open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אלקטרוניקה

שמאל|ממוזער|250px|מעגל אלקטרוני
[ממוזער|שמאל|250px|[לוח ניסויים (מטריצה) ועליו מעגל חשמלי]]

**אֵלֶקְטְרוֹנִיקָה** היא ענף של הנדסת חשמל העוסק בתכנון מעגלים חשמליים המווסתים את תנועתם של אלקטרונים באמצעות רכיבים שונים. בהשוואה להנדסת חשמל שעוסקת במעבר של אלקטרונים במוליכים האלקטרוניקה עוסקת במעבר שלהם בחומרים שאינם מוליכים או שהם מוליכים למחצה. ראשיתה של האלקטרוניקה הייתה בהמצאת שפופרת הריק ויישומה במקלטי רדיו. החלפת השפופרת ברכיבים מוליכים למחצה (semiconductors), השימוש במעגלים מודפסים ובמעגלים משולבים, פרצו את הדרך ליישומה של האלקטרוניקה בכל תחומי החיים, וזאת בזכות המזעור ועלות הייצור הנמוכה של הרכיבים.

## התקנים ורכיבים אלקטרוניים

ממוזער|250px|בדיקה של ציוד אלקטרוני

רכיב אלקטרוני הוא כל חלק פיזי של מערכת אלקטרונית אשר משפיע על אלקטרונים או השדות הקשורים להם ומממש תפקיד מסוים באותה מערכת. לרוב רכיב מתוכנן כך שיהיה ניתן לחבר אותו לרכיבים אחרים ובדרך כלל הוא מולחם או מודפס במעגל מודפס
(PCB), כדי ליצור מעגל אלקטרוני עם פונקציה מסוימת (למשל של מגבר, מקלט רדיו, או מתנד). רכיבים יכולים להארז בגפם או בקבוצות יותר גדולות כמו מעגלים משולבים. רכיבים אלקטרוניים נפוצים הם קבל, נגד, דיודה, טרנזיסטור וכו'.

## סוגי מעגלים
### מעגלים אנלוגים

[שמאל|ממוזער|250px|[מעגל מודפס]]
רוב המכשירים האלקטרוניים האנלוגיים, כגון מקלטי רדיו, מורכבים מכמה סוגים בסיסיים של מעגלים אנלוגיים בהם נעשה שימוש בטווח רציף של מתחים לעומת רמות בדידות שבהן נעשה שימוש במעגל הספרתי (דיגיטלי).

נכון לימינו המספר השונה של מעגלים אנלוגיים הוא גדול, בעיקר משום ש'מעגל' יכול להיות עשוי מרכיב בודד ואף ייתכן שהוא יהיה בנוי ממערכת של אלפי רכיבים. מעגלים אנלוגיים לפעמים נקראים מעגלים ליניאריים, למרות שנעשה שימוש בתופעות לא-ליניאריות ברכיבים אנלוגיים רבים כגון ערבלים, מאפננים ועוד.

כיום חלק מהמעגלים האנלוגיים יכולים להשתמש במעגלים ספרתיים ובמעבדים המבצעים עיבוד אותות ספרתי לצורך שיפור ביצועיו של המעגל. סוג זה של מעגלים נקרא בדרך כלל בשם "אות מעורבב" או "mixed signal".

לעיתים קשה להבדיל בין מעגל אנלוגי למעגל ספרתי מאחר ששני סוגי המעגלים כוללים אלמנטים ליניאריים ולא-ליניאריים. דוגמה לכך הוא משוון, המקבל טווח רציף של מתחים ומוציא שתי רמות של מתחים בלבד, כמו מעגל ספרתי. באופן דומה טרנזיסטור במצב רוויה ומגבר יכולים להיחשב כמתג עם שני ערכים במוצא.

ממוזער|מעגלים משולבים

### מעגלים ספרתיים

מעגלים ספרתיים (הנקראים גם לוגיים) הם מעגלים אלקטרוניים המבוססים על ערכים בדידים של רמות מתחים. הם לרוב הייצוג הפיסי של אלגברה בוליאנית והן הבסיס של כל המחשבים הספרתים. רוב המעגלים הספרתיים עושים שימוש בשתי רמות מתח המכונות רמה "נמוכה" (0) ו "גבוהה" (1). לעיתים קרובות "נמוך" יהיה ליד אפס וולט ו "גבוהה" תהיה ברמה גבוהה יותר בהתאם לאספקת המתח למערכת, למשל חמישה וולט.

מחשבים, שעונים אלקטרוניים ורכיבים לוגיים מתוכנתים בנויים ממעגלים ספרתיים.

אבות הבניין של מעגלים ספרתיים:
* שער לוגי
* מכפיל בינארי
* דלגלג
* מונה
* אוגר
* מרבב

התקנים משולבים:
* מעבדים
* מיקרו-בקרים
* ASIC
* מעבדי אות ספרתיים (DSP)
* FPGA

## ענפים מסחריים עיקריים
* אלקטרוניקה ביתית
* אלקטרוניקה רפואית
* אלקטרוניקה צבאית
* ננואלקטרוניקה

## ראו גם
* אלקטרוניקה תקבילית
* מעגל אלקטרוני דיגיטלי
*מעגל משולב

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:הנדסת חשמל
רשומה (אחסון נתונים)

באחסון נתונים במחשב, **רשומה** היא יחידה בסיסית, המורכבת ממספר שדות בעלי קשר הדוק ביניהם.

בקובץ למושג "רשומה" משמעות טכנית: רשומה היא היחידה הנקראת או נכתבת על ידי מערכת ההפעלה בעת ביצוע פעולת קלט/פלט. רשומה כזו קרויה **רשומה פיזית**, כדי להבדילה מ**רשומה לוגית** הכוללת לעיתים רשומות פיזיות אחדות בעלות קשר הדוק ביניהן.

במסד נתונים רשומה היא מכלול השדות המרכיבים פריט מידע מסוים. שדות אלה עשויים להימצא ברשומות פיזיות רבות, בהתאם למבנהו של מסד הנתונים, אבל מבחינת המשתמש הם מהווים רשומה אחת. רשומה במסד נתונים טבלאי מורכבת משורות בטבלאות אחדות, המקושרות באמצעות מפתח ראשי משותף.

לדוגמה, במרשם התושבים רשומת תושב תכלול את מספר הזהות שלו, שמו הפרטי, שם משפחתו, כתובתו, מספרי הזהות של הוריו, בן זוגו וילדיו, ונתונים נוספים אודותיו.

## ראו גם
* טיפוס נתונים#רשומה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אחסון נתונים
וילהלם גרים

**וילהלם קארל גרים** (בגרמנית: **Wilhelm Carl Grimm**;י 24 בפברואר 1786 – 16 בדצמבר 1859) היה סופר גרמני, אחיו הצעיר של יעקוב גרים, הזכורים בתור הצמד **[[האחים גרים]]**.

הוציא בשנת 1825 מהדורה מצומצמת למעשיות אלו בשם **המהדורה הקטנה**, וזאת עקב הביקורות הקשות לגבי המהדורות הרגילות.

ספרים נוספים שהוציא: "**סיפורי גיבורים גרמנים**" (1829), "**שירת רולאנד**" (1838) ו"**כור הזהב**" (1840).
בשנת 1835 התמנה לפרופסור באוניברסיטת גטינגן.

וילהלם גרים נולד בהנאו במדינת הסן בגרמניה ובשנת 1803 הוא החל ללמוד משפטים באוניברסיטת מרבורג, שנה לאחר שאחיו יאקוב החל ללמוד שם. כל חייהם של שני האחים עברו ביחד. בימי הלימודים, הם חלקו מיטה ושולחן יחדיו. כתלמידים, היה להם שתי מיטות ושני שולחנות באותו חדר. הם תמיד חיו תחת קורת גג אחת, וחלקו את ספריהם ורכושם. 
בשנת 1825 נשא וילהלם לאישה בת של רוקח בשם הנרייט דורותי ווילד בגיל 39. נישואיו של וילהלם לא הפריעו בשום דרך להרמוניה של האחים. לווילהלם והנרייט היו ארבעה ילדים: יאקוב גרים (3 באפריל 1826 - 15 בדצמבר 1826), הרמן פרדריך גרים (6 בינואר 1828 - 16 ביוני 1901), רודולף ג'ורג' גרים (31 במרץ 1830 - 13 בנובמבר 1889), וברברה אוגוסט לואיס פאולין מרי (21 באוגוסט 1832 - 9 בפברואר 1919).
וילהלם גרים מת בברלין עקב זיהום בגיל 73.

בשנת 2005 יצא סרט פנטזיה המבוסס של דמותו ודמות אחיו בשם האחים גרים למבוגרים בלבד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ממוזער|250px|וילהלם גרים ב-1847|ימין
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנתרופולוגים גרמנים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים גרמנים
קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:אמני הרומנטיקה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1786
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1859
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
מופע

ממוזער|שמאל|300px|תנועה הרמונית פשוטה; ''A'' המשרעת ''T'' המחזור
**מופע** (או **פאזה**) הוא מושג שמתאר את מצבה הרגעי של תופעה מחזורית.

המופע משמש לתיאור תופעות בתחומי מדע רבים: אופטיקה, אלקטרומגנטיות, הנדסת חשמל, אקוסטיקה, מכניקה ועוד. תופעות מחזוריות מתוארות לרוב באמצעות גלים. המופע הוא המקום במחזור שבו הגל נמצא במצב מסוים.

## תיאור מתמטי
התופעה המחזורית הפשוטה ביותר היא מתנד הרמוני פשוט, והיא מתוארת על ידי גל סינוסואידי בנקודה קבועה במרחב. ניתן לייצג כל פונקציה מחזורית כסכום של גלים סינוסואידיים באמצעות טור פורייה. התיאור המתמטי של גל סינוסואידי כתלות בזמן הוא: x(t) = A\sin(2 \pi f t + \phi)\,

כאשר A\, היא משרעת התנודות, t\, הוא הזמן, ו-f\, תדירות התנודות (ההופכי שלה הוא זמן המחזור: T=1/f). הזווית שעליה מופעלת פונקציית הסינוס, 2 \pi f t + \phi\,, מודולו 2\pi, נקראת המופע והיא נמדדת במעלות או ברדיאנים. המחזור של פונקציית הסינוס הוא 2\pi, ולכן היחס בין המופע לבין 2\pi הוא החלק היחסי של המחזור בו נמצא הסינוס.

\phi הוא **המופע ההתחלתי** – המופע בזמן t=0, והוא נקבע באופן יחיד על ידי \! x(t=0). המופע ההתחלתי אנלוגי לזווית ההתחלתית בתנועה מעגלית קצובה. במסה המחוברת לקפיץ, למשל, המופע ההתחלתי נקבע על ידי ההעתק ההתחלתי של המסה.

המופע ההתחלתי שקול להשהייה בזמן של הגל x(t) = A\sin(2 \pi f t)\,:

x(t - \begin{matrix} \frac{1}{4} \end{matrix}T) = A\sin(2 \pi f (t - \begin{matrix} \frac{1}{4} \end{matrix}T)) = A\sin(2 \pi f t - \begin{matrix}\frac{\pi }{2} \end{matrix})\,

כלומר מופע התחלתי של -\frac{\pi}{2}=-\frac{2 \pi}{4} שקול להשהייה ברבע זמן מחזור.

## הפרש מופע
ממוזער|שמאל
ממוזער|שמאל|גלים עם מופע התחלתי זהה – גלים בפאזה
ממוזער|שמאל|גלים בעלי הפרשי מופע – גלים שאינם בפאזה
**הפרש המופע** של שני גלים סינוסואידיים בעלי אותה תדירות הוא ההפרש בין המופעים ההתחלתיים שלהם, או ההפרש בין הזויות שבהן שתי הפונקציות מקבלות את אותו הערך ואת אותו השיפוע.

שני גלים הם בפאזה אם הפרש המופע שלהם הוא אפס ובאנטי-פאזה אם הפרש המופע שלהם הוא 180 מעלות. מזהויות טריגונומטריות נובע שהסכום של שני גלים סינוסואידיים בעלי אותה משרעת ותדירות ובעלי הפרש מופע הוא גל סינוסואידי באותה התדירות, שהמשרעת והמופע ההתחלתי שלו נקבעים על ידי הפרש המופע בלבד:

A\sin(2 \pi f t + \phi_1) + A\sin(2 \pi f t + \phi_2) = 2A \cos(\frac{\phi_2-\phi_1}{2})\sin(2 \pi f t + \frac{\phi_1+\phi_2}{2})

ניתן לראות שהתאבכות בונה מתרחשת כאשר הגלים הם בפאזה – במקרה כזה המשרעת של הסכום היא פעמיים המשרעת A. התאבכות הורסת מתרחשת כאשר הגלים הם באנטי-פאזה, ובמקרה כזה המשרעת של הסכום היא אפס.

## קוהרנטיות מופע
קוהרנטיות היא תכונה של גלים השומרים על הפרש מופע מוגדר ביניהם לאורך זמן. לשם כך על הגלים להיות בעלי אותה התדירות בדיוק. באופטיקה למשל הגדרת מקור קוהרנטי בזמן הוא מקור אשר מקרין גלים שכולם באותה תדירות ובאותו מופע התחלתי או שהפרש המופע ביניהם קבוע. זאת בניגוד למקור לא קוהרנטי שבו הפרש המופע בין הגלים הוא אקראי.

## ראו גם
* גל
* קוהרנטיות
* התאבכות
* רעש מופע

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גלים
פטר מינואי

**פטר מינוּאי** (**Peter Minuit**; 1580–1638) היה הולנדי שניהל חברות קולוניאליות ביבשת אמריקה.

## ביוגרפיה

מינואי נולד בעיר וזל היום בשטח גרמניה.

נשלח על ידי חברת הודו המערבית ההולנדית לנהל את נכסיה ביבשת אמריקה, ומונה על ידה כמנכ"ל הולנד החדשה במסגרת זו הוא קנה בשנת 1626 את האי מנהטן מידי הילידים המקומיים תמורת מוצרים בשווי 60 גילדן הולנדי (24 דולר של ארצות הברית באותו זמן). הוא הקים שם את ניו אמסטרדם, שלימים הפכה לעיר ניו יורק. הוא פוטר מן החברה בשנת 1631, ואז נכנס למשא ומתן עם השוודים, כדי לגלות קולוניות חדשות. ב-20 בנובמבר 1637 הפליג מנמל גטנבורג עם משלחת שוודית ליבשת אמריקה, כדי לגלות את שוודיה החדשה.

הוא נפטר בשנת 1638 בסערת הוריקן באיים הקריביים באי סנט כריסטופר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אדמירלים הולנדים
קטגוריה:ילידי 1580
קטגוריה:נפטרים ב-1638
שדה (פיזיקה)

ממוזער|איור שמדמה שדה וקטורי – לכל נקודה מותאם וקטור. אפשר לחשוב על זה כשדה המהירויות של האוויר בהוריקן – בכל נקודה מצוירת מהירות האוויר, בחוץ הוא חזק וקרוב למרכז הוא חלש.
**שָׂדֶה** בפיזיקה הוא כמות פיזיקלית שיש לה ערך מסוים בכל מקום ומקום במרחב ובזמן, או לחלופין התאמה (במינוח מתמטי, פונקציה) של בין כל נקודה במרחב-זמן למספר(/וקטור/טנזור). לדוגמה, הטמפרטורה היא שדה משום שלכל נקודה במרחב מותאם מספר – הטמפרטורה שלה בזמן נתון. שדה הוא מונח כללי הכולל סוגים רבים של פונקציות.

שדה יכול להיות בעל ממד אחד, ואז יכונה השדה שדה סקלרי - כזה שמתואר על ידי מספר יחיד (סקלר), כמו בדוגמה לעיל של שדה הטמפרוטורה. שדה יכול להיות גם רב ממדי ומיוצג על ידי וקטור (ואז יכונה שדה וקטורי), לדוגמה השדה האלקטרומגנטי שבכל נקודה יש לו גם ערך מגנטי וגם ערך חשמלי; או מיוצג על ידי טנזור; או אפילו מבנה מתמטי מורכב יותר, לדוגמה הכבידה שמתוארת על ידי טנזור המטריקה בכל נקודה ונקודה.
לעיתים נהוג לקרוא לשדה סקלרי פוטנציאל בגלל האנלוגיה לפוטנציאל חשמלי, ואילו לשדה וקטורי נהוג לקרוא לעיתים שדה כוח או סתם "שדה".

דוגמאות לשדות:
* שדה-כוח הוא שדה אשר מבטא את הכוח בין שני גופים, לדוגמה:
** שדה אלקטרומגנטי שהוא שילוב של
*** שדה מגנטי (וקטורי)
*** שדה חשמלי (וקטורי)
** שדה כבידה (וקטורי במכניקה הקלאסית וטנזורי במקרה הכללי בתורת היחסות הכללית)
* שדה טמפרטורה (סקלרי)
* שדה בתורת השדות הקוונטית הוא הכללה של חלקיק ושל גל יחד עם תורת היחסות הפרטית, ולכן הוא פונקציה מהמרחב הארבעה ממדי אל מרחב מורכב יותר, התלוי בסוג השדה. בתורה זו קיימים סוגים שונים של שדות, והחלקיקים נתפסים כעירורים של שדות.
* שדה היגס (סקלרי) שעירורים בו ניצפו לראשונה ב-2012, כחמישים שנים לאחר שתואר. 

## ראו גם
* שטף

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גדלים פיזיקליים
פרדוקס הערמה

שמאל|ממוזער|250px|מה יהפוך את המצבור (מימין) לערמה (משמאל)?
**פרדוקס הערמה** הוא פרדוקס המייצג משפחה של פרדוקסים העוסקים בגבולות ועמימות, לרוב של השפה. משפחה זו מכונה **פרדוקסים סוריטיים**, על שם הפרדוקס המקורי שנקרא ביוונית "פרדוקס סוֹרִיטֶס" ("סורוס" ביוונית היא ערמה). פרדוקסים אלה עוסקים במתח שבין תיאורים הנתפסים לכאורה כברורים ומדויקים, לבין ניסיונות לכמת אותם לכדי מונחים מספריים ברורים. השאלה שניצבת במרכזו של פרדוקס הערמה היא "כמה גרגרים צריכים להיות בערמה כדי שתיחשב ערמה?". מחד נדמה שיש הסכמה כללית שגרגר חול אחד אינו נחשב ערמה, ומאידך כמות מסוימת של גרגרים כן נחשבת לערמה לכל הדעות. אם כן מהו המספר המדויק שעד אליו אוסף הגרגרים אינו נחשב ערמה, וממנו והלאה כן? נדמה שלא ניתן לתת על כך תשובה חד משמעית.

ניתן לתאר את הפרדוקס כמבוסס על שתי ההנחות הבאות:
# גרגר חול אחד אינו ערמה.
# אם מצבור של גרגרי חול אינו ערמה, הוספת גרגר אחד לא תהפוך אותו לערמה.

אינדוקציה מתמטית מסיקה מן ההנחות האלה את הטענה המופרכת בעליל, שלא קיימות ערימות חול בעולם. כלומר, שכל אוסף סופי של גרגרי חול אינו מהווה ערמה. הרי עבור המקרה N=1, כלומר גרגר חול אחד, הטענה נובעת מההנחה הראשונה. ואם הטענה נכונה עבור N כלשהו, מההנחה השנייה נובע כי גם N+1 גרגרים אינם מהווים ערמה. כלומר אין ערימות חול בעולם.

הפרדוקס מדגים את העמימות המובנית של השפה האנושית. המונח "ערמה" אינו מבוסס על הגדרה החלטית ומדויקת, כי אם על מושג שתפיסתו היא מעורפלת וגמישה. יש שיאמרו שאין כלל מקום להפעיל על מונח לשוני זה כלים לוגיים פורמליים מהסוג שהודגם כאן.

ניתן להשאיל את הפרדוקס על מגוון של מונחים לשוניים. למשל מאיזה גובה בדיוק אדם נחשב "גבוה"? או מאיזה אורך גל, ייחשב הצבע לאדום? וכדומה. ניתן גם להפעיל אותו על שאלות מוסריות, כמו כמה אסירים יש לשחרר כדי להציל חיים של חף מפשע? איזו הסתברות מספיקה כדי להרשיע אדם בפלילים?

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* מריוס כהן, "פרדוקס הערמה", באתר הידען, 1 באוגוסט 2008 (פורסם במקור בגיליון גליליאו מספר 116 מאפריל 2008).
* 
* 

ערמה
סקאלה לוגריתמית

**[[סקאלה]] לוגריתמית** היא דרך נוחה להצגת נתונים מספריים, המשתרעים על-פני טווח רחב מאוד של ערכים, שעל כן קיים קושי להציגם בצורתם הרגילה, בפרט בהצגה גרפית, אך גם בהצגה מספרית. בסקאלה לוגריתמית מוצג הלוגריתם של הנתון (לפי בסיס מסוים). 

בסקאלה לוגריתמית בבסיס עשר, טווח המספרים בין 0 ל־10 יבטא טווח מספרים שבין 1 ל־ 10 מיליארד, כאשר כל יחידה היא מכפלה בעשר של היחידה הקודמת. וכך רעידת אדמה במגניטודה 6 בסולם מגניטודה לפי מומנט תהיה חזקה פי 10 מרעידת אדמה בעוצמה 5. ואילו רעידת אדמה בעוצמה 5.5 תהיה חזקה פי 3.162 לערך (\sqrt{10}) מרעידה בעוצמה 5.

## דוגמאות
ניסיון להציג את עלייתו של מדד המחירים לצרכן בישראל בעשור 1975-1985, שבו עלו המחירים פי 4,000 בערך, מגלה שאם נשתמש בסקאלה רגילה, ונציג בגרף את המדד בתחילת התקופה בקו שגובהו מילימטר אחד, יגיע גובהו של הקו שבסוף התקופה לארבעה מטרים. קשה להציג גרף כזה על דף נייר. מעבר לגרף בסקאלה לוגריתמית יביא לכך שאם המדד בתחילת התקופה מיוצג בקו שגובהו מילימטר אחד, הרי הקו בסוף התקופה מצריך קו שגובהו פחות מחמישה סנטימטר, כך שאין כל קושי להציג גרף זה.

הדבר בולט עוד יותר ברעידת אדמה, מכיוון שעוצמתה של רעידת האדמה החזקה ביותר שנמדדה (9.5 בסולם מגניטודה לפי מומנט) גדולה פי 1,600,000,000 מזו של הרעידה החלשה ביותר שניתן למדוד. הצגה של רעידה מסוימת כרעידה בעוצמה של 10,345,080 בסולם כלשהו הייתה חסרת משמעות ולכן משתמשים בסקאלה לוגרתמית.

השימוש בסקאלה לוגריתמית עלול להרתיע, משום שנדרשת מיומנות מסוימת כדי להבין את המידע המוצג באמצעותה. גרף ישר בסקאלה לוגריתמית, למשל, פירושו גידול של הנתונים בטור גאומטרי. עם זאת מידע מסוגים שונים מסופק בסקאלה לוגריתמית, מבלי שרוב הציבור יהיה מודע לכך.
* **[[סולם ריכטר]]** וסולם מגניטודה לפי מומנט למדידת גודלן של רעידות אדמה.
* מדד **[[pH]]** למדידת חומציות של תמיסה. 
### ביטוי פיזיולוגי
על פי חוק ובר-פכנר התלות בין התפיסה לגירוי היא לוגריתמית, כלומר: אם הגירוי משתנה בטור גאומטרי, תשתנה התפיסה שלו בטור חשבוני. הניסוי של ובר עסק בגירוי של משקל המוחזק ביד אך החוק נכון גם עבור גירויים אחרים, כגון בהירות או תדירות צליל. כתוצאה מהתלות הלוגריתמית נוח להציג גירויים כאלו על ידי סקאלה לוגריתמית. 

* **[[דציבל]]**, למדידת עוצמת הצליל שהאוזן האנושית קולטת. 
* **[[עוצמת הארה|בהירות כוכבים]]**,  עקב הדרך שבה פועל חוש הראייה. סקאלת הבהירות היא סקאלה לוגריתמית הפוכה, כך שערך הבהירות יורד ככל שמקור האור בהיר יותר. 
* **[[כוונון מושווה]]** ותווי המוזיקה, עקב הדרך שבה פועל חוש השמיעה.

## ראו גם
* סקאלה ליניארית
*קנה מידה

## קישורים חיצוניים

* Powers of 10,  הצגה של היקום בסקאלה לוגריתמית, מהגלקסיות ועד לגרעין האטום.
* Cosmic Zoom, הצגה של היקום בסקאלה לוגריתמית.

## הערות שוליים

קטגוריה:לוגריתמים
אירידיום

**אירידיום** (**Iridium**) הוא יסוד כימי ממשפחת מתכות המעבר שסמלו הכימי Ir ומספרו האטומי 77.

## תכונות
אירידיום הוא מתכת מקבוצת הפלטינה, שצבעה לבן, קשה במיוחד המזכירה את פלטינה. אירידיום הוא המתכת העמידה ביותר בפני קורוזיה, בנוסף לכך הוא לא נתקף על ידי חומצות או על ידי מי מלך. החומרים שיכולים לתקוף אירידיום מתכתי הם מלחים מותכים כמו NaCl או NaCN.

אירידיום הוא היסוד בעל צפיפות החומר השנייה הכי גבוהה (22.56 גרם / סמ"ק). היסוד היחיד שצפוף יותר הוא אוסמיום.

## צורה בטבע

בטבע, אירידיום מופיע לרוב בקרבת מרבצי יסודות מקבוצת הפלטינה והוא מופק מסחרית כתוצר לוואי של כריית ניקל. 
אירידיום הוא יסוד נדיר בכדור הארץ, אך הוא נפוץ למדי במטאוריטים. יש הטוענים כי סיבת נדירותו היא בשל נטיתו להתרכב בברזל, וזה האחרון שקע אל ליבת כדור הארץ, בעת היווצרותו.

ריכוז גבוה יחסית של אירידיום אותר במאגר המים הפוסילים בהר הנגב שבמדינת ישראל ויש הרואים בכך תמיכה לתאוריה שלפיה פגע מטאוריט באזור בתקופות עתיקות.

## שימושים
* השימוש העיקרי של אירידיום הוא הקשחת סגסוגות פלטינה.
* ייצור רכיבים העמידים בפני טמפרטורות גבוהות במיוחד.
* לאירידיום שימושים כזרז בריאקציות כימיות.
* מגוון סגסוגות לשימושים שונים.
* ייתכן שימוש באירידיום בטיפול כימותרפי פחות מזיק, מאשר הטיפולים הרגילים.

## היסטוריה
היסוד אירידיום זוהה ב-1803 על ידי סמית'סון טננט בלונדון שבאנגליה יחד עם אוסמיום במשקע כהה של פלטינה גולמית שהומסה במי מלך. שמו של היסוד ניתן לו על שם Ιρισ (איריס), המילה היוונית לקשת בענן ושם אלת הקשת היוונית, כיוון שלרבים ממלחיו צבעים עזים.

רמות חריגות של אירידיום, הנדיר בכדור הארץ אך נפוץ יותר במטאורים, בסלעי גבול K-T (שכבת הסלעים שבין סלעי הקרטיקון לסלעי השלישון) גרמו להעלאת ההשערה שההכחדה הגדולה בסוף הקרטיקון (שסימנה את סוף המזוזואיקון) נגרמה עקב פגיעת מטאור בכדור הארץ ולאישושה. כיום, תאוריית המטאור היא אחד ההסברים המקובלים להכחדת הדינוזאורים.

בשנת 1889 שימש מוט שעשוי מסגסוגת 90% פלטינה ו-10% אירידיום כמדד בינלאומי ליחידות מטר וקילוגרם.

מיזם הטלפונים הלוויני "אירידיום " נקרא כך מכיוון שבהתחלה רצו להתבסס על 77 לוויינים, כמספר האטומי של אירידיום.

## אמצעי זהירות

אירידיום מתכתי אינו חומר מסוכן, אך תרכובותיו עלולות להיות רעילות.

## קישורים חיצוניים

* עדנה לבל, אירידיום.
* אירידיום ב-Webelements (אנגלית)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות יקרות
קטגוריה:מתכות מעבר
נשר דרומי

שמאל|ממוזער|נשרי רופל באכילה
ממוזער|ביצה של הנשר רופל

**נשר דרומי** הקרוי גם **נשר רופל** (שם מדעי: *Gyps ruppellii*) הוא מין בסוג נשר. הנשר הדרומי נפוץ במרכז אפריקה, כולל אתיופיה, סודאן, טנזניה וגינאה. שמו המדעי של הנשר הוא על שמו של אדוארד רופל, זואולוג וחוקר גרמני בן המאה ה-19.

הם מסוגלים לעוף במהירות של עד 35 קמ"ש ועשויים לעוף עד 150 ק"מ מאתר הקינון כדי למצוא מזון. הנשר הדרומי יכול לעוף לגובה רב, כשגובה של 6,000 מטר (20,000 רגל) הוא גובה רגיל למדי בעבורו, ובאירוע יוצא דופן שאירע ב-29 בנובמבר 1973 אף התנגש נשר דרומי במטוס מסחרי שטס מעל חוף השנהב ברום של 11,300 מטרים (37,000 רגל).

נשר זה נמצא בסכנת הכחדה חמורה עקב אובדן בתי גידול והרעלה כתוצאה מתרופה שניתנת לבעלי החיים שאת נבלותיהם אוכלים הנשרים.

## בישראל
ב-5 במאי 2014 נצפה בפעם הראשונה הנשר הדרומי בישראל, בגבעות גד. חודשיים וחצי לאחר מכן נצפה פרט שני. ב-19 במאי 2021 נצפה בפעם השלישית בישראל הנשר הדרומי, בקומה ה-43 במגדל בתל אביב הנמצא בשיפוץ. פקחי רשות הטבע והגנים הגיעו למקום והבחינו שהוא נמצא במצב לא טוב וכן זקוק לטיפול. הפקחים אספו אותו לבדיקה וטיפול בבית חולים לחיות בר, אך הנשר מת באותו היום. השערת המטפלים הייתה שמותו נגרם בשל תשישות או כתוצאה מהתנגשות במגדל, ונבדק גם חשד להרעלה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נשר
קטגוריה:אתיופיה: עופות
קטגוריה:סודאן: עופות
קטגוריה:טנזניה: עופות
קטגוריה:עופות שמזדמנים לישראל
קטגוריה:עופות הסוואנה האפריקנית
טיטאן (ירח)

**טיטאן** הוא הירח הגדול ביותר של כוכב הלכת שבתאי. הוא הירח השני בגודלו מבחינת קוטר בכל מערכת השמש (אחרי גנימד, הגדול בירחי צדק), וקוטרו גדול אף יותר מזה של כוכב הלכת חמה. הוא התגלה ב־25 במרץ 1655 על ידי האסטרונום ההולנדי כריסטיאן הויגנס, אשר קרא לו בפשטות "ירחו של שבתאי" (שכן היה הראשון שנמצא). מאוחר יותר נמצאו עוד ארבעה ירחים על ידי ג'ובאני דומניקו קאסיני, והוא כינה אותם "ירחיו של לואי", על שם לואי הארבעה עשר. אסטרונומים רבים מאותה תקופה קראו לירחים **שבתאי 1** עד **שבתאי 5**.

ג'ון הרשל טבע את שמות הירחים, במאמרו משנת 1847, "תוצאותיהן של תצפיות אסטרונומיות שבוצעו בכף התקווה הטובה", כשמותיהם של הטיטאנים, לפי המיתולוגיה היוונית.

נכון ל־2019 נתגלו 82 ירחים, כולל טיטאן, סביב שבתאי, אולם נכון ל-2026 יש לכוכב הלכת שבתאי למעלה מ-270 ירחים (מספר הירחים הגדול ביותר מבין כל כוכבי הלכת במערכת השמש).

## מידע כללי
טיטאן הוא ירח קר, אפל ואפוף ערפל ואבק. הוא הירח השני בגודלו במערכת השמש, אחרי גנימד, ירחו של צדק. הוא גדול יותר מכוכב הלכת כוכב חמה וקוטרו שווה כמעט למחצית קוטרו של כדור הארץ. הוא ידוע גם זה כמה עשרות שנים כירח היחיד במערכת השמש המכיל אטמוספירה. האטמוספירה שלו מורכבת מ־94% חנקן ו־6% מתאן. בטיטאן קיימים רבים מחומרי הגלם של החיים, כולל חנקן, פחמן ומים, אך במרחק 1.4 מיליארד ק"מ מהשמש, נעולים מרבית המים בטיטאן, אם לא כולם, בקרח, כך שהגשם היורד במקומות שונים על פני הירח עשוי ברובו ממתאן. המתאן משמש גם מרכיב חשוב בתרכובות אורגניות אחרות.

טיטאן מקבל רק כאחוז אחד מאנרגיית השמש, לעומת כדור הארץ, ולכן הטמפרטורות הממוצעות בו הן מינוס 180 מעלות צלזיוס.

טיטאן הולך ותופס לו מקום של כבוד ברשימת האתרים לחיפוש אחר חיים חוצניים. בדומה לירחו של צדק, אירופה, עשוי טיטאן להסתיר בחובו, מתחת לשכבת הקרח שעל פניו, שכבה תת־קרחית של מים זורמים.

פני השטח קרים מדי למים זורמים, שהם הדבר הדרוש ביותר לחיים כפי שאנחנו מכירים אותם, אך עמוק מתחת לפני השטח עשוי להיות מספיק חם כדי להמיס את הקרח, ומדענים מצאו על טיטאן מולקולות אורגניות פשוטות, הדומות לאלו של דלק למכוניות. המולקולות הללו רחוקות מאוד מחיים, אך הן צעד ראשון לקראתם.

ב־14 בינואר 2005 נחתה הגשושית הויגנס על פניו של טיטאן ושידרה משם צילומים לכדור הארץ. מניתוח צילומים אלו, עולה שעל פניו של טיטאן מתקיימות תופעות גאולוגיות מסוג דיונות חול שנגרמות באמצעות רוחות, ערוצי נחלים ונהרות עם חלוקי נחל, מקווי אגמים וימות, ובליית סלעים שנגרמות על ידי "מחזור מתאן": המתאן מתאדה מימות מתאן נוזלי, מתעבה לענני מתאן אשר מורידים גשמי מתאן שנקווים למאגרים תת־קרקעיים שפורצים במעיינות וזורמים אל ימות המתאן בנחלים וחוזר חלילה בדומה ל"מחזור המים" על פני כדור הארץ.

ימות המתאן מרוכזות בעיקר בקטבים הקרים יותר, בהם מצב הצבירה הטבעי של המתאן הוא נוזל.

מחקרים מ-2018 מצאו כי על טיטאן מתחוללות סופות אבק. זהו המקום השלישי במערכת השמש שבו זוהתה סופת אבק, אחרי כדור הארץ ומאדים.

## ראו גם
*צוללת לחקר האגמים בטיטאן

## קישורים חיצוניים

*
*
*Titan moon's colossal methane seas מאתר ה־BBC
*
* חלק שני
* 
* 
* 
*
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ירחי שבתאי
BRouter

**BRouter** (נהגה *בי-ראוטר* או *בראוטר*) או **נתב–גשר** הוא מכשיר ברשת מחשבים המשלב בין גשר (**B**ridge) לנתב (**Router**).

BRouter מחבר שתי רשתות מקומיות (כאשר כל אחת היא מתחם התנגשות נפרד, אך שתיהן ביחד מהוות את אותו מתחם שידור) אל רשת אזורית אחת או יותר (ובדרך כלל אל האינטרנט). ה־BRouter מנהל רישום של כתובות ה־MAC של רכיבי התקשורת בשתי הרשתות המקומיות המחוברות אליו, ומחבר ביניהן כמו גשר. כמו כן ה־BRouter יוגדר להיות השער (Default Gateway) של הרשתות המקומיות, כאשר מגיעה אליו חבילה הממוענת לכתובת ה־MAC של ה־BRouter (כלומר אל הרשת החיצונית) הוא מעביר אותה אל הרשת האזורית, כאילו היה נתב. מבחינת הרשת האזורית ה־BRouter הוא נתב לכל דבר, וכאשר הוא מקבל חבילה המיועדת לרשת הפנימית (על פי כתובת ה־IP שלה) הוא מעביר אותה אל הרשת המקומית הנכונה על פי כתובת ה־MAC.

BRouter מתפקד בשכבת הרשת של מודל ה־OSI ובשכבת הרשת של מודל ה־TCP/IP וגם בשכבת הקישוריות של מודל ה־OSI ובשכבה הפיזית של מודל ה־TCP/IP.

## ראו גם

*מונחים ברשת מחשבים
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
רכזת

[שמאל|ממוזער|250px|רכזת מתוצרת [אדימקס עם כניסת UPLINK]]
[שמאל|ממוזער|250px|שילוב של רכזת (hub) ומתג (switch) ברשת תקשורת. מחשבים A ו-B נמצאים באותו [מתחם התנגשות, והמחשבים A, B ו-C נמצאים באותו מתחם שידור]]
**רַכֶּזֶת** (גם **מרכזת**; באנגלית: **Hub**) היא רכיב ברשת מחשבים המחבר בין שני מקטעים או יותר של אותה הרשת ומאפשר להגדיל את המרחק בין קצותיה. דהיינו, רכזת היא משחזר בעל יותר משתי כניסות.

הרכזת נכנסת לפעולה כאשר מתקבלת תשדורת באחד מקצותיה, היא מנקה את התשדורת מהפרעות, מחזקת את האות אם יש צורך בכך ולאחר מכן מעבירה אותו הלאה אל כל שאר קצוות הרשת. הרכזת לא מגבילה מתחמי שידור או מתחמי התנגשות. 

רכזת היא רכיב של שכבה הפיזית הן במודל ה־OSI והן במודל ה־TCP/IP. בהיותה בשכבה הפיזית, הרכזת לא מבצעת פעולות מתוחכמות עם חבילות הנתונים שמגיעות, היא לא מנתחת את תוכן החבילות כדי לייעל את שליחתן, והיא איננה מודעת למקור החבילה או ליעדה.

רכזת היא רכיב פשוט יחסית ברשתות תקשורת, אשר לא מנהל את התעבורה העוברת דרכו. כל חבילת נתונים שמגיעה אליו דרך כניסה מסוימת מועברת אל שאר הכניסות של הרכזת. בגלל שהחבילות מגיעות ממקורות שונים שאינם מתואמים, ובגלל שהחבילה מועברת אל שאר הכניסות של הרכזת ללא הבחנה, לא פעם נוצרת התנגשות בין החבילות השונות - עובדה שמפחיתה מיעילות הרשת. הצורך של אמצעים שמחוברים לרכזת לזהות מצבים של התנגשות ולטפל בהם יוצרת הגבלות על כמות הרכזות שאפשר לחבר אחת לשנייה: ברשתות 10BASE-T  ניתן לחבר עד 4 רכזות בין כל 2 תחנות, וברשתות 100BASE-T ניתן לחבר רק 2 רכזות זו לזו בין כל 2 תחנות - ואף זאת מתאפשר רק ברכזות אשר גורמות להשהייה נמוכה. ישנן רכזות אשר מתגברות על מגבלה זו באמצעות כניסה מיוחדת (כניסת UPLINK) שאינה מיועדת לקישור של תחנות אל הרכזת אלא לקישור של הרכזת אל ציוד רשת אחר (ובפרט רכזות אחרות). גם השימוש בכניסה זו לא מונע לחלוטין את בעיית ההתנגשויות, אך משפר במעט את ביצועי הרשת. ככל שהרשת מהירה יותר שב ועולה הסיכוי להתנגשות. על-מנת להתגבר על ההתנגשויות ולהגיע לביצועי רשת טובים יש צורך במתג.

רכזות רבות מסוגלות לזהות בעיות נפוצות, כגון ריבוי התנגשויות בכניסה מסוימת, ולנתק זמנית את הכניסה הזו משאר הכניסות. יכולת זו מונעת מתחנות את היכולת לשתק את כלל מתחם ההתנגשות, ומהווה יתרון בהשוואה לטופולוגיית רשת מסוג אפיק (כגון 10BASE-2).  יתרון נוסף, אך פחות שימושי, הוא חיווי באמצעות נורות לד על הפעילות בכל כניסה. בניסיון לאתר פעילות חריגה של כניסה מסוימת ניתן להיעזר בנורות אלו על-מנת לאתר את הכניסה הבעייתית ולנתק אותה באופן ידני מהרכזת.

רכזות יכולות לשמש גם כחלופה לשיקוף פורטים, לעבודה עם רחרחן, ולרשתות בהן רוב התעבורה היא שידור הנובע ממקור יחיד אל שאר התחנות שמחוברות לרכזת.

## ראו גם
* נתב
* מונחים ברשת מחשבים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:חומרה
קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
משחזר

שמאל|ממוזער|250px|איור המדגים משחזר אלחוטי
**משחזר** (באנגלית: **Repeater**) הוא רכיב אלקטרוני המחבר בין שני מקטעים של אותה רשת תקשורת, ומאפשר להגדיל את המרחק בין שני קצותיה. המשחזר נכנס לפעולה כאשר מתקבלת תשדורת באחד מקצותיו, הוא מנקה את התשדורת מהפרעות, מגביר את האות אם יש צורך בכך, ומעביר אותו הלאה אל הקצה השני. משחזר לא מגביל מתחמי שידור או מתחמי התנגשות. לכל מדיית תקשורת מותאם משחזר ייחודי, וקיימים רכיבים עבור כל סוגי המדיות, ובין השאר עבור כבלים מוצלבים, סיבים אופטיים ואף לתקשורת אלחוטית.

משחזר של רשת מחשבים מתפקד בשכבה הפיזית של מודל ה-OSI ובשכבה הפיזית של מודל TCP/IP.

## ראו גם
* תקשורת מחשבים – מונחים
* רכזת
* ממסר רדיו

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
גשר (רשת)

**גשר** (Bridge) הוא רכיב ברשת מחשבים המאפשר שליטה על התעבורה ברשת בהתבסס על כתובות MAC, ומחבר בין שני חלקים של הרשת, כאשר כל אחד מהם הוא מתחם התנגשות (collision domain) נפרד, אך שניהם מהווים מתחם שידור (Broadcast domain) אחד.

## אופן הפעולה
גשר "לומד" את כתובות ה-MAC של הרכיבים המחוברים לכל אחד ממקטעי הרשת המחוברים אליו על ידי כתובת ה-MAC של המקור בחבילות המידע המגיעות אליו. כאשר חבילה מגיעה אל הגשר הוא בודק מה היא כתובת ה-MAC אליה מיועדת החבילה: כשהכתובת MAC של היעד מוכרת לגשר, במידה וכתובת היעד נמצאת באותו מקטע ממנו היא הגיעה (אותו המקטע של השולח), הגשר לא יעביר אותה הלאה, אך כאשר הכתובת נמצאת במקטע האחר, הגשר יעביר אותה הלאה. במקרים בהם הגשר לא מכיר את כתובת ה-MAC של היעד, הוא יעביר הלאה את החבילה. 

גשר מתפקד בשכבת הקו של מודל ה-OSI ובשכבת הקשר של מודל TCP/IP.

## ראו גם
* מונחים ברשת מחשבים
* מתג
* BRouter

קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
שנת אור

**שנת אור** היא יחידת מידה לאורך המשמשת באסטרונומיה לחישוב מרחקים בין גרמי שמים ברחבי היקום (לדוגמה, המרחק בין מערכת השמש למערכת הכוכבים הקרובה ביותר - אלפא קנטאורי, הוא כ-4.37 שנות אור). שנת אור אחת שווה למרחק שהאור עובר בריק (ואקום) במשך שנה יוליאנית, שהיא בדיוק 365.25 ימים של 24 שעות.

## ערך מספרי
בהתאם למהירות האור בריק, שהיא 299,792,458 מטרים לשנייה, שנת אור שווה:
* 9,460,730,472,580.8 קילומטר (שהם בקירוב 1013 קילומטרים או 1016 מטרים, שהם מעל 9 טריליון קילומטר)
* 5,878,625,373,183.61 מיל בינלאומי
* 63,241.077 יחידות אסטרונומיות (פעמים רבות מעדיפים להשתמש בקירוב 63,240 יחידות אסטרונומיות)
* 0.306601394 פארסק

## ערכים אחרים
האורך המדויק של שנת אור תלוי בהגדרת המונח "שנה". האיגוד האסטרונומי הבינלאומי ממליץ על ההגדרה המופיעה לעיל, שבה שנה היא 365.25 ימים של 24 שעות בדיוק כל אחד. יש שמשתמשים בהגדרה שונה מעט של "שנה", ומגיעים לפיכך לשנת אור אחרת
.

יחידות מידה קצרות יותר, הנקבעות באופן דומה הן: **דקת אור** - 17,987,547,480 מטר ו**שניית אור** - 299,792,458 מטר. כיוון שליחידת הזמן "שנייה" יש הגדרה מדעית מדויקת מוסכמת (מאז 1967) (כל 9,192,631,770 תדירויות רטט בין רמות האנרגיה של צסיום 133 הן שנייה אחת), אין מחלוקת לגבי הגדרתה של יחידת האורך "שניית אור".

## היסטוריה
השימוש המתועד הראשון ביחידה זו נעשה על ידי פרידריך בסל בשנת 1838. בסל מדד בשנה זו את המרחק לכוכב 61 בברבור בשיטת ההיסט על בסיס קוטר המסלול של כדור הארץ סביב השמש. על פי מדידה זו, גילה בסל כי מרחקו של 61 בברבור הוא פי 330,000 מקוטר המסלול, כלומר 660,000 יחידות אסטרונומיות. בסל החליט כי יש צורך ביחידת מרחק נוחה יותר עבור מרחקים בין כוכביים ובחר במרחק אותו עובר האור בשנה. מהירות האור בתקופתו של בסל הוערכה כ-300,010,000 מטר בשנייה ועל פיה חישב בסל שמרחקו של 61 בברבור הוא כ-10.3 שנות אור. כאשר ערכה של מהירות האור חושב בדיוק גבוה יותר תוקנה גם יחידת המרחק, אך ההפרש קטן מחצי אחוז.

כיום בקרב מדעני החלל רווח יותר השימוש ביחידת הפארסק למדידת מרחקים בין-כוכביים או בין-גלקטיים, אך שנת אור נמצאת בשימוש בספרי מדע פופולרי ומוכרת יותר בציבור הרחב. כמו כן היחידה משמשת למדידת גודלם של גרמי שמיים כמו צבירי כוכבים, ערפיליות וגלקסיות.

## ראו גם
* מהירות האור
* פארסק
* יחידות מידה לאורך

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידות מידה: אורך
קטגוריה:מידות אסטרונומיות
קטגוריה:אור
קטגוריה:מושגים באסטרונומיה
לחץ אטמוספירי

**לחץ אטמוספירי** לעיתים נקרא גם **לחץ ברומטרי** הוא הלחץ, שמפעיל האוויר באטמוספירה של כדור הארץ. גודלו של הלחץ האטמוספירי הממוצע בגובה פני הים הוא \ 
1_{atm}=760_{mmHg}=101,325_{Pa}=1.013_{bar }=14.696_{PSI}
[שמאל|ממוזער|250px|מפת לחץ של [בריטניה, אירלנד, מערב סקנדינביה וצפון מערב אירופה. הקווים השחורים הם איזוברים: הלחץ האטמוספירי קבוע לאורכם]]
[שמאל|ממוזער|250px|[ברומטר המשמש למדידת הלחץ האטמוספירי]]
בקירוב, ניתן לומר, כי הלחץ האטמוספירי שקול ללחץ ההידרוסטטי, שמפעיל עמוד האוויר מעל כל נקודה בכדור הארץ. כך, מעל אזורי לחץ נמוך עמוד האוויר נמוך יותר מאשר באזורי לחץ גבוה. באופן דומה, ניתן להבין מדוע לחץ האוויר יורד, ככל שעולים גבוה יותר מעל פני הים.

ללחץ האטמוספירי השפעה גדולה מאוד על מזג האוויר, ולכן מדידתו חשובה לחזאים ומטאורולוגים.

## שינוי לחץ האוויר עם הגובה
הלחץ האטמוספירי הוא הלחץ שמפעילות מולקולות האוויר על פני השטח של כדור הארץ. לחץ הוא הכוח F המופעל ליחידת שטח A, F=PXA. כאשר במקרה זה מפעיל הכוח הוא האטמוספירה והשטח הוא כדור הארץ. עבור הגדרה זו, כשעולה כמות האוויר עבור אותה יחידת שטח (מושג שנקרא "עמוד האוויר"), הלחץ עולה ולהפך. הבדלים בלחץ האוויר נוצרים מהבדלים בקרינת השמש, בגובה ובקו הרוחב של האזור. המכשיר המודד לחץ אוויר נקרא ברומטר, ויחידות המידה בהן משתמשים למטרה זו הן: מ"מ כספית (mmHg), פסקל (Pa), בר (=\ 100,000_ {Pa} ) ואטמוספירה (ATM). יחידה נוספת בה משתמשים היא PSI (יחידת מידה בריטית), בעיקר עבור מדידת הלחץ בצמיגים של כלי רכב.

נדמה שהאוויר קל, אולם הוא אינו נטול משקל. הלחץ האטמוספירי בגובה פני הים הוא כ-101,325Pa=101,325 {N \over m^2}, כלומר עשרה טון למ"ר או כקילוגרם לסמ"ר. איננו מרגישים את הלחץ משום שאנו שקועים בקרקעית אוקיינוס האוויר, והוא מקיף אותנו מכל הכיוונים.

כאמור, לחץ נורמלי של אוויר בגובה פני הים הוא 10.13 {N\over cm^2} \approx 1{kgf\over cm^2}. עם זאת, ככל שהגובה עולה הלחץ יורד, כיוון שגובה עמוד האוויר משתנה בקירוב של מיליבר (אלפית הבר) אחד עבור כל 8 מטר. לדוגמה, עבור גובה של 3000m הלחץ הוא כ- 6.87{N\over cm^2} ועבור גובה של 8840m הלחץ הוא כ- 2.94{N\over cm^2}. ניתן להרגיש תופעה זו כאשר יורדים או עולים במהירות בגובה (במעלית מהירה, בהמראה או נחיתה, או אפילו בנסיעה מתל אביב לירושלים), כתחושה של כאב ואוטם באוזניים. תחושה זו נוצרת עקב הפרשי לחץ בין האוזן התיכונה לסביבה החיצונית. בניגוד להרים הגבוהים, ים המלח הוא המקום הגלוי הנמוך בעולם, ועל-כן, הלחץ אטמוספירי בים המלח גבוה יותר (1.05ATM).

לשינוי לחץ האוויר עם הגובה יש השלכות במקומות גבוהים מאוד. ככל שלחץ האוויר נמוך, הלחץ החלקי של החמצן נמוך גם הוא, ואנשים המגיעים לאזורים גבוהים במיוחד עלולים לסבול מכאבי ראש, סחרחורות וחולשה. עם זאת, ניתן להתרגל ללחצים נמוכים לאחר תקופת הסתגלות שבה הגוף מייצר עוד תאי דם אדומים. אכן, קיימות ערים גדולות (ואפילו ערי בירה כמו לה פאס) בגבהים של עד 3,600 מטרים מעל פני הים. הירידה בלחץ מתבטאת גם בירידת נקודת הרתיחה של מים.

בפשטות ניתן לומר - ככל שמגביהים, הלחץ יורד.

**השינוי בלחץ האטמוספירי לפי הגובה מרוכז בטבלה הבאה:**

## ראו גם
* מטאורולוגיה – מונחים
* לחץ
* סינופטיקה
* הנוסחה הברומטרית

## קישורים חיצוניים

* איזה לחץ, באתר מוזיאון המדע בירושלים
* גזירה של נוסחת הלחץ האטמוספירי כפונקציה של הגובה (מתוך הבלוג "רשימות בפיזיקה עיונית").
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:סינופטיקה
*
כרטיס רשת

שמאל|ממוזער|250px|כרטיס רשת

**כרטיס רשת** (**NIC** - **N**etwork **I**nterface **C**ontroller) הוא חומרת מחשב המאפשרת למחשב להתחבר לרשת מחשבים. מכיוון שכרטיס הרשת מהווה את שער הגישה של המחשב אל הרשת, מועברת בו כתובת MAC המשמשת את המחשב בכל התקשורת שעוברת דרך אותו כרטיס רשת.

כרטיס הרשת הוא חלק משכבת הקו של מודל ה-OSI וגם חלק מהשכבה הפיזית של מודל ה-OSI.

כרטיס הרשת צריך להיות מותאם לפרוטוקול המשמש ברשת בה הוא פועל – Ethernet, Token Ring, Wifi, או אחר.

לכרטיסי רשת כיום יש בדרך כלל חיבור RJ-45 וכן מספר נוריות המורות למשתמש האם קיים חיבור והאם מתקיימת תקשורת. ברוב המקרים הם מתחברים ללוח האם דרך חריץ PCI (או PCIe) או משולבים בלוח האם עצמו. בכרטיסי רשת ישנים היה קיים גם חיבור BNC. בשרתים עשויים להיות מחוברים מספר כרטיסי רשת ללוח האם.

כרטיסי רשת ביתיים מאפשרים תקשורת בהתאם לתשתית אליה מחובר הכרטיס למשל: 10Mbps ,100Mbps ,1000Mbps.  כרטיסי רשת התומכים בסיב אופטי מקובל שימוש בחיבור SFP, אלו מאפשרים שידור בקצבים גבוהים כמו 10Gbe ועד ל-400Gbe.

כרטיסי רשת מודרניים עשויים לתמוך ביכולות שונות כמו פסיקות, גישה ישירה מרוחקת לזיכרון (RDMA), תמיכה בתורי שידור וקליטה מרובים, ממשקים לוגיים נפרדים ומנועי האצת חומרה לטיפול ב-TCP (יכולת הידועה כ-TCP offload engine; TOE), וטכנולוגיות וירטואליזציה (כדוגמת SR-IOV) המאפשרות לחלק את יכולות הכרטיס למספר ממשקים וירטואליים.

שווי השוק של כרטיסי רשת ב-2022 הוערך ב-4.67 מיליארד דולר. 

## ראו גם
* חומרה – מונחים
* תקשורת מחשבים – מונחים
* כתובת MAC

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
נשר בנגלי

**נשר בנגלי** (שם מדעי: *Gyps bengalensis*) הוא מין בסוג נשר. הנפוץ בתת-היבשת ההודית ובדרום-מזרח אסיה. החל משנת 2000 מצב השימור של הנשר הבנגלי הוא סכנת הכחדה חמורה בגלל צניחה משמעותית בגודל האוכלוסייה: בשנות ה-80 גודל אוכלוסייתו נאמד בכמה מיליונים ועדכנית ל-2016 אוכלוסייתו נאמדת בכ-10,000 פרטים וככל הנראה נכחד מדרום סין ומלזיה. הסיבה העיקרית לכך היא הרעלות, בעיקר אי-ספיקת כליות שנגרמת מאכילת פגרי בעלי-חיים מבויתים שטופלו בדיקלופנק.
תוחלת החיים של פרטים בשבי הוא 12 שנים.

## תיאור
נשר בנגלי הוא המין הקטן ביותר בסוג נשר (Gyps). משקלו בין 3.5–7.5 ק"ג. אורכו בין 75–85 ס"מ. ומוטת כנפיו 1.8–2.1 מטר
.
ללא הבדל בין זכרים ונקבות. ראשו וצווארו ללא נוצות, וצבעם סגלגל. הנוצות בבסיס צווארו בצבע לבן (ומכאן שמו באנגלית White-rumped vulture). צבע נוצות גופו נע בין ירוק מתכתי לטורקיז בוהק, ושחור עד אפור כסוף. גבו בצבע לבן. מקורו כסוף. זנבו קצר וכהה. החלק הפנימי של כנפיו בצבע לבן. עיניו בצבע צהוב-חום. פרטים צעירים כהים יותר ולוקח להם 4–5 שנים עד שהם מקבלים את צבעי הפרטים הבוגרים.

## התנהגות
מאכלס בעיקר אזורים פתוחים המיוערים בדלילות, לעיתים נצפה בקרבת ערים וכפרים.
פעיל בעיקר בשעות הבוקר כאשר השמש מחממת את האוויר ויוצרת את זרמי האוויר הדרושים לו לדאייה. מהירות הדאייה הממוצעת היא בין 80–90 קמ"ש, וגובה התעופה המקסימלי עד כ-9,000 רגל.
בדומה ליתר הנשרים, גם נשר זה אוכל נבלות, ולעיתים ניזון גם מעצמות יבשות ושברי גולגולות.
בהודו ניזון בעיקר מפגרי בקר וגופות בני אדם הנקברים בקבורת שמיים.
מין זה נחשב מזיק למטעים, מפני שנשרים ממין זה נוהגים לנוח בקבוצות על עצים, שמתכסים בצואתם.

### רבייה
עונת הרבייה בין אוקטובר למרץ. הזכר בונה קן בקוטר של כמטר אחד בדרך כלל על צמרות עצים ולעיתים במצוקים. המין נוהג לקנן בקבוצות – מספר זוגות מקננים על עצים סמוכים.
לרוב, הנקבה מטילה ביצה אחת ושני ההורים שומרים עליה. כעבור 45–52 ימים בוקע מן הביצה גוזל בגודל של כ-15 ס"מ. שני ההורים מאכילים את הגוזל. הגוזלים עוזבים את הקו לאחר תקופה של כשלושה חודשים.

## גלריה

White-rumped vulture (Gyps bengalensis).jpg|ממוזער|נשר בנגלי במעוף
Vulture_and_Jackal_eating_together.jpg|ממוזער|נשרים בנגליים ליד פגר בהודו
White-rumped_Vulture_-_Rantambhore_-_India_860047_(15280998217).jpg|ממוזער|נשר בדאייה
Bengalgeier-01.jpg|ממוזער|תקריב ראש של נשר בנגלי
Bengalgeier.JPG|ממוזער|נשר בנגלי
Bengalgeier-05.jpg|ממוזער|נשר בנגלי


## קישורים חיצוניים

* Vulture Territory Facts and Characteristics: Asian white-backed vulture
* BirdLife Species Factsheet
* media on Arkive
* Indian white-backed vulture media on the Internet Bird Collection

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1788
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:נשר
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:בנגלדש: עופות
נשר הכף

ממוזער|''Gyps coprotheres''

**נשר הכף** (שם מדעי: *Gyps coprotheres*) הוא מין בסוג נשר. נשר הכף אנדמי לאפריקה הדרומית ומצוי בעיקר בדרום אפריקה, לסוטו ובוטסואנה.

## מאפיינים
אורך גופו של נשר הכף 95–110 ס"מ, מוטת כנפיו 255 ס"מ ומשקלו 7–11 ק"ג.

נשר הכף ניזון מנבלות, טריות בדרך כלל, של בעלי חיים בגודל של אנטילופה או גדולים מכך.

נשרי הכף חברתיים ומתרבים במושבות המורכבות מ-6 ועד מאה ויותר זוגות. הזוגות בונים את קניהם בצוקים והבנייה נמשכת עד חודשיים. בדרך כלל מוטלת ביצה אחת בשנה והנקבה והזכר מתחלקים באחריות בדגירה על הביצה. הדגירה אורכת 52 יום. נשר הכף מגיע לבגרות מינית בגיל 5 שנים.

המין מסווג כמין פגיע. הבעיות העיקריות איתן מתמודד נשר הכף הן הרעלה, הפרעות במושבות הרבייה והתחשמלות. אוכלוסייתו נאמדת כיום ב-8,000 פרטים.

## קישורים חיצוניים

* Cape Griffon - BirdLife Species Factsheet 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1798
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן ריינהולד פורסטר
קטגוריה:נשר
קטגוריה:דרום אפריקה: עופות
נשר ההימלאיה

**נשר ההימלאיה** (שם מדעי: *Gyps himalayensis*) הוא מין בסוג נשר. נשר זה נפוץ ברכס ההימלאיה, בגובה של מעל 1,200 מטר מעל פני הים, ולעיתים הוא מגיע עד לגובה של 6,000 מטר. בעונת החורף הוא יורד לעיתים לגבהים נמוכים יותר. 

נשר זה ניזון באופן בלעדי מפגרים, ואינו אוכל חלקים פנימיים אלא רק בשר. למרות שלעיתים הוא אוכל בשר טרי יחסית, הוא אינו בוחל גם בבשר מרקיב. נשר ההימלאיה מגיע לפגרים ראשון לעיתים נדירות בלבד – לרוב הוא מאתר אותם בעקבות עֵיטִים ועורבים. הוא אכלן נמרץ, וחבורת נשרים הניגשת לנבלת יאק עשויה להפשיטה מבשרה תוך שעתיים בלבד. הוא אלים בעת שהוא אוכל, אך נוכחותם של זאבים וטורפים קרקעיים אחרים, כמו גם נוכחותה של עוזנייה שחורה, תרחיק אותו מטרפו.

נשרים אלו מקננים בקבוצות של עד 6 פרטים, בקינים שננטשו על ידי דורסים אחרים או בקינים שבנו בעצמם. הקן יחסית קטן עבור עוף בגודל זה; הקן אומנם נוטה לגדול משנה לשנה בעקבות שימוש חוזר, אך לרוב אינו נעשה מסיבי כמו הקן של שאר הנציים הגדולים. בין דצמבר למאי הנקבה מטילה ביצה אחת, והגוזל פורח מהקן כעבור כחצי שנה.

## גלריה

קובץ:Himalayan Griffon - Bhutan S4E0109 (15464421711).jpg|נשר ההימלאיה, בהוטן
קובץ:A portrait of Himalayan Griffon Vulture.jpg|ראש של נשר ההימלאיה
קובץ:Bird Himalayan Griffon IMG 0438 07.jpg|נשר ההימלאיה, ארונאצ'ל פרדש, הודו
קובץ:Himalayan Griffon (Gyps himalayensis) (28349629837).jpg|נשר ההימלאיה בתעופה


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלן אוקטביאן יום
קטגוריה:נשר
קטגוריה:סין: עופות
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:ההימלאיה: בעלי חיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1869
עוזניית הנגב

**עָזְנִיַּת הַנֶּגֶב** (שם מדעי: *Torgos tracheliotus*) היא מין דורס גדול בן למשפחת הנציים בסדרת דורסי יום והמין היחיד בסוגו.

## תיאור
העוזנייה דומה במראה לנשר אך גדולה ממנו בהרבה ובעלת מקור חזק וקשה יותר. צבעה חום כהה, צווארה וראשה קירחים וורודים עם לחיים כחולות ומקור גדול ואפור. הרגליים חזקות ויציבות והחזה ואזור השת לבנים. אורכה של העוזנייה 98–112 ס״מ בממוצע, מוטת כנפיה 2.5–2.8 מטרים ומשקלה 6.5–9 ק"ג בקירוב, מה שהופך אותה לאחד הדורסים הגדולים ביותר והגדולה מבין נשרי העולם הישן. היא גדולה ותוקפנית ביותר כשהיא מוצאת פגר ולרוב שאר החיות מפנות לה את הנבלה.

לעוזניית הנגב מקור גדול וחזק המסוגל לקרוע מחיות בעלות עור עבה, כדוגמת פיל, גמל ופרה, את עורן החזק. עוזניית הנגב אוכלת עור, בשר ועצמות. את השערות היא מקיאה בגושי צנפות.

קינה של עוזניית הנגב בנוי על צמרות עצים (בעיקר שיטה) מזרדים ומענפים גדולים. הוא מרופד בעשב, שערות וענפים דקיקים. קוטרו 120–220 ס"מ ועומקו 30–70 ס"מ. הגוזל בוקע באביב, לאחר 55 ימי דגירה. בשבועיים הראשונים לחייו הוא מקבל בשר מעוכל למחצה ולאחר מכן הוא מקבל אותו בחלקים שלמים. בגיל 4 חודשים הוא עוזב את הקן. גיל הרבייה הוא בדרך כלל שש שנים.

## בישראל
עוזנייה הנגב נפוצה בעיקר בערבות העשב של אפריקה ובעבר היה הנגב תחום גבולה הצפוני. העוזנייה הייתה העוף הדורס הגדול ביותר שקינן בישראל, עד שנכחדה כמקננת בארץ. פרטים מזדמנים עדיין חולפים בשמי הנגב לעיתים רחוקות. בניגוד לנשר המקראי אין עוזניית הנגב מקננת במושבות, ומשום שמרחב המחיה שלה הוא עצום ממדים, הנגב היה מסוגל להכיל רק זוגות מעטים, עד שגם אלה נכחדו בגלל הרעלה משנית, התחשמלות, מחסור במזון, הפרעה אנושית באזור הקינון, ציד והברחה של גוזלים.

ב-3 באפריל 2022 פרסמה רשות הטבע והגנים על בקיעת גוזל של עוזניית הנגב, גוזל ראשון מאז 1994.

ב–12 במאי 2025 נצפתה העזנייה באזור עין עבדת שבנגב, לאחר קרוב לחמש שנים שלא נראתה בישראל.

## אזכורים בתנ"ך
אזכורים בתנ"ך:

## גלריה

קובץ:Torgos tracheliotos -Masai Mara National Reserve, Kenya-8.jpg
קובץ:Lappet-faced vulture 1.jpg
קובץ:Gyps africanus Torgos tracheliotus.jpg
קובץ:2012-lappet-faced-vulture.jpg
קובץ:Torgos tracheliotus MHNT.ZOO.2010.11.78.7.jpg|Museum specimen


## לקריאה נוספת
*מנדלסון ה., "עזניית הנגב על סף הכחדה", **[[טבע וארץ]]** כג, 6 (תשמ"א 1981), עמ' 244–249.

## קישורים חיצוניים

* עזניית הנגב, באתר הצפרות הישראלי

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן ריינהולד פורסטר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1791
קטגוריה:נשרי העולם הישן
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:עופות הסוואנה האפריקנית
קטגוריה:מרוקו: עופות
קטגוריה:אתיופיה: עופות
קטגוריה:עופות: טורפי-על
זאב אדמוני

שמאל|ממוזער|230px|זאב אדמוני בג'ורג'יה, ארצות הברית
**זאב אדמוני** או **זאב אדום** (שם מדעי: *Canis rufus*) הוא מין בסוג כלב.

## מאפיינים
הזאב האדמוני מצוי בסכנת ההכחדה החמורה ביותר מבין הכלביים. סוברים כי תפוצתו המקורית כללה את רוב מזרח צפון אמריקה, מפנסילבניה במזרח ועד לטקסס בדרום. בית גידולו כלל יערות, ביצות וערבות, שם היה טורף-על. במאה ה-20, רדיפה, הרס בית הגידול והכלאה עם זאבי ערבות הביאו אותם לסף היכחדות. בשנת 1980 הם נכחדו מהטבע. כיום נותרה אוכלוסייה בת-כלאיים של זאב אדמוני עם זאב ערבות בת כ-300 פרטים בעולם כולו, מתוכם כ-93 הושבו לטבע בצפון קרולינה ו-207 בשבי. בטבע הימצאותם עם מינים אחרים כמו זאב הערבות והזאב האפור מעמידה אותם בפני סכנה רצינית של היעלמות כתת-מין.

אורכו של הזאב האדמוני נע ממטר עד 1.3 מטרים, אורך זנבו 30 עד 42 ס"מ וגובה הכתף 66 עד 79 ס"מ. משקלו 16 עד 41 ק"ג. הזאב האדמוני קטן מהזאב המצוי, רגליו ואוזניו ארוכות יותר ופרוותו קצרה יותר. הזכרים בדרך כלל גדולים מהנקבות. צבע פרוותו של הזאב האדמוני בחלקיו העליונים הוא בדרך כלל ערבוב של חום אדמוני וחום צהוב עם אפור ושחור.

## תת-מינים
ידועים שלושה תת-מינים של הזאב האדמוני:
* *Canis rufus floridanus* שנכחד ב-1930
* *Canis rufus rufus* שהוכרז שנכחד ב-1970
* *Canis rufus gregoryi* שנכחד מהטבע ב-1980

מעמדו הטקסונומי של הזאב האדמוני שנוי במחלוקת: לפי ראייה אחת הוא אכן מין נפרד. לפי ראייה אחרת הוא בן כלאיים של זאב מצוי עם קויוט.

## קישורים חיצוניים

* ADW
* הזאב האדמוני, באתר ה-IUCN
* 

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון ג'יימס אודובון
קטגוריה:כלב
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:מגה-פאונה של אמריקה הצפונית
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1851
זאב חבשי

**זאב חַבָּשִׁי** (שם מדעי: *Canis simensis*) הוא מין בסוג כלב, המצוי ברמות אתיופיה באזורים בגובה של כ-3,000 מטר מעל פני הים. הזאב החבשי הוא אחד הכלביים הנדירים ביותר והוא מצוי בסכנת הכחדה. מעריכים שרק כשש אוכלוסיות, שמונות ביחד כ-600 בוגרים, שרדו.

הזאב החבשי מצוי ברמות ההרריות של אתיופיה באזורים עשבוניים. בשונה מהזאב המצוי, טורף לא מתמחה שצד בלהקות מיני פרסתנים, הזאב החבשי מתמחה בציד מכרסמים קטנים ובעיקר מהמין חולד גדול-ראש, להם הוא אורב בקרבת פתח מחילתו. טרף נוסף שלו הוא מיני עכברים שונים, כגון עכבר עשב אפריקאי, *Arvicanthis blicki* ו-*Lophuromys melanonyx*. הוא צד גם בבונים זנובים, ואפילו יעל אתיופי.

אף על פי שהם צדים ביחידות, הזאבים מקיימים חיי חברה מפותחים. בזמן שכל אחד יוצא לציד, נשארת זאבה אחת לטפל בגורים, גם של נקבות אחרות.

התפרצות כלבת ב-1990 הקטינה את האוכלוסייה הידועה הגדולה ביותר, שמצויה בפארק הלאומי הרי באלה, מ-440 פרטים לפחות ל-160 בשבועיים בלבד. אולם האוכלוסייה התאוששה מאז ובספירה שנערכה ב-2006 נמצאו 350 פרטים בפארק הלאומי.

משערים שמוצא הזאב האתיופי באוכלוסייה קדומה שמזכירה את הזאב האפור שנדדה מאירואסיה לרמות אתיופיה הקרירות והתבססה שם. עקב שפע המכרסמים בסביבה זו התפתחה התמחות בציד שלהם והאוכלוסייה הסתעפה מהזאב המצוי, לפני כשני מיליון שנה.

תוכנית שימור הזאב החבשי (EWCP- Ethiopian Wolf Conservation Program) היא מיזם משותף של ממשלת אתיופיה ואוניברסיטת אוקספורד הפועל לשימורו והצלתו של מין זה מסכנת הכחדה. סכנות רבות מרחפות מעל מין זה:
* מקום חיות הולך ומצטמצם.
* הזדווגות עם כלבי בית
* ציד
* מגפות כלבת וכלבלבת המועברות מכלבים נגועים שבאים במגע עם הזאבים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד ראפל
קטגוריה:כלב
קטגוריה:בעלי חיים בהרי קרן אפריקה
קטגוריה:אתיופיה: יונקים
קטגוריה:אתיופיה: מינים אנדמיים
קטגוריה:יונקים: טורפי-על
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1840
תן שחור-גב

[ממוזער|תן שחור-גב טורף גור של [דוב ים איוני]]
[שמאל|ממוזער|250px|תן שחור-גב לצד גופת [דלגן אכולה]]
**תן שחור-גב** (שם מדעי: *Lupulella mesomelas*) הוא מין של טורף מהסוג תן שבמשפחת הכלביים. התן שחור-הגב מצוי במזרח אפריקה ואפריקה הדרומית באזורים צחיחים פתוחים.

## תיאור
משקלו של התן 7–13.5 ק"ג ואורך גופו 45–90 ס"מ. לתן פנים מחודדות, אוזניים גבוהות, גדולות ומחודדות וזנב עבה באורך של 26–40 ס"מ.
יש לו שיער שחור המשתרע מגב צווארו עד לזנב. בית החזה לבן והחלקים התחתונים בצבע לבן עד לבן כסוף בעוד שצבע שאר הגוף יכול לנוע מחום אדמדם לג'ינג'י. בלוטות הריח מצויות על פניו, על פי הטבעת ובאזור אברי המין.

אורך חייו של תן שחור-גב בטבע הוא 8 שנים ואילו בשבי הוא יכול להגיע ל-14 שנים. הוא מגיע לבגרות מינית בגיל 11 חודשים.

## תפוצה
ישנן שתי אוכלוסיות נפרדות של התן שחור-הגב:
*אוכלוסייה בדרום יבשת אפריקה כולל דרום אפריקה, נמיביה, בוטסואנה וזימבבואה.
*אוכלוסייה בחוף המזרחי כולל קניה, סומליה ואתיופיה.
הפרדה זו נובעת מסיבות גאוגרפיות: בין שתי האוכלוסיות נמצא ערוץ אולדובאי (חלק מהשבר הסורי אפריקני) בצפון טנזניה.

האזורים בהם חי התן מגוונים; הוא יכול לחיות בערים קטנות, בפרברים של ערים גדולות ובמדבר נמיב.

## התנהגות
### ציד
התנים הם בעלי חיים חברתיים והם צדים בלהקות לעיתים קרובות. העבודה יחד מקלה את הקושי בהפלת טרף גדול. תנים שחורים עשויים גם לצוד לבד או עם בן זוגם.

### רבייה
ההזדווגות של התן נעשית בין מאי ואוגוסט וההיריון נמשך כ-60 יום ונולדים בממוצע 4 גורים, אך רק 1–3 שורדים. במהלך ההיריון מספק הזכר מזון לנקבה. גם הזכר וגם הנקבה משתתפים בהאכלה ובגידול הצאצאים.

לאחר הלידה מבלה האם כמעט את כל זמנה במאורה ועוסקת בטיפול בצאצאיה במהלך שלושת השבועות הראשונים של חייהם. היא מניקה את גוריה 5 פעמים ביום, וקוראת להם ביללה חרישית. הגורים פותחים את עיניהם בגיל 10 יום ובסביבות גיל חודש הם מתחילים לאכול מזון שהועלה בגרתם של הוריהם. האם משנה את מקום משכנם לעיתים תכופות כדי למנוע תשומת לבם של טורפים. הם נגמלים לחלוטין מיניקה בגיל שלושה חודשים ועוקבים אחר הוריהם. בגיל שישה חודשים הם מתחילים לצוד בעצמם. בגיל 6–8 חודשים רוב הגורים עוזבים כדי להקים טריטוריה משלהם.

## קישורים חיצוניים

* lioncrusher

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן כריסטיאן דניאל פון שרבר
קטגוריה:כלב
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:מוזמביק: יונקים
קטגוריה:נמיביה: יונקים
קטגוריה:מדבר קלהרי: בעלי חיים
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בפליוקן