדוברת את מי הנחלים לדבר מרגיע ומאחד. "שיר על נחלים" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום החמישי. במצעד סוף השנה של התחנה הגיע למקום ה-26. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השישי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי הנרי ברטר
קטגוריה:שירים על אוקיינוסים וימים
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
תצלום ישן

"**תצלום ישן**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1983 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

## על השיר
"תצלום ישן" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור והנרי בראטר, שגם הפיק אותו. עלילת השיר מספרת על חיי הילדות של אילנית. בגיל חמש עברה משפחתה לברזיל לעיר סאו פאולו. לאורך הבתים היא מספרת על משפחתה, ובפעם הראשונה היא משתמשת בשמה הפרטי חנה. "תצלום ישן" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום השלישי. במצעד סוף השנה של התחנה הגיע למקום ה-28. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השלישי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים על ברזיל
קטגוריה:שירים על משפחות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
גונץ (סדרת לוויינים)

**גונץ** (ברוסית: **Гонец**, שליח) היא סדרת לווייני תקשורת שפותחה ברוסיה על בסיס סדרת לווייני תקשורת צבאית סובייטית סטרלה.

מטרת המערכת היא העברת נתונים לאזורים מרוחקים בהם רשת סלולרית אינה מתפקדת, העברת נתונים של מערכת גלונאס וכיוצא בזה. הצרכנים העיקריים של המערכת הם מוסדות ממשלה וחברות ממשלתיות. לשימוש במערכת נדרשת התקנת טרמינל אצל צרכן.

הלוויינים פועלים במסלול גאוסטציונרי.

בשנת 1989 ביוזמת "מערכות המידע הלווייניות רשטניוב", מתכנני מערכת "סטרלה", החלה הסבה לווייני מערכת "סטרלה" לצרכים אזרחיים. בשנת 1994 לוויינים אלו נכללו בתוכנית של רוסקוסמוס והוחלט לנצל לצרכים אלו 12 לוויינים שהיו מיועדים למערכת "סטרלה" שטרם שוגרו.

השיגור הראשון בוצע בשנת 1996. כל שיגור כלל 3 לוויינים. בשנת 2005 החלו שיגורים של לווייני הדור השני "גונץ M".

משקל לוויין של הדור הראשון היה 240 ק"ג ושל הדור השני 280 ק"ג. לוויין של הדור השני צויד במדחף לעדכון מסלול ומערכת העברת נתונים משודרגת.

לווייני הדור הראשון שוגרו מקוסמודרום פלסצק בעזרת משגר ציקלון 3. לוויינים של הדור השני משוגרים מאותו מקום בעזרת משגרים שונים.

בתכנון המערכת הייתה צריכה לכלול 24 לוויינים. המערכת לא הגיע לשלב זה של פיתוח וכיום, בקיץ 2023 היא כוללת 18 לוויינים. הדבר גורם לעיקובים בהעברת הנתונים באזורים טרופיים, אך ביתר האזורים ובעיקר בצפוניים תפקוד תקין. עד לשנת 2025 מתוכנן לשגר עוד 9 לוויינים, כולל לוויין ראשון מהדור השלישי.

מערכת בקרה של המערכת כוללת תחנות במוסקבה, יוז'נו-סחלינסק ומחוז קרסנויארסק.

## קישורים חיצוניים

* תיאור לוויינים
* תיאור שיגורים

קטגוריה:לוויינים רוסיים
קטגוריה:לווייני תקשורת
קטגוריה:מערכי לוויינים
סמואל שורט

**סמואל שורט** (באנגלית: **Samuel Short**; נולד ב-17 בספטמבר 2003) הוא שחיין אוסטרלי, אלוף העולם (פוקואוקה 2023) וסגן אלוף העולם (סינגפור 2025) במשחה ל-400 מטר חופשי.

## ביוגרפיה
שורט נולד וגדל בקווינסלנד שבאוסטרליה.

### 2022
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה בסוף יוני 2022 זכה שורט במדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:03.50 דקות. נוסף לעך, הוא סיים במקום תשיעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:48.28 דקות ובמקום 14 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:10.14 דקות.

במשחקי חבר העמים שנערכו בברמינגהאם, אנגליה באוגוסט זכה במדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 14:48.54 דקות, לפני דניאל וויפן מאירלנד שקבע שיא לאומי חדש של 14:51.79 דקות ומדליית כסף במשחה 400 מטר חופשי בתוצאה של 3:45.07 דקות.

### 2023
#### אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי 2023 זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:40.68 דקות, לפני אחמד חפנאווי מתוניסיה שקבע שיא אפריקה חדש של 3:40.70 דקות ולוקאס מרטנס מגרמניה (3:42.20 דקות), מדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אוקיאניה חדש של 7:37.76 דקות, אחרי אחמד חפנאווי שקבע שיא אישי חדש של 7:37.00 דקות ולפני רוברט פינק מארצות הברית שקבע שיא אמריקה חדש של 7:38.67 דקות ומדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 14:37.28 דקות, אחרי אחמד חפנאווי שקבע שיא אפריקה ושיא אליפות חדש 14:31.54 דקות ורוברט פינק שקבע שיא אמריקה חדש של 14:31.59 דקות.

### 2024
באולימפיאדת פריז סיים במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:42.64 דקות.

## שיאים אישיים
### בריכה אולימפית
* 200 מטר חופשי: 1:47.35 דקות (2022)
* 400 מטר חופשי: 3:40.68 דקות (2023)
* 800 מטר חופשי: 7:37.76 דקות (2023)
* 1500 מטר חופשי: 14:37.28 דקות (2023)

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:אלופי עולם בשחייה
קטגוריה:שחיינים אוסטרלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-2003
אלון פוטרמן

**אלון פוטרמן** (נולד ב-1982) הוא יזם חברתי, מנכ"ל הקרן לשיקום כפר עזה. היה מנכ"ל קרן היסוד והמנכ"ל המייסד של תלמ"א – התוכנית הלאומית למצוינות באנגלית.

## ביוגרפיה
פוטרמן נולד בניו יורק וגדל באשקלון. למד בבית הספר התיכון בקבוצת יבנה. הוא שירת כלוחם ומפקד בנח"ל, במסגרת גרעין של תנועת הנוער נוע"ם בה גדל. בעל תואר ראשון ותואר שני בממשל ומדיניות ציבורית מהמרכז הבינתחומי הרצליה, שם היה מלגאי של אייסף – הקרן הבינלאומית לחינוך.

פוטרמן ייסד את הפורומים לחינוך בדרום, שימש כמזכיר ועדת דורנר שקבעה את מדיניות החינוך המיוחד, והוביל את המיזם המשותף לצה"ל ומשרד החינוך "דרך ארץ ושמיים" בשנת ה-60 של מדינת ישראל. בשנים 2005–2009 שימש יועץ לשרת החינוך פרופ' יולי תמיר שימש כיועצה הבכיר לענייני הכנסת, הממשלה וחינוך מיוחד. משמש כשופט וחבר הוועדה הציבורית בתחרות המורה של המדינה.

בשנת 2014 ייסד ושימש כמנהל התוכנית הלאומית למצוינות באנגלית (תלמ"א), הפועלת ברשויות המקומיות בפריפריה ובשיתוף משרדי ממשלה. הוא שימש בתפקיד עד שנת 2022.

פוטרמן חבר במספר דירקטוריונים בהתנדבות, ובהם ארגון הידידים של נכי צה"ל, "לוחמים ללא גבולות".

הוא מרצה למנהיגות חינוכית בקורסי פיקוד שונים במערכת הביטחון. ספרו הראשון ״מכל מלמדי" יצא לאור בשנת 2020.

ב-2020 קיבל את פרס "איש השנה" של עמותת עלם , ואת "אות המופת החברתי" בכנס ישראל-שדרות לחברה. הוא גם דורג ברשימת "40 מתחת ל-40" של מגזין גלובס, וכאחד מ"האנשים של המדינה" לשנת 2022 בוועידת ידיעות אחרונות.

בשנים 2022–2023 שימש במשך כשנה כמנכ"ל קרן היסוד.

פוטרמן ייסד וניהל בשנים 2010–2019 את תוכנית ההסברה הבינלאומית "שגרירי אל על", במסגרתה טייסי ודיילי חברת "אל על" יוצאים למשימות הסברה בשהותם בתפקיד בחו"ל. הוא עורך ומגיש את הפודקסט "בן של | בת של" מבית עושים היסטוריה.

מאז אוקטובר 2023 הוא עומד בראש הקרן לשיקום כפר עזה, שגייסה עשרות מיליוני שקלים.

באוגוסט 2025 מונה להוביל את הצמיחה האסטרטגית לשיקום המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, שנפגע מטיל בליסטי ששוגר מאיראן, במהלך מבצע עם כלביא.

בשנים 2024–2025 הוא דורג כאחד מ-50 היהודים המשפיעים בעולם על ידי עיתון הג'רוזלם פוסט

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* טובים השניים: פודקאסט על כוחותיהם של השורדים את ה-7.10 בכפר עזה, ויכולתם לתת כוחות לאחרים באתר רשת ALL IN
* לשחרר את הדב: ספיישל כפר עזה לאחר סיור עם אלון פוטרמן ברחבי הקיבוץ

## הערות שוליים

קטגוריה:יזמים חברתיים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
יהושע ברוק

**יהושע (שיקה) ברוק** (כ"ב בטבת ה'תרע"ב, 12 בינואר 1912 – ב' באב ה'תשל"ז, 17 ביולי 1977) היה ראש המועצה האזורית יואב.

## ביוגרפיה
נולד בפולין (אז בתחומי האימפריה הרוסית) לאליעזר ומרים.
היה חבר גרעין "גבעת גנים" של השומר הצעיר, שייסד את קיבוץ נגבה, ובראשית הדרך היה גזבר הגרעין וסדרן עבודה.

ב-1941 נבחר להנהלת קיבוץ נגבה. ב-1946 נשלח לגרמניה מטעם "פלוגות הסעד" לסייע לשארית הפליטה באירופה. במלחמת העצמאות נמנה עם מגיני נגבה, ומדי שנה ארגן עצרת ב-12 ביולי לציון הקרב על נגבה.

ב-1949 נבחר להנהלת אגודת קיבוצי השומר הצעיר. הוא הקים בנגבה מוסד חינוכי אזורי על שם מגיני נגבה, וניהל אותו במשך מספר שנים. כמו כן היה ממקימי מפעל הפלסטיק צ.ל.פ בקיבוץ.

בנובמבר 1961 נבחר לכהן כראש המועצה האזורית יואב, אך בחירתו בוטלה חודשיים לאחר מכן על ידי משרד הפנים בשל העובדה שלא היה חבר מועצה בזמן בחירתו. בשל כך, נציג נגבה במועצה התפטר וברוק נכנס במקומו, ואז הועמד שוב לבחירה ונבחר לראשות המועצה כדין. ב-1965 נבחר בשנית לתפקיד.

ב-11 בפברואר 1963, בעודו נוהג ברכב ליד משואות יצחק, פגע בתחנת אוטובוס ופצע ארבעה בני אדם שהמתינו בה, אך נמלט מהמקום ולא הגיש סיוע לנפגעים. כמה ימים מאוחר יותר, הסגיר את עצמו לתחנת המשטרה באשקלון, ושוחרר בערבות. במשפטם טענו יושבי המכונית (בהם יעקב וילן) כי לא הבחינו בנפגעים בעת האירוע. בתום המשפט, הורשע בארבע עבירות תנועה, והושת עליו קנס של 1500 לירות ישראליות וכן רישיונו נשלל לשלושה חודשים בפועל ושלוש שנים על תנאי. כמו כן, נתבע בתביעת נזיקין על ידי הנפגעים מהתאונה.

לאחר כהונתו כראש מועצה שימש כמנהל מחלקת הקליטה בהתיישבות במשרד לקליטת עלייה. במסגרת זו סייע לקליטתם של עולים חדשים, גם מיהודי ארצות האסלאם, בקיבוצים.

נספה בתאונת דרכים בצומת שער הגיא יחד עם בנו יואב ואישה נוספת ונטמן בבית הקברות בנגבה.

## חיים אישיים
היה נשוי לחנה לבית הולצמן, ולהם נולדו שלושה ילדים. בנם עלי ברוק הוא סגן אלוף במילואים ופעיל חברתי.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:ראשי מועצה אזורית יואב
קטגוריה:נגבה: אישים
קטגוריה:אישי ציבור ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:מורשעים בעבירות תנועה בישראל
קטגוריה:עובדי המשרד לקליטת עלייה
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בנגבה
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977
אליפות אירופה באתלטיקה עד גיל 18

**אליפות אירופה באתלטיקה עד גיל 18** היא תחרות שמאורגנת על ידי התאחדות האתלטיקה האירופאית (European Athletics). באליפות, שמתקיימת אחת לשנתיים, מתחרים אתלטים ואתלטיות אירופאים עד גיל 18 (בני 18 ומטה ב-31 בדצמבר בשנת התחרות). בעת הקמתה הייתה ידועה התחרות כ**אליפות אירופה לנוער באתלטיקה**, ובשנת 2018 שונה שמה לאליפות אירופה באתלטיקה עד גיל 18. 

התחרות משמשת כאליפות קטגוריית הגיל השלישית שמאורגנת באירופה, בהמשך לאליפות עד גיל 20 (נערכה לראשונה ב-1970) ואליפות עד גיל 23 (נערכה לראשונה ב-1997). כל מדינה רשאית לשלוח שני ספורטאים לכל היותר לכל מקצוע. 

## האליפויות

## טבלת מדליות
הטבלה כוללת מדליות מ-2016 עד 2024.

## ישראל באליפות
ב-2022 נערכה האליפות באצטדיון גבעת רם בירושלים, ובמהלכה זכה נועם ממו במדליית הכסף בריצת 800 מטר. הייתה זו המדליה הראשונה של אתלט ישראלי במסגרת האליפות. שנתיים לאחר מכן, באליפות שהתקיימה ב-2024 בבאנסקה ביסטריצה, סיים ניקיטה מירקין במקום השני בקפיצה במוט לאחר שעבר גובה של 5 מטרים.

## קישורים חיצוניים
* 
*האתר הרשמי

קטגוריה:תחרויות אתלטיקה
קטגוריה:אליפויות אירופה בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט לנוער וצעירים
פריוויני היילו

**פריוויני היילו** (באנגלית: **Freweyni Hailu**; נולדה ב-12 בפברואר 2001) היא אתלטית אתיופית, אלופת העולם באולם (גלאזגו 2024) בריצת 1500 מטר, אלופת העולם באולם (נאנג'ינג 2025) בריצת 3000 מטר, וסגנית אלופת העולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 800 מטר.

## קריירה
היילו נולדה וגדלה באתיופיה.

### 2021
#### מקום רביעי במשחקים האולימפיים
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:57.60 דקות.

### 2022
#### סגנית אלופת העולם באולם בריצת 800 מטר
באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד, סרביה במרץ 2022 זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 2:00.54 דקות, אחרי אג'יי וילסון מארצות הברית (1:59.09 דקות) ולפני האלימה נאקאי מאוגנדה (2:00.66 דקות).

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית בחודש יולי סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.28 דקות ובמקום 11 בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:00.11 דקות.

### 2024
#### אלופת עולם באולם בריצת 1500 מטר
באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממלכה המאוחדת ב-3 במרץ 2024 זכתה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.46 דקות, לפני ניקי הילץ (4:02.32 דקות) ואמילי מקיי (4:02.69 דקות), שתיהן מארצות הברית.

### 2025
#### אלופת עולם באולם בריצת 3000 מטר
באליפות העולם באולם שנערכה בנאנג'ינג שברפובליקה העממית של סין במרץ זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר בתוצאה של 8:37.21 דקות, לפני שלבי אוליהן מארצות הברית (8:38.26 דקות) וג'סיקה האל מאוסטרליה (8:38.28 דקות). 

## שיאים אישיים
;אצטדיון
* ריצת 800 מטר: 1:57.57 דקות (2021)
* ריצת 1500 מטר: 3:55.68 דקות (2023)
* ריצת 2000 מטר: 8:19.98 דקות (2025), **שיא אתיופיה**
* ריצת 3000 מטר: 5:25.86 דקות (2021)
* ריצת 5000 מטר: 14:20.61 דקות (2024)

;אולם
* ריצת 800 מטר: 2:00.46 דקות (2023)
* ריצת 1500 מטר: 3:55.28 דקות (2024)
* ריצת 3000 מטר: 8:19.98 דקות (2025)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטיות אתיופיות
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:רצות למרחקים בינוניים
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ילידות 2001
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-2001