open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אנטי-אייג'ינג

**אנטי-אֶייג'ינג** (מאנגלית: Anti-Aging, עיכוב תהליכי הזדקנות) הוא תחום ברפואה העוסק בחקר ההאטה של תהליכי הזדקנות מערכות החיים של האורגניזם ושל האדם בפרט. הזדקנות מואצת פוגעת באיכות החיים והכושר הגופני ומקצרת את תוחלת החיים. המונח הוא יחסית חדש והוא תולדה של תעשייה ענפה שהתפתחה והחידושים האחרונים במדעי הרפואה והביולוגיה בשנים האחרונות בעקבות פיצוח הגנום האנושי וגילויים חדשים. ניתן לסייע בהאטה של תהליכי ההזדקנות על ידי ניהול אורח חיים בריא כגון פעילות גופנית ותזונה וכן שמירה על בריאות נפשית טובה.

ישנה סברה שתהליכי ההזדקנות לא בהכרך מושפעים מגורמים גנטיים אלא מושפעים בעיקר מגורמי סביבת החיים של האדם. מחקרים שהתבצעו בקנדה בתחילת שנות ה-2000 ועד לשנת 2017 הראו כי מתן הורמון גדילה עשוי לעכב את תהלכי ההזדקנות בגוף האדם. עד כה, לא הוצגו עובדות קליניות לכך בשל כמות נמוכה של משתמשים בהורמון הגדילה ברחבי העולם וגם כיוון שלצורך בדיקת תהליך הזקנות נדרשים פרקי זמן גדולים. כמו כן, ארגון הבריאות הקנדי חייב פיקוח ברמת המינונים של מתן הורמון הגדילה.

## ראו גם
* סינתיה קניון
* רונלד דה פיניו
* חיי נצח
* גבול הייפליק
* ריי קורצווייל
* פרוייקט 981

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

* 
* 

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעגל החיים
קטגוריה:הזדקנות
קטגוריה:חיי נצח
רפי עמרם

**רפאל (רפי) דוד עמרם** (6 ביולי 1946 – 19 בדצמבר 1997) היה איש חינוך ישראלי אשר הקים את מתא"ן, העמותה למצוינות בחינוך והתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות.

## ביוגרפיה
עמרם נולד בשנת 1946 בווזאן שבמרוקו למסעודה ואברהם. הוא היה הבן הצעיר במשפחה בת שמונה ילדים. בגיל עשר עלה עם משפחתו לישראל, והתגורר בתחילה במעברה בחצור הגלילית ואחר כך בעכו. מגיל צעיר התבלט כילד חריף, סקרן ובעל רצון עז.

בשנת 1980 הקים יחד עם בוב ומרי-ג'ין אשר את מתא"ן.

בשנת 1987 הקים וניהל עמרם את העמותה למצוינות בחינוך, וב-1990 את התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות. במהלך השנים שימש גם כמנהל בית הספר. 

עמרם נפטר בשנת 1997, בגיל 51, ממחלת הסרטן. על מצבתו צוטט מצוואתו "יש צורך לעשות, על כן עשו בשמחה ובאהבה כי זה כל האדם".

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:מנכ"לי עמותות
קטגוריה:עכו: אישים
קטגוריה:חצור הגלילית: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997
רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית

**רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית** (בגאורגית: **რაჭა-ლეჩხუმი და ქვემო სვანეთი**, מילולית: רַצַ'ה-לֶצ'חוּמי דא כּווֶמוֹ סוואנֶתי) הוא מחוז בגאורגיה, הממוקם בצפון-מערב גאורגיה. 
המחוז כולל את המחוזות ההיסטוריים של רצ'ה, לצ'חומי וסוואנתי תחתית. אוכלוסיית המחוז היא הדלילה ביותר ביחס לשטחו.

## נפות
מחוז רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית מחולק ל-4 נפות:

# נפת אמברולאורי (רצ'ה)
# נפת לנטחי (סוואנתי, נקראת למעשה סוואנתי תחתית)
# נפת אוני (רצ'ה)
# נפת צאגרי (לצ'חומי)

## יישובים
* ערים: 3 (אמברולאורי, אוני, צאגרי)
* עיירות: 2 (לנטחי, חריסתוואלה)
* כפרים: 251

## אתרים

קובץ:Nikorwminda (Photo Leila Qavtaridze 2010).jpg|קתדרלת ניקרוצמינדה
קובץ:Barakoni church.jpg|כנסיית ברקוני
קובץ:Xotevis cixe.jpg|מצודת חוֹטֵווִי
קובץ:Mindacixe.jpg|מצודת מינדה
קובץ:Mravaldzali st.George catheral.JPG|קתדרלת מרַווַלדזַאלִי


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:גאורגיה: מחוזות
קטגוריה:רצ'ה
קטגוריה:סוואנתי
אומברית

**אומברית** היא שפה איטלית שנכחדה, והייתה בשימוש באזור אומבריה באיטליה העתיקה. דוברי השפה היו האומברים, שבט קדום שהתיישב באזור במהלך המאה ה-6 לפנה"ס. 

ידועות כ-30 כתובות המשמרות את זכר השפה האומברית. הגדולה ביותר נקראת "הלוחות האיגוביים" (איגוביום = גוביו). מדובר בשבעה לוחות ברונזה הכוללים מידע על טקסי פולחן לכהני דת וכתובים בחלקם באלפבית איטלקי עתיק, ונכתבו בין המאה ה-7 לפנה"ס למאה ה-1 לפנה"ס. 

בנוסף לשפה העתיקה, המונח משמש כיום גם על מנת לתאר את ניב השפה האיטלקית המדובר באזור אומבריה. 

## קישורים חיצוניים
* 

אומברית
אומברית
קטגוריה:שפות עתיקות
צ'רקאסי

**צֶ'רקָאסי** (באוקראינית: **Черкаси**; ברוסית: **Черкассы**) היא עיר באוקראינה במרכז מחוז צ'רקאסי. נמצאת ליד נהר הדנייפר, דרום מזרחית לקייב. אוכלוסיית העיר מנתה בשנת 2001 296,191 נפש. בעיר קיימת קהילה יהודית קטנה.

## היסטוריה
לראשונה מוזכרת ב-1384 כחלק מהנסיכות הוסאלית של קייב תחת שלטון הדוכסות הגדולה של ליטא. ב-1532 נעצרו חילותיו של חאן קרים, סאדט-גירי, סמוך לצ'רקאסי. לאחר איחוד לובלין ב-1569 בשליטת פולין. בתקופה זאת, רוב תושבי העיר נהיו קוזקים ולקחו חלק פעיל במרד של 1648. לאחר מכן חלק מההטמאנות הקוזאקית. לפי שלום אנדרוסובו ב-1667 חזרה לפולין. ב-1793 בחלוקת פולין השנייה צורפה לאימפריה הרוסית. במאה ה-19 התפתחה בעיר תעשיית הסוכר. בין 1918 ל-1922 עברה מיד ליד עד שב-1922 נהייתה חלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית. באוגוסט 1941 נכבשה על ידי הגרמנים, ב-14 בדצמבר 1943 שוחררה. מ-1954 משמשת כמרכז מחוז צ'רקאסי.

## יהודי צ'רקאסי
הקהילה היהודית בעיר נוסדה ב-1762 לפי היתר מהמלכה קתרינה השנייה. הקהילה שגשגה, ובשנת 1910 נמנו בעיר כ-13,000 יהודים, כ-30% מהאוכלוסייה. באותה תקופה הייתה בעיר מרפאה יהודית, 13 בתי כנסת, תלמוד תורה ובית ספר יהודי. לאחר השתלטות הקומוניסטים על העיר, נסגרו בה בהדרגה כל מוסדות הדת היהודיים. יחד עם זאת נפתחו בתי ספר תיכונים ובתי ספר מקצועיים, בהם שפת ההוראה הייתה יידיש.

בזמן הכיבוש הגרמני במהלך מלחמת העולם השנייה הוטלו על יהודי העיר שלא הספיקו להימלט ממנה גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה וחובת ענידת סרט זרוע, ובאוקטובר 1941 רוכזו כולם בידי המשטרה האוקראינית בגטו שהוקם בעיר. בנובמבר 1941 נורו למעלה מ-300 מיהודי הגטו, ובחודשים שלאחר מכן חוסל הגטו בהדרגתיות, תוך רצח שארית יושביו.

לאחר המלחמה התחדשה התיישבות יהודית בעיר. בתחילת שנות ה-50 סגרו שלטונות סובייטים את בית הכנסת היחיד, שפעל בעיר. מבנה בית הכנסת נהרס. לפי מרשם האוכלוסייה שנערך בעיר בשנת 1959 התגוררו בצ'רקאסי כ-5100 יהודים (6% מאוכלוסיית העיר). לפי מרשם של 1989 - כ-3500 יהודים (1% מכלל האוכלוסייה).

בשנת 1989 חודשה הפעילות היהודית בעיר, ונפתח בה מרכז קהילתי. בשנת 1994 הוקמה בעיר קהילה דתית, וב-2003 נפתח מחדש בית הכנסת המקומי בראשות שליח חב"ד, הרב דב אקסלרוד בנו של הרב גדליהו אקסלרוד.

## ספורט
קיימת בעיר קבוצת כדורסל בשם צ'רקסקי מנקיז, המשחקת בסופרליגה האוקראינית.

## ערים תאומות
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* איחוד הקהילות היהודיות בחבר העמים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז צ'רקאסי: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוזות אוקראינה: ערי בירה
מברק הפלה

שמאל|ממוזער|380px|השדר המקורי בגרמנית
**מברק הֶפְלֶה** (בגרמנית: **Höfle-Telegramm**) הוא מסמך נאצי סודי שיורט על ידי המודיעין הבריטי בראשית שנת 1943, והמצוי כיום בארכיון שבקיו  באנגליה. בשנת 2000 הורד סיווג המסמך והתאפשר פרסומו לציבור.

המסמך מורכב משתי הודעות: האחת לאדולף אייכמן בברלין, והאחרת לפרנץ היים – סגן מפקד משטרת הביטחון והאס דה בגנרלגוברנמן – בקרקוב. המסמך נשלח ב-11 בינואר 1943 על ידי הרמן הֶפְלֶה (Hermann Höfle), קצין אס אס שמונה על ידי אודילו גלובוצניק לראש המטה המיוחד של "מבצע ריינהרד" במחוז לובלין. המסמך מעיד על הגעה של יהודים למחנות ההשמדה בשבועיים שקדמו למשלוח המברק ובמשך השנה הקשורים במבצע ריינהרד לחיסול יהדות פולין.

## תרגום לאנגלית ולעברית

להלן התרגום לאנגלית של ההודעה המפוענחת שיירט המודיעין הבריטי:

12.   OMX de OMQ         1000          89 ? ?

State secret! To the Reich Security Main Office, for
the attention of Schutzstaffel Obersturmbannführer EICHMANN, Berlin [gap, rest missed]

13/15.   OLQ de OMQ         1005          83 234 250

State secret! To the commander of the Sicherheitspolizei (Security Police), for the attention of SS Obersturmbannführer HEIM, Cracow.
Re: 14-day report Operation Reinhard|. Reference: radio telegram from there
Recorded arrivals until 31 December 42, L 12761, B 0, S 515, T 10335
totaling 23611. Situation [gap] 31 December 42, L 24733, B 434508, S 101370, T 71355, totaling 1274166.

SS and police leader of Lublin, HÖFLE, Sturmbannführer.



## ניתוח המברק
מדובר בפענוח של הודעה מוצפנת. ככל הנראה מקור ההודעה במכונת ההצפנה אניגמה. היירוט אינו מלא (סימן השאלה "?" וכן הרווחים המופיעים הם עדות לכך).

לצורך בהירות ניתן לארגן את הנתונים בטבלה:
הספרה "5" הוספה בטבלה שלהלן לנתוני טרבלינקה, והיא יכולה להיחשב כאומדן נכון מהסיבות הבאות:
* המספר 713555 נותן את הסיכום הנכון של 1274166
* הנתונים צוטטו גם בדוח קורהר, למעט "71355", שנרשם כ-"713555" על ידי קורהר. הגרסה המפוענחת הבריטית היא כנראה שגיאת דפוס. מאחר שהבריטים לא הבינו את מלוא המשמעות של המברק באותה תקופה, לא סביר שטעות זו הייתה משנה דבר מה.

## חשיבות המסמך
לפי פרסום של שני חוקרי שואה, "נראה שמנתחי מודיעין בריטיים שפענחו את ההודעה החמיצו את חשיבותה בזמן המלחמה. אין ספק שהדבר קרה משום שההודעה עצמה כללה רק אותיות מזהות (ולא שמות מלאים) עבור מחנות הריכוז. לאחר האותיות הופיעו מספרים. הרמז היחיד היה אזכורו של מבצע ריינהרד, שמשמעותו הייתה חיסול יהדות פולין. אולם סביר שמפענחי האניגמה בבלצ'לי פארק לא הכירו את הנושא באותה תקופה".

מסמך זה הוא השני שפירט את מספר הנרצחים במבצע ריינהרד (המסמך האחר הוא מסמך קורהר, המשתמש במספרים ממברק זה).

מלבד אזכור של מספרים עבור שנת 1942, המברק מעיד גם שמחנה הריכוז מיידנק היה חלק מ"מבצע ריינהרד", עובדה שלא נודעה להיסטוריונים קודם לכן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:השואה: מסמכים ותיעוד
קטגוריה:ביון במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי פולין
יצחק אריה זליגמן

הרב פרופ' **יצחק אריה זליגמן** (10 בינואר 1907 – 13 במאי 1982) היה חוקר מקרא ישראלי-הולנדי. עמד בראש החוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים ונחשב כמי שנטל חלק מרכזי בעיצוב חוג זה, שבאמצעותו השפיע רבות על חקר המקרא בישראל.

## תולדות חיים
נולד באמסטרדם, הולנד לאביו רבי שמואל זליגמן, ולאמו יהודית למשפחת ורסהים, ובשנים שלפני מלחמת העולם השנייה (1936–1939) שימש כמרצה לתולדות עם ישראל ולמקרא בבית המדרש לרבנים באמסטרדם, שם הוסמך גם לרבנות. בתקופת המלחמה נכלא יחד עם אשתו ושתי בנותיו על ידי המשטר הנאצי במחנה המעבר וסטרבורק שבהולנד, וב-4 בספטמבר 1944 הועבר משם למחנה הריכוז טרזין שם שימש כספרן, יחד עם יהודים משכילים רבים. הוא שרד בתנאים הקשים שם, ולאחר המלחמה חזר להולנד ועבד כספרן במחלקת מדעי היהדות בספריית אוניברסיטת אמסטרדם בשנים 1946–1949. בתוך תקופה זו קיבל דוקטורט מאוניברסיטת ליידן (1948), עבודת הדוקטורט הייתה על תרגום השבעים לספר ישעיהו ונראה כי עבד עליה גם במחנות. באוניברסיטת אמסטרדם התמחה בלימודים קלאסיים, ושימש כחבר באקדמיה המלכותית של ארצות השפלה לאמנויות ולמדעים.

בשנת 1950 עלה לישראל מטעמים ציוניים, למרות שהוצעה לו פרופסורה בהולנד. הוא מונה מיד לתפקיד מרצה בכיר בחוג למקרא באוניברסיטה העברית. בשנת 1956 קודם לתפקיד פרופסור חבר, ובשנת 1966 קודם שוב לתפקיד פרופסור מן המניין. הוא יצא לגמלאות בשנת 1977. במשך שנותיו באוניברסיטה העמיד תלמידים הרבה, שלימים הלכו והרכיבו חלק נכבד מחוג זה, ביניהם זוכי פרס ישראל פרופ' שמריהו טלמון ופרופ' שרה יפת.

## ספרים
* **הנבואה בישראל**, אקדמון תשכ"ח
* **מחקרים בספרות המקרא** (קובץ מאמריו בעריכת אבי הורביץ, עמנואל טוב ושרה יפת), הוצאת מאגנס 1992

### ספרים לכבודו
* יאיר זקוביץ ואלכסנדר רופא (עורכים), **ספר יצחק אריה זליגמן: מאמרים במקרא ובעולם העתיק**, א. רובינשטין תשמ"ג
* **לזכרו של פרופ' י. א. זליגמן**, המכון למדעי היהדות, האוניברסיטה העברית בירושלים תשמ"ג (חוברת בהפצה מוגבלת)

## קישורים חיצוניים
* מאמרים לקריאה מאת י"א זליגמן, באתר מט"ח
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים בשואה: הולנד
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים הולנדים
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מקרא
קטגוריה:ישראלים ילידי הולנד
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:רבנים פרופסורים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:אסירים במחנה וסטרבורק
קטגוריה:אסירים בגטו טרזיינשטט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
יהושע אובסי

**יהושע אובסֵי** (1883 – 15 בדצמבר 1957) היה סופר עברי, עורך, מבקר, עיתונאי, מורה ומסאי.

## קורות חיים
**יהושע אובסי אובסייביץ' בורישנסקי** נולד בעיירה קרליץ שבפלך מינסק של האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה). קיבל חינוך מסורתי ותורני, למד בישיבות של מיר ושל וולוז'ין. בגיל הנעורים רכש לו השכלה כללית, והיה תלמיד ברשת בתי הספר של חברת מפיצי השכלה, קודם ברוסיה ואחר כך בעיר גרודנה שברוסיה הלבנה. החל בעבודת ההוראה בשנת 1910.

בשנת 1915 היגר יהושע אובסי למערב אירופה, קודם לדנמרק, ואחר כך לאנגליה. מאנגליה המשיך בדרך הגירתו לארצות הברית, אליה הגיע בשנת 1918. שם שהה כמעט 40 שנה, ושימש כמורה במוסדות שונים, עד עלייתו לישראל באביב תשט"ז (1955).

אובסי נפטר ברמת גן בסוף שנת 1957, ערירי. נטמן בבית העלמין קריית שאול.

ראשית פרסומיו של אובסי בעיתונות העברית הייתה בעיתון "המליץ", ומאז פרסם את רשימותיו, מסותיו, מאמריו וביקורותיו בעיתונים עבריים רבים, ואפילו בכמה במות יידיש. לאחרונה שוב נזכר אובסי, כמי שהכיר בגדולתו של הסופר ס. יזהר, יחד עם מעטים נוספים, מיד עם פרסום סיפורו הראשון "אפרים חוזר לאספסת", בכתב העת "גליונות" של יצחק למדן, בקיץ 1938.

יהושע אובסי נפטר ב-15 בדצמבר 1957 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

## ספריו
***מאמרים ורשימות**, ניו יורק: אוהל, תש"ז 1947.

קבצים בעריכתו:
***קובץ ספורים**: ממנדלי עד ביאליק: עם רשימות ביוגרפיות, סודר בידי י. אובסיי, ניו יורק: קרן ישראל מץ, תש"ב 1942.
* יהודה שטיינברג, **קובץ סיפורים**; סודר בידי י' אובסי ומ' פיינשטיין; מבוא: יעקב פיכמן, ניו יורק: קרן ישראל מץ, תש"ז 1947.

## לקריאה נוספת
* אברהם צבי הלוי, **ניו יורק: שירים ועיונים בספרותנו החדשה**, תל אביב: המנורה, תשכ"ח, על יהושע אובסי ז"ל.

## קישורים חיצוניים
*  (נקרולוג קצר והספד)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים אמריקאים
קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים בלארוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1883
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1957
ג'ורג' פישר

**ג'ורג' פישר** (באנגלית: **George Fisher**, ידוע גם בכינויו "קורפסגריינדר" (Corpse Grinder - גורס הגופות); נולד ב-8 ביולי 1970) הוא סולן להקת הדת' מטאל קניבל קורפס. הוא הצטרף ללהקה בשנת 1995 לאחר שעזב את להקתו הקודמת "Monstrosity", והופיע לראשונה באלבום "Vile". הוא החליף את הסולן הישן, כריס ברנס, אשר עזב את הלהקה והתמקד בפרויקט הצד שלו, Six Feet Under. בניגוד לברנס, שהשתמש במריחואנה כדי לרתום את צורת הגראולינג שלו, צורת השירה הגרונית הזו היא טבעית עבור פישר. פישר הוא גם סולן להקות Paths of Possession ו-Serpentine Dominion (דת' מטאל מלודי). פישר ידוע בתנועות ההד באנגינג שלו בזמן הופעותיו.

כינויו "קורפסגריינדר", ניתן לו בזמן ההכרות הראשונית עם להקתו הראשונה. אחד מהנוכחים שכח את שם משפחתו כשביקש לדבר עליו ובמקום זאת אמר "ג'ורג', הבחור ההוא מ-Corpsegrinder" וכך נדבק לו כינוי זה.

פישר מרבה לציין את צ'אק שולדינר מלהקת "דת'", כאדם אשר נתן לו את ההשראה הרבה ביותר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דת' מטאל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
DOC

**DOC** או **doc** (קיצור של "document") היא סיומת המאפיינת סדרה של פורמטים קנייניים של חברת מיקרוסופט לקובצי טקסט עשירים שבשימוש גרסאות שונות של מעבד התמלילים וורד. במקורה היה שימוש בסיומת זאת עבור קבצים בפורמט טקסט פשוט (להבדיל מטקסט עשיר) במגוון רחב של מערכות הפעלה. במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 רווח השימוש בסיומת DOC לסימון קבצים בפורמט קנייני של מעבד התמלילים WordPerfect, ולאחר מכן בשנות ה-90 חברת מיקרוסופט אימצה את הפורמט למעבד התמלילים וורד מתוצרתה. כיום מזהים מרבית משתמשי המחשב את הסיומת עם המוצר של מיקרוסופט.

הפורמט יכול לכלול בתוכו טקסט מעוצב, תמונות, טבלאות, נוסחאות, ואף שפת תסריטי מקרו, שהופכים קובץ מידע לקובץ הרצה. התכונה האחרונה היא פתח לווירוסי מקרו ותוכנות זדוניות שונות המנצלות פרצות אבטחה בפורמט. חברות לא מעטות השתמשו בפורמט זה, בדגש על שפת התסריט שלו, כפלטפורמה לפתרונות מחשוב שונים.

במשך זמן רב היה צורך להשתמש בהנדוס לאחור כדי לפענח את מבנה הפורמט, אך משלב כלשהו פיתחה חברת מיקרוסופט את ההגדרה, ועד פברואר 2008 ניתן היה לקבל את הגדרות הפורמט לפי בקשה מחברת מיקרוסופט. לאחר שתיעוד הפורמט שוחרר במסגרת פרויקט OpenOffice.org של חברת סאן מיקרוסיסטמס, שחררה מיקרוסופט את ההגדרות תחת "הבטחת שימוש פתוח בהגדרות".

כיום פורמט זה הוא אחד מהפופולריים בתחום של קובצי טקסט עשירים, מאחר שמעבד התמלילים וורד הפך להיות מעבד התמלילים הנפוץ ביותר בעולם. עם זאת, בתכנת וורד 2007 הציגה מיקרוסופט פורמט קבצים חדש המשמש כברירת מחדל, docx, קובץ מכווץ הכולל בתוכו, בין השאר, קובצי XML.

## הערות שוליים

קטגוריה:קובצי טקסט
ד' בתשרי

## חגים ומועדים
* היום הרביעי של עשרת ימי תשובה
* בשנה שחל ג' בתשרי בשבת, נדחה צום גדליה ליום זה

## אירועים היסטוריים

* ה'תרצ"ט – נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה
* ה'ת"ש – ברית המועצות פולשת לפולין
* ה'תש"ך – הכרמלית, הרכבת התחתית של חיפה, מתחילה לפעול
* ה'תשנ"ו – נחתם הסכם אוסלו ב'

## בר מצווה
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בד' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.

## נולדו
* ה'תרמ"ט – הרב נח גד וינטרוב מחבר ספרים
* ה'תש"ך – הרב חיים שלמה דיסקין, רבה הראשי האשכנזי של קריית אתא, ושליח חב"ד הראשי במקום.
* ה'תשל"א – מרדכי כהנא, קצין צה"ל
* ה'תשל"ד – מיקי בוגנים, מעצב שיער, איש אופנה ומנחה טלוויזיה ישראלי

## נפטרו
* ה'תק"ח – רבי צבי הירש ביאלה, רב וראש ישיבה אשכנזי-פולני. רבן של ביאלה והלברשטאדט ומחבר שו"ת עטרת צבי וספרי **"כוס ישועות"** על התלמוד הבבלי (נולד בערך בשנת ה'ת"ל).
* ה'תקפ"א – הרב אברהם דנציגר, מחבר ה**[[חיי אדם]]** (נולד ב-ה'תק"ח)
* ה'תקצ"א - רבי משה טוביה מזונטהיים רבה של הנאו, ומגדולי רבני יהדות גרמניה בתקופתו (נולד כ"ח בטבת ה'תקי"ג)
* ה'תרל"ט – הרב יהודה בן שלמה חי אלקלעי, ממבשרי הציונות

----

* ג' בתשרי – ה' בתשרי
* תשרי

## הערות שוליים

א04
י04
ה' בתשרי

## חגים ומועדים
* היום החמישי של עשרת ימי תשובה

## אירועים היסטוריים
שמאל|ממוזער|250px|הרכבת לירושלים בנחל רפאים
*  – רבי עקיבא נחבש על ידי הרומאים
* ה'תקי"ג – היום האחרון של הלוח היוליאני באימפריה הבריטית
* ה'תקמ"ח – חוקת ארצות הברית מוכרזת בפילדלפיה
* ה'תרנ"ג – ראשית הרכבת בישראל, נחנכה המסילה הראשונה בין יפו לירושלים, שאורכה היה 82 ק"מ וזמן הנסיעה 3 שעות ו-50 דקות
* ה'תרצ"ט – נוויל צ'מברלין, ראש ממשלת בריטניה, חוזר לארצו לאחר שחתם על הסכם מינכן ומכריז כי השיג "שלום בתקופתנו" (Peace for our time)
* ה'תש"א – גרמניה פולשת לרומניה

## בר מצווה
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בה' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.

## נולדו
*  – נפתלי בנו השישי של יעקב אבינו
* ה'תרל"ח – משה צבי סגל, חוקר מקרא וספרות עברית (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* ה'תרס"ט – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי, (נפטר ב-ה'תשל"א)
* ה'תרע"ה – אליהו לנקין, מפקד האצ"ל בירושלים והאונייה אלטלנה (נפטר בה'תשנ"ד)
* ה'תרפ"ב – אברהם מלמד, חבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ה'תשס"ו)
* ה'תשט"ז – ישראל כ"ץ, חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד
* ה'תש"ך – מואיז בן הראש, סופר ומשורר ישראלי
* ה'תש"ל – קובי אוז, מוזיקאי וסופר ישראלי, סולן להקת טיפקס

## נפטרו
* ב'שכ"ה – נפתלי, בנו של יעקב.
* ה'תש"ב – הרב שמעון רוזובסקי, רבה האחרון של איישישוק
* ה'תשכ"ו – הרב ירוחם ורהפטיג, תלמיד חכם ומחבר ספרים ליטאי
* ה'תשנ״ב – הרב ברוך שלום אשלג, בנו של מחבר פירוש 'הסולם' על ספר הזוהר
* ה'תשס"ב – אייזק שטרן, כנר יהודי-אמריקאי (נולד ה'תר"פ)
* ה'תש"ע – הרב בן ציון ליפסקר, רבה הראשי של ערד וחבר בבית דין רבני חב"ד (נולד ה'תש"ד)

----
* ד' בתשרי – ו' בתשרי
* תשרי

## הערות שוליים

א05
י05
ג'ון מורי ריימר-ג'ונס

ממוזער|ג'ון מורי ריימר-ג'ונס

**ג'ון מורי ריימר-ג'ונס** (באנגלית: **John Murray Rymer-Jones**; 1897, אנגליה – 1993) היה מפקד משטרת המנדט הבריטי בארץ ישראל מאוגוסט 1943 עד מרץ 1946.

באוגוסט 1943 נתמנה ריימר-ג'ונס למפקד המשטרה הבריטית בארץ ישראל. בתחילת כהונתו, במהלך מלחמת העולם השנייה, היה המצב בארץ ישראל רגוע יחסית. ההגנה והאצ"ל נמנעו מפעולה נגד הבריטים, הלח"י רק החל להתאושש מהמכה שניחתה עליו בתחילת 1942 והערבים לא חידשו את המהומות לאחר שמאורעות תרצ"ו - תרצ"ט נסתיימו בשנת 1939. לקראת תום מלחמת העולם השנייה נערך ריימר-ג'ונס לחידוש הפעילות של היישוב נגד הבריטים שהתבטא בהגברת ההעפלה ובהמשך במאבק מזוין נגד שלטונות המנדט.

ריימר-ג'ונס מילא את תפקידו כמפקד משטרת המנדט עד חודש מרץ 1946, מועד שבו שב לאנגליה. בשנת 1948, בשלהי תקופת המנדט, ביקר ריימר-ג'ונס שוב בארץ ישראל על מנת לגייס למשטרת לונדון שוטרים בריטים שעמדו לסיים שירותם בארץ ישראל.

בשנים 1950 עד 1959 שירת ריימר-ג'ונס כעוזר למפקד הראשי של משטרת לונדון רבתי (המטרופוליטנית). בינואר 1950 קיבל ריימר-ג'ונס תואר אבירות.

ג'ון ריימר-ג'ונס האריך ימים ונפטר בשנת 1993 בגיל 96 שנים.

## קישורים חיצוניים
* Gallery of Commandants of Police and Inspector Generals, גלריית תמונות של מפקדי משטרת המנדט הבריטי בארץ ישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי משטרת המנדט
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית המלכותית בווליץ'
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1897
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1993
מערכת כוכבי לכת

שמאל|ממוזער|250px|הדמיית אמן של מערכת כוכבי לכת
ממוזער|צילום חלל מעובד של מערכת כוכבי לכת HR8799
**מערכת כוכבי לכת** או **מערכת פלנטרית** (באנגלית: **Planetary System**) היא מערכת בה גרמי שמים שונים כמו כוכבי לכת, כוכבי לכת ננסים, אסטרואידים, מטאורואידים, שביטים ואבק קוסמי נמצאים במסלול סביב כוכב בודד או מערכת מרובת כוכבים.

מערכת כוכבי הלכת בה נמצא כדור הארץ, המכונה מערכת השמש, מורכבת מהשמש, שמונה כוכבי לכת, כמה כוכבי לכת ננסיים, אסטרואידים, שביטים ומספר רב של גופים קטנים יותר.

בתחילת המאה ה-21, חקר מערכות כוכבי לכת נמצא בחיתוליו היות ששיטות לאיתור כוכבי לכת וגופים גדולים אחרים הנמצאים במסלול סביב כוכבים החלו להתפתח רק בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. טלסקופ החלל קפלר לדוגמה הוא אחד הכלים שמאתר כוכבי לכת חוץ שמשיים ומערכות שלהם. למרות המגבלות התצפיתיות, קיים מחקר תאורטי נרחב בנוגע למבנה והיווצרות של מערכות פלנטריות.

המודלים המקובלים משערים כי מערכת פלנטרית נוצרת מדיסקה קדם-פלנטרית. מנגנונים כגון ספיחה על ליבה מסבירים את המבנים של חלק מהמערכות הפלנטריות. למרות המידע המוגבל, כבר ניתן להבחין במגמות סטטיסטיות במערכות מוכרות.

## ראו גם

* OGLE-2005-BLG-390Lb – כוכב הלכת הסלעי הראשון שהתגלה מחוץ למערכת השמש
* מערכת השמש
* דיסקה קדם-פלנטרית

## הערות שוליים

*
קטגוריה:כוכבי לכת חוץ-שמשיים
קטגוריה:כוכבי לכת
קטגוריה:מושגים באסטרונומיה
הובסטנק

**הובסטנק** (באנגלית: **Hoobastank**) היא להקת רוק אלטרנטיבי ונו-מטאל הידועה בעיקר בזכות להיטה The Reason משנת 2004 והצלחתה ברוק המודרני.

## היסטוריה
### תחילת הקריירה
הובסטנק הוקמה בפרברי מחוז לוס אנג'לס ב-1994, כשדאג רוב הכיר את הגיטריסט דן אסטרין ב"קרב להקות" בתיכון, ויחדיו החליטו להקים להקה, אליה צירפו את מרקו לפאלאינן ואת כריס הסה. כשנשאל דאג למשמעות השם ענה "אתה שואל אותי אם לשם יש משמעות. לשם אין משמעות וזה די מגניב, זו אחת מהבדיחות הפנימיות של תיכוניסטים שאין לה ממש משמעות".

תחילה ניגנו בזירת ההופעות המקומית "קפה קובלט", בה החלו להקות רוק נוספות את דרכן. ב-1998 הקליטו את אלבומם הראשון בהוצאה עצמית "They Sure Don't Make Basketball Shorts Like They Used To", שכלל קטע סקסופון ייחודי של ג'רמי ואסר, מפיק האלבום. בשלב זה החלה הלהקה לצבור לעצמה קהל מעריצים נאמן בדרום קליפורניה, מה שהוביל להחתמתה בשנת 2000 בחברת התקליטים Island Records. להצלחתה הראשונית של הלהקה תרמו גם סיבובי הופעות עם להקת אינקיובס.

### הצלחת הלהקה
בנובמבר 2001 הוציאה הלהקה אלבום הנושא את שמה. הסינגל הראשון מתוכו, "Crawling in the Dark", הגיע למקום ה-68 במצעד בילבורד הוט 100, למקום 3 במצעד הרוק האלטרנטיבי ולמקום ה-8 במצעד הרוק הכללי של מגזין הבילבורד. בתחילת 2002 ניצב השיר במקום הראשון ברשימת הורדות השירים ב-mp3.com. הסינגל השני, "Running Away" הצליח אף יותר, כשהגיע למקום השני במצעד הרוק האלטרנטיבי, ולמקום ה-3 בטבלת ההורדות של mp3.com.
האלבום זכה במעמד של אלבום פלטינה, והגיע למקום ה-25 ברשימת 200 האלבומים הטובים ביותר. האלבום אף זכה בהכרה בינלאומית והלהקה קיימה סיבוב הופעות ברחבי אירופה ואסיה.

הלהקה החלה לעבוד על אלבומה השני, The Reason, ב-2003, בהפקת הווארד בנסון. אולם, ההקלטות הופסקו כאשר אסטרין נפצע קשה בתאונת אופנוע באוגוסט. באוקטובר הוא התאושש והלהקה יצאה לסיבוב ההופעות Nokia Unwired.

לבסוף יצא האלבום בדצמבר 2003. הסינגל Same Direction הגיע למקום ה-9 במצעד הרוק האלטרנטיבי בארצות הברית. השיר The Reason יצא כסינגל בתחילת 2004 והושמע לראשונה בלוס אנג'לס והפך מיד ללהיט כשהגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100, ולמקום ה-1 במצעד הרוק האלטרנטיבי. האלבום הגיע למקום 1 ברשימת 200 האלבומים הטובים ביותר (בילבורד 200).

אלבומה השלישי של הלהקה "Every Man for Himself" יצא במאי 2006. הוא דורג במקום ה-12 במצעד ה"בילבורד 200".

אלבומם הרביעי "For(n)ever" יצא בינואר 2009  ודורג במקום ה-26 במצעד ה"בילבורד 200". ביולי-אוגוסט 2010 הוציאו בקוריאה הדרומית וביפן בלבד אלבום אקוסטי שנקרא "Is This the Day?". זהו האלבום הראשון בו מופיע ג'סי שארלנד, שהצטרף ללהקה כנגן בס בשנת 2009. 

ביוני 2011 ערכה הלהקה סיבוב הופעות בפני הכוחות האמריקאים שמוצבים בעיראק.

Fight or Flight, אלבומה השישי של הלהקה, יצא בספטמבר 2012. לחלק מהפצותיו צורף כדיסק בונוס האלבום האקוסטי משנת 2010.

בשנת 2017, סולן הלהקה דאגלס רוב ביצע את השיר "Fist Bump", שיר זה הוא שיר הנושא של משחק הווידאו Sonic Forces.

## דיסקוגרפיה

### סינגלים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:להקות רוק אמריקאיות
קטגוריה:להקות הארד רוק
קטגוריה:להקות פוסט-גראנג'
קטגוריה:להקות רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:רביעיות מוזיקליות
קטגוריה:להקות נו מטאל
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1994
קטגוריה:קליפורניה: להקות
ט"ו בתשרי

## חגים ומועדים
* היום הראשון של חג הסוכות
* סוף עונת החום ותחילת עונת הזרע

## אירועים היסטוריים
שמאל|ממוזער|270px|ברנרד פיקרט: יהודים הולנדים פורטוגזים ספרדים במאה ה-18 יושבים בסוכה
* ה'ת"ר – הקמת חסידות איזביצה על ידי רבי מרדכי יוסף ליינר, תלמידם של רבי שמחה בונם מפשיסחה ורבי מנחם מנדל מקוצק
* ה'תרנ"ט – הצאר ניקולאי השני מצווה על גירוש היהודי רוסיה מהערים הגדולות של האימפריה הרוסית
* ה'תש"ד – מרד האסירים במחנה ההשמדה סוביבור: 14 אנשי אס אס ושומרים אוקראינים נרצחים בידי מחתרת שפעלה במחנה, ולמעלה מ-300 אסירים מצליחים להימלט מהמחנה
* ה'תש"ה – מרד ורשה מסתיים בכניעת הכוחות הפולניים

## נולדו
[ממוזער|הרב [אברהם אלקנה כהנא שפירא במסירת שיעור כללי בישיבת מרכז הרב]]
* ב'ק"ח – יעקב אבינו (על-פי המסורת)
* ה'תרנ"ה – משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה)
* ה'תרנ"ז – אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נפטר ה'תשמ"א)
* ה'תשל"ה – אלכס אברבוך, קופץ במוט ישראלי
* ה'תשמ"ז – עידן יניב, זמר ישראלי

## נפטרו
*  – יעקב אבינו (על-פי המסורת)
* ה'תקמ"ח – רבי יצחק אייזיק הכהן כץ מתלמידי המגיד ממזריטש (נולד ה'תקי"ג)
* ה'תרנ"ה – רבי מרדכי לייפער, האדמו"ר מנדבורנא
* ה'תרפ"ו – הרב מאיר אריק רבן של יאזלוביץ וטרנוב (טארנא) שבגליציה, מגדולי רבני גליציה (נולד ב-ה'תרט"ו)
* ה'תש"ד – שאול טשרניחובסקי, רופא ומשורר עברי (נולד ה'תרל"ה)
* ה'תשמ"ו – המשוררת יונה וולך (נולדה ה'תש"ד)
* ה'תשס"ח – ישראל סגל, עיתונאי וסופר ישראלי (נולד ה'תש"ד)
* ה'תשס"ח – הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, דיין, הרב הראשי לישראל (ה'תשמ"ג עד ה'תשנ"ג) וראש ישיבת מרכז הרב. (נולד ה'תרע"א)

----

* י"ד בתשרי – ט"ז בתשרי
* תשרי

## הערות שוליים

א15
י15
המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית (לבנון)

**המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית** (בערבית:  **ألحزب ألتقدمي ألأشتراكي** , תעתיק מדויק: **אלחזב אלתקדמי אלאשתראכי**) היא מפלגה לבנונית הממוקמת במרכז-שמאל המפה הפוליטית ובעלת אידאולוגיה חילונית, באופן רשמי היא לא מזוהה עדתית אבל בפועל רוב תומכיה הם דרוזים.

## היסטוריה
### הקמה ושנים ראשונות
המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית נוסדה ב־5 בינואר 1949 על ידי שישה אנשים מרקעים שונים, הבולט שבהם היה כמאל ג'ונבלאט (שהוא גם סבו של מנהיג המפלגה הנוכחי) שהפך להיות מנהיג המפלגה, חמשת האחרים היו פריד גבראן, אלברט אדיב, עבדאללה עלילי, פאוז ריזק וג'ורגס האנה.

בשנת 1951 המפלגה אירחה בביירות את הכינוס הראשון של מפלגות סוציאליסטיות מרחבי העולם הערבי, נציגים מסוריה, מצרים ועיראק השתתפו בכינוס.

בשנת 1951 המפלגה הצליחה בפעם הראשונה להכניס נציגים לפרלמנט, ועד שנת 1972 היא החזיקה סיעה בפרלמנט שמספר הנציגים שלה היה בין שלושה לשישה.

### מלחמת האזרחים
בהתחלה למפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית ולמנהיגה היו הסתייגויות בדבר הצורך להקים מיליציה בשליטת המפלגה אבל בסופו של דבר הצליחו להקים זרוע צבאית חזקה.

בזמן מלחמת האזרחים הלבנונית המפלגה הייתה מרכיב מרכזי בתנועה הלבנונית הלאומית, שהייתה קואליציה של מפלגות שתמכו במחנה הרדיקלי בזמן מלחמת האזרחים.

המפלגה הצליחה לכבוש את רובו של הר הלבנון ושל מחוז הרי השוף, יריביהם העיקרים במלחמה היו פלנגות המרונים, כוחה של המפלגה נפגע עם ההתנקשות בכמאל ג'ונבלאט, בנו וליד ג'ונבלאט ירש אותו כמנהיג המפלגה.

המפלגה הצליחה להקים מינהל אזרחי יעיל במחוז הרי השוף מאז שישראל נסוגה משם בשנת 1983, השליטה שלה נמשכה עד תום מלחמת האזרחים בשנת 1990.

### אחרי המלחמה
אחרי סיום המלחמה ג'ונבלאט החזיק בכמה משרות ממשלתיות אבל אחר כך הצטרף לאופוזיציה שהתנגדה לשליטת סוריה במדינה, בניגוד לרוב חבריו לאופוזיציה הוא לא התנגד לנוכחות הצבא הסורי אלא להשפעה הלא ראויה שיש למודיעין הסורי בלבנון.

אחרי העברת החלטת 1559 של מועצת הביטחון, שקראה לנסיגה של כל הכוחות הזרים מלבנון ולפרוק כל המיליציות, ג'ונבלאט נהפך להיות חבר מרכזי באופוזיציה, למרות שהוא התנגד לפירוק חזבאללה מנשקו ושמר על קשרים איתם, אולם אחר כך הוא שינה את דעתו והפך למתנגד קיצוני של חזבאללה והחליט לתמוך בפירוקם מנשק בטענה שסוריה ואיראן מנסות להשתלט על לבנון דרך חזבאללה.

לאחר הבחירות הכלליות בלבנון 2009, ג'ונבלאט, אשר ראה את עליית כוחו של מחנה 8 במרץ (התומך בהשפעה הסורית בלבנון) לאחר אירועי מאי 2008 והסכם דוחה, עזב את מחנה 14 במרץ (המתנגד להשפעה הסורית בלבנון) ומיצב עצמו כגורם מרכז בפוליטיקה הלבנונית. בעוד שקודם לכן היה ג'ונבלאט מהמנהיגים הבולטים והקולניים ביותר במחנה 14 במרץ וממבקריה הגדולים של מדיניות סוריה כלפי לבנון, בחר המנהיג הדרוזי לנטוש קו זה כאשר נפגש עם נשיא סוריה בשאר אל-אסד.

ביוני 2023 מונה לראשות המפלגה תיימור ג'ונבלאט, בנו של וליד ג'ונבלאט, ששימש עד אז סגנו של אביו.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

סוציאליסטית
קטגוריה:לבנון: מיליציות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1949
כ"ג בתשרי

בכ"ג בתשרי מתחילה תקופת "אחרי החגים", הבאה לאחר סדרת החגים הארוכה של חודש תשרי.

פרשת הבר מצווה של ילד שנולד בכ"ג תשרי היא תמיד פרשת בראשית.

## חגים ומועדים
* שמחת תורה בחו"ל שבה מקיימים יום טוב שני של גלויות
* אסרו חג סוכות בארץ ישראל
* שמיני עצרת לפי לוח השנה במגילות קומראן

## אירועים היסטוריים
[שמאל|ממוזער|250px|"הבימה" מעלה את "[הדיבוק". הצגת הבכורה הייתה בתיאטרון ניזניקיסלובסקה במוסקבה ב-31 בינואר 1923]]
* ג'תתכ"ח – גמלא העתיקה נכבשת בידי הרומאים.
* ה'תרצ"ט – נוסד בית הספר הימי בחיפה, חלוץ בתי הספר הימיים בארץ ישראל
* ה'תש"ו – נחנך תיאטרון הבימה
* ה'תשל"ז – מתחילים הלימודים באוניברסיטה הפתוחה בישראל
* ה'תש"ן – נחתם הסכם טאיף שסיים את מלחמת האזרחים בלבנון
* ה'תשס"ה – פיגוע תופת בסיני: מכונית תופת התפוצצה במלון הילטון טאבה, שקרס חלקית ושתי מכוניות התפוצצו לאחר מכן בראס א-שטן
* ה'תשס"ו – חמישה הרוגים בפיגוע התאבדות שבוצע על ידי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בשוק מקומי בחדרה

## נולדו
* ה'תקי"ז – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית. (נפטר בה'תקס"ד)
* ה'תר"ד – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון. (נפטר בו' באדר ב' ה'תרע"ג)
* ה'תש"ה – הרב חיים שלום דייטש, משפיע חב"די, ראש כולל אברכים בבית הכנסת צמח צדק ומשפיע של קהילת מעייני ישראל.
* ה'תש"ו – אהוד אולמרט, ראש הממשלה ה-12 של מדינת ישראל.
* ה'תש"י – צבי הנדל, חבר כנסת, סגן שר מטעם מפלגת תקומה.

## נפטרו
*  – רבנו חנוך בן רבנו משה מקורדובה (מארבעת השבויים)
* ה'תר"ע – נפתלי הרץ אימבר, מחבר "התקווה" ההמנון הלאומי של ישראל
* ה'תרע"ח – שרה אהרנסון נפטרה לאחר 3 ימים של ייסורים מניסיון התאבדותה לאחר שהטורקים גילו את מרכז מחתרת ניל"י בזכרון יעקב (נולדה ה'תר"ן)
* ה'תשל"ב – הרב דוד יונגרייז, ראב"ד העדה החרדית בירושלים.
* ה'תשל"ה – אוסקר שינדלר, תעשיין, חסיד אומות העולם (נולד ה'תרס"ח)
* ה'תש"פ – הרב ניסים קרליץ, מגדולי פוסקי היהדות החרדית.

----
* כ"ב בתשרי – כ"ד בתשרי
* תשרי

א23
י23
סימפרופול

**סימפרופול** (ברוסית: **Симферо́поль**, באוקראינית: **Сімферополь**, בטטרית של קרים: **Aqmescit**) היא הן המרכז האדמיניסטרטיבי של המחוז הפדרלי של קרים, והן בירת רפובליקת קרים בחצי האי קרים, המצוי במחלוקת בין אוקראינה, הטוענת לבעלות עליו, לבין רוסיה, שכבשה אותו מידיה ב-2014.

העיר, השוכנת בעמק הנהר סלגיר , מנתה בינואר 2016 כ-336,000 תושבים. מזג האוויר נוח, ובעיר נושבות רוחות הרריות שמונעות זיהום האוויר. בקיץ הרוחות ההרריות מונעות יובש.

## היסטוריה
ההתיישבות האנושית הראשונה על שטחה של סימפרופול המודרנית הופיעה בעידן הפרהיסטורי. בתקופה הקדומה במקום שכנה העיר נאפולי הסקיתית. בתקופת חאנות קרים  התקיימה במקום העיר הטטרית **אקמסג'יד** (מסגד לבן), ששימשה כמקום מושבו של האיש השני בממלכה.

העיר המודרנית נוסדה ב-1784 בצו מטעם הנסיך גריגורי פוטיומקין לאחר כיבוש חצי-האי על ידי האימפריה הרוסית. שמה של העיר נגזר מיוונית - "עיר שימושית" בתרגום מילולי. במהלך מלחמת קרים מוקמה בעיר מפקדה ראשית של הצבא הרוסי. בנוסף לכך נפתחו בעיר בתי החולים הצבאיים של כוחות הרוסים בחצי האי קרים. חיילים רבים שמתו ממחלות או מפציעות בבתי החולים נקברו בעיר (מספרם מוערך בכ-30 אלף). במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה הייתה בעיר המפקדה עליונה של כוחות הצבא הלבן בפיקודו של הגנרל פיוטר וראנגל. העיר נכבשה על ידי הצבא האדום ב-13 בנובמבר 1920.

החל משנת 1921 ועד לפלישה הנאצית לברית המועצות ב-1941 הייתה סימפרופול בירת הרפובליקה האוטונומית של קרים. במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה העיר על ידי הצבא הגרמני ב-1 בנובמבר 1941. במהלך הכיבוש הגרמני, שנמשך כשנתיים וחצי, ביצעו הנאצים כמה מעשי טבח באוכלוסייה של העיר - כ-22 אלף איש נרצחו בה.

באפריל 1944 שוחררה העיר על ידי הצבא האדום. כחודש לאחר השחרור גורשו כל תושביה הטטרים של סימפרופול לקזחסטן באשמת שיתוף פעולה עם הנאצים. באותה שנה בוטלה הרפובליקה האוטונומית של קרים, היא הפכה למחוז (אובלסט) רגיל ברפובליקה הפדרטיבית הרוסית. בשנת 1954 סימפרופול, ביחד עם כל המחוז של קרים, הועברה לרפובליקה הסוציאליסטית של אוקראינה. ההעברה בוצעה לכבוד 300 שנה לאיחוד בין רוסיה לאוקראינה. משנת 1991 (לאחר התפרקות ברית המועצות וכינון אוקראינה העצמאית) סימפרופול היא שוב בירת הרפובליקה האוטונומית של קרים.

בפברואר 2014, עם שכוך אירועי יברומאידאן, חמושים פרצו לבניין המועצה העליונה של חצי האי קרים (בית המחוקקים של חצי האי) הממוקם בעיר. החמושים הורידו את הדגל האוקראיני והציבו במקומו את דגל רוסיה. לאחר מכן, במשאל עם שהוגדר כלא-חוקי על ידי הקהילה הבינלאומית, סופח חצי האי קרים לרוסיה, וסימפרופול נקבעה כבירת המחוז הפדרלי קרים. לפי שעה, קרים נחשבת כשטח מחלוקת תחת שליטה דה פקטו של רוסיה ודה יורה, לדעת הקהילה הבינלאומית, כשטח כבוש של אוקראינה.

## כלכלה
העיר מהווה מרכז תעיישתי של חצי האי. רוב קשרי התחבורה דרך האוויר ומסילת רכבת עוברות דרך העיר.

בעיר פועל מטה של הבנק הלאומי הרוסי למסחר, הבנק הגדול באזור.

היו תוכניות בהסדרת תעופה אזרחית מבסיס חיל האוויר בלבק הסמוך. תוכניות אלו נכון ל-2022 טרם מומשו.

## הקהילה היהודית

האוכלוסייה היהודית של העיר (כ-14,000 איש) הושמדה כליל בדצמבר 1941 על ידי איינזצגרופן ד' בפיקודו של אוטו אולנדורף. גם בעת הזו נמצאו בודדים שהצילו יהודים ובהם טטיאנה זלנסקיה ויקטרינה קולסניקובה שהצילו ילדים יהודיים והוכרו כחסידת אומות העולם.

## ערים תאומות

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רפובליקות של רוסיה: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1784
טוויד

ממוזער|שמאל|200px|אריג טוויד
**טוויד** הוא סוג של אריג המיוצר מצמר בתערובות שונות, הנטווה מחוטים עבים ובאריגה יחסית גסה. חלק מאריגי הטוויד מופיעים בדוגמאות שונות, כמו פישבון (אדרת דג), פרינס דה גל (משבצות עבות ודקות משולבות), פייה דה פול (דוגמה המזכירה רגלי תרנגול) ומשבצות פפיטה שונות.

שם האריג נלקח מנהר טוויד (Tweed river) שמהווה בחלקו המזרחי את הגבול הגאוגרפי בין אנגליה לסקוטלנד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:בדים
קטגוריה:צמר
מניין המצוות על פי ספר החינוך

**מניין [[תרי"ג מצוות]]**, כפי שהוא מופיע ב**[[ספר החינוך]]**, מבוסס על מניין המצוות שמנה הרמב"ם בספר המצוות. החידוש העיקרי של מניין זה אינו ברשימת המצוות ובשיטת המנייה, אלא בעיקר בסדר המצוות. החינוך מסדר את המצוות על פי סדר פרשיות התורה, ומציין את מספר המצוות המופיעות בכל פרשה ומספרן של מצוות עשה ולא תעשה בכל פרשה.

עם זאת, ישנו הבדל בן מצווה אחת בין מניין הרמב"ם למניין המופיע בספר החינוך. מצווה תפ"ז בספר החינוך, היא האיסור להקריב קרבן פסח בבמת יחיד בתקופה שיש "היתר במות", אינה מופיעה בספר המצוות לרמב"ם. מאידך, לאו קמ"ח בספר המצוות לרמב"ם, הוא האיסור לזר (מי שאינו כהן) לאכול קדשי קדשים, אינו נמנה במניין המצוות של ספר החינוך. אמנם, ככל הנראה גם שינוי זה אינו חידוש של המחבר ואינו פרי כוונה לסטות ממניינו של הרמב"ם, אלא נובע מנוסח מוטעה של ספר המצוות שהיה לפני המחבר (ראו בערך ספר החינוך).

ישנם שני דפוסים לספר החינוך, דפוס פרנקפורט ודפוס ונציה. מניין המצוות שונה בין שניהם. המניין המובא כאן הוא מנין דפוס פרנקפורט הנפוץ יותר.

## מקרא
* **מספר** – מספר המצווה במניין ספר החינוך
* **שם** – שם המצווה
* **ערכים** – ערכי  המצווה
* **קרוב** – מצוות קרובות
* **רמב"ם** – מספר המצווה בספר המצוות לרמב"ם

## [[ספר בראשית]]

### [[פרשת בראשית]]

|}

### [[פרשת לך לך]]

|}

### [[פרשת וישלח]]

|}

## [[ספר שמות]]
### [[פרשת בא]]

|}

### [[פרשת בשלח]]

|}
### [[פרשת יתרו]]

|}

### [[פרשת משפטים]]

|}

### [[פרשת תרומה]]

|}

### [[פרשת תצווה]]

|}

### [[פרשת כי תשא]]

|}

### [[פרשת ויקהל]]

|}

## [[ספר ויקרא]]
### [[פרשת ויקרא]]

|}

### [[פרשת צו]]

|}

### [[פרשת שמיני]]

|}

### [[פרשת תזריע]]

|}

### [[פרשת מצורע]]

|}

### [[פרשת אחרי מות]]

|}

### [[פרשת קדושים]]

|}

### [[פרשת אמור]]

|}

### [[פרשת בהר]]

|}

### [[פרשת בחוקותי]]

|}

## [[ספר במדבר]]
### [[פרשת נשא]]

|}
### [[פרשת בהעלותך]]

|}

### [[פרשת שלח לך]]

|}
### [[פרשת קרח]]

|}

### [[פרשת חקת]]

|}

### [[פרשת פינחס]]

|}
### [[פרשת מטות]]

|}
### [[פרשת מסעי]]

|}

## [[ספר דברים]]
### [[פרשת דברים]]

|}
### [[פרשת ואתחנן]]

|}

### [[פרשת עקב]]

|}

### [[פרשת ראה]]

|}

### [[פרשת שופטים]]

|}

### [[פרשת כי תצא]]

|}

### [[פרשת כי תבוא]]

|}

### [[פרשת וילך]]

|}

## ראו גם
*מניין המצוות על פי הרמב"ם
*מניין המצוות על פי הרמב"ן

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ספרי מצוות
כארתלי תחתית

**כארתלי תחתית** (בגאורגית: **ქვემო ქართლი**, מילולית: כּווֶמוֹ כּארתלי) הוא מחוז בדרום-מזרח גאורגיה ומחוז היסטורי בתקופת ממלכת איבריה. מאוחר יותר הייתה חלק מהמחוז ההיסטורי במזרח גאורגיה, כארתלי. בתחומה נכללים המחוזות ההיסטוריים: תריאלתי וגאצ'יאני.

## תת-מחוזות

# רוסתווי
# נפת בולניסי
# נפת גרדבני
# נפת דמניסי
# נפת תתרי צקארו
# נפת מרנאולי
# נפת צאלקה

## יישובים

הישובים במחוז: 

* **[[ערי גאורגיה|ערים]]**: 7 (רוסתווי, בולניסי, גרדבני, דמניסי, תתרי צקארו, מרנאולי, צאלקה)

* **עיירות**: 8 (דידי לילו, קוג'ורי, כאזרתי, מנגליסי, תמריסי, שאומיאני, בדיאני, תריאלתי)

* **[[כפר]]ים**: 338

## מושלים

1994 - לוואן מָמַלאדזֶה
2003 - זוּראב מֶליכּישווילי
2004 - יוֹסב מאזמישווילי
2004 - זוּראב מֶליכּישווילי (בפעם השנייה)
2008 - דוד (דווית) קירקיטאדזֶה

## אתרים

* בולניסיס סיוני - בתרגום חופשי "כנסיית ציון של בולניסי" (המאה החמישית)
* מנזר פיטרתי
* מצודת בירתוויסי
* אתר דמניסי - כפר ומצודה חרבים מימי הביניים שבו נתגלה הממצא הראשון של הומו גאורגיקוס (1983).
* עיר המצודה סאמשווילדה

## האסלאם בכארתלי תחתית

מרנאולי, יחד עם בולניסי ודמניסי, נמצאת באזור המאוכלס ברוב אזרי מוסלמי. האזור הוא אזור אסטרטגי על גבול ארמניה ואזרבייג'ן, בצומת ציר תחבורה חשוב מהים הכספי וציר צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן. אזור זה, אשר במשך שנים רבות היה חלק מהאימפריה הספווית האיראני, היה תחת השפעה ישירה של האסלאם השיעי. הרחבת השטח הספווית באזור הקווקז, תחת שאה עבאס במאה ה -17, הוביל להתפשטות השיעה באזור. שליטת השלטון המרכזי, תחת האימפריה הספווית, הייתה קפדנית ובעלי הדרגות השונים היו קשורים בקשר הדוק עם הממשלה. משנת 1928 ואילך, עם השתלטות האימפריה הרוסית על הקווקז וקביעת הגבול על נהר האראקס, הביא את האסלאם השיעי באזרבייג'ן ובגאורגיה לניתוק מהמרכזים התאולוגיים החשובים באיראן ועיראק. ניתוק שהתגבר עם מסך הברזל הסובייטי שבא לאחר מכן וקטע בפועל כל קשר עם איראן. העלייה לרגל לערים כרבלא, משהד, נג'ף וקום, היו בלתי אפשריות. הכרזת העצמאות של אזרבייג'ן וגאורגיה בשנת 1991 מצאה את האסלאם מוחלש. מדיניות האתאזם הסובייטית והניתוק מהמרכזים התאולוגיים הביאו למחסור בהדרכה תאולוגית, חולשה אידאולוגית של הארגונים האיסלאמיים ועוד. 

עם התפוררות העידן הסובייט בקווקז, נחתו, שליחי הדת האיראניים, בגאורגיה ובקווקז בכלל ותוך זמן קצר החלו להיפתח מדרסות ומסגדים. חודשה העלייה לרגל לערים הקדושות בעיראק (עד לפלישת האמריקאים) ולאיראן. בעוד שבתקופה הסובייטית נשלחו הצעירים מהקווקז ללמוד בבוכרה המוסלמית החלו משלב זה ללמוד גם באוניברסיטאות בעולם הערבי, באיראן ובטורקיה. מאות צעירים באזרבייג'ן וגאורגיה לקחו יוזמה והחלו ללמוד תאולוגיה במשהד ובקום ומיעוטם בטהראן וקזווין (قزوین) (מחוז קזווין). החיית הקישורים של הקהילות המוסלמיות בגאורגיה ובקווקז חיברה מחדש את האזור לקהילה השיעית העולמית.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גאורגיה: מחוזות
קטגוריה:כארתלי
ועדת זיילר

**ועדת זיילר** (שמה הרשמי: **ועדת הבדיקה לבחינת התנהלות מערכת אכיפת החוק בפרשת האחים פריניאן והשוטר צחי בן אור**) היא ועדת בדיקה ממשלתית, שמונתה ב-4 בדצמבר 2005 לבדוק את פעילות משטרת ישראל ופרקליטות המדינה בפרשת האחים פריניאן.
בראש הוועדה עמד השופט בדימוס ורדי זיילר, לשעבר נשיא בית המשפט המחוזי בירושלים, וחברים בה עו"ד נורית שניט, לשעבר פרקליטת מחוז מרכז, וניצב בדימוס עוזי ברגר, לשעבר ראש אגף חקירות במשטרה.

הוועדה החלה את דיוניה ב-25 בדצמבר 2005.

ב-23 במאי 2006 שלחה הוועדה מכתבי אזהרה ל-13 אישים וגופים, בהם מפכ"ל המשטרה המכהן רב ניצב משה קראדי, קודמו בתפקיד, שלמה אהרונישקי, פרקליטת מחוז דרום, עו"ד יסכה ליבוביץ, ומנהל המחלקה לחקירות שוטרים, עו"ד הרצל שבירו (ראו הרחבה בערך פרשת האחים פריניאן). בספטמבר 2006 החלה הוועדה לשמוע את עדויות המוזהרים.

ב-18 בפברואר 2007, פורסם דו"ח הוועדה, אשר בעקבותיו התפטר המפכ"ל משה קראדי והחלו חקירות כנגד גורמים אשר צוינו בדו"ח.

## מוזהרי הפרשה
ב-23 במאי 2005 שיגרה ועדת זיילר מכתבי אזהרה ל-13 קצינים ופרקליטים, שעשויים להפגע ממסקנות הוועדה. תוכן מכתבי האזהרה לא פורסם. האזהרות המופיעות בהמשך עלו באופן עקיף בדיוני הוועדה. 

## מסקנות הוועדה

בצהרי ה-18 בפברואר 2007, פורסם דו"ח הוועדה.

בין עקרי המסקנות:

* הדחת ניצב משנה יורם לוי ורב פקד רובי גלבוע. בעניינם הוסיפה הוועדה כי יש לשקול אף את הורדתם בדרגה.
* לגבי סגן ניצב אבי נבון, טענה הוועדה כי אין זה ראוי שימשיך לכהן בתפקידו.
* בעניין מפכ"ל המשטרה, רב ניצב משה קראדי, הגיעה הוועדה למסקנה חד משמעית כי הנ"ל שיקר בעניין תוצאות בדיקת הפוליגרף שנערכה לנצ"מ יורם לוי. בעת פרסום הדו"ח היו חברי הוועדה חלוקים בדעותיהם בעניינו: דעת הרוב קבעה כי יש לאפשר לקראדי לסיים את כהונתו כמפכ"ל המשטרה המסתיימת לאחר מספר חודשים אולם לא להאריכה בשנה נוספת כמקובל. בדעת מיעוט סבר יו"ר הוועדה כי יש להפסיק לאלתר את עבודתו של משה קראדי. 
* אשר לניצב אילן פרנקו, מפקד מחוז ירושלים ביום פרסום הדו"ח, המליצה הוועדה שלא יוכל להגיש מועמדותו לתפקיד מפכ"ל המשטרה.
* המפכ"ל לשעבר, רב ניצב שלמה אהרונישקי, יצא נקי ואף צוין לשבח על תפקודו.
* לגבי סנ"צ אהרון זרגרוב ציינה הוועדה כי הוא פעל באופן בלתי הולם, תוך דיווח לא-אמת לפרקליטות המדינה והורה לסגור את תיק רצח בוחבוט למרות שידע לכאורה מיהו הרוצח. הוועדה המליצה לפעול נגדו בהליכים מתאימים, ואף לשקול הורדתו בדרגה.

## בעקבות מסקנות הוועדה

שעות ספורות לאחר פרסום המלצות הוועדה הודיע המפכ"ל על התפטרותו. בדבריו, ציין המפכ"ל כי "כמי שהארגון חשוב לו, השוטרים חשובים לו והאזרח חשוב לו", הוא עושה זאת "מתוך רצון לתת דוגמה אישית". למחרת פרסום מסקנות הוועדה הורה היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, על פתיחת חקירה פלילית כנגד נצ"מ יורם לוי ורפ"ק ראובן גלבוע.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* דו"ח הוועדה המלא

## הערות שוליים

זיילר
קטגוריה:משטרת ישראל: היסטוריה
דהרמה

**דְהַרְמַה** (בסנסקריט: **धर्म**) או **דְהַמַּה** (בפאלי: **धम्म**) היא מושג מרכזי בדתות ההודיות המכונות גם דתות דהרמיות, בהן בודהיזם, הינדואיזם, ג'ייניזם וסיקיזם. אין למילה מקבילה בשפות אחרות, ובדתות השונות ישנה למושג משמעות שונה. ניתן לתרגם את המילה ל"אמת" או ל"צדק", אך גם ל"חובה" (דתית או מוסרית), "אתיקה" ו"דרך". מקור המושג בסנסקריט רומז על משמעות של "משא" שנושא הכוהן-הברהמין שמחויב לביצוע הטקסים הוֶדיים.

## המושג דהרמה בבודהיזם
[ממוזער|גלגל הדהרמה הוא מסמליו העיקריים של הבודהיזם, כל חישור מסמל את אחד השלבים ב[הדרך המתומנת הנאצלת|דרך המתומנת הנאצלת.]]
הדהרמה הבודהיסטית מכונה בפאלי "בודהידהמה" ובסנסקריט "בודהידהרמה", ובקיצור "דהמה". לביטוי דהמה משמעויות רבות בטקסט הבודהיסטי, הראשונה בהם היא "חוק טבע" או "אמת", לרוב הכוונה לתובנות הבסיסיות ביותר של הבודהה בנוגע לטבע הקיום והמצב האנושי. תובנות אלו נקראות לרוב ארבע האמיתות הנאצלות, והן כדלקמן:

*האמת בדבר קיומו של הסבל – דוקהה: החיים בעולם אינם משביעי רצון, לא הרמוניים, וכוללים סבל.
*האמת בדבר מקורו של הסבל – סמודייה: השתוקקות, דחייה ובורות הן המובילות לסבל.
*האמת בדבר אפשרות ריפוי הסבל – נירודה: ניתן להרפא מהסבל ולהגיע למצב של שקט נפשי המכונה נירוונה.
*האמת בדבר הדרך לשחרור מסבל – מרגה: הדרך להגיע לנירוונה כוללת שמונה צעדים ונקראת הדרך המתומנת הנאצלת.

המושג דהרמה הוא גם אחת משלוש אבני החן בהן נתמך כל בודהיסט בדרך אל ההארה. שלוש אבני החן מקבלות ביטוי בצורת שבועה אותה משננים בודהיסטים:

## המושג דהרמה בג'יניזם
הג'ייניזם מוסיף אמיתת יסוד נוספת על ארבע הקיימות: החומר הנצחי של הבריאה, התווך שבו נעים כל הברואים.

## המושג דהרמה בהינדואיזם
ההינדואיזם משתמש במונח סנטנה דהרמה (Sanatana Dharma) הלקוח משפת הסנסקריט, שפירושו הדרך הנצחית.
דהרמה היא מערכת הכללים שעל פיה הפרט מנהל את חייו, בהתאם לקאסטה שלו. מערכת כללים זו – הדהארמשסטרה, "ההלכה ההודית", התפתחה מכתבי ההדהארמסוטרות.

את מושג ההינדואיזם מתרגמים כ"הינדו-דהרמא" (הדהרמה של ההינדים), כלומר דרך החיים הנכונה למאמיני ההינדואיזם.

## ראו גם
*אדי דהרמה
*שלוש אבני החן
*קארמה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
קטגוריה:מונחים בבודהיזם
קטגוריה:הינדואיזם
עקום פאנו

**עקום פאנו** הוא מסילה רציפה, הממלאת שטח דו-ממדי או בעל ממד גבוה יותר. עקומים כאלה תוארו לראשונה על ידי המתמטיקאי האיטלקי ג'וזפה פאנו ב-1890, והיו לדוגמה הראשונה של מה שנודע אחר-כך כפרקטל. פאנו בנה פונקציות אלה כדי להדגים מסילה רציפה שלא ניתן לתחום בשטח קטן. 

באופן אינטואיטיבי, אפשר לתאר מסילה רציפה כמסלול שעושה נקודה הנעה, ללא קפיצות, במרחב. כדי לקבל הגדרה מדויקת יותר, הציע קמי ז'ורדן ב-1887 ש"מסילה" היא התמונה של פונקציה רציפה המוגדרת על קטע היחידה \ [0,1]. הגדרה זו, שהפכה לאחד המושגים היסודיים בטופולוגיה, מתאימה לפונקציות מקטע היחידה לכל מרחב טופולוגי. המקרה הפשוט ביותר הוא זה של מסילה במישור הדו-ממדי. לפעמים אין מבחינים בין הפונקציה \ f:[0,1]\rightarrow X לבין התמונה שלה, שהיא אוסף הנקודות \ \{f(t): 0\leq t \leq 1\}. 

בשנות השמונים של המאה התשע-עשרה גילה גאורג קנטור שקטע היחידה שקול לריבוע היחידה בעוצמתו. פירושה של עובדה זו הוא שקיימת פונקציה מן הקטע אל הריבוע, המכסה את כל הנקודות. פאנו בנה את "עקום פאנו", שהוא, כאמור, מסילה רציפה הממלאת את ריבוע היחידה (או קובייה מממד גבוה יותר) בלי להחמיץ אף נקודה, בניסיון להדגים את התופעה שגילה קנטור. 

רוב המסילות שמתמטיקאים נתקלו בהן עד עבודתו של פאנו היו בעלות נגזרות רציפות כמעט בכל מקום, ומסילות כאלה אינן יכולות למלא שטח. משום כך, הדוגמאות של פאנו, שהיו מבוססות על הרעיונות של קנטור ואיחדו אותן עם הזרם המרכזי של המחקר המתמטי, התקבלו בהפתעה רבה. 

מן הדוגמאות הדו-ממדיות של פאנו קל לבנות מסילות רציפות שיכסו את הקובייה ה-n ממדית, לכל n. יתרה מזו, אם מוותרים על נקודות הקצה, אפשר לבנות באותה שיטה גם מסילות רציפות שיכסו את המרחב האוקלידי ה-n-ממדי כולו.

400px|ממוזער|3 צעדים ראשונים בבניית עקום פאנו
הבניה של פאנו, כמו רוב הבניות המפורשות של עקומים מכסי-שטח שהתגלו מאז, מבוססת על הגדרה איטרטיבית של המסילה: בכל שלב נבנית מסילה ליניארית-למקוטעין, המעדנת את השלב הקודם; ראו האיור בצד שמאל. בגבול, מתקבלת מסילה רציפה המבקרת בכל נקודות הריבוע. גם אם בכל שלב סופי המסילה אינה חותכת את עצמה, תכונה זו אובדת במעבר לגבול - מסילה המכסה שטח מוכרחה לחתוך את עצמה. בדומה לזה, לא קיימת פונקציה חד-חד-ערכית ורציפה בשני משתנים לקטע ממשי.

כפרקטל, לעקום פאנו יש ממד טופולוגי 1 וממד האוסדורף 2.

## בנייה של מסילה ממלאת-שטח

הבנייה של פאנו מבוססת על שני רעיונות חשובים של קנטור: ההתאמה בין מספרים ממשיים לסדרות של ספרות (על ידי הצגה בינרית או טרנרית), והבניה של קבוצת קנטור. נסמן ב- C את קבוצת קנטור, שהיא כידוע בעלת עוצמת הרצף. פונקציית קנטור היא פונקציה רציפה \ h : C \rightarrow [0,1], המכסה את כל הקטע. בעזרתה אפשר להגדיר פונקציה רציפה בין מרחבי המכפלה, \ H:C\times C \rightarrow [0,1]\times [0,1], לפי הנוסחה \ H(x,y) = (h(x),h(y)). 

מכיוון שקבוצת קנטור הומיאומורפית למרחב \ 2^{\mathbb N}, ומכיוון שקיימת התאמה חד-חד-ערכית ועל \ \mathbb{N}\rightarrow \mathbb{N}\times \mathbb{N}, יש הומיאומורפיזם \ g: C \rightarrow C\times C. ההרכבה \ f = H \circ g היא העתקה רציפה של קבוצת קנטור על ריבוע היחידה. אבל את הפונקציה f אפשר להרחיב לפונקציה רציפה \ F : [0,1]\rightarrow [0,1]^2, על ידי השלמה ליניארית בכל אחד מן הקטעים החסרים של C, וזוהי המסילה המבוקשת.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרקטלים
קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:עקומות
צלעות

שמאל|ממוזער|300px|צלע אופיינית של אדם. מבט אחורי על צלע שמאלית.
באנטומיה של החולייתנים, **צלעות** (TA: Costae) הן עצמות ארוכות ומעוקלות, אשר זוגות שלהן מרכיבות את עיקר כלוב הצלעות. מספר זוגות הצלעות משתנה ממין טקסונומי אחד למשנהו.

## באדם
באדם, יש 24 (שנים עשר זוגות) צלעות. בחלק קטן מהאוכלוסייה, אפשר למצוא זוג נוסף או חסר. הצלעות מכונות הראשונה, השנייה ועד השתים עשרה, לפי החוליה החזית המופרקת אליהן. לדוגמה, הצלע הראשונה מופרקת עם החוליה החזית הראשונה (T1), הצלע השנייה מופרקת עם החוליה השנייה (T2) וכן הלאה.
תפקיד הצלעות הוא להגן על הריאות, הלב וכלי הדם הגדולים.

### סוגי צלעות

סך-הכל יש 12 זוגות של צלעות, שאותן מחלקים לשלוש קבוצות, על פי חיבורן למבנים הסמוכים להן:
***צלעות אמיתיות** (Costae verae) - זוג הצלעות הראשון ועד זוג הצלעות השביעי - מחוברות לעמוד השדרה בצד אחד (כמו כל הצלעות) ולעצם החזה בצידן השני.
***צלעות מדומות** (Costae spuriae) - זוג הצלעות השמיני ועד זוג הצלעות העשירי - במקום שיתחברו לעצם החזה, הצלעות המדומות מתחברות לסחוס הצלע (Cartilago costalis) שמעליהן.
***צלעות מרחפות** (Costae fluctantes) - זוג הצלעות האחד עשר והשנים עשר, אינן מחוברות כלל בצידן הקדמי.

### מבנה אנטומי
[ממוזער|200px|[כלוב הצלעות]]
#### צלעות אופייניות
לזוג השלישי של הצלעות ועד הזוג התשיעי מאפיינים מבניים דומים. לכל אחת מהן, ראש (Caput costae) עם שני פנים (Facies articularis capitis costae) המופרדים ברכס (Crista capitis costae). הפנים מופרקים עם החוליה המיוחסת לצלע ועם החוליה שמעליה. הראש מחובר דרך צוואר לקנה הצלע (Corpus costae). באזור חיבור הצוואר לקנה, נמצאת גבשושית הצלע (Tuberculum costae), שחלק ממנה מופרק עם הזיז הרוחבי של החוליה הסמוכה. לאורך חלקה הפנימי של הצלע, נמצא חריץ (Sulcus costae), המגן על העצב וכלי הדם הבין צלעיים.

#### צלעות לא אופייניות
*צלע ראשונה (Costa prima [I]&lrm;) - הרחבה ובעלת העיקול החד ביותר מכל הצלעות. בראש הצלע משטח פנים אחד ובהתאם, הצלע מופרקת עם החוליה החזית הראשונה בלבד. לצלע הראשונה שני חריצים המגנים על כלי הדם התת-בריחים.
*צלע שנייה (Costa secunda [II]&lrm;) - דומה בצורתה לצלע הראשונה, אך צרה יותר ומעוקלת פחות. מאופיינת בגבשושית נוספת אליה מתחברים שרירים.
*צלעות עשר עד שתים עשרה - בעלות משטח פנים אחד. צלעות אחת עשרה ושתים עשרה הן קצרות במיוחד, חסרות גבשושית וצוואר ומסתיימות לפני כל חיבור לכלוב הצלעות.

### תמונות נוספות

 תמונה:First rib Gray.png|הצלע הראשונה
 תמונה:Second rib Gray.png|הצלע השנייה
 תמונה:Gray127.png|הצלע האחת-עשרה
 תמונה:Gray128.png|הצלע השתים-עשרה
 

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:עמוד השדרה ושלד החזה