open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עמית בן שושן

**עמית בן-שושן** (נולד ב-23 במאי 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירה
בן שושן התחיל דרכו במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים ובשנת 2004 עלה לקבוצת הבוגרים. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך במשחק מול הפועל באר שבע. בעונת 2005/2006, במסגרת גביע האינטרטוטו, כבש שלושער במשחק בסיבוב הראשון נגד סילקס, ושער אחד במשחק הגומלין. בסיבוב הבא הפסידה הקבוצה פעמיים לסלובן ליברץ הצ'כית, אך בן שושן כבש בכל משחק. בן שושן שיחק בבית"ר ירושלים עד שנת 2013, ועמה זכה בשתי אליפויות, שני גביעים וגביע הטוטו אחד.

בשנת 2009 שודר בטלוויזיה קטע ממשחק בו נראה בן שושן משתתף בחגיגות הזכייה בגביע של בית"ר ירושלים, כשהוא שר ביחד עם האוהדים שיר הכולל תוכן גזעני, שכוון נגד ערביי ישראל, ובפרט נגד שחקן נבחרת ישראל סלים טועמה. בן שושן הביע חרטה עמוקה וצער על מעשיו, התנצל בפני טועמה, וקרא לאוהדי הכדורגל בישראל להתנגד לכל ביטוי של גזענות ואלימות.

ב-10 ביולי 2013 חתם באנורתוסיס פמגוסטה, במדיה ערך 14 הופעות בליגת העל הקפריסאית, וכבש שער אחד.

לקראת עונת 2014/2015 חזר בן שושן לישראל וחתם במכבי נתניה, העולה החדשה לליגת העל. את הופעת הבכורה שלו במכבי נתניה ערך בן שושן בהפסד 0–1 להפועל רעננה במסגרת גביע הטוטו. את שער הבכורה שלו במועדון כבש בתיקו 4–4 מול מכבי פתח תקווה במחזור השני של ליגת העל. בתום העונה סיים את דרכו במועדון.

לאחר שפתח את עונת 2015/2016 ללא קבוצה, ב-27 באוקטובר 2015 חתם בקבוצת הפועל ירושלים מהליגה הלאומית, במדיה ערך שבע הופעות וכבש שער אחד. ב-15 בינואר 2016 ערך את משחקו האחרון בקריירה, מול הפועל רמת גן, ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל.

### נבחרת ישראל
בן שושן היה חלק מהנבחרת הצעירה של ישראל שהעפילה לאליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2007, ובסך הכל לזכותו תשע הופעות ושער אחד במדי הנבחרת הצעירה.

את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל ערך כשנכנס כמחליף במשחק הראשון של הנבחרת במסגרת מוקדמות יורו 2008, מול נבחרת אסטוניה. רשם בן שושן את משחקו הראשון כשעלה כמחליף מול נבחרת אסטוניה. במשחק השני פתח בהרכב מול נבחרת אנדורה, ובדקה ה-11 רשם את שערו הראשון במדי הנבחרת. במשחקה השלישי של הנבחרת בטורניר, מול נבחרת רוסיה, כבש בן שושן בדקות הסיום את שער השוויון במשחק שהסתיים בתיקו 1–1. בסך הכל עד שנת 2008 ערך בן שושן 12 הופעות בנבחרת, בהן כבש שני שערים.

## תארים
;בית"ר ירושלים
* אליפות (2): 2006/2007, 2007/2008
* גביע המדינה (2): 2007/2008, 2008/2009
* גביע הטוטו: 2009/2010

## חיים אישיים
בן שושן נשוי ואב לשלושה. כיום הוא מנהל חברת סקאוטינג.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני אנורתוסיס פמגוסטה
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בקפריסין
קטגוריה:בוגרי תיכון מכללת אורט (ירושלים)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
ריקוד מושחת

**ריקוד מושחת** (באנגלית: **Dirty Dancing**) הוא סרט קולנוע רומנטי מוזיקלי אמריקאי מ-1987. כשליש מן הסרט מכיל סצנות ריקוד על פי כוריאוגרפיה של קני אורטגה.

הסרט מגולל את סיפורה של פרנסיס האוזמן (ג'ניפר גריי) המכונה "בייבי" במהלך חופשה משפחתית בקיץ 1963. המשפחה מגיעה לאתר הנופש "קלרמן". במהלך החופשה מתאהבת בייבי בג'וני (פטריק סווייזי), רקדן ומורה לריקוד באתר. הרומן ביניהם מוביל את בייבי להיכרות עם אנשים שונים ועם עצמה במובן מסוים. אביה של בייבי לא מקבל בעין יפה את ההתפתחויות, אך לבסוף מקבל את אהבתה ואת ג'וני. הסרט הפך לסרט פולחן, והזניק את פטריק סווייזי למעמד של כוכב-על. הריקודים והמוזיקה מהווים חלק מהותי מהסרט, שיר הנושא של הסרט הוא .

הסרט צולם בעיקר בעיירה לייק ליור שבמדינת קרוליינה הצפונית.

לסרט צולם סרט המשך עצמאי שאינו תלוי בעלילת הסרט הראשון, שבו פטריק סווייזי מופיע בהופעת אורח.

## עלילת הסרט
בייבי ומשפחתה מגיעים לאתר-הנופש "קלרמן", ובצירוף מקרים, בייבי מגלה מועדון סודי בו עובדי אתר הנופש רוקדים להנאתם באופן חושני. היא נבוכה, וג'וני קאסל מגיע ומלמד אותה לרקוד. אחרי שהיא מגלה שפני, בת זוגו של ג'וני לריקוד, בהריון, היא עוזרת לה לעשות הפלה בעזרת כסף מאביה, ועוזרת להם גם בכך שהיא מסכימה להחליף את פני בהופעה חשובה ממנה תיעדר עקב ההריון.

במהלך ההכנות - בייבי וג'וני מתאמנים ביחד על הריקוד ונקשרים, והוהפעה עוברת בהצלחה. בינתיים, ההפלה של פני מסתבכת, ובייבי מגייסת את אביה הרופא לעזור.

בייבי מתגנבת לאולם נטוש ורוקדת עם ג'וני ריקוד חושני והם שוכבים. למחרת במלון, אביה של בייבי רוצה לעזוב, אך אשתו משכנעת אותו להישאר; ומאשימים את ג'וני בגנבת ארנק בלילה הקודם. בייבי יודעת שזה לא הוא, ומנסה לשכנע את האחרים בחפותו, על אף שאין לו אליבי. כשמנהל המלון אומר לניל שהוא עומד לפטר את ג'וני, ועל מנת להסביר את ביטחונה שלא הוא הגנב - בייבי מתוודה מול משפחתה שהיא בילתה את הלילה עם ג'וני.

בייבי מבקרת את פני, ורואה את ג'וני שם. ג'וני ופני מדברים, והיא אומרת לו שהוא צריך להיפרד מבייבי כדי לא לשבור את ליבה. בייבי מנשקת את ג'וני כדי להתנצל על ריב קודם, וג'וני מחזיר לה נשיקה. רובי מגיע, וצוחק על כך "שהוא בחר באחות הלא נכונה" (כזכור, רובי יוצא עם אחותה של בייבי), וג'וני מרביץ לו ועוזב את המלון.

המופע האחרון של העונה מגיע, והוא בנאלי ומשעמם. לפתע, ג'וני נכנס, לוקח את בייבי ומפלס את דרכו בין היושבים לעבר הבמה. הוא עולה עליה, ואומר את שמו - ואת שמה המלא של בייבי; פרנסס. הם רוקדים ריקוד ממבו המותאם לשיר הרומנטי, ואמה של בייבי מתגאה בה.

## שחקנים
* ג'וני קאסל (פטריק סווייזי) - רקדן
* בייבי (פרנסס) האוזמן (ג'ניפר גריי) - בייבי בת 17
* פני ג'ונסון (סינתיה רודס)
* ד"ר ג'ייק האוזמן (ג'רי אורבך)
* ליסה האוזמן (ג'יין בראקר) - אחות של בייבי
* מקס קלרמן (ג'ק וסטון)
* לוני פרייס (ניל קלרמן) -
* מרג'ורי האוזמן (קלי בישופ) - אמה של בייבי
* ילד הצוות (אנטון פגאן)
* רובי גולד (מקס קנטור)
* טיטו סוארז (צ'ארלס קולס)
* בילי קוסיצקי (ניל ג'ונס)
* ויויאן פרסמן (מירנדה גריסון)
* מוו פרסמן (גארי גודראו)
* סטאן (ויין נייט)
* גברת שומאכר (פאולה טרוואמן) - זקנה
* (Alvin Myerovich) - זקן

## שירים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זוכי אוסקר: הסרט עם השיר המקורי הטוב
קטגוריה:סרטי 1987
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי התבגרות
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מוזיקליים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:סרטי ריקודים
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית אמריקאיים
CAR-15

[שמאל|ממוזער|250px|חייל ב[מטווח יורה ב"קולט קומנדו" (קולט דגם 610 / GAU-5/A)]]
**Colt Automatic Rifle) CAR-15)** הוא גרסת קרבין לרובה הסער M-16. הוא החל את שירותו בצבא ארצות הברית ב-1966 ולצה"ל הגיע ב-1973 אך זכה לעדנה רק בשנות ה-90 של המאה ה-20. רובה CAR-15 מובדל מרובה ה-M16A1 רק בקנהו הקצר יותר ובקת הטלסקופית (לעומת הקת הקבועה בגרסה הרגילה).

## היסטוריה ופיתוח
הציון **CAR-15** מתייחס לשתי מערכות נשק, ותלוי בהקשר בו משתמשים בו. בשימוש הנפוץ הוא מתייחס לגרסאות הקרבין המקוצרות של **[[רובה M-16]]**, או ליתר דיוק M16A1. בשימוש יותר טכני, השם מתייחס למשפחת כלי הנשק שפיתחה חברת קולט בשנות ה-60 של המאה ה-20 וכללה "גרסת תת מקלע (קולט מודל 635)", "רובה הישרדות" ועוד.

גרסאות מקוצרות של **AR-15** פותחו עוד ב-1957, עקב דרישת היחידות המיוחדות של צבא ארצות הברית וחיל הים האמריקני. **XM-177E1** הוא הגרסה המקוצרת הראשונה של רובה M-16, שנכנסה לשירות צבא ארצות הברית כבר ב-1966, וב-1969 שודרג רובה זה ל-**XM177E2**. מה שמיוחד ברובה זה הוא שזהו הרובה הראשון בעולם שהשתמש בקת הקצרה (ידועה כ"קת הטרור" בצה"ל). כבר ב-1966 נכנס לשירות צבא ארצות הברית רובה זה. קולט פתחה מספר גרסאות נוספות, שנכנסו לשירות אחר כך בצבא ארצות הברית, ביניהן **קולט קומנדו**. ההבדלים בין מרבית הדגמים הם שוליים. חלקם מיועדים לשימוש אזרחי, והוסבו בהתאם לפעולה חצי-אוטומטית.

גרסת הקרבין כללה קנה באורך 406 מ"מ ומאוחר יותר 368 מ"מ. גרסה התמ"ק כללה קנה באורך 254 מ"מ ואורכה הכולל היה 660 מ"מ.

## CAR15 בצה"ל
[ממוזער|חיילת צה"ל יורה ב"M16 מקוצר" - קולט דגם 653 עם כוונת השלכה [מפרולייט מפרו M21]]
רובה ה-CAR15 הגיע לצה"ל יחד עם כל רובי ה-M16 ב-1973 (במסגרת הסיוע האמריקני במלחמת יום הכיפורים) וכעשור אחר כך פותחה בצה"ל גרסת ה-CAR-15 המקוצרר עם קנה קצר עוד יותר. במהלך שנות ה-70 ושנות ה-80 של המאה ה-20 חילות השדה של צה"ל השתמשו בגליל ורק היחידות המיוחדות השתמשו ב-CAR15, שזכה למוניטין גבוה. בעקבות האינתיפאדה הראשונה גם יחידות העלית של המשטרה זנחו את הגליל לטובת ה-CAR15.

רובה זה שימש את היחידות הקרביות של צה"ל בשנות ה-90 של המאה ה-20 בהצלחה מרובה. הדגם הבסיסי של ה-CAR15 היה דגם 653 עם קנה באורך 368.3 מ"מ (14.5 אינץ'). במהלך שנים אלה פיתח צה"ל מספר של גרסאות ותצורות לרובה כגון "CAR-15 מקוצרר" (ראו בהמשך). גרסאות נוספות כללו דגם קלעים ודגם "מטולון" עם מטול רימונים M203. 

רובה **CAR-15 מקוצרר** הוא דגם פרי-תכנון צה"ל שמבוסס על רובה ה-CAR15 המקוצר הסטנדרטי. הדגם פותח בצה"ל בשנות ה-90 של המאה ה-20 ומאפייניו הם קנה מקוצר, ידית אחיזה של M16A2, קת טלסקופית קצרה יותר וכן האפשרות להתקין עליו גם "מטולון" מסוג M203 (גרסה מקוצרת של מטול ה-M203 האמריקאי שפותחה בתע"ש).

החל משנת 2000 החל צה"ל להחליף חלק מרובי ה-CAR15 (המקוצרים והמקוצררים) לטובת רובי M4 קרבין.

## ראו גם
* AR10
* ארמלייט AR-15
* רובה M-16
* M4 קרבין

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רובי סער מתוצרת ארצות הברית
קטגוריה:אמצעי לחימה של צה"ל במלחמת יום הכיפורים
גו! גו! אקמן

**גו ! גו ! אקמן** (ביפנית: ***ゴーゴーアックマン***; באנגלית: ***Go ! Go ! Ackman***) היא מאנגה יפנית מסוג שונן אשר נכתבה במקור על ידי אקירה טוריאמה, וקיבלה עיבוד לסרט אנימציה ושלושה משחקי וידאו.

הסדרה מתמקדת באקמן, שֵׁד ילד בן 200 שנה אשר אוסף נשמות בשביל השטן.

## עלילה
הפרק ראשון מהתחיל כאשר אקמן, שֵׁד נמוך קומה, מתעורר מתנומה של למעלה מחמישים שנה. הוריו של אקמן ואחותו מוצגים בפרק זה, אך אינם דומיננטיים במהלך הסדרה. הם מבהירים לקורא שהמשפחה הורגת אנשים ולאחר מכן מוכרת את נשמותיהם לשטן. הדמות המרכזית בפרק זה היא **גודון**, יצור אדם קטן דמוי שטן. הוא אוסף בצנצנת את נשמות הקורבנות של אקמן.

## קישורים חיצוניים
* העולם של טוריאמה אתר באנגלית.

קטגוריה:סדרות מאנגה
קטגוריה:אנימות ומאנגות פעולה
קטגוריה:אנימות ומאנגות אמנויות לחימה
קטגוריה:אנימות ומאנגות פנטזיה
קטגוריה:סרטי אנימה מ-1994
הטרוליזה

**הטרוליזה** (אנגלית: Heterolysis) היא תגובה כימית בה נשבר קשר כימי במולקולה נייטרלית (חסרת מטען חשמלי), ליצירת קטיון (יון חיובי) ואניון (יון שלילי). שני אלקטרוני הקשר נותרים על אותו השבר, האניון.

350px

האנרגיה הדרושה לתהליך מכונה "אנרגיית ביקוע קשר הטרוליטית". נחוצה תוספת אנרגיה על מנת להפריד את זוג היונים הנוצרים. ממס קוטבי (פולרי) מסייע להפחית את האנרגיה הדרושה לכך.

## ראו גם
*הומוליזה

## קישורים חיצוניים

* הטרוליזה במונחון IUPAC

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תגובות כימיות
ג'ינג'יות

**ג'ינג'יות** הם צמד מוזיקלי ישראלי, המורכב מאמיר צורף ותמיר אלברט. סגנונם המוזיקלי נע בין רוק, מוזיקה אלקטרונית ודאנס.

## היסטוריה
הלהקה הוקמה ב-1993 על ידי אמיר צורף ותמיר אלברט. צורף היה חבר בלהקות נוער שוליים ורוקפור, ואלברט היה חבר בנושאי המגבעת. סגנונם המוזיקלי של ג'ינג'יות נע בין רוק למוזיקה אלקטרונית ודאנס. נוסף על קלידים ותופים אלקטרוניים, כלי הנגינה המרכזי בשירי הלהקה הוא גיטרה חשמלית.

ג'ינג'יות הוציאו אלבום אחד הנושא את שם הלהקה. האלבום יצא ב-1994 ונחשב לבעל צליל חדשני בישראל. זמן קצר לאחר הוצאת אלבומה היחיד התפרקה הלהקה כתוצאה מחזרתו בתשובה של אלברט, שב-2004 חזר לאורח חיים מסורתי. באותה שנה, ערכו ג'ינג'יות מסע הופעות איחוד, במהלכו גם הופיעו עם מספר שירים חדשים. ב-19 בספטמבר 2008 הופיעו אלברט ועידן גבריאל, נגן הקלידים של הלהקה, עם ההרכב האלקטרוני טרי פויזן.

ג'ינג'יות התאחדו ב-23 בנובמבר 2016, כאשר התארחו בהופעה של אסף אמדורסקי במועדון הבארבי, שם ביצעה הלהקה שני שירים מאלבומה היחיד. הופעת איחוד מלאה של ג'ינג'יות נערכה במועדון הבארבי ב-15 במרץ 2017. כל הכרטיסים להופעה נמכרו מראש. במהלך ההופעה, אירחו ג'ינג'יות את אסף אמדורסקי ואת ערן צור ואף ביצעו גרסאות כיסוי לשירים של נושאי המגבעת ושל כרמלה גרוס ואגנר. כמו כן, ביצעה הלהקה שני שירים חדשים, "קינג קונג" ו"יונתן". שלושה ימים לאחר מכן, נערכה הופעה נוספת של הלהקה באותו מועדון.

בינואר 2018 הודיעה הלהקה שתתחיל בהקלטת אלבום שני.

ב-20 באוגוסט 2018 הוציאה הלהקה שיר חדש בשם "יונתן". אלברט כתב את המילים, ואת הלחן חיבר יחד עם צורף.

## ג'ינג'יות (אלבום)

האלבום יצא לאור ב-1994 והופץ על ידי "פונוקול", ונחשב לבעל צליל חדשני בישראל, כאשר שילב דאנס קליל עם דיסטורשנים עמוקים וליריקה אפלה. צורף הלחין והפיק את שירי האלבום, ואלברט כתב את מלות השירים. על עבודתו זו קיבל אלברט את פרס תמלילן השנה.

מהאלבום בלטו השירים: "L.A", "ג'ינג'יות", "לילות כלולות" ו"ביפ". האלבום מכיל התייחסויות ביקורתיות, כגון ביקורת פוליטית וביקורת חברתית. כך לדוגמה השיר "L.A" מבקר את האמריקניזציה בישראל, בעוד ש"זה לא אני זה החוק" מתייחס לגיל ההסכמה.

על עטיפת האלבום תצלום של הפסל "ברכה" של מוטי מזרחי מ-1993.

אתר Time Out תל אביב דירג את האלבום במקום ה־10 ברשימה שהרכיב ב־2017 ל־50 האלבומים הישראליים הטובים בכל הזמנים.

### משתתפים באלבום
*תמיר אלברט – שירה, קולות, סאונד
*אמיר צורף – שירה, קולות, גיטרה
*חזי דוידיאן – טכנאי, בס
*מיקי פלד – קולות, שירת רקע
*סיון שביט – קולות, שירת רקע
*עובד אפרת – סאונד
*דנה בן-עמי – קולות

## קישורים חיצוניים

* ג'ינג'יות במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88
* טל גורדון, שיבת הג'ינג'יות, ריאיון עם תמיר אלברט, באתר "הבמה", 10 באוגוסט 2004
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
קטגוריה:הרכבי מוזיקה אלקטרונית ישראלים
קטגוריה:צמדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1994
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אמיר צורף
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת פונוקול
עידן מליחי

**עידן מליחי** (נולד ב-11 ביוני 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר. אחיינם של עמוס ואבי לוזון, ובן דודו של גיא לוזון.
## קריירה
מליחי החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובעונת  עלה לקבוצת הבוגרים, בה שיחק עד עונת . בשנת 2000 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו ועונה לאחר מכן הגיע ביחד עם קבוצתו לגמר גביע המדינה.

בעונת  חתם מליחי בבית"ר ירושלים. בעקבות הגעתם של זרים רבים ופציעות רבות לא הרבה לשחק, ולעיתים לא נכלל בסגל הקבוצה. בעונת  חתם מליחי במועדון ספורט אשדוד, ובאמצע עונת  חתם בבני יהודה. בקיץ 2008 פרש ממשחק פעיל.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:פתח תקווה: כדורגלנים
קטגוריה:משפחת לוזון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
הומוליזה

**הומוליזה** (באנגלית: **Homolysis**) היא תגובה כימית בה נשבר קשר כימי במולקולה נייטרלית (חסרת מטען חשמלי), ליצירת שני רדיקלים חופשיים. אלקטרוני הקשר מתחלקים באופן שווה בין שני השברים.
שמאל|ממוזער|250px|פירוק האוזון
ניתן לעודד תגובות כאלה על ידי שימוש בקרינה בתחום העל-סגול, כאשר האנרגיה הדרושה לתהליך מכונה "אנרגיית ביקוע קשר" (או פשוט "אנרגיית הקשר"). 

דוגמה לכך היא התהליך המתרחש בפירוק האוזון. גזים כדוגמת פריאונים אשר מגיעים לשכבת האוזון באטמוספירה עוברים פירוק **הומוליטי** על ידי הקרינה האולטרא סגולה שסופג כדור הארץ מהשמש. גזים אלה מגיבים אז עם האוזון, וגורמים לפירוקו (ראו עוד בהידלדלות שכבת האוזון).

## ראו גם
*הטרוליזה

## קישורים חיצוניים

* הומוליזה במונחון IUPAC

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תגובות כימיות
AR10

**רובה AR-10** הוא הגרסה הראשונה מתוך עשרות שהובילה לרובה M-16. אב-טיפוס זה פותח באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי יוג'ין סטונר וחברת ארמלייט, והתמודד במכרז כתחליף ל-M1 גאראנד. אב-טיפוס זה, בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו, הפסיד לרובה M-14. למרות שהפסיד, המשיכה חברת "ארמלייט" לפתחו עד שיצרה את רובה AR-15 שהיה אב-הטיפוס של ה-M16 בקליבר 5.56x45 מ"מ נאט"ו.

## פיתוח
רובה ה-AR-10 היה פיתוח מקורי אך שילב מאפיינים של מספר כלי נשק קיימים:
* בית הבליעה עוצב בצורה דומה לזו של רובה FN FAL, שאפשר לפתוח את בית המנגנון כמו רובה ציד לניקוי ותחזוקה (כלומר: החלק הקדמי של הרובה שמכסה על בית הבליעה מתלבש על ציר המחובר לידית האחיזה ותחתית בית הבליעה, ובמצב פתוח הרובה נראה יוצר מעין משולש, כאשר הקנה מצביע כלפי מטה).
* מרובה Johnson M1941 Rifle הוא לקח את מנגנון נעילת הבריח.
* מהרובה האוטומטי FG42 הגרמני ומקלע קל Johnson הוא אימץ את מנגנון הרתע בקו-ישר ואת מיקום הכוונות גבוה מעל הקנה.

### חידושים
* השימוש בפלסטיק, פיברגלאס, טיטניום ואלומיניום היה נפוץ בתעשייה האווירית, אך שימושם לייצור כלי ירייה היה חדשני.
* הקנה היה בגובה הקת, שנשענת על הכתף. כתוצאה מכך הכוונות היו גבוה מעל הקנה ובית הבליעה. סטונר פתר את הבעיה בכך שהתקין את הכוונות על מסילה בראש ידית נשיאה.
* ברוב הרובים של אותה תקופה, המאחז ליד של ההדק היה הצוואר שחיבר בין גוף הרובה לקת. ב-AR10 אומצה ידית אחיזה כמו של אקדח, שהותקנה לפני ההדק.
* תכנון חדש ומקורי של מנגנון ניצול הרתע ופליטת הגזים לביצוע ירי אוטומטי.
* שימוש בחומרים קלים שאפשרו הפחתה נכרת במשקל הרובה.

פיתוחו של האב-טיפוס הושלם ב-1955 והתחרה במכרז להחלפת הגאראנד. ברם, כישלון במבחני עמידות בתנאים קשים במיוחד (ולמרות שאחר כך הקנה הוחלף והרובה עבר את המבחנים) ושיקולים של פוליטיקה צבאית הביאו לדחייתו ולהעדפת **[[רובה M-14|T44]]** של נשקיית ספרינגפילד על פניו. רובה T44, שנקרא בצבא ארצות הברית רובה M-14, היה רובה מיושן לתקופתו והיווה למעשה הכלאה אמינה, משופרת ואיכותית של M1 גאראנד ו-M1 קרבין, אך היה רחוק מלהיות רובה סער מודרני דוגמת ה-AK-47 הסובייטי.

רק בשנות ה-60 אומצה גרסה משופרת של ה-AR10, רובה ה-AR15, על ידי הצבא האמריקני. רובה זה זכה לציון **[[רובה M-16|M16]]** וב-1966 החליף בשירות את ה-M14. עד אז יוצר הרובה רק במספר אלפים בודד של יחידות שנמכרו לפורטוגל, סודאן והשוק האזרחי. אחרי הייצור ההמוני של ה-M16, נהפך ה-AR10 לפריט לאספנים.

כיום מיוצרים חיקויים וגרסאות של AR10 לשוק האזרחי ולאספנים.

## ראו גם
* רובה M-16
* CAR15
* M4 קרבין
* SR-25 (רובה צלפים המבוסס על ה-AR10)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רובי סער מתוצרת ארצות הברית
ספר עיון

**ספר עיון** הוא ספר המשתמש להבעת דעה או כחומר עזר ללמידה, בכך הוא נבדל מסיפורת.

הספרות העיונית כוללת בתוכה  ספרות מקצועית, ספרי לימוד, ספרי יעץ כגון לקסיקונים ואנציקלופדיות, ספרים מסוגת עזרה עצמית, וספרים על תיאוריות והגיגים של המחבר.

ספר עיון יכול לכלול נושאים רבים ושונים, כגון פיזיקה, פסיכולוגיה, פילוסופיה, רטוריקה, זוגיות, אמרגנות וביוגרפיה.

קהל היעד עבורו מיועד הספר, הוא הקובע את אופי הכתיבה והתוכן. ספר עיון יכול להיות מיועד הן עבור האסכולה האקדמית והן עבור הציבור הכללי. כתיבה אקדמית ומקצועית כרוכה במתן אסמכתאות רבות והפניה לביבליוגרפיות, דיאלקט מקצועי גבוה והיצמדות לעובדות יבשות. לעומתה, כתיבה המיועדת עבור הקהל הרחב מופחתת בהערות והפניות, משתמשת בז'רגון עממי יותר, ומגוונת בדוגמאות קלסיות ואף מעט סיפורת.

הוצאות ספרים רבות מתמקדות בעיקר בספרות העיונית. בישראל ניתן למנות את הוצאת מאגנס, הוצאת האקדמיה הישראלית למדעים, הוצאת שלם, רסלינג, ספרית אופקים של עם עובד והוצאות ספרים של אוניברסיטאות שונות (כמו אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת בר-אילן והאוניברסיטה הפתוחה). הוצאות ספרים אחרות של ספרי עיון פונות אל הקהל הרחב יותר, וביניהן ידיעות ספרים של ידיעות אחרונות, הוצאת מטר, הוצאת אריה ניר והוצאת מודן. לרוב הוצאות הספרים יש תחומים המועדפים עליהם.

ספרי עיון מועטים יוצאים תחת הוצאה עצמית, לרוב גם זאת במימון של קרן פרטית או כללית.

## קישורים חיצוניים

* 
עיון
קטגוריה:סוגות
ישעיה בנט

הרב **ישעיה בנט** (תקנ"ב, 1792–י"ט בכסלו תרכ"ה, 18 בדצמבר 1864) היה ראב"ד של קהילת קאליב ומחוז סבולץ'.

## קורות חייו
נולד לרבי מרדכי בנט, ונישא לביתו של הרב אלעזר לעוו  אבד"ק סאנטוב ומיקאלוש.

בתחילה היה רב בנאחוד בבוהמיה, ובשנת תקפ"ד (1824) לערך מונה לרב במילזיץ (מילזוב) במוראביה, ובשנת ת"ר (1840) נהיה רבה של קאליב ושל מחוז סבולץ' בהונגריה.

היה בין ששת הרבנים שחתמו על הבקשה מהקיסר פרנץ יוזף להתיר הקמת קהילות אורתודוקסיות נפרדות.

## משפחתו
*בנו רבי ישכר בעריש אברהם בנט, אבד"ק קאלוב
*בתו חוה רייצא נישאה לרבי אברהם יצחק גליק, אבד"ק טאלטשעווא
*חתנו רבי יוסף אליהו הכהן זעלפריינד, ד"ר בנאדש האלאס , ונקבר בבית החיים שם.

## לקריאה נוספת
*משה אלכסנדר זושא קינסטליכר, **החתם סופר ובני דורו: אישים ב[[תשובות חתם סופר]]**, בני ברק, תשנ"ג, ערך ישעיה בנעט

## קישורים חיצוניים
* אילן היוחסין של הרב ישעיה בנט

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי 1792
קטגוריה:נפטרים ב-1864
גופי סיבוב של חתכי חרוט

**גוף סיבוב של חתך חרוט** הוא גוף תלת־ממדי הנוצר באמצעות סיבוב של חתך חרוט סביב צירו. שמו של גוף הסיבוב נגזר בדרך כלל משמו של חתך החרוט באמצעות הסיומת "איד":
* אליפסה – ספרואיד
* פרבולה – פרבולואיד
* היפרבולה – היפרבולואיד

## ספרואיד

**[[ספרואיד]]** הוא גוף סיבוב שנוצר מסיבוב אליפסה מסביב לאחד משני צירי הסימטריה שלה. במערכת צירים קרטזית, משוואת הספרואיד שמרכזו בראשית וציר הסימטריה שלו הוא ציר ה-z נתונה על ידי אוסף הפתרונות של המשוואה:
: \frac{x^2+y^2}{a^2}+\frac{z^2}{c^2}=1
הספרואיד הוא מקרה פרטי של אליפסואיד בו שניים מהצירים שווים.

## פרבולואיד

ממוזער|100px|פרבולואיד
נתון על ידי המשוואה
:  \ z = a x^2 + b y^2 
**פרבולואיד** הוא גוף סיבוב שנוצר מסיבוב פרבולה סביב ציר הסימטריה שלה.

אם נחתוך את הפרבולואיד במקביל למישור x-y נקבל או קבוצה ריקה או אליפסה שמשוואתה היא
: \ \left(\frac{x}{\sqrt{z/a}} \right)^2 + \left(\frac{y}{\sqrt{z/b}} \right)^2 = 1

כאשר a=b=1 מתקבל פרבולואיד סימטרי במיוחד שניתן לתארו במספר צורות:
* אוסף של מעגלים המונחים זה מעל זה, כך שהרדיוס של המעגל המונח בגובה z הוא \ \sqrt{z}. פרבולואיד זה מציג סימטריה מעגלית (גלילית) ולכן נקרא "פרבולואיד מעגלי".
* הפרבולה z=x2 כאשר מסובבים אותה במישור x-y סביב ציר z. מסיבה זאת, פרבולואיד כזה נקרא לפעמים "פרבולה מסובבת" או "פרבולה של סיבוב".
* נפח פרבולואיד קטום הוא חצי מנפח הגליל החוסם אותו.

## היפרבולואיד
ממוזער|100px|היפרבולואיד (חד-יריעתי) עם חתימה 1+
ממוזער|100px|היפרבולואיד (דו-יריעתי) עם חתימה 1-
**היפרבולואיד** הוא גוף סיבוב של ההיפרבולה, וצורתו תלויה במיקומו של ציר הסיבוב ביחס להיפרבולה. לתבנית הריבועית המגדירה את ההיפרבולואיד יש סימן סילבסטר 1+ או 1-. במקרה הראשון, המשוואה היא מהצורה  \ \left(\frac{x}{a} \right)^2 + \left(\frac{y}{b} \right)^2 - \left(\frac{z}{c} \right)^2 = 1, ומתקבל **היפרבולואיד חד-יריעתי**, שהוא גוף הסיבוב של ההיפרבולה דרך ציר המאונך לקו המחבר את המוקדים. במקרה השני, המשוואה היא מהצורה  \ - \left(\frac{x}{a} \right)^2 - \left(\frac{y}{b} \right)^2 + \left(\frac{z}{c} \right)^2 = 1, עם סימן 1-, ומתקבל **היפרבולואיד דו-יריעתי**.

מקרה פרטי חשוב הוא המשוואה:
:  \ \left(\frac{x}{a} \right)^2 + \left(\frac{y}{b} \right)^2 - \left(\frac{z}{c} \right)^2 = 0
להיפרבולה זו היפרבולואיד בצורת חרוט. נשים לב, שזו צורת הביניים במעבר בין שני סוגי ההיפרבולואיד.

## ראו גם
* חתכי חרוט
* טורואיד
* גאומטריה אנליטית

קטגוריה:גאומטריה אנליטית
קטגוריה:חתכי חרוט
קטגוריה:גאומטריה דיפרנציאלית
קטגוריה:גופי סיבוב
שונן

[260px|ממוזער|איור גנרי, הנוצר באמצעות תוכנת [אומנות בינה מלאכותית, המדגים מראה טיפוסי של סדרות/סרטים בסוגה שונן]]
**שׁוֹנֶן** (בקנג'י: 少年) הן תת-קבוצה של מאנגות המשווקות בעיקר לילדים ולנערים צעירים בגילאי 13 עד 18. הפרסום הגדול ביותר של מאנגת שונן הוא במגזין השבועי "שונן ג'אמפ".

## מאפיינים
לסוגת השונן מספר מאפיינים המבדילים אותו מז'אנרים אחרים. סדרות השונן עוסקות בדרך כלל בנער בגילאי 12–18 בעל מטרה או שאיפה אותה הוא מנסה להגשים לאורך הסדרה. סדרה מסוגה זאת מתרכזת באקשן ובריבוי קרבות כדי לפתח את העלילה ולהעביר מסר. פעמים רבות מערכת היחסים בין הדמויות קיצונית (אהבה אובססיבית, שנאה, חברות אמת וכדומה) וקבועה, אם כי לעיתים, שינוי מערכת היחסים מהווה חלק חשוב מהעלילה.

בהשוואה לז'אנר קודומו, פרופורציות הגוף באנימות שונן פחות מוגזמות והאירועים בה קיצונים יותר וכוללים אלימות, ולעיתים מוצגים גם שתיית אלכוהול, עישון ואף מוות. בנוסף, מכיוון והסדרה מיועדת לבני נוער, לעיתים מוצגות בה רמיזות מיניות, אמנם במידה מתונה, אך דבר זה אינו מתרחש כמעט כלל בסדרות מז'אנר קודומו.הז'אנר המגיע אחרי *שונן* בקטגוריות הגיל – הוא ל"מבוגרים צעירים" (גברים) – ונודע בדומה לשאר הז'אנרים ביפנית בשם ייחודי לו, סיינן.

## דוגמאות למאנגות שונן בולטות
* **[[וואן פיס]]** מאת אייצ'ירו אודה. על בסיס סדרת המאנגה נוצרה גם סדרת אנימה.
* **[[נארוטו]]** מאת מסאשי קישימוטו. על בסיס סדרת המאנגה נוצרו לאורך השנים שתי סדרות אנימה.
* **[[דרגון בול (מאנגה)|דרגון בול]]** מאת אקירה טוריאמה. על בסיס סדרת המאנגה נוצרו לאורך השנים שתי סדרות אנימה.
* **[[האנטר האנטר]]** מאת יושיהירו טוגאשי. על בסיס סדרת המאנגה נוצרו לאורך השנים שתי סדרות אנימה.
* **[[מחברת המוות]]** אשר נכתבה על ידי צוגומי אוֹבה ואוירה על ידי טקֶשי אוֹבָטַה. על בסיס סדרת המאנגה נוצרה גם סדרת אנימה.
* **[[קוטל השדים]]** מאת קויוהארו גוטוגה. על בסיס סדרת המאנגה נוצרה גם סדרת אנימה.
* **[[בליץ']]** מאת טאיטו קובו. על בסיס סדרת המאנגה נוצרה גם סדרת אנימה.
* **[[אלכימאי המתכת]]** מאת הירומו האראקווה. על בסיס סדרת המאנגה נוצרה גם סדרת אנימה.

## ראו גם
* כל ערכי מאנגות השונן

## קישורים חיצוניים
* האתר הרשמי של הוצאת המאנגה שונן ג'אמפ

*
קטגוריה:מונחי מאנגה ואנימה
Web Services Description Language

**Web Services Description Language** (בראשי תיבות: **WSDL**) היא שפה להעברת מידע בין שרת ללקוח בנושא שירות מסוים. 

## עקרונות פעולה
המידע נועד לאפשר ללקוח לדעת מראש כיצד עליו לפנות לבקשת שירות וכיצד יענה השירות לפניה זו. 

במסגרת שפה זו מועברים פרטי המידע הבאים: שם השירות, אופן מסירת הנתונים (מהלקוח לשרת) לצורך תיאור הבקשה, אופן קבלת הנתונים (מהשרת ללקוח) במענה לבקשה. 

השפה נועדה לאפשר לגורמים הנמצאים במקומות שונים (ולעיתים במערכות הפעלה שונות הפועלות על גבי מחשבים בארכיטקטורות שונות) להסתנכרן ביניהם בצורה מוסכמת ופשוטה.

## טכנולוגיה
השפה ופרוטוקול המשמשים לתיאור Web Services. השפה מורכבת משלושה אלמנטים עיקריים:
DTD, XSD, XMI
***מנגנון [[Typing]]**: שימוש ב־XML Namespaces ופורמטים לתיאור סכמות (למשל XMI,  XSD,  DTD ).
***מנגנון ההודעות**: WSDL תומך בפרוטוקול Request/Response, כאשר ההודעות המועברות מקושרות לפורטים (Ports) המכילים תיאור של אוסף הפעולות האפשריות של ה־Web Service. 
***מנגנון השיוך** (Binding): זהו מנגנון המשייך אוסף פעולות (פורטים) לאובייקטים המממשים בפועל את פעולות ה Web Service. כמו כן המנגנון מקשר את ה־WSDL ופרוטוקול תקשורת שעל גביו מתבצעים חילופי ההודעות (למשל SOAP).

## ראו גם
* SOAP

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:פיתוח יישומי ווב
קטגוריה:XML
מיכאל שני

**מיכאל שני** הוא מנצח ישראלי.

## ביוגרפיה
מיכאל שני הוא יליד קיבוץ מענית. בתחילת הקריירה המוזיקלית שלו ניגן מיכאל שני בצ'לו בתזמורת הקאמרית הקיבוצית וניצח על התזמורת הסימפונית הקיבוצית.

הוא למד מוזיקה במדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה בתל אביב ובאקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים והמשיך בהשתלמות באוניברסיטת בריגהאם יאנג בארצות הברית.

לאחר שובו ארצה קיבל את משרת המנצח והמנהל המוזיקלי של המקהלה הפילהרמונית תל אביב ומקהלת האופרה הישראלית החדשה. כן התמנה למנהל המוזיקלי של הפסטיבל למוזיקה ווקאלית בתל אביב ופסטיבל אבו גוש. כמו כן היה מנהלה המוזיקלי של הזמריה.

מיכאל שני ניצח על רוב התזמורות בישראל, ביניהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, תזמורת הקמפוס רמת השרון, התזמורת הקאמרית הישראלית, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, התזמורת הסימפונית חיפה, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, סימפונט רעננה. כן הוזמן לנצח על תזמורות בגרמניה, איטליה, צ'כיה והונגריה.

ב-1986 היה בין מייסדי בית הספר לשירת מקהלה. כיום הוא המנהל האקדמי והמנצח הראשי של בית ספר זה.
ב-1987 ייסד את המקהלה הקאמרית תל אביב ומאז הוא מנהלה המוזיקלי. המקהלה מופיעה בקונצרטים רבים בניצוחו, הן בשירת א-קפלה והן עם תזמורות בארץ ומחוצה לה.

בשנים 2004–2008 שימש ראש המחלקה לניצוח מקהלות של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב. כיום מלמד ניצוח באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ובמדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך.

מיכאל שני הוא אביו של המנצח להב שני.

## קישורים חיצוניים

*
*בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה
*המקהלה הקאמרית תל אביב
*הזמריה

## הערות שוליים

קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:סגל מכללת לוינסקי לחינוך
קטגוריה:בוגרי המדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בריגהאם יאנג
קטגוריה:מענית: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
צוג (קנטון)

**צוּג** (גרמנית: **Zug**, , צרפתית: **Zoug**, באיטלקית: **Zugo**) הוא קנטון של שווייץ. הוא ממוקם במרכז שווייץ. עיר הבירה, שמה כשם הקנטון, צוג. הקנטון הוא הקטן ביותר מבחינת שטח (אם לא מחשיבים את חצאי הקנטונים) - 239 קמ"ר בלבד.

## גאוגרפיה
קנטון צוג ממוקם במרכז שווייץ. ממערב לו נמצאים הקנטונים לוצרן וארגאו. מצפון גובל צוג בקנטון ציריך וממזרח ומדרום לו נמצא קנטון שוויץ.

רוב השטח ראוי לעיבוד חקלאי. אגם צוג ואגם אגרי תופסים חלק משמעותי משטח הקנטון. אגרי נמצא כולו בשטח הקנטון ואגם צוג נמצא חלקית גם בקנטונים לוצרן ושווייץ.

אזור הקנטון הוא גבעתי. הנקודה הגבוהה בקנטון מגיעה ל-1,250 מטר.

נהר לורצה הוא המרכזי בקנטון. הוא יוצא מאגם אגרי, משם זורם צפונה ונשפך לאגם צוג, ממנו הוא יוצא ומתמזג עם הנהר רויס, המהווה את הגבול המערבי של הקנטון.

## היסטוריה
היסטוריית הקנטון דומה מאוד להיסטוריה של עיר הבירה צוג. מ-1728 עד 1738 התרחשו בקנטון אירועים אלימים בעקבות ויכוח על חלוקת הפנסיונים הצרפתיים. ב-1798 הצליחו התושבים להתנגד לכיבוש צרפתי. הקנטון היה אחד המחוזות בקנטון הענק ולדשטטן ברפובליקה ההלבטית. ולדשטטן הכיל גם את השטח שכיום הם הקנטונים אורי, לוצרן, אונטרוולדן ושוויץ.

ב-1803 קיבל הקנטון את עצמאותו בקנטון נפרד. בעקבות החוקה של 1814 נסגרו בתי הנבחרים שפעלו בקנטון מאז 1376. ב-1845 הפך הקנטון לחבר בזונדרבונד, קבוצת קנטונים קתולים וקונסרבטיבים שמגנה על האינטרסים של החברים בה. כחבר בסונדרבונד נלחם צוג במלחמה ב-1847 בה הפסיד הזונדרבונד לאיחוד השווייצרי. בשנים 1848 ו-1874 הצביעו אנשי הקנטון נגד חוקה פדרלית. החוקה ב-1876, שונתה ב-1881 והוחלפה בחוקה חדשה ב-1894.

בחוף המזרחי של אגם אגרי נערך קרב מורגרטן המפורסם, בו ניצחו השווייצרים ב-1315 את בית הבסבורג החזק.

## תחבורה
מסילות רכבת מחברות את צוג עם לוצרן וציריך. קווי רכבת בצד השני של אגם צוג מתחברים לדרך סנט גוטהרד, שמגיעה לבסוף לגרמניה ואיטליה.

## דמוגרפיה
רוב האוכלוסייה הוא קתולי ודובר גרמנית, בעיקר את ניב הגרמנית שווייצרית של מרכז שווייץ. עד 1814 היה צוג חלק מהבישופות של קונסטנץ, אך בהתפרסות מחדש של בישופות בזל ב-1828 הפך לחלק ממנה. מספר התושבים הוא 118,118 (2013).

## כלכלה
באזורים הגבוהים יותר של הקנטון האוכלוסייה מתפרנסת בעיקר ממקצועות פסטורליים כמו רעיית בקר. הקנטון ידוע בזכות מפעל החלב של נסטלה.

בבירה צוג יש מספר גדול של חברות שרק הנהלתן נמצאת בעיר. זאת בגלל שצוג היא אחת הערים בעלות המיסוי הנמוך ביותר בשווייץ.

## החיים היהודיים
בצוג מתקיימת פעילות יהודית על ידי שלוחים של תנועת חב"ד. The Zug Chabad Learning Center ממוקם במרכז העיר סמוך לתחנת הרכבת

## קישורים חיצוניים

* 

* הסטטיסטיקה הרשמית
* בית חב"ד צוג, לוצרן ומרכז שווייץ
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:שווייץ: קנטונים
המדד האירופי להערכת שפות

**המדד האירופי להערכת שפות** (באנגלית: The **Common European Framework of Reference for Languages**: Learning, Teaching, Assessment, בראשי תיבות: **CEFR** או **CEFRL**) הוא סולם דרגות להערכת התקדמותם של לומדי שפה זרה אירופית. המדד פותח במטרה ליצור תקן אחיד להערכת השליטה בכל השפות האירופיות, וכך לשפר את התקשורת ואת שיתוף הפעולה בין בני אדם ברחבי אירופה.

השימוש בשש הדרגות רווח ברוב מוסדות הלימוד, הגם שכמה מהם, דוגמת מכון גתה ומכון סרוונטס, מעניקים להן שמות אחרים.

## שש הדרגות
המדד האירופי מחלק את הלומדים לשלוש חטיבות (**A** - בסיסי, **B** - עצמאי, **C** - מיומן) רחבות שניתן לחלק כל אחת לשתי דרגות; עבור כל דרגה, הוא מתאר את היכולות: בקריאה, בהאזנה, בדיבור ובכתיבה:

## קישורים חיצוניים

* מסגרת התייחסות אירופית משותפת לשפות: למידה, הוראה, הערכה (מהא״ם)

קטגוריה:האיחוד האירופי: חינוך
קטגוריה:שפה
קטגוריה:מועצת אירופה
טוק פיסין

**טוק-פיסין** (Tok Pisin) או **נאו-מלאנזית** (Neo-Melanesian) היא השפה הרשמית השנייה (בנוסף לאנגלית) בפפואה גינאה החדשה. לפי הערכות, מספר הדוברים בה עומד על שני מיליון איש. היא דומה מאוד לשפת ביסלמה, המדוברת בוונואטו.

**טוק פיסין** היא שפה קריאולית המבוססת על פידג'ין של מלחים באזור הפאסיפי, מתקופת הקולוניאליזם באזור. רוב אוצר המילים שאול מאנגלית, ובדיאלקטים מסוימים יש גם מילים שאולות מגרמנית. חלק ניכר מדקדוק השפה אופייני לשפות אוסטרונזיות, למשל, ההבחנה בין כינוי גוף ראשון כולל (inclusive) לעומת כינוי גוף ראשון מוציא (exclusive). המילה yumi משמעה "אנחנו" במובן "אני ואתה", לעומת המילה "mipela" שמשמעה "אנחנו" במובן "אנחנו לעומתך".

זוהי אחת השפות הנחקרות ביותר מבין שפות פידג'ין והשפות הקריאוליות. יש תיעוד מוקדם של השפה מתקופת היווצרותה בתקופה הקולוניאלית. התיעוד כולל תיאור דקדוקי ודוגמאות שמביא ג'ון מרפי.

## דקדוק
### פעלים
בטוק פיסין יש הבחנה בין פעלים טרנזיטיביים (יוצאים) לפעלים אינטרנזיטיביים (עומדים), כלומר פעלים בעלי מושא ופעלים ללא מושא. פועל טרנזיטיבי מסומן בדרך-כלל בסיומת -im. דוגמאות:

* tok - לדבר / tokim - להגיד (משהו)
* luk - להסתכל / lukim - לראות (משהו)

שימוש בהכפלה כאמצעי מורפולוגי נפוץ מאוד בשפות קראוליות ובשפות אוסטרונזיות, וטוק פיסין אינה יוצאת דופן לעניין זה. מבחינה היסטורית, ההכפלה בטוק פיסין שימשה להבחנה בין מילים שאולות שקיבלו צורה זהה בטוק פיסין.

דוגמה:
* מהמילה האנגלית mark נוצרה המילה **mak** שפירושה סימן, תכנון, ציור.
* מהמילה הגרמנית Mark נוצרה המילה **makmak** שפירושה כסף, תמורה כספית (המארק הגרמני היה בעבר המטבע באזור). ההכפלה נועדה למנוע היווצרות הומופונים.

להכפלה יש גם משמעויות מורפולוגיות אחרות בשמות עצם ובפעלים.

### גופים
כמו בעברית, גם בטוק פיסין ניתן להשתמש במספרים לציון גוף:

עברית:
:אני, שנינו שלושתנו, ארבעתנו ... אנחנו

טוק פיסין:
:mi, mitupela, mitripela, mifopela ... mipela (tu, tri, for == שתיים שלוש ארבע)

אך בניגוד לעברית, כינויי גוף אלה מצהירים על הגוף כלא כולל את המאזין (דהיינו - *mitupela* == אני והוא, לא אני ואתה)

גופים מקבילים הכוללים את המאזין הם:
:yumitupela, yumitripela, yumifopela ... yumipela

הבחנה זו טיפוסית לשפות אוסטרונזיות. כמו גם בעברית, ככל שהמספר גדול יותר, כך פחות נפוץ השימוש בגוף (ששתנו).

## שם השפה
הסברה היא שהשם טוק פיסין מקורו ב**טוק** - "שפה", ו"פיסין", המילה פידג'ין. בטוק פיסין פירוש המילה **פיסין** הוא "ציפור", אשר יש להן חשיבות מיוחדת בדתות מקומיות באי, הקשורות לרוחות המת, על כן לעיתים דוברים מכחישים את הקשר עם "דיבור הציפורים".

לדוגמה:
"Ol i kolim **tok pisin**. i no pisin ol i toktok nogut. Ol i makim nating" (דובר יליד של השפה)"כולם קוראים (לשפה) **שׂפת הציפורים** ואין ציפורים בכלל וסתם מתווכחים. זה לא אומר כלום (השם הזה)"

## ראו גם
* טוקי פונה - שפה מתוכננת שמילים רבות בה לקוחות מטוק פיסין

## קישורים חיצוניים

*שידורי רדיו אוסטרליה, ב'''טוק פיסין'''
*חלק מהתיאור הישן של קפטן ג'ון מרפי
*הקדמה (באנגלית)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שפות קריאוליות ופידג'ין
קטגוריה:אנגלית
קריאה קווירית

**קריאה קווירית** הוא מונח בתורת הספרות המודרנית, והוא אחד המונחים המעשיים השאובים מהתאוריה הקווירית. משמעות המונח "קריאה קווירית" היא קריאת טקסטים, במאמרים, בספרים או בחלק מהם, תוך עיון ביקורתי ואי קבלה של **המשולש המגדרי** ההטרוסקסואלי הכפוי.

לפי התאוריה הקווירית, "המשולש המגדרי" הוא התייחסות לשלושת המושגים "**מין ביולוגי**", "**מגדר**", ו"**נטייה מינית**", כאל שלוש צלעות במשולש חברתי כפוי, משולש שהחברה השמרנית מקבלת את הקשר בין צלעותיו כדבר מובן מאליו ולעיתים קרובות כדרך ה"לגיטימית" היחידה. הקשר המצופה בין שלושת המושגים מכונה על ידי ג'ודית באטלר "הפיקציה של קוהרנטיות הטרוסקסואלית". משמעותו היא, כי אופן ההתייחסות התרבותית והחברתית, המתבטאת גם בספרות, מצפה, ויש האומרים כופה, על אדם שמבחינה ביולוגית הוא זכר, לנהוג בהתאם למגדר "גברי" ולא "נשי", ולהימשך מבחינה ארוטית לנשים ולהפך כשמדובר באדם שמינו הוא נקבה. הטענה היא כי ציפייה זו היא כפייה של דעת הרוב על מיעוט גדול, בעל זהות אישית ומינית שונה מה"מצופה", תוך ביטול הלגיטימיות לקיומו.

הקריאה הקווירית מחפשת בטקסטים מסרים גלויים או חבויים, השוברים את המשולש המגדרי. הקריאה הקווירית מייחסת חשיבות למאסות היוצאות כנגד המשולש המגדרי הכפוי, למשל אצל יוצרים כמישל פוקו או כג'ודית באטלר. בנוסף, יש בה שימת לב לטקסטים שבהם קיים תיאור של גבר או של אישה שאינם נכנעים לתביעות החברתיות הנוקשות, הכופות תרבות של זהות הטרוסקסואליות מגדרית אחידה, כדוגמת הספרים מוות בוונציה, תמונתו של דוריאן גריי, אורלנדו, הסרטים מרד הנעורים, הדוויג והשארית העצבנית, ועוד. 

## ראו גם

* תולדות המיניות - הרצון לדעת - ספרו של מישל פוקו
* מות המחבר - חיבורו של רולאן בארת
* פמיניזם

## קישורים חיצוניים
* רשימת דוגמאות לסיפרות קוירית מתורגמת - מתוך האתר של דנה פלג
* רשימת הספרות הקווירית המומלצת של עמותת חושן
* אייל גרוס, גיי סטאדיס ותאוריה קווירית - מתוך "חד פעמי", מגזין תרבות ואמנות הומו-לסבית
* דוגמה לקבוצת קריאה קווירית: אוניברסיטת תל אביב 
* 

קטגוריה:זהות מינית
קטגוריה:להט"ב: היסטוריה
קטגוריה:תורת הספרות
WML

**Wireless Markup Language** היא שפת תגיות מבוססת XML, להגדרת מידע עבור WAP. מרכיב עיקרי בשפה הוא כרטיס (Card) והוא המקביל לדף (Page) בשפת ה-HTML.
## דוגמה

```xml
<?xml version="1.0"?>
<!DOCTYPE wml PUBLIC "-//WAPFORUM//DTD WML 1.1//EN"
 "http://www.wapforum.org/DTD/wml_1.1.xml" >
<wml>
 <card id="main" title="First Card">
 <p mode="wrap">This is a sample WML page.</p>
 </card>
</wml>
```


קטגוריה:XML
Resource Description Framework

**Resource Description Framework** (**RDF**) הוא סטנדרט של ארגון ה-World Wide Web Consortium (W3C). מטרתו לייצר שיטה להגדרת מקורות מידע (Resources) ברשת האינטרנט, כחלק מארכיטקטורת הרשת הסמנטית של ארגון W3C. הסטנדרט נבנה כדי להיות מובן למכונה ולא כהצגה לבני אדם. RDF בנוי מעל XML ומיוצג כ-Labeled Graph המורכב משלישיות של נושא (Subject), נשוא (Predicate), ומושא (Object).

RDF הוא ההמלצה של ארגון ה-W3C מ-1 בפברואר 2004. הסטנדרט הוא חלק מ-"חזון האינטרנט הסמנטי" של W3C. על פי החזון למידע באינטרנט יש משמעות. מקורות המידע מהאינטרנט מזוהים באמצעות URI. מחשבים יכולים להבין ולעבד את המידע ממקורות שונים ברשת ולשלב אותו לידע.

מודל הנתונים של RDF מייצר גרף ידע המורכב מקודקודים וקשתות. הקודקודים יכולים להיות נושא או מושא. הקשתות הם ההצהרה המייצגת את הקשר בין הנושא למושא. לדוגמה המשפט "השמיים בצבע כחול" מורכב מנושא: "השמיים" וממושא: "כחול". הקשר בין השמיים לבין הכחול הוא "צבע". ולכן השלישייה במשפט זה תהיה
* Subject – שמיים
* Predicate – צבע
* Object – כחול
רכיב בשלשה יכול להיות **משאב** **(Resource)** – זהו כל דבר שיש לו URI. הרכיב יכול להיות גם **מאפיין** **(Property)** – מאפיין הוא משאב שיש לו שם. הרכיב יכול להיות גם **ערך של מאפיין (Property value)**. ערך של מאפיין יכול להיות משאב אחר.

מסמכי RDF כתובים ב-XML. השפה נקראת RDF/XML. השימוש ב-XML מאפשר החלפת מידע על RDF בין סוגים שונים של מחשבים באמצעות סוגים שונים של מערכות הפעלה ויישומים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:XML
קטגוריה:פרוטוקולי אינטרנט
ישראל סדן (מחנך)

**ישראל סדן** (**קוז'ניצקי**; כ"ט באייר ה'תרפ"ה, 22 במאי 1925 – 11 בינואר 1996, כ' בטבת ה'תשנ"ו) היה ממייסדי נוער מזרחי, מייסד "מדרשית נעם" בפרדס חנה ומנהלה הכללי כיובל שנים.

## ביוגרפיה
ישראל סדן נולד למאיר קוז'ניצקי בלודז' שבפולין. בהיותו כבן עשר עלה עם הוריו לארץ ישראל.

ב-1941 הקים עם מיכאל ליברמן (לימים מיכאל צור) את תנועת "נוער מזרחי". התנועה הוציאה כתב עת בשם "חזון" וסדן (אז קוז'ניצקי) פרסם בו מדור קבוע "על הסדן", ממנו אימץ את שמו.

ב-1945 הקים יחד עם מיכאל צור והרב יהושע יגל את "מדרשית נעם" ("נעם" ראשי תיבות "נער מזרחי") בפרדס חנה, ואף הגה את רעיון שם המוסד – "מדרשיה". סדן, שניחן בכישורי שפה ודיבור מעולים, ביקר בבתי חניכיו מ"נוער המזרחי" ושכנע את ההורים שיתנו בו אמון וישלחו את ילדיהם למדרשיה, וכך נאספו תלמידי המחזור הראשון. הוא היה מנהלה הכללי כיובל שנים. הקים את "חוג ידידי המדרשיה", ששימש הגב הכלכלי של המוסד. סדן ערך והוציא לאור באופן קבוע את ספרי "ניב המדרשיה", בימה לדברי הלכה מחשבה חינוך וספרות.

נפטר בכ' בטבת ה'תשנ"ו (11 בינואר 1996). בצוואתו הוא "מבקש מכל מי שיהיה לאל ידו להשפיע במדרשיה... כי צביונה של המדרשייה כמוסד בלתי מפלגתי המושתת על מורשת הציונות הדתית ישמר מכל משמר". בנוגע לעתיד הוא מבקש: "כי יעשו ככל האפשר...להמשך קיומה המכובד של המדרשייה מכל הבחינות לבל יבולע לה, וכי תוסיף לשמור על ייחודה". וכן הוא מוסיף: "כל ימי חלדי לא נהניתי שום הנאה שלא הגיעה לי כדין בכל מהלך עבודתי במדרשיה, ואתחנן לה' כי דבר זה יישמר במדרשיה לעד..."

## לקריאה נוספת
* במשוך היובל – 50 שנה למדרשיית נעם, יוני 1996

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ציונות דתית: אנשי חינוך
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996
פקודת הנזיקין

**פקודת הנזיקין** היא פקודה (דהיינו חיקוק של המחוקק המנדטורי, אשר נקלט במשפט הישראלי כבעל מעמד שווה לחוקי הכנסת) המסדירה את יסודות דיני הנזיקין בישראל, וקובעת את עוולת הרשלנות ואת עוולת הפרת חובה חקוקה כעוולות מסגרת. הפקודה אף קובעת מספר מסוים של עוולות פרטיקולריות. עוולות נזיקיות נוספות מצויות בחוקים אחרים (כדוגמת חוק איסור לשון הרע).

## היסטוריה חקיקתית
פקודת הנזיקים האזרחיים, 1944 פורסמה על ידי ממשלת המנדט ב-28 בדצמבר 1944, כעיבוד של פקודת הנזיקין המנדטורית בקפריסין משנת 1911. זה היה ניסיון לעשות קודיפיקציה ותרגום של המשפט הבריטי. התרגום הכיל לא מעט טעויות שעליהן אנו נשענים עד ימינו. בדומה למרבית החקיקה המנדטוריות, גם פקודה זו הוכנסה לספר החוקים הישראלי סמוך להקמת המדינה, במסגרת פקודת סדרי השלטון והמשפט – דבר החקיקה הראשון של מועצת המדינה הזמנית.

ב-17 באפריל 1968 פורסם נוסח חדש לפקודה, בשם **פקודת הנזיקין [נוסח חדש]**, שנכנס לתוקף ב-1 באוקטובר 1968.. סעיף 1 בנוסח החדש קובע: "בכפוף לפקודת הפרשנות תתפרש פקודה זו לפי עיקרי הפרשנות המשפטית המקובלים באנגליה, וביטויים המשמשים בה – חזקה היא – ככל שהדבר מתיישב עם ההקשר ובאין הוראה אחרת מפורשת – שמשמעותם כמשמעות הנודעת למקביליהם במשפט האנגלי ויתפרשו על דרך זו", ולכן כולל נוסח חדש זה בסופו מילון מונחים עברי-אנגלי.

מאז פרסום הנוסח החדש ועד לסוף שנת 2021 תוקנה פקודת הנזיקין 12 פעמים.

## מבנה הפקודה

**פקודת הנזיקין כוללת מבחינה מבנית/ מהותית שלושה חלקים:**

* **:** החלק של העוולות, בדומה לחלק של העבירות בחוק העונשין. מסעיף 23 עד 63. העוולות שונות זו מזו, אך באופן בסיסי, כדי להטיל אחריות בנזיקין לתשלום פיצויים יש למלא אחר שלוש דרישות:
** דרישה ראשונה – התנהגות עוולתית (אשם). אם עושים השאלה מהדין הפלילי, בחלק גדול מהמקרים לא נדרשת אחריות מוחלטת. על אדם לשלם אם התנהגותו נכנסת למסגרת של אחת העוולות. 
** דרישה שנייה – קשר סיבתי. נדרש שההתנהגות העוולתית היא זו שגרמה לנזק. יש צורך בקשר סיבתי עובדתי ובקשר סיבתי משפטי. 
** דרישה שלישית – נזק לתובע. אם לא סבל נזק (ממוני או פיזי) אין עילת תביעה.
* **:** חלק כללי. קובע עקרונות כלליים מתי מטילים אחריות בנזיקין, עקרונות אלו חלים על כל העוולות. בדיני נזיקין החלק הכללי של הפקודה אינו ממצה. יש הרבה מאוד עקרונות שלא מופיעים בפקודה אך זוכים להתייחסות בפסיקה. סעיף 1 עד 22. 
* **:** עקרונות כלליים שנוגעים לסעדים. כיצד מחשבים פיצויים? מתי ניתן צו מניעה? איך נותנים תרופה, מתי ואיך? סעיף 64 ואילך.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* אברהם שינפלד (פרופ' נחום רקובר עורך), **[https://web.archive.org/web/20171122043600/http://www.mishpativri.org.il/hebrew/nezikin.htm נזיקין (השוואת סעיפי 'פקודת הנזיקין' בחוק הישראלי, למשפט העברי)]**, בתוך סדרת חוק לישראל. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשנ"ב–1991.

## הערות שוליים

*
נזיקין
כפיפה

[שמאל|ממוזער|250px|בתמונה [קורה (מבנה)|קורה תמוכה פשוטה העמוסה ל**כפיפה** בכוח רציף]]
שמאל|ממוזער|250px|הכוחות הפנימיים בחתך קורה תחת עומס הגורם ל'''כפיפה'''
שמאל|ממוזער|250px|הכוחות הפנימיים ב'''כפיפה''' במצב של פרק פלסטי
ה**כפיפה** מאפיינת את ההתנהגות של אלמנט מבני תמוך העמוס בכוח הניצב לו. אלמנט כזה העמוס לכפיפה נקרא קורה. התרשים העליון מציג קורה תמוכה בקצותיה העמוסה בעומס רצוף ובכך היא עומדת בכפיפה. הכפיפה גורמת לכך שיהיו כוחות פנימיים בחתך הקורה. כוחות כאלה מוצגים בתרשים התחתון. הסיבים העליונים של הקורה נלחצים ואילו הסיבים התחתונים של הקורה נמתחים.

בקורה מופיעים 3 כוחות:
*כוח גזירה בחתך הקורה מקביל לכוח החיצוני המעמיס את הקורה.
*כוח לחיצה הניצב לחתך הקורה בחלק העליון.
*כוח מתיחה הניצב לחתך הקורה בחלק התחתון.

ב**כפיפה** כוח הלחיצה וכוח המתיחה הם זוג כוחות השווים בגודלם ומנוגדים בכוונם והם מומנט הכפיפה הפועל בחתך הקורה. המומנט גורם לשקיעה של הקורה, שקיעה האופיינית לקורה העמוסה בעומס כפיפה ובחתך הקורה מופיע מאמץ כפיפה. בסיב העליון ביותר של הקורה יהיה מאמץ הלחיצה הגבוה ביותר ואילו בסיב התחתון של הקורה יהיה מאמץ המתיחה הגבוה ביותר. בין שני קצות הקורה השינוי במאמץ הוא שינוי ליניארי העובר מערך חיובי לערך שלילי דרך נקודה שהמאמץ בה הוא אפס. המקום בו המאמץ אפס הוא הציר הנייטרלי של הקורה.

**מאמץ הכפיפה** בציר הקורה הוא אפס ובמרחק קטן מהציר המאמץ נמוך. ניצול יעיל של חומר הקורה מביא לשימוש בקורות בצורת האות האנגלית I עם אוגנים רחבים כאשר רוב השטח מרוחק מציר הקורה. רוב השטח נמצא במעטפת. כך משיגים מבנה של קורה בעל התנגדות טובה לכפיפה במשקל ובעלות נמוכים.

## מאמץ כפיפה בקורה
הנוסחה למאמץ ה**כפיפה** היא פיתוח של משוואת אוילר ברנולי עבור קורה. מאמץ הכפיפה בקורה נתון על ידי הביטוי:

:{\sigma}= \frac{M y}{I_x}
*\sigma – סיגמה, מאמץ הכפיפה בקורה
*M – מומנט הכפיפה בקורה סביב הציר הנייטרלי
*y – המרחק מהציר הנייטרלי לסיב הרחוק בקורה
*I_x – מומנט ההתמד של השטח

מודול החתך Z:
:{\Z}= \frac{I_x}{y}

המאמץ בקורה:
:{\sigma}= \frac{M }{Z}
* את מודול החתך ניתן למצוא בלוחות טכניים לפרופילים נפוצים.
*הנוסחה מתאימה לשימוש כאשר המאמץ בקורה נמוך ממאמץ הכניעה (Yield), והחומר הוא חומר אלסטי. כאשר המאמץ בחתך הקורה עולה עד מאמץ הכניעה, צורת החלוקה של המאמץ בחתך משתנה ממשולש למרובע והערך המרבי הוא הערך של מאמץ הכניעה. מצב כזה נקרא אזור פלסטי. המאמץ בציר הקורה נשאר אפס. בצד אחד המאמץ הוא לחיצה ובצד השני של ציר הקורה המאמץ הוא מתיחה.

## ראו גם
*מומנט כפיפה
*מומנט ההתמד של השטח

## לקריאה נוספת

*Timoshenko S., **Strength of Materials**, 3rd edition, Krieger Publishing Company, 1976, 
*Shames I.H., Cozzarelli F.A., **Elastic and inelastic stress analysis**, Prentice-Hall, 1991, 


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסה אזרחית
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:סטטיקה
ולדימיר ליברזון

**ולדימיר מיכאלוביץ' ליברזון** (ברוסית: **Владимир Михайлович Либерзон**; 23 במרץ 1937 – 4 באוגוסט 1996) היה שחמטאי בדרגת רב-אמן, והישראלי הראשון בעל דרגה זו. ליברזון נולד במוסקבה ועלה לארץ מברית המועצות ב-1973.

## קריירה
ליברזון השיג את התואר רב-אמן בשנת 1965, היה אלוף ישראל בשחמט בשנת 1974 וייצג את ישראל באולימפיאדות בשנים: 1974, 1976, 1978 ו-1980.

במהלך הקריירה שלו התמודד ליברזון נגד שחמטאים ידועים, כגון: בוטביניק, קרס, סמיסלוב, טל, פטרוסיאן, גלר, קרפוב וקורצ'נוי.

אף על פי שהחל לשחק בגיל שבע וכבר בגיל עשר שיחק ברמת הדרגה השלישית, החל ליברזון להשתתף בתחרויות נוער רק בגיל חמש עשרה. בגיל שש עשרה כבר היה מועמד לדרגת אמן. לימודיו בטכניון עיכבו את קבלת תואר זה. בהגיעו לגיל 22 זכה בתואר "אמן ברית-המועצות". חמש פעמים השתתף באליפות ברית המועצות והישגו הגבוה ביותר בתחרויות אלה היה המקום הרביעי.

בשנת 1974 הוא זכה באליפות ישראל בשחמט.

שבע פעמים סיים במקום הראשון בתחרויות בינלאומיות בין השנים 1977-1967 וחמש פעמים במקום השני בין השנים 1982-1965.

בתחילת שנות השמונים של המאה ה-20, כתב את הספר "שחמט", בהוצאת עם עובד, המיועד ללימוד עצמי של משחק השחמט למתחילים.
בתחילת שנות התשעים כתב את הספר "עונג שחמט עם ולדימיר ליברזון" המתאר אוסף משחקים מרתקים להנאה והבנת משחק השחמט.
הספר זכה להצלחה בקרב שחמטאי ישראל.

סגנון משחקו של ליברזון היה קלאסי. בכל עמדה חיפש את המסע ההגיוני ונמנע מלהיכנס להרפתקאות.

נפטר ב-4 באוגוסט 1996 בגיל 59. הוא הותיר אחריו שני ילדים: יאיר ורגינה.

## הופעות באולימפיאדות
ולדימיר ליברזון השתתף בנבחרתה האולימפית של ישראל:

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחמטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:אלופי ישראל בשחמט
קטגוריה:נציגי ישראל באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:רבי-אמנים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996
נקמתו של איציק פינקלשטיין

"**נקמתו של איציק פינקלשטיין**" הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של אנריקה רוטנברג, שיצא לאקרנים בשנת 1993.

## הפקה ופרסים
את הסרט הפיק במימון עצמאי אנריקה רוטנברג, איש עסקים שנכנס לעסקי הקולנוע בעקבות היכרות עם הבמאי עמוס גוטמן. רוטנברג כתב את התסריט יחד עם השחקן אסטבן גוטפריד. צילומי הסרט החלו באפריל 1993 ונמשכו כחודשיים.

הסרט נחל הצלחה וזכה לשבחים רבים. בטקס פרסי אופיר לאותה שנה גרף שבעה פרסים בקטגוריות המוזיקה המקורית, העריכה, התסריט, שחקני המשנה (עבור אסטבן גוטפריד ודבורה קידר), הבימוי ובקטגוריית הסרט הטוב ביותר. לאחר מכן הופץ למדינות שונות והשתתף בפסטיבלי קולנוע בעולם.

## תקציר העלילה
העלילה עוקבת אחר איציק פינקלשטיין (משה איבגי), רווק בן 40 המתגורר עם אמו, שלא הגיע לשום הישג בחייו. ניסיונו היחיד להצליח מגיע כאשר הוא מייבא עשרות אלפי מחזיקי מפתחות בדמותו של נזיר שבלחיצה על ראשו מתגלה איבר מינו. לאחר כישלון העסק איציק נגלה לגודל כישלונו ולאובדן משמעות חייו. לילה אחד הופך מחזיק המפתחות לנזיר בשר ודם (אסטבן גוטפריד). הנזיר הוא שליח נקם והוא מסביר לאיציק כי אינו אשם במצבו אלא האנשים אשר שיקרו לו וקבעו לו את דרכיו. בעזרת הנזיר יוצא פינקלשטיין למסע נקמה באנשים האחראים לכישלונו.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

* "נקמתו של איציק פינקלשטיין" - הסרט המלא לצפייה באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים
* "נקמתו של איציק פינקלשטיין" באתר קרן הקולנוע הישראלי

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1993
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטי פנטזיה
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: סרטים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני ופנטזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים עם קטעי ג'יבריש
קטגוריה:סרטים רב-לשוניים
קטגוריה:סרטים על נקמה
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1993
אריך ליינסדורף

ליינסדורף מנצח על התזמורת הפילהרמונית הצ'כית, 1988|250px|ממוזער
**אריך ליינסדורף** (גרמנית: **Erich Leinsdorf**; 4 בפברואר 1912 – 11 בספטמבר 1993) היה מנצח יהודי-אוסטרי.

## ביוגרפיה
ליינסדורף נולד בווינה למשפחה יהודית. למד מוזיקה ומשנת 1934 עד 1937 עבד כעוזר לברונו ולטר ולארטורו טוסקניני בפסטיבל זלצבורג. ניצח במטרופוליטן אופרה בניו יורק משנת 1938, ונודע בעיקר בפרשנותו לוגנר.

ליינסדורף כיהן תקופה קצרה של שלוש שנים כמנהל מוזיקלי של תזמורת קליבלנד. גילו הצעיר יחסית והעובדה שהתאזרח זמן לא רב קודם לכן באמריקה הביאו לגיוסו לצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. הוא הצליח אמנם להשתחרר מתפקידו כמנצח תזמורת צועדת לפני תום המלחמה, אך הנזק לשמו בקליבלנד היה תמידי והחוזה שלו לא חודש. 

הוא היה מנצח הפילהרמונית של רוצ'סטר משנת 1947 עד 1955 ומנהל מוזיקלי של התזמורת הסימפונית של בוסטון משנת 1962 עד 1969. לאחר מכן הופיע כמנצח אורח במספר תזמורות.

כמנצח התזמורת הפילהרמונית הישראלית בשנת 1967, נמלט מישראל בפתאומיות באמצע סדרת קונצרטים למנויים, בתקופת המתיחות שלפני מלחמת ששת הימים. הוא עזב בחיפזון כזה, ששכח אפילו את הטוקסידו שלו.

ב-22 בנובמבר 1963, בשעת קונצרט של תזמורת בוסטון, קטע את התוכנית בחדשות מעציבות והודיע, "גבירותי ורבותי, הודיעו עכשיו בשידור ברדיו... אנו מקווים שאין לכך אישור, אבל עלינו להטיל ספק בכך... שנשיא ארצות הברית היה קורבן להתנקשות." הוא דיבר על רצח הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי בדאלאס, טקסס.
ספר זיכרונות שלו בשם: Cadenza: a Musical Career פורסם בשנת 1976.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מנצחים יהודים אוסטרים
קטגוריה:מוזיקאים יהודים אוסטרים
קטגוריה:מוזיקאים שעזבו את גרמניה הנאצית
קטגוריה:יהודים זוכי פרס גראמי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוצרטיאום
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1912
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1993