מגיד מישרים (ספר)

ספר **מגיד מישרים** (במקור: **ספר המגיד**) הוא יומן התגלויות שכתב רבי יוסף קארו, ובו העלה על הכתב דברי מוסר, פרשנות המקרא וקבלה, שנמסרו לו לדבריו על ידי 'מגיד' משמיים בין השנים ה'רצ"ו–ה'של"ב.

כתבי יד של הספר היו ידועים עוד בחיי המחבר, אך הספר נדפס לראשונה כשבעים שנה לאחר פטירתו, בלובלין ובוונציה בשנים ה'ת"ו–ה'ת"ט.

על אף הכלל ההלכתי הקובע שלא בשמיים היא, חלק מדברי המגיד בספר נקבעו להלכה על ידי גדולי הפוסקים.

## רקע

במסורת היהודית מתוארים מקרים שבהם מתגלה לצדיק כוח עליון, מלאך או נשמה, ומגלים לו דברי תורה וסודות שונים. תופעה זו נקראת **מגיד**. ה'מגיד' המתואר בספר 'מגיד מישרים' מתגלה לרבי יוסף קארו בעקבות לימוד המשנה, ואף מזדהה בשמה:  הוא מתגלה אליו בדרך כלל בלילות שבת לפנות בוקר ומוסר לו בין השאר חידושים על פרשת השבוע.

## היסטוריה
[ממוזער|קטע מכתב יד של ספר המגיד (אוקספורד, הנטיגטון 577). הועתק ככל הנראה על ידי הרב [משה גאלנטי (הראשון)|משה גאלנטי]]

כבר בשנת ה'רצ"ג, הזכיר הרב שלמה אלקבץ באגרת, שלרב קארו היה "קול המדבר בפיו, קול גדול בחיתוך אותיות, וכל השכנים שומעים ולא מבינים". קיומו של המגיד נזכר גם בספר החזיונות של רבי חיים ויטאל (ה'שי"ז).

לפי המופיע ב"מגיד מישרים", הרב קארו הצטווה על ידי המגיד להעלות על הכתב את תוכן ההתגלויות בסמוך למועד התרחשותן, וכפי הנראה אכן פעל כך. עם זאת, מסתבר שחלק מהתוכן הכולל בין השאר תוכחות אישיות מפורטות לא נועד לפרסום.

כיום ידועים שני כתבי יד ראשוניים של הספר, שהועתקו ככל הנראה מכתב ידו של הרב קארו על ידי רבי משה גאלנטי תלמידו, שגם סידר את הכתבים לפי סדר פרשיות השבוע. בכתב יד אחר משנת ה'שפ"ה, ישנה הקדמה לספר מאת מהר"י צמח.

בשנת ה'ת"ו יצא לאור בלובלין חלק מהספר שסודר על סדר פרשיות השבוע – עד לפרשת מצורע, ולאחר שנתיים יצא לאור בוונציה חלקו השני על שאר הפרשות. המביא לבית הדפוס היה "יצחק בן החבר שמואל בינגא איש ירושלים", שגם נתן לספר את שמו. בתחילת הספר מובאות מספר הסכמות מרבני לובלין ולבוב. החיד"א כתב שלהשערתו הספר הנדפס הוא אחד מחמישים מהכתבים המקוריים.

לאחר המהדורה הראשונה, הודפס הספר שוב באותה מתכונת למעלה משתים עשרה פעמים. בשנת ה'תשפ"ג יצא הספר בסדר חדש על ידי מכון אהבת שלום, בשם "ספר המגיד", בתוספת מבוא והשלמות מכתבי יד.

## תוכן
בספר כתובות ההתגלויות כיומן אישי של רבי יוסף קארו, ומסודרות על פי פרשיות השבוע. בראשן של חלק מהשיחות מצוינים התאריך, ומעשיו של הרב יוסף קארו בזמן שקדם להתגלות.

הספר כתוב בעיקר ארמית בלולה בעברית, ומילים בודדות בספרדית. חלק גדול מהספר מכיל פרשנות קבלית לפרשת השבוע. בנוסף מובאות הנהגות הלכתיות והוראות למעשי סגפנות שונים. ה'מגיד' גם מעודד את הרב קארו ומספר לו על מעלתו וחשיבותו בשמיים, על גלגולי נשמות של מקורביו, ועל מאורעות שעתידים לקרות לו. הוא מבטיח לו שלא יעזוב אותו לעולם, ושיזכה לגילוי אליהו. בספר תואר בהרחבה רעיון נהמא דכיסופא.

## בהלכה
בעל מגן אברהם כתב בשם מגיד מישרים שאין לאכול בשר בראש השנה, ושיש לקרוא שניים מקרא ואחד תרגום בשבת לפני סעודת הבוקר. גם דברי ה'מגיד' על מעלת קידוש לבנה הובאו בפוסקים.

## טענות על ייחוס הספר
במחקר, הן הכללי והן התורני, יש שפקפקו בייחוס הספר לרב קארו, וראו בו יצירה פסאודואפיגרפית. בין הטענות נגד יחוס הספר: הספר שנדפס רק כשבעים שנה לאחר פטירת הרב קארו, לא הוזכר על ידי בנו ברשימת כתבי אביו, רבים מהתאריכים המוזכרים בספר אינם מתאימים לימי השבוע, ודבריו סותרים לפעמים את ההלכה שפסק קארו עצמו בשולחן ערוך.
שלמה רוזאניס שיער שהכותבים הם רבי אליהו די וידאש בעל 'ראשית חכמה', ורבי חיים ויטאל תלמיד האר"י.

לעומת זאת, קיימות ראיות שהספר היה ידוע עשרות שנים לפני הדפסתו, וציטוטים ממנו פורסמו ברבים עוד בחיי הרב קארו. האזכור המוקדם ביותר הוא בספר פרדס רימונים של הרמ"ק, שכתיבתו הסתיימה בשנת ה'ש"ח. כמו כן צוטט תוכן מהספר בספר "מדרש שמואל" של רבי שמואל אוזידא, בדרשות בכתב ידו של רבי אלעזר אזכרי, ובספר "קול בוכים" של רבי אברהם גאלנטי. במכתב מאת הרב ישעיה הלוי הורוביץ שנכתב בסביבות שנת ה'ש"פ, מספר הרב הורוביץ שהגיעו לידיו קונטרסים של דברי ה'מגיד' לרבי יוסף קארו. גם בספרו שני לוחות הברית מצטט הרב הורוביץ מהספר, ציטוטים שבחלקם לא מופיעים בספר הנדפס.

צבי ורבלובסקי, שחקר את תופעת המגידות בהרחבה בספרו "רבי יוסף קארו", הגיע למסקנה שאין כל ראיה לכך שמדובר בזיוף. בנוסף, בשיחה בעל פה, טען ורבלובסקי שייתכן כי רבי יוסף קארו נקט בפעולות מאגיות שונות כדי לזכות במגיד, כפי שנהגו מקובלים אחרים בדורו, ואף שאין בספר "מגיד מישרים" אזכורים לכך, ייתכן שהדבר נובע מהעריכה המאוחרת לספר, ולמעשה אף בו נעשה שימוש באמצעים מאגיים. ייתכן שהשמיטו את הדברים כדי "להכשיר" את הבית יוסף, או בשל האופי הדרשני של הספר בעריכתו הסופית שלא נתן מקום לתיאור הפרקטיקות שהביאו לגילוי הסודות. גם העובדה שקיימת בספר הבטחה לרבי יוסף קארו להישרף על קידוש השם – דבר שלא קרה בפועל, מרחיקה את האפשרות שזייפן מאוחר כתב דברים שידע שיימצא בהם 'נביא שקר'.

## מהדורות
* 
* 
* 
* '''מגיד משרים''' זולקווה ה'תק"ל באתר הספרייה הלאומית
* 
* '''מגיד משרים''', פולנאה ה'תקנ"א
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* **מגיד מישרים** ירושלים ה'תשל"א, מהדורת צילום מדפוס וילנא ה'תרל"ה
* **מגיד מישרים** ירושלים, ה'תשמ"ב
* 
* **מגיד מישרים**, ירושלים ה'תשנ"ח
* **מגיד מישרים**, בני ברק ה'תשס"ד, מהדורת צילום מדפוס פיטרקוב ה'תרפ"ט
* 
* **מגיד מישרים**, מתורגם מפורש ומבואר, ירושלים ה'תשס"ז
* 

## ראו גם
*ספר המשיב
*שו"ת מן השמים

## לקריאה נוספת
* שלמה רוזאניס, **דברי ימי ישראל בתוגרמה**, חלק שני, ציון א', עמודים 208–221
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* רחל אליאור, "ר' יוסף קארו ור' ישראל בעל שם טוב: מטמורפוזה מיסטית, השראה קבלית, והפנמה רוחנית", **[[תרביץ]]** סה, ד (תשנ"ו), עמ' 691 - 709.
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יוסף קארו
קטגוריה:ספרי קבלה
קטגוריה:פרשנות המקרא