יישובים מעורבים בישראל

**יישובים מעורבים בישראל** הם יישובים בישראל בהם מתגוררים יחד אזרחים מקבוצות לאומיות, אתניות או דתיות שונות, כאשר הכוונה הרווחת בביטוי היא לתושבים יהודים וערבים, וליישובים ערבים בני דתות שונות. יישובים אלה מאופיינים במרחב מגורים משותף, ולעיתים גם במערכות חינוך, תרבות ושלטון מקומיות משולבות.

## היסטוריה
בישראל המונח עיר מעורבת מתייחס בעיקר לעיר שבה חיים יהודים וערבים, אך במגזר הערבי הוא גם מהווה כינוי לערים עם רוב ערבי בנות יותר מדת אחת. ברוב היישובים בישראל אפשר לאפיין את האוכלוסייה כיהודית או כערבית, ולפעמים יש אפילו הפרדה פנימית בתוך הקהילות בין תת-קבוצות שונות. ההפרדה נובעת מכמה סיבות: אורח חיים שונה במידה משמעותית, מתח בין הקהילות עקב הסכסוך הישראלי-פלסטיני וגם מדיניות מכוונת (אם כי לא רשמית) של רשויות המדינה שמעודדת הפרדה בין הקהילות. אף על פי כן יש קבוצת ערים מעורבות, אם כי גם בהן יש נטייה ליהודים ולערבים לחיות בשכונות נפרדות. בכל אחת מהערים המעורבות רוב האוכלוסייה היא יהודית, ושיעור הערבים בין תושבי העיר נע בין אחוזים בודדים לשליש. בתקופת המנדט הבריטי היה המצב שונה – ברובן רוב האוכלוסייה הייתה ערבית, ובכמה מהן כמעט שלא הייתה אוכלוסייה יהודית. השינוי בהרכב האוכלוסייה קרה בעקבות הנטישה ההמונית של התושבים הערבים במהלך מלחמת העצמאות מחד, ויישוב עולים חדשים בערים האלה לאחר קום מדינת ישראל מאידך.

בשנים האחרונות החלה הגירה בהיקפים גוברים של ערביי ישראל בעיקר בצפון הארץ ובדואים בצפון הנגב ליישובים יהודים וערים יהודיות, עקב מצוקת דיור ביישובים הערביים, תהליכי עיור שמתחוללים במגזר הערבי ובריחה מהפשיעה בחברה הערבית. היישובים לא מוכרים רשמית על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כיישובים מעורבים בשל אחוזם הקטן של הציבור הערבי בהם וחלקם שלא בא לידי ביטוי, אך בחלק מהיישובים צפויה גדילה בחלקם הדמוגרפי של הערבים.

בשנות ה-20 של המאה ה-21 החלה גם מגמת מעבר של יהודים ליישובים ערביים בהיקפים קטנים מאוד אך הולכים וגדלים בעיקר בשל משבר הדיור בישראל.

## הגדרה ומאפיינים בולטים
הגדרת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ליישוב מעורב היא יישוב בו ישנה קבוצת מיעוט ערבית או יהודית מעל ל-10% מהיישוב. הלמ"ס מפרסמת נתונים על הרכב האוכלוסייה בכל יישוב בישראל, בין היתר שיעור היהודים ושיעור הערבים ביישובים השונים, ושיעורם של בני דתות שונות באוכלוסיית היישוב. ברישומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מסווג כל יישוב לפי דת (יישוב יהודי, מוסלמי, נוצרי, דרוזי ועוד). יישובים שבהם חיים בני לאומים שונים מוגדרים כיישובים מעורבים.

בשנת 2022 העלה דו"ח מבקר המדינה שמבין 165 עובדים בכירים בעיריות הערים המעורבות לוד, רמלה ונוף הגליל היו 3 ערבים בלבד, שיעור התמיכות שהופנו לגופים הפועלים לטובת האוכלוסייה הערבית היה 6% מכלל כספי התמיכות ו-5 נכסים מתוך 500 (1%) הוקצו לגופים מהחברה הערבית.

יישוב מעורב הוא יישוב שבו אין קבוצה אחת דומיננטית באופן מוחלט, או שבו מתקיימת מדיניות מוצהרת של חיים משותפים ושילוב בין הקבוצות השונות. מידת העירוב משתנה בין יישוב ליישוב, ויכולה להתבטא במגורים, בחינוך, בתעסוקה ובחיי התרבות, בחלק מהערים המעורבות ישנה התערבות גדולה יותר בין הקבוצות הדמוגרפיות ובחלק אין התערבות כלל.

## סוגי יישובים מעורבים
רוב היישובים המעורבים בישראל הן ערים מעורבות – ערים בהן מתקיימות קהילות יהודיות וערביות משמעותיות או ההפך. בישראל ישנו רק יישוב אחד אשר הוקם במטרה להיות דו-לאומי, נווה שלום שברכס לטרון בו בדיוק חצי מהכפר יהודים וחצי ערבים, מוסלמים ונוצרים.

ישנם גם שני מושבים מעורבים בישראל, יערה בגליל המערבי וגאולי תימן בעמק חפר.

## יישובים מעורבים לא רשמיים
למעט היישובים המוכרים באופן רשמי כיישובים מעורבים ישנם עוד יישובים בישראל אשר נמצאת בהם קהילה ערבית קטנה.

## יישובים ערביים מעורבים

## ראו גם
* מיעוטים בישראל
* ערים בישראל

## הערות שוליים

*
*
*
*