בצת

[שמאל|ממוזער|290px|פסיפס [כתובת רחוב מתקופת התלמוד, בו נזכרת בצת כעיירה יהודית בתחום צור]]
[שמאל|ממוזער|290px|סלילת דרכים על ידי המתיישבים הראשונים ב[שנות ה-50 של המאה ה-20]]
[שמאל|ממוזער|290px|מיג-17 סורי נחת בשדה התעופה הבריטי, [מנחת בצת, 12 באוגוסט 1968]]

**בֶּצֶת** הוא מושב בצפון ישראל, באזור הגליל המערבי, סמוך לשלומי, לקיבוץ ראש הנקרה ולנהריה. הוא מהווה חלק ממועצה אזורית מטה אשר ומשתייך לתנועת המושבים. שטח המושב כ-2,200 דונם.

## היסטוריה
המושב הוקם ביום ה' טבת תש"ט, 6 ינואר שנת 1949, על ידי הסוכנות היהודית וקרן היסוד ותושביו הראשונים היו עולים שהגיעו בגלי העלייה של שנות ה-50 של המאה ה-20 ממדינות הבלקן, בייחוד מיוגוסלביה ורומניה. המקום שנבחר למגורים היה אדמות הכפר הערבי "אל-בסה". בשנת 1951 בחרו המייסדים לעבור לאתר קבע הסמוך לנקודת היישוב המקורי.

המחלקה להתיישבות חקלאית של הסוכנות היהודית ייעדה את המקום לשמש כ'כפר זיתים' שתושביו יתפרנסו בין היתר ממטעי הזיתים הנטושים של הכפר הערבי. שמו של המושב נקבע לבצת, כשמו של היישוב היהודי הקדום המזוהה עם הכפר אל-באסה ששכן במקום. היישוב היהודי הקדום "בצת" נזכר ברשימת העיירות היהודיות ב"תחום צור" החייבות בקיום המצוות התלויות בארץ (שמיטה ומעשרות) המצויה בתלמוד. הרשימה נמצאה גם בפסיפס כתובת רחוב: .

בשנות ה-50 התפרנסו התושבים מגידולי ירקות, מפרדס משותף ומתוצרתה של רפת לחלב. כמו כן, הועסקו התושבים בעבודות ייעור של הקרן הקיימת לישראל. כיום רוב התושבים עוסקים בענפי משק כגון גידולי בננות, אבוקדו ותרנגולי הודו. בנוסף, פועלים במקום גם חדרי אירוח. בשנת 2000 הוכרז היישוב ככפר תיירותי, ובמסגרתו שופרו פני היישוב תוך שמירה על אופיו החקלאי.

## הרחבת היישוב
בשנת 2012 אושרה תוכנית הרחבה למושב בצת על שטח המנחת. ההרחבה כוללת 55 נחלות נוספות על הקיימות והרחבת כמות יחידות הדיור ביישוב עד להיקף כולל של 348. על פי התוכנית, ישמשו מסלולי המראה כרחובות של השכונה החדשה והנחלות ייבנו בין המסלולים. בנובמבר 2017 החלו עבודות התשתית להרחבת היישוב.
ההרחבה בחלקה היא בתחומי היישוב הקיים ובחלקה העיקרי על שטח מנחת בצת הסמוך למושב.
בניית השכונה החדשה החלה בשנת 2018.

## אתרים בקרבת היישוב
***[[תל בצת]]** - ממוקם בדרום הכפר. במקום נמצאו חרסים, וכלי צור מהתקופה הכלקוליתית ומהתקופה הכנענית התיכונה. כמו כן נחשפו גתות וקברים מהתקופה הרומית והביזנטית.
***[[נחל בצת]]** - זורם מדרום ליישוב ונשפך לים התיכון בחוף בצת.
***[[שדה תעופה|שדה התעופה]] ה[[בריטניה|בריטי]]** (RAF El-Bassa) - אשר נבנה בשנת 1943, נמצא בתחומי היישוב, ובו האנגרים למטוסים, עמדות ירי ובונקרים לתחמושת.
***[[מנחת בצת]]** הוא חלק קטן מהשדה אשר שימש בעבר מנחת למטוסים קלים. חברת ארקיע הפעילה בשנות ה-60 קו תעופה בין נמל התעופה דב הוז בתל אביב למנחת,
:בתאריך 12 באוגוסט 1968, חדרו לישראל שני מטוסים סוריים מדגם מיג-17. המטוסים טעו בניווט ונחתו במנחת בצת.
***[[תחנת רכבת|תחנת הרכבת]] בצת** – תחנת הרכבת הצפונית ביותר של מדינת ישראל. תחנת בצת היא אחת התחנות על מסילת הרכבת המנדטורית על קו חיפה-ביירות-טריפולי – באנגלית: HBT. המסילה חוצה את רכס סולם צור במנהרות הרכבת בראש הנקרה, שחסומות מאז מלחמת העצמאות. כחלק ממבצע ליל הגשרים בוצע פיצוץ גשר א-זיב והמסילה במקום נותקה, ב-1960 שוקמה המסילה כדי שתשמש רכבות משא לבית האריזה האזורי הממוקם בסמוך לחוף בצת. השלוחה נחנכה ב-16 בינואר 1961.
* **חוף בצת** - חוף טבעי ופתוח עם ערכי טבע רבים ונדירים, שמהווה אתר מרכזי להטלת ביצים של צבי ים. החל מתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 מקודמת תוכנית להקמת כפר נופש, אגם מלאכותי, מוקדי מסחר ופארק אטרקציות בשטח 200 דונם בחוף. בשנת 2007 זכו היזמים ג'קי בן-זקן והרצל ציוני, במכרז של מינהל מקרקעי ישראל להקמת כפר הנופש. לאחר מאבק ממושך של ארגוני הסביבה בוטל הפרויקט. ביוני 2019 התקבלה תוכנית מתאר חדשה לאזור, בה יש הימנעות כמעט מוחלטת מבינוי באזור חוף הים.

## לקריאה נוספת
***[[כל מקום ואתר]]**, הוצאת משרד הביטחון, תשל"ח, עמ' 72
***מדריך ישראל**, הוצאת כתר, 1978
***אריאל, אנציקלופדיה לידיעת א"י**, עם עובד, 1986, עמ' 65–86
*מנחם מרקוס, **אנציקלופדיה מפה: כל היישובים וכל האתרים בישראל**, מפה, 2000, כרך א-ב, עמ' 1010
*עמנואל הראובני, **לקסיקון ארץ ישראל**, הוצאת משכל, 1999, עמ' 155
***נופים ואתרים**, הוצאת משרד הביטחון, 1973

## קישורים חיצוניים

* 
* תוכנית מתאר בצת תוכנית ג/18306
* בצת, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* בצת - להתחיל ולהמשיך - תערוכת תמונות מקוונת של המושב
* 
* 
* אגב ביקור, דבר⁩⁩ 3 אוקטובר 1951
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:יישובים בצפון ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון