אבני אלגביש

[300px|ממוזער|שמאל|[גבעת אבני חמשת המלכים בעיר הקדומה בית חורון. יש המשערים שהאבנים על הגבעה הן אבני האלגביש שירדו משמים]]
**אבני אלגביש** הם עצמים שמוזכרים בספר יחזקאל כמי שעתידים ליפול מן השמיים כעונש לרשעים, וכן כחלק ממלחמת גוג ומגוג. בספרות חז"ל מכונות כך גם האבנים שהושלכו מהשמים בעת מלחמת גבעון, ובמספר מדרשים מצוין כי הן אותן אבני ברד שהומטרו מוקדם יותר על המצרים במכת ברד. לא ברור אם אבנים אלו הן אבנים רגילות או גבישי קרח גדולים, מעין ברד. יש שזיהו אותן כמטאוריטים.

## הופעתן
אבני האלגביש מופיעות בתנ"ך במפורש פעמיים, שתיהן בספר יחזקאל. בפעם הראשונה מתנבא יחזקאל על הפורענות העתידה לבוא מאת ה' על נביאי השקר באמצעות אבני אלגביש שיֵרדו מן השמיים יחד עם רוח סערה וגשמים עזים: , ופעם נוספת על מלחמת גוג ומגוג, שבה נאמר כי ה' ייקום בגויים באמצעות אבני אלגביש, גם הן מלוות בגשם שוטף: .

במלחמת גבעון, המופיעה בספר יהושע, מסופר על עם ישראל שהתגייס לעזרת הגבעונים נגד מלכי האמורי שצרו על גבעון. יהושע וחילו הפתיעו את מלכי האמורי, ואלו נמלטו אל מעלה בית חורון, ומשם לעזקה ומקדה. כוחותיו של יהושע הכו בהם,  האבנים הגדולות – אבני הברד האלו – מוזכרות בגמרא בשם אבני אלגביש.
חז"ל מציינים כי אבני אלגביש אלו ניתכו על המצרים במהלך מכת ברד, וכאשר תמה המכה, נעצרו האבנים במקומן בשמיים, והמשיכו את נפילתן מאוחר יותר בימי יהושע, במלחמת גבעון, וכי אותן אבנים עצמן עתידות להמשיך ליפול מן השמים במלחמת גוג ומגוג.

## אטימולוגיה
למילה אלגביש קיימות הקבלות במספר שפות שמיות, כגון באוגריתית (ʾalgbṯ) ובאכדית (ʾalgamīšu). המילה קשורה ככל הנראה אל השורש השמי ג-ב-ש (ערבית: جَبَس) שפירושו קפוא, גבישי. יש מהראשונים שפירשו שהברד מכונה גביש עקב דמיונו לאבן טובה בשם זה הנזכרת בפסוק בספר איוב .

במדרשי חז"ל נדרשת המילה כמורכבת משלוש מילים "על-גב-איש":

## זיהוי אבני האלגביש
### זיהוי האלגביש כגבישי ברד
[300px|ממוזער|שמאל|גביש ה[ברד הגדול ביותר שתועד אי פעם, בקוטר 18 סנטימטרים ובהיקף 48 ס"מ, כ"ב בסיוון ה'תשס"ג (22 ביוני 2003).רוב המפרשים מזהים את אבני האלגביש כברד.]]
מפשטות הפסוקים, וכן מדברי חז"ל, נראה כי אבני האלגביש הן כגבישי קרח גדולים, מעין ברד. כך עולה מהופעתן במקרא לצד , וכן לפי תיאור חז"ל בשם "אבני אלגביש" את האבנים שהושלכו מן השמיים במלחמת גבעון, כשבפסוק הוזכרו כאבני ברד,
או לפי דבריהם כי אבני אלגביש של מלחמת גבעון הן הברד שהופיע במכת ברד במצרים, שאותו תיארו חז"ל כ"נס בתוך נס" בכך שהורכב מקרח ואש יחד,
או על פי דרשת חז"ל בפסוק , ממנו נלמד שבעת קריעת ים סוף פרע ה' מהמצרים גם באמצעות אבני אלגביש.

זיהוי אבני האלגביש כאבני ברד מופיע גם במפרשי המקרא הראשונים.

גבישי ברד בגודל רגיל נחשבים לתופעת טבע שגרתית, ומזיקה בעיקר ליבולים חקלאיים, אך במקרים קיצוניים הברד יכול להיות קטלני לבני אדם. משלחת מדענים מטעם נשיונל ג'יאוגרפיק גילתה בשנת 2004 כי מותם בתקופה הפרה-היסטורית של כ-200 נוודים, שגופותיהם נמצאו בהרי ההימלאיה עם גולגולות שבורות, היה כתוצאה מסופת ברד עם כדורי ענק קטלניים. בהיסטוריה המודרנית, בהולנד תוארו ב-1788 אבני ברד "בגודל של בקבוק ליטר" כל אחד, בסופה שהסבה נזקים עצומים. בשנת תשס"ו סופת כדורי ברד בגודל 12 סנטימטר ומעלה, גרמה בגרמניה לנזקים של מעל 2 מיליון דולר, ובאלכסנדריה שבמצרים נפלו בשנת ה'תשנ"ח כדורי ברד "בגודל אשכולית", כפי שתואר על ידי המרכז הלאומי לחקר מטארולוגי.

### זיהוי האלגביש כאבנים
לעומת זאת, יש המתארים את אבני אלגביש כאבנים ממש.
התימוכין לכך הם מהלכה שמופיעה בגמרא וקובעת כי מי שעובר בארץ ורואה את אבני האלגביש שהוטלו מן השמיים במהלך מלחמת מלכי הדרום, צריך לברך את ברכת הראייה: "ברוך שעשה נסים לאבותינו במקום הזה", והרי לא ייתכן שאבני ברד התקיימו במקום עד זמן חז"ל בלא שנמסו בינתיים.
בגבעת אבני חמשת המלכים הסמוכה לעיר הקדומה בית חורון נמצא מקבץ ייחודי של אבני צור, הממוקמות בנטייה כמעט אנכית באופן הנראה בלתי-טבעי, וכאילו הוטלו לאדמה מן הגובה. ישנם המזהים את האבנים עם האבנים המוזכרות בגמרא.

[שמאל|ממוזער|200px|[מטר מטאורים]]
יש מי שהציע שאבני אלגביש הן אבני מטאוריט שה' ממטיר כדי להכות את הרשעים. אליעזר בן יהודה מתרגם את המילה אלגביש כ"אבן שמים", מטאוריט, ומציין לדברי האבן עזרא שאבני אלגביש מסוגלות לחולל שריפה. מטאורואידים מרחפים בדרך כלל בחלל, ורק לעיתים רחוקות חודרים לאטמוספירה בגודל משמעותי בלי להישרף לחלוטין בעת חדירתם; מה שעולה בקנה אחד עם מדרשי חז"ל אודות ירידת מטר האבנים "בהמשכים": במצרים, בימי יהושע, ולעתיד לבוא בימי גוג ומגוג. מטאוריטים טבעיים יכולים להיות מקרח, מתכת או אבן.

מרבית המטאוריטים הם בגודל ממוצע של עד כדור טניס. מעטים ונדירים הם המקרים שבהם פגע מטאוריט באדם או ביישוב. לאורך ההיסטוריה תועדו שלושה מקרים שבהם בני אדם נפגעו ממטאוריט ושרדו באירוע: ב-1954, מטאוריט בגודל אשכולית פגע באן הודג'ס בזמן שישנה, לאחר שעבר דרך גג ביתה שבאלבמה, ארצות הברית; ב-2009, מטאוריט קטן פגע בנער בגרמניה בדרכו לבית הספר, ופצע אותו קלות. ב-2013, מטאוריט התפוצץ בשמי רוסיה סמוך לעיר צ'ליאבינסק, וגרם ל-1,200 פצועים ולנזק רב.

## קישורים חיצוניים
* רפאל מיוחס, "ברד", באתר בלוג התנ"ך, 23 בינואר 2017
* מיכה קליין, , בתוך ספרו אבן השתייה (תשפ"ב) עמ' 22–26

## ראו גם
*גבעת אבני חמשת המלכים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאורעות בספר יהושע
קטגוריה:נביאים אחרונים
קטגוריה:מלחמות אחרית הימים