פילוסופיה בריטית

[ממוזער| [דייוויד יום, פילוסוף סקוטי רב השפעה בן המאה ה-18|182x182 פיקסלים]]
**פילוסופיה בריטית** (באנגלית: **British philosophy**) הוא מונח בהיסטוריה של הרעיונות שמתייחס למסורת הפילוסופית של העם הבריטי.

קנת מתיווס (Kenneth Matthes) מנה כמה מן המאפיינים הבולטים של הפילוסופיה הבריטית: "שכל ישר, אי חיבה לסיבוך, העדפה חזקה של הקונקרטי על פני המופשט ומתודה של יושרה גמלונית מסוימת שבה משובצת באופן מזדמן פנינה פיוטית".

## ימי הביניים
### אנסלם מקנטרברי

[ממוזער| [אנסלם מקנטרברי|166x166 פיקסלים]]
אנסלם מקנטרברי (~1033 – 1109) היה פילוסוף ותאולוג חשוב של הכנסייה הקתולית, שכיהן בתפקיד הארכיבישוף מקנטרברי בין השנים 1093 ל-1109. אנסלם ידוע בתור ההוגה שניסח את הטיעון האונטולוגי לקיומו של אלוהים ושל תאוריית שיבועת הרצון של הכפרה. יצירותיו של אנסלם נחשבות לפילוסופיות כמו גם תאולוגיות מאחר שהן שואפות להגדיר את עקרונות האמונה הנוצריים, הנלקחים באופן מסורתי כאמת גלויה, כמערכת רציונלית.

### רוג'ר בייקון
[ממוזער|150x150 פיקסלים|[רוג'ר בייקון]]
רוג'ר בייקון (~1214–1294), הידוע גם בשם דוקטור מיראביליס (Doctor Mirabilis; מלטינית : "הדוקטור המופלא"), היה פילוסוף אנגלי ונזיר-פרנציסקני אשר שם דגש ניכר על שיטות אמפיריות על פני ידיעות שמקורן במסורת, ועל כן לפעמים הוא מוכר כאחד התומכים האירופים המוקדמים בשיטה המדעית. הוא הושפע מיצירותיהם של אפלטון ואריסטו באמצעות פילוסופים מוסלמים מוקדמים כמו אבן סינא ואבן רושד.

### ג'ון דנס סקוטוס
[ממוזער|198x198px|[ג'ון דנס סקוטוס]]
ג'ון דנס סקוטוס (~1265 - 8 בנובמבר 1308) היה פילוסוף ותאולוג סקוטי חשוב שפעל בשיא ימי הביניים.

### ויליאם איש אוקאם
ויליאם איש אוקאם (~1288 - 1348~) היה נזיר פרנציסקני אנגלי ופילוסוף סכולסטי. הוא ידוע בעיקר בזכות העיקרון המפורסם המיוחס אליו – תערו של אוקאם. מונח זה מסכם עיקרון שהביע בקטעים כגון **' (אין להעמיד ריבוי ללא צורך) ו-''Frustra fit per plura quod potest fieri per pauciora'' (אין טעם לעשות עם יותר דברים שאפשר לעשות עם פחות). בדרך כלל משתמשים בעיקרון כדי לבחור בין שתי השערות או על ידי "גילוח" הנחות מיותרות או חיתוך של שתי מסקנות דומות.

== העת החדשה ==
=== פרנסיס בייקון ===
[[קובץ:Somer_Francis_Bacon.jpg|ממוזער|[[פרנסיס בייקון]]|184x184 פיקסלים]]
[[פרנסיס בייקון]] (1561–1626) היה בנוסף להיותו פילוסוף גם [[פוליטיקאי|מדינאי]], [[מדען]], [[עורך דין]], [[משפטן]] ו[[מחבר|סופר]] אנגלי. ידוע שהוא מת מדלקת ריאות שנדבקה בזמן שחקר את ההשפעות של הקפאה על שימור הבשר. הוא כיהן גם בתור התובע הכללי ו[[לורד צ'נסלור|הלורד קאנצלר]] של אנגליה. אף על פי שהקריירה הפוליטית שלו הסתיימה בבושת פנים, הוא השפיע רבות על הפילוסופיה האנגלית באמצעות יצירותיו, במיוחד כדוגל פילוסופי ומתרגל של [[השיטה המדעית]] וחלוץ [[המהפכה המדעית]].

בייקון כונה אבי ה[[אמפיריציזם]]. יצירותיו ביססו והפכו לפופולריות מתודולוגיות דדוקטיביות לחקירה [[מדע]]ית, שנקראו לעיתים קרובות "השיטה הבקוניאנית", או פשוט, [[השיטה המדעית]]. הדרישה שלו להליך מתוכנן של חקירת כל הדברים הטבעיים סימנה תפנית חדשה במסגרת הרטורית והתאורטית של המדע, שחלק גדול ממנה עדיין מקיף תפיסות של [[מתודולוגיה]] נכונה כיום. מסירותו הובילה כנראה למותו, ולכן הכניסה אותו לקבוצה היסטורית נדירה של מדענים שנהרגו בניסויים שלהם.

=== תומאס הובס ===
[[קובץ:Thomas Hobbes by John Michael Wright.jpg|ממוזער|[[תומאס הובס]]|150px]]
[[תומאס הובס]] (1588–1679) היה פילוסוף אנגלי, המוכר היום בזכות עבודתו על [[מחשבה מדינית|פילוסופיה פוליטית]]. ספרו "[[לויתן (ספר)|לוייתן]]" משנת 1651 היה הבסיס לרוב הפילוסופיה הפוליטית המערבית מנקודת המבט של תאוריית [[אמנה חברתית]].

הובס תרם למגוון רחב של תחומים אחרים, בהם [[היסטוריה]], [[גאומטריה]], [[פיזיקה]] של [[גז]]ים, [[תאולוגיה]], [[פילוסופיה של המוסר|אתיקה]], פילוסופיה כללית ומדע [[מדע המדינה|המדינה]]. תיאורו של הטבע האנושי כשיתוף פעולה אינטרסנטי הוכיח את עצמו כתיאוריה מתמשכת בתחום האנתרופולוגיה הפילוסופית. הוא היה אחד ממייסדי ה[[מטריאליזם]] הפילוסופי.

=== השלישייה הקלאסית של האמפיריציסטים הבריטיים ===
שלושת [[אמפיריציזם|האמפיריציסטים]] הבריטיים ה'קלאסיים' בראשית העידן המודרני היו [[ג'ון לוק]], [[ג'ורג' ברקלי]] ו[[דייוויד יום]].

המונח "אמפיריציזם בריטי" מתייחס לרוב למסורת הפילוסופית בבריטניה של הוגים אלה (אם כי למסורת זו היו קודמים בבריטניה המשתרעים עד ל[[רוג'ר בייקון]]).

למרות שברקלי היה אירי, הוא כונה בריטי כבן [[מחוז קילקני]], שהיה בתקופתו חלק מ[[הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד]].

==== ג'ון לוק ====
[[קובץ:Locke-John-LOC.jpg|ממוזער| [[ג'ון לוק]]|195x195 פיקסלים]]
[[ג'ון לוק]] (1632–1704) היה אמפיריציסט בתחילת התקופה המודרנית של הפילוסופיה. ובניגוד ל[[רנה דקארט]], הוא קבע שכל מושאי ההבנה הם רעיונות, שבהם קיימים רעיונות בנפש. אחת ממטרותיו בעבודתו "[[מסה על שכל האדם]]" היא להתחקות אחר מקורם של רעיונות. אין רעיונות מולדים "מוטבעים על המוח" מלידה, וכל הידע מושרש בניסיון ([[טאבולה ראסה]]). יתר על כן, ישנם גם רעיונות פשוטים ורעיונות מורכבים. רעיונות פשוטים נכנסים דרך החושים, והם פשוטים ולא מעורבבים. רעיונות מורכבים הם רעיונות פשוטים ששולבו וקשרו יחד באמצעות הפעילות המופשטת של הנפש.

לוק אחראי גם לתיאוריה מוקדמת של זהות אישית. הוא חשב שהיותנו אותו אדם מעת לעת מורכבת, לא בכך שיש לנו אותה נשמה או אותו גוף, אלא מאותה סדרה של קשרים פסיכולוגיים. עבור לוק, להיות אדם זה להיות ישות חושבת אינטליגנטית שיכולה להכיר את עצמה כעצמה, אותו דבר חושב בזמנים ובמקומות שונים.

==== ג'ורג' ברקלי ====
[[קובץ:George Berkeley by Jonh Smibert.jpg|ממוזער|206x206 פיקסלים|[[ג'ורג' ברקלי]]]]
[[ג'ורג' ברקלי]] (1685–1753) היה פילוסוף [[אירים|אירי]] שכיהן כבישוף של קליין () מ-1734 ועד מותו. הוא היה [[אמפיריציזם|אמפיריציסט]] בריטי, אימטריליסט ו[[אידיאליזם|אידיאליסט]]. רבים מרעיונותיו החשובים ביותר הוצגו לראשונה ב"מסה על עקרונות דעת האדם", עבודה שהייתה ביקורתית על הפילוסופיה של ג'ון לוק. ברקלי הסכים עם לוק שיש עולם חיצוני שגרם לרעיונות בתוך המוח, אבל ברקלי ביקש להוכיח שגם העולם החיצון מורכב מרעיונות בלבד.

ברקלי חשב שהרעיונות שברשותנו יכולים להידמות רק לרעיונות אחרים (לא לאובייקטים פיזיים), ולכן העולם החיצוני אינו מורכב מצורה פיזית, אלא מרעיונות. העולם הזה קיבל היגיון וקביעות על ידי כוח אחר, שברקלי הגיע למסקנה שהוא אלוהים. ברקלי מפורסם בזכות המוטו שלו ''"to exist is to be perceived, or to perceive"'' (להיות זה להיות נתפס, או לתפוס).

==== דייוויד יום ====
[[דייוויד יום]] (1711–1776) היה [[פילוסופיה|פילוסוף]], [[כלכלן]] ו[[היסטוריון]] סקוטי. יצירותיו העיקריות, "[[מסכת על טבע האדם]]" (1739–1740), "חקירה בנוגע להבנה האנושית" (1748), "חקירה בדבר עקרונות המוסר" (1751) ודיאלוגים "לגבי דת טבעית" (1779) נותרו בעלי השפעה רבה. רעיונותיו לגבי רצון חופשי ודטרמיניזם, סיבתיות, זהות אישית, אינדוקציה ומוסר עדיין מעוררים דיון. יום הוא אבי "[[בעיית האינדוקציה]]" ו"[[בעיית הראוי-מצוי]]".

=== אדם סמית ===
[[קובץ:Adam Smith The Muir portrait.jpg|ממוזער|[[אדם סמית]]|183x183 פיקסלים]]
[[אדם סמית]] (1723–1790) היה [[פילוסופיה של המוסר|פילוסוף מוסרי]] [[סקוטלנד|סקוטי]] וחלוץ [[כלכלה פוליטית|הכלכלה הפוליטית]]. סמית כתב את "התיאוריה של רגשות מוסריים" ו-"[[עושר העמים|מחקר בדבר טבעו וסיבותיו של עושר האומות (עושר העמים)]]". האחרון, נחשב [[יצירת מופת|למגנום אופוס]] שלו וליצירה המודרנית הראשונה של ה[[כלכלה]].

סמית' למד [[פילוסופיה של המוסר|פילוסופיה מוסרית]] ב[[אוניברסיטת גלאזגו]] ובאוניברסיטת [[אוניברסיטת אוקספורד|אוקספורד]]. לאחר שסיים את לימודיו, הוא נשא סדרה מוצלחת של הרצאות פומביות ב[[אדינבורו]], מה שהוביל אותו לשתף פעולה עם [[דייוויד יום]] במהלך תקופת ההשכלה הסקוטית. סמית' השיג פרופסורה ב[[גלאזגו]] בהוראת פילוסופיה מוסרית, ובמהלך תקופה זו כתב ופרסם את ''Theory of Moral Sentiments''.

== המאה ה-19 ==
===תועלתנים===
==== ג'רמי בנת'ם ====
[[קובץ:Jeremy Bentham by Henry William Pickersgill.jpg|ממוזער|150px|[[ג'רמי בנת'ם]]]]
[[ג'רמי בנת'ם]] (1748–1832) ידוע כמי שהתחיל את מסורת התועלתנות הקלאסית בבריטניה. [[תועלתנות]] היא תיאוריה [[תוצאתנות|תוצאתית]] של [[אתיקה נורמטיבית]] הגורסת שמעשה הוא נכון מבחינה מוסרית אם ורק אם מעשה זה ממקסם את האושר או ההנאה. אומרים שהתועלתנות הקלאסית היא נהנתנית מכיוון שהיא רואה בהנאה את הטוב המהותי היחיד ואת הכאב כרע המהותי היחיד.

תועלתנות תוארה על ידי בנת'ם כ"עיקרון האושר או האושר הגדול ביותר". התועלתנות של בנת'ם ידועה בטענה שיש להשתמש בחשבון הפליציפי () כדי לקבוע את נכונותם וחוסר הצדק של המעשים. הוא עושה זאת על ידי מדידת כמות הכאב וההנאה עבור מעשים שונים. בנת'ם חשב שההנאה והכאב מתפרקים ביחידות נפרדות הנקראות הודונים ודולורים.

==== ג'ון סטיוארט מיל ====


[[קובץ:John_Stuart_Mill_by_London_Stereoscopic_Company,_c1870.jpg|ממוזער| [[ג'ון סטיוארט מיל]]|188x188 פיקסלים]]
[[ג'ון סטיוארט מיל]] (1806–1873) היה מן ההוגים החשובים והמשפיעים ביותר ב[[המאה ה-19|מאה ה-19]]. הוא תרם רבום לתיאוריה החברתית, [[מחשבה מדינית|התיאוריה הפוליטית]] ול[[כלכלה פוליטית|כלכלה הפוליטית]].

תפיסת [[חירות האדם]] שלו הצדיקה את חירותו של הפרט בניגוד לשליטה בלתי מוגבלת של המדינה ושל [[עריצות הרוב]]. ספרו הבולט בתחום זה הוא "[[על החירות]]".

מיל גם המשיך במסורת של בנת'ם לקדם ולהגן על התועלתנות. ספרו של מיל "[[תועלתנות (ספר)|תועלתנות]]" הוא [[אפולוגטיקה]] פילוסופית על תועלתנות.

מיל כתב ופעל למען [[זכויות האישה|זכויות לנשים]], חיבורו הבולט בתחום זה הוא "[[שעבוד האישה]]".

==== הנרי סידג'וויק ====
[[קובץ:Henry Sidgwick.jpg|ממוזער|150px|[[הנרי סידג'וויק]] ]]
[[הנרי סידג'וויק]]  (1838–1900) התמקד גם הוא ב[[תועלתנות]]. הוא אחד המייסדים והנשיא הראשון של החברה למחקר נפשי (), חבר באגודה המטפיזית () ותמך ב[[השכלת נשים|השכלה לנשים]]. ב-1874 פורסם ספרו ''המרכזי שיטות האתיקה'' (**'). ספר זה סימן במובנים רבים את שיא המסורת התועלתנית הקלאסית. הפילוסוף התועלתני העכשווי פיטר סינגר טען שספר זה "הוא פשוט הספר הטוב ביותר על אתיקה שנכתב אי פעם".

### אידיאליזם בריטי
[ממוזער|[פרנסיס הרברט ברדלי|229x229 פיקסלים]]
האידיאליזם הבריטי הייתה תנועה דומיננטית בבריטניה מהמחצית השנייה של המאה התשע-עשרה ועד תחילת המאה העשרים. בין האידליסטים הבולטים נמנים תומאס היל גרין, פרנסיס הרברט ברדלי, וג'ון מקטאגרט.

## המאה ה-20 ואילך
### פילוסופיה אנליטית
הפילוסופיה האנליטית התבססה על האמפיריציזם הבריטי המסורתי, שעודכנה כדי להתאים להתפתחויות החדשות בלוגיקה שחלו על ידי המתמטיקאי הגרמני גוטלוב פרגה. היא שלטה בפילוסופיה בעולם דובר האנגלית מאז תחילת המאה ה-20.

דמות מרכזית נוספת בפילוסופיה האנליטית היא הפילוסוף האוסטרי לודוויג ויטגנשטיין שפעל בעיקר בבריטניה.

#### ג.א. מור
[ממוזער|197x197 פיקסלים|[ג. א. מור]]
ג'ורג' אדוארד מור (1873–1958) היה פילוסוף אנגלי. אחד ממייסדי המסורת האנליטית, יחד עם ראסל, שהוביל עמו את 'המרד נגד האידיאליזם הבריטי' בתחילת המאה העשרים.

מור ידוע היום בעיקר בזכות הגנתו על אי-נטורליזם אתי (), הדגשתו על השכל הישר בשיטה הפילוסופית והפרדוקס הנושא את שמו (). הוא היה מוערץ על ידי פילוסופים אחרים והשפיע עליהם, וגם על ידי קבוצת בלומסברי. בניגוד לעמיתו ראסל, מור לא מוכר כיום מחוץ לפילוסופיה האקדמית. חיבוריו של מור ידועים בסגנון כתיבתו הברור, המושכל, ובגישתו השיטתית והסבלנית לבעיות פילוסופיות.

#### ברטראנד ראסל
[ממוזער| [ברטראנד ראסל|ברטרנד ראסל|166x166 פיקסלים]]
ברטראנד ראסל (1872–1970) הוביל את 'המרד נגד האידיאליזם הבריטי' בתחילת שנות ה-1900, יחד עם ג.א. מור. הוא הושפע מגוטלוב פרגה, והיה המנטור של לודוויג ויטגנשטיין. הוא נחשב לאחד מבכירי הלוגיקנים של המאה ה-20. לשתי עבודות הייתה השפעה ניכרת על לוגיקה, מתמטיקה, תורת הקבוצות, בלשנות ופילוסופיה: הוא כתב יחד עם אלפרד נורת' ווייטהד את *[[פרינקיפיה מתמטיקה (ראסל)|פרינקיפיה מתמטיקה]]*, ניסיון לבסס את כל האמיתות המתמטיות ממערכת של אקסיומות תוך שימוש בכללי היסק ובלוגיקה מתמטית. חיבורו הפילוסופי "על הציון" () משנת 1905 נחשב למאמר פרדיגמטי בזרם האנליטי. במאמר זה פיתח לראשונה את תורת התיאורים () שלו, שהייתה לה שפעה עמוקה בפילוסופיה של השפה ובניתוח של תיאורים מוגדרים ().

ראסל היה פעיל אנטי-מלחמתי בולט; הוא דגל בסחר חופשי ובאנטי-אימפריאליזם. ראסל נכנס לכלא בגלל הפעילות הפציפיסטית שלו במהלך מלחמת העולם הראשונה. מאוחר יותר, הוא פעל נגד אדולף היטלר, ואז מתח ביקורת על הטוטליטריות והסטליניסטית, תקף את מעורבותה של ארצות הברית במלחמת וייטנאם, ותמך בפירוק מנשק גרעיני.

בשנת 1950, זכה ראסל בפרס נובל לספרות, "בהכרה בכתביו המגוונים והמשמעותיים שבהם הוא דוגל באידיאלים הומניטריים ובחופש המחשבה".

#### איי ג'יי אייר
סר אלפרד ג'ולס אייר (1910–1989), היה פילוסוף אנליטי בריטי הידוע בקידום הפוזיטיביזם הלוגי בהשפעת החוג הוינאי, במיוחד בספריו *שפה, אמת ולוגיקה* (1936) *ובעיית הידע* (1956).

#### פילוסופיית של שפת היומיום
פילוסופיית של שפת היומיום () היא אסכולה פילוסופית הניגשת לבעיות פילוסופיות מסורתיות כמו שורשיות באי-הבנות שהפילוסופים מפתחים על ידי שכחת מה המשמעות של מילים בשימוש היומיומי שלהן.

גישה זו כוללת בדרך כלל הימנעות מתאוריות פילוסופיות לטובת תשומת לב רבה לפרטי השפה היומיומית. לפעמים נקראת גם "פילוסופיית אוקספורד", היא מקושרת בדרך כלל לעבודתם של מספר פרופסורים באוקספורד מאמצע המאה: בעיקר ג'ון אוסטין, וגם גילברט רייל, ה.ל.א. הארט ופיטר סטרוסון.

#### פילוסופיה של הדת
פילוסופים בריטיים אחרונים הפעילים במיוחד בפילוסופיה של הדת כללו את אנטוני פלו, ק.ס לואיס וג'ון היק.

#### פילוסופיה פוליטית ומוסר
פילוסופים מוסריים ופוליטיים חשובים כללו את ישעיה ברלין, ברנארד ויליאמס, ר. מ. הייר, אלסדייר מקינטייר, רוג'ר סקרוטון פיליפ פטיט, ודרק פרפיט.

### פילוסופיה קונטיננטלית
הפילוסופים ומבקרי התרבות פרדריק ג'יימסון, מרק פישר, טרי איגלטון, רופרט ריד.

פילוסופים המשוייכים ל"ריאליזם ספקולטיבי": ניק לנד, טימותי מורטון, ריי בראסייה, איאן המילטון גרנט.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: תרבות
קטגוריה:ספרות בריטית
קטגוריה:זרמים בפילוסופיה