open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אבא תחנה חסידא

**אבא תחנה (או תחנא) חסידא** (אבא תחנה החסיד), על פי המדרש, היה אדם בתקופת חז"ל שמתואר כחסיד ובעל נפלאות. לא ידוע דבר על חייו וזמנו, אולם יש המשערים שחי בסוף תקופת בית המקדש השני, ובשלב כלשהו מחייו אף הצטרף לשורות המורדים בשלטון הרומי.

## הסיפור על נס זריחת השמש
המדרש מספר, שבערב שבת לפני השקיעה נכנס אבא תחנה לעירו עם חבילה על כתפו (שמואל ספראי טוען שהייתה זאת חבילת עצים מלוקטים, המעידה על עוניו הרב של אבא תחנה).

לפתע, ראה אבא תחנה חולה בשחין שוכב בפרשת דרכים. החולה לא היה יכול לקום בעצמו, ולכן ביקש מאבא תחנה שישא אותו אל העיר. כיוון שהוא לא היה יכול לשאת גם את החבילה וגם את החולה, עמד אבא תחנה בפני דילמה לא פשוטה - אם ייקח את החולה לעיר - יכולה להיאבד חבילתו ולא יהיה לו מאין לפרנס את ביתו! אבל אם ייקח את חבילתו ויניח את החולה - החולה עלול למות, וזה יחשב כאילו הוא בעצמו הרגו! המדרש מתאר, שאבא תחנה "המליך יצר טוב על יצר רע", והחליט לשאת את החולה אל העיר.

לאחר מכן הוא חזר אל פרשת הדרכים לקחת אל חבילתו, ונכנס אל העיר עם "דמדומי החמה" - סמוך מאוד לשקיעה. אנשי העיר, שכנראה היו רגילים שאבא תחנה מקבל את השבת בשעה מוקדמת, תמהו ואמרו: "זה הוא אבא תחנה חסידא?". אבא תחנה הרהר בלבו, וחשש גם הוא, שמא חלל את השבת. בשלב זה נעשה נס, והשמש חזרה לזרוח בשמים, על מנת שלא יחשבו שאבא תחנה חילל את השבת. המדרש מתאר זאת בעזרת הפסוק בספר מלאכי, .

כעת, חשש אבא תחנה שזריחת השמש היוותה את השכר על מעשהו, ולא יקבל על כך שכר בעולם הבא, אך כדי שלא ידאג, .

## שמו ותקופתו

בדפוסים החדשים של המדרש נכתב ששמו היה "אבא תחנ**א**" (עם אל"ף), אך בדפוסים הישנים נכתב "תחנ**ה**", עם ה"א. הרב אהרון היימן מציין שבתנ"ך מוזכר אדם בשם "תְּחִנָּה". ייתכן שהשם "תחנה" לקוח משם, והוא מבטא תחינה. אפשרויות ניקוד נוספות הן "תַּחְנָה" או "תַּחֲנָה".

במשנה מוזכר אדם בשם "תחינה", שעל פי המשנה היה נקרא בתחילה "בן פרישה", ולאחר מכן "בן הרצחן". לפי חלק מהגרסאות מדובר באלעזר בן דינאי, ולפי גרסאות אחרות מדובר באדם אחר מן הקנאים שלחמו ברומיים בתקופת הנציבות השנייה של השלטון הרומי בארץ ישראל. שמואל קליין ובן ציון לוריא מזהים את תחינה בן פרישה עם אבא תחנה חסידא, ולדעתם בתחילת חייו הוא היה בעל נפלאות ולכן נקרא "בן פרישה" (כפירושו של אלבק על המשנה שם), ולאחר מכן הצטרף לשורות הקנאים ונקרא "בן הרצחן".

## ראו גם
* שמש בגבעון דום
* נקדימון בן גוריון

## לקריאה נוספת
* אדמיאל קוסמן, **מסכת גברים: רב והקצב ועוד סיפורים על גבריות, אהבה ואותנטיות בסיפור האגדה ובסיפור החסידי, ושתי הערות על יצירות קולנוע**, הוצאת כתר, 2002, "אבא תחנה חסידא ואנשי עירו: בבגדי חול אל תוך השבת" - עמודים 93–98
* יעל מאלי, **"מוטל בפרשת דרכים" – עיון בסיפור אגדה על אבא תחנה חסידא**, בתוך: דרך אגדה, ז-ח (תשס"ד-תשס"ה), מכללת אפרתה, ירושלים, עמ' 85–103

## קישורים חיצוניים
* רוני רדמן, "'אני בצדק אחזה פניך': מצות צדקה כקבלת פני השכינה", **אסופות** ב (תשע"ב), עמ' 169–171, באתר ספריית אסיף.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חז"ל
קטגוריה:נסים ביהדות
קטגוריה:נדבנים ארץ-ישראלים
החולמים אחר השמש

"**החולמים אחר השמש**" הוא שיר שכתב יורם טהרלב ללחן של סשה ארגוב. השיר זכה לביצועים רבים לאורך השנים, שהידוע שבהם הוא של צמד הפרברים.

## רקע
ראשיתו של השיר בנעימה שהלחין סשה ארגוב ועיבד ולדימיר קוסמה לפסקול הסרט "הוא הלך בשדות" על פי ספרו של משה שמיר, בבימויו של יוסף מילוא. הסרט, שיצא בשנת 1967, מתאר את סיפור אהבתם של אורי בן הקיבוץ ומיקה ניצולת השואה, על רקע נופי העמק, וזכה להצלחה רבה.

ארגוב הציע לפזמונאי יורם טהרלב לחבר מילים למנגינה. טהרלב נעתר לבקשה על אף שהלחן, כרבות מיצירות ארגוב, קשה לביצוע. בדומה לסצנה שליוותה המנגינה בסרט, תיארו המילים תיאור של זוג בשבילי קיבוץ, אך בניגוד לזוג הצעיר שמופיע בסרט, הזוג שבשיר הוא מבוגר.

## מילים

השיר מתאר טיול של זוג מבוגר בנופים חקלאיים שבהם טייל בצעירותו, בשעת ערב. הנופים הם נופי קיבוץ יגור בעמק זבולון, שבו גדל טהרלב. הבית הראשון מתמקד בנוף הפסטורלי, ומנגיד בין איטיות הליכתם של הזוג למעוף הציפורים. הוא נחתם באמירה שניתנת לפרשנויות שונות, שהזוג הוא "כמו כל החולמים - אחר השמש". הבית השני שטוף בנוסטלגיה: הדובר מייחל לחזור ולחוות גידול תינוקות, עבודה חקלאית ושמחת נעורים. בבית השלישי והאחרון שוררת נימה מלנכולית והמוטיבים בו רומזים על קצם הקרב של החיים: הלילה היורד, הדממה, והטל על ראשה הכסוף של בת-זוגו של הדובר.

## ביצועים
הביצוע הראשון לשיר היה של אביבה בנו בשנת 1967. צמד הפרברים, בהרכבו השני שכלל לצד יוסי חורי את אורי הרפז, הקליט את השיר עבור תקליט הנושא את שמו בשנת 1978. הביצוע שילב נגינת אקורדיאון של איתן שפירא. השיר זכה להצלחה רבה שהפתיעה את הרפז, כיוון שחשב שהוא מסובך מכדי להוות להיט.

בשנת 1981 ביצעה להקת "סקסטה" גרסת כיסוי לשיר באלבום "הכל זהב" שכלל ביצועים חדשים לשירים ישנים.

השיר נכלל בסצנת החתונה בסדרה בנות בראון שנוצרה על פי ספרה של עירית לינור. הזמר איתמר רוטשילד ביצע אותו בפסקול הסדרה התעודית "הקיבוץ" ב-2011. באותה שנה נכלל השיר בביצועה של נועם נבו באוסף גרסאות לשירי סשה ארגוב. ב-2015 הקליט עמוס עבר הדני גרסת ג'אז אינסטרומנטלית לשיר באלבום שלם שהקדיש ללחניו של ארגוב.

ב-2020 חידשו תמר פילוסוף ודוד לביא, בביצוע שבו שילבו גם את לחנו של שלמה קרליבך לפסוק "לולי תורתך". הביצוע זכה להשמעות רבות ועורר מספר התייחסויות בתקשורת.

שבועיים לאחר פטירתו של הפזמונאי יורם טהרלב ב-2022 ביצעו חבורת 'זהו זה' את השיר בעיבוד מוזיקלי של אמיר לקנר.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:שירי הפרברים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סשה ארגוב
קבוצת ארמיות קווקז

**קבוצת ארמיות קווקז** (בטורקית: **Kafkas Ordular Grubu**) הייתה קבוצת ארמיות של צבא האימפריה העות'מאנית אשר לחמה במהלך המערכה בקווקז במלחמת העולם הראשונה.

## היסטוריה
קבוצת הארמיות הוקמה ב-8 במרץ 1917 וכמפקדה מונה אחמד איזאט פאשה. הקבוצה כללה את הארמיות השנייה והשלישית. הקבוצה לחמה במהלך המערכה בקווקז כנגד שרידי הכוחות הרוסיים וכן כנגד מיליציות ארמניות שקמו באזור וקיוו להשיג עצמאות לארמניה. הקבוצה פורקה ב-16 בדצמבר של אותה שנה.

## לקריאה נוספת

*  İsmet Görgülü, On Yıllık Harbin Kadrosu 1912-1922. Balkan - Birinci Dünya ve İstiklal Harbi, Türk Tarih Kurumu Basımevi, 1993, p. 123. (in Turkish)
* Enis Şahin, Trabzon ve Batum konferansları ve antlaşmaları, 1917-1918, Türk Tarih Kurumu Basımevi, 2002, p. 155. (in Turkish)
* Edward J. Erickson, Order to Die: A History of the Ottoman Army in the First World War, Greenwoodpress, 2001
* Edward J. Erickson, Order to Die: A History of the Ottoman Army in the First World War, Greenwood Press, 2001


קטגוריה:קבוצת ארמיות
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: היסטוריה צבאית
טבח ואשיטה

**טבח ואשיטה** או **קרב נהר הואשיטה** או **קרב ואשיטה** היה טבח שערכו חיילי צבא ארצות הברית באמריקאים-ילידים (אינדיאנים) ב-27 בדצמבר 1868.

## מיקום
נהר ואשיטה הוא נהר הזורם במדינות טקסס ואוקלהומה בארצות הברית. אורכו של הנהר הוא 475 ק"מ, והוא מסתיים במפגש עם הנהר האדום של דרום ארצות הברית.

## רקע
כחלק מאמנת בקתת הרפואה של 1867, אמריקאים ילידים משבט השאיין, כמו גם שבטים אחרים, נדרשו לעזוב את קנזס וקולרדו לשטחים באוקלהומה, אשר ניתנו להם לצמיתות בידי הקונגרס של ארצות הברית ונשיא ארצות הברית.

אחרי מלחמת האזרחים האמריקאית, רצו מדינות האיחוד לתגמל את החיילים המשוחררים על ידי מתן חלקות אדמה, וכן לאפשר לדרומיים להגר למערב, ובכך להפחית התנגדות לשלטון הצפוני על מדינות הדרום.

השטחים הפנויים מאדם לבן היו ממערב למיזורי והדרך לשם הייתה ארוכה וקשה. על מנת לאפשר הגעה שלא דרך שיירות עגלות, הציעו השלטונות לחברות הרכבות לסלול מסילות ברזל בשטחים שהוחזקו על ידי האומות האינדיאניות, ובתמורה לקבל שטחים נרחבים משני צדי המסילה. שטחים שיוכלו למכור למתיישבים.

האמריקאים-הילידים גילו התנגדות לגזל אדמתם, ואף במקרים מסוימים הצליחו, בלוחמת גרילה, לגבור על חיילי צבא ארצות הברית.

נשיא ארצות הברית הטיל על גנרל ג'ורג' ארמסטרונג קסטר ועל רגימנט הפרשים השביעי שבפיקודו לדכא את ההתקוממות בכל מחיר. קסטר לא הצליח במשימתו, בנובמבר 1868 שמע על התיישבות אנשי שאיין ליד נהר הואשיטה, במקום בו נמצא האתר ההיסטורי הלאומי בשדה הקרב של ואשיטה בסמוך לשאיין. שבאוקלהומה

זו הייתה התיישבות מבודדת, המערבית מתוך מספר רב של מחנות חורף של האומות האינדיאניות, ששאפה לשלום ונהגה בשלום, אך התאימה לקסטר בשל ריחוקה מקבוצות אחרות שהיו יכולות להושיט עזרה. ובשל שמועה שלוחמים שתקפו מתיישבים לבנים וחיילים אמריקאים-ילידים שהיו תחת פיקודו של קסטר מצאו מקלט בכפר.

בערב 26 בנובמבר, התקיימה בכפר מועצה כדי לדון על מה שלמדו שליחים מהכפר במפגישה שנערכה במבצר קוב על תוכניות המלחמה של פיליפ שרידן. הדיון נמשך בשעות הבוקר המוקדמות של 27 בנובמבר. המועצה החליטה כי לאחר שהשלג העמוק יעלם, הם ישלחו רצים לשוחח עם החיילים. הם רצו לנקות אי הבנות ולהבהיר שאנשי הכפר שוחרי שלום. בינתיים, הם החליטו להעביר את המחנה למחרת במורד הנהר כדי להיות קרובים יותר למחנות האמריקאים-ילידים האחרים.

## ההתקפה על השאיין
בבוקר 27 בנובמבר תקפו כוחותיו של קסטר את מחנה השאיין מארבעה כיוונים. חלק מהלוחמים הצליחו להימלט ולהתחבא מאחרי עצים ובנקיקים עמוקים. אחרי ההסתערות הראשונה של חיילי חיל הפרשים השביעי, הצטרפו לוחמים משתפי פעולה משבט האוסאז' ועזרו בטבח.

החיילים מנעו מנשים ומילדים להימלט, הרגו כ-100 לוחמים, מספר רב של נשים וילדים, הרגו כ-675 סוסים, הרסו ושרפו כל מה שהיה בכפר. במהלך המתקפה נהרגו כ-20 חיילים, רובם היו שייכים לקבוצה בפיקוד יואל אליוט שנפרדה מהכוח המרכזי. קסטר החליט לסגת מהמקום ולקח איתו קבוצת נשים וילדים כבני ערובה.

גם לוחמים פצועים או כאלו שרצו להיכנע נטבחו.

## תוצאות
אחת התוצאות של הטבח הייתה זירוז הקמת שמורת אינדיאנים והכרה בכך ששטחי השמורות הם של האינדיאנים ואין להפקיע את השטחים מהם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ואשיטה
קטגוריה:שביה
קטגוריה:מלחמות האינדיאנים
קטגוריה:1868 בארצות הברית
קטגוריה:אוקלהומה: היסטוריה
קטגוריה:רצח העם של הילידים האמריקאים
הר לויד (אנטארקטיקה)

**הר לויד** (באנגלית: **Mount Lloyd**) הוא הר ברכס הולנד, בחוף שקלטון, בשטח חסות רוס שבאנטארקטיקה. 

ההר ממוקם במוצאו של קרחון יואיט; 13 קילומטרים צפונית להר מילר.   

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי ההר

ההר התגלה ומופה על ידי  המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת נמרוד), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1907–1909.

### מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי המשלחת האנטארקטית הבריטית.

## לקריאה נוספת

• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, **[https://books.google.co.il/books?id=gooNAQAAIAAJ&pg=PA189&lpg=PA189&dq=%22Mount+Lloyd%22+Antarctica&source=bl&ots=h7uvB2ck4Y&sig=ACfU3U1vXfvzj00BmIUtklFuw9nM7UnOwg&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwib97Gpg5bpAhVyVBUIHfp5CdkQ6AEwBXoECBAQAQ#v=onepage&q=%22Mount%20Lloyd%22%20Antarctica&f=false Sailing Directions for Antarctica: Including the Off-lying Islands South of Latitude 60°]**, P 189

## קישורים חיצוניים

* הר לויד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הר לויד באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* הר לויד באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* הר לויד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* הר לויד באתר peakbagger

## הערות שוליים
    

לויד
לויד
הר מילר (ארץ אנדרבי)

**הר מילר** (באנגלית: **Mount Miller**) הוא הר בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה.

ההר ממוקם 2 קילומטרים צפונית מערבית לפסגת פיתגורס, בהרי הטולה.

## היסטוריה
### גילוי ההר

ההר מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו בשנת 1956 על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה.

### מקור השם

שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטית של אוסטרליה.

ההר נקרא על שמו של ג'יי. ג'יי. מילר (J.J. Miller), חבר צוות באוניית המחקר "דיסקברי" במהלך משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931.

## קישורים חיצוניים
* הר מילר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הר מילר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* הר מילר באתר mindat

## הערות שוליים

מילר
פלימנרכוס

**פלימנרכוס** (שם מדעי: *Pallimnarchus*) הוא סוג של זוחל גדול מתת-משפחת המקוסוכיניים שבמשפחת התניניים, אשר חי באוסטרליה של תקופת הפליוקן והפליסטוקן. הוא תואר ב-1886 בידי החוקר צ'ארלס וולטר די ויס  ופירוש שמו הוא הרכב של שלושה מילים: "Pan, "Limnos" ו-"Archon" שפירושם: "השליט של כל הביצות".

תנין זה התגלה בשטח המאובנים ריברסליי שבצפון קווינסלנד, באזור בו התגלו יצורים פרהיסטוריים שונים. סוג זה הכיל 2 מינים: *Pallimnarchus pollens* ו-*Pallimnarchus gracilis*.

תנין זה הגיע לאורך של מעל 5 מטרים כך שהיה טורף-על באוסטרליה בדומה לתנין הים (שהתקיים במשך הפליסטוקן) לצד טורפי-על כמו הקווינקנה והמגלניה ואריה הכיס. הוא היה בעל מבנה לסתות רחבות מאוד עם שיניים חרוטיות עבות שהותאמו לנגיסה חזקה. מאפיינים אלה התאימו למארב חרישי לטרף והריגה מהירה. מבנה זה היה יכול לעזור לו לטרוף אפילו דיפרוטודונים צעירים או חלשים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מקוסיכיים
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באוסטרליה
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלייסטוקן באוסטרליה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו באוליגוקן באוסטרליה
קטגוריה:תנינאים שחיו בנאוגן
קטגוריה:תנינאים שחיו בפלייסטוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1886
סטלזאורוס

**סטלזאורוס** (שם מדעי: *Stellasaurus*) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הצרטופסיים, שחי באמריקה הצפונית בקרטיקון עליון. בסוג ידוע מין יחיד *Stellasaurus ancellae*. פירוש שמו הוא "לטאת כוכב" בהתייחס לצורת ראשו, וכן כמחווה לשיר "Starman" מאת דייוויד בואי. הוא התגלה במונטנה (ארצות הברית) בתצורת טו מדיסן (Two Medicine Formation) בסלעים המתוארכים לגיל הקמפן. הוא שייך לתת-המשפחה צנטרוזאורים וככל הנראה לשבט Pachyrhinosaurini. הוא מהווה חוליה מקשרת בין שבט זה, המאוחר יותר, לשבט Centrosaurini הקדום יותר.

הוא נתגלה עוד ב-1992, אז הוצע לסווג אותו כסוג חדש, אך הוחלט לסווגו תחת הסוג הקיים רובאוזאורוס. הערכה מחדש שנעשתה ב-2020 מיצבה אותו מחדש כסוג נפרד. מחברי המאמר ראו אותו כחוליה המקשרת בין סטירקוזאורוס ורובאוזאורוס לאייניוזאורוס והשושלת שהביאה לפכיריינוזאורוס.

סטלזאורוס היה דינוזאור במשפחת הצרטופסיים וכמוהם היה בעל גולגולת גדולה עם עטרה וקרניים. כמו הסטירקוזאורוס והרובאוזאורוס הוא היה בעל קרן אף ארוכה והיא הייתה מעוקלת פנימה. קרני הגבה שלו היו מנוונות כמו אצל הסטירקוזאורוס. מהעטרה שלו בלטו שני זיזים ארוכים מכל צד, ואלה היו ישרים במיוחד. בעטרה היו "חלונות" בעצם.

ימין|ממוזער|איור ראש של סטלזאורוס
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:צנטרוזאורים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2020
מבוא כרמל

**פארק מדע ותעשייה מבוא כרמל** הוא פארק תעשייה המצוי ברמות מנשה, מזרחית למחלף עין תות ומערבית לכביש 672, דרומית למושב אליקים. הפארק נמצא בבעלות משותפת של ארבע רשויות מקומיות: יקנעם עילית, דלית אל-כרמל, עספיא ומועצה אזורית מגידו, שוכן בתחום השיפוט של האחרונה ונכלל במרחב ביוספרי רמות מנשה. ב-2013 החל שיווק מגרשים בפארק ומאז הוקמו בו מרכזים לוגיסטיים, מתחם משרדים ומסחר ומתי מעט מפעלים, הגדול שבהם הוא מפעל אוניפארם, אשר נחנך ב-2017. 

היוזמה להקמת פארק תעשייה במקום החלה להתגלגל בשנות ה-90 של המאה ה-20. התשובה לשאלה מי אחראי להקמת הפארק, יקנעם עילית, מועצה אזורית מגידו או הממשלות השונות שנויה במחלוקת, אך לא כך באשר לתכליתו: יצירת מקור הכנסה מארנונה לרשויות המקומיות מגידו ויקנעם עילית. עספיא ודלית אל-כרמל הוזמנו להשתתף בהכנסות, ככל הנראה על מנת לשפר את סיכויו של המיזם לזכות לאישור הגופים המאסדרים, מה שאכן קרה. ב-2002 עמותת "אדם טבע ודין" הגישה את התנגדותה להקמת הפארק במסגרת ההליך לשינוי תוכנית המתאר למחוז צפון וזו נדחתה. השטח אשר יועד להקמת הפארק הוא 1,000 דונם, כאשר בשלב הראשון פותחו 546 דונם, ובהם 46 מגרשים לשיווק. ב-2014 זכה הפארק במעמד של אזור פיתוח א', דבר המקנה הטבות שונות למפעלים המצויים בו.

הפארק תוכנן על ידי קייזר אדריכלים ופותח על ידי אולניק הובלה, עבודות עפר וכבישים. אדריכל הנוף הוא דוד אלחנתי.
 
הפארק מתופעל באמצעות מנהלת המשותפת לארבע הרשויות המחזיקות בו בחלקים לא שווים (35% בבעלות יקנעם עילית, 35% בבעלות מועצה אזורית מגידו, 15% בבעלות מועצה מקומית דלית אל-כרמל ו-15% בבעלות מועצה מקומית עספיא) ושמה: פ. מ. ת. מבוא כרמל בע"מ. מנכ"ל החברה הוא ניסים אפרים ובדירקטוריון יושבים נציגים מארבע הרשויות המקומיות. ב-2019 מועצה מקומית עספיא הגישה למשרד הפנים בקשה לבחינה מחדש של חלוקת ההכנסות מארנונה בין הרשויות המקומיות, בשאיפה להגדיל את חלקה. מועצה מקומית דלית אל-כרמל ומועצה אזורית מגידו הציעו אף הן לשנות את חלוקת ההכנסות והשתיים תמימות דעים באשר לחלוקה הרצויה (50% מגידו, 25% דלית אל-כרמל, 25% עספיא), כך בתשובה שהוגשה למשרד הפנים ביוני 2019.

## קישורים חיצוניים
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: אזורי תעשייה
קטגוריה:מועצה אזורית מגידו
קטגוריה:יקנעם עילית: כלכלה
אלין וגנר

**אלין וגנר** (בשוודית: **Elin Wägner **; 16 במאי 1882 – 7 בינואר 1949) הייתה סופרת, פמיניסטית ופילנתרופית שוודית. לצד פרדריקה ברמר, היא נחשבת לאחת מחלוצי הפמיניזם השוודי, שהשפיעה רבות על ההתפתחות החברתית בשוודיה.

## ביוגרפיה
אלין וגנר נולדה למשפחת מורה בעיר לונד. לאחר סיום בית הספר היא עבדה כמורה.

בעקבות אירועי מלחמת העולם הראשונה אלין וגנר הייתה תומכת בתנועות השלום. בשנת 1919 היא הקימה ארגון להצלת ילדים. היא הייתה בין מקימי של ארגון הנשים בשוודיה.

בשנת 1923 היא הייתה בין מקימי ירחון פוליטי Tidevarvet ועמדה בראש המערכת עד לשנת 1927.

את ספרה הראשון היא כתבה בשנת 1907. ספרים של וגנר דנים בזכויות נשים, תנועת השלום וזיהום הסביבה. היא פרסמה ספרים רבים. בשנת 1923 היא זכתה בפרס ספרותי שוודי. עבור ספר ביוגרפי שלה על סלמה לגרלף היא זכתה להיכלל באקדמיה השוודית בשנת 1944. אלין וגנר כתבה תסריטים למספר סרטים.

היא התחתנה בשנת 1910 והתגרשה מבעלה בשנת 1922.

## לקריאה נוספת
Sarah Gillian Death: The female perspective in the novels of Fredrika Bremer and Elin Wägner: a comparative study of some central themes, 1985

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים
* תיאור פעילותה
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פמיניסטיות שוודיות
קטגוריה:סופרות שוודיות
קטגוריה:חברי האקדמיה השוודית
קטגוריה:ילידות 1882
קטגוריה:נפטרות ב-1949
קטגוריה:שוודים שנפטרו ב-1949
חתול לוננסיס

**חתול לוננסיס** המכונה גם **חתול מרטל** (שם מדעי: *Felis lunensis*) הוא מין נכחד מהסוג חתול, שחי במשך תקופת הפליוקן והפליסטוקן לפני 2.5 עד 0.0781 מיליון שנה מזמננו.

חתול זה לצידו של המין *Felis attica*, היה מראשוני הסוג חתול - סוג צעיר יחסית במשפחת החתוליים, והוא כנראה אביו הקדום של חתול הבר האירופי. חלק מהחוקרים אף רואים בו תת-מין נכחד של חתול הבר, אך אין לדבר ראיות. המאובנים של חתול זה התגלו באירופה באזורים של איטליה והונגריה וייתכן שגם ביוון.

הממצאים הראשונים התגלו סביב טוסקנה משרידים של לסת תחתונה חלקית. ממצא זה סווג בידי החוקר האיטלקי אוגולינו מרטלי  ב-1906, על שמו קיבל את כינויו. הממצא הועבר לאוניברסיטת פירנצה שבאיטליה, שם הוא מצוי כיום.

מבנה שיניו של חתול זה היה שונה מחתול בית מודרני, עם התאמה גדולה יותר לציד וקריעת בשר, והוא גם היה גדול יותר מרוב בני הסוג המודרניים, מעט קטן יותר ממינים כמו הסרוואל והקרקל. נמצאו שרידים של חיות שצד ביניהם בעיקר עופות. חתול זה כנראה חי בתחרות עם האדם, ואולי נכחד במשך עידן הקרח האחרון והוחלף במינים מתמחים יותר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1906
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אוגולינו מרטלי
קטגוריה:חתוליים פרהיסטוריים
קטגוריה:טורפים שחיו בפליוקן
קטגוריה:טורפים שחיו בפלייסטוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1906
Soap (שיר)

"**Soap**" (בעברית: "**סבון**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום הבכורה שלה, Cry Baby. השיר יצא לאור ב-10 ביולי 2015, על ידי חברות התקליטים וורנר שאפל מיוזיק ואטלנטיק רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-12 במצעד השירים האלטרנטיביים הדיגיטליים.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז, אמילי וורן וקייל שירר והופק על ידי קייל שירר גם כן. איגוד תעשיית ההקלטות הקנדי העניק לשיר את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים במדינה. בנוסף לשיר עצמו, יצאו שישה רמיקסים רשמיים שלו.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-140 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-18 בנובמבר 2015. בתחילת הקליפ, בחור אשר הולך להתקלח. הוא מכין את האמבטיה, מביט מחוץ לחלון ואז נכנס לתוכה, תוך שבהבזקים מהירים ניתן לראות את מרטינז עצמה.

נכון למאי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-40 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מלאני מרטינז
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
עליית מקבילים

**עליית מקבילים** (באנגלית: **Dip**) היא סוג של תרגיל התעמלות פיזית לחיזוק פלג הגוף העליון, המבוסס על דחיקת משקל הגוף בעזרת הזרועות כנגד כוח הכבידה.
טקסט=ביצוע תרגיל עליית מקבילים|ממוזער|281x281 פיקסלים|עליית מקבילים
המתעמל אוחז במוטות המקבילים כאשר גופו אינו נתמך בקרקע, ומיישר את מרפקיו תוך דחיפת הגוף כלפי מעלה.

את עליות המקבילים נהוג לבצע בתקן המקבילים או בטבעות והן מיועדות לחזק בעיקר את שריר הזרוע התלת-ראשי (יד אחורית), כאשר השרירים המסייעים לביצוע התנועה הם שריר הדלתא ושריר החזה הגדול.

תרגיל זה משמש כתרגיל מרכזי בחדרי הכושר ושכיח במגוון ענפי ספורט כגון: פיתוח גוף, התעמלות מכשירים, קרוספיט, קליסטניקס ועוד.

התרגיל מתבצע בצורה הבאה:
* מצב התחלתי: תומכים את משקל הגוף בעזרת הזרועות על המוטות המקבילים כך שלא מתקיים מגע של הרגליים בקרקע.
* ירידה איטית ומבוקרת עד לזווית של כ־90 מעלות במפרק המרפק ועלייה מהירה ללא נעילת מרפקים (מרפקים ישרים);
* בשלב העלייה מתרחשות התנועות הבאות: פשיטה (יישור) במפרק המרפק וכפיפה במפרק הכתף.
* יש לוודא כי הגו ישר לאורך כל ביצוע התרגיל.
* עבודה בסטים: לדוגמה: 3 סטים של 15 חזרות בכל סט.
* מנוחה של 30–60 שניות בין כל סט.

ישנם סוגים שונים ומגוונים של עליות מקבילים:
* עליות מקבילים באחיזה צרה – מתן דגש רב יותר על חיזוק שריר הזרוע התלת ראשי.
* עליות מקבילים באחיזה רחבה – אחיזה זו מגדילה את מעורבותו של שריר החזה הגדול בביצוע התרגיל (בעיקר את סיבי השריר התחתונים).
* עליות מקבילים בטבעות – קשות יותר לביצוע, עקב הדרישה הגופנית לגיוס כוח רב וקבוצות שרירים שיאפשרו להתמודד עם היציבות הפחותה, לשאוף לאיזון ולהשלים את התנועה.

## ראו גם
* מקבילים (התעמלות)
* חדר כושר
* שריר הזרוע התלת-ראשי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פעילות גופנית
קטגוריה:תרגילי התעמלות
Gingerbread Man

**Gingerbread Man** (בעברית: **איש [[לחם זנגביל]]**) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך המיני-אלבום השלישי שלה, Cry Baby's Extra Clutter EP. השיר יצא לאור ב-23 בדצמבר 2015, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס, כסינגל הראשון והיחיד מתוך המיני-אלבום.

בנוסף לכך, יצא השיר לכבוד כ-"מתנה ממלאני מרטינז לכבוד חג המולד".

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז לבדה והופק על ידי מייקל קינן ועל ידי המפיק המוזיקלי ארתור מקארתור. את הטיזר הרשמי של השיר פרסמה מרטינז בעמוד הטוויטר שלה ב-21 בדצמבר 2015. השיר לא תוכנן לעלות לאייטונס, אך בהמשך עלה לשם.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-40 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-23 בדצמבר 2015, ביום צאתו כסינגל. האודיו צבר קרוב ל-30 מיליון צפיות בסך הכול.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים על מזון ושתייה
ראימירו

[ממוזער|400x400 פיקסלים| ראימירו ישן עם פנים אנושיות בשני הקצוות. זה הצד הפנימי, שהיה בעבר מלא [קירטון.]]
**ראימירו** (**Reimiro**) הוא קישוט בצורת סהר שלבשו בעבר תושבי אי הפסחא על גבי החזה. מקור השם במילים "ראי" – "ירכתיים" או "חרטום" בשפת הרפה נוי – ו"מירו", סירה. הסהר מייצג אם כך קאנו פולינזי.

אף על פי שעץ היה חומר גלם נדיר על אי הפסחא במאות ה-18 וה-19, כמה עבודות ייחודיות של גילוף בעץ שבהן היה דגש על פרטים קטנים נמצאו באי, ובהן ה"ראימירו". כל צד של "ראימירו" מסתיים בפרצוף אנושי מעוטר בזקנקן, ולעיתים רק בצד אחד מגולפות פנים. בצד החיצוני היו שתי בליטות קטנות ומחוררות שדרכן נמתח חוט, שאפשר לתלות את הראימרו. הצד הפנימי הכיל חלל שמולא בגיר עשוי אבקת קונכיות.

"ראימירו" בצבע אדום מופיע על דגל אי הפסחא. נראה כי היה בכתב ההירוגליפי רונגו-רונגו סימן שתיאר את ה"ראימירו" (20px|הירוגליף. על פי ההשערה מסמל את ה"ראימירו"). אף על פי שהפנים האנושיות על ה"ראימירו" ייחודיות לאי הפסחא, תכשיטי-החזה הם חלק ממסורת רחבה יותר. באיי שלמה, למשל, נשים לובשות על החזה קונכיות הדומות ל"ראימירו"*.*

## גלריה

קובץ:Flag of Rapa Nui, Chile.svg|"ראימירו" על דגל אי הפסחא.
קובץ:Reimiro without faces.jpg|"ראימירו" גדול (61 סנטימטרים) עם פרצופים מסוגננים. ייתכן כי תכשיט-חזה בגודל כזה נלבש על ידי גברים.
קובץ:Rongorongo L rei miro 2.jpg|"ראימירו" שנכתב עליו בכתב הרונגו-רונגו.
קובץ:Woman with rei-miro.jpg|אישה מאיי שלמה שעל החזה שלה קונכייה הדומה ל"ראימירו"*.*


## קישורים חיצוניים

* Splendid Isolation: Art of Easter Island, קטלוג של תערוכה במוזיאון המטרופוליטן, המכיל חומר על ראימירו

קטגוריה:אי הפסחא
קטגוריה:אביזרי אופנה
רונן כוכבי

**רונן כוכבי** (נולד ב-1977) הוא גיטריסט, מפיק מוזיקלי ומוזיקאי ישראלי.

## ביוגרפיה
החל מ-1998, היה כוכבי חבר בלהקת הפאנק הישראלית, "מרסדס בנד". ב-2004 הוציאה הלהקה את אלבום הבכורה שלה, "מרסדס בנד".

ב-2007, במהלך הקלטת אלבומה השני, עזב כוכבי את מרסדס בנד.

ב-2010 הוציא כוכבי את אלבום הסולו הראשון שלו, "Brixton Bootleg".

ב-2013 הוציא את אלבום הסולו השני, "biRdS".

## דיסקוגרפיה
* 2004: מרסדס בנד (עם מרסדס בנד)
* 2010: Brixton Bootleg
* 2013: biRdS

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
Piggyback

**Piggyback** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז. השיר יצא לאור ב-22 בדצמבר 2017, בהוצאה עצמית, כסינגל שלא מתוך אלבום וכסינגל חזרתה של מרטינז, לאחר שלא הוציאה סינגל מאז דצמבר 2015.

השיר יצא בעקבות מחלוקת בין מלאני מרטינז לטימותי הלר בנושא תקיפה מינית ואונס.

## רקע וכתיבה
בתחילת דצמבר 2017, הפנתה אישה אנונימית (טימותי הלר) שהכירה את מלאני מרטינז, האשמות כלפיה בגין תקיפה מינית ואונס באמצעות טוויטר. בתגובה, צייצה מרטינז כי אותן ההאשמות "זעזעו אותה והעציבו אותה" ולאחר מכן, הוציאה את השיר הזה.

כל הסוגיה גררה תגובות רבות מכלי התקשורת ומבקרי המוזיקה.

## ביקורות
מבקרי המוזיקה האמינו כי "Piggyback" סובב סביב הסוגיה שהסעירה את הרשת באותם הזמנים. לאי פרנסס מ-PopCrush ביקרה בצורה קשה את הסוגיה, תוך שדיברה על מרטינז עצמה ועל סוגי האנשים אליהם היא מתחברת. גם ב-*[[Idolator]]* ביקרו את השיר ואת כל מה שסבב סביבו.

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים על תקיפה מינית
קטגוריה:שירים אלקטרוניים אמריקאיים
Copy Cat

**Copy Cat** (בעברית: **חַקְיָן**) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר יצא לאור ב-5 ביוני 2020, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס.

בשיר משתתפת הראפרית האמריקאית טיארה וואק.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז וטיארה וואק והופק על ידי מייקל קינן, שעבד עם מרטינז בשיריה "Piggyback", ו-"Gingerbread Man". ב-8 בינואר 2020, מרטינז עשתה באינסטגרם שלה לייב, בו היא דיברה על השיר ועל פרטי המיני-אלבום After School, תוך שחשפה שהיא תשתף פעולה עם ראפרית בסינגל הראשון מתוכו. אך לבסוף לא נכלל באלבום.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-10 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
האודיו הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-10 בפברואר 2020, ביום צאתו כסינגל. האודיו צבר כ-30 מיליון צפיות בסך הכול.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מלאני מרטינז
יחסי מונקו–פלאו

**יחסי מונקו–פלאו** הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין **[[מונקו|נסיכות מונקו]]** לבין **[[פלאו|הרפובליקה של פלאו]]**.

## היסטוריה
ב-5 בפברואר 2012 ביקר נשיא פלאו ג'ונסון טוריביונג בנסיכות מונקו ונפגש עם אלבר השני, נסיך מונקו. המפגש בין שני המנהיגים הללו הסתיים ביצירת מזכר הבנות בין שתי המדינות שמכונן יחסים דיפלומטיים ביניהן ובנוסף לכך מסדיר שיתופי פעולה ביניהן בתחום השמירה על הסביבה ובפרט על המשאבים שנמצאים באוקיינוס.

קרן הנסיך אלבר השני תומכת בממשלת פלאו ביוזמתה להקים אזור מוגן ושמורת טבע ימית שיכסה יותר מ-10 אחוזים מהשטח הימי של המדינה. בנוסף לכך, קרן הנסיך אלבר השני תומכת בממשלת פלאו כספית ומעורבת במחקר שהחל בשנת 2018 בנוגע להשפעת חלקיקי הפלסטיק המצויים באוקיינוס על בריאות האלמוגים.

בחודש מרץ 2013 נסע הזוג המלכותי המונגאסקי לפלאו כחלק מפעילות הקרן. הם נפגשו עם הנשיא טומי רמנגסאו בעת שהותם במדינת הארכיפלג.

## נציגויות דיפלומטיות
* מונקו אינה מיוצגת בפלאו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
* פלאו אינה מיוצגת במונקו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
בית החולים הפסיכיאטרי בבית לחם

**בית החולים הפסיכיאטרי בבית לחם** הוא מוסד רפואי בעיר בית לחם. הוא משמש כמוסד העיקרי לטיפול בחולי נפש בתחומי הרשות הפלסטינית.

## תולדות בית החולים
בית החולים הוקם על ידי שלטונות המנדט הבריטי ב-1928 וארבע שנים אחר כך החל לפעול באופן מלא. הוא היה למוסד האשפוז הציבורי העיקרי לחולי נפש בארץ ישראל המנדטורית בניהול מחלקת הבריאות של שלטונות המנדט. מנהל בית החולים היה בריטי והרופאים היו ערבים. אושפזו בו ערבים וגם יהודים במחלקות מעורבות. לטובת החולים היהודים הגיש מטבח המוסד מזון כשר. הביקוש למיטות אשפוז פסיכיאטריות לאחר פתיחת המוסד היה גדול: שנתיים לאחר שנפתח היו יותר מ-150 חולים ברשימת ההמתנה לאשפוז בו, מהם 67 יהודים. נראה שבמוסד התאשפזו חולים שמשפחתם לא הייתה מסוגלת לממן אשפוז בבית חולים בלבנון או במוסד פרטי, כפי שהיה נפוץ במגזרים הערבי והיהודי בהתאמה.

ככל שהיו חולים יהודים בבית החולים בימי מאורעות 1929, הם לא נפגעו, וכך היה גם במהלך המרד הערבי הגדול בשנים 1936–1939.

לאחר תום המנדט הבריטי עבר המוסד לניהולה של אגודת הרופאים הערבית בפלסטין. דוקטור מוחמד טאהה דג'אני מונה למנהלו. בית החולים המשיך לפעול תחת השלטון הירדני ולאחר 1967 - תחת השלטון הישראלי. כיום הוא מנוהל על ידי הרשות הפלסטינית. יש בו 180 מיטות אשפוז.

### פרשת החולים היהודים במוסד במלחמת העצמאות

לאחר תום המנדט הבריטי ובעיצומה של מלחמת העצמאות נמצאו בבית החולים 75 חולים יהודים. החל ביוני 1948 התקיימו מגעים ממושכים בין הנהלת המוסד לבין משרד הבריאות בישראל בתיווך הצלב האדום בנוגע להעברתם לישראל. מספר חולים מתו במוסד וכ-67 החולים הנותרים הועברו לירושלים העברית בינואר 1949.

## קישורים חיצוניים

* תצלום אויר של בית לחם עם כיתובים מאת חיל ההנדסה המלכותי של צבא בריטניה, 1945 (באנגלית) עם התייחסות לבית חולים פסיכיאטרי לגברים ובית חולים פסיכיאטרי לנשים (מספרים 3 ו-11 במקרא) גיליון Bethlehem and Beit Jala

## הערות שוליים

בית לחם
פסיכיאטרי בית לחם
פסיכיאטרי בית לחם
קטגוריה:בית לחם: מבנים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן תיאודור זנדל
Cry Baby (שיר של מלאני מרטינז)

**Cry Baby** הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום הבכורה שלה, . השיר יצא לאור ב-14 באוגוסט 2015, ביחד עם שאר שירי האלבום, תוך שהוא מתפקד כשיר הנושא שלו.

השיר פותח את האלבום, ויוצר אווירה שתוארה כ-"מפחידה" עם צלילים אלקטרוניים מינימליסטיים ולחישות.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז, ג'רמי דוסוליאט וטים סומרס והופק על ידי וואן לאב, אשר הפיק לה את "Dollhouse", ו-"Carousel". השיר מכיל בתוכו את סגנון הפופ האלטנרטיבי, המשלב בתוכו גם את סגנון האלקטרופופ.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-105 מיליון השמעות.

## הצלחה
אף על פי שלא יצא כסינגל, זכה השיר להצלחה רבה, כאשר איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לו את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-500,000 עותקים במדינה. איגוד תעשיית ההקלטות הקנדי העניק לו את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים במדינה.

הווידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-14 במרץ 2016, תוך שצבר למעלה מ-100 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים על בכי
קטגוריה:שירי זהב בארצות הברית
Lunchbox Friends

**Lunchbox Friends** (בעברית: **חברים לארוחת הצהריים**) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מלאני מרטינז, מתוך אלבום האולפן השני שלה, K-12. השיר יצא לאור ב-10 בינואר 2020, על ידי חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-15 במצעד ה-Vevo של הבילבורד.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי מלאני מרטינז ביחד עם מייקל קינן והוא הופק על ידי מייקל קינן גם כן, שעבד עם מרטינז בשיריה "Piggyback", ו-"Gingerbread Man". השיר יצא במקור ב-5 בספטמבר 2019, טרם יצא אלבום האולפן השני שלה, K-12.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-35 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מלאני מרטינז ב-10 בינואר 2020. הקונספט של הקליפ הוא מסעדה, בה סועדת מרטינז וחברותיה. לאורכו של הקליפ, ניתן לראותה כשהיא מדברת אל החברות שלה (שנראות זהות אחת לשנייה) ובסצנות שונות ניתן לראותה כשהיא רוקדת.

נכון למאי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על קרוב ל-4 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:שירי מלאני מרטינז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מלאני מרטינז
מעינה של תורה

"**מעינה של תורה**" הוא אחד הספרים הקלאסיים שנכתבו על חמישה חומשי תורה, ועל הגדה של פסח. בו לוקטו מאות דברי תורה קצרים ("ווארטים") מאת גדולי ישראל, הספר נכתב על ידי הרב אלכסנדר זושא פרידמן.

## תוכן הספר
הספר נכתב על סדר פרשיות השבוע אך כולל בתוכו דברי תורה גם על ההפטרות, מועדי השנה ותרי"ג מצוות.

כרך ששי (פחות מפורסם) הוא על ההגדה של פסח.

רוב דברי התורה בספר הם מרבנים מהמאה ה-18 וה-19 וביניהם השפת אמת, תפארת שלמה, החוזה מלובלין, בית הלוי. אך ישנם גם דברי תורה מרבנים בתקופות מוקדמות יותר כגון אור החיים, ספר הזוהר, האר"י, האלשיך.

בנוסף לדברי תורה המובאים בשמם של רבנים וספרים, ישנם הרבה דברי תורה "מפי השמועה" כלומר שהמחבר שמע אותם מתוך מה שהבריות מספרות, ולא מתוך ידיעה או קריאה בכתב.

על שם הספר נקרא רחוב "מעיינה של תורה" בבני ברק.

## רקע לכתיבת הספר
בהקדמה מסביר המחבר את הצורך בספר מסוג זה בתקופה של ירידה רוחנית. לדבריו, על ידי כתיבת רעיונות קצרים ומושכים הכתובים בלשון קלה ונוחה להבנה ניתן לקרב את דברי התורה אל המוני העם הטרודים והעסוקים ובמיוחד אל צעירי הדור, שכבר אינם מסוגלים לפתוח בעצמם את הספרים הכתובים ב"לשון הקודש" ו"בסגנון התלמודי העתיק".

## מהדורות הספר
הספר במקורו נכתב ביידיש בשם "דער תורה קוואל" ויצא לאור בוורשה בשנת תרצ"ח (1938), הדפסה נוספת נעשתה בשאנגחאי בשנת תש"ו (1946), ובניו יורק בהוצאת מסורה בשנת תשי"א (1950). בשנת תשט"ז (1956) תורגם הספר לעברית על ידי הסופר מאיר צבי פרוש ויצאה לאור בהוצאת פאר וחזר ונדפס פעמים רבות.

## קישורים חיצוניים
* **מעינה של תורה**: בראשית, שמות, ויקרא, במדבר, דברים, באתר HebrewBooks
* מעינה של תורה על הגדה של פסח באתר אוצר החכמה

2020 05
קטגוריה:ארון הספרים היהודי
קטגוריה:ספרי חידושים על התורה
קטגוריה:הגדות של פסח
Brave (שיר של שרה ברליס)

"**Brave**" (בעברית: **אמיץ**) הוא סינגל של שרה ברליס, מתוך אלבומה The Blessed Unrest .

## הפקה
השיר נכתב בהשראתו של המאבק של חבר קרוב של הזמרת שמתמודד עם יציאתו מהארון. השיר זכה לביקורות חיוביות מצד מבקרי מוזיקה, יחד עם ההרגשה שהכתיבה מתאימה לזמרות כמו פיונה אפל ופלורנס וולש. חלק מהמבקרים השוו גם את השיר "Roar" של קייטי פרי.

לשיר בוצעה גרסת כיסוי על ידי ליאה מישל ונאיה ריברה ושודר בפרק ה-97 של סדרת הטלוויזיה הדרמה קומית-מוזיקלית אמריקאית Glee, שיצא ב-25 בפברואר 2014. השיר הוצג גם בפרסומת של Nokia Lumia 1020 , ושומש גם בפרסומות של שאר מכשירי ה-Lumia.

קליפ הווידאו בוים על ידי שחקנית הקולנוע ראשידה ג'ונס, ובו הזמרת שרה ברליס שרה ורוקדת יחד עם אנשים במקומות ציבוריים שונים ברחבי קליפורניה, כמו קניון, חדר כושר, ספרייה ותחנת אוטובוס. הזמרת ביצעה את השיר בכמה הופעות חיות, וביניהן The Today Show ו-The Voice. ב-2014, השיר היה מועמד לקטגוריית ביצוע הסולו הטוב ביותר של פופ בפרסי גראמי ה-56 במספר. למרות ההצלחה הבינלאומית של השיר, בבריטניה השיר יצא רק במרץ 2014, כמעט שנה לאחר שיצא לראשונה.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירים על רגשות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
הדיוויזיה ה-239 (האימפריה הגרמנית)

**הדיוויזיה ה-239** (בגרמנית: **239. Division**) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-16 בינואר 1917 בחזית המערבית, שם נלחמה הדיוויזיה בקרבות השונים, ובכלל זה הקרב השני על האן, קרב פשנדל, מתקפת האביב ומתקפת מאה הימים. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, ובינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

## מפקדים
* גנרל לוטננט הוגו שמיידקה (16 בינואר 1917 – 11 בינואר 1918)
* גנרל לוטננט מקסימיליאן פון רייצנשטיין (12 בינואר 1918 – ינואר 1919)
## לקריאה נוספת
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

239
239
אוטו שפונהיימר

גנרל **אוטו שפונהיימר** (בגרמנית: **Otto Sponheimer**; 19 בדצמבר 1886 – 14 במרץ 1961) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
### קריירה מוקדמת
שפונהיימר נולד ב-19 בדצמבר 1886 בנירנברג, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1907 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-14, עמו לחם במלחמת העולם הראשונה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, אות הפציעה בכסף וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה פרש שפונהיימר מהצבא והצטרף למשטרת בוואריה, שם מילא תפקידי פיקוד ומטה. ב-16 במרץ 1935 הוא הצטרף לוורמאכט בדרגת אוברסט. ב-1 באוקטובר 1937 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-24, וב-1 ביוני 1939 הועלה לדרגת גנרל מיור.

### מלחמת העולם השנייה
בפרוץ המלחמה היה שפונהיימר מפקד רגימנט הרגלים ה-24, שהיה חלק מהדיוויזיה ה-21, עמו לחם במהלך המערכה בפולין, וב-1 בנובמבר 1939 מונה למפקד הדיוויזיה ה-21, עמה לחם במהלך המערכה על צרפת ובמהלך מבצע ברברוסה. ב-1 ביולי 1941 הועלה לדרגת גנרל לוטננט, וב-8 באוגוסט 1941 הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-29 בנובמבר 1942 הוענק לו עיטור הצלב הגרמני בזהב, וב-25 במאי 1943 הוא מונה לסגן מפקד הקורפוס ה-27. ב-1 ביולי 1943 הוא מונה לסגן מפקד הקורפוס ה-10, וב-1 באוגוסט 1943 הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים ומונה למפקד הקורפוס ה-54, אשר הפך בפברואר 1944 ל**פלגת הארמייה שפונהיימר**, ובהמשך ל**פלגת הארמייה נארווה**. ב-25 ביולי 1944 מונה למפקד הקורפוס ה-67 עמו לחם במהלך מבצע מרקט גארדן, וב-25 באוקטובר 1944 פרש מהצבא.

### לאחר המלחמה
לאחר המלחמה התגורר שפונהיימר בתוירן שליד אמברג (Theuern bei Amberg), עד למותו ב-14 במרץ 1961, והוא בן 74 שנים.

## קישורים חיצוניים
* אוטו שפונהיימר באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בזהב
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1886
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1961
אום הארון

**אום הארון** (בערבית: **أم هارون**, בתרגום לעברית: **אם אהרון**) היא סדרת טלוויזיה בהפקת רשת MBC, בכיכובה של חיאת אל־פהד ושחקנים ידועים ממדינות המפרץ. הסדרה שודרה במסגרת סדרות הרמדאן החל מאפריל 2020.

הסדרה מתארת את היחסים בין מוסלמים ונוצרים לבין הקהילה היהודית בכווית בשנות הארבעים, ואת העוולות והאפליה שספגה הקהילה היהודית בעיצומה של התעוררות התנועה הציונית ואחריה גזענות ואפליה שיטתית שעמדו בפניה בישראל לאחר שגורשו ממולדתם.

הסדרה הציגה לראשונה את האפליה וההתנכלות כלפי נוצרים ויהודים בכווית בשנות ה–40 של המאה העשרים, טרם הקמתה של מדינת ישראל ולראשונה הוצגו היהודים כעם נרדף, במה שגרר ביקורת ותרעומת בעולם הערבי.
## תקציר עלילת הסדרה
רופאה יהודייה ובני משפחתה נאלצים להתמודד עם קשיים כמיעוט נרדף בכווית של שנות ה-40 של המאה ה-20.
## שחקנים ודמויות
* חיאת אל־פהד — אום הארון
* עבד אל-מוחסן אל-נימר — הרב דוד, רב יהודי
* מוחמד ג'אבר
* פח'רייה ח'מיס
* אחמד אל-ג'סמי
* סועאד עלי

## הפקה
צילומי הסדרה נערכו בדובאי בדצמבר 2019.
## ביקורת
הסדרה הייתה נושא למחלוקת במדיה החברתית לפני שידורה, תוך האשמות בעידוד "נורמליזציה" עם ישראל.

העיתונאי הערבי אחמד דראוושה הביע הסתייגות מעבודת הבימוי בסדרה ותיאר כמה מיצירותיו כנוטות לדעותיה של ממשלת מצרים, כמו גם מהתמיכה שקיבל הבמאי מממשלת איחוד האמירויות הערביות, שהפעילה תעמולה לעידוד הנורמליזציה עם ישראל.

הסופר הסעודי חוסיין שובוקשי שיבח את הסדרה וציין כי "הצופה הערבי, ובמיוחד הקהל במפרץ, אינו מורגל לראות אישיות יהודית חזקה, אלא אם כן הם נמצאים בתפקידים רעים, בין אם הם באסלאם, מההיסטוריה או מהתקופה הנוכחית." והוסיף כי בסרטים המצריים, הלבנונים, הסורים או העיראקיים, שהתמקדו בתקופה שלפני שנות הארבעים, ניתן לראות אישים יהודיים החיים בחברות ערביות ומוצגים באופן חיובי... כשמדובר בדרמה מכווית ובחריין [המספרת על אותה תקופה] יש דמויות יהודיות שהחברות שלהם חיו באזור זה הרבה זמן."

לדברי MBC Group, הרשת שעומדת מאחורי הסדרה, זו הסדרת דרמה, לא סרט תיעודי ואין לה קשר לפוליטיקה. עבד-מוחסן א-נמיר, השחקן שגילם את הרב דוד, הגיב באותן רגשות והוסיף שהסדרה מציירת [חלקים] מהקהילה היהודית באופן שלילי.

דובר צה"ל בשפה הערבית, אביחי אדרעי, הגן על הסדרה ואמר כי היא עומדת בפני האשמות מצד תאורטיקני קונספירציה שמעדיפים תוכניות טלוויזיה גזעניות המקדמות שקרים אנטישמיים ומסתכלים על המילה "נורמליזציה" כעלבון.

## קישורים חיצוניים

* אם אהרון, באתר שאהיד.נט מבית mbc, לצפייה ישירה 
* MBC Ramadan series ‘Umm Haroun’ explores Jewish roots in the Gulf region
* Ramadan Dramas Spark Debate on Arab-Israeli Ties

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות דרמה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ערביות
קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות
סופי אלדרד

**סופי אלדרד** (באנגלית: **Sophie Aldred**; נולדה ב-20 באוגוסט 1962) היא שחקנית ומגישת טלוויזיה אנגלייה. היא ידועה מתפקידה כאייס בסדרת המדע הבדיוני "דוקטור הו".

## ביוגרפיה
אלדרד נולדה בגריניץ', לונדון, אבל גדלה בקרבת מחוז בלאקהית'. היא שרה במקהלת הכנסייה של קידברוק ולמדה בבית הספר התיכון של בלאקהית' (Blackheath) בין השנים 1973 עד 1980. היא למדה דרמה באוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר. היא סיימה את לימודיה בשנת 1983 והחליטה להתחיל קריירה בתעשיית הבידור לילדים.

## קריירה
[ממוזער|אלדרד עם [סילבסטר מקוי בזמן צילומי הפרק "Remembrence of the Daleks". (*[[דוקטור הו]]*, 1988)|טקסט=]]
בשנת 1987 היא לוהקה ל*דוקטור הו* בתפקיד אייס ובמקור תוכננה להופיע רק בסיפור *Dragonfire*, האחרון בעונה 24. היא התבקשה להישאר בתפקיד קבוע והסכימה. היא נשארה עם הסדרה עד שבוטלה בשנת 1989.

גם לפני וגם אחרי *דוקטור הו* לאלדרד הייתה קריירה ענפה בטלוויזיה, ספציפית בתחום הילדים. היא הנחתה תוכניות חינוכיות כמו *[[:en:Melvin_and_Maureen's_Music-a-Grams|Melvin and MMusic-a-gramsaureen's]]* (שרצה בין השנים 1992–1996), *[[:en:Tiny_and_Crew|Tiny and Crew]]* (בין השנים 1995 – 1999), *[[:en:Words_and_Pictures_(film)|Words and Pictures]]* (בין השנים 1992 – 1993 ושוב בין 1996 – 2001), וגם את התוכנית *It's a Mystery* בשנת 1996. היא גם גילמה את הדמות של מיני, הקוסמת הקטנה בתוכנית *[[:en:ZZZap!|ZZZap]]!* החל מהעונה השמינית ובין השנים 1999 – 2001.

היא חזרה לתפקיד אייס בשנת 1993 כחלק מספיישל מיוחד שחגג 30 שנה ל*דוקטור הו* בשם *Dimensions in Time* והחל משנת 1999 היא מגלמת את אייס בתסכיתי אודיו שמפיקה חברת "ביג פיניש". כשהחלו שמועות בשנת 1994 שסרט של *דוקטור הו* עומד להיכנס לשלבי הפקה, מעריצי הסדרה קיוו שאלדרד תשוב לגלם את אייס. בסופו של דבר הסרט יצא בשנת 1996 אך אלדרד לא לקחה בו חלק וגורלה של אייס נותר לא ידוע.

במהלך שנות ה-2000 היא עבדה בעיקר כקריינית בפרסומות, וכמדבבת בסדרות כמו *[[בוב הבנאי]]*, *[[בננות בפיג'מות]]* ו''דני שובבני''.

היא כתבה יחד עם מייק טאקר את הספר *[https://tardis.fandom.com/wiki/Ace!_The_Inside_Story_of_the_End_of_an_Era Ace, The Inside Story of the End of An Era]* והוא יצא לאור בשנת 1996. ().[ממוזער|אלדרד (משמאל) עם קייטי מאנינג (שגילמה את [דוקטור הו - דמויות#הדוקטור השלישי|ג'ו גרנט) ולואיז ג'יימסון (שגילמה את לִילה) באירוע חגיגות 50 שנה ל*[[דוקטור הו]]*. (2013)|טקסט=]]
החל משנת 2012 אלדרד מדבבת בסדרה *[[טבע תום]]* יחד עם דייוויד טננט. בנובמבר 2013 היא הופיעה במערכון מיוחד שכתב פיטר דיוויסון לכבוד 50 שנה ל*דוקטור הו* שנקרא *The Five(ish) Doctors Reboot*. בשנת 2018 הופיעה בתסכיתי אודיו שמבוססים על הסדרה "Class", שהיא ספין אוף של *דוקטור הו*.

בשנת 2020 אלדרד כתבה ספר בשם "Doctor Who: At Childhood's End". הספר מספר את קורותיה של אייס, עכשיו אישה מבוגרת ופילנתרופית, ואת המפגש שלה עם הדוקטור ה-13.

שבה לגלם את אייס ב"דוקטור הו" בספיישל "הכוח של הדוקטור", ששודר באוקטובר 2022.

## חיים אישיים
אלדרד ניהלה רומן עם הקומיקאי לי דניס בעת שהיה נשוי לאישה אחרת. היא נישאה לשחקן וינס הנדרסון ב-12 ביולי 1997 ויש להם שני בנים משותפים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה בריטיות
קטגוריה:דוקטור הו
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1962
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1962
קנדוג

**ניר דוד קדמי** (נולד ב-1981), לשעבר ידוע בשם הבמה **קנדוג** (ובתחילת דרכו **קנדוג קדס**) הוא ראפר ישראלי.

## קריירה
קדמי החל את הקריירה המוזיקלית שלו בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, תחת שם הבמה "קנדוג קדס", לאחר שבשלהי שנות ה-90 החל לכתוב ראפ בעברית כתלמיד תיכון ולהופיע במועדוני היפ הופ.

בתקופתו כחייל בצה"ל, הקליט קדמי את שירו הראשון בפברואר 2000, "תנו לי ראפ כבד" (שהתבסס על השיר "תנו לי רוקנרול" של להקת תיסלם) שנוגן במשך תקופה ארוכה בתוכנית הרדיו "עסק שחור" בגלגלצ. בהמשך השנה הופיע בערבי היפ הופ ישראלי וזכה בפרס הראשון (6000 ש"ח) בתחרות "מלך הראפ" בתוכנית "בי קרייזי" של יורם וזאנה בתחנת הרדיו 99FM. בשנת 2002, הוציא באופן עצמאי את הסינגל הראשון שלו, "השמירה אינה עוברת", על חווית השמירות בצה"ל. קדמי הדפיס עותקים מהסינגל והעביר אותם בין חיילים קרביים, שהפכו אותו ל"להיט שמירות" בבסיסיהם.

במהלך אותה התקופה ולאחר שחרורו, הקליט קדמי שני אלבומים, אך שניהם נגנזו, וליווה בהופעות רבות אמנים כמו רועי קאשי ומומי לוי.

ב-2006 השתתף בעונה הרביעית של תוכנית המציאות "כוכב נולד". באודישן לתוכנית, ביצע פריסטייל ראפ על התוכנית, והוכתר למנצח במסלול "השיר המקורי", מה שהוביל להזמנתו לרבע הגמר. שם ביצע גרסת היפ-הופ לשירו של צביקה פיק, "לפעמים חלומות מתגשמים", שזכתה לשבחים מהשופטים והחדירה את קנדוג לתודעה מעבר לסצנת הראפ הישראלי.

בהמשך השנה ולאורך שנת 2007 שחרר את הסינגלים "הערוץ שלי", "לא מספיק לאהוב" (שכלל קליפ שנוגן רבות בערוץ 24) ו"תן לי להשתגע". בנובמבר 2007 חבר לראפר ליאוריקל (ליאור צ'רניקוב) בשיר ההומוריסטי "בא לי מקופלת", שהפך ללהיט מועדונים. השיר התבסס והשתלב עם שירו של האמן פיטבול, "Ay Chico", כחלק מפרויקט "השת"פ הדמיוני" בתוכנית "base - מוזיקה שחורה היום" עם מומי לוי.

ב-2008, בהפצת חברת "פליי רקורדס", הוציא את אלבום הבכורה שלו, "מילה עברית יפה", מרביתו בהפקת רון דבני. את הוצאת האלבום ליווה הסינגל "עניין של זמן", גרסת כיסוי לשירו של גידי גוב, בפרשנות חדשה שכתב קדמי לאביו, שנפטר בהיותו בכיתה א'. האלבום כולל הופעות אורח של מומי לוי, רועי קאשי ובייבי ג'י מהרכב ההיפ הופ "כלא שש", בין היתר. האלבום זכה לשבחים רבים ממבקרי המוזיקה וקדמי השיק אותו בהופעות עם להקה מלאה.

בהמשך דרכו עבר לעסוק במוזיקה בעיקר במסגרת עבודתו ככותב ומגיש תוכן מוזיקלי לאירועים, בהופעות עם הרכב הברייקדאנס "אריות ציון" ובסדנאות לכתיבה יוצרת, כולל העברת סדנאות כתיבת ראפ לאסירים בבתי כלא.

בשנת 2019 החליט לחזור ולהוציא שירים מקוריים תחת שמו האמיתי, ניר קדמי, ואף שחרר קליפ לרשתות החברתיות לשיר "לא מתערבב איתם" עם טדרוס מההרכב "אקסום", אולם הפרויקט נבלם בצל מגפת הקורונה.

במהלך תקופת הסגרים, שחרר קדמי את השיר "פתיחת שערים", בפרויקט משותף עם מיזם "לא לבד", שסייע נפשית וכלכלית לאמנים שנפגעו בתקופת המגפה. השיר והקליפ הביעו את הגעגוע של האמן לבמה ולקהל.

לאחר מכן שוחרר השיר "נטפליקס" בהפקת הצמד אמיר ובן, וב-2023 שחרר צמד שירים שהולחן על ידי אבנר גבריאלי - "לא הולך לשום מקום" ו"רגע להגשים" בהפקת אלמוג טבקה.

## חיים אישיים
קדמי נולד וגדל בחולון. כיום מתגורר ברעננה, נשוי ואב לשלושה ילדים.

הוא עוסק בכתיבת תוכן מוזיקלי לאירועים, מנחה סדנאות לכתיבה יוצרת, קריין וסופר ילדים.

## דיסקוגרפיה
* 2008: מילה עברית יפה
* 2024: לא הולך לשום מקום (תחת שמו ניר קדמי)

## קישורים חיצוניים

* קנדוג מלמד אסירים בבתי כלא ראפ ככלי שיקומי
* 
* 

קטגוריה:ראפרים ישראלים
קטגוריה:מתחרי כוכב נולד
קטגוריה:אמנים ישראלים הידועים בשם במה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
הסוף (סדרת טלוויזיה)

**הסוף** (ערבית: **النهاية**; אל־ניהאיה) היא סדרת טלוויזיה מצרית, בכיכובם של יוסף אל־שריף ועמר עבדל ג'ליל, בבימויו של יאסר סאמי ונכתב על ידי עמר סמיר עאטף.

העלילה מתרחשת בעולם עתידני בשנת 2120 שבה מדינת ישראל כבר חדלה מלהתקיים.

הסדרה גונתה על ידי משרד החוץ הישראלי בשל תוכן העלילה.
## עלילת הסדרה
אירועי הסדרה מתרחשים בירושלים בשנה העתידית 2120, בעולם בו טכנולוגיה שולטת. העלילה סובבת סביב מהנדס שמנסה להתמודד עם השפעתה על העולם.

בסצנה בפרק הראשון של הסדרה מוצג מורה, המסביר לתלמידיו על "נפילת ישראל לאחר התפוררות ארצות הברית", ועל "מלחמת השחרור בירושלים" שכללה שימוש בנשק גרעיני, בה נלחמה ישראל נגד מדינה ערבית. המורה מסביר שהמלחמה "הסתיימה במהרה, וגרמה לחיסולה של מדינת ישראל תוך פחות ממאה שנה לאחר הקמתה, לבריחתם של מרבית היהודים בישראל ולחזרת היהודים" ל"מולדתם" – למדינות אירופה. אף ששם המדינה הערבית לא הוזכר, המבטא המצרי בין גיבורי הסדרה מעיד שמצרים היא השולטת על אדמות ארץ ישראל.

גיבור הסדרה הוא מהנדס בשם זיין (zein) שהמציא שיטה יעילה יותר לאחסון אנרגיה. גיבור הסרט נחטף בידי חברה מסתורית הרותמת את כישוריו לצרכיה. בזמן היעלמותו אישה בשם סבאח המאוהבת בו גונבת קובץ המכיל את התודעה שלו מחברת האנרגיה המקורית שעבד בה, ויוצרת רובוט הדומה לו בדיוק. הרובוט נפרד מאשתו של זיין, החושבת שבעלה האמיתי נפרד ממנה, והופך בהמשך לתוקפני ולמאיים על עתיד המין האנושי. עזיז, רובוט העוזר לבני האדם מנסה לעצור אותו, בסיוע כוחות הביטחון. במקביל זיין המקורי מנסה להבין את טיבו של המקום בו הוא מוחזק, ולאיזו מטרה הוא מנוצל, ומגלה מזימה בינלאומית בת מאות שנים.
אנשי "כוחות הביטחון" בסדרה עובדים בשירותן של חברות גדולות השולטות בעולם, ומורכבים מטיפוסים אופורטוניסטים למדי.

הסדרה מכילה רעיונות מדע בדיוני קלסיים רבים, בהם "קובץ תודעה" המאפשר לשכפל בני אדם, רובוטים אנדרואידים הזהים חיצונית לבני האדם ולומדים באופן סטטיסטי, משחקי וידאו במציאות מדומה באמצעות חיישן המחובר לראש בסגנון "מראה שחורה", ועוד.

בסדרה, כדור הארץ מחולק לחברות או קבוצות מגורים המכונות קונגלומרטים, והמטבע הומר לקוביות אנרגיה מלאות בנקודות, המכונות "EC" (Energy Cubes)

## שחקנים
* יוסף אל-שריף
* עמר עבדול ג'ליל
* מוחמד לוטפי
* שרה אדל
* נאהד סיבאי
* סייר אל-סיג
* מוחמד אל-אמרוסי
* אחמד וופיק

## קישורים חיצוניים

* הסוף באתר Cinema.com
* הסוף באתר הקולנוע המצרי

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה: מדע בדיוני
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ערביות
קטגוריה:מצרים: תרבות
גראן הוטל (סדרת טלוויזיה מצרית)

**"גראן הוטל"** (בערבית: **جراند أوتيل**) היא הגרסה המצרית של הסדרה הספרדית Gran Hotel שהופקה במצרים בבימויו של מוחמד שאקר חודאיר. הסדרה מבוססת על סדרה ספרדית תוך התאמת העלילה למצרים. הסדרה שודרה לראשונה ברשת Capital Broadcast Center, ב-6 ביוני 2016 והופצה לשאר העולם על ידי נטפליקס.

## עלילה
אירועי הסדרה סובבים סביב אחד המלונות הענקיים בהם מתגוררת קהילת אנשי העסקים בתחילת המאה העשרים בקהיר, בזמן שרצח מתרחש במלון זה, אחיו של הנרצח מתחיל בחיפוש אחר הרוצח כדי להביא אותו לדין.
## שחקנים
* עמר יוסף (עלי) 
* אמינה חליל (נזלי) 
* אחמד דווד (מוראד) 
* מוחמד ממדו (אמין) 
* דינה אל-שרביני (ורד) 
* נאדה מוסא (מקווה) 
* מוחמד חאתם (איססן) 
* מאי אל-גהיטי (פאטימה) 
* רג'אא אל-ג'דאווי (אנאיה) 
* מחמוד אל-בזווי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ערביות
קטגוריה:מצרים: תרבות
מוצא 7 (סדרת טלוויזיה)

**מוצא 7** (בערבית: **مخرج 7**) היא סדרת טלוויזיה קומית סעודית העוסקת בהתפתחות החיים בחברה הסעודית, והשינויים המתרחשים בחיים בכלל, בכיכובה של נאסר אל-קסאבי, שנכתבה על ידי חלף אל-חרבי וביים אוו אל שרקי.

הסדרה ספגה ביקורת מצופים בעולם הערבי, בטענה על כך שהיא מעודדת התקרבות לישראל וחימום היחסים איתה.

## שחקנים
* נאסר אל-קסאבי
* רשיד אל-שמראני
* אייזל עומראן
* רמאס מנצור
* עבדאללה אילה אל-סינאני
* אילהם עלי
* עבדול מג'אד אל-רחידי
* עלי אל-חמידי
* חאלד אל-פראג'
* עבדולעזיז אל-מטרודי

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות קומיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ערביות
קטגוריה:ערב הסעודית: תרבות
קטגוריה:יחסי ישראל – ערב הסעודית