open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מלך של קבצנים

**מלך של קבצנים** הוא סרט קולנוע ישראלי בבימויו של אורי פסטר, שיצא לאקרנים בשנת 2007. עלילת הסרט מבוססת על ספרו של מנדלי מוכר ספרים "ספר הקבצנים".

הסרט יצא לאקרנים גם בגרסה לקהל דתי, ממנה נחתכו סצנות בעייתיות מבחינת צניעות. לגרסה זו יעץ שאול מייזליש.

## תקציר העלילה
עלילת הסרט מתרחשת בסוף המאה ה-16 ברוסיה. בלן יתום וחיגר העובד בית מרחץ יהודי מקים אגודת לוחמים קבצנים המשתמשת בצירופי אותיות על מנת להילחם, וזאת לאחר שתושבי העיר הכריחו אותו להינשא לנערה יתומה כמוהו בתקווה שזה ימנע פוגרום. את עלילת הסרט מספר לצופים קבצן זקן (מגולם על ידי מוסקו אלקלעי).

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

* באתר פרויקט קולנוע
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* אלי אשד, פישקה החיגר ביערות ליטא: ביקורת על "מלך של קבצנים", בבלוג המולטי יקום של אלי אשד, 14 בספטמבר 2007

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2007
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2007
סיפור חצי רוסי

"**סיפור חצי רוסי**" הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של איתן ענר, שיצא לאקרנים בשנת 2006, עם ולדימיר וולוב
יבגניה דודינה, אבי קושניר וולריה וויוודין בתפקידים הראשיים.

## תקציר העלילה
חן הוא נער בן 11 המתגורר באשדוד עם הוריו - אביו יליד הארץ (צבר) ואימו ילידת רוסיה. חן מתאהב בנטלי בת ה-12, הרוקדת בחוג לריקודים סלוניים. הוא מחליט ללמוד ריקוד אצל יוליה, מורה לריקוד בת 42 שעלתה לארץ ממוסקבה, על מנת לכבוש את ליבה של נטלי.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

* אתר הסרט
* הסרט באתר קרן הקולנוע הישראלי
* הסרט באתר הבמה

קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2006
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:העלייה לישראל מברית המועצות ומברית המועצות לשעבר בתרבות
קטגוריה:אשדוד בקולנוע

* פסקול הסרט בספוטיפיי
עיטור הדגל האדום של העמל

**עיטור הדגל האדום של העמל** (ברוסית: **Орден Трудового Красного Знамени**) היה עיטור אזרחי של ברית המועצות, הניתן עבור הצטיינות בפעילות הציבורית ופעילות למען הפועלים.

## היסטוריה
ב-28 בדצמבר 1920 החליטה הרפובליקה הסובייטית הסוציאל-פדרטיבית של רוסיה על הנפקת "עיטור פועלי הדגל האדום", כמקבילה האזרחית של העיטור הצבאי עיטור הדגל האדום. העיטור הפך לעיטור כלל-סובייטי ב-7 בספטמבר 1928.

## עיצוב העיטור
סיכת העיטור משלבת מספר פרטים: במרכזה, סמל הפטיש והמגל, על רקע תחנת תחנת כוח הידרו-אלקטרית. תחתם, זר קלוע של עלי עץ אלון ומסביבם גלגל שיניים, הנושא את המוטו "פועלי כל האומות, התאחדו". בראש העיטור, הדגל האדום הנושא את הכיתוב "CCCP" (ברית המועצות). בתחתיתו, הכוכב האדום, שבצידיו שיבולים מוזהבות.
את הסיכה עונדים על החזה בצד שמאל.
בתחילה, עוצבה הסיכה ללא סרט. מאוחר יותר התווסף לסיכה סרט שציבעו תכלת עם פסים כחולים בקצוות.

עד לשנת 1991 הוענק העיטור מעל 1.2 מיליון פעמים כאשר חלק מהזכאים קיבלו אותו 6 פעמים.

## זוכים מפורסמים
* אלכסנדר פרוטזנוב (6 פעמים) - פעיל מפלגתי
* ניקולאי בלייב - (6 פעמים)- מנהל מפעלים בתעשייה האופטית
* ניקולאי סמליאקוב (6 פעמים) - סופר
* מיכאיל גורבצ'וב
*ולדימיר אוברוצ'ב
*אלכסנדר סרגייביץ' יאקובלב
*אראם חאצ'טוריאן
*יבגני סבטלנוב
*נורסולטן נזרבייב
*איוואן פאפאנין
*מיקולה אבילוב
*גלקטיון טאבידזה
*שמואל הלקין
*ז'ורס אלפרוב
*מרקוס קלינגברג - חוקר אפידמיולוג ומרגל לטובת ברית המועצות

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ברית המועצות: אותות ועיטורים אזרחיים
פרוגנוזה

**תחזית** או **פּרוֹגנוֹזָה** בלעז (במקור ביוונית: πρόγνωσις - Prognosis שפירושה המילולי "ידיעה מוקדמת". וגם **סְכוּת**, **סיכוי**, או **צפי רפואי**), הוא מונח רפואי שמשמעותו התחזית של הרופא באשר להתפתחות מחלתו של החולה ובאשר לסיכויי החלמתו. מאז המאה ה-20 נוטים להשתמש במונח זה גם בהקשרים לא רפואיים, למשל בעולם העסקים.

שיטת התחזית המדויקת ביותר היא סטטיסטית. על ידי השוואת קבוצות גדולות של חולים, בהתאם לשלבי מחלתם, ניתן ליצור ניבוי סטטיסטי באשר לסיכויי ההחלמה של חולה בעל צירוף תסמינים מסוים. הדוגמאות הטובות ביותר לקביעת תחזית הן ביחס לחולי סרטן: הוכח כי בירור זהיר ומדויק של שלב התפתחות הגידול הסרטני יכול לנבא את סיכויי ההישרדות של החולה. התחזית של מחלות כרוניות מוכרות נמדדת לרוב במונחים של אחוז החולים עם מחלה זהה אשר שרדו למשך תקופת זמן נתונה: שנה, שלוש שנים, או חמש שנים. לדוגמה, לרוב חולי סרטן הערמונית אחוז ההישרדות לתקופה של חמש שנים מיום האבחנה הוא מעל 90%, בעוד שאצל רוב חולי סרטן הריאות הוא פחות מ-10%.

ברוב תחומי העיסוק הרפואי עדיין חסרים בנתונים סטטיסטיים על התחזית המדויקת. במקרים כאלה, התחזית הנקבעת על ידי הרופא מבוססת לרוב על ניסיונו האישי בטיפול במקרים דומים. מחקרים רפואיים מראים כי רוב הרופאים נותנים הערכות אופטימיות מדי כאשר הם נותנים למטופליהם מידע באשר לתחזית, ונוטים להגזים למשל בהערכת תקופת ההישרדות לאחר האבחון.

לחולים המאושפזים ביחידה לטיפול נמרץ, ישנם מדדים מספריים מדויקים יותר באשר לתחזית. המדד המפורסם ביותר להערכת התחזית בחולים בטיפול נמרץ הוא מדד ה־APACHE II.

ידיעת התחזית עוזרת לתהליך קבלת ההחלטות למטופל ולמטפל גם יחד. לאור התחזית ניתן להחליט באופן מושכל יותר האם לקבל טיפול רפואי מסוים או לא.

## ראו גם
*אבחנה (דיאגנוזה)

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רפואה
סופרים ושמות עט שלהם

רשימה זו מציגה את שמותיהם של סופרים שפרסמו את כתביהם תחת שם עט, ובדרך כלל נודעו בעיקר בשם העט.

## [[אוסטרליה]]

## [[אוקראינה]]

## [[איטליה]]

## [[ארצות הברית]]

## [[בריטניה]]

## [[גרמניה]]

## [[דנמרק]]

## [[ארץ ישראל]]

## [[מזרח אירופה]] (סופרי יידיש ועברית)

## [[ספרד]]

## [[סוריה]]

## [[פולין]]

## [[פורטוגל]]

## [[פינלנד]]

## [[צ'ילה]]

## [[צרפת]]

## [[רומניה]]

## [[רוסיה]] ו[[ברית המועצות]]

## קישורים חיצוניים
* 
** [טבלת שמות](http://jewishencyclopedia.com/table.jsp?table_id=320&volid=9&title=NAMES%20(PERSONAL):)

## הערות שוליים

*
*
חומת אש (בניין)

[ממוזער|250px|חומת האש היא הקיר היחיד שנותר עומד במבנה זה, ש[הצתה|הוצת כחלק מתרגיל של מכבי האש בכפר בווירג'יניה, ארצות הברית.]]
[ממוזער|250px|חומת אש (מסומנת בחץ אדום) שהותקנה במבנה ב[קנדה]]
**חומת אש**  היא מושג מתחום הבנייה, שמשמעותו קיר או חומה העשויים מחומר עמיד בפני בעירה, ומטרתם לספק הגנה מאש ומדליקות. 

בתקופות עתיקות, שבהן עדיין לא נעשה שימוש בחומר נפץ, הייתה הבערת אש אחת הדרכים לגרום לנזק מיידי, רב ומשמעותי לאויב. תפקיד חומת האש היה למנוע לחלוטין מהאש להתפשט, ובכך למנוע את שריפת המתחם שעליו הגנה. 

חומות האש באו בדרך כלל כחלק ממערכת ביצורים כוללות ולא עמדו לבדן. לעיתים קרובות הייתה החומה עצמה, המקיפה את המתחם המוגן, חומת אש. חומות האש היו בנויות בדרך כלל מאבן, שהיא חומר עמיד בפני חום, והיו עבות במיוחד. 

גם בבנייה המודרנית קיים שימוש בחומרי בידוד עמידים בפני אש, המהווים למעשה חומת אש. 

חומת האש היא המקור למושג חומת האש במחשבים. 

## ראו גם
* דלת אש
* מערכת גילוי וכיבוי אש

## קישורים חיצוניים

אש
קטגוריה:בטיחות אש
יחידה לטיפול נמרץ

250px|ממוזער|שמאל|אמבולנס טיפול נמרץ צהוב של מגן דוד אדום בנשר
**יחידה לטיפול נמרץ** (באנגלית: Intensive Care Unit – **ICU** או Critical Care Unit – **CCU**) היא מחלקה ייעודית בבית חולים המספקת טיפול לחולים המצויים בכשל רב מערכתי או לאלו הנזקקים לניטור הדוק.

הצוות הרפואי העובד במחלקת טיפול נמרץ מורכב מרופאים מומחים לטיפול נמרץ (לרוב רופאים מרדימים או רופאים פנימאיים בעלי התמחות על), ומצוות סיעודי בעל הכשרה ייעודית למחלקה זו.
## סוגי מחלקות לטיפול נמרץ
ברוב בתי החולים בישראל קיימת יחידה אחת, או יותר, לטיפול נמרץ בתחומים מסוימים של הרפואה. קיומן של היחידות נקבע על פי אופיו של בית החולים והמשאבים המצויים בו. ליחידות לטיפול נמרץ אין שמות אחידים. בין סוגי היחידות לטיפול נמרץ ניתן למצוא:
* **[[יחידה לטיפול נמרץ ביילוד]]** לרבות טיפול בפגים
* **יחידה לטיפול נמרץ בילדים**
* **יחידה לטיפול נמרץ [[קרדיולוגיה|קרדיולוגי]]** (טיפול נמרץ לב)
* **יחידה לטיפול נמרץ [[נוירוכירורגיה|נוירוכירורגי]]**
* **יחידה לטיפול נמרץ [[נוירולוגיה|נוירולוגי]] – [[נוירוכירורגיה|נוירוכירורגי]]**
* **יחידה לטיפול נמרץ [[כירורגיה|כירורגית]]**
* **יחידה לטיפול נמרץ כללי או [[מערכת הנשימה|נשימתי]]**
* יחידה לטיפול נמרץ פנימי
* יחידה לטיפול נמרץ טראומה

## ציוד ושיטות
[ממוזער|רופאים [טיפול נמרץ כללי|מומחים בטיפול נמרץ מטפלים בחולה ביחידה לטיפול נמרץ]]
בין המכשירים הנפוצים ביחידות לטיפול נמרץ ניתן למצוא:
* מכונות הנשמה המסייעות בהנשמת חולים שאינם נושמים בצורה עצמונית, זאת בעזרת צינור בקנה הנשימה (endotracheal tube) או דרך פתח הנעשה בקנה הנשימה בצוואר (פיום קנה)
* מכונות דיאליזה לסיוע לחולים הסובלים מאי-ספיקת כליות
* מכשירי IPV לפינוי הפרשות מהריאות וגיוס חלקי ריאה שקרסו
* מכשירי ניטור למדידת מדדים חיוניים של הגוף, כגון: לחץ דם, טמפרטורת גוף, דופק ועוד
* צינורות הזנה לחולים שאינם מסוגלים לבלוע
* צינורות שאיבה להוצאת נוזלים וגזים שונים מחללי הגוף (קיבה, קנה נשימה, ועוד)
* צינורות ניקוז שתן (צנתר ("קתטר"))
* עירויים לנוזלים ולתרופות

חולים רבים ביחידות לטיפול נמרץ אינם נמצאים בהכרה, או נמצאים בהכרה חלקית בלבד.

מספר המיטות המוגבל ביחידות לטיפול נמרץ, מעורר לעיתים קרובות דילמות קשות של אתיקה רפואית – בנוגע לברירת החולים אשר ראוי ולא ראוי לאשפזם לטיפול ביחידה זו.

## יחידה לטיפול מוגבר
בשל מצוקת המקום והיעדר תקנים, מקובל בבתי החולים בישראל לאשפז חולים שבהגדרתם מתאימים לטיפול נמרץ, באזור נפרד בתוך מחלקות האשפוז.

מיטות האשפוז הללו ממוקמות בסמוך לדלפק האחיות, ונתוני הניטור מופיעים על מסך מול הדלפק.

יחידת הטיפול המוגבר נמצאות תחת אחריות רופאי המחלקה, שאינם בעלי התמחות ייעודית בטיפול נמרץ. יחידות שכאלה נפוצות בעיקר במחלקות הפנימיות, אך הן קיימות גם במחלקות אחרות כמו נוירולוגיה וקרדיולוגיה.

### יחידות טיפול מוגבר בהתפרצות הקורונה בישראל
בהתפרצות הקורונה בישראל, העובדה שרופאים פנימאים רבים התנסו בטיפול בחולים מונשמים בתוך המחלקות הפנימיות, הקלה על אפשרות האשפוז של חולי קורונה מונשמים מחוץ למחלקות הטיפול נמרץ.
## קישורים חיצוניים

* טיפול נמרץ - הסבר על הציוד הרפואי בסביבת המטופל, בערוץ המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר, באתר יוטיוב
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מקצוע הרפואה
קטגוריה:מחלקות בבית חולים
קטגוריה:טיפול נמרץ
אנתוני ברג'ס

**אנתוני ברג'ס** (באנגלית: **Anthony Burgess**) הוא שם העט של **ג'ון אנתוני ברג'ס וילסון** (**John Anthony Burgess Wilson**; 25 בפברואר 1917 – 22 בנובמבר 1993), סופר, משורר, מחזאי, בלשן, מתרגם ומבקר ספרות אנגלי.

## קורות חייו
לאחר שנות לימודיו בבריטניה הועסק במשרד החוץ הבריטי והיה לנספח החינוכי מטעם שגרירות בריטניה במזרח הרחוק. בהשכלתו הוא מוזיקאי שאף הלחין מספר נעימות ידועות. כמו כן, רכש השכלה בתחום הספרות והבלשנות.

"תפוז מכני", ספרו הידוע ביותר של ברג'ס, יצא לאור בשנת 1962. הספר עובד לסרט מצליח בשם זה ב-1972.

עלילת הסיפור הושפעה מאונס שביצעו עריקים אמריקאים באשתו של הסופר ברג'ס בימי מלחמת העולם השנייה. המקרה אמנם מהווה סצנה ידועה ומפורטת להפליא בספר, בדמותו של אלכס – צעיר בן עשרה המספר את סיפורו וסיפור חבריו בשכונה בבריטניה. אך הסיפור הוא רובו ככולו פרי הדמיון, ומדובר בעלילה שהיא כביכול עתידנית.

בשנת 1978 הוציא ברג'ס ספר בולט נוסף בשם "1985". הספר בנוי משני חלקים: החלק הראשון הוא סדרה של מאמרים וראיונות (שבהם ברג'ס הוא הן המראיין והן המרואיין) הדנים בהיבטים שונים בספרו של ג'ורג' אורוול, "1984". החלק השני בספר הוא רומן שעלילתו מתרחשת בבריטניה ב-1985 (7 שנים בעתיד בעת שנכתב), שבו, בהתבססו על החברה הבריטית ועל העולם הסובב אותו ב-1978, הוא מנסה לתאר כיצד עשויה להיראות שנת 1985, אם תימשכנה מגמות מסוימות.

בשנות התשעים נתגלה במוחו של ברג'ס גידול ממאיר. באותה שנה כתב ברג'ס ארבעה ספרים שלמים מתוך מחשבה שלא ישרוד, ולכן בילה ברג'ס את שארית חייו עם אשתו האיטלקייה בנסיעות בעולם וכתיבה בתחום המחזאות.

## ספריו בתרגום עברי
* **[[תפוז מכני (ספר)|תפוז מכני]]**, תרגם אהרן בר, הוצאת תמוז, תל אביב, 1973.
* **[[1985 (ספר)|1985]]**, תרגם אריה חשביה, הוצאת יתד, תל אביב, תש"ם 1980.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סופרים אנגלים
קטגוריה:משוררים אנגלים
קטגוריה:מחזאים אנגלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים אנגלים
קטגוריה:מתרגמים אנגלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:חברי האגודה המלכותית לספרות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מנצ'סטר
קטגוריה:סופרי מדע בדיוני בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1917
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1993
צאי לון

**צָאי לוּן** (בסינית: 蔡伦; 50–121) היה סריס ואיש חצר סיני מתקופת שושלת האן המזרחית. הוא נחשב דמות מרכזית בהיסטוריה של הנייר בזכות שיפור תהליך הייצור שלו באמצעות הוספת עיסת נייר מקליפות עצים ושאריות קנבוס, דבר שהוביל לייצור נייר בהיקף רחב ולהפצת הנייר ברחבי העולם. אף על פי שבעבר ייחסו לו את המצאת הנייר, גרסאות מוקדמות של נייר התקיימו כבר מהמאה ה-3 לפנה"ס, ולכן תרומתו של צאי לון מוגדרת כשיפור ולא כהמצאה.

## ביוגרפיה
צאי לון נולד בגְווֵייָאנְג, בירת מחוז גוויג'ואו בתקופת שושלת האן. שירת בחצר הקיסר כפקיד, ולצורך עבודות הרישום ניסה שיטות שונות להכנת נייר, עד להגעה לתהליך, אשר פרטיו אבדו עם הזמן, אשר איפשר הכנת נייר. בתמורה לעבודתו זו העניק לו הקיסר תואר אצולה וממון רב.

## קישורים חיצוניים

* יותם יעקובסון, הסוד שדלף, על סוד ייצור הנייר. פורסם במסע אחר 237, יוני 2011
* 

קטגוריה:סינים
קטגוריה:ממציאים
קטגוריה:נייר
קטגוריה:נפטרים ב-121
יעקב וסרמן

[שמאל|ממוזער|250px|יעקב וסרמן, [רישום]]
**יעקב וסרמן** (בגרמנית: **Jakob Wassermann**; 10 במרץ 1873 – 1 בינואר 1934) היה סופר יהודי-גרמני.

## ביוגרפיה

יעקב וסרמן נולד בפירט שבבוואריה, ובגיל צעיר התייתם מאמו. בגיל צעיר גילה עניין בספרות ופרסם קטעי כתיבה שונים בעיתונים. אביו, שהיה סוחר זעיר, לא גילה נכונות לתמוך בשאיפותיו הספרותיות ועל כן וסרמן עבד לאחר סיום לימודיו במשך זמן קצר כשוליה לאיש עסקים בווינה.

וסרמן שירת בצבא הגרמני בנירנברג, ואחר שהה בדרום גרמניה ובשווייץ. בשנת 1894 עבר למינכן, שם עבד כמזכיר ואחר כעורך, יחד עם תומאס מאן, בעיתון "זימפליציסימוס", ובהמשך למד משפטים באוניברסיטת מינכן. בתקופה זו הוציא את הרומן שלו, "מלוזינה" והתוודע אל המשוררים ריינר מריה רילקה והוגו פון הופמנסטאל.

משנת 1898 היה מבקר תיאטרון בווינה. בשנת 1901 נשא לאישה את יולי שפייר, שממנה התגרש בשנת 1915. שלוש שנים לאחר גירושיו התחתן שוב, הפעם עם מריה קרלווייס.

אחרי 1906 חי לסירוגין בווינה או באלטאוסזה בשטיריה, שם מת בשנת 1934 לאחר מחלה קשה.

בשנת 1926 נבחר לאקדמיה הפרוסית לאמנות. הוא התפטר בשנת 1933, ובכך הקדים בדוחק את גירושו על ידי הנאצים. באותה שנה נשרפו ספריו בכיכר בבל ונאסרו להפצה בגרמניה.

יצירתו של וסרמן כוללת שירה, מאמרים, רומנים וסיפורים קצרים.

## מספריו שתורגמו לעברית
***האחיות**: שלוש נובלות (תרגם מאשכנזית: א. ל. יעקובוביץ), ורשה: שטיבל, תרפ"א-1921.
***איש נדד למקסיקו**, סיפור, תרגם מנחם זלמן וולפובסקי), תל אביב, תרצ"ב-1932.
***אלכסנדר בבבל**: רומן (תרגם: א. ל. יעקובוביץ, ורשה: שטיבל, תרפ"ד-1923.
***בימי שבתי צבי**: סיפור (תרגם מאשכנזית: א"נ גנסין), ברלין: תרע"ג-1913.
***כריסטוף קולומבוס : דיוקן** (תרגם מגרמנית: דב קמחי), תל אביב: שטיבל 1933.
***לאודין ובני ביתו **: רומן (תרגם: דב קמחי) תל אביב: הוצאת מצפה, 1935.
*טרילוגיה:
: **[[פרשת מאוריציוס]]** (תרגם: מ"ז ולפובסקי), הוצאת עם עובד, 1983 [1928].
: **אטצל אנדרגסט** (תרגם: מ"ז ולפובסקי), הוצאת מצפה, תרצ"ד-34–1933 [1931].
: **הויתו השלישית של יוסף קירקהובן** (תרגם: דב קמחי), הוצאת מצפה, תרצ"ה [1934].
* **בעל האווזות** (תרגם: צבי ארד), הוצאת זמורה-ביתן, תשמ"ה- 1985 [1915].
* **קספר האוזר** (תרגם: צבי ארד), הוצאת זמורה-ביתן, תשמ"ה-1985 [1908]. (מבוסס על סיפורו האמיתי של קספר האוזר)
* אוטוביוגרפיה: **חיי כיהודי וגרמני**, 1921.
* **זהב קאכאמאלקה**, סיפורים, 1928. תרגם מ' טמקין, 1938; **הזהב של קחמרקה**, תרגם הראל קין, 2017.
* הזהב של פרו/גירונימו די אגליאר תורגם על ידי מ' טמקין, והופיע בספרית תרמיל של הוצאת משרד הביטחון בשנת 1967.

## לקריאה נוספת
* שלמה אידלברג, 'יעקב ואסרמן, הסופר היהודי-גרמני שהתנגד להרצל ולמדינה יהודית', **[[האומה]]**, 130, 1998.
* יעקב גולומב, 'להיות יהודי בגרמניה: יעקב ועשיו – וסרמן ו"יהודי השוליים"', **[[מאזנים (כתב עת)|מאזנים]]**, נ"ח, 8, תשמ"ה-1985. 
* שמואל ורסס, 'הזימון המשולש: א.נ. גנסין, יעקב ואסרמן ושבתי צבי', **מאזנים**, נ"ב, 4, תשמ"א-1981. 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:סופרים יהודים אוסטרים
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה, 1944)
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1873
קטגוריה:נפטרים ב-1934
ארפג'ו

ממוזער|שמאל|סימון הארפג'ו בתווים
**ארפג'ו** (בעברית **ארפג**' או **ארפז**', מאיטלקית **Arpeggio**) הוא מונח במוזיקה המציין נגינת תווי אקורד בזה אחר זה ברציפות, להבדיל מנגינתם בו-זמנית. בדרך כלל מנגנים ארפג'ו מהתו הנמוך לגבוה, אך מקרים יוצאי-דופן שכיחים למדי. הארפג'ו מסומן על ידי קו גלי מאונך משמאל לתווי האקורד. כמו נגינת סולמות, משמשת נגינת ארפג'ים גם כתרגיל אימון טכני בסיסי. מקור המילה באיטלקית (ארפה = נבל) ופירושה - כמו בנגינת הנבל.

ניתן להשתמש בטכניקת הארפג'ו בכל כלי נגינה שיש בו יותר משני צלילים הניתנים לנגינה בנפרד.
בגיטרה קלאסית זוהי למעשה טכניקת הפריטה הבסיסית של אקורד, המופקת על ידי גלישת האגודל על מיתרי הכלי מהמיתר העליון (בעל הצליל הנמוך) לתחתון. 

דוגמאות נוספות לשימוש בארפג'ו:
* כלי מיתר - בדרך כלל מנגנים ארפג'ים במוזיקה קלאסית. 
* גיטרת בס - בדרך כלל משתמשים בארפג'ים כדי לנגן אקורדים.
* פסנתר - לעיתים קרובות שוברים אקורד בסיום פרק או יצירה בפסנתר. למשל בפרק השלישי של סונטת אור הירח מאת בטהובן או באטיוד מספר 8 של שופן בפה מז'ור. יש טכניקות שונות לכך, לפי אופי היצירה ופרשנות הפסנתרן. כמו כן, אם הקו הגלי רשום כקו רציף לאורך שתי החמשות (של יד ימין ושל יד שמאל), אזי הארפג'ו מתחיל ועולה מהצליל הנמוך של יד שמאל ומסתיים בצליל הגבוה של יד ימין. אם הקו הגלי רשום לחוד ואינו מחבר בין שתי החמשות, אזי שתי הידיים מנגנות את הארפג'ו בו-זמנית כאשר כל יד פותחת בצליל הנמוך לשורתה.
* צ'יפ מיוזיק - סינתסייזרים משתמשים בארפג'ים בדרך כלל במוזיקה מודרנית. סינתים מסוימים כוללים בתוכם מייצרי ארפג'ים (Arpeggiators). במייצרי ארפג'ים, סדר נגינת תווי האקורד מאבד מחשיבותו ויכול להיות מלמעלה למטה, או אקראי, ו**חלק** מהתווים יכולים אף להיות מנוגנים יחדיו. עם זאת, בכל מקרה לא ייתכן ארפג'ו שבו **כל** התווים באקורד מנוגנים בו-זמנית.

## ראו גם
* תאוריית המוזיקה
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:סימנים מוזיקליים
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
סיראג'ודין, הראג'ה של פרליס

**טואנקו סייד סיראג'ודין אבן אלמרחום טואנקו סייד פוטרה ג'לאלולייל** (בכתיב ג'אווי: توانكو سيد سراج الدين ابن المرحوم توانكو سيد ڤوترا جمال الليل; יליד 17 במאי 1943) הוא הראג'ה (מלך) של מדינת פרליס במלזיה.

סיראג'ודין נולד הפך לראג'ה של פרליס ב-17 באפריל 2000, בעקבות פטירתו של אביו טואנקו פוטרה בן סייד חסן ג'מאלולאייל שמלך מ-1945. נשוי לראג'ה פרמאיסורי אגונג טאנגקו פאוזיה בת עבדול ראשיד.

סיראג'ודין למד באקדמיה הצבאית המלכותית בסנדהרסט שבאנגליה והוא אוהד קבוצת הכדורגל טוטנהאם.

כיהן כשליט מלזיה (יאנג די-פרטואן אגונג) החל ב-13 בדצמבר 2001. כהונתו התחילה מוקדם מהצפוי עקב פטירתו של סולטאן סלנגור סלהודין שכהונתו הייתה צריכה להסתיים ב-2004. כהונתו של סירג'ודין בתפקיד זה הסתיימה ב -12 בדצמבר 2006, עת הוחלף במיזאן זאינאל אבידין.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מלכי מלזיה
קטגוריה:מעוטרי מסדר אומיה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית המלכותית בסנדהרסט
קטגוריה:מעוטרי מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:מעוטרי מסדר הוורד הלבן של פינלנד
קטגוריה:ילידי 1943
ניקה מסמותרקיה

**ניקה מסמותרקיה** (ביוונית: **Νίκη της Σαμοθράκης**) הוא פסל עשוי שיש מן התקופה ההלניסטית. הפסל, המתאר את האלה ניקה כדמות מכונפת הניצבת מול הרוח מוצג כיום במוזיאון הלובר בפריז, והוא נחשב לאחד מאוצרות האמנות הגדולים של המוזיאון, אף על פי שידיו וראשו אבדו במרוצת השנים.

לפי השערות יצר את הפסל פיתוקריטוס איש רודוס בתחילת המאה השנייה לפנה"ס לזכר ניצחון ימי. הפסל מוקם בהיכל האלים הכבירים באי סמותראקי (Samothrace). הפסל התגלה בחפירה ארכאולוגית בשנת 1863 על ידי שארל שאמפּוּאָזוֹ (Charles Champoiseau), הקונסול הצרפתי באדירנה.

הפסל מציג את דמותה המכונפת של ניקה, אלת הניצחון היוונית, כשהיא נמצאת במצב של הליכה. האלה לובשת בד כבד  המתלפף ברוח חזקה סביב מותניה ואילו מתאר פלג גופה העליון מודגש על ידי בד דק הצמוד לגופה. לדמות זוג כנפיים גדולות ופרושות והדמות כולה נראית כאילו היא נוחתת. רגלה הימנית נושאת את משקלה, ראשה היה מופנה שמאלה ובידה, השבורה כעת, החזיקה כנראה את אחד מהאטריבוטים של ניקה כמו חצוצרה או זר ניצחון. מקור אפשרי לפסל זה מצאו החוקרים בפסל ניקה מסוף המאה הרביעית לפנה"ס אשר הוקם "לזכר ניצחון דמטריוס על הצי התלמאי ליד קוס בשנת 306 לפנה"ס".

בעת פינוי אוסף הלובר במהלך מלחמת העולם השנייה היצירה הייתה האחרונה שעזבה את מוזיאון הלובר, שהועברה ב-3 בספטמבר 1939 – ביום פקיעת האולטימטום הצרפתי לגרמניה ונשמרה בטירת ואלנסיי עד תום הכיבוש הגרמני את צרפת.
## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיסול יווני
קטגוריה:מוזיאון הלובר: פסלים
קטגוריה:יוון: עתיקות
קטגוריה:נשים בפיסול
קטגוריה:בעלי כנף בתרבות
קטגוריה:פסלי דמויות מיתולוגיות
קטגוריה:ניקה (מיתולוגיה)
קטגוריה:מוזיאון הלובר: עתיקות
קטגוריה:ביזת יצירות אמנות בידי הנאצים
קטגוריה:פסלי שיש
פוקימון צהוב

**פוקימון צהוב** (אנגלית: **Pokémon Yellow Version**, במקור ביפן: **Pocket Monsters: Pikachu**, ביפנית: ポケットモンスターピカチュウ) הוא משחק וידאו מסוג משחק תפקידים, אשר פותחו על ידי Game Freak והופצו על ידי נינטנדו לגיימבוי. משחק זה הוא גרסה משופרת למשחקים "פוקימון אדום וכחול" וחלק מהדור הראשון של משחקי "פוקימון". המשחק יצא לאור ביפן ב-12 בספטמבר 1998, באוסטרליה ובצפון אמריקה בשנת 1998 ובאירופה בשנת 2000. יחד עם הפצת המשחק, הפצה מיוחדת צהובה של Game Boy Color הופצה גם כן. המשחק מבוסס על עלילת סדרת האנימה.

גרסאות מחודשות של המשחק בשם "פוקימון: בוא נלך, פיקאצ'ו! ובוא נלך, איבי!" יצאו לנינטנדו סוויץ' בשנת 2018, באותה שנה בו המשחק המקורי חגג 20 שנה ליציאתו.

## משחקיות
שמאל|ממוזער|250px|צילום מתוך המשחק פוקימון צהוב על הסופר גיים בוי
זוהי גרסה משופרת למשחקים "פוקימון אדום וכחול". כמו השני המשחקים, גם משחק זה הוא משחק תפקידים ממוחשב, שם השחקן משחק מאמן פוקימונים, היכול לתפוס פוקימונים, לאמן אותם, ולהילחם איתם בקרבות נגד פוקימונים אחרים, כאשר כל קרב מחזק את הפוקימון ומעלה אותו רמות. מטרת השחקן היא להביס את מנהיגי מכון, שהם קבוצה של שמונה מאמנים המתמחים בסוג אחד של פוקימונים, וברביעיית האליט, שהם קבוצה של מאמני הפוקימונים הטובים בעולם, ולתפוס את כל הפוקימונים.

המשחק מכיל מספר שינויים משני המשחקים הקודמים, השינוי המרכזי הוא שהשחקן יכול להתחיל את המסע רק עם פיקאצ'ו, אשר קיבל קול ואישיות מיוחדת מפוקימונים אחרים במשחק. השחקן מטייל בעולם עם פיקאצ'ו שעוקב אחריו, דבר אשר לא נעשה במשחקי פוקימון עד המשחקים "פוקימון זהב לב וכסף נשמה" ולאחר מכן בחידושי המשחק "פוקימון: בוא נלך, פיקאצ'ו! ובוא נלך, איבי!", בנוסף לשחקן אין אפשרות להכניס את פיקאצ'ו לפוכדור ולפתח אותו.

## עלילה
כמו במשחקים "פוקימון אדום וכחול", משחק זה מתרחש באזור קנטו, שם חיים 151 מינים של פוקימונים. המטרות במשחק נשארות דומות, עם מספר שינויים בהמשך. לדוגמה, בהתחלה, השחקן לא מקבל אפשרות לבחור פוקימון משלושת ההתחלתיים. במקום זאת, פיקאצ'ו פראי מופיע ופרופסור אוק לוכד אותו וכך פיקאצ'ו נהפך לפוקימון ההתחלתי הראשי של השחקן, כאשר המאמן היריב מקבל את איבי. העלילה מבוססת על עונת ליגת אינדיגו של האנימה, שם מספר דמויות מופיעות במשחק או שיפרו את עיצוביהן כמו בסדרת האנימה, כגון ג'סי, ג'יימס, מיאו, האחות ג'וי והשוטרת ג'ני. כמו באנימה, פיקאצ'ו מסרב להתפתח. השחקן יכול לקבל בהמשך המסע את שלושת ההתחלתיים המקוריים צ'רמנדר, סקווירטל ובלבזאור. במסע של השחקן, הוא מתקדם בתפיסת פוקימונים לפוקידע אשר עוזרים לו להביס את שמונת מנהיגי המכון כדי להשיג תגים לליגה ולהביס גם את הרביעייה המובילה, ולאחר שהוא משלים את המשימות בשחקן מטייל במערת סרולייאן שם אפשר למצוא את מיוטו, הפוקימון הסופי מהמשחקים המקוריים, להילחם בו וללכוד אותו בפוכדור. 
הפוקימון האחרון בפוקידע, מיו לא יכול להילכד במשחקיות המקורית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי גיים בוי
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1998
קטגוריה:משחקי וידאו של פוקימון
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו על ידי שיגרו מיאמוטו
קטגוריה:משחקי וידאו מסוג חיות מחמד וירטואליות
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו ביפן
קאוליניט

**קאוליניט** הוא מינרל חרסית (מינרל פילוסיליקטי, סיליקטים במבנה של לוחיות). הרכבו הכימי: Al2Si2O5(OH)4. 

הקאוליניט בנוי משתי שכבות. שכבה אחת בנויה מטטרהדרונים של סיליקה (SiO4). שלושה מתוך ארבעת אטומי החמצן שבסיליקה נמצאים במישור השכבה ומתחברים לאטומי חמצן של הטטרהדרונים האחרים באותה שכבה ויוצרים בכך רשת של משושים. אטום החמצן הרביעי בסיליקה המהווה את הקודקוד הרביעי של הטטרהדרון מתקשר עם השכבה השנייה. השכבה השנייה בנויה מאוקטהדרונים (גופים בעלי שמונה פאות) שבמרכזם אלומיניום, המוקפים באטומים של חמצן או בקבוצת ההידרוקסיל (OH). השכבות הכפולות נייטרליות מבחינה חשמלית וקשורות לשכבות הכפולות השכנות רק באמצעות קשרי ואן דר ואלס חלשים. המרחק בין השכבות הכפולות הוא 0.2 אנגסטרם.

סלעים עשירים בקאוליניט ידועים כ"חרסית סינית" או **קַאוֹלִין** על שם אזור גאוֹלינג (בסינית 高岭土, "אדמת רמה גבוהה") בג'יאנגשי שבסין. הקאוליניט תואר לראשונה כסוג של מינרל ב-1867 עת נתגלו מרבצים שלו באגן נהר ז'ארי בברזיל.

הקאוליניט הוא מינרל רך, אדמתי, שצבעו בדרך כלל לבן, שנוצר עקב בליה כימית של מינרלים אלומו־סיליקטיים הכוללים אלומיניום דוגמת פצלת השדה. במקומות רבים בעולם צבעו ורוד-כתום-אדום עקב תחמוצות ברזל הנותנים לו גוון של חלודה. ריכוזים נמוכים של ברזל יוצרים גוונים של לבן, צהוב או כתום בהיר. לעיתים מתגלות שכבות בגוונים שונים כמו בפארק קניון פרובידנס בג'ורג'יה שבארצות הברית.

קאוליניט הוא אחד המינרלים הנפוצים ביותר. את הקאוליניט כורים (כקאולין) בברזיל, צרפת, בריטניה, גרמניה, הודו, אוסטרליה, יפן, סין ובמדינות דרום מזרח ארצות הברית. בישראל מצויות שכבות ועדשות של קאוליניט באבני חול הנוביות מתור היורה והקרטיקון התחתון במכתשים בנגב והן מנוצלות לצורכי התעשייה הקרמית.
ימין|ממוזער|200px| קאולין

קאולין באיכות מסחרית משווק כאבקה יבשה, כאטריות יבשות למחצה וכתרחיף נוזלי. תכונותיו של הקאולין, היכולת לספוח מים בקלות ולהפוך עקב כך לחומר אלסטי כמו גם היכולת לאבד מים אלה בחום ולהפוך לחומר בעל קשיות ניכרת הופכות את הקאולין לחומר אידיאלי לקרמיקה. כמו כן משתמשים בקאולין בייצור תרופות, לבנים, נייר מצופה, כתוסף מזון, במשחת שיניים, כחומר מפזר אור בנורת ליבון ובקוסמטיקה. ברפואה העממית נעשה שימוש בקאולין להרגיע כאבי בטן, בדומה לדרך בה נוהגים תוכים (ובעקבותיהם בני האדם) בדרום אמריקה לעשות זאת. השימוש הרחב ביותר הוא בייצור נייר שכן הוא מרכיב חיוני ביצירת נייר כרומו (אם כי פחמת הסידן, חומר תחליפי, מתחרה בתחום זה).

קאוליניט יכול להכיל כמויות זעירות ביותר של אורניום ותוריום ולכן שימושי בתיארוך רדיואקטיבי. בעוד שכתב-עת בודד שנוצר תוך שימוש בקאולין אינו מכיל מספיק חומר רדיואקטיבי כדי שיזוהה על ידי מתקני בקרה, משאית המכילה נייר כרומו ברמה מעולה יכולה לעורר אזעקה במעבר דרך מתקני בקרת קרינה רגישים במיוחד.

הקריסטלוגרפיה של הקאוליניט שיחקה תפקיד בעבודתו של לינוס פאולינג על טבע הקשר הכימי.

## מחוץ לכדור הארץ
ב-2025 התפרסם כי צוות חוקרים גילה קאוליניט על מאדים באמצעות מצלמת ה-SuperCam של הרובר "התמדה".

## קישורים חיצוניים

* קאוליניט באתר webmineral
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מינרלי חרסית
קטגוריה:פילוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלים יוצרי סלעים
קטגוריה:מינרלים
צ'ין יפני

**צ'ין יפני** (ידוע גם כ**ספניאל יפני**) הוא כלב לוויה ושעשועים יפני.

לצ'ין היפני הזנב מקורזל ומורם מעל הגב. החרטום פחוס, קצר ומופנה כלפי מעלה, העיניים גדולות ודמויות כפתורים, ובחזית הראש לרוב כתם לבן הגדול היוצר מעין הבעת תדהמה.

## טיפול ובריאות
הטיפול בצ'ין היפני דורש סירוק תכוף במסרק מיוחד אשר משמר את מראה הפרווה ורכותה. בארבעת החודשים הראשונים לחייהם קשה לאלפם, אולם לאחר מכן הם לומדים במהירות את הנדרש מהם.

## מראה חיצוני
כלבי צ'ין יפני ניתן למצוא בגוונים של לבן, שחור ואף לבן עם גוון אדמדם. כלבים מגזע קטן אשר שוקלים בין 3-5 קילו בלבד וגובהם עד כ-25 ס"מ.

## היסטוריה
מוצאו של גזע צ'ין יפני הוא ביפן ומכאן שמו. מדובר בגזע אשר התגלה בשלהי המאה ה-8 לספירה ומספרים כי הצ'ין היפני שימש ככלב שעשועים של חצרות המלוכה היפנית.

## אופי
כלב צ'ין יפני הוא כלב אינטליגנטי מאוד אשר אוהב אתגרים וסקרן במיוחד. מדובר בכלב משפחתי ונאמן מאוד לבעליו, הוא לא נובח הרבה ואוהב לשחק עם ילדים קטנים.

## קישורים חיצוניים

* עמותת חובבי הצ'ין היפני באנגליה
* עמותת חובבי הצ'ין היפני בארצות הברית

קטגוריה:הקבוצה התשיעית של הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות
קטגוריה:הקבוצה הראשונה של מועצת הכלבנות האוסטרלית הלאומית
קטגוריה:הקבוצה החמישית של מועדון הכלבים הקנדי
קטגוריה:גזעי כלבים
מתן נאור

ממוזער|שמאל|נאור במדי נבחרת ישראל
**מתן נאור** (נולד ב-3 בנובמבר 1980) הוא כדורסלן עבר ישראלי וכיום תזונאי קליני המלווה מחלקות נוער בכדורסל.

## קריירה
נאור גדל במחלקת הנוער של מכבי רחובות. הוא התחיל לשחק בליגת העל בוגרים בעירוני רמת גן בשנת 2000.

שנת 2001 הייתה עונת הפריצה של נאור, בה הוא שותף ב-28 משחקים תחת אימונו של אריק שיבק, והציג יכולת טובה ומגוונת.

בעונת 2002, תחת שרביטו של ארז אדלשטיין, היה נאור שותף לעונת שיא של רמת גן. הקבוצה עלתה לגמר הפלייאוף, אך הפסידה למכבי תל אביב 3-0 בסדרה. בגביע המדינה בכדורסל הגיעה מכבי רמת-גן עד שלב חצי הגמר, שם הודחה על ידי הפועל ירושלים.

בסוף העונה חתם נאור בקבוצת הפועל תל אביב. בעונה הזו שיחק נאור לראשונה בנבחרת ישראל, ואף פתח בחמישייה במשחק אחד, במסגרת קדם אליפות אירופה בכדורסל שהתקיימה בשוודיה.

נאור המשיך בעונה שלאחר מכן בהפועל תל אביב, ושיחק במספר משחקים בליגת העל ובאירופה. עם זאת, נאור הפגין חוסר יציבות, דבר שגרם לירידתו לספסל ובהמשך גם לניפויו מסגל הנבחרת לקראת קדם אליפות אירופה.

בעונת 2004/5 חתם נאור בהפועל ירושלים.

בעונת 2005/2006 המשיך נאור בירושלים והיה חלק מסגל הקבוצה שהגיע לגמר גביע המדינה בכדורסל וגמר הפיינל פור בליגת העל בכדורסל.

בעונת 2006/2007 הושבת נאור ממשחק לתקופה ארוכה, ובמהלכה החמיץ גם את שלבי ההכרעה בגביע המדינה, תואר בו זכתה הקבוצה באותה שנה. לקראת סיום העונה החלים נאור מן הפציעה הקשה, אך לא הצליח לחזור לכושר משחק ולא יכול היה לסייע לקבוצה בפיינל פור בו הפסידה למכבי תל אביב.
ביוני 2007 עזב את ירושלים וחתם בעירוני נהריה לעונה אחת.

לאחר קמפיין המוקדמות של נבחרת ישראל (קיץ 2008) לקראת אליפות אירופה בכדורסל, החליט נאור לקחת פסק זמן מכדורסל, ונסע לטייל בעולם. לאחר שובו, בראשית 2009, חזר לקבוצת עירוני נהריה.

לאחר עונה אחת בעירוני נהריה החליט נאור להצטרף לקבוצת הפועל אוסישקין מליגה הארצית, העפיל עמה לליגה הלאומית, ושתי עונות לאחר מכן גם לליגת העל. נאור נחשב לסמל קבוצת האוהדים, ושימש כקפטן הקבוצה מאז הצטרפותו.

בקיץ 2017 שוחרר נאור מהפועל תל אביב וחתם באליצור עירוני נתניה. סה"כ קלע 2065 נק' ליגה סדירה ב-15 עונות.

בקיץ 2018 חתם בהפועל חבל מודיעין מהליגה הארצית ועמה זכה באליפות הליגה והעפיל עמה לליגה הלאומית.

בקיץ 2019 חתם במכבי חדרה מהליגה הארצית.

## סטטיסטיקות בליגת העל
נכון ל-23 ביולי 2016

### עונה סדירה

### פלייאוף

## חייו האישיים
במהלך הקריירה השלים נאור תואר ראשון בתזונה קלינית בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית בירושלים ולאחר שפרש מהליגות הבכירות החל לעבוד במקצוע. כמו כן היה פעיל נאור בארגון השחקנים והיה בין הקולות הבולטים אשר קראו להשבית את הליגה לאורך השנים על מנת להגדיל את מספר הדקות של שחקנים ילידי ישראל.

אחיו הוא המתמטיקאי הישראלי אסף נאור.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני הפועל חבל מודיעין
קטגוריה:כדורסלני מכבי רחובות
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני עירוני נהריה
קטגוריה:כדורסלני מכבי עירוני רמת גן
קטגוריה:כדורסלני אליצור עירוני נתניה
קטגוריה:כדורסלני מכבי חדרה
קטגוריה:בוגרי תיכון קציר (רחובות)
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
לוביאנקה

**לוּבּיַאנקַה** (ברוסית: **Лубянка**) הוא שמו העממי של בניין המטה הכללי של שירות הביטחון הפדרלי, אחד מיורשיו של הק.ג.ב. שנוסד לאחר פירוק ברית המועצות. הבניין נמצא בכיכר לוביאנקה בתחילת רחוב לוביאנקה גדולה, במשצ'אנקה, מוסקבה.

בעבר שכן במרתפי הבניין בית סוהר מפורסם, שבו נכלאו, עונו והוצאו להורג אנשים רבים מספור. הבניין, שנמצא בכיכר לוביאנקה במוסקבה, הוא בניין גדול עם חזית עשויה לבנים צהובות, אשר תוכנן על ידי אלכסנדר וסילייביץ' איבנוב (Александр Васильевич Иванов) בשנת 1897, ובהמשך נבנתה לו תוספת על ידי האדריכל אלכסיי שצ'וסב (Щусев) בין השנים 1940–1947.

לוביאנקה, אשר נבנה בשנת 1898 בסגנון נאו-בארוקי, נועד לשמש כמטה של חברת הביטוח הכלל-רוסית, וניכר ברצפות העץ היפיפיות שבו ובקירותיו בצבע ירוק בהיר.

לאחר המהפכה הבולשביקית נתפס הבניין על ידי הממשלה כדי לשמש כבניין מטה המשטרה החשאית, אשר נקראה אז צ'קה (Cheka). במהלך הטיהורים הגדולים של סטלין, הפכו משרדי הבניין לצפופים מאוד לאור גידול הצוות שעבד במקום. בשנת 1940 התבקש הארכיטקט הסובייטי המפורסם ביותר, אלכסיי שצ'וסב, להכפיל את גודלו של הבניין על ידי הוספת קומה והרחבת הבניין מאחור. תוכניתו של שצ'וסב הדגישה את סגנון הקלסיציזם סטליניסטי של הבניין. אולם שצ'וסב הספיק, בשנות הארבעים, לשנות רק המחצית השמאלית בחזית הבניין. זאת, עקב פתיחת החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה ועיכובים נוספים. חזיתו הבלתי סימטרית של הבניין נותרה ללא שינוי עד לשנת 1983, כאשר תחת הנהגתו של יורי אנדרופוב הושלם שינוי המחצית הימנית בחזית והסימטריה הושבה לבניין, בהתאם לתוכניתו המקורית של שצ'וסב.

אף על פי שהמשטרה החשאית הסובייטית שינתה את שמה מספר פעמים, המטה הכללי שלה נותר כל העת בבניין. ראשי המשטרה החשאית, החל מלברנטי בריה ועד ליורי אנדרופוב, ישבו באותו משרד בקומה השלישית הצופה על פסלו של פליקס דזרז'ינסקי, מייסד הצ'קה. בחודש אוגוסט 1991, מיד לאחר כישלון הפיכת ינאייב נגד מיכאיל גורבאצ'וב, הופל הפסל על ידי מפגינים והועבר לגן הפסלים במוסקבה.

בית הכלא בקומת הקרקע של הבניין תואר בהרחבה בספרו הידוע של אלכסנדר סולז'ניצין "ארכיפלג גולאג". בין האסירים הידועים אשר נכלאו בבניין, עונו ונחקרו בו ניתן להזכיר את ראול ולנברג, נתן שרנסקי, הכומר הישועי וולטר צ'יזק והמשורר בנימין גוטיאנסקי. על אף החקירות הקשות, בית הכלא עצמו נחשב לטוב בברית המועצות, בשל הספרייה המצוינת (הספרים באו מבתי האינטליגנציה שנאסרה אז), גודל התאים, איכות המיטות, והמבחר הגדול במזון.

לאחר פירוק ארגון הק.ג.ב., הפך בניין לוביאנקה למטה הכללי של משמר הגבול הרוסי וכן שוכנת בו הנהלת שירות הביטחון הפדרלי של רוסיה, הפס"ב (ФСБ). כמו כן נפתח בבניין מוזיאון לתולדות הקג"ב. המטה הראשי של פס"ב נמצא בבניין אחר השוכן באותו כיכר לוביאנקה. בקרבת הבניין ניצבת אנדרטה לקורבנות הרדיפה הפוליטית בברית המועצות, שהוקמה על ידי ארגון ממוריאל.

## ראו גם
*נ.ק.ו.ד.
*ק.ג.ב.
*שירות הביטחון הפדרלי (פס"ב)
*שירות ביון החוץ של רוסיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רוסיה: בתי סוהר
קטגוריה:מוסקבה: מבנים
קטגוריה:ק.ג.ב.
קטגוריה:שירות הביטחון הפדרלי (רוסיה)
דרור חג'ג'

**דרור חג'ג' ** (נולד ב-31 בדצמבר 1978) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הרכז.

חג'ג' גדל בנוער של מכבי ראשון לציון. למרות גובהו, הנמוך יחסית לשחקני כדורסל (1.78 מ'), הצליח להתברג בסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון. בגיל 20 עבר חג'ג' למכבי גבעת שמואל למשך שלוש עונות, שכללו ירידת ליגה, עליה חזרה בעונה שלאחר מכן, וחצי גמר גביע המדינה בכדורסל בעונה השלישית. לאחר מכן הוא עבר לשלוש עונות בהפועל תל אביב, איתה עלה ליגה בעונתו הראשונה. בעונה השלישית הגיע לגמר הפלייאוף, לחצי גמר גביע המדינה בכדורסל, ולמקום השלישי בגביע היורופליג. כמו כן נבחר חג'ג' לשחקן השישי של העונה. בזכות יכולתו הטובה במסגרת האירופית הוא נחשף לשוק האירופאי וקנה את כרטיסו לאירופה.

הוא חתם בקבוצת לוון ברס מהעיר לוון, בלגיה בעונת 2005, איתה זכה בגביע הבלגי וסיים כמלך האסיסטים בליגה הבלגית. בעונה שלאחר מכן הוא עבר לא.א.ק. אתונה מיוון אשר שיחקה ביורוליג באותה עונה. בזכות יכולתו הוא זומן לנבחרת ישראל בכדורסל והגיע איתה למקום 9-12 באליפות אירופה בכדורסל בסרביה.

באוגוסט 2006 חתם בקבוצת הפועל ירושלים, איתה זכה אחר כך בגביע המדינה בפברואר 2007 (18 נקודות גמר) ובפברואר 2008 (8 נקודות בגמר).

ביוני 2008 חתם במכבי תל אביב. לאחר עונה אחת, שבה כמעט ולא קיבל הזדמנויות, חתם חג'ג' באוגוסט 2009 בקבוצת מכבי חיפה. ביולי 2010 חתם בקבוצת עירוני אשקלון. ב-27 ביוני 2011 חתם חג'ג' בקבוצת מכבי אשדוד מליגת העל.
ביולי 2013 חג'ג' חזר למכבי ראשון לציון.

בחודש ספטמבר 2014 חתם בקבוצת מכבי אשדוד בה שיחק שנתיים רצופות בשנים 2011–2013

בפברואר 2015 קבוצת הפועל ירושלים ערכה לדרור חג'ג' טקס לכבוד פרישתו, בו השתתפו קפטן הפועל תל אביב רביב לימונד וקפטן הפועל ירושלים יותם הלפרין.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני לוון ברס
קטגוריה:כדורסלני א.א.ק. אתונה
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני מכבי גבעת שמואל
קטגוריה:כדורסלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורסלני עירוני אשקלון
קטגוריה:כדורסלני מכבי אשדוד
קטגוריה:ראשון לציון: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בבלגיה
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים ביוון
קטגוריה:בוגרי הגימנסיה הריאלית
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
שולמית הרטל

**שולמית הרטל** (13 באפריל 1937 – 16 בנובמבר 2013) הייתה פסלת, מורה לפיסול, בעלת סטודיו הרטל לפיסול, למדה פיסול באוניברסיטת מינסוטה (ארצות הברית) ומכון אבני.

הרטל, ילידת חיפה, פרסמה חמישה ספרים, הציגה שבע עשרה תערוכות בישראל, גרמניה, וארצות הברית ופיתחה שיטת פיסול חדשה – "שיטת הרטל" שהיא דרך קצרה בין רעיון לבין הגשמתו בתלת־ממד.

## השיטה
ברשת ברזל מעצבים את מעטפת הפסל שהיא בו זמנית גם הקונסטרוקציה הנותנת חוזק לפסל וגם הפסל עצמו. אחת המכשלות בפיסול היא מכשלת הכובד של הפסל, בשיטה זו מתייחסים לקליפה בלבד. הפסל חלול והוא קל יחסית גם כשהוא מצופה בטון או חומר אחר. הרשת היא רשת ברזל צפופה וגמישה שארוגה שתי וערב והיא מהווה שלד חיצוני לפסל.

נפטרה בתל אביב ב-16 בנובמבר 2013.


Sculptmesh_Hartal-Tennis_mesh.jpg|שלב א:עיצוב פסל ברשת, יוצר:אדם דותן
Sculptmesh_Hartal_method-Tennis_coated.jpg|שלב ב:פסל מצופה בבטון לבן, יוצר:אדם דותן
Sculptmesh_Hartal_method-dog_black.jpg|פסל מוגמר ברשת בלבד


## אבני דרך לשיטה
* 1978 - השיטה פותחה בשנת 1978 והוצגה לראשונה לציבור בתערוכה ב-1980.
* 1981 - פיסול ברשת בביתן האמנים של אגודת הציירים והפסלים.
* 1982 - תערוכת עבודות ברשת ופסלי ברונזה במוזיאון יד לבנים פתח תקווה.
* 1983 - פתיחת סטודיו לפיסול בשיטת הרטל.
* 1985 - תערוכת פיסול ברשת באגודת הציירים והפסלים.
* 1993 - הוצאת הספר "קל וחומר - פיסול בשיטת הרטל" ותערוכת פיסול ברשת, דידקטית, לרגל הופעת הספר, במוזאון יד לבנים הרצליה. אוצר: יואב דגון.
* 2000 - תערוכת הפיסול ברשת בשיטת הרטל, בחסות עיריית תל אביב. בהשתתפות בוגרי ותלמידי השיטה.
* 2002 - מהדורה שנייה של הספר "קל וחומר - פיסול בשיטת הרטל".

## ספרים
* 1963 - במו ידיך
* 1975 -בוטיק בבית
* 1993, 2002 - קל וחומר
* 2011 - איך הפך אייל המטורלל לאייל המהולל
* 2013 - תרנגולת עיוורת. תורגם גם לאנגלית - Finding the grain

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מורות לפיסול בישראל
קטגוריה:מורים לפיסול בישראל
קטגוריה:פסלות ישראליות
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מינסוטה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת מינסוטה
קטגוריה:בוגרות מכון אבני
קטגוריה:בוגרי מכון אבני
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2013
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013
קוכיה הודית

**קוכיה הודית** (שם מדעי: *Bassia Indica*; ידועה גם בשם Kochia indica Wight) היא שיח חד-שנתי גדול השייך למשפחת הסלקיים. נפוץ בכל הנגב. גבול התפשטותו הצפוני במישור החוף הוא באזור צומת ראם (מעודכן ל-1977) במזרח – בקעת ים המלח ובקעת הירדן ובדרום בערבה ובאילת. צומח בעיקר בצידי שדות, לאורך גדרות ולאורך כבישים.

השיח, בעל הצורה הכדורית, מגיע לגובה של 1–2 מטרים. גדל בשלהי האביב ובקיץ, עונות שבהן רוב הצמחים החד-שנתיים כבר מתייבשים. אורך העלים כ-1–1.5 סנטימטר. העלים איזמלנים בצורתם. הפריחה מתרחשת בחודשים יוני ויולי. הפרחים הזעירים בעלי צבע צהוב, אולם, בדומה לצמחים אחרים ממשפחת הסלקיים, הם אינם בולטים ונראים רק ממבט קרוב.

כאשר הצמח מתייבש בשלהי הסתו, ניתק בסיסו היבש מן הקרקע והשיח הקל מתגלגל בעזרת הרוח למרחקים גדולים ומפיץ את זרעיו בצורה זו. ניתן לראות את הכדורים היבשים הגדולים של השיח כשהם צמודים לגדרות או לתעלות בצידי הכבישים, שם נעצר גלגולם.

## הגעת הצמח לארץ ישראל
על פי הידוע, אין הקוכיה ההודית צמח טבעי בישראל. הוא נפוץ בייחוד בהודו, פקיסטן ואפגניסטן. על מוצאה של הקוכיה ההודית חלוקות הדעות. מיכאל זהרי טוען כי ארץ המוצא היא אוסטרליה, שבה גדלים רוב מיני הקוכיה, אך לפני שהספיקו להגדירה, הובאה להודו כצמח מספוא, שם התפשטה ואף הוגדרה כ"הודית". לארץ ישראל הגיע הצמח לראשונה, כנראה, במלחמת העולם הראשונה עם גייסות מהודו, ואחד מבוטנאי התקופה אף הגדירו ב-1921 כ"בסיה יפואית". בשנים לאחר מכן ניסו לאתר את הצמח, אך כנראה הוא נעלם עד אשר הגיע שנית לארץ ישראל עם הפלישה המצרית במלחמת העצמאות ב-1948.

אבינעם דנין טוען לעומתו, כי זרעי הקוכיה ההודית הגיעו מהודו לאוסטרליה ומשם למצרים התחתונה במטרה לשמש כצמח מרעה. גבעוליה המסועפים והרכים שימשו לריפוד ארגזי התחמושת של חיל המשלוח המצרי לארץ ישראל ב-1948, נפוצו בנגב הצפוני והתפשטו.

נראה שבסוף מלחמת העולם השנייה קיבל קצין בריטי במצרים זרעי קוכיה וזרע אותם באזור החוף של המדבר המערבי. התפשטות הצמח במצרים הייתה מהירה מאוד. חיילי הצבא המצרי נהגו לארוז חלק מהציוד והתחמושת בארגזים מרופדים בענפי קוכיה. במהלך הקרבות ב-1948 ועם השלל בתום המלחמה נפוצו הזרעים בנגב ומשם התפשטו.

## קישורים חיצוניים

* אבינעם דנין, צמחיית באר שבע (עמ' 2 במאמר), באתר "צמחיית ישראל וסביבתה"

## הערות שוליים

קטגוריה:ארץ ישראל: שיחים
קטגוריה:סלקיים
קטגוריה:מיני צמחים פולשים בישראל
ריצ'רד בורכרדס

**ריצ'רד יואן בורכרדס** (באנגלית: **Richard Ewen Borcherds**; נולד ב-29 בנובמבר 1959) הוא מתמטיקאי בריטי המתמחה בתורת המספרים, בתורת החבורות ובאלגברות מממד אינסופי.
## ביוגרפיה
בורכרדס נולד בקייפטאון והתחנך בבית הספר "המלך אדוארד" בברמינגהאם ובאוניברסיטת קיימברידג', שבה למד אצל ג'ון הורטון קונוויי.
בגיל 18, בשנת 1977, הוא זכה במדליית כסף באולימפיאדת המתמטיקה הבינלאומית. בשנת 1978 זכה בה במדליית זהב. לאחר שקיבל תואר דוקטור, עבד בקיימברידג' בתפקידים שונים ובאוניברסיטת קליפורניה בברקלי כפרופסור למתמטיקה.

בשנת 1998, בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים ה-23 בברלין, הוענקה לו מדליית פילדס. הפרס הוענק לו "עבור תרומותיו לאלגברה, לתורת התבניות האוטומורפיות ולפיזיקה המתמטית, לרבות גילויים באלגברות הקודקודים  ואלגברות לי, הוכחת משפט ה'מונשיין' של קונוויי-נורטון, וגילוי סוג חדש של מכפלות אוטומורפיות אינסופיות".

לאחר זכייתו בפרס, התראיין על ידי סיימון סינג לעיתון הגארדיאן. בראיון סיפר בורכרדס שהוא משער שיש לו תסמונת אספרגר. בורכרדס ומשפחתו הסכימו לעבור סדרת ראיונות ומבחנים אצל חוקר האוטיזם סיימון בארון-כהן, שאישר שלבורכרדס מאפיינים רבים מתחום קשת האוטיסטית אך לא ניתן להגדיר אותו כלוקה בתסמונת.

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 

* סיימון סינג, "ריאיון עם ריצ'רד בורכרדס", עיתון הגארדיאן, 28 באוגוסט 1998 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מתמטיקאים בריטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:זוכי מדליית פילדס
קטגוריה:זוכי פרס וייטהד
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1959
קצ'ואה

**קצ'ואה**, או בשם אחר **רונסימי** (**Quechua** או **Runasimi**) היא קבוצת שפות, שבעבר שימשה כשפה הרשמית של אימפריית האינקה. כיום היא מדוברת בשפות וניבים שונים על ידי כ-8–12 מיליון אנשים. זו היא קבוצת השפות האמריקאיות הילידיות המדוברת ביותר בעולם, ובעיקר במדינות האנדים. קצ'ואה אף מדוברת בישראל על ידי מספר מצומצם של יהודים מפרו שעלו לישראל.

## היסטוריה
מעט מאוד ידוע על ההיסטוריה של קצ'ואה לפני עלייתה של אימפריית האינקה, על אף שמניחים שהיא דוברה בסביבות פרו ואקוודור עוד לפני עליית האימפריה לשלטון. בתקופת האימפריה, שימשה קצ'ואה כשפה הרשמית של הממלכה ונכפתה על תושביה, ועל כן התרחבה לאזורים רבים בדרום אמריקה; כתוצאה מכך התפתחו ניבים רבים ושונים מאוד זה מזה.

גם לאחר הכיבוש הספרדי של האימפריה המשיכה השפה לשמש כשפה העיקרית באזור. הספרדים התייחסו אליה כשפה הכללית של הילידים ולמדו אותה כדי לתקשר איתם. הכנסייה הקתולית אימצה את הקצ'ואה כשפה שתשמש למיסיונריות נוצרית, ועל כן מיסיונרים ספרדים רבים למדו אותה ובאמצעותה הפיצו את עקרונות הנצרות.

מספר גורמים הובילו לירידה דרמטית בכמות דוברי השפה, אך הגורם העיקרי הוא מרד גדול של המקומיים נגד השלטון הספרדי בשנת 1780, בהנהגת טופאק אמארו השני. דיכוי המרד הוביל לאיסור על שימוש בשפה ועל התושבים הילידים נכפה מעבר לספרדית. אפילו שימושים נוצריים ומיסיונריים בקצ'ואה נאסרו על ידי השלטון. כתוצאה מכך מספר דוברי השפה צנח משמעותית, ועם השנים הפכה קצ'ואה למזוהה עם המעמד הנמוך של האוכלוסייה.

בעקבות התדמית הגרועה שדבקה בשפה קצ'ואה נשארה במשך שנים רבות שפה דבורה בעיקר ולא נכתבו בה כמעט יצירות ספרותיות. אחד מהטקסטים הבודדים הכתובים בשפה הוא *כתב היד הוּאַרוֹצִ'ירִי* מהמאה ה-16, המתאר מיתוסים ומסורות דתיות ילידיות. לאחר שפרו קיבלה עצמאות במאה ה-18 מספר הדוברים גדל במעט, אך היא נשארה מוגבלת בעיקר לאזורים כפריים מבודדים. כיום לשפה מספר דוברים מוערך של כ-8–12 מיליון, והיא שפה רשמית בפרו, בוליביה ואקוודור.

## [[פונולוגיה|הגיית השפה]] וכתיבתה

שמאל|ממוזער|250px|תפוצת הקצ'ואה בעולם

## קישורים חיצוניים

*המדריך המקיף ביותר באינטרנט לדקדוק הקצ'ואה: מערכת יחסות שמות העצם, מערכת הסיומות של הפעלים, מילון, וכן השוואה בין תרבות הקצ'ואה לתרבות העברית. קצ'ואה - שפה אמריקאית ילידית עם חמישה עשר מיליון דוברי שפת אם, השפה הטבעית הקפדנית ביותר מבחינה לוגית בעולם
*אתר המכיל תכנים שתורגמו מקצ'ואה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שפות אמרינדיאניות
קטגוריה:אינקה
גביע המדינה בכדורסל

**גביע המדינה בכדורסל** הוא המפעל השני בחשיבותו בכדורסל הישראלי אחרי אליפות המדינה.

## שיטה
משחקי הגביע משוחקים בשיטת הנוקאאוט, משחק בודד בו המפסידה מודחת מהמפעל. עד שלב חצי הגמר מיקום המשחק נקבע בהגרלה. על פי רוב מ-1972 משלב חצי הגמר ואילך נערכו המשחקים בהיכל הספורט יד אליהו (היכל מנורה מבטחים). ב-1973 נערך הגמר באולם הפחים בחולון. ב-2000 בהיכל רוממה בחיפה. ב-2001 בהיכל הספורט באשקלון. ב-2002 באולם עין שרה בנהריה. מאז נחנך פיס ארנה ירושלים החלה רוטציה בינו לבין היכל מנורה מבטחים לאירוח משחקי גמר הגביע וכך את חצאי הגמר והגמר בשנים 2015, 2017 ו-2019 נבחרה הארנה בירושלים לארח בעוד בשנים 2016 ו-2018 חזר האירוע להתקיים בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב.

המשחקים מתקיימים לרוב בחודשים דצמבר, ינואר ופברואר, החל משלב שמינית הגמר בו מתקיימים שישה משחקים. ארבע הקבוצות שהגיעו לשלב חצי הגמר בעונה הקודמת, עולות אוטומטית לשלב שמינית הגמר.

בעונת 2018/2019 פרצה שביתה בליגה הלאומית ומלבד מכבי חיפה כל שאר קבוצות הליגה הלאומית הורחקו על ידי איגוד הכדורסל ממשחקי הגביע כך שמספר הקבוצות בו צומצם ל-13 בלבד, 12 קבוצות ליגת העל ומכבי חיפה מהלאומית. אף שהשביתה הסתיימה, טורניר הגביע נשאר מצומצם ונקבע כי הפועל חולון, מכבי תל אביב והפועל ירושלים יחלו לשחק בו משלב רבע הגמר ואילו שאר 10 הקבוצות ישחקו משחק נוסף שייחשב כשלב שמינית הגמר ומהם יעפילו 5 קבוצות נוספות לשלב רבע הגמר.
[ממוזער|280x280 פיקסלים|נשיא המדינה [עזר ויצמן מעניק את גביע המדינה לקפטן הפועל ירושלים, עדי גורדון בעונת 1995/1996]]
[ממוזער|311x311 פיקסלים|הפועל תל אביב מניפה את גביע המדינה ב[גביע המדינה בכדורסל 1968/1969|עונת 1968/1969, 24 ביוני 1969]]
[ממוזער|שחקן מכבי תל אביב, [עודד קטש, מניף את גביע המדינה בעונת 1998/1999 |טקסט=]]

החל מעונת 2021/2022 הכריזו איגוד הכדורסל על שינוי מהותי בתחרות, שבו יחולק טורניר גביע המדינה בין קבוצות ליגת העל לקבוצות הליגה הלאומית. כאשר רק 8 הקבוצות הראשונות בסיום הסיבוב הראשון של עונת 2021/2022 ישתתפו בתחרות, 4 הקבוצות המדורגות במקומות 1-4, יוגרלו נגד הקבוצות שבמקומות 5-8. מועדי משחקי רבע הגמר ייקבע על ידי ועדת הליגה והגביע ומשחקי חצי הגמר והגמר יתקיימו בשבוע אחד במהלך חודש פברואר. מהליגה הלאומית ישתתפו כל 15 הקבוצות בטורניר גביע הליגה הלאומית.

## אירוח משחקי חצי הגמר והגמר
במשך שנים רבות נערכו משחקי חצי הגמר והגמר בהיכל הספורט יד אליהו בתל אביב אם כי בשנת 2000 גמר הגביע נערך באולם רוממה בחיפה ובשנת 2001 גמר הגביע נערך באולם מלחה בירושלים ואילו החצי גמר באולם רוממה, זאת לבקשת דני קליין יושב ראש הפועל ירושלים. בשנת 2002 חזר גמר הגביע ליד אליהו. החל מעונת 2014/2015 נערכים משחקי חצי הגמר והגמר לסירוגין בהיכל מנורה מבטחים בתל אביב ובפיס ארנה בירושלים. בעונת 2020/2021 חצאי הגמר נערכו בהיכל קבוצת שלמה בתל אביב ומשחק הגמר נערך בהיכל טוטו חולון.

## מחזיקות הגביע

## טבלת זכיות בגביע

## הערות שוליים

*
ישראל
קטגוריה:תחרויות כדורסל בישראל
יוזף אלברס

**יוזף אלברס** (בגרמנית: **Josef Albers**; 19 במרץ 1888, בוטרופ, גרמניה – 26 במרץ 1976, ניו הייבן, ארצות הברית) היה אמן אמריקאי ילידי גרמניה ומחנך, נחשב לאחד מראשוני האופ ארט. לימד בבית הספר באוהאוס בין השנים 1923 ו-1933. לאחר עלייתם לשלטון של הנאצים וסגירת בית הספר היגר, יחד עם מורים נוספים, לארצות הברית, בה לימד בבלאק מאונטיין קולג', בית ספר לאמנות באשוויל שבצפון קרוליינה. עבודתו באירופה ובארצות הברית מהווה את הבסיס לכמה מתוכניות הלימוד החשובות ביותר בהוראת האמנות החזותית. יוזף אלברס חלק את חייו האישיים והמקצועיים עם אמנית הסיבים אנני אלברס.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:באוהאוס
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1888
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1976
סמדר כץ

ממוזער|שמאל|250px|'''ילדות בשכונת נחלאות''' (12/2005), אקווארל על נייר, 25 * 35 ס"מ
**סמדר כץ** (נולדה ב-1961) היא ציירת ומורה לאמנות.

## ביוגרפיה
נולדה וגרה בנהלל, דור שלישי לחקלאים מראשוני העמק. למדה גרפיקה בטכניון, תולדות האמנות באוניברסיטה העברית, ציור בניו-יורק ובאנגליה. מציירת בכל הטכניקות - שמן, אקוורל, פסטל, רישום. עבודתה מתאפיינת בזיקה רבה לציור הריאליסטי-קלאסי, בנושאים מגוונים - פורטרטים, עירום, נופי כפר ועוד. מומחיות: פורטרטים קלאסיים בהזמנה; פורטרטים בשמן בטכניקת אלה-פרימה (ציור פורטרט מהיר ממודל חי). הציגה 16 תערוכות יחיד בארץ ובארצות הברית.

### הוראת האמנות
כץ לימדה במרוצת השנים האחרונות אלפי תלמידי-אמנות בישראל, והותירה חותם ממשי בתחום זה. ידועה בעיקר טכניקת רישום באמצעות מוח-ימין שהרחיבה, המאפשרת גם לחסרי-ידע באומנות ללמוד את יסודות הרישום במהירות וביעילות.

שיטת ההוראה מתבססת על ההשערה שמוח האדם מנסה למצוא תבניות מוכרות באובייקטים הנמצאים במרכז תשומת הלב של האדם, ושליפת התבניות מהזיכרון (הטרמה) מפריעה להתבוננות מעמיקה ולתפיסת מציאות האובייקט כהווייתה. שיטת מוח-ימין מלמדת לצייר את האובייקט מתוך התבונות עמוקה בחללים שבין האובייקט לבין מסגרת התמונה. כך, לפי השיטה, נמנע המוח מלפרש את האובייקט בעזרת תבניות מוכרות, ומציאות האובייקט המצויר נתפסת כהווייתה, ללא מסננים.

בעשור השני של המאה ה-21, כץ מנהלת בית ספר גבוה לציור ריאליסטי בתל אביב.

## לקריאה נוספת

* Edwards, Betty (1999). **Drawing on the Right Side of the Brain**, Tarcher, 


## קישורים חיצוניים

* 
* תערוכת שמים, ארץ ושביל
* מאמר - שקר הציור בישראל - הדיקטטורה של הממסד האמנותי

קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:מורות לציור בישראל
קטגוריה:מורים לציור בישראל
קטגוריה:מנהלות בתי ספר ישראליות
קטגוריה:מנהלי בתי ספר ישראלים
קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:בוגרות התיכון החקלאי ויצו נהלל
קטגוריה:בוגרי התיכון החקלאי ויצו נהלל
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1961
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961