open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עיצורים וילוניים

**עיצורים וילוניים** (Velar) הם עיצורים המופקים בבסיס החיתוך הנוצר בין גב הלשון לווילון (החך הרך). בעברית כיום העיצורים הווילוניים מיוצגים באותיות **ג**, **כּ** דגושה, הנהגית כיום באותה צורה כמו **ק**). כמו כן במילים שאולות מן הלועזית כמו **נג** במשחק הפינג פונג, בו הנון וילונית.

הווילוניים הסותמים אינם נדירים ומצויים בשפות רבות. את הווילוני האפי ניתן למצוא בשפות גרמאניות רבות מיוצג באמצעות צירוף האותיות ng ובכל גרסאות האלפבית הרוני היה לעיצור זה ייצוג באות ייחודית. 

את הווילוני החוכך הקולי ניתן למצוא בערבית, יוונית, הולנדית, פורטוגזית, ספרדית, בלארוסית, אוקראינית וצ'כית. הווילוני החוכך האטום מופיע בכל השפות בהן מופיע מקבילו הקולי, אך בנוסף הוא יכול להופיע גם בלעדיו – לדוגמה, בגרמנית הוא מיוצג באמצעות צירוף האותיות ch לאחר תנועות אחוריות. הוא קיים גם בשאר השפות הסלאביות ובעברית. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

* עיצור '''וילוני''', אפי [] קובץ:Velar_nasal.ogg
* עיצור **וילוני**, אפי, אטום [ŋ̊]
* עיצור '''וילוני''', סותם, קולי [] קובץ:Voiced_velar_plosive.ogg
* עיצור '''וילוני''', סותם, אטום [] קובץ:Voiceless_velar_plosive.ogg
* עיצור '''וילוני''', חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_velar_fricative.ogg
* עיצור '''וילוני''', חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_velar_fricative.ogg
* עיצור **וילוני**, מקורב [] קובץ:Voiced_velar_approximant.ogg
* עיצור **וילוני**, מקורב, אטום [ɰ̊]
* עיצור **וילוני**, מקורב צדי [] קובץ:Velar_lateral_approximant.ogg
* עיצור **וילוני**, מקורב צדי, אטום [ʟ̥]
* עיצור **וילוני**, מפונם [] קובץ:Voiced_velar_implosive.ogg
* עיצור **וילוני**, מפונם, אטום [ɠ̊]
* עיצור **וילוני**, מסודק [] קובץ:Velar_ejective_plosive.ogg

### וילוניים משופתתים
עיצורים הנחתכים בשני בסיסי חיתוך ראשיים – וילון ושפתיים.

* עיצור '''וילוני משופתת''', מקורב [] קובץ:Voiced_labio-velar_approximant.ogg
* עיצור **וילוני משופתת**, מקורב, אטום [] קובץ:Voiceless_labio-velar_fricative.ogg

## עיצורים וילוניים בעברית
* האות גימ"ל מייצגת וילוני סותם קולי
* האות כ"ף לאחר חוסר תנועה והאות קו"ף מייצגות וילוני סותם אטום
* האות כ"ף לאחר תנועה מייצגת וילוני חוכך אטום
* האות ו"ו ייצגה בעבר וילוני משופתת מקורב בעל זיקה לתנועות המעוגלות חולם ושורוק.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
וילוניים
הרמוניה טונאלית

במוזיקה, **הרמוניה טונאלית** היא הרמוניה בעלת משיכה הרמונית ותחושת יציבות.

ההרמוניה הטונאלית (אשר נבדלת מן ההרמוניה האטונלית) היא בעלת סולם, טוניקה, ודומיננטה, והם אלה שתורמים לתחושת היציבות והמשיכה ההרמונית. בהרמוניה הטונאלית משתמשים לרוב בסולם המז'ורי ובסולם המינורי, שנחשבים לסולמות ה"רגילים". בהרמוניה הטונאלית, ישנם מספר סוגים של אקורדים: אקורד מז'ורי (בעל אופי שמח), אקורד מינורי (בעל אופי עצוב), ספטאקורד (אקורד בעל מתח), אקורד מוקטן ועוד אקורדים, שהם וריאציות של אקורדים אלה, ופותחו עקב צורך גדול יותר במשיכה הרמונית. בדרך כלל האקורד המוגדל לא מופיע בהרמוניה הטונאלית, משום שאין לו כל משיכה טונאלית, כיוון שכאשר עושים לו היפוכי אקורדים (הופכים את סדר צליליו), מרווחיו של האקורד נשארים קבועים.

ברוב היצירות, ההרמוניה היא טונאלית, וכך בכל היצירות מהמאה ה-17 וה-18, אך ישנם מלחינים כמו ליסט (מלחין לפסנתר), למשל, שכתב הרמוניה בלתי טונאלית (אטונאלית). דוגמה להרמוניה טונאלית, היא המוזיקה הקלאסית המוכרת לנו, ודוגמה להרמוניה אטונאלית היא, למשל, מוזיקה מודרנית. מספרן של היצירות בעלות הרמוניה טונאלית גדול יותר, והן נפוצות הרבה יותר, מכיוון שפשוט יותר להלחין הרמוניה טונאלית, והאוזן מורגלת לשמוע יותר את ההרמוניה הטונאלית, ופחות האטונלית. היצירות שנכתבות בהרמוניה הטונאלית הן יצירות מסודרות, בעלות מבנה מסוים ומשקל מסוים. ניתן להגיד שההרמוניה הטונאלית היא "מסודרת", ואילו האטונאלית היא "בלתי-מסודרת". ההרמוניה הטונאלית המסורתית נקראת הרמוניה טונאלית פונקציונלית, והיא נלמדת כיום במגמות המוזיקה ברחבי הארץ.

טונאלית, הרמוניה
קטגוריה:תאוריית המוזיקה
טונאליות

במוזיקה, המונח **טונאליות** (באנגלית: tonality) מציין מספר דברים:
* במובן הרחב, טונאליות היא מאפיין של מוזיקה המעיד על קיומו של מִדְרָג (היררכיה) כלשהו בין צלילים סביב **מרכז טונאלי** (בניגוד לא-טונאליות). אפיון זה כולל גם טונאליות מורחבת; דהיינו, טונאליות שאינה קשורה לסולמות המז'ור והמינור ו/או מאפשרת מהלכים הרמוניים שאינם פונקציונליים. טונאליות מורחבת ניתן למצוא ברבות מהיצירות שנכתבו בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.
* בשימוש נפוץ וספציפי יותר, טונאליות היא רשת מורכבת של יחסים בין צלילים ודרגות הרמוניות במערכת הסולמות המז'ור והמינור (הרמוניה טונאלית פונקציונלית). לעיתים משתמשים במונח על-מנת להבדיל בין מערכת זו לבין המערכת המודלית שהייתה מקובלת באירופה עד לתקופת הבארוק, במהלכה חל המעבר ממודליות לטונאליות ופונקציונליות הרמונית. ההרמוניה הטונאלית פונקציונלית משמשת בסיס לרוב המוזיקה שנכתבה באירופה החל באמצע המאה ה-17 ועד לסוף המאה ה-19, וכן לרוב המוזיקה המערבית הפופולרית במאה ה-20 ובימינו.
* טונאליות (או טוניקה) היא גם כינוי למרכז הטונאלי של יצירה מוזיקלית או חלקים ממנה. לדוגמה, הקונצ'רטו לפסנתר ולתזמורת מס' 23 מאת מוצרט הוא בסולם לה מז'ור, לכן הטונאליות של הקונצ'רטו בכללותו היא הצליל לה. הפרק השני בקונצ'רטו הוא בפה דיאז מינור, ולכן הטונאליות של פרק זה היא פה דיאז. בתנאים מסוימים מעבר בין טונאליות אחת לאחרת נקרא **[[מודולציה (מוזיקה)|מודולציה]]**. מודולציות מתרחשות לא פעם בגוף הפרק, כאשר חטיבות יציבות יותר מאופיינות במודולציות מעטות, בעוד חטיבות "מתוחות" מבחינה הרמונית מאופיינות במודולציות רבות ותכופות. בחלקים משמעותיים מן התקופות הבארוק והרומנטית, ובאופן מובהק בתקופה הקלאסית, נהוג היה לחשוב על הטונאליות כעל "בית"; דהיינו, היא נקודת ההתחלה ביצירה ואליה יש לחזור בסופה.

## טונאליות במובן הרחב
ניתן לומר כי טונאליות במובן הרחב היא מאפיין של כל מוזיקה ברמות שונות, הנעות בין מובהקות לבין עמימות. במקרים של עמימות קיצונית מדובר במוזיקה שאינה טונאלית, או **א-טונאלית**. נהוג לחשוב כי טונאליות היא מאפיין טבעי במוח האדם, וכי בני אדם מחפשים, גם אם אינם חפצים בכך, אחר **מרכזים טונאליים** בהאזנתם למוזיקה כלשהי. עד סוף המאה ה-19 לערך, כל מוזיקה – כתובה, עממית או מאולתרת - הייתה טונאלית במובן הרחב, ולכן לא היה צורך במילה שתגדיר זאת. החל בסוף המאה ה-19 קמו מלחינים שאחת ממטרותיהם הייתה לכתוב מוזיקה הנמנעת מקשרים היררכיים ברורים בין הצלילים, וכך נוצר הצורך בהגדרה שתפריד את המוזיקה הטונאלית מהבלתי טונאלית. דביסי, ראוול וסטרווינסקי התרחקו מטונאליות במידת מה, ושנברג משלב מסוים נמנע ממנה לחלוטין, כאשר השתמש בשיטה המשליטה סדר ב-12 הצלילים הכרומאטיים באוקטבה, בעוד חשיבותו של כל צליל זהה. שיטה זו נקראת שיטת שנים-עשר הטונים.

## ראו גם
* הרמוניה טונאלית
* הרמוניה טונאלית פונקציונלית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:טכניקות מוזיקליות
מכון התקנים האמריקני

**מכון התקנים האמריקני** (באנגלית: **American National Standards Institute**; בראשי תיבות: **ANSI**, קרי "אַנְסִי") הוא מכון תקנים פרטי ללא כוונת רווח הקובע תקנים תעשייתיים בארצות הברית. המכון חבר בארגון התקינה הבינלאומי (ISO) ובנציבות הבינלאומית לאלקטרוטכניקה (IEC).

המכון הוקם ב־19 באוקטובר 1918, בשם "ועדת התקנים ההנדסיים האמריקאית" (*American Engineering Standards Committee*). ב-1928 עבר ארגון מחדש ושמו שונה ל־"איגוד התקנים האמריקאי" (*American Standards Association*). ב־1966 הארגון עבר ארגון מחדש נוסף ושמו שונה ל־"מכון התקנים האמריקאי" (*American Standards Institute*). ב־1969 שונה שמו של המכון לשמו הנוכחי.

מכון התקנים האמריקני עוסק במספר תחומים. במדעי המחשב, המכון תקנן את מערך התווים ASCII ב־X3.4, קודי בקרה ב־X3.41 ורצף בקרות (לדוגמה, עבור הזזת סמן סביב המסך במחשב חסר בינה) ב־X3.64.

מערכת חשיפת צילום של ASA היווה בסיס למהירות ההסרטה של ISO, המונהג כיום בכל העולם. 

במערכת ההפעלה חלונות של חברת מיקרוסופט, ה־"ANSI" מתייחס לדפי קוד. כמה מהם דומים במיוחד לסדרת התקנים ISO-8859, ולכן רבים חושבים בטעות כי מדובר בתקנים זהים.

אמנות ה־ASCII אשר מאוירת על ידי ציור קודי מסוף בקרה של המכון (רצף X3.64), נקראת לעיתים אמנות ANSI.

המכון אימץ את תקן ANSI/ASME Y14.1 עבור גודלי נייר.

## קישורים חיצוניים

* 

* האתר הרשמי של ANSI

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברים בארגון התקינה הבין-לאומי
Obscured by Clouds

***Obscured by Clouds*** (בעברית: **מוסתר על ידי עננים**) הוא אלבום האולפן השביעי של להקת פינק פלויד המבוסס על הפסקול שלהם לסרט הצרפתי "העמק". התקליט יצא לאור בבריטניה ב־2 ביוני 1972, ולאחר מכן גם בארצות הברית, ב־15 ביוני. האלבום הגיע עד למקום ה-6 במצעד האלבומים הבריטי, וכן למקום ה־46 במצעד האלבומים האמריקאי. האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב במרץ 1994.

בשנת 1986, האלבום יצא לאור על תקליטור. גרסת רימסטר (עיבוד מחדש) של האלבום יצא לאור בבריטניה במרץ 1996, ובאוגוסט של אותה שנה בארצות הברית.

## רשימת רצועות
#"Obscured By Clouds" (ווטרס, גילמור) (3:03)
#"When You're In" (2:30) (מייסון, גילמור, רייט, ווטרס)
#"Burning Bridges" (ווטרס, רייט) (3:29)
#"The Gold It's In The..." (ווטרס, גילמור) (3:07)
#"Wot's... Uh The Deal" (ווטרס, גילמור) (5:08)
#"Mudmen" (גילמור, רייט) (4:20)
#"Childhood's End" (גילמור) (4:33)
#"Free Four" (ווטרס) (4:15)
#"Stay" (ווטרס, רייט) (4:05)
#"Absolutely Curtains" (מייסון, גילמור, רייט, ווטרס) (5:52)

## מבצעים
*דייוויד גילמור - גיטרות, שירה, VCS3
*רוג'ר ווטרס - גיטרה-בס, שירה, VCS3
*ניק מייסון - תופים, כלי הקשה
*ריצ'רד רייט - קלידים, שירה, VCS3

משתתפים נוספים:
*היפנוסיס - עטיפת האלבום
## קישורים חיצוניים

* טריוויה על האלבום

קטגוריה:אלבומי פינק פלויד
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפן ביתי
קטגוריה:אלבומי חברת קפיטול רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת EMI רקורדס
בריאן מקפדן

**בריאן ניקולאס מקפדן** (באנגלית: **Brian Nicholas McFadden**; נולד ב-12 באפריל 1980) הוא זמר אירי שהתפרסם בזכות חברותו בלהקת וסטלייף.

## ביוגרפיה
מקפדן נולד בעיר דבלין שבאירלנד. הוא עבד כמאבטח במקדונלד'ס ומארח בבינגו לפני שהצטרף ללהקת "וסטלייף". תחומי התעניינות של מקפדן היו תמיד: שירה, ריקוד וכדורגל.
בנעוריו הוא הופיע בתוכנית טלוויזיה אירית שנקראה "Finbar's Class".

ב-1998, הקים מקפדן עם עוד שני חברים להקת פופ וR&B אשר נקראה "Cartel". הלהקה הופיעה בפאבים ברחבי דבלין.

ביולי 1998, הוקמה "וסטלייף", ותפקידו של מקפדן בלהקה היה סולן משני. ב-2003, הוא הפך לסולן הראשי בלהקה, וב-9 במרץ 2004 הוא עזב את הלהקה כדי לעבוד על אלבום סולו.

ביולי 2004, הוחתם בחברת התקליטים "Sony BMG". בספטמבר הוא הוציא את סינגל הבכורה שלו "Real To Me", שנכנס מיד למקום הראשון במצעד הבריטי באותו שבוע.

אלבום הבכורה שלו, "Irish Son", יצא ב-29 בנובמבר 2004. הסינגל השני, "Irish Son", יצא גם הוא בנובמבר והגיע למקום השישי במצעדים הבריטים.

הסינגל השלישי, "Almost Here", הוא דואט שבוצע עם דלתא גודרם. הסינגל הגיע למקום השלישי במצעדי בריטניה ולמקום הראשון במצעדי אוסטרליה. ב-2005, יצא מקפדן לסיבוב הופעות עם גודרם.

ב-22 במרץ 2007, הפסיקה חברת התקליטים " Sony BMG" את שיתוף הפעולה שלה עם מקפדן לאחר שהתאכזבה מהמכירות של האלבום, ומהכשלות של הסינגל האחרון מהאלבום, " Demons".

ב-20 באפריל 2007, הוציא מקפדן את הסינגל "Like Only a Woman Can" אשר עתיד להופיע באלבום הסולו השני שלו. הסינגל הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלי האירי.

### חייו האישיים
ב-5 בינואר 2002, נישא מקפדן לקרי קטונה, חברה לשעבר בלהקת הנשים אטומיק קיטן. ירח הדבש של הזוג היה במאוריציוס. לזוג שתי בנות: מולי (נולדה ב-2001) ולילי-סו (נולדה ב-2003). ב-2002, נבחר מקפדן ל"אבא המפורסם של השנה", וקרי נבחרה ל"אמא המפורסמת של השנה" ב-2002 וב-2004. בספטמבר 2004, הודיעו בני הזוג על פרידתם, ובדצמבר 2006 הסתיים תהליך הגירושים של השניים.

ב-2004, החל מקפדן לצאת עם הזמרת האוסטרלית דלתא גודרם, וב-29 בנובמבר 2007, הודיע מקפדן כי הם מתארסים. בני הזוג נפרדו במאי 2010.

מקפדן מתגורר כיום בלונדון שבאנגליה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זמרים אירים
קטגוריה:זמרי פופ אירים
קטגוריה:חברי להקת וסטלייף
קטגוריה:אירים שנולדו ב-1980
מקף

**מקף** (בעברית: **־,** בשפות אחרות: -) הוא סימן פיסוק שמטרתו היא חיבור מילים ואיחוין לכדי יחידה מושגית אחת. המקף תמיד מוצמד למילים שהוא מאחה, ללא רווח לפניו או לאחריו.

מקורו של המקף המאחה הוא טעם מקרא, בניגוד לסימני פיסוק אחרים בעברית מודרנית, שיובאו משפות אירופיות. משום כך המקף העברי התקני הוא מקף עילי, בגובה ראשי האותיות (־), כמו בכתבי היד של המסורה ובדפוסי המקרא. בשפות אירופיות משמש המקף האמצעי (-). מאחר שבמקלדת עברית סטנדרטית המקף האמצעי נגיש יותר, מקובל להשתמש בו גם בעברית, והאקדמיה ללשון העברית אישרה שימוש זה. בכתיבה ישנה בעברית המודרנית אפשר למצוא גם סימון מקף בצורה **⸗**.

להבדיל מהמקף, הקו המפריד (**–**) רחב יותר, ממוקם באמצע השורה, וכמעט תמיד יופיעו רווחים לפניו ואחריו. גם מטרתו הפוכה – להפריד בין חלקים במשפט.

## שימושים בעברית
* כחלק מטעמי המקרא בנוסח המסורה של המקרא, שימש המקף לאיחוי שתי מילים או יותר ליחידת הטעמה אחת.
* הוספת תחיליות וסופיות למילים (אי־יציבות, בין־לאומי, תת־כותרת, מעצמת־על).
* חיבור תחיליות עבריות לסט תווים אחר, כגון מספרים (ב־1948, כ־100 איש) ושפות זרות (ב־Heathrow, ה־Spam).
* איחוי כמה מילים לשם יצירת יחידה מילולית אחת. בעבר היה מקובל למקף צירופי סמיכות רבים, בדגש על סמיכות כבולה (למשל בית־ספר, עורך־דין) כיום מקובל שלא למקף צירופי סמיכות, אלא אם יש לכך סיבה מיוחדת.
* יש המוסיפים מקף בשמות המורכבים מכמה מילים, כגון שמות מקומות (ניו־יורק, תל־אביב), שמות פרטיים (בת־אל, בן־ציון, יום־טוב) ושמות משפחה (בן־יהודה, אבן־שושן, טור־סיני).
* חיבור שני מרכיבים שאינם צירוף סמיכות (אוסטרו־הונגריה, תרבות יוונית־רומית).
* בדפוס, המקף משמש לסימון מילה שחולקה לשני חלקים עקב חריגה מתחום השורה. המקף מסמן לקוראים שהמילה ממשיכה בשורה הבאה. שימוש זה נפוץ בעיתונים, בשל העימוד המקובל בעמודות צרות.
* לעיתים מסמנים אותיות שורש בעברית באמצעות מקפים (א־כ־ל, ג־ד־ל, כ־ר־ס־מ). אפשרות אחרת היא לסמנן בגרשיים (אכ"ל, גד"ל, כרס"ם).
* לפי ההלכה, אסור למחוק את שמות האל, וכדי להימנע מחשש מחיקה אסורה, יש הנוהגים לכתוב שמות אלה עם מקף כדי לחצוץ באמצע המילה (א־לוהים, ש־די). במקרה זה משמש המקף להפרדה ולא לאיחוי.

## הקלדה
ביוניקוד, המקף העברי הוא התו U+05BE; כך מקלידים את המקף בעברית במערכות הפעלה שונות:
* Windows 8 וגרסאות חדשות יותר, ומערכות לינוקס (ת"י 1492 2012): צירוף של מקש Alt ימני והסימן - () (במקום Alt ימני אפשר להקיש צירוף של המקש Ctrl והמקש Alt).
* Windows 7 וגרסאות ישנות יותר: אין צירוף מקשים זמין, אולם כש־Num Lock פועל והתוכנה הפעילה מצויה במצב קלט של כתיבת עברית (HE), יש ללחוץ Alt, להקליד 0206 בלוח המקשים הקטן שבצדה הימני של המקלדת (Numeric keypad), ואז לשחרר את מקש ה־Alt. (לפי ת"י 1452 הצירוף של מקש Alt ימני והסימן - (מקף־מינוס) אמור להוסיף מקף, אולם בגרסאות ישנות של Windows הוא מוסיף את תו הרפה.)
* macOS: +.
* אנדרואיד (מקלדת Gboard): הקשה ארוכה על הסימן - (מקף־מינוס).
*iOS - הקשה ארוכה על הסימן - (מקף־מינוס).

## ראו גם
* קו מפריד
* מלחמת המקף

## לקריאה נוספת
* **כללי הפיסוק**, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית, תשס"ב.

## קישורים חיצוניים

* מקף, באתר האקדמיה ללשון העברית
* על מקף וקו מפריד, באתר האקדמיה ללשון העברית
* מקף וקו מפריד, באתר "השפה העברית"
* קצר, עבה וגבוה, באתר האייל הקורא

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיסוק
רוי קושטה

**רוי מנואל סזאר קושטה** (פורטוגזית: **Rui Manuel César Costa**; נולד ב-29 במרץ 1972 בליסבון שבפורטוגל) הוא כדורגלן עבר פורטוגזי. נבחר בשנת 2004 לאחד מ-125 שחקני הכדורגל החיים הטובים בעולם.

זכה עם נבחרת פורטוגל באליפויות העולם עד גיל 20 ביחד עם לואיש פיגו. הוא החל לשחק בקבוצת בנפיקה ליסבון ועבר אחר כך לקבוצת פיורנטינה שם שיחק עם גבריאל בטיסטוטה. אחרי שפיורנטינה כמעט התפרקה עזב לקבוצת מילאן. בסוף עונת 2005/2006 עזב קושטה את מילאן והצטרף לקבוצת נעוריו בנפיקה ליסבון. בעונת 2007/2008 פרש ממשחק בינלאומי. 

## תארים
* אליפות העולם עד גיל 20 (1989, 1991)
* הגביע הפורטוגזי (1993)
* אליפות פורטוגל (1994)
* הסופר-קאפ האיטלקי (1996)
* קופה איטליה (1996, 2003)
* ליגת האלופות (2003)
* אליפות איטליה (2004)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים פורטוגזים
קטגוריה:קשרי כדורגל פורטוגזים
קטגוריה:אמדורה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בנפיקה ליסבון
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פורטוגל
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:כדורגלני יורו 2000
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:ספורטאים פורטוגזים באיטליה
קטגוריה:פורטוגזים שנולדו ב-1972
קדנצה

**קדנצה** הוא שמן של תבניות מוזיקליות שונות, שמקובל להבחין ביניהן לפי שמן הלועזי השונה **cadence** ו-**cadenza**.
אופטימיזציה קמורה

**אופטימיזציה קמורה** היא תת-תחום של אופטימיזציה מתמטית, המטפלת במקרה שבו פונקציית המטרה היא פונקציה קמורה והאילוצים מגדירים מרחב שהוא קבוצה קמורה. למרות שמדובר במשפחה רחבה מאוד של בעיות, קיימים אלגוריתמים כלליים לפתרון יעיל של בעיות קמורות, ולכן לתחום של אופטימיזציה קמורה יש שימושים רבים בתחומים מגוונים. אופטימיזציה קמורה כוללת בתוכה בעיות שהן "קלות" יותר לפתרון - לדוגמה כל מינימום לוקלי של הפונקציה חייב להיות המינימום הגלובלי. כך, כאשר אנחנו רוצים לפתור בעיות אופטימיזציה, מובטח לנו שנתכנס לפתרון הכי טוב.

## אלגוריתמים לאופטימיזציה קמורה
ישנם מספר אלגוריתמים שמטפלים בבעיות של אופטימיזציה קמורה. מרביתם מתבססים על קירוב לפתרון עד כדי אפסילון נתון.
בין האלגוריתמים:
* **האלגוריתם של Cimmino** - האלגוריתם מוצא נקודה משותפת בחיתוך של הקבוצות הקמורות. האלגוריתם מתבסס על חישוב היטלים ולקיחת ממוצעים. זהו אלגוריתם איטרטיבי. אלגוריתם זה נועד לתת פתרון בזמן אמת ומשתמשים בו בעיקר למציאת תת-אופטימום.
* **אלגוריתם פרנק-וולף (Frank-Wolfe)** - אלגוריתם זה עובד רק על בעיות אופטימיזציה קמורות כאשר האילוצים מגדירים קבוצה קומפקטית ופונקציית המטרה קמורה. באלגוריתם פרנק-וולף דורשים שפונקציית המטרה תהיה גזירה. למעשה, אלגוריתם זה יוצר סדרת בעיות של תכנון ליניארי, כאשר לוקחים קירוב ראשון בפיתוח טיילור של פונקציית המטרה (קירוב ליניארי של הפונקציה) מה שמוביל לבעיית תכנון ליניארי.

## ראו גם
* כופלי לגראנז'

## קישורים חיצוניים

* הרחבה על אלגוריתם פרנק-וולף, בוויקיפדיה באנגלית

קטגוריה:אופטימיזציה רציפה
פגם במחיצה הבין-חדרית

שמאל|ממוזער|250px|איור של VSD
שמאל|ממוזער|250px|לב עם ליקוי לעומת לב נורמלי
**פגם במחיצה הבין-חדרית** (באנגלית: **Ventricular Septal Defect** או בראשי תיבות: **VSD**) הוא ליקוי בלב; חור במחיצה (המכונה גם ספטום) אשר מפרידה בין החלק השמאלי של הלב לחלק הימני.

בלב בריא, דם עם רמות חמצן נמוכות חוזר מהגוף לפרוזדור הימני של הלב, ומשם לחדר הימני. מהחדר הימני, הדם נשאב אל הריאות כדי להתמלא בחמצן, ממשיך אל הפרוזדור השמאלי ומשם אל החדר השמאלי, לפני שהוא מבצע סיבוב בגוף. כאשר קיים פגם במחיצה הבין-חדרית, חור במחיצה בין החדר השמאלי לחדר הימני גורם לדם העשיר בחמצן, מהחדר השמאלי, להתערבב בדם בחדר הימני, שם רמות החמצן נמוכות. כתוצאה מכך, דם עשיר בחמצן נשאב שנית אל הריאות כדי לקבל חמצן. הלב כעת מתמודד עם כמויות דם גדולות יותר, ועשוי לגדול כתוצאה מכך. הדבר עשוי גם לגרום לעליית הלחץ בכלי הדם של הריאות, מכיוון שכעת עובר שם יותר דם. אם הליקוי גדול ואינו מטופל בזמן, כלי הדם בריאות עשויים להיפגע בשל לחץ הדם הגובר, והדבר מוביל בסופו של דבר אל כשל לב ימני ומוות.

פגם במחיצה הבין-חדרית הוא פגם הלב המולד הנפוץ ביותר. הוא נמצא ב-30% מהלידות עם פגם לב מולד, וב2-3 לידות מתוך 1000. ליקוי זה מכונה לעיתים "חור בלב". 

פגם במחיצה הבין-חדרית יכול להיות מולד, ולעיתים גם כתוצאה מהתקף לב.

## גורמים
כאשר עובר גדל ברחם, שני חדרי הלב תחילה אינם מופרדים. המחיצה המפרידה ביניהם הולכת וצומחת עד ללידה. אם המחיצה אינה גדלה דיו במהלך זמן זה, התינוק נולד עם חור במחיצה זו.

מקורו של הפגם במחיצה הבין-חדרית אינו ידוע, כמו מקורם של רוב ליקוי הלב המולדים.

## תסמינים
* בעיות נשימה
** קוצר נשימה
** נשימה מהירה
** נשימה חזקה
* קצב לב מהיר
* התעייפות מהירה
* אי-עלייה במשקל / אי ירידה במשקל

## אבחון
פגם במחיצה הבין-חדרית ניתן לגילוי בעזרת בדיקת מסכת. המעבר המהיר של הדם בחור גורם לרשרוש לא רגיל בלב, בו ניתן יהיה להבחין בבדיקה זו.

כדי לוודא את נכונות הממצאים, ניתן לבצע בדיקת אקוקרדיוגרפיה, צילום חזה, ולעיתים נדירות יותר גם בדיקה חודרנית יותר עם צנתר.

## טיפול
ברוב מקרי הפגם במחיצה הבין-חדרית, החור במחיצת הלב אינו גדול והוא נסתם עם גדילת התינוק. במקרים אלו, נדרש מעקב כדי לוודא שהחור אכן נסתם.

אם החור אינו קטן, ברוב המקרים נדרש ניתוח לב פתוח כדי לסתום את החור עם טלאי. חלק מהמקרים ניתן לפתור עם צנתר.

## ראו גם
*פגם במחיצה הבין-פרוזדורית

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מומים מולדים במערכת ההובלה
Plastic Tree

**Plastic Tree** (בקאטאקאנה: プラスティック トゥリー "עץ פלסטיק") היא להקת רוק יפנית. הלהקה הוקמה בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 בצ'יבה, יפן. המוזיקה של הלהקה מושפעת מלהקות רוק בריטיות כמו רדיוהד והקיור. שם הלהקה לקוח משמו של סינגל של רדיוהד "Fake Plastic Trees". 

הלהקה עברה שינויים מוזיקליים רבים. בראשיתה הייתה מוכוונת לרוק, אך בשנת 2003, עם יציאת אלבומם Baka Ni Natta Noni (שיר כיסוי), פנתה הלהקה לכיוון של פופ. הלהקה משנה את סגנונה מפופ לרוק הלוך ושוב, ולעיתים אף משלבת בין השניים.

## חברי הלהקה
* 有村竜太郎 (ארימורה ריוטרו) - זמר
* 長谷川　正 (האסגאווה טדאשי) - בסיסט
* ナカヤマ　アキラ (נקיאמה אקירה) - גיטריסט
* ササブチ　ヒロシ (סאסאבוצ'י הירושי) - מתופף
* טקאשי - מתופף לשעבר

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:להקות יפניות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1993
שיבה שידאפו

**שיבה שידאפו** (**Shiva Shidapu**) הוא הרכב גואה טראנס וניצחונות שהוקם בשנת 1996 וחברים בו הדי.ג'יי הגרמני יורג קסלר (DJ Jorg) וארז אייזן (I-zen) הישראלי, חבר ההרכב אינפקטד מאשרום. השם Shidapu הוא טעות שנעשתה בעקבות שיחת טלפון דרך קו משובש. השם המקורי היה למעשה Sidpao, מילה טיבטית שמשמעותה הלוח האסטרולוגי/השנתי של טיבט. לוח זה שימש השראה לקונספט של האלבום הראשון של הצמד ובצידה הפנימי של עטיפתו הודפס לוח השנה הטיבטי.

אייזן וקסלר החלו לעבוד יחד והפיקו מספר להיטים, בהם "Power of Celtic" שכלל קטעים רבים של מוזיקה קלטית וזכה לרימייקים ורמיקסים של אמנים רבים. הם הוציאו שבעה "טרקים" על תקליטורים שהכילו בונוסים שונים (לאו דווקא קטעי מוזיקה) תחת הלייבל של קסלר, Shiva Space Technology, שנחשב ללייבל מצליח יחסית.

בשנת 1998 יצא אלבומם המלא הראשון של השניים, "Shivasidpao The Album", תחת אותו לייבל. הטרקים שלהם זכו לגרסאות רבות. הצמד עבד עם עמית דובדבני (שלימים הקים עם ארז אייזן את ההרכב אינפקטד מאשרום) על "The Messenger", טרק שהתפרסם גם הוא וכלל סגנונות מוזיקליים שונים כגון צ'ילאאוט, ג'אז ומוזיקה קלאסית.

השניים הפסיקו את עבודתם המשותפת בשנת 1999. יורג קסלר שיתף פעולה עם אומנים רבים תחת הלייבל שלו ותחת שם הבמה "Shiva", ואילו ארז אייזן המשיך את עבודתו עם עמית דובדבני בהרכב אינפקטד מאשרום.

## חברי ההרכב
* **[[אינפקטד מאשרום#חברי ההרכב|ארז אייזן]]** – יליד 1980, מוזיקאי ועובד עם מחשבים מגיל 11. ראו הרחבה בערך אינפקטד מאשרום.
* **די.ג'יי יורג** (יורג קסלר) – היה די.ג'יי למעלה מעשור ונחשב לאחד מחלוצי תנועת הטראנס. הלך לעולמו ב-22 באוקטובר 2025.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צמדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:אמני מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:הרכבי טראנס ישראלים
ספינת רפאים

**ספינת רפאים** היא ספינה השטה בים לאחר שצוותה נעלם. לרוב אלו ספינות שנעלמו בים או טבעו, אך איכשהו, בצורה מסתורית מופיעות מחדש ללא צוותן, וזאת ללא כל סיבה נראית לעין.

לדוגמה, "מרי סלסט" (Mary Celeste) שנמצאה נטושה בין פורטוגל לאיים האזוריים בשנת 1872.

## בתרבות
לפי האגדה,  על ספינת הרפאים "ההולנדי המעופף" נחרץ להפליג לנצח.

בשנת 1984 הוציאה להקת איירון מיידן את התקליט  Power Slave הכולל בתוכו את השיר The Rime of the Ancient Mariner המבוסס על שירו של קולרידג'. השיר מספר על ספינה שאבדה בים כי רבצה עליה קללה. אורכה של יצירה זו הוא מעל ל-13 דקות, וזו היצירה הארוכה ביותר של איירון מיידן ואחת מהיצירות הארוכות שנכתבו בז'אנר המטאל.

גם תעשיית הקולנוע הפיקה מספר סרטים בנושא כגון ספינת רפאים (*Ghost Ship*) שיצא לאקרנים בשנת 2002, *Haunted Sea* אשר הופיע לראשונה על מסך הקולנוע בשנת 1997 ועוד.

בספרות האנגלית ישנן מספר התייחסויות לנושא ספינות הרפאים:

* *The Rime of the Ancient Mariner* מאת סמואל טיילור קולרידג' (1797-1798)
* *Rokeby* מאת סר ולטר סקוט (1813)

## קישורים חיצוניים

*
*

*
קטגוריה:מעשיות ואגדות
קטגוריה:תעלומות היסטוריות
מסלול הפנטוז פוספט

[שמאל|ממוזער|160px|[גלוקוז, החומר ההתחלתי במסלול הפנטוז פוספט.]]
**מסלול ה[[פנטוז]] פוספט** (באנגלית: **Pentose Phosphate Pathway**) הוא מסלול מטבולי המתרחש בתאיהם של יצורים רבים, ובמסגרתו נוצרים סוכרים בעלי חמישה אטומי פחמן מגלוקוז, שהוא סוכר בעל שישה אטומי פחמן.

המסלול קרוי כך כיוון שנוצרים בו **פנטוזות**, סוכרים בעלי חמישה אטומי פחמן, וכיוון שהוא כרוך בהעברת קבוצות זרחה (פוספט) בין המולקולות השונות המשתתפות בו. המסלול קרוי גם מסלול ה**הקסוז מונופוספט** (Hexose monophosphate) ו**מסלול הפוספוגלוקונט** (Phosphogluconate).

למסלול זה חשיבות עליונה, שכן הסוכר החמש-פחמני **[[ריבוז]]**, התוצר הסופי של המסלול, מהווה את אחת מאבני הבניין של הנוקלאוטידים, ואילו הללו מהווים את אבני הבניין של חומצת הגרעין RNA וכן של מולקולות חשובות אחרות בתא, כגון ATP ו-NAD. חלק ממולקולות הריבוז מחוזרות לאחר ייצורן והופכות ל**[[דיאוקסיריבוז]]**, המהווה אחת מאבני הבניין של ה-DNA.

כשגלוקוז מתפרק בתחילת המסלול הוא משחרר אלקטרונים (כפי שמתרחש גם בגליקוליזה). את האלקטרונים קולט הנוקלאוטיד <sup>+</sup>NADP, אשר הופך ל-NADPH. ברקמות מסוימות בגופם של יצורים רב-תאיים לתוצר זה של המסלול חשיבות רבה יותר מאשר לריבוז. NADPH הוא חומר מחזר, אשר נוטה לתרום אלקטרונים ולהתניע בכך תגובות כימיות רבות בתא. בניית חומצות שומן, המתבצעת בעיקר בכבד בבעלי חיים, ובניית הורמונים סטרואידיים, המבוססים על כולסטרול (מתבצעת בכבד, בכליות, באשכים ובשחלות) הן שני תהליכים הדורשים אלקטרונים רבים, והללו נתרמים על ידי NADPH. בנוסף, מסייע NADPH לתקן נזקי חמצון הנגרמים על ידי רדיקלים חופשיים – נגזרות של חמצן בעלות נטייה חזקה להגיב עם מולקולות בתא ולהרסן. ברקמות החשופות באופן ישיר לחמצן ולרדיקלים חופשיים – תאי הדם האדומים ורקמות עדשת העין, למשל – מהווה ה-NADPH גם כן את התוצר החשוב ביותר של מסלול הפנטוז פוספט.

[שמאל|ממוזער|160px|[ריבוז, התוצר הסופי של מסלול הפנטוז פוספט]]

**[[חוסר G6PD]]**, המחלה התורשתית-מטבולית הנפוצה ביותר בעולם, נובעת מכשל במסלול הפנטוז פוספט. האנזים G6PDH (גלוקוז 6-פוספט דהידרוגנאז) מזרז את השלב הראשון של המסלול, שלב שבמהלכו נוצר NADPH. אצל הלוקים במחלה קיים פגם בגן המקודד לייצור האנזים. החוסר באנזים בגופם של החולים גורם למחסור חמור ב-NADPH, דבר המאפשר לרדיקלים חופשיים לתקוף רקמות רגישות בגוף – בעיקר תאי דם אדומים. בגופם של החולים מתרחשת **המוליזה** – הרס של תאי דם אדומים – והם סובלים מאנמיה חמורה. הגן הפגום, אשר מצוי בגופם של כ-400 מיליון איש ברחבי העולם, אינו גורם כלשעצמו לתסמינים כלשהם, ורוב נשאי המחלה אינם לוקים בה. המחלה מתפרצת עם חשיפה לגורמים סביבתיים המביאים לייצור מוגבר של רדיקלים חופשיים בגוף – תרופות מסוימות, חומרים להדברת מזיקים, קרינה מייננת ועוד.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטבוליזם
קטגוריה:מסלולים מטבוליים
שיגעון גדלות

ממוזער|אנשים הסובלים משיגעון גדלות מייחסים לעצמם, באופן מוטעה, מעמד גבוה ויוצא דופן.
**שיגעון גדלות** או **מגלומניה** (מיוונית: **Μεγαλομανία**) נקרא גם "תסמונת נפוליאון" הוא תסמין (סימפטום) או התנהגות אבנורמלית המאופיינת במחשבות שווא על עליונות וכוח רב שיש לאדם. במצב זה האדם מייחס לעצמו תכונות אלוהיות ומנהיגותיות, אומניפוטנטיות או גאונות בתחום כלשהו (למשל כוח צבאי, פוליטי, כלכלי – עושר מופלג, כישורים קוגניטיביים, אמנותיים או מיסטיים), אשר אינן קיימות בו.

שיגעון גדלות יכול להתבטא בהתנהגויות מסוגים שונים ודרגות חומרה שונות, החל באדם שתלטן יתר על המידה, המאמין כי הוא מעצב את סביבתו ואת אישיות הסובבים אותו לפי רצונו, ועד למקרים קיצוניים של הזיות ומחשבות שווא, שבעקבותיהן האדם עשוי ללקות בפרצי אלימות פיזית או מילולית.

בשפה היומיומית, כאשר שיגעון הגדלות לא מאובחן בבירור כמחשבת שווא על פי הקריטריונים של המדריך האבחוני DSM, משתמשים במושג זה לתיאור תכונות אופי של אנשים המבטאים התנהגות של עליונות. לרוב מאפיינת המגלומניה בצורתה זו אנשים בעלי נטיות וקווי אישיות נרקיסיסטים או פרנואידים, או בעלי מזג ציקלותימי (תנודות מצב רוח) בתקופות של רוממות רוח עם מרץ יתר. במקרים אלה מחשבות הגדלות עשויות להיות בעלות עוצמה ושכנוע עצמי רב, אך אינן הופכות למחשבות שווא ממש. לעיתים מחשבות מגלומניות עשויות להופיע גם בקרב אנשים בעלי כישורים יוצאי דופן אמיתיים, המרגישים שעצם היותם גאוניים או מיומנים מאוד בתחום מסוים, גורם להיותם בעלי כוחות ויכולות יוצאי דופן גם בתחומים אחרים.

כהתנהגות אבנורמלית, שגעון הגדלות נקרא **מחשבות שווא של גדלות** או **גרנדיוזיות** (מצרפתית: délire de grandeur). הוא מופיע בעיקר בקרב אנשים הלוקים בפסיכוזות מסוגים שונים, ומלווה לעיתים בהזיות שמיעתיות (כגון "אלוהים אמר לי שאני השליח שלו"). שיגעון הגדלות נפוץ, בין השאר, בסכיזופרניה (בעיקר בסכיזופרניה פרנואידית), בהפרעה דלוזיונלית או פרנויה, במאניה ובמצבים מאניים של הפרעה דו-קוטבית (מאניה-דפרסיה) או של הפרעה סכיזו-אפקטיבית, ובמצבים פסיכוטיים "אורגניים" על רקע מחלה גופנית או מוחית גסה (מצב בלבולי ופסיכוזה אורגנית).

## ראו גם
* אפקט דאנינג-קרוגר
* תסמונת ירושלים
* היבריס
* תסביך אלוהים
* בריאות הנפש של ישו
* הטיה לטובת העצמי
* נרקיסיזם

קטגוריה:הפרעות נפשיות והתנהגותיות
קטגוריה:מחשבות שווא
עיצורים חיכיים

**עיצורים חיכיים** (Palatal) הם עיצורים הנחתכים בבסיס החיתוך הנוצר בין גב הלשון לבין החך הקשה. העיצור החיכי המקורב נפוץ יחסית וניתן למצוא אותו בשפות רבות. את החיכי החוכך האטום ניתן למצוא בגרמנית מיוצג כצירוף האותיות ch לאחר התנועות הקדמיות. החיכי האפי והחיכי המקורב הצדי מצויים יחסית בהרבה שפות רומאניות ושפות סלאביות. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

* עיצור **חיכי**, אפי [] קובץ:Palatal_nasal.ogg
* עיצור **חיכי**, אפי, אטום 
* עיצור **חיכי**, סותם, קולי [] קובץ:Voiced_palatal_plosive.ogg
* עיצור **חיכי**, סותם, אטום  [] קובץ:Voiceless_palatal_plosive.ogg
* עיצור **חיכי**, חוכך, קולי [] 
קובץ:Voiced_palatal_fricative.ogg
* עיצור **חיכי**, חוכך, אטום [] 
קובץ:Voiceless_palatal_fricative.ogg
* עיצור **חיכי**, מקורב [] קובץ:Palatal_approximant.ogg
* עיצור **חיכי**, מקורב, אטום 
* עיצור **חיכי**, מקורב צדי [] קובץ:Palatal_lateral_approximant.ogg
* עיצור **חיכי**, מסודק [] קובץ:Palatal_ejective.ogg
* עיצור **חיכי**, מפונם [] קובץ:Voiced_palatal_implosive.ogg
* עיצור **חיכי**, מפונם, אטום 
* עיצור **חיכי**, מצוץ [] קובץ:Palatoalveolar_click.ogg

### חיכיים משופתתים
עיצורים הנחתכים במידה שווה בחך ובשפתיים.
* עיצור **חיכי משופתת**, מקורב []

## חיכיים בעברית
* האות יו"ד מייצגת עיצור חיכי מקורב, בעל זיקה לתנועות הקדמיות חיריק וצירי.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים
* 

חיכיים
Verilog

**Verilog** היא שפת תיאור חומרה (Hardware Description Language, בקיצור HDL), המשמשת לתכנון, אימות ויישום של מעגלים חשמליים ספרתיים ואנלוגיים ומעגלים משולבים בצורה המזכירה תכנות בשפת C. השפה שימושית מאוד בתכנון מעגלים ברמת מעברי אוגר (Register Transfer Level, בקיצור RTL).
שמאל|ממוזער|150px

ב-2009 אוחד תקן ורילוג (IEEE 1364-2005) עם תקן SystemVerilog.

## היסטוריה
Verilog הוצגה לראשונה בשנת 1984. הצורך בשפה לתיאור החומרה התפתח עם המעבר לתכנון מעגלים משולבים המכילים מאות אלפי טרנזיסטורים. תכנון בסדר גודל כזה נקרא VLSI (ראשי תיבות של Very Large Scale Integration).
בשלב הזה אי אפשר היה עוד להסתפק בתכנון המסורתי הסכמטי (תב"ם), ואצל מתכנני המעגלים נוצר צורך בשפה שתאפשר תכנון מהיר של מעגלים, על ידי תיאור מעגלים מורכבים ברמה אבסטרקטית, במונחים של פונקציונליות וזרימת נתונים. שפות התכנות הקיימות בעת פיתוח השפה, כמו C ו־Pascal, לא אפשרו בנייה של מעגלים חשמליים בצורה נוחה, כיוון שהן אינן מותאמות לתיאור של חומרה.

קיימות שפות תיאור חומרה מתחרות לוורילוג, אשר הבולטת בהן היא VHDL.

## מבנה השפה
שפת ורילוג מותאמת לתיאור חומרה ומאפשרת כתיבה ברמות שונות של אבסטרקציה: מהרמה החשמלית (switch level) שהיא הקרובה ביותר לחומרה, דרך השערים הלוגים (gate level), רמת מעברי אוגר (RTL) ועד לרמת האלגוריתם (behavioural) שהיא רמת האבסטרקציה הגבוהה ביותר המתארת את הפונקציונליות ודומה בצורת הקידוד לשפות כמו C.

אחד ההבדלים החשובים בין שפת חומרה לשפת תוכנה הוא, שבשפת חומרה השורות ("הפקודות") מתבצעות במקביל ולא בטור.

ורילוג היא שפה קלה ללימוד ולשימוש, ונתמכת על ידי כלים רבים המשמשים בתהליך התכנון של השבב – כלי הסימולציה וכלי הסינתזה.

## דוגמאות
* דוגמה לקוד ומעגל ספרתי של TFF:
left|ממוזער|300px|

```verilog
always@(posedge clk)
   Q<=~Q;
```


* דוגמה לקוד המתאר מימוש של "ממספר אוטומטי" (מונה):

```verilog
module Div20x (rst, clk, ce, count,tc);
/*מונה חילוק ב-20 עם כניסת בקרה
enable CE is a clock enable 
a counter using the Verilog 95 language */

parameter size = 5;
parameter max_value = 20;
input rst;//These represent the module connections 
input clk;    
input ce;
output [size-1:0] count; 
output tc;

reg [size-1:0] count;// Signals assigned within an always 
// (or initial) block must be of type reg
wire tc; // Other signals are of type wire
/* The always statement below is a parallel 
execution statement that executes any time 
the signals rst or clk transition from low to high */
always @ (posedge rst or posedge clk)                             
  if (rst)   //This simulates a reset of the counter                   
      count<=5'b0;
  else if (ce) 
  //This simulates the enables both being true
      if (count==max_value-1)
          count<=5'b0;
      else
         count<=count+5'b1;

//the value of tc is continuously assigned 
assign tc = (ce && (count == max_value-1));

endmodule
```


## תחביר השפה ופקודות
### קבועים
ההגדרות של קבועים ב-Verilog כוללות גם את רוחב המשתנים. התחביר כדלהלן: '

דוגמאות:

*12'h123 - Hexadecimal 123 (using 12 bits)
*20'd44 - Decimal 44 (using 20 bits - 0 extension is automatic)
*4'b1010 - Binary 1010 (using 4 bits)
*6'o77 - Octal 77 (using 6 bits)


## ראו גם
*VHDL

## קישורים חיצוניים
* תיאור השפה 

קטגוריה:שפות תכנות
קטגוריה:תכן לוגי
קטגוריה:מיקרואלקטרוניקה
קטגוריה:מעגלים ספרתיים
קטגוריה:מעגלים משולבים
מסד נתונים היררכי

**מסד נתונים היררכי** הוא המודל הוותיק ביותר לארגון מסדי נתונים. מסדי נתונים ישנים רבים עדיין מבוססים ועובדים לפי מודל זה. על פי מודל זה הנתונים מאורגנים במבנה של עץ לפי היררכיית התפקידים שלהם והיחסים ביניהם. ניתן לגשת לנתונים מהשורש ודרך ענפי העץ, מלמעלה למטה. כל רשומה יכולה לשמש "אב" לרשומה או רשומות ברמה שמתחתיה (בנים). באותה צורה לכל בן ייתכנו בנים משלו. כך נוצר קשר N:1 בין הרשומות. לכל אב יכולים להיות מספר בנים אך לכל בן, אב אחד בלבד.

המודל ההיררכי משמש עדיין במערכות Legacy בעיקר. אלה מערכות ישנות שלא מוחלפות מפאת עלות גבוהה של החלפה או עיצוב מחדש. בנקים וחברות ביטוח הם דוגמאות לארגונים שעדיין משתמשים במערכות אלה. לדוגמה, במסד נתונים של עובדים בארגון, סגמנט האב יכול לכלול את פרטי העובד (מספר זהות, שם משפחה, שם פרטי, כתובת, מחלקה וכו'). אחד מסגמנטי הבנים יכול להיות השתלמויות העובד ואז סגמנט זה יהיה מרובה מופעים (מופע לכל קורס שעבר העובד). סגמנט בן נוסף ("אח" לקודם) יכול להיות חוות דעת תקופתיות.

באבולוציה של מערכות ניהול מסדי נתונים (DBMS), המודל ההיררכי היה הראשון שהוצג במעבר מניהול קבצים שטוחים (FMS) לניהול מסדי נתונים. מודלים מתקדמים יותר הם המודל הרשתי והמודל הטבלאי (יחסי) שהוא הנפוץ כיום.

התוכנה הנפוצה לניהול מסד נתונים היררכיים היא IMS של חברת יבמ.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מבני נתונים
קטגוריה:מסדי נתונים
עיצורים כיסוי-גרוניים

**עיצורים כיסוי־גרוניים** (בלעז: **אפיגלוטיים**) הם עיצורים הנחתכים בין מכסה הגרון (האפיגלוטיס) לבין גב הלוע. אלו נחשבים לא נפוצים במיוחד בשפות העולם, אך זאת כנראה כתוצאה מהקושי של הבלשנים האירופאים לזהות אותם: במקרים מסוימים הסתבר שכאשר דווח על עיצורים לועיים היו אלו למעשה כיסוי־גרוניים.

כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום. 

## העיצורים הכיסוי־גרוניים
* עיצור **כיסוי־גרוני**, סותם, אטום  
* עיצור **כיסוי־גרוני**, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_epiglottal_fricative.ogg
* עיצור **כיסוי־גרוני**, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless pharyngeal fricative.ogg

## הערות שוליים
 

כיסוי-גרוניים
אלפונס דה למרטין

ממוזער|210 פיקסלים|אלפונס דה למרטין בצעירותו
**אלפונס דה למרטין** (בצרפתית: **Alphonse de Lamartine**; 21 באוקטובר 1790 – 28 בפברואר 1869) היה משורר ומדינאי צרפתי, מחלוצי השירה הרומנטית.

## ביוגרפיה
אלפונס דה למרטין נולד בעיר מקון בחבל בורגונדיה שבצרפת. בעשר השנים הראשונות לחייו שהה בכפר קטן שאליו נמלט אביו מן הטרור של המהפכה הצרפתית. לקסמו של הטבע נוספה ההשפעה העדינה של אחיותיו ומעל לכל של אמו שהייתה אדוקה מאוד ונתנה לו חינוך קתולי. הוא למד בקולג' של מסדר הישועים בפריז, קרא את ורגיליוס, הורציוס וגם את פרנסואה-רנה דה שאטובריאן וגילה התמסרות גדולה לדת.

בשנת 1816 בהיותו בחופשה בעיר אקס לה בן במזרח צרפת התאהב באישה צעירה. הם שבו לפריז והבטיחו זה לזה להיפגש שוב, אך אהובתו נפטרה מחמת מחלה בדצמבר 1817.
היגון של אהבה עד לשברון לב והרצון למצוא את אהובתו מחדש נתנו ללמרטין את השראתו בשירים היפים ביותר של הקובץ "הרהורים פיוטיים", ובו השירים: "הבדידות", "העמק" ו- "האגם". לקט לירי ראשון זה של הרומנטיזם הצרפתי שהופיע בשנת 1820 זכה מיד להצלחה יוצאת מן הכלל. ביום המחרת הוא כבר משורר מפורסם. הוא גרם למהפכה בשירה הצרפתית.

מפני הצלחתו הספרותית והיותו ביחסים טובים עם חוגי הכנסייה הקתולית התמנה למרטין לנספח בשגרירות צרפת בנאפולי. הוא נישא לצעירה אנגליה, והם חילקו את זמנם בין פריז לבין הטירה סנט פואה בחבל בורגונדיה שהמשורר קיבל כחלק של הירושה המשפחתית. בשנת 1825 התמנה למזכיר שגרירות צרפת בפירנצה. הוא מילא את תפקידו בהצטיינות, אך בגלל הסירוב למנותו לשר בממשלת צרפת התפטר, חזר לטירתו וחי שם כאציל כפרי. התקבל כחבר האקדמיה הצרפתית ופרסם את קובץ שיריו "הרמוניות פיוטיות ודתיות" בשנת 1830. קובץ זה נחשב ליצירת המופת הלירית של למרטין. בשנת 1832 הפליג עם אשתו ובתו ליוון, ללבנון ולארץ ישראל והגיע עד לכנסיית הקבר הקדוש בירושלים, אך בדרכם חזרה בתו נפטרה בביירות.

בעקבות המהפכה של 1848 התמודד למרטין בבחירות שהתקיימו בצרפת באפריל של אותה השנה, וזכה ל-1.6 מיליון קולות. לאחר הבחירות התמנה למרטין לשר החוץ של הרפובליקה הצרפתית השנייה, אם כי במידה רבה שימש ראש הממשלה בפועל. בדצמבר של אותה שנה התמודד למרטין בבחירות הראשונות לנשיאות הרפובליקה, אך הפסיד ללואי נפוליאון, אחיינו של נפוליאון הראשון, שנבחר לנשיא ברוב גדול. למרטין פרש מן הפוליטיקה בשנת 1851.

בשנת 1857 פרסם יצירת מופת נוספת בשם "הגפן והבית" בשירה זו המשורר נזכר ברשמיו הראשונים מחיי הכפר.
בשנת 1867 נתקף במחלה וחי בפריז כמעט מחוסר הכרה עד שנפטר בפברואר 1869. הוא נקבר באחוזת קבר צנועה ליד הטירה של סנט פואה.

## לקריאה נוספת
* אלפונס דה למרטין – **על גורלות השירה** (מצרפתית: שירן בק), דחק, כרך יז', 2024.

## קישורים חיצוניים

* 
* שיר מתורגם לעברית של דה למרטין, באתר של ד"ר אבנר פרץ
* 
* 
* 
* 

#### מכּתביו

* 

קטגוריה:משוררים צרפתים
קטגוריה:פוליטיקאים צרפתים
קטגוריה:שרי החוץ של צרפת
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:עולים לרגל לירושלים
קטגוריה:צמחונים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1790
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1869
תרועת מוות

**תרועת מוות** (באנגלית: **Mort**) הוא הרביעי בסדרת ספרי "עולם הדיסק" של טרי פראצ'ט והראשון בסדרת ספרי "מוות", תת-סדרה בתוך סדרת הספרים הגדולה של "עולם הדיסק". בספר זה המוות של עולם הדיסק, המתגלם כשלד על-טבעי בגלימה שחורה עם חרמש, שוכר שוליה בשם מורט, שלומד על מקומם של המוות, הצדק, חמלה והגורל בעולם הדיסק.

## עלילה
הספר עוסק ב**[[מוות (עולם הדיסק)|מוות]]**, אותו שלד בעל גלימה שחורה וחרמש (ובעולם הדיסק הוא מצויד גם בחרב), שלוקח את נשמות האנשים אחרי מותם. מוות מחליט לקחת לו שוליה, נער בשם **מורטימר** (בעל שם החיבה "**מורט**", המילה בצרפתית ל"מוות"). בזמן שמורט לומד את סודות המקצוע, הוא (והקוראים) מתוודעים לעולמו של מוות: מדובר בממלכה חוץ-ממדית בה הזמן הוא לא זמן (אין עתיד ועבר, רק הווה מוקדם יותר והווה מאוחר יותר. בפרט: אי אפשר למות שם וגם אי אפשר להזדקן) וכל החפצים - הבית, הגינה, ההרים והריהוט - מופיעים בגוונים שונים של שחור. את הממלכה ברא מוות והיא בעצם העתקה של דברים שמוות ראה בעולם בני האדם. מוות - שמואס בבדידותו - מעסיק משרת אישי בשם **אלברט**, רב-מג בעברו שלא רצה למות, ואימץ בת גותית בשם **איזבל**.

מוות מלמד את מורט את סודות המקצוע וכמה אמיתות חשובות בנוגע לעולם הדיסק וכעבור זמן מה מפקיד בידי מורט את העבודה העצמאית הראשונה שלו, בזמן שהוא לוקח חופשה ויוצא להסתובב בעולם, להכיר אנשים, להשתכר קצת ולאכול קארי בחיפוש אחר משמעות החיים ומזור לבדידותו.

מורט, שהוזהר מספר פעמים על ידי מוות לא להתייחס לתפקידו באופן שיפוטי ("**אין צדק. יש רק אותי.**"), מצליח בקושי בשתי משימותיו הראשונות (מכשפה זקנה ונזיר מתגלגל-נשמות), אך בשלישית מציל את חיי הנסיכה **קלי** (הרנה) מסטו-לאט, שהייתה אמורה להיהרג (והוא היה אמור לקחת את נשמתה). בכך משנה מורט את ההיסטוריה, שלא שמחה במיוחד להשתנות.

בעזרתם של איזבל, אלברט, הנסיכה קלי והמכשף איגניאס חיתוכטוב על מורט לתקן את כל הבלאגן שיצר, לפני שהמציאות תסגור על הנסיכה קלי ומוות יחזור וייקח את השליטה לידיו.

## עיבודים למדיות נוספות

ג'ון מוסקר ורון קלמנטס פיתחו תסריט שיתבסס על הספר לסרט אנימציה עבור אולפני וולט דיסני, אך בעיות של זכויות יוצרים מנעו מהם להמשיך בפרויקט.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי עולם הדיסק
קטגוריה:ספרי 1987
טבח שארפוויל

**טבח שארפוויל** (באנגלית: **Sharpeville Massacre**) אירע בעימותים של כוחות משטרה של דרום אפריקה בתקופת האפרטהייד, עם מפגינים בעיירת השחורים שארפוויל ב-21 במרץ 1960. השוטרים הרגו 69 מפגינים ופצעו רבים נוספים.

בשנת 1966 אימצה העצרת הכללית של האו"ם את "היום הבינלאומי לביעור האפליה הגזעית" בתאריך 21 במרץ, כזכר לטבח.

## האירוע
בדצמבר 1959 הכריז הארגון שעמד בחוד החנית של המאבק באפרטהייד, הקונגרס הלאומי האפריקני (ANC), על שורת מצעדי מחאה בני יום אחד נגד "חוק אישורי המעבר", אחד מחוקי האפרטהייד הקשים והמגבילים ביותר שהוטלו על השחורים במדינה. ארגון ההתנגדות המתחרה, הקונגרס הפאן אפריקניסטי (PAC), קרא לעומת זאת למאבק רציף יותר, שכלל סירוב לשאת אישורים והתייצבות המונית בתחנות המשטרה על מנת להיעצר. כל זאת כחלק ממדיניות המאבק הבלתי אלים שנקטו תנועות ההתנגדות באותה עת. ANC תכנן להתחיל בצעדי המאבק ביום 31 במרץ 1960, אך יריביו ב-PAC ביקשו להקדימם, והזדרזו לקבוע את תחילת מערכתם לתאריך מוקדם יותר ב-10 ימים.

ב-21 במרץ 1960 נע מצעד מפגינים לכיוון תחנת המשטרה בשארפוויל. מספרם נע בין 5,000 ל-7,000 איש. הקהל היה להוט אך לא אלים, פרט לבודדים שיידו אבנים לעבר תחנת המשטרה. הקהל התקדם לעבר גדר תחנת המשטרה, והשוטרים חששו מניסיונות פריצה. למקום הוזנקו מטוסי שיטור שטסו בגובה נמוך וניסו לפזר את ההפגנה, ללא הועיל. חלק מהמפגינים הגיבו ביידוי אבנים, מהם נפגעו שלושה שוטרים. השוטרים ניסו להשתמש בגז מדמיע ובאלות, אך לא הצליחו לעצור את המפגינים. בסביבות השעה 13:00 ניסתה המשטרה לעצור מפגין. המפגינים הגיבו בזעם, ובתגובה כוחות המשטרה פתחו באש לעבר המפגינים. כתוצאה מהירי נהרגו 69 מפגינים ו-180 נפצעו. לאחר הירי הקהל התפזר.

הירי בשארפוויל היווה נקודת מפנה דרמטית בהיסטוריה של דרום אפריקה. גל של שביתות, הפגנות אלימות והיעדרויות מעבודה שטף את המדינה, והממשלה הכריזה על מצב חירום ביום 30 במרץ 1960. מנהיגים של ה-ANC וה-PAC נעצרו, וב-8 באפריל 1960 הכריז ראש הממשלה הנדריק פרוורד על שני הארגונים הללו כלא חוקיים (Unlawful Organizations Act No. 34 of 1960). בעקבות האירועים החלו שני הארגונים לנקוט באסטרטגיה של מאבק מזוין והקימו זרוע צבאית. הטבח גם הוביל לתשומת לב עולמית לנעשה בדרום אפריקה, ולהחרפת הבידוד הבינלאומי של המדינה.

טבח שארפוויל הפך לסמל של המאבק באפרטהייד ובגזענות. ב-1966 הכריזה עצרת האומות המאוחדות על ה-21 במרץ כעל היום הבינלאומי לביעור האפליה הגזעית. עם הפלת משטר האפרטהייד, נקבע יום זה כיום זכויות האדם בדרום אפריקה. ב-1996 טקס חתימת החוקה החדשה של דרום אפריקה על ידי נלסון מנדלה התקיים בשארפוויל. ב-2024 הוכרז אתר מורשת עולמית של אונסק"ו בשם "זכויות אדם, שחרור ופיוס: אתרי מורשת נלסון מנדלה" הכולל בין היתר את מיקום הטבח, קברי הקורבנות ואנדרטה שהוקמה לזכרו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

שארפוויל
שארפוויל
קטגוריה:דרום אפריקה: היסטוריה: תקופת האפרטהייד
קטגוריה:אפרטהייד
קטגוריה:פשע בדרום אפריקה
קטגוריה:אלימות משטרתית
קטגוריה:חאוטנג
קטגוריה:1960
מועדון קרב

**מועדון קרב** הוא רומן משנת 1996 מאת צ'אק פלאניוק. הבמאי דייוויד פינצ'ר הפיק עיבוד קולנועי לספר, שיצא לאקרנים בשנת 1999. הספר תורגם לעברית 14 שנים לאחר צאתו באנגלית על ידי אריאל ניצן ואלכס גורביץ', בהוצאת זמורה-ביתן.

## תקציר העלילה
הספר מתאר את קורותיו של גבר צעיר, אשר מרגיש מתוסכל מקיומו הזעיר-בורגני. הגיבור עובד במשרה משעממת ומדכאת, חי לבדו בדירה חסרת ייחוד בבנין מגורים ענק, ללא משפחה או חיי חברה, וסובל מנדודי שינה קשים.

לאחר פגישה עם אדם בשם טיילר דרדן, אנרכיסט מסתורי שמזמין אותו לעבור לגור בביתו המוזנח והמתפורר לאחר שביתו של הגיבור הוצת, מתחיל הגיבור למרוד בדיכוי הפוסט-מודרני של המעמד הבינוני. טיילר מציג בפני הגיבור את פילוסופית החיים שלו, אשר תומכת באנרכיזם, הרס עצמי, באנטי-גלובליזציה ומתנגדת לתרבות הצריכה. בתשובה לקושי של הגיבור, אומר טיילר שהתסכול אותו הוא חווה נובע מהתלות שלו בגאולה, ילדותו ללא דמות אב אמיתית, שיפור עצמי דרך החומר ורדיפה אחר שלמות. "תוכנית הגמילה" שמתווה טיילר עבור הגיבור כוללת ויתור מוחלט על נוחיות החיים הבורגניים, תרבות הצריכה, כאב ואלימות כדרך להרס עצמי, וקבלת המוות כדבר שעשוי להתרחש בכל רגע.

השניים מקימים מועדון חברים סגור, שחבריו נפגשים מדי לילה כדי לערוך קרבות אגרוף. קרב האגרופים מתואר כחוויה גברית אולטימטיבית, המחדדת את החושים ומאפשרת לגבר להיות "גבר" כפי שהתכוון הטבע. הפילוסופיה של דרדן עושה לה נפשות רבות; המועדון גדל ונוספים לו סניפים בכל ערי ארצות הברית, והופך בהנהגתו של דרדן לתנועת המונים אנרכיסטית, מיליטנטית וטרוריסטית, היוצאת משליטה ושואפת להשמיד את תרבות הצריכה ואת העולם המודרני בכלל. בסוף הספר מגלה המספר כי טיילר דרדן אינו אלא אישיות נוספת שלו עצמו. טיילר מנסה לעצור את דרדן, אך דרדן מאיים עליו באקדח. מרלה סינגר מגיעה ודמותו של דרדן מתפוגגת.

## קישורים חיצוניים

* דף הספר באתר הבית של הסופר
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי סאטירה
קטגוריה:לקות נפשית באמנות
קטגוריה:ספרי 1996
קטגוריה:ספרים שעובדו לסרטים
קטגוריה:צ'אק פלאניוק
אדגר קוד

**אדגר קוד** (באנגלית: **Edgar F. Codd**; 23 באוגוסט 1923 – 18 באפריל 2003) היה מדען מחשב בריטי ועובד חברת IBM זוכה פרס טיורינג שפרסם מאמר שהיווה ציון דרך בהתפתחות מערכות המידע בכלל ובפרט מערכות ניהול מסדי נתונים.

מאמרו "Relational Model of Data for Large Shared Data Banks", פורסם בשנת 1970 בירחון Communications Of the ACM והוא תיאר מודל נתונים חדש, המודל הטבלאי או המודל היחסי.

המודל מבוסס על כלים מתחום המתמטיקה (תורת הקבוצות) ומפרט כמה עשרות כללים לניהול מסד נתונים.

המערכות המסחריות הראשונות שניסו להתמודד וליישם את המודל היו מסד הנתונים DB2 של חברת IBM ומסד הנתונים אורקל של חברת אורקל. הגרסאות הראשונות הצליחו ליישם מעט מאוד מהדרישות הנרחבות של המודל. שנים רבות עברו עד ששוחררו מוצרים מסחריים שמיישמים את רוב כללי המודל של קוד.

בשנת 1976 נבחר לעמית IBM ובשנת 1994 נבחר לעמית ACM. בשנת 1981 הוענק לו פרס טיורינג.

קוד נפטר בשנת 2003 בגיל 79.

## לקריאה נוספת

* Gerard O’Regan, **Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers**, Springer, 2013, pp. 75–79.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מדעני מחשב בריטים
קטגוריה:חלוצי המחשוב
קטגוריה:זוכי פרס טיורינג
קטגוריה:מדענים בריטים
קטגוריה:עובדי IBM
קטגוריה:מפתחי שפות תכנות
קטגוריה:עמיתי ACM
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1923
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
עיצורים שיניים

**עיצורים שיניים** (Dental) הם עיצורים הנחתכים בין קצה או קדמת הלשון לבין השיניים העליונות. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

* עיצור **שיני**, אפי 
* עיצור **שיני**, אפי, אטום 
* עיצור **שיני**, סותם, קולי 
* עיצור **שיני**, סותם, אטום 
* עיצור **שיני**, חוכך שורק, קולי 
* עיצור **שיני**, חוכך שורק, אטום 
* עיצור **שיני**, חוכך, קולי 
* עיצור **שיני**, חוכך, אטום 
* עיצור **שיני**, חוכך צדי, קולי 
* עיצור **שיני**, חוכך צדי, אטום 
* עיצור **שיני**, מקורב 
* עיצור **שיני**, מקורב צדי 
* עיצור **שיני**, מקורב צדי, אטום 
* עיצור **שיני**, מקיש 
* עיצור **שיני**, מקיש, אטום 
* עיצור **שיני**, מקיש צדי 
* עיצור **שיני**, מקיש צדי, אטום 
* עיצור **שיני**, רוטט 
* עיצור **שיני**, רוטט, אטום 
* עיצור **שיני**, מחוכך שורק, קולי 
* עיצור **שיני**, מחוכך שורק, אטום 
* עיצור **שיני**, מחוכך, קולי 
* עיצור **שיני**, מחוכך, אטום 
* עיצור **שיני**, מחוכך צדי, קולי 
* עיצור **שיני**, מחוכך צדי, אטום 
* עיצור **שיני**, מסודק 
* עיצור **שיני**, חוכך שורק, מסודק 
* עיצור **שיני**, חוכך, מסודק 
* עיצור **שיני**, חוכך צדי, מסודק 
* עיצור **שיני**, מחוכך שורק, מסודק 
* עיצור **שיני**, מחוכך, מסודק 
* עיצור **שיני**, מחוכך צדי, מסודק 
* עיצור **שיני**, מפונם 
* עיצור **שיני**, מפונם, אטום 
* עיצור **שיני**, מצוץ 
* עיצור **שיני**, מצוץ צדי 

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
שיניים
נאוטילוסיים

**נאוטילוסיים** (שם מדעי: Nautilidae; בעברית: **שייטנים**) היא משפחת בעלי חיים ימיים, יחידה בסדרת הנאוטילאים (Nautilida) שבתת-מחלקת הנאוטילוסאים הקדומים. במשפחה שרדו רק שני סוגים - *Nautilus* ו-*Allonautilus*, ובהם 6 מינים, בעלי קונכייה סלילית ומספר זרועות ציד קצרות. הצבעים של הקונכייה הם אדום ולבן לסירוגין.

הנאוטילוס הוא אחת מהרכיכות היחידות ששרדו מהמזוזואיקון, ומוגדר כמאובן חי.
בעיניים של הנאוטילוסים אין עדשה, ולכן הם אינם יכולים לראות היטב ומאתרים את מזונם בעיקר על ידי חוש ריח.
ישנם הטוענים כי הקונכייה של מינים אלו היא אחת מהדוגמאות הקלאסיות המדגימות את יחס הזהב, כי אם חותכים קונכייה זו ומחלקים את המרווחים בין שנת לשנת, התוצאה המתקבלת קרובה למספר זה.

שמה של רכיכה זו ניתן לצוללות אחדות, ובהן הצוללת הראשונה, "נאוטילוס" של רוברט פולטון, שעל שמה נקראה הצוללת בספרו של ז'ול ורן "20,000 מיל מתחת למים".
ממוזער|עין של נאוטילוס

## מיון
*סדרה **נאוטילאים** (Nautilida)
**משפחה **נאוטילוסיים** (Nautilidae)
***סוג *Nautilus*
****מין *Nautilus belauensis*
****מין *Nautilus macromphalus*
****מין *Nautilus pompilius*
****מין *Nautilus stenomphalus*
***סוג *Allonautilus*
****מין *Allonautilus perforatus*
****מין *Allonautilus scrobiculatus*
***סוג *Carinonautilus* - נכחד
***סוג *Cenoceras* - נכחד
***סוג *Eutrephoceras* - נכחד
***סוג *Pseudocenoceras* - נכחד
***סוג *Strionautilus* - נכחד

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי מארי דוקרוטאי דה בלנוויל
קטגוריה:נאוטילאים
קטגוריה:מאובנים חיים
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בטריאס
טרופוספירה

**טרופוספירה** (ביוונית: טרופו= ערבוב, ספירה= תחום; **Troposphere**) היא שכבת האטמוספירה הנמוכה ביותר בכדור הארץ, בה חיים בני האדם. היא מכילה כ-75% מהמסה הכוללת של האטמוספירה. בשכבה זו נוצרים כל התהליכים האקלימיים ונוצרים רוב סוגי העננים. ככל שמגביהים בטרופוספירה, הטמפרטורה יורדת (עד לכ-55- מעלות צלזיוס) וגם לחץ האוויר יורד (לדוגמה, על הר אוורסט לחץ האוויר הוא רק כ-30% מהלחץ בגובה פני הים). גובה השכבה הוא כשמונה קילומטר ברוב חלקי כדור הארץ ובקו המשווה היא מגיעה לכדי 18 קילומטר.

שכבת הטרופוספירה מתחממת בהשפעתה של קרינת השמש, חימום היוצר רוחות הן בגלל זרימת האוויר למעלה ולמטה, והן בגלל זרימתו מקו המשווה לקטבים.

מפל הטמפרטורה הוא ירידה של כ-6.5 מעלות צלזיוס בכל קילומטר. ובנוסף לכך האטמוספירה יוצרת תופעות מגנטיות מעניינות שהידועה שבהן היא זוהר הקוטב, מעין צעיף צבעוני של אור הנע לעיתים בלילה בשמים באזורי הקטבים.

## ראו גם
* זירוי טרופוספירי
* עיכוב טרופוספירי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אטמוספירת כדור הארץ
קטגוריה:מטאורולוגיה