open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קוז'מינק

**קוז'מינק** (בפולנית: **Koźminek**) הוא כפר במחוז קאליש שבפרובינציית פולין גדול בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
היישוב נזכר לראשונה בשנת 1369, עת הוענקו לו זכויות עיר. מהמאה ה-15 היה היישוב בבעלות משפחות אצולה פולניות, ובסוף המאה ה-18 התיישבו בו גרמנים משלזיה.

בחלוקת פולין השנייה בשנת 1793 נכלל היישוב בתחום פרוסיה, ובשנת 1870, תחת השלטון הרוסי בפולין הקונגרסאית, ניטלו מהיישוב זכויותיו העירוניות.

## יהודי קוז'מינק
יהודים נזכרים ביישוב מסוף המאה ה-18, הם היו חלק גדול מהאוכלוסייה שנעמד בכמה מאות אך פיתוחה של הקהילה הוגבל במאה ה-19 בשל איסור על התיישבות יהודים באזור הגבול עם פרוסיה, ועד אמצע המאה ה-19 הייתה הקהילה המקומית כפופה לקהילת קאליש.

היהודים בעיר היו בעלי מלאכה כגון חייטים, נגרים, קצבים, סנדלרים ואופים. בתחילת המאה ה-20 חל שיפור ניכר במצבם הכלכלי של היהודים והם החלו גם לחדור לתחומים מסחר שונים כמו סחר בעצים ובתבואה חקלאית בפולין אך גם במדינות שכנות. 

בתחילת המאה ה-20 נבנה בכפר בית מדרש, שנשרף קודם לכן. בשנת 1917 הוקם ביישוב חוג ציוני בשם "בני ציון", ובין מלחמות העולם התקיימה ביישוב פעילות של תנועות נוער ציוניות, לצד פעילות של אגודת ישראל ומוסד של הכנסת אורחים שעזרו רבות לבני הקהילה. בתקופה זו נמנו ביישוב 729 יהודים, כשליש מתושביו. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי היישוב מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים ואף התריעו על כך בכנס של סוחרי האזור היהודיים שנערך במארס 1936 בקאליש.

### בשואה
עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, וסיפוח האזור לשטח הרייך, הוטלו על יהודיו סכומי כופר גבוהים, תוך לקיחת בני ערובה להבטחת התשלומים. בתחילת 1940 רוכזו יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, אליו הובאו גם יהודים רבים מהסביבה, וממנו נלקחו היהודים לעבודות כפייה, חלקן במחנות עבודה. הם עבדו בכפייה בניקוי תעלות, בסלילת כבישים ובפריקת פחם. בשיאו מנה הגטו כ-2,900 יהודים, כולל יהודים שהועברו מסטאווישין.

בתוך הגטו הועסקו היהודים בעבודות כפייה על פי מקצועם המקורי טרם המלחמה. כאמור, בסנדלרות ובחייטות. כמו כן, יהודים צעירים הוצאו מחוץ למחנה והועבדו בחקלאות. במהלך היציאה לעבודה מחוץ לגטו הצליחו מספר יהודים להימלט ולברוח.  

בסוף נובמבר 1941 נערכה בגטו שבכפר אקציה גדולה בחצר בית הכנסת, בה נרצחו בין 600 ל-700 ילדים, קשישים וחולים יהודים ביער גולוחוב הסמוך. בתחילת 1942 נערכה בגטו אקציה נוספת, בה שולחו כמה מאות יהודים למחנה ההשמדה חלמנו.

במאי 1942 שולחו כ-100 צעירים מהגטו למחנה עבודה ליד פוזנן. ביולי 1942 חוסל הגטו שבכפר, תוך העברת חלק מיושביו לגטו לודז' ושליחת כל היתר ישירות לחלמנו.

## קישורים חיצוניים

* קוז'מינק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:פולין גדול: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
הטיה (סטטיסטיקה)

בסטטיסטיקה, **הטיה** או **הטיה סטטיסטית** היא תכונה של אלגוריתם לאמידה, בו התוחלת של האומד שונה מהתוחלת של הפרמטר הסטטיסטי אותו מבקשים לאמוד.

בשימושים פרקטיים, ההטייה לרוב נגרמת מהעובדה שהמדגם המקרי אינו מייצג את האוכלוסייה. עם זאת, ברמת התאורטית, ניתן להשתמש באומדים שונים, שההטייה שלהם אינה בהכרח אפס, אפילו אם המדגם מייצג את האוכלוסייה היטב.

## הגדרה פורמלית
בהינתן מודל סטטיסטי \left(\mathbb{P_\theta}\right)_{\theta\in\Theta} ואומד \hat{\theta} לפרמטר \theta, ההטיה מוגדת כך:
:b\left(\hat{\theta}, \theta\right) = \mathbb{E}\left(\hat{\theta} - \theta\right)
באופן כללי יותר, לכל פונקציה של הפרמטר q(\theta) ואומד \hat{q}, מוגדרת ההטיה:
:b\left(\hat{q}, q(\theta)\right) = \mathbb{E}\left(\hat{q} - q(\theta)\right)
כאשר \mathbb{E}(X) היא התוחלת של המשתנה המקרי X.

## סוגים של הטיות סטטיסטיות
ישנם מספר סוגים של הטיות סטטיסטיות אשר יכולות גם להשתלב אחת בשנייה.
* הטיית בחירה היא עיוות בנתוני מחקר הנובע מהטייה בצורת איסוף המידע. 
** דגימה מוטה הוא כשל לוגי מסוג שגיאות תצפית, השייך לקבוצת כשלי היקש בו מתייחסים לדגימה המשמשת בתצפית כאילו היא מייצגת, בעוד שהמצב בפועל שונה.
* הטיית זיכרון היא הטיה בנתוני מחקר הנובעת מחשיבה סלקטיבית של הנחקרים. הטיית זיכרון היא סוג של הטיית דיווח.
* הטיית הנסיין הוא כשל לוגי מסוג שגיאות תצפית, השייך לקבוצת כשלי היקש בו תוצאת ניסוי מושפעת מציפיות ותקוות של מלקטי הנתונים.

## ראו גם
* נטאי
* דיוק ונכונות

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הטיות
קטגוריה:סטטיסטיקה
קוזובה

**קוזובה** (באוקראינית: **Козова**; בפולנית: **Kozowa**; ביידיש: **קאזעווע**) היא עיירת מחוז במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. העיירה שוכנת לצד אגם, על גדת נהר קורופטס (Koropets).

## תולדות היישוב
היישוב נזכר לראשונה בשנת 1669, עת הוקם בו מבצר. מסוף המאה ה-18 ועד סוף המאה ה-19 שימשה העיירה כעיירת מחוז עצמאית, ובשנת 1880 סופחה לנפת העיר בז'ז'ני. בשנים אלה חוברה העיירה לקו מסילת הברזל.

לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי קוזובה
יהודים ישבו בעיירה מסוף המאה ה-17, ועד תחילת המאה ה-20 החזיקו בכל בתי העסק בה. מאמצע המאה ה-19 כיהנו בעיירה רבנים מבית רוטנברג. בשרפה גדולה שפרצה ביישוב בשנת 1906 נותרו בו כ-300 משפחות יהודיות ללא קורת גג.

בשנת 1909 הוקם בעיירה בית ספר עברי, ובין מלחמות העולם התגברה ביישוב הפעילות הציונית, בעיקר של הרוויזיוניסטים. בשנים אלה נמנו ביישוב כ-1,570 יהודים, כשליש מתושביו, ובוועד הקהילה החזיקה אגודת ישראל. הפעילות הציבורית היהודית בעיירה נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

### בשואה
ב-3 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ועקב פרעות של איכרים אוקראינים ביהודי כפרי הסביבה, נהרו אליה פליטים יהודים רבים. ב-16 באוקטובר 1941 ערכו הגרמנים טבח ביהודי העיירה, בו רצחו ביער סמוך בין 300 ל-500 יהודים.

באביב 1942, עם הבאת מגורשים יהודים לעיירה, הגיע מספר תושביה היהודים לכ-2,850. עם הגעת יהודים נוספים לעיירה, רוכזו כל יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, בו שררה צפיפות קשה.

ב-21 בספטמבר 1942, יום כיפור תש"ג, נערכה בגטו שבעיירה אקציה המונית, בה נתפסו בין 800 ל-1,000 יהודים, והובלו לבז'זני, וממנה שולחו תוך זמן קצר בקרונות משא למחנה ההשמדה בלז'ץ.

בחורף 1943-1942 סבלו יהודי הגטו ממגפת טיפוס הבהרות שפרצה בו, תוך שהגרמנים מוציאים להורג חולים יהודים שגילו. ב-9 באפריל 1943 הוציאו הגרמנים להורג כ-100 יהודים נוספים מהגטו.

ב-17 באפריל 1943 נערכה בגטו שבעיירה אקציה המונית נוספת, בה נרצחו בירי כ-1,000 יהודים נוספים.

ב-12 ביוני 1943 נרצחו כ-1,000 היהודים האחרונים שנותרו בגטו שבעיירה. בעת האקציה התאבד אחד מחברי היודנרט, עו"ד קורצ'וק, יחד עם תשעת בני משפחתו, באמצעות שתיית רעל, כדי שלא ליפול בחיים בידי הגרמנים.

## קישורים חיצוניים

* קוזובה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מחוז טרנופול: יישובים
קטגוריה:גליציה
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15
משה פרימו

**משה פרימו** (נולד ב-14 בנובמבר 1960) הוא עיתונאי ושדרן ספורט ישראלי.

## ביוגרפיה
פרימו החל את דרכו בתקשורת הספורט בישראל ב-1988 כשהצטרף לקול ישראל לאחר שעבר קורס שדרים בן חצי שנה בהנהלת עמי פזטל ודני דבורין.

במקביל לעבודתו כנהג אוטובוס בחברת דן, הצטרף פרימו ב-1992 כשדרן מן המניין לתוכנית הרדיו "שירים ושערים". תחילה שידר פרימו משחקים משניים בחשיבותם, ובסוף שנות התשעים שידר בתוכנית את המשחק המרכזי בליגת העל בימי שבת.

בתחילת שנות האלפיים הצטרף לראשונה כחבר קבוע בפאנל של תוכנית הספורט הטלוויזיונית, "בטריבונה" בהנחיית אבי רצון שאיתו עבד ב"שירים ושערים".

בין השנים 2004–2006 הגיש את תוכנית האולפן "שבת של כדורגל" במסגרת שידורי שלם וצפה של חברת צ'רלטון.

בשנת 2009 עזב פרימו את קול ישראל, והחל לשדר ברדיו ירושלים את תוכנית הרדיו "שבת של כדורגל", בעלת פורמט דומה לזה של "שירים ושערים". באותה שנה הצטרף לערוץ הספורט שם הוא משתתף בתוכניות שונות, המרכזית שבהן "יציע העיתונות", כפרשן המשלב בד בבד דיווחים חדשותיים.

בשנת 2011 הצטרף לפאנל המגישים לצד מאיר איינשטיין, של תוכנית הספורט ברדיו 103FM ("רדיו ללא הפסקה") המשודרת מדי ערב, במקביל, שב לשמש כשדרן בתוכנית "שירים ושערים".

פרימו מתגאה על הקשרים הרבים שרקם לאורך השנים, המסייעים לו להשיג סקופים עיתונאיים. עם זאת, ידיעות ודיווחים שפרסם התגלו לא אחת כ"ברווז עיתונאי". המקרה המפורסם ביותר היה דיווח שמסר בתוכנית "יציע העיתונות", לפיו החל מהלך מתן אזרחות ישראלית לשחקנה הזר של מכבי תל אביב, קרלוס גרסיה, כך שיוכל לשחק בנבחרת ישראל. בדיעבד התברר כי פרימו ביסס את הדיווח על מסרון שקרי שנשלח על ידי צופה שביקש להטעותו במזיד.

פרימו ידוע בסגנונו התקיף ובאופן הנוקב והנחרץ שבו הוא נוהג למתוח ביקורת בפרשנותו. הביטוי "ציון 3" שבו הוא משתמש לציון לגנאי בביקורתו הפך עם הזמן למזוהה עמו. הסקופים והביקורת הנוקבת הגובלת לעיתים בהשתלחות היוו בסיס לדמותו בתוכנית הסאטירה "בובה של לילה" שאותה גילם אלי יצפאן.

בשנת 2014 הגיש מועדון הכדורגל מכבי תל אביב תביעת לשון הרע נגד פרימו על דיווחים כוזבים בעניין הקבוצה, לטענתם. לאחר מכן פרסמו ערוץ הספורט ופרימו התנצלות בפני מכבי תל אביב.

בהופעותיו ברדיו ובטלוויזיה לא מסתיר פרימו את אהדתו מילדות למכבי נתניה, ובשל קרבתו לגורמים במועדון לאורך השנים הוא מרבה לדווח על הנעשה בקבוצה.

באפריל 2016 שידר בערוץ הספורט ראיון טלפוני עם אלי טביב בלי ליידע אותו כי מדובר בשידור חי, מה שגרם לטביב להתייחס לשיחה כאל שיחה פרטית שאינה מוקלטת או משודרת. טביב תבע את ערוץ הספורט בבית משפט במיאמי.

בינואר 2017 הושעה מעבודתו בערוץ הספורט, לאחר שנודע כי הוא מעביר הרצאות בתשלום לקבוצות כדורגל משתי הליגות הבכירות, אותן הוא מסקר במסגרת עבודתו, בניגוד לנהלים.

ב-2018 לוהק לעונה ה-9 של "הישרדות". הוא פרש ביום הרביעי, והגיע למקום ה-17.

משנת 2020 מגיש פרימו תוכנית ספורט בערוץ הטלוויזיה באינטרנט "אונליין tv".

באוגוסט 2021, הושעה משידורים בערוץ הספורט, לאחר שאמר במהלך שידור משחק בין הפועל פתח תקווה לבני יהודה ש-"הפועל פתח תקווה משחקת כדורגל ליגה ז".

## קישורים חיצוניים

* 
* לתוכנית הספורט של רדיו 103FM
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאי ספורט ישראלים
קטגוריה:שדרני ספורט ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:סגל ערוץ הספורט
קטגוריה:שירים ושערים
קטגוריה:סגל 103fm
קטגוריה:סגל רדיו ירושלים
קטגוריה:מתחרי הישרדות (ישראל)
קטגוריה:פרשני ספורט ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
מטאו ריוולטה

[שמאל|ממוזער|250px|שמאל: מטאו ריוולטה, [לאסלו צ'ה, ניקיטה קונובלוב על דוכן המנצחים במשחה ל-100 מטר פרפר, נתניה 2015]]
**מטאו ריוולטה** (באיטלקית: **Matteo Rivolta** נולד ב-16 בנובמבר 1991) הוא שחיין איטלקי. אלוף העולם בבריכת 25 מטר (אבו דאבי 2021), אלוף אירופה בבריכת 25 מטר (קופנהגן 2017) ובעל מדליית ארד מאליפות אירופה (דברצן 2012), במשחה ל-100 מטר פרפר.

## ביוגרפיה
ריוולטה נולד במילאנו.

### 2012
### אלוף אירופה
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי 2012 זכה ריוולטה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב, במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם מירקו די טורה, פביו סקוצולי ופיליפו מאניני בשיא איטליה חדש של 3:32.80 דקות, לפני גרמניה (3:34.41 דקות) והונגריה (3:34.57 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.40 שניות ומילוראד צ'אביץ' סרביה (51.45 שניות) ולאסלו צ'ה הונגריה (51.77 שניות).
 
באולימפיאדת לונדון (2012) סיים מטאו במקום 22 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.50 שניות ובמקום 14 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב.

### 2013
באליפות העולם שנערכה בברצלונה ספרד ביולי 2013 סיים ריוולטה במקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:34.06 דקות, במקום שביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.65 שניות, בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 51.64 שניות ובמקום 18 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.65 שניות.

### 2014
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה במרץ 2014 סיים ריוולטה במקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:39.94 דקות ובמקום 14 במשחה ל-100 מטר פרפר 52.62 שניות.  

באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדוחא, קטר בדצמבר אותה שנה סיים ריוולטה במקום שישי במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב בתוצאה של 1:32.68 דקות, במקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:27.05 דקות, במקום 25 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.73 שניות ובמקום 31 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.50 שניות.

### 2015
באליפות העולם שנערכה בקאזאן, רוסיה באוגוסט 2015 סיים ריוולטה במקום 10 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 51.64 שניות ובמקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:34.59 דקות.

באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט, נתניה בדצמבר אותה שנה זכה ריוולטה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב בשיא אליפות חדש של 1:31.71 דקות, לפני רוסיה (1:32.17 דקות) ובלארוס (1:33.21 דקות), כשחיין שלישי הוא קבע במשחה הפרפר ב"זינוק שליחים" תוצאה של 22.19 שניות. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 49.70 שניות, אחרי לאסלו צ'ה מהונגריה שקבע תוצאה של 49.33 שניות, ולפני ניקיטה קונובלוב מרוסיה (50.28 שניות). בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 49.55 שניות ועלה ראשון לגמר.

### 2021
#### אלוף עולם (בריכת 25 מטר)
באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה באבו דאבי, איחוד האמירויות הערביות בדצמבר 2021 הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 48.87 שניות, לפני צ'אד לה קלו מדרום אפריקה (49.04 שניות) ואנדריי מינקוב מרוסיה (49.21 שניות).

## שיאים אישיים
### בריכה אולימפית
* 50 מטר פרפר: 23.65 שניות (2013)
* 100 מטר פרפר: 51.54 שניות (2016)

### בריכת 25 מטר
* 50 מטר פרפר: 22.14 שניות (2021)
* 100 מטר פרפר: 48.64 שניות (2021)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחיינים איטלקים
קטגוריה:שחייני פרפר
קטגוריה:אלופי עולם בשחייה
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1991
קוז'נהורודוק

**קוז'נהורודוק** (בבלארוסית: **Кажан-Гарадок**, קז'ן-הרדוק; בפולנית: **Kożangródek**, קוז'נגרודק; ברוסית: **Кожан-Городок**, קוז'ן-גורודוק; ביידיש: **קאַזשאַנאָדאָק**) היא עיירה במחוז ברסט שבמערב בלארוס, על גדת נהר צנה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
קוז'נהורודוק נזכרת לראשונה בשנת 1493, ובמאה ה-16 הוענקו ליישוב זכויות עיר. במהלך המאה ה-17 התקיימה בעיירה פעילות של זרם הקלוויניזם.

בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1795, נכללה העיירה בשטח האימפריה הרוסית. בהתאם להסכם ריגה בשנת 1921, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי קוז'נהורודוק
יהודים נזכרים בעיירה מאמצע המאה ה-17, ובתחילה הייתה כפופה הקהילה המקומית לקהילת פינסק. בתחילת המאה ה-20 עזבו את העיירה כמחצית מיהודיה, והתקיימו בה שלושה בתי כנסת, אחד מהם של חסידות סטולין.

בין מלחמות העולם היגרו רבים מיהודי העיירה לארגנטינה, ונותרו בה כ-800 יהודים, כשליש מתושביה.

ב-5 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי בגרמנים, ואלו ריכזו את יהודיה בגטו שהוקם בה, בו הוטלו עליהם גזירות שונות. ב-18 באוגוסט 1942 נרצחו כ-700 היהודים שנותרו בגטו שבעיירה.

## קישורים חיצוניים

* קוז'נהורודוק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* ספר יזכור לקהילת קוז'נהורודוק, בספריית העיר ניו יורק, וכאן, 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז ברסט: יישובים
קטגוריה:גטאות בבלארוס
Himmelskönig, sei willkommen, רי"ב 182

**Himmelskönig, sei willkommen** (בעברית: מלך השמיים, ברוך בואך) רי"ב 182, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך ב-1714 בהיותו בוויימאר. ביצועה הראשון היה ב-25 במרץ בשנה זו, יום בו חל יום ראשון של הדקלים ובאותה שנה גם חג הבשורה. כקנטטות נוספות מאותה תקופה, הוא ביצע אותה מספר פעמים נוספות 
מאוחר יותר, בין היתר כשעבד בלייפציג, באותו מועד.

## היסטוריה ומילים
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה הראשונה מתוך שמונה שהלחין באותה שנה.

סדר הקריאה לחג כולל פסוקים מהאיגרת אל הפיליפים, מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים ומהבשורה על-פי מתי, שם מתוארת כניסת ישו לירושלים, האירוע שעל שמו נקרא המועד. הטקסט מיוחס לסלומון פרנק, משורר החצר שכתב את הליברטו לקנטטות נוספות של באך מתקופה זו, למרות שזה לא מופיע בגרסה המודפסת של מזמורי פרנק. הליברטו מתאר את כניסת אלוהים לליבו של המאמין בהשוואה לכניסת ישו לירושלים וכולל גם פסוק מספר תהלים ופסוק ממזמור של המשורר הגרמני בן המאה ה-17, פאול שטוקמן (Paul Stockmann).

בסך הכל ביצע באך את הקנטטה שש פעמים. הביצועים בלייפציג היו אמנם באותו תאריך, אך לא לכבוד יום ראשון של הדקלים שמועדו בשנה אינו קבוע, אלא לכבוד חג הבשורה.

## מבנה והרכב מבצע
הקנטטה נכתבה עבור שלושה סולנים, אלט, טנור ובס ומקהלה בת ארבעה קולות. הכלים המשתתפים הם חלילית, שני כינורות, שתי ויולות ובאסו קונטינואו. הקנטטה מורכבת משמונה חלקים:
# סינפוניה
# מקהלה: *Himmelskönig, sei willkommen* (מלך השמיים, ברוך בואך)
# רצ'יטטיב לבס: *Siehe, ich komme, im Buch ist von mir geschrieben* (הנה, באתי, במגילת ספר כתוב עלי)
# אריה לבס: *Starkes Lieben* (אהבה אדירה)
# אריה לאלט: *Leget euch dem Heiland unter* (שימו עצמכם בחסות המושיע)
# אריה לטנור: *Jesu, laß durch Wohl und Weh* (ישו, באושר ובצער)
# כורל למקהלה: *Jesu, deine Passion* (ישו, פרשת סבלך)
# מקהלה: *So lasset uns gehen in Salem der Freuden* (הבה נלך בשלום ובגיל)

## הקלטות
את הקנטטה ביצעו והקליטו כ-37 פעמים חלקן על ידי מנצחים ידועים כגון ניקולאוס הרנונקור (ב-1988), טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1996) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

## קישורים חיצוניים
* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
קיוצוגו היראיאמה

**קִיוֹצוּגוּ הִירָאיָאמָה** (ביפנית: **平山 清次**; 13 באוקטובר 1874 – 8 באפריל 1943) היה אסטרונום יפני, שנודע במיוחד בזכות תגליתו שלאסטרואידים רבים יש מסלול דומה, באופן שאינו מתיישב עם מקריות. מכך הסיק שקיימות משפחות אסטרואידים. חמש המשפחות שאותן גילה נקראות על שמו – משפחות היראיאמה.

תגלית זו לא הייתה מובנה מאליה היות שלכל אחד מהאסטרואידים המרכיבים משפחה יש מאפייני מסלול המשתנים במעט במחזוריות של אלפי ועשרות אלפי שנים. הסיבה לכך היא מידת השפעה שונה של כוחות הכבידה באזור, בעיקר של צדק, ונקיפה שונה בעת התקרבות לפריהליון. היראיאמה היה הראשון שנטרל השפעות אלה מהנתונים, אם כי לא לחלוטין, וכך הוכיח שלאורך מיליוני שנים נתוני המסלול של חברי המשפחה נותרים דומים.

היראיאמה סיים את לימודיו באוניברסיטת טוקיו. בנוסף לעיסוקו במחקר אסטרואידים, עסק גם בבדיקת תצפיות אסטרונומיות יפניות וסיניות עתיקות.

עוד קרויים על שמו האסטרואיד 1999 היראיאמה והמכתש הירחי היראיאמה, שנקרא במשותף על שמו ועל שם מקוטו היראיאמה.

## קישורים חיצוניים
* מאמר לזכרו באתר אוניברסיטת הרווארד

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אסטרונומים יפנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טוקיו
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1874
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-1943
זהבית ופזית

**זהבית ופזית** (באנגלית: **Shimmer and Shine**) היא סדרת אנימציה אמריקאית המשודרת בערוץ ניק ג'וניור. בארצות הברית הסדרה משודרת החל מה-24 באוגוסט 2015 והמדבבים המקוריים הם: אבה בלה, איזבלה צ'אמפ, אלינה פולי ובלייק ברטרנד. בישראל הסדרה משודרת החל מה-8 בנובמבר 2015 והמדבבים לעברית הם: עינת אזולאי, בר סביר, אלונה אלכסנדר ורום קלטר. העונה הראשונה הסתיימה בארצות הברית ב-11 במאי 2016, ובישראל ב-11 בפברואר 2016 כאשר שני פרקים מן העונה לא שודרו.

ב-11 בפברואר 2016, הסדרה חודשה לעונה שנייה וכללה דמויות חדשות ומעבר ל-CGI. העונה עלתה ב-11 ביוני 2016 בקנדה, ב-15 ביוני 2016 בארצות הברית וב-14 באוגוסט 2016 בישראל. העונה הסתיימה ב-31 במרץ 2017 בארצות הברית וב-11 באפריל 2017 בישראל.

ב-21 ביוני 2016 חודשה הסדרה לעונה שלישית בת 20 פרקים. העונה עלתה ב-5 במאי 2017 וב-10 בדצמבר 2017 בישראל. העונה הסתיימה ב-10 במאי 2018 בארצות הברית וב-26 ביוני 2018 בישראל.

ב-24 במאי 2017 חודשה הסדרה לעונה רביעית בת 20 פרקים. העונה עלתה ב-22 באוקטובר 2018 ובסביבות 2019-2020 בישראל. העונה הסתיימה ב-9 בפברואר 2020 בארצות הברית וב-17 באוקטובר 2022 בישראל.

## עלילה
### עונה 1
זהבית ופזית מגיעות ליום שהן הופכות לג'יניות אמיתיות. לאחר שליה נבחרת להיות מבקשת המשאלות היא זוכה בבקבוק הג'יני המיוחד ומאז הג'ניות מגשימות לה שלוש משאלות וביום, אך הן נתקלות בטעויות שאותן הן מתקנות ביחד עם ליאה.

### עונה 2
זהבית ופזית מקבלות מהנסיכה סמירה אבני חן בצבעים שונים בעלות כוחות קסם. זטה המכשפה הרעה רוצה לגנוב להן אותה ולהיות בעלת הכוחות העוצמתיים ביותר. ליה וזאק מצטרפים למסע ועוזרים כנגדה, ומקבלים גישה להסתובב במפלי זהרמיי. זאק מכיר ג'יני ששמו קאז ובהמשך העונה הוא הופך להיות הג'יני שלו.

### עונה 3
לאחר היעלמותו המסתורית של הצבע הסגול מנהר הקשת במפלי זהרמיי, הנסיכה סמירה שולחת את ליה, זהבית ופזית לעולם "קשת זהרמיי" כדי לגלות את מקור הבעיה. הן פוגשות את אמה, ג'ינית קשת ועוזרות לה להחזיר את כל הצבעים לנהר. לבסוף סמירה מחליטה כי הן מוכנות לחקור את עולם קשת זהרמיי וזאק וקאז מצטרפים אליהן להרפתקאות חדשות. כמו כן, זטה המכשפה רוצה להיות בעלת הכוחות החזקים ביותר, ולכן מחפשת אותם בקשת זהרמיי בעזרת נזבו.

## דמויות ומדבבים

## שידור

## פרקים
### עונה 1

### עונה 2

### עונה 3

### עונה 4

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ניק ג'וניור: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2015
קטגוריה:ניק ג'וניור: תוכניות רכש
אבי-אשוח

**אַבּי-אֶשוּח **היה מלך אמורי, המלך השמיני בשושלת הראשונה של מלכי בבל. הוא מלך כ-28 שנים, בין השנים 1711–1684 לפנה"ס על פי הכרונולוגיה התיכונה או 1620-1648 לפנה"ס, על פי הכרונולוגיה הנמוכה. הוא ירש את אביו שמשו-אילונה. את אבי-אשוח ירש בנו עמי-דיתנה.

## מלוכה
תאריו בטקסטים שנשארו מתקופתו היו: "יורשו של שומו-ל-אל, יורש נסיכי של שמשו-אילונה, זרע נצחי של מלכות, מלך אדיר, מלך בבל, מלך ארץ שומר ואכד, המלך שהביא את ארבעת הרבעים לחיות בשלום. הנחת החוקרים שתארים האלה הושגו בעקבות מסעות המלחמה האגרסיביים שלו. שם השנה הרביעית שלו התייחס לכך שהוא הכניע את הצבא של הכשים, עמים נוודים שפלשו ממזרח לבבל כבר בתקופת אביו. בכרונולוגיה של מלכי השושלת הראשונה מצוין שהוא בנה סכר על החידקל בניסיון ללכוד את אילום-מה-אילי, המייסד של שושלת ארץ-הים (Sealand Dynasty) ששלטה בהמשך בבבל, לאחר שהשושלת הראשונה נפלה בתחילת המאה ה-16 לפנה"ס. מאבקו בשושלת הים היה המשך למאבקים שניהל אביו שימשו-אילונה באותו מלך, ללא הצלחה.

שבר של גליל מחרס מהעיר כיש, מיוחס לעיתים למלך זה בגלל שהוא מציין שלושה אירועים התואמים שלוש משנות השם שלו: השנה בה הקים סכר על החידקל, השנה בה הקים שער לעיר על גדת החידקל, השנה בה הוא חפר את תעלת זובי. בכתובת של בנו עמי-דיתנה ובשושלת היוחסין של נכדו עמי-צדוקה, הוא מתואר "המנצח הגדול".

שני עותקים של כתובות על מבנים מציינות את פעילות הבנייה שלו בעיר Luḫaia, עיר שנוסדה על ידי חמורבי על גדת תעלה מצפון לבבל. כתובת המציינת את שמו נמצאה על עין מאבן שוהם שהוקדשה לאלה ניגאל, אשתו של אל הירח נאננה במיתולוגיה השומרית. שמו מופיע בטביעות חותם רבות של חותמי גליל.

בתקופת שלטונו פלשה עילם עם מלכה כותורנחונתא הראשון והרסה שלושים ערים.

## קישורים חיצוניים
*פירוט האירועים לפי שנים, שנות מלכותו של אבי-אשוח

קטגוריה:מלכי השושלת ה-1 האמורית של בבל
מקוטו היראיאמה

**מָקוֹטוֹ הִירָאיָאמָה** (ביפנית: **平山信**;  6 ביוני 1867–2 ביוני 1945) היה אסטרונום יפני, היפני הראשון שגילה אסטרואידים. 

היראיאמה גילה בשנת 1900 שני אסטרואידים: 498 טוקיו ו-727 ניפוניה. בנוסף, המכתש הירחי היראיאמה נקרא על שמו ועל שם קיוצוגו היראיאמה.

## ראו גם
* מצפה הכוכבים האסטרונומי הלאומי של יפן

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אסטרונומים יפנים
קטגוריה:יפנים  שנולדו ב-1867
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-1945
ספרי בלנטיין

**ספרי בלנטיין** (באנגלית: **Ballantine Books**) הוא בית הוצאה לאור הממוקם בארצות הברית.

בית ההוצאה לאור נוסד בשנת 1952 בידי בטי ויאן בלנטיין וזכתה להצלחה. בשנת 1973 נרכשה ההוצאה בידי רנדום האוס שבתורו נרכש ב-1998 בידי חברת ההוצאה לאור הגרמנית "ברטלסמן".

בין ספרי המדע הבדיוני שראו אור בספרי בלנטיין, מוכר הספר פרנהייט 451 של ריי ברדבורי, וסדרת מדע בדיוני בעריכת פרדריק פול.

בין הסופרים המפרסמים את ספריהם בקביעות באמצעות בית ההוצאה לאור וספריהם תורגמו לעברית: סטיב ברי, לינדה הווארד וג'ונתן קלרמן.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הוצאות ספרים בארצות הברית
קטגוריה:תאגיד ברטלסמן
הספינה העתיקה מקירניה

ממוזער|שמאל|שרידי הספינה העתיקה מקירניה
**הספינה העתיקה מקירניה** (באנגלית: **Kyrenia ship**) הוא השם שניתן לטרופת של אניית סוחר יוונית מן המאה ה-4 לפנה"ס שהתגלתה ליד קירניה שבקפריסין. 

את האנייה גילה בנובמבר 1965 מדריך צלילה קפריסאי בשם אנדריאס קריולו (Karioulou). איתרע מזלו של קריולו והוא איבד את מיקומה המדויק של הטרופת. רק ב-1967, לאחר מאתיים צלילות נוספות, עלה בידו לאתר מחדש את שרידי הספינה. משלחת ארכאולוגית בראשותו של מייקל קצב (Katzev), מן המוזיאון לארכאולוגיה ואנתרופולוגיה של אוניברסיטת פנסילבניה, חפרה באתר התת-ימי בין השנים 1969-1967. שימור חלקי העץ של האנייה נמשך בחורף 1970. הספינה השתמרה במצב טוב למדי, ושרידיה מוצגים במוזיאון שנבנה במיוחד עבורה במצודת קירניה .

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קפריסין: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:ספינות טרופות
קטגוריה:קצרמר קפריסין
קטגוריה:צפון קפריסין
סרן לרבי

**סרן לרבי** (בדנית: **Søren Lerby**, נולד ב-1 בפברואר 1958 בקופנהגן שבדנמרק) הוא כדורגלן ומאמן עבר דני ששיחק בעמדת הקשר בעיקר באייאקס אמסטרדם, בבאיירן מינכן, ובפ.ס.וו. איינדהובן.

## קריירת מועדונים
### אייאקס אמסטרדם
לרבי שיחק כנער במועדון הדני פרמאד אמאגר, ממנו עלה לקבוצה הבוגרת בשנת 1975, וכבר באותה שנה חתם באייאקס אמסטרדם מליגת העל ההולנדית, כאשר היה בן 17. אייאקס אמסטרדם הייתה באותן שנים מועדון גדול בזירה האירופית והמקומית, ולרבי זכה עמה בחמש אליפויות הולנד בשמונה עונות בהן שיחק בקבוצה. לרבי צבר 206 הופעות וכבש 66 שערים בתקופתו באייאקס.

### באיירן מינכן ומונקו
בקיץ 1983 חתם לרבי בבאיירן מינכן, כמחליפו של פול ברייטנר שפרש מכדורגל. לרבי שיחק בבאיירן מינכן שלוש עונות, בהן זכה בשתי אליפויות הבונדסליגה ובשני גביעים מקומיים, צבר 89 הופעות והבקיע 22 שערים. בקיץ 1986 חתם במונקו מליגת העל הצרפתית, שם שיחק עונה אחת, וכבש שלושה שערים ב-27 הופעות.

### פ.ס.וו. איינדהובן
בשנת 1987 חתם לרבי בפ.ס.וו. איינדהובן, ובשנת 1988 הגיע להישג המשמעותי ביותר בקריירה שלו, כאשר זכה עם הקבוצה בגביע אירופה לאלופות, לאחר ניצחון 5-6 בבעיטות הכרעה על בנפיקה ליסבון במשחק הגמר, כאשר לרבי הבקיע את אחת הבעיטות, במשחק שהסתיים בתוצאה 0-0 לאחר 120 דקות. לכך הוסיף לרבי שתי זכיות נוספות באליפות הולנד עם איינדהובן, נוסף על חמש הזכיות שהשיג עם אייאקס אמסטרדם. בשנת 1990 פרש לרבי ממשחק פעיל, לאחר שלוש עונות באיינדהובן, בהן צבר 81 הופעות והבקיע 16 שערים.

## קריירה בינלאומית
לרבי שיחק בנבחרות הצעירות של דנמרק החל משנת 1973, ובשנת 1978 ערך בכורה בנבחרת הבוגרת. לרבי שיחק עם דנמרק בשלושה טורנירים גדולים. ביורו 1984 כבש שער יתרון בחצי הגמר נגד נבחרת ספרד, שהשוותה בהמשך המשחק, וניצחה 5-4 בבעיטות הכרעה, למרות בעיטה מוצלחת של לרבי. במונדיאל 1986 השיג לרבי עם דנמרק מאזן מושלם בשלב הבתים, אך בשמינית הגמר הודחה נבחרתו, שוב על ידי נבחרת ספרד, והפעם לאחר תבוסה בתוצאה 5-1. הטורניר הגדול האחרון בו לרבי השתתף היה יורו 1988, בו דנמרק לא השיגה ולו נקודה אחת. בשנת 1989, פרש מהנבחרת לאחר 11 שנים, 67 הופעות ועשרה שערים.

## קריירת אימון
באוקטובר 1991 פוטר יופ היינקס מאימון באיירן מינכן לאחר פתיחת עונה גרועה, ולרבי מונה כמחליפו. התוצאות שלרבי השיג בשנה זו לא השביעו את רצון ההנהלה גם כן, והוא פוטר בפברואר 1992 לאחר הדחה משפילה מגביע אופ"א על ידי קבוצת B 1903 מליגת העל הדנית במפגש כפול לאחר 6-3 בסיכום שני המשחקים. לאחר מכן הפך לסוכן שחקנים מוסמך על ידי פיפ"א.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים דנים
קטגוריה:קשרי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלני אייאקס
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת דנמרק
קטגוריה:קופנהגן: כדורגלנים
קטגוריה:מאמני כדורגל דנים
קטגוריה:מאמני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני יורו 1984
קטגוריה:כדורגלני יורו 1988
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1986
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1958
פנגולין פיליפיני

**פנגולין פיליפיני** (שם מדעי: *Manis culionensis*) הוא מין של פנגולין האנדמי לאי פלאוואן שבפיליפינים ומצוי בסכנת הכחדה בטבע.
## מאפיינים
פנגולין זה חי בטבע רק ביערות גשם טרופיים באי פלאוואן שבפיליפינים והוא דומה מאוד למין פנגולין מלאי, אך בעל ראש קצר יותר, קשקשים קטנים יותר וזנב ארוך יותר. אורכו הממוצע 58–176 ס"מ ומשקלו 1.8–2.4 ק"ג. הוא בעל קשקשים חומים על פני גופו עד לראש ובעל לשון ארוכה ודביקה איתה הוא תופס נמלים וחרקים קטנים והוא בעל טפרים גדולים העוזרים לו לטפס. הוא גם יכול להיתלות עם זנבו מבין הענפים אבל כמו מרבית הפנגולינים השריון המגן פוגע במהירותו ובתנועתו.

הפנגולין יוצא בלילה לשחר אחר מזון. הוא ניזון בעיקר מנמלים ומטרמיטים אותם הוא מחפש בקינם, הורס אותו באמצעות טפריו הגדולות ותופס אותם בלשונו הדביקה והארוכה. הוא חסר שיניים ולעיתים בולע אבנים כדי לעזור לו לטחון את המזון בקיבה. הקשקשים שלו מונעים מהנמלים להשיב לו מלחמה, כשהן נתקעות בקשקשים המוגנים. קשקשיו הקשים מגנים עליו גם מטורפים פוטנציאלים.

פנגולינים אלה נמצאים בסכנת הכחדה עקב פגיעה מידי האדם שצד אותם לבשר וכן ללבושי שריון מקשקשיהם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פנגוליניים
קטגוריה:הפיליפינים: יונקים
קטגוריה:הפיליפינים: מינים אנדמיים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
פנגולין עצים גדול

**פנגולין עצים גדול** או **פנגולין ארך זנב** (שם מדעי: *Phataginus tetradactyla*) הוא מין של פנגולין גדול החי באפריקה המשוונית. הוא קרובו של פנגולין עצים קטן החי באותם אזורים.

## מאפיינים
לפנגולין זה זנב ארוך שנתן לו את שמו השני. הוא מגיע לאורך של 30–40 ס"מ עם זנב באורך 60–70 ס"מ ולמשקל של 2-2.5 ק"ג. הזכרים גדולים מהנקבות.

כמו רוב הפנגולינים גם פנגולין זה הוא בעל קשקשים עבים בצבע חום או כתום כהה וראש קטן חסר שיניים אך בעל לשון ארוכה ודביקה וטפרים גדולים. קצצה הזנב בעל עור חשוף ועוזר להיתפס על ענפים והחזיק את משקלם בשל אורכו וחוזקו. הבטן, החלק התחתון של הגפים והפנים בעלי שערות ולא קשקשים.

הם חיים במערב ומרכז אפריקה ביערות גשם, ביצות וגדות נהר בצפון ומערב מסנגל עד אוגנדה ובדרום עד לאנגולה והם נמצאים גם ביערות קונגו וגינאה. הם חיים רוב הזמן על העצים ונדירים יותר בערבות וסוואנות פתוחות. הם נפוצים בחלקים הפנימיים יותר של היערות.

הם חיים בין העצים ביער ונתלים עם זנבם בטיפוסם. הם אפילו יכולים להשתלשל מהזנב אך לא לאורך זמן. מדי פעם הם גם יורדים למים לשחות.

הם אוכלים נמלים וטרמיטים באמצעות לשונם הארוכה והדביקה וקורעים את התל באמצעות הטפרים הגדולים שלהם. בעת התקפה הם מתכרבלים לכדור קשקשים אותו אי-אפשר להתקיף. הטורפים העיקריים שלהם הם נמרים ועופות דורסים.כמו שאר הפנגולינאים המין נמצא בסכנת הכחדה בגלל ציד וכריתת יערות.

כמו רוב היצורים הטרופיים, הם יכולים להתרבות כל השנה. תקופת ההריון היא בערך 140 יום, ובסיומה נולד צאצא יחיד, המגדל קשקשים במהירות. הוא מטפס על גופה של אמו מאחור עד שהוא מתבגר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:פנגוליניים
קטגוריה:אוגנדה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1766
פנגולין הכף

**פַּנְגּוֹלִין הכף** (שם מדעי: ***Smutsia temmincki***) הוא מין יונק עוטה קשקשים, שהוא מין של פנגולין, הנפוץ בסוואנות במזרח עד דרום אפריקה. מין זה הוא מין הפנגולין היחיד החי במדינת דרום אפריקה (כף אפריקה), ולכן זהו שמו.

## מאפיינים
הפנגולינים מזכירים מעט זוחלים מכוסי קשקשים, אך למעשה הם יונקים בעלי קשקשים גדולים חומים החופפים זה את זה. אורכם 37–59 ס"מ ומשקלם 3–15 ק"ג. הם בעלי זנב ארוך ומכוסה קשקשים והוא מוטל על הקרקע בשעת ההליכה. לפנגולין טפרים גדולים וחדים ברגליו הקדמיות, ראשו קצר וחסר שיניים ולשונו ארוכה ודביקה. לפנגולינים אין אוזניים חיצוניות ולכן הם לא מצטיינים בשמיעה. גם חוש הראיה שלהם חלש, אך הם בעלי חוש ריח חד.

הם חיים באזורים פתוחים וסוואנות, אך גם באזורי שיחים ברחבי אפריקה לאורך מזרח ומרכז אפריקה עד לדרום אפריקה בדרום. הוא יוצא בעיקר בלילה וחי לבדו. הוא ניזון מנמלים ומטרמיטים אותם הוא מוציא מתיליהם הגדולים באמצעות טפריו ואחר כך באמצעות לשונו הארוכה והדביקה לוכד אותם וזולל.

במשך היום הוא נח באדמה במאורות שהוכנו על ידי שנבובים או חזירי יבלות. הפנגולינים חיים ביחידות בטריטוריות תחומות ומסומנות וחיים בבדידות.

כאשר טורפים כמו אריות, נמרים וצבועים מפתיעים אותם, הם מתכרבלים לכדור קשקשים אותו יהיה קשה מאוד לפתוח. אמצעי הגנה נדירים יותר שלהם הם לנשוף, להצליף בזנבם שיכול לפצוע קשה ואף לפלוט ריחות דוחים מפי הטבעת. 

הפנגולינים הצעירים רוכבים על גבה של אמם עד שהם גדולים.

הפנגולינים נמצאים בסכנה בעיקר עקב ציידים שצדו אותם למטרות בשר או לבישת שריון.

## גלריה

Manis temminckii (29390603130).jpg
Manis temminckii 01 by Line1.JPG
Manis temminckii (29681414615).jpg|שותה מים
Ground Pangolin at Madikwe Game Reserve.jpg
Ground Pangolin near Yagoi.jpg


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פנגוליניים
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:מוזמביק: יונקים
קטגוריה:טנזניה: יונקים
קטגוריה:מינים פגיעים
קטגוריה:יונקים בסוואנה האפריקנית
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1832
קולבושובה

**קולבושובה** (בפולנית: **Kolbuszowa**; ביידיש: **קאלבאסאוו**) היא עיירת מחוז בפרובינציית פודקרפצקיה שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
קולבושובה נזכרת לראשונה בשנת 1503, והיא השתייכה תחילה לנסיכות סנדומייז'. בסוף המאה ה-16 הוענקו ליישוב זכויות עיר. בשנת 1652 נפגעה העיירה קשות מהמגפה השחורה, וכעבור 4 שנים נפגעה מפלישת האימפריה השוודית. בהמשך, השתקמה העיירה, ונודעה בזכות תעשיית הנגרות הענפה בה.

בשנת 1867, תחת שלטון אוסטריה, הפכה העיירה לעיירת מחוז עצמאית. בשנת 1904 פגעה ביישוב דליקה גדולה.

## יהודי קולבושובה
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1700, ובתחילה הוגבלו האזורים שבהם הותר ליהודים להתגורר ביישוב. בתחילת המאה ה-18 נחנך בעיירה בית כנסת וקודש בה בית עלמין יהודי, ובמשך מספר שנים הייתה הקהילה המקומית כפופה לקהילת אפטא. מהמאה ה-19 נמנו רוב יהודי העיירה על חסידות רופשיץ, ומסוף אותה מאה החלה בעיירה גם פעילות ציונית.

ברבנות העיר כיהנו בין השאר: רבי אברהם יהושע השיל מאפטא (עד שנת תק"ס), רבי דוד הכהן מראדומישלא (בין שנת ה'תק"ס לשנת ה'תקס"ד) ורבי יעקב הורוביץ ממעליץ (משנת ה'תקס"ד עד שנת ה'תקצ"ד).

בתחילת מלחמת העולם הראשונה נמלטו מהעיירה רבים מיהודיה, ובנותרים התעמרו החיילים הרוסים שנכנסו אליה. לאחר תום המלחמה נערך פוגרום ביהודי העיירה, בו רבים נפצעו ונשדדו. בסיוע הג'וינט השתקמה במעט הקהילה בעיירה, ובין מלחמות העולם התקיימה בה פעילות של המפלגות היהודיות השונות, וכן פעל בה קיבוץ הכשרה. בשנים אלה נמנו בעיירה כ-2,500 יהודים, כמחצית מתושביה.

### בשואה
[שמאל|ממוזער|250px|[אנדרטה לזכר יהודי קולבושובה שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון]]
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה בזזו חיילים פולנים נסוגים את חנויות היהודים בעיירה. ב-13 בספטמבר 1939 נכנסו לעיירה הגרמנים, והחלו בחטיפת יהודיה לעבודות כפייה, תוך שוד רכושם. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע, הגבלות תנועה וחובת ביצוע עבודות כפייה מגיל 12, חלקן במחנות עבודה.

ב-13 ביוני 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בחלק מוזנח בה, בו שוכנו בצפיפות רבה ובתנאי רעב, ואליו הועברו בהמשך יהודים נוספים מכפרי הסביבה. יהודים שנתפסו מבריחים מזון לגטו הוצאו להורג. באפריל 1942 רצחו הגרמנים 22 יהודים בגטו, והטילו על יתר היהודים תשלומי כופר גבוהים. בהמשך, הביאו הגרמנים יהודים רבים מכפרי הסביבה לסביבת העיירה, ושם רצחו אותם. ביוני 1942 הוטלו תשלומי כופר נוספים על יושבי הגטו. 

ב-24 ביוני 1942 הוצעדו יושבי הגטו שבעיירה לגטו ז'שוב, וביולי 1942 שולחו רובם למחנה ההשמדה בלז'ץ. כ-100 יהודים שהושארו בקולבושובה לשם איסוף וסידור רכוש המגורשים שולחו לבלז'ץ ב-15 בנובמבר 1942, תוך עריכת מצוד אחר מספר יהודים שניסו להימלט מהאקציה. מקהילת קולבושובה שרדו את השואה 9 יהודים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* קולבושובה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פודקרפצקיה: יישובים
קטגוריה:גליציה
קטגוריה:פודקרפצקיה: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
עמי-דיתנה

[שמאל|ממוזער|220px|לוח [טין עם כתובת דו-לשונית, שומרית ואכדית, בו מוזכרים הכח והסמכות שהוענקו למלך הבבלי עמי-דיתנה (מוזיאון הכט, חיפה)]]
**עַמי-דיתַנַה **היה מלך אמורי, המלך התשיעי בשושלת הראשונה של מלכי בבל. הוא מלך כ-37 שנים בין השנים 1683–1647 לפנה"ס על פי הכרונולוגיה התיכונה, או 1640-1683 לפנה"ס על פי הכרונולוגיה הנמוכה.

הוא היה בנו ויורשו של המלך אבי-אשוח. תקופת שלטונו על פי המקורות הייתה תקופה של שקט. הוא היה עסוק בעיקר בהרחבת והעשרת המקדשים ומבנים נוספים. בשנת מלכותו החמישית הוא הכניס פסל המייצג אותו למקדש אסגילה שהיה מקדש למרדוך, אל הראשי הבבלי. הפסל היה מעוצב כנסיך היושב על כס מלכות מפואר. בשנת מלכותו האחרונה, הוא הרס את חומות העיר דיר ששכנה מצפון מזרח לבבל. חומות אלה נבנו לפני כן על ידי דמיק-אילישו מאיסין. את עמי דיתונה ירש בנו עמי-צדוקה.

## קישורים חיצוניים
*פירוט האירועים לפי שנים, שנות מלכותו של עמי-דיתנה

קטגוריה:מלכי השושלת ה-1 האמורית של בבל
הכוורת (ולינגטון)

250px|ממוזער|שמאל|"הכוורת" במרכז התמונה כשמשמאלה בית בוון ומימינה בית הפרלמנט
**הכוורת** (באנגלית: **The Beehive**) הוא כינויו של אחד מבתי הפרלמנט של ניו זילנד, משכנה של הזרוע המבצעת. המבנה, השוכן בסמיכות למרכז העסקים הראשי של ולינגטון, בירת ניו זילנד, חב את כינויו לצורתו המזכירה כוורת דבורים.

המבנה נבנה בשלבים בין השנים 1969–1979 ונחנך רשמית על ידי ראש ממשלת ניו זילנד, רוברט מולדון, במאי 1977. מוסדות הממשלה עברו למבנה שנתיים מאוחר יותר.

גובהו של המבנה 72 מטרים, והוא בן 10 קומות מעל הקרקע, בנוסף ל-4 קומות תת-קרקעיות. המבנה מאכלס את משרד ראש הממשלה של ניו זילנד ומשרדים של שרים, את חדר אסיפות הקבינט של הממשלה, אולם כנסים, וכן את מרכז ניהול המשברים הלאומי שממוקם במרתף הבניין.

בשנת 2015 הוכרזה הכוורת כמבנה לשימור.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ולינגטון (ניו זילנד): מבנים
הפיגוע בימת צ'אד (2015)

**הפיגוע בימת צ'אד** היה פיגוע התאבדות משולש שאירע ב-5 בדצמבר 2015 באי "קולפואה" שבימת צ'אד בתחומה של צ'אד. בפיגוע נהרגו 15 בני אדם ונפצעו 130 נוספים.

אף ארגון טרור לא נטל אחריות על הפיגוע שבוצע בידי ארבע נשים מתאבדות במהלך השוק השבועי "לולו פו" המתקיים באי, אך פקידים בממשלת צ'אד העריכו כי מאחוריו עומד ארגון הטרור האסלאמי הקיצוני "בוקו חראם" שצבא צ'אד היה שותף למערכה אזורית נגדו מראשית 2015, לאחר שהתקפות הטרור שביצע הארגון חרגו מגבולות צפון ניגריה לתחומן של המדינות השכנות ובהן צ'אד.

פיגוע ההתאבדות הוא מתקפת הטרור השנייה ברציפות במדינה לאחר פיגוע התאבדות משולש נוסף שבוצע בכפר באגה סולה  ב-10 באוקטובר 2015 שבו נהרגו 41 אנשים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פעולות טרור ב-2015
קטגוריה:פיגועי התאבדות
קטגוריה:צ'אד: היסטוריה
ימת צ'אד (2015)
קטגוריה:2015 באפריקה
קולצ'יני

**קולצ'יני** (באוקראינית: **Кульчини**; בפולנית: **Kulczyny**; ביידיש: **קולטשין**) היא עיירה במחוז חמלניצקי שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

היישוב, השוכן על גדת נהר פונורי, נזכר בשמו הנוכחי מהמאה ה-15. לאחר שנחרב בעת פלישת הטטרים לאזור, הוקם היישוב בשנית בגדה השנייה של הנהר.

## יהודי קולצ'יני
בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 2,031 יהודים. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,200 יהודים, קרוב לשליש מתושביה, ופעלו בה מועצה יהודית ממלכתית ובית ספר יידי.

באמצע יולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ובאביב 1942 רוכזו היהודים שנותרו בה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה. על יושבי הגטו הוטלו גזירות שונות, והם נלקחו לעבודות כפייה.

באוגוסט 1942 רוכזו יושבי הגטו שבעיירה בכיכר השוק המקומית, ונלקחו לעיירה מנייווצי , בה הוחזקו לילה באורוות ובדירים, ולמחרת נרצחו כולם.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז חמלניצקי: יישובים
קטגוריה:מחוז חמלניצקי: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16
שמשו-דיתנה

**שַמְשו-דיתַנַה **(גם **שמשודיתנה**) היה מלך אמורי, המלך האחד עשר והאחרון בשושלת הראשונה של מלכי בבל. הוא מלך במשך 30 שנה, בין השנים 1625–1595 לפנה"ס, לפי הכרונולוגיה התיכונה. או בין 1561–1531 לפנה"ס, לפי הכרונולוגיה הנמוכה. הוא היה בנו ויורשו של המלך עמי-צדוקה.

שמשו-דיתנה הורד מכס המלוכה ונלקח בשבי על ידי המלך החתי מורשיליש הראשון שפלש לבבל והרס אותה. לאחר נפילת השושלת הראשונה, בבל נכנסה לתקופת חושך קצרה שבה היא נשלטה כנראה על ידי שושלת ארץ-הים, במאה ה-16 לפנה"ס עולה לשלטון בבבל השושלת השלישית של מלכי בבל שהייתה שושלת כשית.

## קישורים חיצוניים
*פירוט האירועים לפי שנים, שנות מלכותו של שמשו-דיתנה

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלכי השושלת ה-1 האמורית של בבל
קרל נסר

**קרל מגנוס נסר** (בשוודית: **Carl Magnus Nesser**; נולד: 1971) הוא דיפלומט שוודי שכיהן כשגריר שוודיה בישראל בשנים 2013–2017.

נסר היה גם הנציג השוודי באו"ם בניו יורק ובארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה בווינה. כמו כן כיהן כשגריר שוודיה בעיראק מיולי 2010 עד סתיו 2012. 

כיהן כשגריר שוודיה בישראל מאפריל 2013, עד שהוחלף בידי מגנוס הלגרן בשנת 2017.

## ראו גם
*יחסי ישראל–שוודיה
*מגנוס הלגרן

## הערות שוליים

קטגוריה:שגרירי שוודיה בישראל
קטגוריה:שגרירי שוודיה בעיראק
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1971
האנסן

**האנסן** (**Hanssen**; **Hansen**) הוא שם משפחה.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה דניים
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם יונתן
משרד ההגנה (איראן)

"**המשרד להגנה ולוגיסטיקה של הכוחות המזוינים של איראן **" (בפרסית: وزارت دفاع و پشتیبانی نیروهای مسلح جمهوری اسلامی ایران) או בקיצור "**משרד ההגנה האיראני**" (MODAFL), הוא משרד הביטחון של הרפובליקה האסלאמית של איראן.

הוא הוקם בשנת 1989, וכפופים לו צבא איראן ומשמרות המהפכה האסלאמית. נועד לספק מעטפת הגנה באמצעות שורה של תעשיות צבאיות עצמאיות. הוא הוקם על בסיס איחוד של גופי לוגיסטיקה ורכש שהיו כפופים במקור לצבא ולמשמרות המהפכה, במטרה לייעל ולרכז את הרכש הצבאי.

במסגרת תפקידו אחראי על פיתוח אמל"ח וניהול התעשיות הצבאיות, תחזוקה של אמל"ח קיים, תיאום במסגרת מחקר ופיתוח של האמל"ח וטכנולוגיות צבאיות וכן, ריכוז הרכש מחו"ל. בניגוד למשרדי ביטחון מקבילים בעולם, אינו אחראי על עיצוב מדיניות הביטחון, סמכות זו נתונה בידי משמרות המהפכה ומטכ"ל הצבא, שאחראים על הכוונת המחקר, הפיתוח והייצור המתבצע תחת משרד ההגנה.

הוא מעורב בתוכנית הגרעין האיראנית ותוכנית הטילים האיראנית ובשל כך הוטלו על הארגון סנקציות על ידי ארצות הברית ואירופה.

הוא אחד משלושת המשרדים בממשל איראן אשר פועלים בתוך גבולות המדינה וגם מחוצה לה.

## מבנה ארגוני
מלבד **[[צבא איראן]]** ו**[[משמרות המהפכה]]**, כפופים למשרד ההגנה מספר רב של תעשיות צבאיות האחראיות על פיתוחים צבאיים וטכנולוגיות בתחומים מגוונים: אלקטרוניקה, תעופה, מנועים רקטים, חומרים מרוכבים וכו'. באמצעותם מספק לצבא ולמשמרות המהפכה את מרבית הנשק והציוד המשמש אותם.

בין ארגוני התעשיות שפורסמו בגלוי:

ארגונים נוספים הכפופים לו שפורסמו בגלוי:

## שרי ההגנה

## קישורים חיצוניים

* ["משרד הביטחון האיראני נחשף", עמי רוחקס דומבה, 23 במרץ 2015, [IsraelDefense] ] או במקור באתר thearkenstone
* משרד ההגנה האיראני באתר "globalsecurity"
* Anthony H. Cordesman, Iran's military forces in transition

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:איראן: צבא וביטחון
קטגוריה:משרדי ביטחון
קטגוריה:איראן: ארגונים ממשלתיים
הנס נובאק

**הנס נובאק** (בגרמנית: **Hans Nowak**, 9 באוגוסט 1937 - 19 ביולי 2012) היה כדורגלן גרמני ששיחק בעיקר בשאלקה 04 ובבאיירן מינכן בעמדת המגן.

## קריירת מועדונים
נובאק נולד בגלזנקירכן שבגרמניה. שיחק כילד בקבוצות הילדים והנוער של איינטרכט גלזנקירכן ואלמניה גלזנקירכן מעיר הולדתו. בשנת 1958, בגיל 21, עבר לקבוצת הבוגרים של שאלקה 04, גם היא מגלזנקירכן, שם שיחק שבע עונות, וכבש 27 שערים ב-145 הופעות. כששיחק בשאלקה, היה נובאק ידוע כמגן מגוון במיוחד המסוגל לשחק בכל עמדות ההגנה ואף להבקיע שערים רבים, עקב תפקיד התקפי יחסית למגן שקיבל ממאמנו.

בשנת 1965 עבר נובאק לבאיירן מינכן, שם שיחק שלוש עונות, והבקיע ארבעה שערים ב-37 הופעות. עם באיירן מינכן זכה נובאק בגביע אירופה למחזיקות גביע בשנת 1967, לאחר ניצחון 1-0 בגמר מול גלאזגו ריינג'רס לאחר הארכה, במשחק בו פתח בהרכב. 

בשנת 1968 עבר נובאק לקיקרז אופנבך, שם שיחק שלוש שנים אך צבר רק 12 הופעות, ופרש ממשחק בשנת 1971.

## קריירה בינלאומית
לנובאק 15 הופעות במדי נבחרת גרמניה המערבית. נובאק פתח בכל ארבעת המשחקים של נבחרתו במונדיאל 1962, בו הודחה נבחרת מערב גרמניה ברבע הגמר על ידי נבחרת יוגוסלביה.

## לאחר הפרישה
נובאק התנסה באימון של מספר קבוצות חובבים, ולאחר מכן הפך למנהל יחסי הציבור בחברת הלבשת הספורט הגרמנית פומה. בשנת 1991 עזב את פומה, ומונה למנהל מכירות בבאיירן מינכן, שם עבד עד לשנת 2008. 

בשנת 2012 התמוטט נובאק ונפטר בגיל 74.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מאמני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני קיקרז אופנבך
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1962
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1937
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2012
זאב וולף בלום

**זאב וולף הכהן בלום** (1853, מוינשט, רומניה – 8 בנובמבר 1911, ט"ז בתשרי ה'תרע"ב, ראש פינה) היה מאנשי העלייה הראשונה, ממייסדי המושבה ראש פינה, שימש במשך כמה שנים כמוכתר של המושבה.

## ביוגרפיה
נולד לשמשון בן צבי בעיירה מוינשט שברומניה. הוא קיבל חינוך מסורתי וסחר בתבואה. בן 28, הצטרף לחבורה יישוב ארץ-ישראל על ידי עבודת אדמה. האגודה נוסדה במוינשט ביזמתם של המזכיר דוד שוב וראש החבורה מנדל גרינברג. האגודה כללה 50 משפחות, כ-130 נפשות, אשר שמו לעצמן מטרה להתנחל על הקרקע כאיכרים בארץ ישראל. חבריה החלו בפעילות ציונית כחלק מן ההתעוררות הלאומית בקרב עמי אירופה שהחלה לאחר אביב העמים. הם אספו כספים לשם רכישת קרקע בארץ ישראל מבלי שהכירו את התנאים הקשים, ששררו במקום באותה תקופה.

ב-24 ביולי 1882 רכש דוד שוב עבור אגודתו מן הבדואים בגליל העליון שני שלישים מאדמות ג'עוני. את יתרת האדמה במקום קנו משפחות יהודים שהגיעו מרוסיה.

ב-15 באוגוסט 1882 יצא וולף עם אשתו מאלי לבית גולדנברג וארבעת צאצאיהם, בתוך משלחת של 30 משפחות לעיר הנמל גאלאץ. הם עברו בבאקו שם הצטרפו אליהן משפחות נוספות מהעיר יאשי ומערים אחרות. בגאלאץ הצטרפו עוד משפחות מטעם הוועד המרכזי של אגודות חובבי ציון בעיר. כ-90 איש מהם הפליגו באניה "טיטוס" דרך קושטא וביירות ועגנו בחיפה. יחד עם וולף עלו ארצה גם שלושת אחיו ואחותו מלכה.

החבורה התיישבה על אדמת הכפר ג'עוני (גיא אוני) בשלהי אלול תרמ"ב. זאב וולף בלום חתום שלישי על אישור התקנות של המושבה החדשה שנחתמו באספת המייסדים הראשונה של המושבה במוצאי שבת תשובה ה'תרמ"ג, ישיבה שבה ניתן למושבה השם ראש פינה. יחד עם אשתו מאלי, היה זאב שותף לעבודת הקרקע ולבניית המושבה ראש פינה. לימים שימש גם כמוכתר המושבה.

זאב השתתף ביסוד החברה "זרע אברהם" ע"ש הברון אברהם בנימין אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, לעזרה הדדית ולשיפור המידות במושבה.

נפטר בראש פינה בגיל 58.

## משפחתו
* ברכה - נישאה לזאב ספיר
* יצחק - נהרג ב-1911 בהגנת יבנאל

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:מייסדי ראש פינה
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי רומניה
קטגוריה:אישים הקבורים בראש פינה
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1835
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1911
QSW-06

**QSW-06** (בסינית: **微声手枪**, פין-ין: **Wéishēng Shǒu Qiāng**, תרגום: "*אקדח מושתק (מילולית: מוגבל)*") הוא אקדח חצי-אוטומטי מושתק. הוא נמצא בשימוש צבא השחרור העממי של סין וכן בכמה יחידות משטרתיות סיניות.

QSW-06 מבוסס על האקדח החצי-אוטומטי QSZ-92, ומיועד להחליף את האקדח המושתק הקיים בשירות, QSW-67.

הייצור שלו החל בשנת 2006.

## פרטים טכניים
* ***משקל*** - פחות מקילוגרם אחד
* ***מחסנית*** - 20 כדורים
* ***מהירות לוע*** - 895 מטר לשנייה (3222 קמ"ש)
* ***אורך*** - 195 מילימטר
* ***אורך קנה*** - 120 מילימטר

## קישורים חיצוניים
* דף מידע מאתר היצרן

קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: אמצעי לחימה
קטגוריה:אקדחים
דראפט ההרחבה של שנת 2014 בליגת ה-MLS

**דראפט ההרחבה של שנת 2014 בליגת ה-MLS** היה דראפט ההרחבה התשיעי בתולדות ליגת ה-MLS. הדראפט התקיים ב-10 בדצמבר 2014 לרגל הצטרפותן הצפויה של קבוצת ניו יורק סיטי ואורלנדו סיטי לליגה.

## תהליך הבחירה
הבחירה בדראפט נעשתה על פי הכללים הבאים:
*כל קבוצה קיימת קבלה את האפשרות לבחור 11 שחקנים ולהגן עליהם מפני הבחירה. שחקנים השותפים לפרויקט "אדידס ג'נריישן" קיבלו הגנה באופן אוטומטי, למעט שחקנים שסיימו את התוכנית ועברו לסגל הקבוצה הבוגר עד סוף שנת 2014.
*לאחר שנבחר שחקן "לא מוגן" מקבוצה מסוימת, יכלה אותה הקבוצה  להגן על שחקן אחד נוסף מבין הנותרים.
*במידה ונבחרו 2 שחקנים מאותה קבוצה, לא ניתן יותר לבחור שחקנים נוספים מאותה הקבוצה.

## שחקנים שנבחרו בדראפט

## הערות שוליים

קטגוריה:דראפט הרחבה: MLS
קטגוריה:2014 בספורט
קטגוריה:2014 בארצות הברית
ישוע (פירושונים)

קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים ולנשים
דראפט ההרחבה של שנת 1980 ב-NBA

**דראפט ההרחבה של שנת 1980 בליגת ה-NBA** היה דראפט ההרחבה שביעי בתולדות הליגה. הדראפט התקיים ב-28 במאי 1980 בעקבות הצטרפותה של קבוצת דאלאס מאבריקס כקבוצה ה-23 בליגת ה-NBA.

## תהליך הבחירה
בדראפט הרחבה לכל קבוצה יש אפשרות "להגן" על חלק משחקני הסגל שלה, בחירת השחקנים מתבצעת מתוך רשימת השחקנים הלא-מוגנים. בדראפט הנוכחי יכלה כל קבוצה להגן על 8 שחקנים, מתוך השחקנים הנותרים בחרה דאלאס 22 שחקנים, אחד מכל קבוצה.

המאבריקס בחרו להתמקד בבחירה של שחקנים צעירים - 18 מתוך 22 השחקנים שנבחרו היו בעלי ותק של 3 שנים או פחות בליגה. 11 מהשחקנים שנבחרו היו בחירות סיבוב ראשון בדראפט. רק מחצית מתוך 22 השחקנים שנבחרו שיחקו לבסוף בעונת הבכורה של הקבוצה בליגה, רק 2 שחקנים שיחקו יותר מעונה אחת בקבוצה.

## שחקנים שנבחרו בדראפט

## הערות שוליים

קטגוריה:דראפט הרחבה: NBA
קטגוריה:1980 בספורט
קטגוריה:1980 בארצות הברית
זילברשלג

**זילברשלג** (**Silberschlag**) הוא שם משפחה יהודי אשכנזי שמקורו מארצות אירופה תרגומו מיידיש לעברית **צורף כסף בהכאת קורנס**.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
אל-האול

**אַלְ-הַוְל** (בערבית: **الهول** – הבִּיצַה) היא עיירה במזרח מחוז אל-חסכה שבצפון-מזרח סוריה. העיירה ממוקמת כ-40 קילומטרים מזרחית לאל-חסכה, על גדות נחל האכזב עטאללה. מעיין אל-האול שבדרום העיירה המשיך לנבוע למרות ייבוש הנחל. במפקד שנערך בשנת 2004 נרשמו בעיירה 3,409 תושבים.
ממוזער|מחנה הפליטים אל-האול, אוקטובר 2019.
דרומית לאל-האול, סמוך לגבול עיראק-סוריה, ממוקם מחנה פליטים ובו 50,000 פליטים, רובם עקורים מהמדינה האסלאמית. רשמית המחנה נשלט על ידי הכוחות הסוריים הדמוקרטיים בגיבוי אמריקני. ברם, בפועל אנשי דאעש מנהלים את החיים במחנה ומגייסים מתוכו פעילים למטרותיהם. תנאי התברואה והמחייה במקום הם מהקשים בעולם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים בסוריה שנכבשו על ידי המדינה האסלאמית
קטגוריה:סוריה: יישובים
ג'עפר מוחמד סעד

**ג'עפר מוחמד סעד** (בערבית: **جعفر محمد سعد**; נרצח ב-6 בדצמבר 2015) היה איש צבא ופוליטיקאי תימני, מושל מחוז עדן והעיר עדן.

## ביוגרפיה
סעד היה איש צבא בדרום תימן לפני איחוד תימן, ולפי הדיווחים נלחם במלחמת האזרחים בתימן ב-1994 ואחר כך חי בגלות במצרים ובאנגליה. הוא היה מקורבו ויועצו של נשיא תימן עבד רבו מנסור האדי, במלחמת האזרחים בתימן השתתף בדרגת אלוף בהגנה על העיר החשובה בדרום המדינה, עדן, מפני המורדים החות'ים. ב-9 באוקטובר 2015 התמנה כמושל עדן.

ב-6 בדצמבר 2015 נרצח סעד בהתנקשות בחייו שבוצעה באמצעות מכונית תופת שהופעלה סמוך לשיירת הרכבים בה נסע. עמו נהרגו שישה בני אדם נוספים, בהם ממאבטחיו.

ארגון המדינה האסלאמית לקח אחריות למתקפה.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:הרוגי התנקשויות
קטגוריה:קורבנות רצח באסיה
קטגוריה:פוליטיקאים תימנים
קטגוריה:המדינה האסלאמית: פיגועים
קטגוריה:פיגועי מכונית תופת
קטגוריה:קצרמר תימן
קטגוריה:ילידי 1950
קטגוריה:תימנים שנפטרו ב-2015