עמנואל קופלביץ

**עמנואל קופלביץ** (6 ביוני 1922 – 21 בפברואר 2021) היה איש חינוך, מזרחן ומתרגם ישראלי בתחום האסלאם והמזרח התיכון. בין תפקידיו במשרדי הממשלה הקים וניהל את האגף לחינוך ערבי, ובין תרגומיו קלאסיקות וספרי יסוד אשר לוו גם במבואות שכתב, כגון אל-מוקדימה של אבן ח'לדון, מבחר כתבי החדית', מבחר מכתבי טאהא חוסיין ועוד. כמו כן לימד קופלביץ באוניברסיטת תל אביב ובמכללה ע"ש דוד ילין.

## ביוגרפיה
### הוריו
עמנואל תיאודור קופלביץ נולד בברלין בשנת 1922 לקיטה-יהודית לבית הולנדר (גרמניה, 1894 – ירושלים, 1987) ויעקב קופלביץ הוא ישורון קשת (פולין, 1883 – ירושלים, 1977). אביו, ישורון קשת, משורר, סופר, מתרגם ומבקר, נולד בעיירה מינסק מזובייצקי (נוֹבוֹמינסק) שליד ורשה, בפולין הקונגרסאית, למד בגימנסיה רוסית, וב-1911 נשלח על ידי הוריו ללמוד בגימנסיה העברית "הרצליה" בתל אביב. ב-1920 שב לאירופה ללימודים גבוהים בברלין, שם פגש את קיטה הולנדר ונישא לה. לאחר שנפרדו, חזר ב-1926 לפלשתינה.

אימו של עמנואל, קיטה, נולדה בנאומבורג למשפחה משכילה ומתבוללת שמוצאה מ (ברסלאו). אביה, ד"ר לודוויג הולנדר, לימד לימודים קלאסיים (לטינית ויוונית) בגמנסיה של קתדרלת נאומבורג, ואימה יוליאנה לבית אוארבך שמרה על יהדותה. שלא כמקובל באותה תקופה, קיטה זכתה להשכלה נרחבת: היא סיימה בית-ספר תיכון לבנות ורצתה להמשיך ולרכוש השכלה גבוהה, אך באותה התקופה לא קיבלו נערות ללימודים אקדמיים ולכן למדה תחילה בשיעורים שלא היו מוכרים פורמלית ללימודי-תואר. כאשר נפתחו שערי האוניברסיטאות בפני הנשים היא הייתה בין הראשונות שלמדו באוניברסיטת לייפציג. בהמלצת דודה ד"ר פליקס אוארבך, שהיה פיזיקאי ואיש תרבות ואמנות, המשיכה את לימודיה באוניברסיטת ינה. בראשית שנות ה-20 חיה בברלין ועבדה כמורה למתמטיקה, תוך שהיא מתעניינת באמנות וביהדות. שם התחברה לקבוצה התרבותית הציונית שכללה גם את גרשם שלום, ש"י עגנון ושם גם הכירה ונישאה ליעקב קופלביץ.

### ילדותו
הוריו של עמנואל נפרדו בילדותו, וכשהיה בן שנתיים וחצי הוא עלה לארץ ישראל לראשונה עם אמו. הם התגוררו בירושלים ועמנואל למד בגן הילדים של חסיה סוקניק, אשת חינוך ולוחמת לזכויות נשים. עקב הקשיים בארץ, שב עם אימו לברלין ב–1928, שם למד במשך 5 שנים בבית הספר היסודי הפרטי של "אגודת החינוך היהודי", שהיה יהודי וציוני ברוחו ובתוכניות הלימודים שלו. שפת ההוראה הייתה גרמנית, אך עברית הייתה אחד ממקצועות הלימוד המרכזיים ונלמדה 5 שעות בשבוע בכל כיתה. ב-1933 שבו הוא ואימו ועלו לארץ ישראל, והפעם לחיפה.

### בגרות
עם סיום לימודיו בבית הספר הריאלי בשנת 1940 עלה עמנואל לירושלים ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים בהר הצופים, שם למד לתואר ראשון ושני מדעי האסלאם, שפה וספרות ערבית, לשון עברית, לימודים קלאסיים וחינוך. תוך כדי לימודיו, בשנים 1942–1943 היה מורה לערבית בטבריה ובירושלים. לאחר סיום לימודיו לתואר שני ב-1945, נישא ב-1946 לבתיה הלמן, אשר סיימה את לימודיה לתואר שני בפילוסופיה ובספרות אנגלית.

קופלביץ שירת בהגנה, ובמלחמת העצמאות השתתף ובקרבות על ירושלים בקרב רמת רחל ובקרב נוטרדאם, שם גם נפצע.

## עבודתו בשירות הציבורי
עם קום המדינה עבד במשרד הדתות כאיש קשר עם האוכלוסייה הלא־יהודית. בעבודתו ביקר במסגדים ובכנסיות, נפגש עם בעלי תפקידים בשירותי הדת, עם שופטים וראשי יישובים בחברה הערבית. בשנות ה-50 (1952–1958) עבד במשרד הפנים במחלקת המיעוטים, שם סייע בהקמת רשויות מוניציפליות ביישובים הערביים. כמו כן עסק בביקורת על יישובים ומועצות מקומיות בפרוזדור ירושלים, ואחר כך במחלקת הביקורת של עיריית ירושלים.

בסוף העשור עבר למשרד מבקר המדינה (1958–1970) והיה אחראי על הביקורת על הרשויות המקומיות, ובהמשך על משרדי ממשלה שונים. בהמשך היה אחראי על התכנון והדיווח של כל משרד מבקר המדינה. ב-1964 התמחה בצרפת (fellowship) במינהל חינוכי. לאחר מלחמת ששת הימים התמנה למבקר הממשל הצבאי בגדה המערבית.

בתקופה זו פרסם מספר מאמרים בתחום ביקורת המדינה ומנהל תקין, וביקורות על ספרים בתחום זה.

ב-1971 התמנה למנהל האגף לחינוך למיעוטים במשרד החינוך, שם עבד עד 1987. בתפקידו זה השקיע רבות בפיתוח וביסוס מערכת החינוך למגזר הערבי על כל היבטיה: הרחבת טווח הגילים של שנות הלימוד לילדים; הכללת הבנות בחינוך החובה והתיכון; פיתוח הסמינרים להכשרת מורים; בנייה ופיתוח של בתי ספר; דגש מיוחד הושם על הקמה וביסוס של תשתית חינוכית לבדואים בנגב. כאשר הוא הגיע לכפר שבו היו מוסדות חינוך שפעלו בחסות הכנסייה, בעוד שלילדי המשפחות המוסלמיות לא היה בית ספר, הוא נפגש עם ראשי הכנסייה וציטט באוזניהם בלטינית מתוך משל השומרוני הטוב בברית החדשה, המתייחס לחובה לסייע לכל אדם.

## פרסומים מוקדמים
בין השנים 1945–1960 פרסם קופלביץ מאמרים רבים בנושאים אקטואליים בכתבי עת בתחום המזרחנות, ביניהם כתב העת של אגודת איחוד "בעיות" (תחת שם העט ש.ע.טברני). מאמריו עסקו הן בבעיות השעה של ערביי ישראל והן בתהליכים המתרחשים במדינות המזרח התיכון המתהוות ואף במדינות בעלות אוכלוסייה מוסלמית רחבה כגון טורקיה או הודו. כבר במרץ 1945, מיד עם פרסומה, תרגם קופלביץ את אמנת הליגה הערבית שפורסמה בעיתון אל-אהראם. כמו כן כתב ערכים בנושאי אסלאם בתחום הערבים והספרות הערבית, האסלאם, המזרח הקרוב והודו באנציקלופדיה הכללית "מסדה".

## פעילותו האקדמית
בשנים 1966–1980 לימד קופלביץ באוניברסיטה העברית בירושלים, ובהמשך בשלוחת האוניברסיטה העברית בתל אביב (לפני שהוכרה כאוניברסיטה עצמאית) בחוג לשפה וספרות ערבית. לאחר הפיכתה של אוניברסיטת תל אביב לאוניברסיטה עצמאית, לימד שם בשנים 1987–1991 בחוג לשפה וספרות ערבית. אחד הקורסים הייחודיים שלימד עסק במסעותיהם של גאוגרפים ערבים בימי הביניים על בסיס יומני מסע שכתבו ביניהם אבן בטוטה. בין השנים 1993–2004 לסירוגין עסק בהוראה במכללת דוד ילין, שם הכשיר דורות של מורות ומורים, מנהלים וכותבי תוכניות לימודים.

## פועלו בתחום התרגום
במקביל לעבודתו בשירות הציבורי ובאקדמיה עסק בתרגום, ולאורך השנים תרגם מספר רב של ספרים, קטעי מקורות, רשימות וסיפורים קצרים.

התעניינותו הבלשנית של קופלביץ בתחום ההשקה בין השפות ערבית ועברית הייתה מעמיקה ויסודית, והיוותה חלק מן התשתית שלו לאמנות התרגום. הוא בחן את חדירתן של מילים מעברית לשפה הערבית המדוברת בקרב ערביי ישראל כביטוי לחיים המשותפים ולמגע הבין-תרבותי. במאמרים מ-1990 ו-1992 הוא ניתח מילים עבריות שנכנסו לערבית המדוברת בישראל, בחן התאמות פונטיות ומורפולוגיות בין שתי השפות, ודן במצב הסוציו-לשוני של הערבית בישראל כולל שימושים חברתיים של הערבית, דו-לשוניות עברית-ערבית, והשפעת העברית על הערבית המדוברת.

במשך עשרות שנים תרגם קופלביץ ספרים שהם קלאסיקה בתחום המזרחנות והאסלאם. הוא תרגם לעברית הן מערבית והן מלשונות אירופאיות – אנגלית, גרמנית וצרפתית. תרגומיו הפכו לאבני יסוד בלימודי האסלאם, הערבית והספרות הערבית בישראל. הם אפשרו לסטודנטים כמו גם לקהל הרחב להיחשף לראשונה לטקסטים בשתי השפות – שפת המקור ושפתם המדוברת, וכך תרמו להבנה טובה יותר של התרבות הערבית בקרב דורות של תלמידים ומורים.

בין תרגומיו הבולטים, הכוללים גם מבוא רחב פרי עטו: "אל־מוקדימה" אקדמות למדע ההיסטוריה של אבן ח'לדון, ההיסטוריון הערבי בן המאות ה–14 וה–15 (1966); כתבי הסופר המצרי טאהא חוסיין; ספרו של עבד א-רחמן אל-ג'ברתי המתעד את תקופת הכיבוש של נפוליאון במצרים. בספרו "עולמו של הנביא מוחמד — חברה ודת על־פי החדית'" כתב מבוא מקיף לחדית' שהיא התורה שבע"פ של האסלאם, ובחר, תרגם וערך את האנתולוגיה מתוך מכלול החדית'.

בין תרגומים בולטים אחרים בתחום האסלאם משפות אירופאיות ניתן למצוא את ספרו של רודי פארט "מוחמד והקוראן" (מגרמנית) ואת ספרו של מונטגומרי ואט "תולדות ספרד האיסלאמית".

בשנותיו האחרונות תרגם במסגרת חוג המתרגמים שבחסות מכון ון־ליר סיפורים קצרים של ערבים ישראליים ופלסטיניים שהתפרסמו בתוך 3 קבצים של סיפורי פרוזה קצרים בסדרת "מכתוב".

עבודתו המקיפה והמגוונת של קופלביץ בתחום התרגום לצד עבודתו כמנהל האגף לחינוך למיעוטים מעמידה אותו כמי שתרם לשיח התרבותי והבין-תרבותי הרחב בין יהודים וערבים בישראל. כפי שמתאר פרופ' מאיר בר-אשר, תרגומיו הם בגדר אמנות התרגום ומשקפים לא רק את תרגום המילה הכתובה אלא את התרבות שבתוכה נכתבה. עבודתו בתחום התרגום תרמה ליצירת שפה תרגומית עברית עשירה, שמצליחה לשמר את המוזיקליות, ההומור והדקויות של המקור הערבי. בתרגומיו ניתן למצוא שילוב של דיוק לשוני עם רגישות תרבותית, של הקפדה על אופי המקור לצד קריאות רהוטה ונגישות לקורא העברי. עבודת התרגום של קופלביץ מדגימה כיצד תרגום אינו רק פעולה טכנית, אלא מעשה תרבותי ופוליטי, ומהווה מודל לדיון על בחירות תרגומיות, נאמנות למקור ויצירתיות לשונית.

"במלאכת התרגום אנו נצרכים לשתי בחירות מרכזיות ומשמעותיות: הסגנון והמילה... הגרעין הקשה של כל כתיבה זה המילה. כל מילה נושאת עמה אסוציאציה וקונוטציה וגוון. לפעמים קשה מאוד להביא בתרגום את המילה המקבילה בשפת היעד, כי היא לא נותנת את מלוא המשמעות שהיא בין השיטין של המילה", הוא אמר על עבודתו. "לא מספיק לתרגם את המילה עצמה, אלא גם את המשפט באופן שישקף את הרקע התרבותי וההיסטורי הרחב שבתוכו הם נטועים". "אני סבור, מרגיש וחושב, שלא יהיה שלום בארץ שלנו, בשום מסגרת, אם לא יכירו הערבים והיהודים זה את זה יותר. את התרבות, הספרות וההיסטוריה", הוא אמר. "אחד השיקולים לעודד תרגומים הוא לקרב בין עמים. אם לא נכיר, נדע ונבין יותר, גם כשאנחנו במלחמה, לא נגיע לשלום".

## מתרגומיו הבולטים
* מומסן, תאודור: דברי ימי רומא - תקופת הקיסרים (מגרמנית). הוצאת מסדה, 1962.
* עבד אל-רחמן אבן ח'לדון: **[https://www.bialik-publishing.co.il/index.php?dir=site&page=catalog&op=item&cs=151 אקדמות למדע ההיסטוריה לפי משנתו של אבן ח'לדון]** (מערבית) - מוסד ביאליק, 1966, 2002.
* מעוז, משה: **אסד - הספינקס של דמשק** (מאנגלית) - דביר, 1988.
* כאהן, קלוד: **האסלאם מלידתו עד תחילת האימפריה העות'מאנית** (מצרפתית) - דביר, 1995.
* קנדי, היו: **מוחמד וחליפות המזרח התיכון המוסלמי מהמאה השישית עד המאה האחת-עשרה** (מאנגלית) - מוסד ביאליק ואוניברסיטת בן-גוריון, 1988.
* **[[טאהא חוסיין]] [https://www.bialik-publishing.co.il/index.php?dir=site&page=catalog&op=item&cs=651 והתחדשותה של מצרים]**: מבחר כתבים (מערבית) - מוסד ביאליק, 2001. עריכה, תרגום ומבוא מקיף.
* **[https://www.carmelph.co.il/product/olamo_shel_hanavi_muchamad/ עולמו של הנביא מוחמד - חברה ודת על-פי החדית']** (מערבית) - כרמל, 2011. עריכה, תרגום ומבוא מקיף.
* פארט, רודי**: [https://www.magnespress.co.il/book/מוחמד_והקוראן-3916 מוחמד והקוראן, חייו ובשורתו של נביא האסלאם] **(מגרמנית) - כרמל, 2015.
* מונטגומרי וואט: **[https://www.carmelph.co.il/product/islamic_spain/ תולדות ספרד האסלאמית] **(מאנגלית) – כרמל, 2017.
* עבד אל-רחמאן אל-ג'ברתי: **[https://www.vanleer.org.il/publication/היום-שבו-התעוררו-חוקי-בראשית/ היום שבו התערערו חוקי בראשית, הכיבוש הצרפתי במצרים]** (מערבית) - ידיעות ספרים, 2020.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:מזרחנים ישראלים
קטגוריה:עובדי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מדעי הרוח
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מדעי הרוח
קטגוריה:סגל המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:מתרגמים מערבית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מגרמנית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מצרפתית לעברית
קטגוריה:עובדי משרד הפנים
קטגוריה:עובדי משרד הדתות
קטגוריה:עובדי משרד החינוך, התרבות והספורט
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021