open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יונתן טאה

**יונתן גלאו טאה** (בגרמנית: **Jonathan Glao Tah**; נולד ב-11 בפברואר 1996 בהמבורג שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת באיירן מינכן מהבונדסליגה ובנבחרת גרמניה.

## קריירת מועדונים
טאה נולד בהמבורג שבגרמניה לאם גרמניה ולאב מחוף השנהב. הוא גדל במחלקות הנוער של אלטונה 93 ושל קונקורדיה 1907, ובגיל 13 עבר למחלקת הנוער של המבורג. ב-4 באוגוסט 2013 ערך טאה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-83 בניצחון 0–4 על שוט יינה במסגרת הגביע הגרמני. ב-24 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, כשנכנס כמחליף בדקה ה-90 בהפסד 0–1 להרטה ברלין במסגרת המחזור השלישי.

ב-1 בספטמבר 2014 הושאל טאה לפורטונה דיסלדורף מהבונדסליגה השנייה למשך עונה אחת. ב-15 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-59 בניצחון 0–2 על נירנברג במסגרת המחזור החמישי. בסך הכל ערך במועדון 23 הופעות ליגה.

ב-15 ביולי 2015 חתם טאה בבאייר לברקוזן, גם היא מהבונדסליגה. ב-8 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בניצחון 0–3 על ספורטפרוינד לוטה במסגרת הגביע הגרמני. ב-15 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במדי הקבוצה, כששיחק 90 דקות בניצחון 1–2 על הופנהיים במסגרת המחזור הראשון. עם השנים, טאה מיצב את עצמו כבלם מוביל בבאייר לברקוזן, ובעונת 2023/2024 היה שותף מלא באליפות ההיסטורית והראשונה בתולדות הקבוצה, וגם בזכייה בגביע הגרמני שהשלימה עבור הקבוצה דאבל.

ב-29 במאי 2025 חתם טאה על חוזה ל-4 שנים בבאיירן מינכן.

## קריירה בינלאומית
טאה שיחק בכל הנבחרות הצעירות של גרמניה. בחודש מרץ 2016 זומן טאה לראשונה לסגל נבחרת גרמניה הבוגרת, לקראת משחקי ידידות נגד נבחרות אנגליה ואיטליה. ב-26 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, כשנכנס כמחליף לקראת המחצית השנייה בהפסד 2–3 לנבחרת אנגליה. טאה נופה מהסגל הסופי ליורו 2016, אך שלושה ימים לפני הטורניר נכלל בו שוב, בגין פציעתו של אנטוניו רודיגר. במאי 2018 זומן טאה לסגל הגרמני המורחב למונדיאל 2018, אך נופה מהסגל הסופי. טאה לא זומן לסגל הגרמני ליורו 2020 ומונדיאל 2022, אך זומן לסגל ליורו 2024 בעקבות הצטיינותו בעונת האליפות של באייר לברקוזן. ביורו עצמו פתח בהרכב בכל שלושת משחקי שלב הבתים שבסיומו סיימו הגרמנים במקום הראשון והעפילו לשמינית הגמר.

## תארים
;באייר לברקוזן
* בונדסליגה: 2023/24
* הגביע הגרמני: 2023/24
**[[באיירן מינכן]]**

* הסופר קאפ הגרמני: 2025
;אישיים
* נבחרת העונה בליגה האירופית: 2019/20, 2022/23, 2023/24
* נבחרת העונה בבונדסליגה: 2023/24

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בלמי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני המבורג
קטגוריה:כדורגלני פורטונה דיסלדורף
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:המבורג: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1996
קפא בכלב גדול

**κ (קפא) בכלב גדול** הוא כוכב הנמצא במרחק של 660 שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים כלב גדול עם בהירות נראית שמשתנה בין דרגה 3.97 לדרגה  3.4.

## תכונות
κ בכלב גדול מסווג כתת-ענק כחול מטיפוס  B1.5IVne, כלומר קרינתו מכילה ספקטרום פליטה. לכוכב רדיוס של 8.6 רדיוסי שמש, מסתו כ-12 מסות שמש וטמפרטורת פניו כ-24,000 קלווין. הוא מאיר בעוצמה של פי 22,700 מעוצמת ההארה של השמש, אך חלק ניכר מקרינתו היא בתחום העל-סגול. בין השנים 1963 ו 1978 בהירותו של הכוכב עלתה בקרוב ל-50%, ודרגת בהירותו עלתה מ-3.96 ל-3.5 וצבעו נעשה פחות כחול, כלומר טמפרטורת פני הכוכב ירדה מעט. הכוכב מסתובב על צירו במהירות של כ-425 קילומטר בשנייה וכתוצאה מכך הוא מעיף מאזור קו המשווה שלו גז שיוצר דיסקה המקיפה אותו. החומר בדיסקה מיונן מהקרינה העל-סגולה של הכוכב ופולט קווים ספקטרלים של מימן מיונן (H II). השינויים בעוצמת ההארה של הכוכב מיוחסים לאירועי זריקת חומר מפני הכוכב אל הדיסקה כך שזהו כוכב משתנה מסוג γ בקסיופאה. מכיוון שקשה להבדיל ביו הקרינה הנפלטת ישירות מהכוכב ובין הקרינה הנפלטת מהדיסקה המקיפה אותו, הערכים של מסתו, רדיוסו וטמפרטורת פניו אינם ודאיים. אם מתייחסים לערכים הישנים, מלפני העלייה בבהירות והירידה בטמפרטורה, מדובר בכלל בכוכב הסדרה הראשית עם מסה של כ-10.5 מסות שמש ולא בתת-ענק. עתידו של הכוכב תלוי בגודל המסה שתישאר לו לעומת המסה שהוא מאבד כתוצאה מסיבובו המהיר. אם אובדן המסה יהיה נמוך הוא עתיד להתפוצץ כסופרנובה, אך אם יאבד את רוב מסתו הוא יסיים את חייו כננס לבן.

## קישורים חיצוניים
* κ בכלב גדול באתר של ג'ים קלר
* 

קטגוריה:קבוצת הכוכבים כלב גדול
קטגוריה:משתני גמא בקסיופאה
קטגוריה:תת-ענקים מסוג B
דמויי-זעמן

**דמויי-זעמן** (שם מדעי: Colubroidea) היא קבוצה גדולה של נחשים מסדרת הקשקשאים. בני קבוצה זו שהיא הגדולה בעל-משפחות הנחשים, והם כל מיני הנחשים הארסיים, ב-4 משפחות: פתניים, צפעיים, שרפיים וכמה מיני זעמניים.

מינים אלה הם מינים בינוניים ובעלי ראייה מפותחת, לסת גדולה וקשקשי גדולים. הם חיים בכל היבשות וחלקם אפילו בים ומסתגלים לכל בית גידול כמעט, כולל לאזור הארקטי.

הנחש הגדול ביותר בקבוצה הוא רב פתן מלכותי (*Ophiophagus hannah*), שאורכו יכול להגיע ל-5.7 מ'.

## משפחות
*זעמניים (Colubridae)
*למפרופידיים (Lamprophiidae)
*הומלופסיים (Homalopsidae)
*פריאטיניים (Pareatidae)
*קסנדוררמטיים (Xenodermatidae)
*פתניים (Elapidae)
**פתני הים (Hydrophiinae)
*צפעיים (Viperidae)
*שרפיים (Atractaspididae)
*קסנופידידיים (Xenophidiidae)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:נחשים (אינפרא סדרה)
ווהן

**ווהן** (באנגלית: **Vaughan**) היא עיר באונטריו, קנדה. נכון ל-2021 התגוררו בעיר כ-323,103 איש. היא ממוקמת בשטח המוניציפלי של יורק, מעט צפונית לטורונטו. ווהן הייתה העירייה בעלת שיעור הצמיחה הגבוה ביותר בקנדה בין 1996 ל-2006, כאשר אוכלוסייתה גדלה ב-80.2% במהלך תקופה זו כמעט והכפילה את כמות האוכלוסייה מאז 1991. זוהי העיר החמישית בגודלה באזור טורונטו רבתי, והעיר ה -17 בגודלה בקנדה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אונטריו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1792
גרי ונדרמולן

**גרי ונדרמולן** (נולד ב-2 במאי 1960) הוא כדורגלן עבר אנגלי-ישראלי יהודי וכיום שחקן גולף חצי-מקצועני בישראל, אשר שיחק בעמדת החלוץ בקבוצת בית"ר ירושלים.

## קריירה
ונדרמולן נולד וגדל בסאות'אנד שבאנגליה כבן למשפחת מהגרים מהולנד. החל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער המקומית, אך לא הצליח להשתלב בקבוצת הבוגרים ועבר לוימבלדון ששיחקה אז בליגה השלישית באנגליה. לאחר מכן עבר לקבוצת הכדורגל החצי-מקצוענית של סן דייגו שבארצות הברית.

בעונת 1986/1987 חיפש יושב ראש קבוצת בית"ר ירושלים דאז, רוני בר-און, חיזוק זר לקבוצה וצירף את ונדרמולן. עד מהרה השתלב ונדרמולן כמחליף של אבי גולדר שהיה לקראת סוף הקריירה, ושיחק לצידו של הכוכב הגדול של בית"ר בעונה זו, אלי אוחנה. ונדרמולן היווה שחקן משמעותי בעונת האליפות כששיתף פעולה עם אוחנה והבקיע שערים חשובים. בולט במיוחד צמד השערים שהבקיע נגד מכבי חיפה באותה העונה, אחד מהם בהקשתה לשערו של אבי רן. בשנים אלו דבק בו הכינוי "וונדר וומן" על ידי האוהדים.

לאחר שחרורו מהקבוצה באמצע עונת 1988/1989, עבר לשחק בקבוצות בליגות הנמוכות ובהמשך פרש מכדורגל. ונדרמולן שיחק בבית"ר 30 משחקים והבקיע 6 שערים.

## חיים אישיים
לאחר פרישתו ממשחק פעיל חזר למשפחתו באנגליה ועבד בתור מורה לחינוך גופני, אך כעבור מספר שנים שב לישראל והתחתן עם אתי, אותה הכיר מימיו ככדורגלן, לזוג נולדו 4 ילדים.

ונדרמולן הקים ביחד עם אשתו חברה לשיפוצים ועיצוב פנים כקבלן פרטי והשתקע ברעננה.

ב-2005 החל לשחק גולף ואף התחרה על תואר אליפות ישראל בגולף לרמה השנייה.

## תארים
;בית"ר ירושלים
* אליפות המדינה (1): 1986/1987

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים בריטים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אנגלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל יהודים
קטגוריה:כדורגלני וימבלדון
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:ישראלים ילידי אנגליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
רחבת גטו ורשה

**רחבת גטו ורשה** היא רחבת הטקסים המרכזית ביד ושם, בהר הרצל שבירושלים.
הרחבה ממוקמת במרכז יד ושם, בנקודה הצופה אל מדרון עין כרם ובסמוך למוזיאון לתולדות השואה, אוהל יזכור, המרכז הלימודי, ביתן התערוכות ואנדרטת ניולנדה.

בחזית הרחבה נמצא **קיר זיכרון** ועליו העתק של האנדרטה לזכר מרד גטו ורשה של הפסל נתן רפופורט, שגרסתה המקורית נמצאת במקומו של גטו ורשה בפולין.
ההעתק אינו נאמן למקור, מאחר שבאנדרטה שבוורשה דמות האם היא חשופת שד וגם דמות הגבר במרכז חשוף חזה, ואילו בירושלים פטמותיהם אינן חשופות, אלא מכוסות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הר הרצל
קטגוריה:ירושלים: כיכרות
קטגוריה:הנצחת גטו ורשה
קטגוריה:יד ושם
Warum betrübst du dich, mein Herz, רי"ב 138

**Warum betrübst du dich, mein Herz** (בעברית: למה זה תתעצב, לבי), רי"ב 138, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון ה-15 שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-5 בספטמבר 1723.

## רקע
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.

במאי 1723 התמנה באך לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה הליטורגית, כלומר ימי ראשון וחגים, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות.

קנטטה זו הייתה החמש-עשרה שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186, רי"ב 136, רי"ב 105, רי"ב 46, רי"ב 179, רי"ב 69א, רי"ב 77, רי"ב 25 ורי"ב 119.

ב-1881 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 28 של פרסומיה.

## מילים ומוזיקה
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת אל הגלטים בהם קורא פאולוס "ללכת בדרך הרוח" ולא בדרך הבשר. בנוסף, נקראים פסוקים מהבשורה על-פי מתי מתוך הדרשה על ההר בהם אומר ישו שלא ניתן לעבוד גם את אלוהים וגם את הממון, אלא יש לעזוב את הגשמיות ולהתמקד ברוחניות. בעבר סברו שהלברית נכתבה על ידי האנס זקס, אך היום מקובל להניח שלא הוא הכותב, וזהות המחבר היא אנונימית. הלברית עוסקת בביטחון שאדם צריך לתת באלוהים, גם בעת צרה ומחסור גשמיים. רוב הקנטטות הקודמות שלו בלייפציג נכתבו במתכונת של פסוק מהתנ"ך ואחריו רצ'יטטיב ואריה לסירוגין, עם סיום של כורל. הקנטטה הנוכחית שונה במבנה שלה, כאשר חציה הראשון בנוי בצורה של דיאלוגים בין סולן למקהלה, וחציה השני חוזר למתכונת של רצ'יטטיב ואריה. הדיאלוגים נערכים בין הסולן המודאג מחסרון גשמי או צער גופני, לבין המקהלה הקוראת לו לשים מבטחו באל. בחציה השני של הקנטטה הסולן כבר בוטח באל ובישועותו, ומעודד מכך. המוזיקה משקפת את אופי הטקסט, כאשר קטעי הסולו בחלק הראשון מלווים בנעימה לירית ואיטית, ואילו החלק השני הוא מהיר, אופטימי ומלא תקווה.

הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, טנור, אלט ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, שני אבובי ד'אמורה, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
# כורל ורצ'יטטיב לאלט: *Warum betrübst du dich, mein Herz* (למה זה תתעצב, לבי)
# כורל ורצ'יטטיב לבס, לסופרן ולאלט: *Ich bin veracht* (אני מבוזה)
# רצ'יטטיב לטנור: *Ach süßer Trost* (אה, נחמה מתוקה)
# אריה לבס: *Auf Gott steht meine Zuversicht* (באלהים אשים מבטחי)
# רצ'יטטיב לאלט: *Ei nun* (טוב אז)
# כורל: *Weil du mein Gott und Vater bist* (יען כי כאלהי וכאבי תפעל)

## הקלטות
היצירה הוקלטה במלואה 18 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1982), טון קופמן (ב-1998), מסאקי סוזוקי (ב-1998) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

## קישורים חיצוניים

* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
כלי טיס ניסיוני

[ממוזער|מטוס בל [X-1 המטוס הראשון שטס מעל מהירות הקול]]
**כלי טיס ניסיוני** הוא כלי טיס לא סדרתי שיוצר בהתאמה מיוחדת שלא הוסמך ולא נבחן לטיסה, ולכן דורש רישיון ייחודי. ישנם שני סוגים עיקריים של כלי טיס ניסיוניים:
***כלי טיס ניסיוני למחקר**- זהו כלי טיס שלא ייצרו על בסיסו כלי טיס נוספים, והוא יוצר למטרות מחקר ייחודי. בארצות הברית נהוג לסמן כלי טיס ניסיוניים למחקר שיוצרו עקב חוזים ממשלתיים באות X.
***כלי טיס ניסיוני לבחינה והסמכה** או **[[אב טיפוס]]**- זהו כלי טיס שעל בסיסו ייצרו כלי טיס סדרתיים. כלי הטיס משמש לבחינה של מערכות והסמכה של העיצוב הכללי. בארצות הברית נהוג לסמן כלי טיס ניסיוניים לבחינה והסמכה שיוצרו עקב חוזים ממשלתיים באות Y.

על פי הוראות ה-FAA לכלי טיס מוסמכי טיסה, כלי הטיס שעליהם חל סעיף כלי טיס ניסיוני הם: כלי טיס למטרות מחקר, כלי טיס למטרות הצגת והוכחת התאמה להסמכה ורישוי, מטוס אימון שמסיבה כל שהיא לא קיבל הסמכה אחרת (דוגמת מדמה מעבורת החלל), כלי טיס לבחינת שוק ומכירות (מדגימי טכנולוגיה), כלי טיס ייעודיים לתצוגה, מטוס מרוץ מותאם, כלי טיס בייצור עצמי (ידני או בערכה להרכבה) ומטוס ללא טייס שלא נופל תחת הקטגוריות האחרות.

## ראו גם
*מטוסי ה-X
*טיסת ניסוי
*BAC TSR.2

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תעופה
קטגוריה:קצרמר תעופה
כדורסל באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)

**[[אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)|אולימפיאדת 1968]]** נערכה במקסיקו סיטי, מקסיקו. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-13 באוקטובר ל-25 באוקטובר. זו הייתה תחרות כדורסל השביעית במשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 191 ספורטאים מ-16 נבחרות גברים. המשחקים נערכו ב-Palacio de los Deportes.

נבחרת ארצות הברית () זכתה במדליית זהב בפעם השביעית ברציפות.

## משתתפי התחרות

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## פלייאוף אליפות

### משחק הגמר

## הדירוג הסופי

## ישראל במוקדמות
נבחרת ישראל השתתפה במוקדמות של אירופה. היא סיימה את שלב הבתים במקום השביעי ולא העפילה לשלבי המשך.

## קישורים חיצוניים

* תיאור התחרות
* תיאור התחרות באתר אולימפי
* נתונים מאתר פיב"א
* ישראל במוקדמות

*
1968
קטגוריה:ענפי ספורט באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1968
HD 93129A

**HD 93129A** הוא כוכב מסיווג ספקטרלי O הממוקם בקבוצת הכוכבים שדרית (קארינה). הכוכב הוא אחד הכוכבים הבוהקים בגלקסיית שביל החלב. HD 93129A הוא חבר דומיננטי בצביר הכוכבים Trumpler 14, צביר כוכבים צעיר הממוקם ב-Carina OB1.

הכוכב נמצא במרחק של 2,300 פארסק (7,500 שנות אור) מכדור הארץ.

HD 93129A בעל בהירות נראית של 7.31 ובהירות מוחלטת של 6.5-.

לאחרונה התגלה ש Trumpler 14 הוא בעצם כוכב כפול, עם כוכב עמום וחם נוסף מסיווג ספקטרלי של O3.5V. הכוכב בעל מסה של 110 מסות שמש ורדיוס של 22.5 רדיוסי שמש.

הכוכב בעל טמפרטורה של 42,500 קלווין והוא בעל עוצמת הארה גדולה פי 1,500,000 מזו של השמש.

מסתו של הכוכב הקטן יותר מבין הכוכבים הכפולים היא 70 מסות שמש.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:קבוצת הכוכבים שדרית
קטגוריה:כוכבי הסדרה הראשית מסוג O
אומלוג'

**אומלוג**' (בערבית: **أملج**; תעתיק מדויק: **אמלג**') היא עיר נמל במחוז תבוכ שבמערב ערב הסעודית.

## רקע כללי על העיר
העיר שוכנת על חוף ים סוף (הים האדום) בדרום מחוז תבוכ, בקו אורך (14/37) ובקו רוחב (5/25), כ-380 ק"מ דרום-מזרחית לעיר תבוכ, במרכז הדרך בין הערים ינבוע מדרום ו מצפון ונחשבת לאחד האתרים ההיסטוריים העתיקים בממלכה. 

בשנים האחרונות גדלה העיר והתפתחה, עקב פתיחת הנתיב הימי בין דובא שבערב הסעודית (כ-280 קילומטר מהעיר אומלוג') לבין ספאגה שבמצרים. 

מול חופי אומלוג' ישנם איים רבים. המפורסמים ביותר הם ג'בל חסאן ואום סחארה. בנוסף לשני אלו ישנה קבוצה של שבעה איים הנקראת איי אלפואידה. קבוצה זאת נמצאת מעט צפונית לאומלוג'. האי סטון נמצא אף הוא מעט צפונית לאומלוג', לפני ואדי אלחמד. 

העיר העתיקה של אומלוג' נחשבת לאחת מערי המסחר הגדולות אחרי מכה, אך עם הזמן חדל הסחר להתקיים בה.

## אוכלוסייה
על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2022, אוכלוסיית העיר מנתה 46,229 בני אדם, מה שהופך אותה לעיר השנייה בגודלה במחוז תבוכ. רוב תושבי העיר מתפרנסים מדיג, חקלאות ורעיית צאן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערב הסעודית: ערי נמל
קטגוריה:ים סוף: ערי נמל
סוורו-קורילסקי

[שמאל|ממוזער|250px|מיקומו של מחוז משנה סוורו-קורילסקי ב[מחוז סחלין]]
**סוורו-קורילסקי** (ברוסית: **Северо-Курильский район**) הוא מחוז משנה (ראיון) של מחוז סחלין ואחד משבעה-עשר מחוזות משנה בשטחו. הוא ממוקם בצד הצפוני של האיים הקוריליים מזרחית לאי סחלין וצמוד לחלק הדרום מערבי של חצי האי קמצ'טקה. שטח המחוז הוא כ-3,500 קילומטרים רבועים. את המרכז המנהלי מהווה העיירה סוורו-קורילסק שהוא היישוב היחיד במחוז משנה. אוכלוסיית העיירה היא כ-2,540 תושבים (נכון לשנת 2016).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז סחלין: גאוגרפיה
מורא אב ואם

**מורא אב ואם** היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות, שמחייבת התנהגות של יראת כבוד כלפי האב והאם ולא לעבור על דבריהם.

## פרטי המצווה
מקור המצווה: .

בכלל מצוות מורא אב ואם, איסורים שנועדו לשמור על כבודם, שלא לעשות פעולות שמביעות זלזול בהם: המצווה מטילה חובה על הצאצא (בן או בת) שלא לבזות אותם, לא לזלזל בהם, לא לסתור את דבריהם בפומבי. 

ודעת הרב , "כי מצווה זו היא בכלל המצוות המסורות ללב בכך שיש לאדם לירא מורא פנימי מהוריו, ולא תלויה רק בקיום החיצוני שלה".

וזה לשון השולחן ערוך (שם):
"איזה מורא? לא יעמוד במקומו המיוחד לו... לעמוד שם בסוד זקנים עם חבריו, או מקום המיוחד לו להתפלל, ולא ישב במקום המיוחד לו להסב בביתו, ולא סותר את דבריו... ולא מכריע את דבריו בפניו, אפילו לומר נראין דברי אבא, ולא יקראנו בשמו. לא בחייו ולא במותו, אלא אומר: אבא מארי. היה שם אביו כשם אחרים, משנה שמם, אם הוא שם שהוא פלאי שאין הכל רגילים לקרות בו"

מצוות זו משלימה את מצוות כיבוד אב ואם, הדורשת מהצאצא התנהגות של עזרה ויחס חיובי  - "מאכיל ומשקה מלביש ומכסה מכניס ומוציא".

שתי מצוות לא תעשה כרוכות אף הן ביחס להורים: 1. איסור קללת אב ואם, 2. איסור הכאת אב ואם. איסורים אלו כרוכים בעונש מוות.

## טעם המצווה וחשיבותה
שורשי המצווה הם, לפי הרמב"ם, בהכרת התודה שכל ילד צריך להרגיש כלפי הוריו על הבאתו לעולם (על פי היהדות בתהליך הלידה שותפים האב, האם והקב"ה) ועל גידולו.

על פי חז"ל, חובת מורא ההורים הוסמכה לחובת יראת שמים - .

## הקדמת האם לאב בתורה
במצוות מורא אב ואם הקדימה התורה את האם: "אִישׁ אִמּוֹ וְאָבִיו תִּירָאוּ", בניגוד למצוות כיבוד אב ואם, שם הקדימה התורה את האב: “כַּבֵּד אֶת אָבִיךָ וְאֶת אִמֶּךָ”. רבי יהודה הנשיא הסביר את העניין בכך שידוע לכל (וגם לקב"ה) שילדים מכבדים את אמם יותר מאשר את אביהם, ולכן הקדים הקדוש ברוך הוא את האב, "כדי שיכבד אדם את אביו כשם שהוא מכבד את אמו". וידוע לכל (וגם לקב"ה) שילדים מתייראים מאביהם יותר מאשר מאמם, ולכן הקדים הקדוש ברוך הוא מורא האם למורא האב, "כדי שיירא אדם מאמו כשם שהוא ירא מאביו".

## ראו גם
* כיבוד אב ואם
* בן סורר ומורה
* יראת השם

## לקריאה נוספת
* רמב"ם **הלכות ממרים** פרק ו
* אנציקלופדיה תלמודית, כרך מב: **מורא אב ואם**
* הרב יצחק יוסף - **[[ילקוט יוסף]]** על כיבוד אב ואם, קיצור שולחן ערוך ילקוט יוסף יורה דעה סימן רמ
* הרב שמואל הולשטיין-מורא אב ואם

## קישורים חיצוניים
* הרב אליעזר מלמד, כיבוד ומורא אב ואם באתר פניני הלכה

## הערות שוליים

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות עשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:משפחה
קטגוריה:מצוות האב על הבן
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:כבוד בהלכה
סבו

**סֶבּוּ** (בסבואנו: **Lalawigan sa Sugbo**; בפיליפינית: **Lalawigan ng Cebu**) הוא אי בקבוצת איי ויסאיאס בפיליפינים. האי הוא גם פרובינציה במדרג של "פרובינציית אי בעלת רמת הכנסה ראשונה", הממוקם במחוז המנהלי מרכז ויסאיאס, ומכיל את האי המרכזי עצמו ועוד 167 איים קטנים יותר. בירת האי היא סבו סיטי (אף על פי שמבחינה מנהלית היא עצמאית מהפרובינציה), העיר העתיקה ביותר והבירה הראשונה של הפיליפינים, המהווה חלק של מטרופולין סבו יחד עם ארבע הערים השכנות (דנאו סיטי, לאפו-לאפו סיטי, מנדאואה סיטי וטליסאי סיטי) ושמונה יחידות שלטון מקומי אחרות. נמל התעופה הבינלאומי מקטן-סבו, הממוקם באי מקטן, הוא נמל התעופה השני העמוס ביותר בפיליפינים.

סבו היא אחת הפרובינציות המפותחות ביותר בפיליפינים, עם סבו סיטי כמרכז ראשי של מסחר, חינוך ותעשייה בוויסאיאס. בעשור הפך האי למרכז עולמי עבור ייצור רהיטים, תיירות, עסקים ותעשייה כבדה.

## היסטוריה

שמאל|ממוזער|275x275 פיקסלים|מסלול משלחת מגלן להקיף את העולם, שעברה במקום.
בין המאות ה-13 וה-16, סבו שהיה ידוע אז בשם *Zubu* (או Sugbo) היה מיושב על ידי הינדים, בודהיסטים, מוסלמים, הנשלט על ידי ראג'ות ודאטוים.
שמאל|ממוזער|253x253 פיקסלים|מאיורי פיגפטה של מקומיים סבואניים במהלך המסע.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הפיליפינים: איים
קטגוריה:הפיליפינים: חלוקה מנהלית
כדורסל באולימפיאדת מינכן (1972)

**[[אולימפיאדת מינכן (1972)|אולימפיאדת 1972]]** נערכה במינכן, גרמניה המערבית. תחרויות הכדורסל נערכו בין ה-27 באוגוסט ל-9 בספטמבר, בפעם השמינית בתולדות המשחקים האולימפיים. בתחרות השתתפו 190 ספורטאים מ-16 נבחרות גברים. המשחקים נערכו בהיכל רודי זדלמאייר.

נבחרת  זכתה במדליית זהב בפעם הראשונה בתולדות הכדורסל במשחקים האולימפיים.

## משתתפי התחרות

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## פלייאוף

### משחק הגמר

## הדירוג הסופי

## מחלוקות
המחלוקת הבולטת ביותר הייתה בגמר הטורניר בין  ל. האמריקאים הובילו 50–49 שלוש שניות לסיום המשחק לאחר קליעת עונשין של דאג קולינס, והמאמן הסובייטי ולדימיר קונדראשין לקח פסק זמן לאחר שנבחרתו הוציאה את הכדור. קונדראשין טען שביקש פסק זמן לפני הזריקה השנייה של קולינס, ולכן הוזז השעון שתי שניות אחורה ולברית המועצות ניתנו שלוש שניות להתקפה אחרונה. הסובייטים החטיאו והאמריקאים היו בטוחים שניצחו, אך מזכ"ל פיב"א ויליאם ג'ונס התערב והורה למזכירות להחזיר את השעון פעם נוספת. איוואן אדשקו מסר את הכדור לאלכסנדר בלוב שקלע ליי-אפ והעניק לברית המועצות את הניצחון 51–50. האמריקאים טענו שלא היה תיעוד לבקשת פסק הזמן ושג'ונס התערב בנעשה במגרש שלא בסמכותו, אך ועדת ערעורים של פיב"א (בה היה רוב לנציגי הגוש המזרחי המזוהה עם ברית המועצות) דחתה את טענותיהם והעניקה את מדליית הזהב לסובייטים. עד היום מסרבים שחקני נבחרת ארצות הברית לקבל את מדליות הכסף האולימפיות שלהם כמחאה.

פרשיות נוספות שהעיבו על הטורניר היו השעייתו של מיגל "מיקי" קול מ בשל הימצאותו חיובי בבדיקת סמים לאמפטמין, ועזיבתה של נבחרת מצרים בכדורסל יחד עם כל המשלחת בשל חשש מפעולות תגמול בעקבות טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.

## קישורים חיצוניים

* תיאור התחרות
* תיאור התחרות באתר אולימפי
* נתונים מאתר פיב"א
* ישראל במוקדמות

## הערות שוליים

*
1972
קטגוריה:ענפי ספורט באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1972
צפעוני גומה

[ממוזער|[גומצן יאררקה]]
**צפעוני גומה** (שם מדעי: Crotalinae) היא תת-משפחה של צפעיים. בני קבוצה זו נמצאים בעיקר באירואסיה ובאמריקה. 

## מאפיינים
לצפעוני גומה גומות בראשם, החשות בדם חם של יונקים או עופות, דבר העוזר להם ללכוד אותם בחשיכה מוחלטת.

נחשים אלה הם ארסיים ברובם וחלקם קטלניים לאדם, אם כי הם לא תוקפניים. חלקם מתמחים בהסוואה וכך לוכדים את מזונם. הם מותאמים הן לאקלימים קרים והן לאקלים מדברי.

רובם בורחים כאשר הם מאוימים, מסתתרים ורק אז לאחר התגרות מכישים. לעכסנים ישנו עכס בקצה הזנב, איתו הם מכשכשים ומזהירים את התוקפים שהם ארסיים.

## מיון
תת-משפחה זו כוללת, נכון למאי 2025, כ-300 מינים.
* משפחה צפעיים (Viperidae)
** תת-משפחה **צפעוני גומה** (Crotalinae)
*** סוג מוקסין (*Agkistrodon*) – בו 8 מינים.
*** סוג ומין יחיד – *Atropoides picadoi*.
*** סוג צפעון דקל (*Bothriechis*) – בו 19 מינים.
*** סוג *Bothrocophias* – בו 9 מינים.
*** סוג גומצן (*Bothrops*) – בו 48 מינים.
*** סוג ומין יחיד – גומצן מלאי (*Calloselasma rhodostoma*)
*** סוג צפעון הררי (*Cerrophidion*) – בו 5 מינים.
*** סוג עכסן (*Crotalus*) – בו 54 מינים.
*** סוג ומין יחיד – מוקסין סיני (*Deinagkistrodon acutus*)
*** סוג מוקסין אסיאתי (*Gloydius*) – בו 26 מינים.
*** סוג צפעון מדובש אף (*Hypnale*) – בו 3 מינים כולל צפע מגובנן-אף
*** סוג גומצן (*Lachesis*) – בו 5 מינים.
*** סוג *Metlapilcoatlus* – בו 6 מינים.
*** סוג *Mixcoatlus* – בו 3 מינים.
*** סוג צפעון מקורנן מקסיקני (*Ophryacus*) – בו 3 מינים.
*** סוג צפע הרים (*Ovophis*) – בו 9 מינים.
*** סוג צפעון חזירי (*Porthidium*) – בו 9 מינים.
*** סוג עכסן קטן (*Sistrurus*) – בו 3 מינים.
*** סוג גומצן (*Trimeresurus*) – בו 55 מינים.
*** סוג גומצן (*Protobothrops*) – בו 16 מינים.
*** סוג צפע הרמה (*Tropidolaemus*) – בו 5 מינים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולאוס מיכאל אופל
*
אדוארד צ'ארלס פיקרינג

**אדוארד צ'ארלס פיקרינג** (באנגלית: **Edward Charles Pickering**, 19 ביולי 1846 – 3 בפברואר 1919) היה אסטרונום אמריקאי אשר חקר כוכבים כפולים ונחשב, יחד עם הרמן קרל פוגל, למגלה של זוגות ספקטרוסקופיים. צוות הנשים אותו ניהל קיטלג כוכבים רבים והיה שותף למספר תגלית מדעיות.

## ביוגרפיה
פיקרינג נולד בבוסטון ב-1846. ב-1865 השלים תואר ראשון באוניברסיטת הרווארד. בשנים 1865–1867 לימוד מתמטיקה בהרווארד. בשנים 1867–1877 לימד פיזיקה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.

ב-1877 התמנה למנהל של מצפה הכוכבים של מכללת הרווארד, תפקיד אותו הוא מילא עד מותו ב-1919.

כמנהל המצפה, מינה צוות מחקר רחב, שכלל מעל 80 נשים לאורך השנים. בין המדעניות שעבדו בצוות המחקר שלו ניתן למנות את אנני ג'אמפ קאנון, הנרייטה ליוויט, אנטוניה מורי, וילמינה פלמינג, אוולין לילנד ועוד. הצוות הורכב מנשים בלבד מכיוון שהשכר המקובל לנשים באותה התקופה היה נמוך בהרבה ביחס לשכר הגברים במשרה אקדמאית והדבר איפשר לפיקרינג להעסיק יותר חוקרות באותו התקציב. הצוות זכה לכינויים "מחשבות הרווארד" או לכינוי הלועג "הרמונו של פיקרינג". 

צוות המחקר בראשותו של פיקרינג היה מתקדם מאוד בתחומו וגילויו משמשים את המדע גם כמאה שנים לאחר הגילוי

## עבודתו
ב-1882 פיתח פיקרינג שיטה למדידת ספקטרום פליטה של מספר כוכבים בו זמנית על ידי הנחת מספר מנסרות על משטח צילום. הדבר אפשר סיווג ספקטרלי של מספר כוכבים בו זמנית ובכך תרם לקיטלוג הכוכבים.

יחד עם אנני ג'אמפ קאנון ווילמינה פלמינג הרכיב קטלוג אחיד של כל הכוכבים הנראים ( עם בהירות נראית עד 9+) שהיו מוכרים באותה התקופה. הקטלוג המוכר בשם קטלוג הנרי דראפר, (Henry Draper Catalogue (HD משמש בגרסתו המורחבת גם כיום.

## פרסים וחברויות
*חבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים (1867)
*מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה (1886 ביחד עם צ'ארלס פריצ'רד ו-1901)
*פרס וואל של האקדמיה הצרפתית למדעים (1888)
*מדליית הנרי דרייפר (1888)
*מדליית ברוס (1904)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:בוסטון: אישים
קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרסי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:זוכי מדליית הנרי דרייפר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1846
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1919
הנדרסון (פירושונים)

**הנדרסון** (באנגלית: **Henderson**) הוא שם משפחה ממקור סקוטי ומשמעו "בנו של הנדרי" (הגרסה הסקוטית של השם ).

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם היינריך
אניה בוקשטיין (אלבום)

"**אניה בוקשטיין**" הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית אניה בוקשטיין. האלבום יצא ב-10 ביוני 2013 דרך חברת התקליטים NMC. האלבום כולל 8 שירים שאניה כתבה והלחינה בהפקתו המוזיקלית של ג'וני גולדשטיין. עם שירי האלבום הופיעה בוקשטיין ברחבי הארץ. את המופע הפיקה מוזיקלית תום מאירה ארמוני.

השירים הראשונים שיצאו לאור מהאלבום, "יום אחד" ו"אף אחד", הושמעו רבות בתחנות הרדיו והתקשורת, השתלבו בפסקול המוזיקלי של התקופה ומיקמו את אלבום הבכורה של בוקשטיין בין אלבומי הבכורה המצופים והמסקרנים שצפויים לצאת.

סגנונה המוזיקלי של בוקשטיין הוא אישי, כן וחושפני ומשלב גרוב ונשמה. השירים עוסקים בנושאים אישיים כמו ילדות, זהות, התאקלמות בארץ חדשה ועוד.

## רשימת השירים

## סינגלים

## קישורים חיצוניים

* 
* עמוס אורן, אלבום והופעה: אניה בוקשטיין, באתר הבמה, 14 ביולי 2013
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2013
קטגוריה:אלבומי אניה בוקשטיין
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ג'וני גולדשטיין
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
רות גולן

**רות גולן** (נולדה בתל אביב ב-16 במאי 1953) היא פסיכולוגית קלינית, פסיכואנליטיקאית ומשוררת.

## ביוגרפיה
גולן היא בתם של הבמאי והמפיק מנחם גולן ושל רחל גולן, ולה שתי אחיות. למדה בתיכון אליאנס בתל אביב. את שירותה הצבאי עשתה כבקרת טיסה בחיל האוויר, בין היתר במהלך מלחמת יום כיפור.

בילדותה השתתפה בהצגות בתיאטרון הילדים "תילון" ושיחקה בשני סרטים: "שמונה בעקבות אחד" ו"פורטונה".

עוסקת בפסיכואנליזה בדרכו של ז'אק לאקאן. הייתה שותפה להקמת הקבוצה הלאקאניאנית בארץ, החברה הישראלית לפסיכואנליזה (GIEP) באסכולה הלאקאניאנית החדשה, שם גם לימדה.

ב-1991 הקימה יחד עם עוד שלושה חברים את "המקום הפרוידיאני ביפו", שעסק בעיקר במפגש בין הפסיכואנליזה לתחומי תרבות אחרים, במטרה להכניס את השיח הפסיכואנליטי לתרבות הישראלית. חברי המקום ערכו מדעית תרגום לעברית של קובץ המאמרים של פרויד, **מיניות ואהבה** (2002).

לרות גולן תארים ראשון ושני בפסיכולוגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. 

גולן מלמדת במסגרות שונות, מעבירה סדנאות ומפגשי שיח. נוסף על כך, היא חברה ב"פסיכואקטיב" - קבוצה של אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש, הרווחה והחינוך, המעורבת בפעילות חברתית-פוליטית בכלל, ובנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני בפרט.

אם לשלושה. מתגוררת ביפו.

## פרסומים
### ספרי שירה
* **ערפל**, שירים, ספרית פועלים, 1991
* **צל**, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1996
* **ציפורי המילניום**, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1999
* **שיטפון**, שירים, הקיבוץ המאוחד, סדרת ריתמוס, 2003
* **ערוצים**, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2012
* **שפת הענפים**, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2017
* **תיקונים והשלמות**, שירים, כרמל, 2020

### ספרי עיון
* **אהבת הפסיכואנליזה: מבטים בתרבות עם פרויד ולאקאן**, רסלינג, 2002
* **נושאי התודעה – כשהפסיכואנליזה פוגשת את התפתחות הרוח**, רסלינג, 2009
***הרוח הלא- מודעת: השפעת הקבלה על הפסיכואנליזה על פי אייגן** רסלינג 2017
*ו**היית לי ככנרת לגולן: מנחם גולן, פרקים ראשונים** סרטי נוח 2018
***חלל חלום חלון: פסיכואנליזה וחוויית האמנות** רסלינג 2019
***אהבה בתענוגים: ארוס, אהבה וידע בפסיכואנליזה** רסלינג 2021
***על דעת המקום: מסעות כתיבה בארץ ישראל** רסלינג 2023

* *Loving Psychoanalysis: Looking at Culture with Freud and Lacan*, Karnac, London 2006
* *The Consciousness Bearers: When Psychoanalysis Encounters the Evolution of Spirit*, Contento, Tel Aviv 2009


### עריכה מדעית
* זיגמונד פרויד, **מיניות ואהבה**, הוצאת עם עובד 2002
* דילן אוונס, **מילון מבואי לפסיכואנליזה לאקאניאנית**, רסלינג 2005

## קישורים חיצוניים

* Ruth-Golan.com - אתר האינטרנט של גולן
* 
* 

קטגוריה:פסיכולוגיות קליניות ישראליות
קטגוריה:פסיכולוגים קליניים ישראלים
קטגוריה:פסיכואנליטיקאיות ישראליות
קטגוריה:פסיכואנליטיקאים ישראלים
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:משפחת גלובוס
קטגוריה:בוגרות תיכון אליאנס (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:פסיכואנליטיקאיות יהודיות
קטגוריה:פסיכואנליטיקאים יהודים
קטגוריה:בוגרי תיכון אליאנס (תל אביב)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
ג'ורדן לוקאקו

**ג'ורדן זכריה לוקאקו מנאמה מוקלנגה** (נולד ב-25 ביולי 1994) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת המגן השמאלי. אחיו הוא הכדורגלן רומלו לוקאקו.

## קריירה
לוקאקו שיחק בצעירותו במספר קבוצות נוער עד שבגיל 12 הגיע למחלקת הנוער של אנדרלכט. ב-1 בדצמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1–2 נגד א.א.ק. אתונה במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית. ב-6 באפריל 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בתיקו 0-0 נגד סטנדרד לייז'. עד לסיום העונה רשם עוד 5 הופעות בליגה. ב-27 באוגוסט 2013 הושאל לאוסטנדה על מנת לצבור דקות משחק. בתחילת קיץ  רכשה אוסטנדה את כרטיס השחקן שלו. ב-1 באוגוסט 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 1–2 נגד וסטרלו.

### קריירה בינלאומית
ב-10 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה בניצחון 1–4 נגד .

## תארים
;אנדרלכט
* הסופר קאפ הבלגי: 

;לאציו 
* הגביע האיטלקי

## חיים אישיים
ג'ורדן הוא בנו של רוג'ר לוקאקו, שיאן ההופעות של נבחרת זאיר. אחיו הוא הכדורגלן רומלו לוקאקו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים בלגים
קטגוריה:מגני כדורגל בלגים
קטגוריה:אנטוורפן: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אנדרלכט
קטגוריה:כדורגלני אוסטנדה
קטגוריה:כדורגלני לאציו
קטגוריה:כדורגלני רויאל אנטוורפן
קטגוריה:כדורגלני ויצ'נצה
קטגוריה:כדורגלני פונפראדינה
קטגוריה:כדורגלני אדנאספור
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בלגיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:ספורטאים בלגים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים בלגים בספרד
קטגוריה:ספורטאים בלגים בטורקיה
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1994
כיכר פלומר (חיפה)

[ממוזער|400px|שמאל|התחנה המרכזית שהייתה בכיכר פלומר בתקופת [שנות ה-60 של המאה ה-20]]

**כיכר פלומר** היא כיכר מלבנית בעיר התחתית של חיפה. הכיכר קרויה על שם הלורד הרברט פלומר, שהיה הנציב העליון הבריטי השני לארץ ישראל. בעבר היה רחוב שער פלמר שער הכניסה הראשי של נמל חיפה ולאחר שהוקמה תחנת הרכבת חיפה מרכז, הוקם בצמוד לתחנה ומעל הכיכר גשר עילי העובר מעל תחנת הרכבת ומשמש בעשור השני של המאה ה-21 בתור הכניסה הראשית לנמל חיפה. לאחר הקמתו של הגשר הפך רחוב שער פלמר ("שער מספר 5") לאזור מסחרי ונסגרה הכניסה הישנה לנמל דרכו.

בחזית הכיכר נמצאת הכניסה הראשית אל תחנת הרכבת חיפה-מרכז ובצידה המערבי נמצאים מוזיאון דגון וממגורות דגון. בצידה הדרומי של הכיכר נמצאת דרך העצמאות, אחד מהרחובות החשובים בחיפה כיום, ובצידה המזרחי נמצאים תילתן - המכללה לעיצוב ולתקשורת חזותית וקמפוס הנמל. בנוסף ניתן להנות מכמה ציורי קיר גדולים ('אמנות רחוב') המתארים נושאים שונים הקשורים בחיפה ובתולדות ארץ ישראל.

במרכזה של הכיכר ממוקם חניון ומסוף אוטובוסים הכולל תחנות מוניות וקיוסקים.

## תחנה מרכזית חיפה
בשנות ה-30 של המאה ה-20 שימשה הכיכר בתור תחנת האוטובוסים המרכזית של חיפה עד למעבר אל תחנה מרכזית - בת גלים שהייתה לא הרחק משם בשנת 1974. גם כיום ישנם קווי אוטובוס המסיימים ומתחילים את מסלולם בכיכר.

## גלריה

קובץ:Ha'Atzmaut St. Haifa.JPG|דרך העצמאות
קובץ:Haifa merkaz hasmona rail station.jpg|תחנת הרכבת חיפה מרכז - השמונה
קובץ:Dagon Museum outside (1).JPG|מוזיאון דגון
קובץ:211 2010-09-05 15-48-39 Haifa Port.JPG|נמל חיפה
קובץ:Haifa 8328-11.jpg|קמפוס הנמל


## ראו גם
* 
* התפתחות אורבנית של חיפה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:העיר התחתית
פלומר (חיפה)
קטגוריה:כביש 4
תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית

ממוזער|250px|שמאל|תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית במהלך חזרה לקונצרט, 2014
ממוזער|250px|שמאל|תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, 2015
**תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית** (בעבר נקראה בשם: **התזמורת הקאמרית הקיבוצית**) הייתה תזמורת קאמרית ישראלית.

## היסטוריה
התזמורת נוסדה בשנת 1970 על ידי התנועה הקיבוצית וביצעה למעלה מ-120 קונצרטים בשנה, ומזה 50 שנה היא הייתה היחידה בארץ שמרבית פעילותה התקיימה בפריפריה. קיימה סדרות קונצרטים למנויים ולקהל הרחב ב-8 אולמות ברחבי הארץ: מנהריה, מזרע, בית גבריאל בעמק הירדן, דרך עין החורש, נתניה, מוזיאון תל אביב לאמנות, גבעת ברנר ועד לדורות בשער הנגב.

במהלך שנות פעילותה אירחה התזמורת סולנים ידועי שם מהארץ ומחו”ל והציגה רפרטואר מגוון הכולל יצירות בלבוש חדש בנוסף לקלאסיקה המסורתית. התזמורת זכתה להערכה רבה גם בקרב קהילת המוזיקאים ודורגה על ידי משרד התרבות בדירוג המצוינות הגבוהה ביותר – דרגה 5. 

לצד פעילותה הרחבה לקהלים בוגרים קיימה התזמורת פעילות חינוכית ענפה, שהפכה אותה למובילה בין התזמורות הפועלות במערכת החינוך הפורמלית בארץ. במסגרת הפרויקט הנושא את השם "חוויה בצלילים", קיימה התזמורת כ-240 קונצרטים קאמריים ותזמורתיים ברחבי הארץ, לקהל של 30 אלף תלמידי גן וכיתות א'- ז'.

בסיורי הקונצרטים האחרונים שלה בדרום אמריקה וסין זכתה התזמורת לתשואות רמות ולשבחי הביקורת.

המשרדים ואולם החזרות של תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, שכנו במתנ"ס דורה, בשכונת רמת ידין (דורה) בנתניה.

בשנת 2021 בסיום חוזה בן 10 שנים של תמיכה בתזמורת, הודיעה עיריית נתניה שלא תחדש את התמיכה, לאחר שוועד הנגנים אירגן הפגנה בכניסה לבניין המגורים של ראש העירייה.

באוגוסט 2021, לאחר 50 שנות פעילות נסגרה התזמורת ורוב נגניה עברו אל התזמורת הסימפונית ירושלים.

## אולמות קונצרטים
התזמורת הופיעה בדרך קבע באולמות הבאים:
* אודיטוריום רקנאטי במוזיאון תל אביב לאמנות
* אולם מופעים עין החורש
* אולם מופעים גבעת ברנר
* אולם מופעים מזרע
* היכל התרבות נהריה
* היכל התרבות נתניה
* אולם מופעים דורות
* בית גבריאל בעמק הירדן

## מנהלים מוזיקליים
*אבי אוסטרובסקי (1970 - 1973)
*נעם שריף (1973 - 1982)
*עוזי ויזל (1982 - 1984)
*שלום רונלי-ריקליס (1984 - 1986)
*ליאור שמבדל (1986 - 1993)
*דורון סלומון (1993 - 1998)
*אבי אוסטרובסקי (1998 - 2001)
*ירון גוטפריד (2002 - 2013)
*שלו עד-אל (2013 - 2016)
*כריסטיאן לינדברג (2016 - 2021)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נתניה: תרבות
נתניה
מחנה עמוס

250px|ממוזער|שמאל|האנדרטה ל-16 חללי התרסקות מטוס הטופולב העיראקי במחנה עמוס
**מחנה עמוס** הוא בסיס של צה"ל בצדו של כביש 65, בקטע בו עוקף הכביש את העיר עפולה ממערב, והוא נכלל בתחום המוניציפלי של העיר. הבסיס הוא המרכזי שבמערך ההיסעים וההובלה לפיקוד הצפון.

## היסטוריה
המחנה הוקם על ידי שלטונות המנדט הבריטי בימי מלחמת העולם השנייה כשלוחה של מנחת מגידו, עבור מטוסים קלים. בראשית שנות החמישים הפך המחנה לבסיס עורפי של צה"ל ונקרא על שמו של סגן , בן נהלל שנהרג במלחמת העצמאות בהתקפה על הכפר הערבי לג'ון.

בשנת 1956, בזמן מלחמת סיני, היה מחנה עמוס הבסיס של עוצבת המילואים חטיבה 9. אנשי המילואים של החטיבה גויסו במחנה עמוס ומשם נעה החטיבה בתוך פחות מ־48 שעות אל שטחי ההיערכות שלה סמוך לאילת ומשם דרומה, לאורך חופו המזרחי של חצי האי סיני, עד לשארם א-שייח'.

ביום הראשון של מלחמת ששת הימים, 5 ביוני 1967, המריאו מטוסי ווטור ומיראז' 3 של חיל האוויר הישראלי מבסיס רמת דוד אל עבר שדה התעופה H-3 שבעיראק. חוסר במפות הנתיב הביא את המטוסים לעקוב אחר מסלולו של צינור הנפט מבתי הזיקוק בחיפה עד לשדות הנפט בצפון עיראק. המטוסים תקפו חלקית את השדה וחזרו מיד מפאת חוסר דלק. למחרת בבוקר, ב-6 ביוני, הגיעה התגובה העיראקית כאשר מפציץ טופולב Tu-16 של חיל האוויר העיראקי חדר לתחום מדינת ישראל וביצע תקיפה אווירית על נתניה, מנחת מגידו ובסיס רמת דוד. המטוס הופל מטיל אוויר אוויר מסוג שפריר 1 ששיגר מטוס מיראז' או מאש נ"מ שנורתה מהקרקע, או משניהם, והתרסק על מחנה עמוס. כתוצאה מההתרסקות נהרגו 14 חיילי מילואים של צה"ל וכן צוות המטוס העיראקי. שני חיילים נוספים נהרגו לאחר מכן כשנגעו באחת הפצצות שהיו במטוס.

ב-6 ביוני 2011 התקיים במחנה עמוס טקס לחנוכת אנדרטה וגן לזכרם של 16 הנופלים, אשר 14 מתוכם היו תושבי ערים, מושבים וקיבוצים בעמק יזרעאל. ראשי הרשויות, יחד עם המשפחות הנופלים, הם שהתארגנו להקמת האנדרטה והגן.

עד לשנת 2016 שימש מחנה עמוס כבסיס לקליטה, מיון והצטיידות של חיילי מילואים. בצוות המנהלי-לוגיסטי של הבסיס משרתים חיילים סדירים המתפעלים אותו.

ב-2018 החלה שיפוץ הבסיס והרחבתו. מחנה עמוס המשופץ נחנך ב-2021, במהלך השיפוץ גם הוקם אחד ממרכזי הטיפולים למשאיות הגדולים ביותר בצה"ל והתוקנו בבסיס מערכות אנרגיה סולארית. לאחר השיפוץ, עבר אל הבסיס גדוד **אבירי הצפון** (גדוד 6910), הגדוד האחראי על פיקוד הצפון של מרכז ההובלה.

## הערות שוליים

עמוס
אמיל פושברי

**אמיל פטר פוֹשְבֶּרי** (בשוודית: **Emil Peter Forsberg**, נולד ב־23 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן שוודי המשחק בעמדת הקשר בניו יורק רד בולס ובנבחרת שוודיה.

## קריירת מועדונים
פושברי נולד בסונדסוואל והחל את הקריירה שלו בקבוצות הנוער של המועדון המקומי. בשנת  עלה לקבוצה הבוגרת ששיחקה אז בליגה השנייה והושאל מיידית לקבוצת מדסקוגסברון מהליגה השלישית. כעבור שני משחקים חזר לסונדסוואל. בעונת  שותף בכל משחקי הקבוצה והבקיע שישה שערים. בעונה שלאחר מכן הבקיע 11 שערים ועלה עם קבוצתו לליגת העל השוודית. בסיום עונת 2012 ירדה הקבוצה שוב לליגה השנייה.

ב-10 בדצמבר 2012 פושברי הוצג במאלמה וחתם במועדון ל-4 שנים. בעונתו הראשונה כבש 5 שערים בליגה ו-2 שערים נוספים במסגרת הליגה האירופית ובסיומה זכה עם הקבוצה באליפות. עונת  הייתה עונת השיא שלו כאשר 14 שערים בליגה, העפיל עם קבוצתו לשלב הבתים של ליגת האלופות וזכה באליפות שנייה ברציפות.

בינואר  חתם בר.ב. לייפציג מהבונדסליגה השנייה ל-3 שנים. בעונתו הראשונה בקבוצה שותף ב-15 משחקים, אך לא כבש. בעונת  כבש 8 שערים והעפיל עם קבוצתו לבונדסליגה לראשונה בתולדותיה. במהלך העונה זכה להתעניינות מצד קבוצת ליברפול, רומא, אינטר, לסטר סיטי וולנסיה. בעונת 2016/17 היה פושברי חלק משמעותי בהצלחת הקבוצה, שהגיעה במחזור ה-16 למשחק על ראשות הטבלה מול באיירן מינכן כשלשתי הקבוצות מספר נקודות זהה. פושברי ביצע במשחק זה תיקול חריף מאחור על פיליפ לאם בדקה ה-30 של המשחק, והורחק בכרטיס אדום ישיר, במשחק שהסתיים בתוצאה 0–3 לבאיירן מינכן. לאחר המשחק, פושברי ספג עונש השעיה משלושה משחקים בגין העבירה. על אף השעיה זו, פושברי סיים את העונה כמלך הבישולים, עם 19 בישולים, נוסף על חמישה שערים שהבקיע. פושברי נחשב אחד ממצטייני העונה, בה הפתיעה קבוצתו וסיימה במקום השני עם 67 נקודות בעונת הבכורה שלה בבונדסליגה.

ב-16 בדצמבר 2023 חתם בניו יורק רד בולס מה-MLS.

## נבחרת לאומית
ב-12 באוקטובר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שוודיה נגד  במסגרת מוקדמות יורו 2016. ב-14 בנובמבר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1:2 נגד  במסגרת פלייאוף העלייה ליורו 2016. שוודיה עברה את דנמרק והעפילה לטורניר הגמר בו גם פושברי לקח חלק לאחר שנכלל בסגל הנבחרת.

## תארים
; מאלמה
* אליפות ליגת העל השוודית: , 

; **ר.ב. לייפציג**
:* הגביע הגרמני: 2021/2022, 2022/2023
:* הסופר קאפ הגרמני: 2023
; אישיים
* קשר השנה בליגת העל השוודית: 
* מלך הבישולים בבונדסליגה: 2016/17 (19 בישולים)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים שוודים
קטגוריה:קשרי כדורגל שוודים
קטגוריה:כדורגלני סונדסוואל
קטגוריה:כדורגלני מאלמה
קטגוריה:כדורגלני ר.ב. לייפציג
קטגוריה:כדורגלני ניו יורק רד בולס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שוודיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:ספורטאים שוודים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1991
איגור רוטשטיין

[250px|שמאל|ממוזער|[כיכרות בבאר שבע|כיכר המופת בבאר שבע, שבמרכזה מוצב טנק, על שמו של איגור רוטשטיין וסרן . הכיכר נמצאת בין שכונת נווה-זאב לשכונת נווה-נוי שבה נולד וגדל ברנשטיין.]]
**איגור רוטשטיין** (10 בספטמבר 1971 – 4 באוגוסט 2006) היה רופא וקצין רפואה במילואים בצה"ל. בקרב עם לוחמי חזבאללה בכפר מרכבה בדרום לבנון במלחמת לבנון השנייה, טיפל בפצועים תחת אש, ונהרג ממטען צד. על אומץ ליבו בקרב הוענק לו לאחר מותו בעיטור המופת.

## קורות חייו
נולד בעיר טומסק בסיביר שבברית המועצות במשפחה יהודית. אביו, מרצה לפיזיקה ואימו רופאה. בשנת 1987, לאחר סיום בית הספר התיכון התקבל ללימודים במכון מחקר ממלכתי לרפואה בטומסק. בשנת 1994 סיים את לימודיו ובשנת 1995 סיים את התמחותו בכירורגיה. הוא עבד במחלקת הטראומה בבית החולים לטיפול נמרץ. בשנת 1997 עלה לארץ יחד עם אשתו אלונה ובנו לב בן ה-10 חודשים

איגור ומשפחתו התגוררו תחילה בקיבוץ גשר ואחר כך עברו למרכז הקליטה בקריית ים. בארץ התכונן ולמד לבחינה לרישיון רפואה ישראלי, שאותה עבר בהצלחה. לאחר קבלת הרישיון לעסוק ברפואה בארץ הוא עבד בבתי חולים שונים בארץ, אך התקשה למצוא משרה קבועה.
בשנת 2000 התגייס לשירות סדיר בצה"ל, סיים קורס קציני רפואה וביקש לשרת ביחידה קרבית. בקשתו נענתה והוא שובץ בתפקיד רופא גדודי בגדוד 603 של הנדסה קרבית.
לאחר סיום השירות הסדיר המשיך לעוד 3 שנים בשירות קבע. בתקופה האחרונה של שירותו שירת בפיקוד הדרום, השתתף במשימות קרביות והציל חיילים פצועים. בשנת 2004 השתחרר מהשירות בדרגת סרן.
בשנת 2005 התקבל להתמחות בתחום האורתופדיה בבית חולים "קפלן". בסוף שנת 2005 עבר לעבוד במחלקה אורתופדית של בית החולים פוריה, שם עבד בתור רופא תורן חוץ ובמקביל התנדב במחלקה. במרץ 2006 החל התמחות בתקן מלא.

עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה ביקש איגור רוטשטיין להתנדב לשירות המילואים ודרש שיגייסו אותו בצו 8. ב-24 ביולי הוא גויס למילואים. הוא צורף לגדוד 13 של חטיבת גולני. בלילה שבין 3 ל-4 באוגוסט הצטרף איגור אל הפלוגה המסייעת של גדוד 13 בפעילותה באזור כפר מרכבה בדרום לבנון. במהלך הקרב נפגעו כמה חיילים מכוח החוד של הפלוגה. ד"ר רוטשטיין רץ קדימה תחת אש כדי לטפל בהם. כשהגיע אל כוח החוד והחל לטפל בפצועים, הופעל לעברו מטען צד. איגור רוטשטיין נהרג במקום.
הוא נטמן בבית העלמין הצבאי בבאר-שבע. השאיר אחריו אישה, ילד בן 10, זוג הורים ואחות.

בספטמבר 2007 הוענק לו, לאחר מותו, עיטור המופת.

## הנצחה
כיכר המופת בבאר שבע, שבמרכזה מוצב טנק, על שמו של רוטשטיין וסרן , שנפלו במלחמת לבנון השנייה וקבורים זה ליד זה. הכיכר נמצאת בשכונת נווה-זאב, בצומת הרחובות שדרות נפתלי הרץ אימבר, שדרות הרב אליהו כ"ץ ורחוב חטיבה שמונה.

לזכרו מוענקת מלגת קרן "אמא", קרן מלגות מייסודה של אוניברסיטת חיפה, להנצחת 121 החיילים שנפלו במלחמת לבנון השנייה.

פינת הנצחה לזכרו הוקמה בכניסה למחלקה האורתופדית, בבית החולים פוריה.

## קישורים חיצוניים
* 
* אתר זיכרון לאיגור רוטשטיין
* 
* באתר של אוניברסיטת חיפה
* 
* טקס הזיכרון בבי"ח פוריה
* "בלדה לחובש" סרט לזכרו, הערוץ הראשון

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:רופאים יהודים רוסים
קטגוריה:אורתופדים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:רופאים צבאיים ישראלים
קטגוריה:מעוטרי עיטור המופת במלחמת לבנון השנייה
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת לבנון השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בבאר שבע
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
רוקני

**רוקני** הוא שם משפחה יהודי הנפוץ בקרב יהודי פרס.

קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
המקהלה הקאמרית שליד האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים

**המקהלה הקאמרית שליד [[האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים]]** היא מקהלה קאמרית מעורבת. המקהלה מונה כ-30 חברים שרובם סטודנטים מהאקדמיה ולכן מתחלפים בתדירות גבוהה יחסית. כבר בראשית דרכה הוכרה כאחת המקהלות הטובות בארץ והופיעה במהלך השנים עם תזמורות רבות, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הקאמרית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים והתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון. כמו כן, המקהלה הופיעה תחת שרביטם של המנצחים ליאונרד ברנשטיין, זובין מהטה, גארי ברתיני, דניאל בארנבוים, קורט מאזור, ג'ון נלסון ואנדרו פארוט.

## היסטוריה
המקהלה נוסדה בשנת 1969 על ידי אבנר איתי. בשנים 1972 עד 1985 שימש סטנלי ספרבר כמנצחה ומנהלה האמנותי של המקהלה ואהרון חרל"פ היה מנצחה ומנהלה האמנותי של המקהלה בשנים 1985 ועד 1997. בשנת 2000 חידשה המקהלה הקאמרית את פעילותה תחת ניצוחו וניהולו האמנותי של סטנלי ספרבר והופיעה בתוכניות א-קאפלה באולמות שונים, ביניהם מוזיאון תל אביב והאוניברסיטה המורמונית בירושלים. מאז המקהלה מופיעה בקביעות בתוכניות מיוחדות באקדמיה למוסיקה ובסדרות הקונצרטים השנתיות של האקדמיה. כמו כן המקהלה מרבה לבצע מוזיקה יהודית וישראלית, ובמהלך השנים ביצעה יצירות רבות מאת גדולי המלחינים הישראליים, חלקן בביצוע בכורה (ביניהם ראוי לציון ביצוע הבכורה ליצירתו של יחזקאל בראון "הם אמרו" למקהלה א-קפלה, בעת שהמלחין שכב כבר על ערש דווי). המקהלה הופיעה בפסטיבל אבו גוש ב-2004 ובכל שנה מאז שנת 2007 ועד היום. החל משנת 2024 המקהלה עברה לפעול עצמאית כחלק מעמותת בר-קיימא לתרבות, אמנות, מוסיקה ושלום.

## פרסים והכרה
המקהלה הקאמרית מופיעה תכופות (יחד עם המקהלה הישראלית ע"ש גארי ברתיני) עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית בביצוע יצירות סימפוניות המשלבות מקהלה, ביניהן בולטים במיוחד ביצועים ל. המקהלה זכתה במקום הראשון בתחרות המקהלות הארצית שהתקיימה בשנת 2008. באותה השנה, המקהלה יצאה לסיור הופעות לאורך החוף המזרחי של ארצות הברית במסגרת חגיגות 60 שנה למדינה. בשנת 2014 ביצעה המקהלה את "החתונה" מאת סטרווינסקי בניצוחו של מאסטרו ספרבר בקונצרט פתיחת תחרות רובינשטיין, וכן שרה את יצירת המופת "רקוויאם פולני" של קשישטוף פנדרצקי בניצוחו של המלחין עצמו. כמו כן, בשנים האחרונות יוצאת המקהלה תכופות לייצג את ישראל בפסטיבלים שונים באירופה, שם היא מזוהה בתור "The JAMD Chamber Choir", בדרך כלל תוך חבירה למקהלות מקומיות. כך הופיעה המקהלה בין השאר בפסטיבל לתרבות יהודית בהונגריה, בתחרות המקהלות הבינלאומית במרקטאוברדורף שבגרמניה, ובחגיגות בירת התרבות של אירופה לשנת 2016 בעיר ורוצלב שבפולין.

## ראו גם
* האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
* סטנלי ספרבר

## קישורים חיצוניים
* דף הפייסבוק של המקהלה
* 
* המקהלה הקאמרית באתר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
* קונצרט מלא של המקהלה באקדמיה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט, הונגריה
* 
* ערוץ היוטיוב של המקהלה
המקהלה הקאמרית שליד האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:ירושלים: מוזיקה
קטגוריה:הרכבים מוזיקליים מירושלים
בית הכנסת בית אהרן

**בית הכנסת בית אהרן** היה בית כנסת ספרדי בשאנגחאי, סין, שנבנה בשנת 1927 על ידי איש העסקים הבגדאדי סאלח חרדון לזכר אביו אהרן. במהלך מלחמת העולם השנייה סיפק בית הכנסת מחסה לישיבת מיר שהיגרה לעיר מיפן. לאחר הקמת הרפובליקה העממית של סין שימש המבנה את העיתון הפופולרי Wenhui Bao המחולק בשנחאי, ובהמשך כבית חרושת. בית הכנסת נהרס בשנת 1985.

## בנייה
בית הכנסת בית אהרן נבנה בשנת 1927 על ידי איש העסקים היהודי העיראקי הבולט סאלח חרדון, אחד האנשים העשירים ביותר בשאנגחאי, כתרומה לקהילה היהודית העיראקית שבעיר. על פי המסופר, אביו, אהרן חרדון, התגלה לו בחלום הלילה וזעם עליו קשות. בעקבות כך, החליט חרדון להשקיע סכומי כסף עצומים על מנת לרכוש שטח אדמה ולממן את הוצאות הבנייה של בית הכנסת. סאלח הנציח את שם אביו בשם בית הכנסת. בית הכנסת היה ממוקם על כביש 20, בסמוך לאזור הבונד ולמחוז הונגקו (Hongkou, בימינו מחוז הונגפו - Huangpu). הוא החליף את בית הכנסת שארית ישראל, שנבנה בשנת 1900. בית הכנסת תוכנן על ידי משרד האדריכלים פאלמר וטרנר, אשר עיצב גם את סמלי בניין HSBC על הבונד, והכיל 400 מקומות ישיבה. עד מלחמת העולם השנייה היה בית הכנסת שומם רוב הזמן ואף מנין קבוע כמעט ולא היה בו.

## במלחמת העולם השנייה
[ממוזער|תלמידי ורבני ישיבת מיר לומדים בהיכל בית הכנסת בית אהרן. בשורה הראשונה יושב הצוות, בו ניתן להבחין בראש הישיבה רבי [חיים שמואלביץ (שני מימין) והמשגיח רבי יחזקאל לוינשטיין (ראשון משמאל)]]
בשנת 1941, אלפי יהודים פולנים שברחו מהרדיפה הנאצית הגיעו לעיר קובה שביפן דרך סיביר. יפן, שהייתה אז באמצע ההכנות לקראת מלחמה עם ארצות הברית, לא ששה לקבל את הפליטים היהודים וניסתה לגרש אותם. הפליטים ביקשו רשות מן המשטרה העירונית של שאנגחאי להיכנס לעיר, אשר ניתנה מתוך הבנה כי הם יהגרו לארצות הברית לאחר שישה חודשים. היהודים עברו לשנגחאי בין אוגוסט לאוקטובר.

בין הפליטים היו 400 רבני ותלמידי ישיבת מיר, הישיבה האירופית היחידה במזרח ששרדה בשואה בשלמותה, וכן מספר תלמידים אחרים מישיבת חכמי לובלין, ישיבת טלז, ישיבת קלצק וישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש. הם שוכנו בבית הכנסת בית אהרן, שהספיק להכיל אותם בדיוק. היה עבורם אולם לימודים ענק, מטבח וחדרי אוכל מרווחים. פנימיות הישיבה נשכרו בתוך גטו שאנגחאי, ברובע הונגקיו. במהלך המלחמה הם המשיכו את לימודיהם הסדירים בבית הכנסת, ואף הדפיסו מספר ספרים ביידיש ובעברית. לאחר מספר שנים, בראשית שנת תש"ה (1944), הודיעו השלטונות על שלילת רישיון הלימוד בבית הכנסת בית אהרן, בנימוק רשמי שהמקום דרוש לצבא. לאמתו של דבר היה זה ביטול הזכות לצאת מהגטו לצורך הלימוד וריכוז מוחלט של היהודים בגטו. הלימוד הופרע לזמן קצר עד שהושג בשכונת המעונות הרחוקה בניין רעוע שם שהתה הישיבה כחצי שנה. הנוכחות של ישיבת מיר עשתה את שאנגחאי באופן זמני לאחד המרכזים הפעילים ביותר בעולם של לימוד תורה באותה העת.

## הרפובליקה העממית של סין
לאחר שהמפלגה הקומוניסטית הסינית זכתה בשלטון לאחר מלחמת האזרחים הסינית, והקימה את הרפובליקה העממית של סין בשנת 1949, בית הכנסת בית אהרן הפך לחלק ממתחם של העיתון הממשלתי Wenhui Bao. במהלך מהפכת התרבות בסין שונה מבנה בית הכנסת והוא הפך מפעל. בשנת 1985 נהרס מבנה בית הכנסת ובמקומו נבנה בנין משרדים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בתי כנסת ספרדיים
קטגוריה:בתי כנסת שנחרבו
בית אהרן
קטגוריה:מבנים ששימשו כבתי כנסת