יצחק רפאל מלכו

**יצחק רפאל מָלְכוֹ** (כ"ג באב תרנ"ד, 25 באוגוסט 1894, סלוניקי – 20 במרץ 1976, ירושלים) היה עיתונאי, היסטוריון, מתרגם, פעיל ציוני, איש עסקים ואיש ציבור ישראלי יליד סלוניקי. פעיל בקהילות הספרדים בירושלים ובישראל ובו בזמן אחד ממבקריהן החריפים. פרט לפעילותו הציונית והציבורית (שכללה לקראת 1948 גם את הצבתו כסוגר רשימת מפלגת עלייה חדשה של יוצאי גרמניה), תרם לחקר תולדות יהודי סלוניקי ולחקר ההיסטוריה והתרבות של יהדות ספרד בעברית, לאדינו ובשפות אחרות.

## קורות חיים
### בסלוניקי
יצחק רפאל מלכו נולד למשפחה יהודית בסלוניקי, אז באימפריה העות'מאנית. בנם של רפאל מולכו, (שמו המקורי: אהרן, ובעקבות מחלה: רפאל) מצאצאי הרב יוסף מולכו, בעל "שולחן גבוה", ויפה, בת למשפחת די בוטון, הידועה גם כן ברבניה.

מלכו למד לימודים מסורתיים וכלליים ב"תלמוד תורה הגדול" המודרני בניהולו של יצחק אפשטיין- מורה שהגיע מארץ ישראל כדי לקדם את הלימודים בעברית. בהמשך למד בבית ספר "אליאנס" ובבית המדרש "בית יוסף" אותו סיים עם תעודת הסמכה כ"שוחט ובודק".

בצעירותו התלהב מהרעיון הציוני, כתב מאמרים בעיתונות היהודית ביוון ובטורקיה בצרפתית ובלאדינו. חתם לפעמים תחת שם העט "ילד עברי", "לוזיטאנוס" ועוד. שלח כתבות ומאמרים גם לעיתונים העבריים "הצפירה", "העולם", "הד היום" וכו'.

אחרי העברתה של העיר סלוניקי לידי יוון, נפגש עם השליחים והמרצים הציונים הרבים שביקרו בעיר הולדתו, וביניהם יוסף קלאוזנר, נחום סוקולוב, מרדכי בן הלל הכהן, בוריס שץ, דוד בן-גוריון, יצחק בן-צבי ואחרים. בשנת 1917 יחד עם אברהם רקנאטי הקים בסלוניקי את השבועון הציוני בשפה הצרפתית "פרו ישראל", שהופיע במשך עשר שנים.

יצחק רפאל מלכו הרצה על היסטוריה יהודית במועדון הציוני "קדימה" בסלוניקי. עשה נפשות למען ארגון גדוד יהודי (חמישי, לגדודים העבריים, אשר הוקמו בבריטניה וארצות הברית, שטרומפלדור וז'בוטינסקי הקימו קודם) אשר יתגייס לצד מעצמות ההסכמה סמוך לתום מלחמת העולם הראשונה אך הפסקת האש הושגה בטרם גמר אמוני הגדוד.
קודם לכן מלכו גייס תמיכה בעיקר ביוון, באיטליה ובצרפת בעד הצהרת בלפור והקמת בית לאומי יהודי בארץ ישראל. למטרה זו התקבל בשנת 1918 גם אצל המלך אלכסנדרוס הראשון של יוון. לימים עוטר בשל כך מטעם ממשלת יוון.

### בארץ ישראל
[200px|ממוזער|שמאל|בית מולכו בשכונת [רחביה בירושלים]]
250px|ממוזער|שמאל|כיכר יצחק מולכו בשדרות בן מימון ברחביה
בשנת 1919 עלה מלכו לארץ ישראל והשתקע בירושלים. לאחר שנת מגורים אחת ביפו. בשנת 1921 נישא לשמחה בת יצחק יהודה כהן, אשר רכש את אדמות רחביה א' ו-ג' מהכנסייה האורתודוקסית, יחד עם עמיתים אמידים נוספים ששימשו כאנשי קש, עבור הכשרת היישוב (חכמישווילי, שלוש וקרסו).

בשנת 1923 היה חבר ב"ועד העיר ליהודי ירושלים".

בסוף שנות העשרים התגורר עם משפחתו בבית בשכונת רחביה, שנבנה על ידו בעזרת משכנתא, ושנודע לימים כ"בית מולכו", אך תחילתו בראשית העשור כצריף לאחסון הסרטים הדליקים בהם סחר, כשניהל עסק ליבוא, יצוא והפצת סרטים, בין השאר של אולפני מטרו גולדווין מאייר וגומון. יצר קשרי מסחר ברחבי המזרח התיכון, ממצרים ועד עיראק ופרס.

מלכו היה מוכתר שכונת רחביה בתקופת המנדט הבריטי, ויזם את מתן שמות גדולי תור הזהב בספרד לרחובות השכונה.

אחרי פסח 1936 היה מלכו פעיל במסגרת הארגון "קדמה מזרחה" שדגל בניסיונות להתקרבות יהודית-ערבית, למרות הקשיים הניכרים של ימי המרד הערבי הגדול בארץ ישראל. לימים הצטרף גם לברית שלום.

בשנות ה-20 וה-30 סייע יצחק רפאל מלכו לצד יוסף אלמוגי ואבא חושי בעליית יהודים סלוניקאים לארץ ישראל.

יצחק רפאל מלכו חיבר ביוגרפיות של אישים יהודים - כמו משה מונטיפיורי, יצחק לייב פרץ, שאול טשרניחובסקי, על מבשרי הציונות וחלוציה כמו הרב יהודה ביבאס או יוסף מרקו ברוך, על דוד ילין, הקדיש מאמצים רבים לחקר ספרות בשפה לאדינו, למשל של כתבי יד שבתאיים.

היה הישראלי היחיד שבזמן שלטונו של פרנקו בספרד מונה כחבר ב״אקדמיה המלכותית ללשון הספרדית״ במדריד, והוזמן אחת לשנה להרצות באוניברסיטאות ועוד שם. בגין פעילותו התרבותית והמחקרית קיבל עיטורים גם ממשלת ספרד.

בשנת 1968 הוענק לו התואר יקיר ירושלים.

יצחק רפאל מלכו נקבר בירושלים בשנת 1976 בגיל 82.

בנו רפאל מלכו היה בנקאי ומנהל. נכדו יצחק מלכו הוא עורך דין.

### הנצחה
כיכר ברחביה, בירושלים נקראת על שמו.

## מבחר כתבים

***ימאים שאלוניקאים בישראל**", ירושלים: דפוס אחוה, 1951. החבל הימי לישראל.
***יהודי שאלוניקי במרוצת הדורות**"
***יוסף מרקו ברוך: על פי מקורות חדשים**, ירושלים: דפוס אחוה, תש"ו (חוברת, מתוך: "העולם", גיליון א-ב, י"ג תשרי תש"ו)
***בהאיר המזרח: יהודי ארצות הקדם בתקופת התחיה הלאומית**, ירושלים: הוצאת הספרים הארץ-ישראלית צבי הרכבי, תש"ד-1943
*הרב יהודה בן-שמואל ביבאס, אבי-אבות הציונות המדינית, מאה שנה למותו תרי"ז-תשי"ז, ירושלים: תשי"ז-1957
*הרב יעקב מאיר ז"ל, פורסם ב"שאלוניקי, עיר ואם בישראל", עמ' 254
*"השכונות היהודיות בשלוניקי", זיכרון שלוניקי, ב, עמ' 5–31
*23.03.1939,*Le Passé des Juifs de Salonique et les études historiques*, 17.03.1939; (עברם של יהודי סלוניקי והמחקרים ההיסטוריים) 
**Le Parler et La Littérature Judéo-Espagnols* (השפה והספרות היהודית - שפניולית) 
**La Presse Judéo-Espagnole, ses débuts et son essor*, Jerusalem; (העיתונות היהודית-שפניולית, התחלותיה ותנופתה, ירושלים, 1939) 
**La Presse Judéo-Espagnole de Salonique* (העיתונות היהודית-שפניולית בסלוניקי), ירושלים, 23.7.1939 
*על הכתיב הנכון של כינוי משפחתי מולכו - הצופה, ב בשבט 1940, עמוד 8
**Valeurs et silhouettes israéliennes : suivies de Pages oubliées pour la jeunesse et le foyer* Jerusalem ,"Ahva" Press ,1955 (ערכים ודמויות ישראליות, ואחר כך - דפים נשכחים לנוער ולבית, מבוא מאת חורחה גרסיה גרנדוס)
**Grains de Beauté: Du Monde Sefaradi des dérnières générations* Brochure No. 3-4.Édition de la Commission (נקודות חן: מהעולם הספרדי בדורות האחרונים, חוברת 3–4 מהספר "נקודות חן")
*de Culture et Instruction de l'Union des Congrégations Sefardies d'Israël, Jerusalem, 1958
*בעריכתו - *Tesoro de los Judios Sefaradies: Estudios sobre la Historia de los Judios Sefaradies y su Cultura*:
* Anthology of Regulations in Ladino in Salonika, Sefunot 2 p. 26-60 1958 - עברית
Vol. I-II Jerusalén, 1959 בעברית ובלאדינו (אוצר יהודי ספרד: לחקר תולדות יהודי ספרד ותרבותם)
*על משפחת מורפורגו בשאלוניקי - ב"אוצר יהודי ספרד", 1966
*שתי תעודות ממשפחת אמריליו (אוצר יהודי ספרד 1961, עמודים 145–148)
*Información cultural del extranjero .Panorama del Estado de Israel*, 1965, Granda - Siero, Asturias ,Librería Anticuaria Galgo* (פנורמה של מדינת ישראל) 

## לקריאה נוספת
* אברהם הטל, **פרסומי יצחק רפאל מלכו: (רשימה ביבליוגרפית)**, ירושלים: [חמו"ל], תשמ"ט 1989.

## קישורים חיצוניים
* יצחק רפאל מולכו באתר WorldCat Identities
* 
* 
* א"ש שטיין, יצחק רפאל מלכו – השותל תרבות יהודי ספרד בפרויקט בן-יהודה
*  (מתוך: שלמה ראובן, **מאז ועד עתה: הרצאות הקתדרה (1977–1983)**; עורך: צבי אנקורי, אוניברסיטת תל אביב – הקתדרה להיסטוריה והתרבות של יהודי שלוניקי ויוון, 1984)
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בתי ספר של כל ישראל חברים
קטגוריה:סגל הצפירה
קטגוריה:עיתונאים יהודים טורקים
קטגוריה:עיתונאים כותבי לאדינו
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים יוונים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:ישראלים ילידי יוון
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:סלוניקי: יהודים
קטגוריה:פעילים ציונים ביוון
קטגוריה:פעילים ציונים בטורקיה
קטגוריה:רחביה: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976