open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שדה הקרב המשולב

[220px|ממוזער|מטוסי קרב, טנקים וחיל רגלים פועלים יחדיו, [מלחמת וייטנאם, 1963]]
**שדה הקרב המשולב** (באנגלית: Joint Warfare או Combined Arms) הוא הכינוי לטקטיקה קרבית אשר משלבת כוחות מזרועות, חילות ויחידות שונות בכוחות המזוינים של המדינה להשגת תוצאה אופטימלית בשדה הקרב. שיטה זו מאפשרת לנצל את היתרונות היחסיים של כל מרכיב, כאשר במבחן התוצאה השלם הוא גדול מסכום חלקיו.

דוקטרינה זו של אחדות המאמץ הלאומי פירושה שהעוסקים בקרב המשולב חייבים להכיר בחשיבותו של התהליך הבין-סוכני, בין-זרועי ובין -חילי כולל סדרי העדיפויות, היכולות והמשאבים של סוכנויות אחרות שאינן משולבות בתכנון הצבאי.

מחלקת ההגנה של ארצות הברית כוללת את המרכיבים הבאים בדוקטרינה שלה: פיקוד ושליטה, מודיעין, כוח אש, תנועה ותמרון, הגנה ולוגיסטיקה. נאט"ו מוסיפה גם שיתוף פעולה צבאי-אזרחי.

שילוב כוחות זה מקובל עוד מהעת העתיקה והגיע לשיאו בצבא הרומי. בעת החדשה בלט במיוחד בצבא הגרמני בשתי מלחמות העולם ובמיוחד בטקטיקת הבליצקריג שהגרמנים הפעילו בהצלחה עד אמצע מלחמת העולם השנייה. בהמשך, הקרב המשולב הפך לסימן הכר של הצבאות המודרניים בעת המלחמה הקרה ואחריה. טקטיקה זו נמצאת בשימוש נרחב גם בצה"ל כך למשל, בכל גדוד שריון יש פלוגת חי"ר (מסייעת).

## מינוחים
### מבצעים משולבים
מבצעים משולבים (Joint Operations) היא דוקטרינה צבאית המעדיפה את שילובן של הזרועות השונות בכוחות המזוינים של המדינה לפיקוד אחד מאוחד. הקרב המשולב הוא בעצם סוג של לוחמה משותפת בקנה מידה לאומי גדול, שבו כוחות משלימים מצבא היבשה, חיל הים, חיל האוויר והכוחות המיוחדים נועדו לעבוד יחד בפעולות משותפות ולא לתכנן ולבצע מבצעים צבאיים נפרדים זה מזה.

### מבצעים משותפים
מבצעים משותפים (Combined Operations) הוא מונח צבאי המתייחס למבצעים המנוהלים על ידי כוחות של שתי מדינות או יותר הפועלות יחד כבעלות ברית למען השגת יעד אסטרטגי משותף, תוך שיתוף פעולה אסטרטגי ומבצעי ולעיתים טקטי. הוא כולל אינטראקציה בין יחידות וכוחות היבשה, הים והאוויר, או שיתוף הפעולה בין רשויות צבאיות ואזרחיות. לדוגמה בפעולות כוחות משלוח למלחמה בטרור, לשמירת השלום, או לסיוע באסון טבע.

## ראו גם
*היחידה הרב-ממדית
*חיל רגלים ממוכן
*סיוע אווירי קרוב
*לוחמה אמפיבית
*צוות קרב
*ג'ון מונש

## קישורים חיצוניים
* NATO Joint Warfare Centre - נאט"ו
* קורס על דוקטרינת מבצעים משולבים Joint Operations באתר המטכ"ל האמריקאי

## הערות שוליים

קטגוריה:טקטיקה צבאית
קבוצת הפנטלנדיט

[שמאל|ממוזער|250px|פנטלנדיט מ[קמבלדה שבאוסטרליה המערבית. גודל הדגימה 1.7 ס"מ על 2.9 ס"מ]]
**קבוצת הפנטלנדיט** היא קבוצה של מינרלים סולפידיים קשורים, הדומים במבנה הפנימי ובכימיה שלהם. הקבוצה קרויה על שם המינרל פנטלנדיט, המינרל הנפוץ ביותר, והראשון מקבוצה זו שזוהה.

הנוסחה הכללית של המינרלים החברים בקבוצה היא XY8(S, SE)8 כאשר X יכול להיות כסף, מנגן, קדמיום או עופרת, ו-Y יכול להיות נחושת. מתכות מגוונות יותר כדוגמת ניקל, ברזל או קובלט יכולים להיות הן באתר X והן באתר Y.

לכל המינרלים בקבוצת הפנטלנדיט יש סימטריה איזומטרית, חבורת סימטריות נקודתית "הקסאוקטהדרלית" 4/m\ \bar{3}\ 2/m, וחבורת סימטריות מרחבית *Fm3m*.

המבנה המרחבי של המינרלים בקבוצת הפנטלנדיט מורכב למדי, בתצורת קובייה ממורכזת פנים, כאשר יוני המתכת במרכז של ארבעונים (ארבעה יוני גופרית מקיפים את היון המתכתי במרכז) או תמניונים (שישה יוני גופרית מקיפים את היון המתכתי) במרכז.

מכל המינרלים החברים בקבוצה רק הפנטלנדיט מצוי בשפע, ושאר חברי הקבוצה הם מינרלים נדירים.

## המינרלים בקבוצת הפנטלנדיט
***[[ארגנטופנטלנדיט]]** – Ag(Ni,Fe)8S8
***[[ג'פרויאיט]]** – Ag,Cu,Fe)9(S,Se)8)
***[[מנגן-שדלוניט]]** – Mn,Pb,Cd)(Cu,Fe)8S8)
***[[פנטלנדיט]]** – Fe,Ni)9S8)
***[[קובלט-פנטלנדיט]]** – Co,Ni,Fe)9S8)
***[[שדלוניט]]** – Pb,Cd)(Cu,Fe)8S8)

## קישורים חיצוניים
* Charalampos Kalyvas, '' Synthesis of metal/iron/sulfur clusters relevant to biological systems'' הקישור מצביע אל העמוד הרלוונטי לקבוצת הפנטלנדיט בספר באמצעות Google Books.
*פנטלנדיט באתר Mineral Galleries – בדף יש תיאור קצר של קבוצת הפנטלנדיט
*קבוצת הפנטלנדיט באתר Mindat

פנטלנדיט
מחלף איינשטיין

**מחלף איינשטיין** הוא מחלף בכביש 2, בסמוך לנתניה. המחלף מקשר בין כביש 2 לרחוב אלברט איינשטיין בנתניה, הממוקם על ציר סוקולוב.

## היסטוריה
ב-2009 עלה הצורך בבניית מחלף בצפון העיר נתניה. ב-2011, לאחר החלטת בית המשפט הגבוה לצדק כי יש לסגור חלק בכביש 5710, אושרו התוכניות.

השלב הראשון של המחלף נחנך ב-22 באפריל 2016, ומאפשר גישה מכביש 2 מכיוון צפון לתוך נתניה ויציאה מנתניה לכביש 2 לכיוון דרום. בשלב השני אמור להיבנות גשר מעל כביש 2 והמחלף ייפתח לכל הכיוונים.

עיריית נתניה אישרה פרויקט לטיפוח השכונה, הרחבת הכביש הראשי והכבישים מסביב, טיפול בדרכי הגישה לבית הספר ש"י עגנון ומציאת פתרונות אקוסטיים למניעת רעש מתושבי האזורים הסמוכים לכביש.

מתוכננות גישה מכיוון דרום לתוך נתניה ויציאה לכביש 2 לכיוון צפון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

איינשטיין
קטגוריה:נתניה: תחבורה
קטגוריה:הנצחת אלברט איינשטיין
מחלף ינאי

**מחלף ינאי** הוא מחלף המחבר בין כביש 2, בקילומטר ה-41, לבין כביש 5720 המוביל לבית ינאי, מכמורת, חופית וכפר ויתקין.

במרץ 1992 נפתח חלקו המערבי של המחלף, בעוד סכסוך בין כפר ויתקין לחופית לגבי מיקום חלקו המזרחי של המחלף על אדמתם מנע את פתיחת חלקו המזרחי.

בקטע זה של כביש 2 ישנם שני נתיבי נסיעה לכל כיוון, ובשנת 2011 ביצעה החברה הלאומית לדרכים בישראל עבודות להוספת נתיב שלישי בכל מסלול.

בכניסה למחלף מכיוון דרום ישנה תחנת דלק של פז ובה כמה חנויות ומסעדות. כמו כן, בצמוד למחלף קיים מרכז מסחרי בשם "M הדרך".
 
## קישורים חיצוניים

שמל|ממוזער|250px|גשר המחלף

## הערות שוליים

ינאי, מחלף
ינאי, מחלף
קטגוריה:מכמורת
קטגוריה:חופית (יישוב)
קטגוריה:כפר ויתקין
קטגוריה:בית ינאי
תולדות הפילוסופיה המערבית (ספר)

**תולדות הפילוסופיה המערבית** (באנגלית: **A History of Western Philosophy**) הוא ספר מקיף על תולדות הפילוסופיה המערבית החל מהפילוסופיה קדם-סוקרטית ועד הפילוסופיה האנליטית של תחילת המאה העשרים. הספר נכתב על ידי הפילוסוף והמתמטיקאי ברטרנד ראסל ויצא לאור בשנת 1945.

הספר מהווה ניסיון ראשון לספר את תולדות הפילוסופיה מנקודת מבט היסטורית ותרבותית. הספר זכה להצלחה רבה מזמן הוצאתו ונחשב גם כיום לרב-מכר, זאת למרות ביקורת אקדמית רבה אודותיו. הספר נכלל ברשימת היצירות אשר בגינן קיבל ראסל את פרס נובל לספרות ב-1950.

## הרקע לכתיבתו
הספר נולד מתוך סדרת הרצאות על ההיסטוריה של הפילוסופיה אשר הועברה על ידי ראסל בזמן מלחמת העולם השנייה בפילדלפיה בין השנים 1941–1942. חלק גדול מהמחקר ההיסטורי הנדרש לספר נעשה על ידי אשתו השלישית של ראסל, פטריסיה (ראסל התגרש ממנה מאוחר יותר). ב-1943 ראסל קיבל מקדמה של $3000 מהוצאה לאור לכתיבת הספר וכתב אותו במשך שנתיים.

## מבנה הספר
שמו המלא של הספר הוא "תולדות הפילוסופיה המערבית והקשר שלה לנסיבות פוליטיות וחברתיות מימי קדם ועד ימינו" (A History of Western Philosophy And Its Connection with Political and Social Circumstances from the Earliest Times to the Present Day). הספר מחולק לשלושה חלקים מרכזיים ובתוכם חלוקות משנה לפילוסופים, זרמים או תקופות זמן.
### פילוסופיה עתיקה
* פילוסופים קדם סוקרטים: תאלס, פיתגורס, הרקליטוס, פרמנידס, אמפדוקלס, אנקסימנדר, אנכסימנס, אנכסגורס, לוקיפוס, דמוקריטוס ופרוטגורס.
* סוקרטס, אפלטון ואריסטו
* פילוסופיה עתיקה לאחר אריסטו: ציניקנים, ספקנים, אפיקורסים, סטואים ופלוטינוס
### פילוסופיה קתולית
* אבות: אמברוס, הירונימוס, אוגוסטינוס, בנדיקטוס, גרגוריוס.
* פילוסופיה יהודית ופילוסופיה מוסלמית.
* בתי הספר: יוהאן סקוטוס ותומאס אקווינס.
### פילוסופיה מודרנית
* רנסאנס עד יום: מקיאוולי, ארסמוס, מור, בייקון, הובס, דקארט, שפינוזה, לייבניץ, לוק, ברקלי ויום.
* רוסו עד ימינו: רוסו, קאנט, הגל, ביירון, שופנהאואר, ניטשה, תועלתנים, מרקס, ברגסון, ג'יימס ודיואי.
* פילוסופיה של אנליזה לוגית: השקפותיו של ראסל עצמו ופוזיטיביזם לוגי.

## התגובות לספר
ב-1945 פורסם הספר בארצות הברית ושנה לאחר מכן בבריטניה. הספר זכה להצלחה ובמהרה הפך לרב-מכר. הדבר הקנה לראסל רווחה כלכלית לשארית חייו, כמו גם אפשרות לשלם דמי מזונות לשלוש גרושותיו. לעומת זאת, באקדמיה התקבל הספר בצורה קרירה יותר בשל כתיבה לא אקדמית הכוללת הומור רב, חוסר בהערות שוליים, התעלמות מפילוסופיה קדם מודרנית, הכללות והפשטות.

ראסל התייחס באוטוביוגרפיה שלו לביקורת לספר: 

## תרגום לעברית
למרות מרכזיותו, הספר לא תורגם מעולם לעברית. יהודה מלצר מתייחס לכך בהקדמה לתרגום העברי של "חלום התבונה" (ספרו של אנתוני גוטליב אשר יצא לאור בספרי עליית הגג) ורואה בספר החדש החזרת חוב למדף הספרים העברי.

## לקריאה נוספת

Russell, Bertrand: *A History of Western Philosophy*, Simon & Schuster, 1972


## קישורים חיצוניים
* ויקיציטוט 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי היסטוריה
קטגוריה:ברטראנד ראסל
קטגוריה:ספרי הוצאת סיימון אנד שוסטר
הרברט אדוארד ג'ון קאודרי

**הרברט אדוארד ג'ון קאודרי** (באנגלית: **Herbert Edward John Cowdrey**; 29 בנובמבר 1926 - 4 בדצמבר 2009) היה היסטוריון בריטי שהתמחה במסעי הצלב.

## תולדות חייו

## מחקרו אודות נאומו של אורבן
קאודרי ידוע בעיקר בזכות עבודתו פורצת הדרך לגבי נאומו של אורבנוס השני בשנת 1096. על פי נוסחי הנאום הקיימים אצל בודרי מדול (בו ירושלים אינה מוזכרת) ואצל פולקו משארטר (יש ציון יחיד, אולם מקור פחות אמין) לא ברור אם אורבן אכן החל את מסע הצלב הראשון עקב מענה למצוקת האימפריה הביזנטית או עקב דאגתו לשחרור ממלכת ירושלים. קאודרי נעזר בחמישה מקורות משניים כדי לנסות ולהוכיח שאורבן אכן נאם עבור שחרור ירושלים. מחקרו הסתמך על
# שטרות מכירה, מסמכים ותעודות - העברת נכסים של אבירים אל יד שנייה תוך ציון העילה בגינה הם מעברים את הנכס. את התעודות רשמו נזירים אשר לא היו במסע (ואורבן אף הקשה על נזיר לצאת למסע) ומצד שני, הם היו נאמנים באופן מסוים לאפיפיור ולמניעיו.
קאודרי עסק במבחר תעודות:
# כרוניקות בזמן שהותו של אורבן בערים נוספות
# מכתבים של אורבן עצמו ופרוטוקול על בישוף בו רשם את החלטות הוועידה
#The Encyclical of Sergius - מסמך מזויף שמתאר את הריסת כנסיית הקבר בירושלים ב-1009, אולם בפועל הוא משיק למאי, 1096, זמן שהותו של אורבן השני בעיר. המסמך רשום בלטינית גבוהה וכנראה יעודו היה להתסיס את אנשי העיר.
#מכתבים

## קישורים חיצוניים

* Crusades-Encyclopedia


## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:מסע הצלב הראשון
קטגוריה:כמרים בריטים
קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1926
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2009
שולחן עבודה (מחשב)

[ממוזער|250x250 פיקסלים|שולחן העבודה [GNOME]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|שולחן העבודה [Cinnamon]]
שמאל|ממוזער|250px|שולחן עבודה של מערכת ההפעלה Windows 7
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[KDE Plasma 6 – שולחן העבודה הנוכחי של KDE]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[MATE – שולחן עבודה המבוסס על GNOME 2]]
בממשקי מחשב, **שולחן העבודה** (באנגלית: **Desktop**) הוא הכינוי למסך הראשי של מערכת ההפעלה. שמו נובע מדמיונו לשולחן עבודה משרדי המכיל מגוון כלים הנדרשים לפעילות שוטפת.

בניגוד למערכות ההפעלה Windows ו-Mac, בהפצות לינוקס ונגזרות יוניקס אחרות, נעשה שימוש ב**סביבות שולחן עבודה** (באנגלית: **Desktop Environments**) – ממשקים היוצרים שולחנות עבודה ממגוון צורות וסוגים. המערכות הגרפיות X11 ו-Wayland כוללות באופן מובנה רק את החלקים הבסיסיים ביותר: הצגת חלונות, טיפול בסמן, בפלט וכדומה. ישנן מספר סביבות עבודה שונות שרצות על גבי המערכת הגרפית (לדוגמה: GNOME ו־KDE). סביבה כזו מכונה לעיתים "מנהל חלונות" (על שם אחד מרכיביהן) או "שולחן עבודה".

## תכונות
לרוב, שולחן העבודה מכיל ממשק משתמש ראשי בתור הבסיס להגעה לתוכניות ולמקומות במחשב, וכן שורת משימות.

בנוסף, שולחן העבודה עשוי אף לכלול בתוכו ממשקי משתמש אחרים שמאפשרים לגשת לרכיבים כגון תיקיות, צלמיות, קיצורי דרך ותפריטים.

ברוב שולחנות העבודה קיימים אלמנטים ובקרים נוספים שעשויים לסייע למשתמש כגון, סרגל שפה, שעון, בקר קול, ועוד.

### תכונות אפשריות

*קיימת לרוב תמיכה במספר משטחי שולחן עבודה. הדבר אמור להקל על ארגון החלונות ולספק מרחב פעולה גדול יותר על פני שולחן העבודה.
*ברוב מערכות ההפעלה קיימת אפשרות מובנית להצגת רקעים שונים על פני הצג. עשויה להיות קיימת גם פונקציה המחליפה את הרקעים אוטומטית מידי פרק זמן קצוב.
*בחלק ממערכות הפעלה Windows מבית מיקרוסופט (גרסאות 98, מילניום ו-XP) ניתן להפוך את שולחן העבודה, לדף רשת המתעדכן אוטומטית באמצעות תכונה הנקראת Active Desktop.
*לשולחנות עבודה מסוימים ניתן להוסיף אל שולחן העבודה וידג'טים המציגים נתונים נבחרים מראש, או כאלה המתעדכנים מהרשת כגון תחזית מזג אוויר ושערי מטבעות.
## ראו גם
*טפט (מחשוב)
*מעטפת
*מנהל חלונות
*Rdesktop

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
דיגיטציה

[ממוזער|שמאל|250px|[סורק ספרים.הסורק מבצע דיגיטציה לזוג דפים, ומדפדף בספר. באופן כזה ניתן ליצור דיגיטציה לספר שלם באופן אוטומטי.]]
ממוזער|250px|תהליך הדיגיטציה של כתב יד

בתחום אחסון הנתונים, **דִּיגִיטַצְיָה** (או **דִּיגִיטִיזַצְיָה**, באנגלית: **Digitizing** או **Digitization**. על פי האקדמיה ללשון העברית: **סִפְרוּת**) היא יצירת עותק ממוחשב של תכנים שלא היו בפורמט ממוחשב קודם לכן. לרוב התהליך יוצר קובצי מחשב דיגיטליים ומכאן מגיע שמו של התהליך. לעיתים נחשבים כדיגיטציה גם תהליכי המרת פורמטים ממדיה דיגיטלית אחת לאחרת, כדוגמת תהליך ריפינג, או תהליכים של הכנסת המדיה לאינדקס מוסדר אשר הופך אותה ליותר נגישה לחיפוש ואיחזור.

רבים מארכיוני המדיה בעולם – ובהם ארכיון מדינת ישראל, ארכיון עיתונות יהודית היסטורית וארכיון רשות השידור – עוברים תהליך של דיגיטציה.

## יצוג דיגיטלי של מידע
סיבית (ביט) היא ספרה בינארית. זוהי יחידת הנתונים הקטנה ביותר שבה משתמש המחשב.
הדיגיטציה מאפשרת לייצג מידע בפורמטים שונים של סיביות.
עם זאת, הדיגיטציה אינה מובילה בהכרח להעתק מדויק של המידע המיוצג באמצעותה. על פי רוב הייצוג הספרתי מאבד חלק מהמידע המקורי ולכן מהווה רק קירוב שלו (לדוגמה: תמונה מפוקסלת; להרחבה, ראו שגיאת קוונטיזציה).

שגיאת קירוב יכולות להתרחש בעקבות טעויות עיגול המצטברות לאורך שלבי החישוב.

## שימושים
דוגמאות לשימוש בתהליך הדיגיטציה הן המרת תמונה, קול, מסמך או אות חשמלי כלשהו, לפורמט דיגיטלי - תפיסת מראה כלשהו על ידי צילום ושימורו בייצוג ספרתי כקובץ תמונה; הקלטת קול ושמירתו בקובצי אודיו, או המרה של ייצוג אות קולי השמור על אמצעי לאחסון נתונים כדוגמת סרט מגנטי, לייצוג ספרתי וממוחשב; ועוד.

## ראו גם
* ספר אלקטרוני
* קוונטיזציה (עיבוד אותות)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שימור דיגיטלי
אבני שקדים

שמאל|ממוזער|200px|אבן שקדים

**אבני שקדים**,  **טונסילוליתים** או **טונסילוליטים** (Tonsillolith) הן אבנים קטנות ומסוידות שעלולות להיווצר בשקערוריות שעל החגורה הלימפטית על שם ולדייר. משקלן נע בין 300 מיליגרם ל-42 גרם, והן מורכבות בעיקר מסידן, אך מכילות גם מינרלים אחרים כגון זרחן, מגנזיום, אמוניה ופחמה. אבני השקדים משרות תחושה של גושים תקועים בתעלת השקדים. הן עלולות להוות מטרד, במיוחד לאור העובדה שקשה להוציאן. עם זאת, לרוב, אבני השקדים אינן מזיקות.

הסיבה המדויקת ליצירתן של אבני השקדים אינה ידועה.

## סימנים ותסמינים
לא בהכרח יופיעו סימנים. עם זאת, אבני השקדים עלולות לגרום לבאשת, ואף כאב דוקר בזמן בליעה. הן נפוצות יותר בקרב מבוגרים מאשר בילדים. סימנים נוספים שעשויים להיות הם תחושה של טעם מתכתי בפה, חסימת הגרון, התקפי שיעול וחנק. אבני שקדים גדולות יותר יכולת להביא לתופעה חוזרת של ריח רע מהפה שמצביעה פעמים רבות על זיהום שקדים. נוסף על כך, עלול להיווצר קושי בבליעה, טעם רע בפנים הגרון וכאב אוזניים. 

במחקר שנערך ב-2007 נמצא קשר בין אבני שקדים לריח רע מהפה אצל מטופלים שסבלו מתופעה חוזרת של סוג מסוים של אבני שקדים. בקרב הסובלים מריח רע, ל-75% היו אבני שקדים, ורק ל-6% מבעלי רמת ריח פה תקינה היו אבני שקדים.

בזמן פליטתן, אבני השקדים פולטות ריח רע, עז וחריף. למרות זאת, הן אינן הגורם המרכזי לבאשת, ככל הנראה בגלל גודלן הקטן יחסית.

## פתופיזיולוגיה

אף על פי שסיבת היווצרותן של אבני השקדים אינה ידועה, נראה כי הן נוצרות כתוצאה מהצטברות של חומר בתוך תעלות השקדים יחד עם חיידקים ופטריות, לעיתים בשילוב עם דלקת שקדים מוגלתית. חיידק שנמצא במצב של השהיית הפעילות המטבולית מהווה מקור זיהום קבוע. אזור זה, אינו חדיר לנוזלים ולפיכך חסין לאנטיביוטיקה.

## טיפול

לרוב אין צורך בטיפול, משום שכאמור במרבית המקרים אין תסמינים.

* פתרון פשוט אך יעיל הוא להשתמש בשוטף פה. על השימוש במכשיר להיות עדין ביותר, כדי לא ליצור זיהום. כמו גם שתיית סודה לשתייה הוכחה כפעילה בהפחתת הפרשת אבני השקדים.
* גרידה יכולה לשמש להסרת האבן, אך לעיתים יש צורך בשטיפה נוספת כדי לוודא שיצאו גם האבנים הקטנות. ההסרה לא תפתור לחלוטין בהכרח את בעיית ריח הפה.
* מאחר שהתופעה נפוצה בעיקר בקרב אנשים עם שקדים מחורצים, קיים טיפול בלייזר שמטרתו היא החלקת החריצים ובכך להפחית את הסיכוי ליצירת האבנים. הפרוצדורה מכונה קריפטוליזה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מחלות דרכי נשימה עליונות
קיין (קומיקס)

**קיין פארקר** (באנגלית: **Kaine Parker**) הוא דמות בדיונית של גיבור-על/נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס הדמות הופיעה לראשונה בחוברת *Web of Spider-Man #119* מדצמבר 1994, ונוצרה על ידי הכותב טרי קאוואנו והמאייר סטיבן באטלר.

קיין הוא ניסיונו הכושל הראשון של נבל בשם "התן" ביצירת שיבוט לפיטר פארקר, כאשר עקב תהליך שיבוט פגום, קיין נותר מעוות ובלתי יציב מבחינה נפשית. קיין מזוהה מאוחר יותר בשם "פארקר 3.0" על ידי התן. דמותו משמשת הן כבעל ברית והן כאויב לספיידרמן.

התן דחה את קיין מכיוון שהשיבוט החל להראות סימנים מוקדמים של תהליך ניוון. עקב כך קיין חווה תחושה חזקה של דחייה דומה לזו שבין אב ובנו. קיין מבין שההתנוונות החלקית גם גרמה להגברה קלה של הכוחות אותם "ירש" מפיטר. לא רק כוחו, מהירותו וזריזותו הועתקו מפיטר פארקר אלא הוא קיבל גם "חוש נבואי" המראה לו הבזקים של העתיד (גרסה מוגברת של חוש העכביש של פיטר). הוא גם בעל "הסימן של קיין", כלומר מגע צריבה שקיין משאיר את סימן ידו על הפנים של קורבנותיו.

בהמשך, התן ממשיך בניסיונותיו ליצור שיבוט חדש וטוב יותר, ויוצר את בן ריילי. במיתוג מחדש "מארוול עכשיו!", קיין מופיע כסקרלט ספיידר בכרך השני של הדמות.

## קישורים חיצוניים
* דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:ספיידרמן: דמויות
ביסק

[שמאל|ממוזער|250px|ביסק עשוי מ[שרימפס]]
**בִּיסְק** (בצרפתית: **Bisque**) הוא סוג של מרק חלק, קטיפתי ומתובל מאוד. מוצאו במטבח הצרפתי, ולרוב הוא מבוסס על רוטב מסונן ומתומצת מסרטנים. הוא יכול להיות עשוי ממגוון פירות ים: לובסטר, סרטן, שרימפס או סרטני נהרות (Crayfish).

לעיתים, מרקים מוקרמים העשויים מירקות קלויים שעובדו למחית נקראים ביסק, הנפוצים שבהם הם קישואים, פטריות ועגבניות. אולם השימוש אינו מדויק, ומרקים אלה אמורים להיקרא "מרקים מוקרמים". 

הביסק הוצג לראשונה למטבח הצרפתי על ידי השף פרנסואה פייר לה וארן.

הכנת הביסק מאפשרת מיצוי של כל הטעמים מהסרטנים. יש ביסקים המעובים באמצעות אורז אשר ניתן לסננו החוצה, כך נותר בביסק רק העמילן. אפשרות אחרת היא להפוך את האורז למחית בשלב הסופי של ההכנה.

ביסק פירות ים מוגש באופן מסורתי בקערית או ספל נמוכים בעלי שתי ידיות.

## אטימולוגיה
הסברה טוענת כי השם ביסק הוא נגזרת של ביסקאיה (Biscay), כדוגמת מפרץ ביסקאיה. אולם אפשרות אחרת היא בהתייחסות לסרטנים כ"מבושלים פעמיים", נגזרת מהמילים בלטינית "bis" - פעמיים, ו"coquere" - לבשל (באנלוגיה לביסקוויט), היות שהסרטנים מבושלים תחילה במעטפת שלהם, ולאחר מכן הם מבושלים ביין ובמרכיבים ארומטיים אחרים, ולאחר מכן הם עוברים סינון ותוספת של שמנת.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
*ביסק דגים ומקל אנשובי, באתר מאקו
*ביסק פטריות, באתר מאקו

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מרקים
קטגוריה:המטבח הצרפתי: מרקים
קטגוריה:פירות ים
חוות הקסמים (סרט)

**חוות הקסמים** (באנגלית: **Charlotte's Web**) הוא סרט מונפש מוזיקלי אמריקאי משנת 1973, אשר הופק באולפן הסרטים המצוירים האנה-ברברה ומבוסס על ספר בעל שם זהה מאת סופר הילדים אי. בי. ווייט. הסרט, בדומה לעלילת הספר, הוא על חזיר הניצל משחיטה על ידי עכבישה נבונה בשם שרלוט. הסרט הופץ לראשונה בבתי הקולנוע ב-1 במרץ 1973, על ידי חברת סרטי פרמאונט. זהו הסרט הראשון מאולפני האנה-ברברה אשר אינו מבוסס על הדמויות המצוירות שהפיקו לסרטי טלוויזיה. הסרט זכה להצלחה בינונית באולמות הקולנוע ובין מבקרי הסרטים. שירי הסרט נכתבו על ידי האחים שרמן אשר כתבו שירים לסרטים ידועים אחרים ובהם "מרי פופינס" (1964), "ספר הג'ונגל" (1967), ו"צ'יטי צ'יטי בנג בנג" (1968).

ברבות השנים הסרט קנה לו קהל נאמן בארצות הברית ובעולם לאחר שהוקרן בהקרנות חוזרות בטלוויזיה והופץ בקלטות VHS. בשנת 1994 קלטת הסרט הפכה באופן מפתיע לרב-מכר, 21 שנים לאחר שיצא לאקרנים. לא היה סרט מצויר מוזיקלי דומה, שלא מאולפני חברת וולט דיסני, אשר זכה להצלחה חוזרת דומה. הצלחת הסרט הביאה להפקת סרט המשך בשנת 2003, "חוות הקסמים 2: ההרפתקה הגדולה של וילבור", ולהפקת סרט לייב אקשן בשנת 2006, "חוות הקסמים".

## קישורים חיצוניים

* חוות הקסמים במאגר הנתונים AllRovi.com 

קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטי 1973
קטגוריה:סרטים על חזירים
קטגוריה:סרטים על עכבישים
קטגוריה:סרטי האנה-ברברה
קטגוריה:סרטי אנימציה על ידידות
מתן חרמוני

**מתן חרמוני** (נולד ב-25 באוקטובר 1969) הוא סופר וחוקר ספרות ישראלי.

## ביוגרפיה
חרמוני נולד בקיבוץ דורות. בהיותו בן שנתיים נהרג אביו בתאונת דרכים. הוא גדל בבאר שבע ובעומר. ב-1995 עבר לתל אביב.

בשנת 2005 קיבל תואר שני בספרות מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, על עבודה שכותרתה "ניו פומבדיתא - על הניסיון לכונן גולה עברית באמריקה". בשנת 2014 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, על עבודה שכותרתה "כל הנחלים זורמים לאמריקה : על תפקיד העולם החדש בספרות תקופת התחייה", שנעשתה בהנחיית פרופ' נסים קלדרון.

הוא מלמד ספרות עברית וספרות יידיש באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ונמנה עם סגל המחלקה לספרות, ללשון ולאמנויות של האוניברסיטה הפתוחה. חתן פרס היצירה לסופרים ומשוררים לשנת תשע"ד (2014). מינואר 2016 עד יולי 2019 ערך את כתב העת הספרותי "מאזנים".

היה נשוי לד"ר תמר מרין, מרצה לספרות, סופרת ומבקרת, ולהם בן ובת. נמצא בזוגיות עם המאיירת והקומיקסאית תמר בלומנפלד, ולהם בן.

## ספריו
* **היברו פבלישינג קומפני**, הוצאת כנרת זמורה-ביתן, 2011. נכלל ברשימת חמשת המועמדים הסופיים לפרס ספיר לשנה זו, וזיכה את חרמוני בפרס ברנשטיין לשנת 2012.
* **ארבע ארצות**, כנרת זמורה-ביתן, 2014. רומן המספר את קורותיו של הסופר יהושע רדלר, גרוש טרי המאוהב עדיין באשתו לשעבר, שבעקבות גירושיו עבר להתגורר בדירה שכורה ברחוב ארבע ארצות בתל אביב. אל דירתו השכורה פולש שד, רוח רפאים של נחום צובלפלאץ, שטבע למוות בנהר בוורשה מאה שנה קודם לכן. נחום אינו אוכל ואינו שותה, אך מכל בחינה אחרת מתנהג כאדם חי.
* **קרבת דם**, הוצאת כתר, 2017. בהמשך אותה שנה יצא לאור מחדש בשם "**ג'ון טרבולטה ואני**".
* **[[שפילפוגל, שפילפוגל]]**, הוצאת כתר, 2019. גיבור הספר הוא חוקר הספרות ד"ר יהושע רדלר, שהפך יום אחד, באורח פלא, לאישה בשם יהודית רדלר. קורותיה של יהודית רדלר, באקדמיה ובמיטה, הן בסיס לסאטירה על הווי החוג לספרות שבו היא פועלת.
* **שני ואני**, הוצאת כתר, 2020 - ספר ילדים.
* **מחר אני יוצא מזה**, הוצאת כתר, 2021.
* **בעצלתיים**, הוצאת כתר, 2023.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* ראיון של מתן חרמוני למיה סלע ויובל אביבי עם צאת ספרו "שפילפוגל, שפילפוגל", באתר "כאן"
* 

**על "היברו פבלישינג קומפני"**:
* 
* 
* 
* 
* 
* מוטי פוגל, היברו פבלישינג קומפני - מתן חרמוני, קונונסנס, 30 במרץ 2011
* עמיה ליבליך, מי שלא זכה - היברו פבלישינג קומפני, באתר "פסיכולוגיה עברית", 20 בינואר 2012
* מתן חרמוני, אמריקה שבדמיון, באתר "הספריה החדשה", 14 במרץ 2011
* יוני ליבנה, ריאיון עם מתן חרמוני, ארבע ארצות, בבלוג "מיטת סדום", 9 במאי 2014
* יוני ליבנה, ריאיון עם מתן חרמוני, קרבת דם, בבלוג "מיטת סדום", 22 בינואר 2017

**על "ארבע ארצות"**:
* 
* 
* 
* 

**על "קרבת דם"**:
* 
* 

**על "מחר אני יוצא מזה"**
* 
* 
*אילאור פורת, מן הכלום באת ואל הכלום תשוב (ובדרך תעשה מזה אימפריה), פנס (מוסף לביקורת ספרות), אוגוסט 2021

**מכּתביו**:
* שלום-עליכם על חייו ויצירותיו, סדרת "צורות", הוצאת סל תרבות ארצי, 2009. עורך: דורי מנור
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* מתן חרמוני, קצת דבש, קצת דם, קצת חילבה, **[[פנס (מוסף לביקורת ספרות)|פנס מוסף לביקורת ספרות]],** יוני 2023.

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: ספרות עברית
קטגוריה:סגל האוניברסיטה הפתוחה: ספרות, לשון ואמנויות
קטגוריה:זוכי פרס ברנשטיין
קטגוריה:זוכי פרס היצירה לסופרים ומשוררים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:עומר: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
Time Out תל אביב

**Time Out תל אביב** הוא אתר לענייני תרבות, בידור ופנאי היוצא לאור בתל אביב, על פי זיכיון מרשת המגזינים "Time Out". העורך הראשי הוא יובל סיגלר והעורך הוא ירון טן-ברינק. האתר מבוסס על המהדורה המודפסת השבועית שהחלה לצאת לאור בשנת 2002, והייתה מופצת בגוש דן.

השבועון יצא לאור על ידי חברת "טיים אאוט מגזין (ישראל) בע"מ" שנוסדה על ידי חברת "יובל סיגלר תקשורת בע"מ" שבבעלותו של יובל סיגלר. בשנת 2008 רכשה חברת סטימצקי חלק מהבעלות בחברת "טיים אאוט מגזין (ישראל) בע"מ".בשנת 2019 הפך השבועון לירחון, ובהמשך בוטלו המהדורות המודפסות ונשאר האתר. 

העורכת הראשונה של השבועון הייתה רונית הבר. בשנים 2005–2008 החליף אותה אמיר בן-דוד, ובשנת 2008 נכנס לתפקיד איתי ולדמן. בשנת 2014 החליפה אותו סגנית העורך, עדי עוז, אותה החליף אלכס פולונסקי לאחר שמונתה לעורכת המגזין "את" בידי חברת "יובל סיגלר תקשורת בע"מ". את פולונסקי החליפה בינואר 2017 נוף נתנזון, וב-2019 החל לערוך ירון טן-ברינק.

באתר, ובמהדורות המודפסות לפניו, כתבות הסוקרות אירועים בתחומי התרבות, הבידור והפנאי בתל אביב, ביקורת מסעדות, מדורי אופנה, עיצוב, טור אישי שבועי של עוזי וייל, חדשות עירוניות, חדשות אוכל ועוד. האתר מאופיין גם בכתיבה פובליציסטית על נושאים פוליטיים ארציים. לעיתים קרובות הכתבות באתר מאופיינות במידה רבה של סרקזם.

## ראו גם
* עכבר העיר

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: שבועונים
קטגוריה:תל אביב-יפו: תקשורת
קטגוריה:מקומונים
קטגוריה:תל אביב-יפו: תרבות
אודון

שמאל|ממוזער|קערת אודון|250px
ממוזער|250px
**אודון** הוא תבשיל אטריות עבות מחיטה מלאה, שמקורו במטבח היפני.

אטריות אודון מוגשות כשהן חמות, בקערת מרק. בהעברה למטבח הישראלי, בצורה הפשוטה והבסיסית הן מוגשות כמרק אטריות. אולם בצורתן המסורתית, הן מהוות חלק עיקרי ממרקם טעמים המוגשים ביחד. בצורה המסורתית מוגשות אטריות אודון עם ציר דאשי, כאשר בקערות נפרדות מוגשים בצל ירוק, מירין (ליקר אורז מהמטבח היפני), טמפורה ורוטב סויה חם. ניתן לשלב רק חלק מהמרכיבים או להוסיף מרכיבים נוספים לפי הטעם.

יחודו של תבשיל אודון, בניגוד למרקים ומאכלי אטריות בסגנון אירופי, הוא בכך שמרכיביהם לא משתדכים יחד במהלך הבישול או ההגשה. למעשה, הכנתם הנכונה היא בנפרד, בכלי בישול נפרדים, כאשר כל אחד מהם שומר על טעמו ועל אופיו הייחודי. מרכיבי המנה מוגשים בקערות נפרדות, ונוגעים זה בזה לראשונה בצלחת.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מרקים
קטגוריה:המטבח היפני
קטגוריה:מאכלי אטריות
חואן גארסיה

**חואן גרסיה לורנסאנה** (בספרדית: **Juan García Lorenzana**; נולד ב-28 באוגוסט 1977) המוכר גם כ**חואנין** (**Juanín**) הוא שחקן כדוריד ספרדי המשחק כיום בקבוצת הכדוריד של ברצלונה. מספר חולצתו של חואנין גארסיה הוא 6. גרסיה, נכון לינואר 2012, נחשב למלך השערים של נבחרת ספרד בכל הזמנים. גרסיה כבש בנבחרת 822 שערים.

## קריירה
חואנין גארסיה החל את הקריירה שלו בלאון אדאמר, המועדון של עיר הולדתו, שם הוא שיחק במשך כ-13 עונות. גארסיה הועלה בשנת 1999 לקבוצת הבוגרים של המועדון וכעבור שנה הוא החל לשמש כקפטן הקבוצה. בשנת 2004 נבחר גארסיה לתואר השחקן הטוב ביותר באותה עונה מטעם ארגון EHF.

בעונת 2005-06 חתם גארסיה בקבוצת ברצלונה עד לעונת 2010-2011. ב-26 בינואר 2010, הפך חואנין גארסיה למלך השערים של נבחרת ספרד בכל הזמנים אחרי שעקף את חואן פראנסיסקו.

הוא השתתף באולימפיאדת קיץ 2008 בבייג'ינג כחבר נבחרת ספרד הגברים בכדוריד. הקבוצה זכתה במדליית ארד, כשהיא מנצחת את קרואטיה.

ב-31 במרץ 2013 הוא הפך לשחקן הראשון שהגיע ל-2000 שערים בליגת אסובאל.

ב-25 במאי 2019 פרש לצמיתות מכדוריד.

## תארים
;ברצלונה
* אליפות אירופה: 2011, 2010
* הליגה הספרדית: 2011
* סופרקופה: 2009, 2010
* גביע הליגה: 2010
* גביע ספרד: 2009, 2010

;פורטלנד סן אנטוניו
* הליגה הספרדית: 2005
* גביע אירופה: 2004
* סופרקופה: 2006

;ויאדוליד
* גביע הליגה: 2003

;נבחרת ספרד
*אליפות העולם: תוניסיה 2005

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני כדוריד ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1977
תאוריית הצבעים של גתה

[שמאל|ממוזער|250px|[גלגל הצבעים המקורי של גתה (שנת 1809)]]
[שמאל|ממוזער|250px|שימוש בטכניקות תאוריית הצבעים בציורו של [ויליאם טרנר (צייר)|ויליאם טרנר "שרפת בתי הפרלמנט" (שנת 1834)]]
שמאל|ממוזער|150px|"מיזוג אופטי" של פסי צהוב וכחול המתחברים בראייה לירוק
**תאוריית הצבעים של גתה** או **תאוריות הצבע של גתה** היא תאוריה המוצגת בספרו של יוהאן וולפגנג פון גתה "תאוריות הצבע" משנת 1810.

גתה החל לחקור את תופעות הצבע בשנת 1790 בערך, ומטרת מחקרו הייתה, בין היתר, לשמש כחומר תאורטי עליו ציירים יוכלו לבסס את טכניקת הציור שלהם.

תאוריית הצבע חוקרת את דרך הראייה של העין האנושית המאפשרת את ההתאמה בין המוח לעולם.

גתה חילק את הצבעים לפיזיולוגיים, כאלה שנוצרים בתוך העין והם מהווים תנאי הכרחי לראייה. לבין צבעים פיזיקליים, אשר מנוגדים לפיזיולוגיים והם תופעה חיצונית והדרך בה האדם חווה אותם קשורה להשפעתם של תנאים חיצוניים אשר מושפעים מאור וצל. צבעים נוספים הם צבעים כימיים המהווים את הצבע הבסיסי והקבוע של החומר, וכל שנדרש כדי לראותו הוא נוכחות של אור.

בתאוריית הצבעים גתה מיחס לצבעים שחור ולבן את המקור ליצירת שאר הצבעים. כאשר השחור, המייצג את הצל, משאיר את העין במצב מנוחה, ואילו הלבן, מעורר את פעילותה ומייצג את האור. הלבן והשחור המייצגים את האור והעדרו הכרחיים ליצירת הצבע, כשהצבע הצהוב הוא הקרוב ביותר ללבן, והכחול לשחור ובאופן כללי כל הצבעים נוצרים מערבוב מסוים של ניגודים, כך הצהוב והכחול יוצרים ירוק.

גתה התייחס לקבוצות של צבעים ותכונותיהם המשפיעות על הרגש וגורמות לתחושות שונות אצל כל אדם. הצהוב, הצהוב-אדום והכתום הם צבעים חמים המעוררים תחושות של מהירות, חיות וכמיהה ולכן הם מוגדרים כחיוביים, בעוד שהכחול, הסגול והארגמן הם צבעים קרים המבטאים חוסר מנוחה ומלנכוליה ולפיכך הוא הגדיר אותם כחלק מהצד השלילי בגלגל הצבעים.

גתה מבחין בתופעה המכונה "מיזוג אופטי" בה שני פסי צבע צרים בגוונים כחול וצהוב נראים כירוקים במבט מרחוק. הזליגה האופטית של הצבעים והפיכתם למעין משטח אחיד, מהווה חלק מהבסיס לטכניקות הציור האימפרסיוניסטי והדיוויזיוניסטי.

בתאוריית הצבע גתה מתייחס להשפעתו של הצל שמטילים גופים על משטח, וכאשר המשטח בגוון נייטרלי כמו לבן, גוני הצל יהיו בצבעים המשלימים של צבע האור, כך כשהאור בגוונים צהובים, הצללים יהיו סגלגלים.

אחד הציירים הראשונים שעשו שימוש בתאוריה של גתה הוא ויליאם טרנר.

## קישורים חיצוניים

*תיאורית הצבע של גתה GOETHE, באתר מכון מופ"ת
*הספר השלם תאוריית הצבעים 
*הספר "תאוריית הצבעים" סרוק 
*ניסויי הפריזמה של גתה 
*תורת הצבע, באתר אורייאנית 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גתה
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:ספרי פיזיקה
קטגוריה:ספרי שנות ה-1800
שעת הקומדיה של קולגייט

**שעת הקומדיה של קולגייט** () הייתה תוכנית בידור חלוצית ששודרה בשידור חי ברשת NBC בטלוויזיה האמריקאית בין השנים 1950–1955 במימון חברת קולגייט-פלמוליב. ב-1951 הייתה זו תוכנית הטלוויזיה הראשונה ששודרה מחוף לחוף וב-1953 הייתה התוכנית הראשונה שצולמה ושודרה בשידור חי בצבע. בין מנחי התוכנית נמנו טובי הקומיקאים של התקופה, בהם דין מרטין וג'רי לואיס, אבוט וקוסטלו, אדי קנטור, דונלד או'קונור, בוב הופ, טוני קרטיס, ריי בולג'ר ואחרים. התוכנית שודרה מדי יום א' בין השעות שמונה עד תשע בערב.

אחד המאפיינים הזכורים של התוכנית הוא ה"פספוסים". כיוון שהתוכנית שודרה בשידור חי אמיתי ללא השהיה, נחשפו הצופים לשחקנים ששכחו את תפקידם, התבלבלו במילות השירים, נכנסו באופן שגוי או פרצו בצחוק והתגברו על השגיאה באמצעות אלתור, להנאת הצופים.

## קישורים חיצוניים

* 
* דף באתר הטלוויזיה הקלאסית 
* דף באתר מוזיאון השידור

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1950
קטגוריה:שנות ה-1950 בארצות הברית
גארי שטיינגרט

**גארי שטיינגרט** (באנגלית: **Gary Shteyngart**; נולד ב-1 בינואר 1972) הוא סופר אמריקאי ממוצא יהודי-רוסי.

## ביוגרפיה

גארי שטיינגרט נולד ב-1972 למשפחה יהודית בעיר לנינגרד, ברית המועצות. אביו היה מהנדס מצלמות ואמו הייתה מוזיקאית ומורה לפסנתר. מאוחר יותר בחייו, גארי כינה את עיר הולדתו בשמה הציני "סנט לנינגרד" או "סנט לנינבורג". סבתו של גארי עבדה כעיתונאית באחד העיתונים של העיר ועודדה אותו להתחיל לכתוב בגיל צעיר מאוד.

בשנת 1979 עזבה משפחתו את ברית המועצות והיגרה לארצות הברית. בזכרונותיו מתאר שטיינגרט שההתחלה בארצות הברית הייתה קשה מאוד, במיוחד מבחינה חברתית. בבית בו התגוררו לא הייתה טלוויזיה והשפה המדוברת בבית הייתה רוסית, וכך היה גם שנים רבות לאחר מכן. בנעוריו התקשה להתחבר לבני גילו בשל מוצאו, השפה בה דיבר והיחס של האמריקאים ליוצאי ברית המועצות לאור המצב בו היו שרויות שתי המדינות (תקופת המלחמה הקרה).

בארצות הברית למד גארי בבית ספר יהודי, ולאחר שסיים את לימודיו הוא התקבל למכללת אוברלין שם למד וסיים תואר ראשון בפוליטיקה. בשנתו הראשונה כסטודנט הוא טייל וחי בפראג. אז התחיל לכתוב את ספרו הראשון, סאטירה פוליטית בשם "המדריך לרוסי מתחיל" שיצא לאור בשנת 2002. מאוחר יותר סיים תואר בכתיבה יצירתית במכללת הנטר (האוניברסיטה העירונית של ניו-יורק).

בשנת 2024 כתב לפרק למיני-סדרה "המשטר"  בכיכובה של קייט וינסלט מבית HBO.

נכון להיום שטיינגרט מתגורר במנהטן, ניו יורק. הוא מרצה לכתיבה באוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פרינסטון.

## הספרים שכתב
* "המדריך לרוסי המתחיל" (2002)
* "אבסורדיסטן" (2006)
* "סיפור אהבה אמיתי עצוב במיוחד" (2010)
* "כישלון קטן" (2014) - ספר זיכרונות.
* "בארי כהן בדרכים" (באנגלית: Lake Success, 2018)
* **החברים של סשה**, ידיעות ספרים, 2022

### תסריטים
* המשטר  (2024)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* אריק גלסנר, על "כישלון קטן", של גארי שטיינגרט, המדור לספרות ב"7 לילות" של "ידיעות אחרונות", 8 במאי 2015
* 
* 
* meet the writers, באתר בארנס אנד נובל
* myStory: Gary Shteyngart, באתר YouTube, 23 בדצמבר 2010
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סופרים אקסופוניים
קטגוריה:יהודים שהיגרו מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא רוסי-יהודי
קטגוריה:בוגרי אברלין קולג'
קטגוריה:בוגרי מכללת האנטר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1972
Black Rainbows

**"Black Rainbows"** הוא אלבום הסולו הרביעי של הזמר הבריטי ברט אנדרסון. האלבום יצא ב-26 בספטמבר 2011.

אלבומו הרביעי החזיר את אנדרסון לרוק אינדי, ומשקף את חזרתו להופיע עם להקת סווייד לאחר הפסקה ארוכה. האלבום הוא תוצר שני של שיתוף פעולה עם המוזיקאי לאו אברהמס (פלורנס אנד דה משין). מיד לאחר הוצאת האלבום, יצא אלבום הופעה כפול שהוקלט זמן קצר קודם לכן באולם קוקו שבלונדון. לאלבום נלוו שני קליפים לשירים Brittle Heart ו-Crash About To Happen, שצולמו שניהם על במה ומייצגים את עשייתו המוזיקלית של אנדרסון כיוצר העובד עם להקה.

## שירי האלבום
# Unsung
# Brittle Heart
# Crash About to Happen
# I Count the Times
# The Exiles
# This Must Be Where It Ends
# Actors
# In the House of Numbers
# Thin Men Dancing
# Julian's Eyes
# Possession

## קישורים חיצוניים
* 

* סקירת שירי האלבום מאת ברט אנדרסון באתר NME
* ביקורת האלבום באתר ה-BBC

קטגוריה:אלבומי אינדי רוק
התאהבות

[ממוזער|זוג [נשיקה|מתנשק]]
**התאהבות** היא תחושה העולה באדם, החָפֵץ בקרבתו של אדם אחר, בדרך כלל מהמגדר שאליו הוא נמשך מינית, ומעוניין בקבלת יחס אוהב ממנו. זהו לרוב השלב הראשוני בהיווצרותו של קשר של אהבה רומנטית. התאהבות מאופיינת בסערת נפש, פרפרים בבטן, מחשבות בלתי פוסקות על האהוב, ותחושות של אופוריה, כאשר ההתאהבות נראית כמוליכה לעבר מערכת יחסים אוהבת, ומנגד, תחושות של דיכאון ודכדוך עמוקים, כאשר ההתאהבות נראית כעולה על שרטון.
התאהבות נמשכת פרק זמן מוגבל, ולאחריה, גם אם נוצר קשר רומנטי יציב, היא מתחלפת ברגשות רגועים יותר, שמאפייניהם הם שלווה וביטחון.

## סולם האהבה הלוהטת
במחקר הפסיכולוגי מקובל לשימוש סולם האהבה הלוהטת (Passionate Love Scale) למדידת עוצמת רגשות במהלך התאהבות. סולם זה יפה גם למדידת רגשות בשלבים מאוחרים יותר של אהבה רומנטית, אולם בדרך כלל נשאלים מדרגים עצמם גבוה במיוחד בסולם זה, כאשר הם מצויים במהלך שלב ההתאהבות.
כל פריט בסולם יכול לקבל דירוג מ-1 עד 9, לפי מידת נכונותו בעיני הנשאל.

על פי סולם זה, מרכיבי ההתאהבות הם אובססיה, הדומה לא מעט לסיטואציה פתולוגית של טורדנות כפייתית, אידיאליזציה, רצון להכיר את השני ולהיחשף בפניו, משיכה מינית, רגשות שליליים כאשר הדברים לא הולכים כשורה, עוררות פיזית, תשוקה להדדיות, תשוקה לאיחוד ולשלמות, ניסיונות לאבחן את רגשות האחר, מתן סיוע לאחר וניסיון לשמור על קרבה פיזית.

פריטי הסולם הם:
* מאז התחיל הקשר עם מושא אהבתי, רגשותיי הם כמו ברכבת הרים
* ארגיש נואשות, אם מושא אהבתי ינטוש אותי
* לעיתים, גופי רועד בהתרגשות למראה מושא אהבתי
* אני נהנה ללמוד את תנועותיו וזוויותיו של גוף מושא אהבתי
* אין ביכולתי לשלוט במחשבותיי. הן אובססיביות לגבי מושא אהבתי.
* ארגיש שמחה, אם אעשה דבר מה שיגרום שמחה למושא אהבתי
* אעדיף לשהות במחיצת מושא אהבתי יותר מאשר במחיצת כל אדם אחר
* אקנא, אם אחשוב שמושא אהבתי מתאהב באדם אחר
* איש לא יוכל לאהוב את מושא אהבתי כמוני
* יש בי תשוקה לדעת הכול על מושא אהבתי
* אני רוצה את מושא אהבתי מכל בחינה - פיזית, רגשית ונפשית
* אוהב את מושא אהבתי לנצח
* מבט עמוק לעיני מושא אהבתי גורם לי "להינמס"
* יש בי תיאבון בלתי נדלה לחיבה ממושא אהבתי
* עבורי, מושא אהבתי הוא הפרטנר הרומנטי המושלם
* גופי מגיב, כאשר מושא אהבתי נוגע בי
* יש לי תחושה של רוך כלפי מושא אהבתי
* מושא אהבתי יכול לגרום לי יותר שמחה מכל אדם אחר
* מושא אהבתי תמיד במחשבותיי
* אם אופרד ממושא אהבתי לתקופה ארוכה, ארגיש בדידות עמוקה
* לעיתים, קשה לי להתרכז בעבודתי, כי מושא אהבתי במחשבותיי
* לדעת שלמושא אהבתי אכפת ממני גורם לי להרגיש שלמות
* אני רוצה שמושא אהבתי יכיר אותי - את מחשבותיי, את פחדיי ואת תקוותיי
* יש בי תשוקה עזה למצוא סימנים, המעידים על אהבתו של מושא אהבתי כלפיי
* אם מושא אהבתי יעבור תקופה קשה, אנטוש את עיסוקיי ואעשה הכול כדי לעזור לו
* במחיצת מושא אהבתי, עולות בי תחושות תוססות
* בנוכחות מושא אהבתי, עולה בי ערגה לגעת ולקבל מגע
* קיום ללא מושא אהבתי יהיה עגום וקודר
* יש בי משיכה עזה למושא אהבתי
* דיכאון עז פוקד אותי, כשדברים אינם הולכים כשורה עם מושא אהבתי

## ראו גם
* קשרים בין-אישיים

## לקריאה נוספת

* Hatfield, E. & Sprecher, S. (l986). Measuring passionate love in intimate relations, **Journal of Adolescence**, 9, pp. 383-4l0.


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אהבה
קטגוריה:קשרים בין-אישיים
אברהם מתתיהו פרידמן

רבי **אברהם מתתיהו פרידמן** (כ"ה בכסלו ה'תר"ח 3 בדצמבר 1847 – כ"א בתמוז ה'תרצ"ג 15 ביולי 1933), הידוע גם בכינוי "הצדיק משטפנשט" היה האדמו"ר השני משטפנשט.

## ביוגרפיה

רבי אברהם מתתיהו פרידמן נולד בנר ראשון של חנוכה, כ"ה בכסלו תר"ח (3 בדצמבר 1847), לרבי מנחם נחום פרידמן, האדמו"ר הראשון משטפנשט. נקרא על שם סבו רבי אברהם המלאך ומתתיהו החשמונאי. לאחר מות אביו, הוכתר בגיל 20. כאדמו"ר והנהיג את חסידות שטפנשט במשך 64 שנים. רבי אברהם מתתיהו היה ידוע בתואר "הצדיק משטפנשט" ובכינוי הרומני "Marele Rabin din Stefanesti" (הרב הגדול משטפנשט). נחשב כקדוש, אליו פנו יהודים ושאינם להתייעצות ולקבלת ברכה. שמו נקשר באגדות על ניסים וריפוי חולים.

רבי אברהם מתתיהו היה נשוי בזיווג ראשון לבתו של הרב יחיאל רובין מקולבסוב (או יצחק רייך), בנו (או חתנו) של האדמו"ר אשר ישעיה רובין מרופשיץ, ובזיווג שני לשרה ציפורה, בתו של דודו רבי יוסף מונזון (חתנו של ישראל מרוז'ין). נפטר בכ"א בתמוז תרצ"ג מבלי שהשאיר אחריו צאצאים. אחיינו, רבי מנחם נחום פרידמן רב העיר איצקאן, היה אמור לרשת את מקומו, אך נפטר לבסוף חודש לפניו.

היו לו תלמידים בולטים, ביניהם רבי חיים זנוויל אברמוביץ', האדמו"ר מריבניץ. חסידיו הקימו בית כנסת בצפת שפעל עד לשנת ה'תשט"ו, כיום פועלים מוסדות שטפנשט לשימור המורשת.

לאחר מותו, הוקמה על ידי רב העיר שטפנשט הרב יוסף ברייאר "ישיבת בית אברהם" לזכרו, אשר פעלה עד השואה. קברו ברומניה שימש מוקד עליה לרגל עד שנעקר בשנת 1968 לישראל ונקבר מחדש בבית הקברות נחלת יצחק בגבעתיים.

רחובות על שמו קיימים בשכונות רמת שלמה בירושלים, רמת בית שמש א' בבית שמש, קריית גת ואלעד.


קובץ:Avraham Mattisyahu of Shtefanesht.JPG|דיוקן של אברהם מתתיהו פרידמן
קובץ:Shtefanesht center in Givatayim.jpg|מרכז שטפנשט בגבעתיים
קובץ:Grave of Shtefanesht Rabbi.JPG|קברו בגבעתיים
קובץ:שטפנשט2.jpeg|
קובץ:שטפנשט3.jpeg|
קובץ:שטפנשט4.png|


## קישורים חיצוניים

* מורשת שטפנשט - עיון מחודש, צחי הרשקוביץ
* רשמי ההילולה מתוך אתר קברי צדיקים
* האדמו"ר רבי אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט
* 
* אתר מוסדות שטפנשט
* 

## לקריאה נוספת
* ישראל שפיגל, **"על הצדיקים"**
* יצחק אלפסי, **"טרקליני החסידות"** (חלק א', עמוד 74)
* יצחק אלפסי, **"אנציקלופדיה לחסידות- אישים"** כרך א, הוצאת מוסד הרב קוק, 1986, 2000, 2004.
* יצחק אלפסי, **"החסידות ברומניה"**, הוצאת "סגולה".

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי שטפנשט
אברהם מתתיהו
שטפנשט
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ילידי 1847
קטגוריה:נפטרים ב-1933
הפארק הלאומי לנסויס מרניינסס

**הפארק הלאומי לנסויס מרניינסס** (בפורטוגזית: **Parque Nacional dos Lençóis Maranhenses**) הוא פארק לאומי בצפון-מזרח מדינת מרניאו שבצפון-מזרח ברזיל, לחוף האוקיינוס האטלנטי.

הפארק הוכרז ב-2 ביוני 1981, והוא משתרע על פני כ-1,550 קמ"ר. מרבית שטחו של הפארק מכוסה בדיונות, המפריעות להתפתחות צמחייה ברוב השטח, אף שכמויות המשקעים באזור יכולות היו לאפשר זאת. הדיונות, שחלקן מתנשא לגובה של כ-40 מ', הן גם שנתנו לפארק את שמו, שמשמעותו המילולית "המצעים המרניאואים". מי הגשמים מתנקזים ללגונות בין הדיונות, מה שיוצר נוף ייחודי. מרבית הדיונות ממוקמות צפונית-מערבית לנהר פרגוויסאס, ומקצתן מזרחית לו. באזור הנהר צמחייה רבה יותר ועולם חי עשיר, ולגדותיו גם מספר יישובים. עם יישובים אלה נמנים העיירה ברייריניאס (כ-260 ק"מ מזרחית לסאו לואיס), המהווה את נקודת המוצא העיקרית לביקור בפארק, וכן הכפר מנדקרו, בשפך הנהר, עליו חולש מגדלור שנבנה ב-1920 ומתנשא לגובה של 46 מ'.

ב-2024 הפארק הוכרז כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.

בשנת 2005 שימשו נופי הפארק רקע לסרט הקולנוע "בית החול", העוסק במשפחה המתיישבת באזור המבודד בשנת 1910.

## תיאור גאוגרפי
הדיונות הן "דיונות ברכנואידיות" ,שצורתן סהר. הן נוצרו בסוף הרביעון בעידן הקנוזואיקון. החול נסחף לפארק מחלקה הפנימי של היבשת על ידי נהרות פרנאיבה ופרגוויסה, ואז הוא נישא חזרה על ידי הרוחות למרחק של עד 50 קילומטר בתוך היבשת. הרוחות יוצרות את הדיונות הברכנואידיות האופיינית, שמתנשאות לגובה של עד 40 מטר.

הפארק נראה צחיח, אבל למעשה יורדים בו כ-1,200 מילימטר גשם בשנה. כ-70% מכמות המשקעים הזו מתרחשת בין ינואר למאי.

בעונת הגשמים שבין ינואר ליוני, סופות הגשמים ממלאות את החללים שבין הדיונות במים ויוצרים לגונות שאורכן עד 100 מטר ועומקן עד 3 מטרים. שכבת סלע בלתי חדיר הנמצאת מתחת לפני השטח החוליים מונעת מהמים בלגונות להתנקז. בתום עונת הגשמים הבריכות מתאדות במהירות, ומאבדות עד מטר עומק לחודש.

## גלריה


קובץ:Parque Nacional dos Lençóis Maranhenses photo 15.jpg
קובץ:Lençóis Maranhenses 867a.jpg
קובץ:Lençóis Maranhenses. 01.jpg
קובץ:Lençóis Maranhenses 834a.jpg
קובץ:Mandacaru lighthouse 1014a.jpg|המגדלור במנדקרו
קובץ:Lençóis Maranhenses 928a.jpg


## קישורים חיצוניים

* 
* אתר הפארק
* הפארק הלאומי לנסויס מרניינסס באתר אונסק"ו 
* תמונות מהפארק

## הערות שוליים

לנסויס מרניינסס
קטגוריה:מרניאו
אהרון אספיס

**אהרון אַספּיס** (22 באפריל 1934 – 15 בנובמבר 2021) היה מורה למתמטיקה ישראלי, ומחבר ספרי לימוד מתמטיים ידועים, שנלמדו בחטיבות הביניים ובתיכונים רבים בישראל בשנות ה-80 וה-90.

## ביוגרפיה
אהרון אספיס נולד וגדל בשכונת נווה צדק בתל אביב. הוא התחנך בבית ספר תחכמוני (שם היה חברו לכיתה של חיים טופול) ובתיכון המקצועי מונטיפיורי.

הוא אהב מוזיקה, ספורט ושחייה, וניגן במפוחית.

### קריירה מקצועית
לאחר שירותו הצבאי, למד אספיס מתמטיקה באוניברסיטת תל אביב. לאחר מכן היה מורה למתמטיקה בתיכון עירוני ה' בתל אביב וכן בבתי ספר אקסטרניים, בהם אנקורי.

בעת שהיה מורה החל לכתוב חוברות לימוד במתמטיקה, בעקבות תלונות של תלמידיו על כך שספרי הלימוד הקיימים אינם בנויים באופן לוגי, כאשר תרגילים קשים מופיעים בהתחלת הפרקים ולא בסיום. החוברות זכו לפופולריות, ולבסוף אספיס הפסיק ללמד והחל לפרסם ספרי לימוד.

בשנת 1988 הואשם אספיס בהברחת 220 אלף דולרים לשווייץ, ועל כך נקנס ב-250 אלף ש"ח.

### חיים אישיים
אספיס היה נשוי לזרחה והיה אב לארבע בנות. בתו הבכורה היא האמנית אורית אדר בכר.

נפטר בגיל 87 לאחר שחלה במחלת הסרטן, ונטמן בבית העלמין "מנוחת עולם" בנתניה.

### ספריו
ספריו של אספיס יצאו בהוצאה עצמית, ואופיינו בעיצוב כריכה אחיד שבמרכזו משולש שווה-צלעות העומד על בסיסו ובתוכו שם הספר. חידושו הגדול של אספיס היה שמלבד הסברים, שרטוטים ותרגילים, הכילו ספריו גם פתרונות לכל התרגילים, בשונה מהמקובל בספרי לימוד אחרים עד אז. בהמשך נהג כך גם מחבר ספרי המתמטיקה בני גורן.
#### [[אלגברה]], [[סטטיסטיקה]] ו[[הסתברות]]
* אלגברה וסטטיסטיקה לתלמידי כתות ז'
* אלגברה לתלמידי כיתות ח'
* אלגברה לתלמידי כיתות ט'-י'
* אלגברה: סטטיסטיקה והסתברות לתלמידי כיתות י"א י"ב
* אלגברה 3 יחידות לימוד
* אלגברה סטטיסטיקה והסתברות: 4 יחידות לימוד
* סטטיסטיקה והסתברות לתלמידי בתי-ספר תיכוניים ונבחנים חיצוניים
* פונקציות וגרפים לתלמידי כתות ט' (1986)
* תכנון ליניארי (1989)

#### [[חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי]]
* חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי (3 ו-4 יח"ל)
* חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי לתלמידי בי"ס תיכוניים במגמות ריאלית-ביולוגית (4 ו-5 יחידות לימוד)

#### [[גאומטריה]] ו[[טריגונומטריה]]
* גאומטריה לחטיבות הביניים
* גאומטריה של המישור לתלמידי בתי-ספר תיכוניים וחטיבות הביניים – חלקים א', ב' ו-ג'
* גאומטריה, טריגונומטריה, סטראומטריה (הנדסת המרחב)

#### הכנה ל[[בחינת בגרות|בחינות הבגרות]] במתמטיקה
* מבחנים במתמטיקה במתכונת בחינות הבגרות לתלמידי בתי-ספר תיכוניים ונבחנים חיצוניים - 3 יחידות לימוד (1989)
* מתמטיקה לבגרות 4 יחידות לימוד

## ראו גם
* הוראת המתמטיקה בישראל

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נווה צדק: אישים
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד ישראלים
קטגוריה:מורים למתמטיקה בישראל
קטגוריה:מתמטיקאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר תחכמוני (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון מונטיפיורי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מנוחת עולם (נתניה)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
גבריאל וולה

**גבריאל ווֹלֵה** (Volé) הוא נגן קונטרבס ומורה ישראלי, נגן בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.

## חייו
### לימודים
גבריאל וולה נולד בתל אביב. בראשית לימודיו המוזיקליים ניגן בפסנתר ובכינור, אך בגיל 13 הלך בעקבות אביו, לאו וולה, נגן קונטרבס בפילהרמונית הישראלית, והחל לנגן גם הוא בכלי זה.  אחרי השירות הצבאי נסע להשתלם בארצות הברית, שם למד במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה. מורו לקונטרבס היה רוג'ר סקוט, נגן הקונטרבס הראשון בתזמורת פילדלפיה. בתקופת לימודיו הופיע בקונצרטים כסולן וכחבר בהרכבים קאמריים בפילדלפיה, בבוסטון ובניו יורק וכן הופיע בפסטיבל טנגלווד.

### קריירה
בשנת 1971 חזר לישראל והתקבל לשורות התזמורת הפילהרמונית, בעקבות סבו, הכנר יעקב סורוביץ מראשוני הפילהרמונית, ואביו, לאו וולה. משנת 1975 נמנה וולה עם סגל האקדמיה למוזיקה בתל אביב. בין תלמידיו אורית צלניקר, קונטרבס ראשון באנסמבל סולני תל אביב, ערן בורוביץ', שניגן באנסמבל ניקל ומאז 2008 חבר בתזמורת הפילהרמונית הישראלית, ואהוד גרליך נגן בתזמורת הסימפונית חיפה ובתזמורת הסימפונית ירושלים, המופיע גם בהרכבי ג'אז, מוזיקה קלה ומוזיקה אתנית.   

לצד נגינתו בפילהרמונית מרבה וולה לנגן מוזיקה קאמרית ובמשך שמונה שנים השתתף בפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון בכפר בלום.

וולה נשוי, אב לשלושה ילדים, וסבא לשישה נכדים. מתגורר בתל אביב.

## מקורות
* שיחה עם גבריאל וולה בתוכנית "עולים על הגל", רשת ב' של קול ישראל, 10 בדצמבר 2011 22:00-23:00
* אתר התזמורת הפילהרמונית

## קישורים חיצוניים
*  אתר התזמורת הפילהרמונית הישראלית

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:נגני קונטרבס
קטגוריה:נגנים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
יעקב סורוביץ

**יעקב סוּרוֹביץ** (סוּרוֹביץ'; Surowicz) (13 בנובמבר 1888 – 3 במאי 1970) היה כנר יהודי פולני ואחר כך ישראלי, מראשוני התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

## חייו
יעקב סורוביץ נולד בשנת 1888 בעיר ורשה שבפולין. למד בגימנסיה פולנית ובקונסרבטוריון של ורשה. בשנת 1910 זכה בפרס הראשון לכנרים בקונסרבטוריון. במשך 27 שנה, משנת 1909 ועד עלייתו לארץ ישראל בשנת 1936 ניגן בתזמורת הפילהרמונית של ורשה. בשנת 1928 קיבל מממשלת פולין עיטור כבוד על תרומתו למוזיקה במדינה, ובשנת 1930 הוענק לו צלב יוזף פילסודסקי.

בשנת 1935 פנה אליו הכנר ברוניסלב הוברמן בבקשה לארגן כנרים יהודים מן התזמורת הוורשאית למבחני נגינה לתזמורת שביקש להקים בארץ ישראל. וכך כתבה אידה איבקו, מזכירתו של הוברמן, לסורוביץ: .

לבסוף עלו לארץ ישראל והצטרפו לתזמורת כ-20 כנרים יוצאי פולין. יעקב סורוביץ עלה עמם והיה למפקח התזמורת הפילהרמונית הארץ-ישראלית, תפקיד שבו התמיד כל שנותיו בפילהרמונית, עד לפרישתו כעבור 25 שנה, ב-1961 (במקומו מונה היינריך חיים שיפר שהיה סגנו שנים רבות). עקב תפקידו כמפקח, הוא ניגן בקבוצת הכינור השני.

יעקב סורוביץ נישא לאסתר זְלוֹטוֹבְּרוֹדָה והיה אב לשתי בנות ובן. משפחתו היא משפחת מוזיקאים ישראלית: בנו, מוריס סורוביץ, היה נגן בסון בפילהרמונית; חתנו, לאו ווֹלֵה, היה נגן קונטרבס בתזמורת הפילהרמונית, וכך גם נכדו, גבריאל וולה, המנגן בקונטרבס בשורות התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

סורוביץ נפטר בשנת 1970, בן 82 במותו. רעייתו אסתר נפטרה כעבור שלוש שנים, ב-1973, ונקברה לצדו בבית הקברות נחלת יצחק.

## מקורות
* אתר התזמורת הפילהרמונית הישראלית
* שיחת רדיו עם גבי וולה ברשת ב', קול ישראל, 10 בדצמבר 2011

* "Surowicz, Jakob", in *Who's who, Israel*, 1952, p. 203.


## קישורים חיצוניים
* 
*  (זיכרונות)

## הערות שוליים

קטגוריה:כנרים יהודים פולנים
קטגוריה:נגנים יהודים פולנים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:כנרים ישראלים
קטגוריה:נגנים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1888
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1970
משה אריה לייב שפירא

[250px|ממוזער|הנחת אבן הפינה ל[שיכון הרבנים בירושלים. מימין לשמאל: רבי מרדכי רוקח מבילגוריי, **הרב משה אריה לייב שפירא**, הרב זליג ראובן בנגיס והרב משה בלוי. ה'תש"ה.]]
הרב **משה אריה לייב שפירא** (תרמ"ט, 1889 – י' בסיוון תשל"ב, 23 במאי 1972) היה ראש ישיבת תורת אמת בירושלים ורב ומו"ץ בשכונת בית ישראל בעיר.

## ביוגרפיה
נולד בירושלים לרב מאיר בנימין וגינעשא, בת הרב חיים יוסף דוד אזולאי (מצאצאי החיד"א). בצעירותו למד בישיבת עץ חיים. בנערותו היה מראשוני תלמידי ישיבת תורת אמת שנוסדה אז בחברון. נמנה עם מלוויו של רבי יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד בביקורו בארץ ישראל בשנת תרפ"ט (1929).

בשנת תש"א (1941) התמנה לראש ישיבת תורת אמת בירושלים, ושימש בתפקידו שנים רבות. שימש גם כרב ומו"ץ בשכונת בית ישראל בעיר.

היה מעורכי כתב העת התורני "אהל תורה", יחד עם הרב גרשון לפידות, הרב שמשון אהרן פולונסקי ועוד. בשנת תשי"ז זכה בפרס הרב קוק על ספרו "טבעות זהב".

### מתלמידיו
* הרב שמואל אלעזר היילפרין, מילא את מקומו בראשות ישיבת תורת אמת וברבנות בשכונת בית ישראל בעיר.

### משפחתו
* חתנו הרב שמעון יוז'וק 
* חתנו פנחס יוסף רבינוביץ, בנו של הרב מנחם נחום רבינוביץ, מחבר הספר מחשבת נחום ואב"ד בחיפה. 
* נכדו הרב יוסף ישר, רב העיר עכו.

## ספריו
* '''נימוקי מלב"ם''' – על מסכתות הש"ס
* **טבעות זהב** (חלק ראשון) – על ספר קצות החושן
* **טבעות זהב** (חלק שני) – על ספר קצות החושן

## קישורים חיצוניים
* גילוי וכיסוי בשיטת רבנו הזקן - מאמר מאת הרב אודות אדמו"ר הזקן.
* אנשים של צורה – מאמר לדמותו מאת תלמידו הרב שמואל אלעזר היילפרין (עמוד 16).
* תפילת חנה - סיפור מופת של הרב.

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:משפחת אזולאי
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים בישראל
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים בארץ ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:בוגרי ישיבת תורת אמת
קטגוריה:רבני ישיבת תורת אמת
קטגוריה:עורכי כתבי עת תורניים
קטגוריה:רבני חב"ד במאה ה-20
קטגוריה:ראשי ישיבה חב"דיים
קטגוריה:בית ישראל (שכונה): אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת חב"ד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1889
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972
אוסקר ואלדס

**אוסקר אדוארדו ואלדס דאנקוארט** (בספרדית: **Oscar Eduardo Valdés Dancuart**; נולד ב־3 באפריל 1949 בלימה) הוא ראש ממשלת פרו לשעבר.

בשנים 1968–1972 למד ואלדס בבית ספר צבאי, ואחר כך שירת בצבא פרו. סיים את בית הספר הצבאי כמפקד תותחנים בשנת 1972. הוא מילא תפקידים בצבא משנת 1972 עד 1991 כמדריך בבית הספר הצבאי צ'ורילוס, בבית הספר הטכני של הצבא, ובבית הספר לתותחנים. ב-1991 פרש לגמלאות מהצבא בדרגת סגן אלוף. מ־28 ביולי 2011 כיהן ואלדס כשר הפנים. ב־11 בדצמבר 2011 מונה ואלדס לראש ממשלה והחליף בתפקיד את ראש הממשלה היוצא סלומון לרנר גיטיס. ב־23 ביולי 2012 סיים ואלדס את תפקידו.

## קישורים חיצוניים

* .

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ממשלת פרו
קטגוריה:שרי הפנים של פרו
קטגוריה:ילידי 1949