ברית ערים חופשיות

**ברית ערים חופשיות** (באנגלית: **Pact of Free Cities**) היא ברית ערים שנוצרה במזרח אירופה בשנת 2019 כאמנת שיתוף פעולה בין ראשי הערים של ברטיסלאבה, בודפשט, פראג וורשה, ונחתמה ב-16 בדצמבר 2019 באוניברסיטת מרכז אירופה בבודפשט. מטרות הברית כוללות שיתוף מידע על שיטות עבודה מומלצות בפיתוח עירוני, הפחתת משבר הדיור וההתחממות הגלובלית. מאז 2019, התרחבה האמנה לעוד עשרות ערים, מרביתן באירופה, אך גם מחוצה לה – כדוגמת לוס אנג'לס שבארצות הברית.

## רקע
היוזמה הועלתה לראשונה על ידי ראש עיריית בודפשט, גרגיי קראצ'ון, לאחר שניצח בבחירות 2019, בעקבות חששות מפני צמצום האוטונומיה של השלטון המקומי. הקריאה הראשונה לכינון האמנה הייתה בנובמבר 2019. ראשי ארבע הערים המייסדות שלטו בנתח ניכר מכלכלות מדינותיהם: 25, 26, 17 ו-27 אחוזים מהתמ"ג בהתאמה, לערים פראג, ברטיסלבה, ורשה ובודפשט. ראשי ארבע הערים היו בני אותו דור; המבוגר ביותר היה בן 47 והצעיר ביותר – בן 38. כולם השתייכו למפלגות פרו-אירופאיות שנמנות עם האופוזיציה ברמה הלאומית. ההסכם שאב השראה אידאולוגית מהספר *"*If Mayors Ruled the World: Dysfunctional Nations, Rising Cities*" משנת 2013* של הסוציולוג האמריקאי בנג'מין ברבר.

ראשי הערים פרסמו מאמר באתר האינטרנט של המועצה האירופית ליחסי חוץ המסביר את החלטתם, וקבעו כי הם מאמינים ב"חברה פתוחה המבוססת על ערכי הליבה המשותפים שלנו: חופש, כבוד האדם, דמוקרטיה, קיימות, שוויון, שלטון החוק, צדק חברתי, סובלנות ומגוון תרבותי". ההסכם תואר גם כ"אנטי-פופוליסטי"; בטקס החתימה אמר ראש עיריית פראג כי הפופוליזם מספק "תשובה פשוטה ושגויה לבעיות העומדות בפני ערים ומדינות". קראצ׳ון הנגיד בין מה שהוא כינה הדמוקרטיה העממית הנהוגה על ידי ערים, ובין הגישה הפופוליסטית: "הפופוליסטים הלאומיים דוגלים בריכוזיות, ומתייחסים לבוחרים כאל נתינים". למרות שהערים הן ערי הבירה של ארבע מדינות קבוצת וישגראד: הונגריה, פולין, צ'כיה וסלובקיה, האמנה אינה מזכירה את קבוצת וישגראד כלל. ראש עירית פראג, זדנייק הרז'יב הצהיר כי הברית היא "ברית פרו-אירופית, חיובית, הפתוחה גם לערים נוספות".

המקום בו נחתמה האמנה, אוניברסיטת מרכז אירופה, תואר כסמלי, לאור ההתקפות של ממשלת ויקטור אורבן על האוניברסיטה, אשר אילצו אותה להעביר את רוב תוכניות החינוך שלה לווינה.

## מטרות
המטרות של החותמים כוללות שיתוף מידע על שיטות עבודה מומלצות בפיתוח עירוני, משבר דיור והתחממות כדור הארץ. חברי הברית פועלים גם למען מימוש מדיניות האיחוד האירופי בערים, כולל היכולת לגשת ישירות למימון אירופי, ולא דרך הממשלות הלאומיות שהואשמו בפוליטיזציה של חלוקת הכספים. קראצ'ון רואה בגישה ישירה כזו אלטרנטיבה טובה להחזר מימון גורף של מדינות האיחוד האירופי תחת תנאי שלטון החוק.

בשנת 2020 מתחו ראשי הערים ביקורת על ממשלת פולין בשל עמדתה בעניין שינויי האקלים (היא הייתה המדינה היחידה באיחוד האירופי שלא הסכימה להפוך לנייטרלית-פחמן עד 2050). רפאל צ'אסקובסקי, ראש עירית ורשה, שאף לקבל גישה ישירה לכספי העסקה הירוקה האירופית כדי ליישם מדיניות ידידותית לסביבה בעירו. באוגוסט 2020 הכריזו ראשי הערים על תמיכה בהפגנות בלארוס, וקבעו כי "העתיד של בלארוס צריך להיות בידיים של בלארוסים, ולא של הדיקטטור האחרון באירופה, אלכסנדר לוקשנקו ועוזריו". בשנת 2021, הצהיר הרז'יב כי ההסכם שידר "מסר ברור שישנם שחקנים חזקים בווישגראד המחויבים לערכים ליברליים ומתקדמים של האיחוד האירופי".

## התקבלות
ממשלות קבוצת וישגראד, הכוללת את הונגריה, פולין, צ'כיה וסלובקיה, הביעו התנגדות לאמנה. עם זאת, ראש עיריית ברלין, מיכאל מולר, ומפלגת הירוקים האירופית, התומכים בשקיפות, הצהירו על תמיכתם.

## חברות
נכון ליוני 2023, בברית יש 35 ערים חברות.

## ראו גם
* ברית ערים

## הערות שוליים

קטגוריה:ורשה: היסטוריה
קטגוריה:פראג: היסטוריה
קטגוריה:תכנון עירוני