חיל גמלים

[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים| חיל הגמלים [האימפריה העות'מאנית|העות'מאני בבאר שבע במהלך מתקפת סואץ הראשונה במלחמת העולם הראשונה, 1915.]]
ממוזער|שמאל|250 פיקסלים|חייל מצרי מסייר על גבי גמל לאורך גבול מצרים ישראל
**חיל גמלים** (באנגלית: **Camel cavalry** וכן **Camelry**) הוא חיִל צבאי שכוחותיו משתמשים בגמלים כאמצעי תחבורה ותובלה. לוחמים בכוחות אלה נלחמו גם מגב הגמלים עם חניתות, קשתות או נשק חם.

פרשי חיל הגמלים היו מרכיב נפוץ בלוחמה המדברית לאורך ההיסטוריה במזרח התיכון, בין היתר בשל רמת הסתגלות הגבוהה של הגמלים. הם מתאימים במיוחד לעבוד ולשרוד באזורים צחיחים הרבה יותר טוב מהסוסים של חיל הפרשים. ריח הגמלים, לפי הרודוטוס, הבהיל סוסים, מה שהפך את הגמלים לנשק יעיל נגד הפרשים של הפרסים האחמנים בקרב תימברה . הניסיון שהצטבר בצבא הבריטי בהפעלת מספר יחידות גמלים שפעלו באפריקה ובהודו הצביע על יתרונות השימוש בגמלים בתנאי מדבר. שני היתרונות העיקריים שהם מצאו בשימוש בגמלים הם, ההתמודדות הטובה יותר של גמלים עם מחסור במים ומזון וכן בתגובה הרגועה יותר של גמלים תחת אש.

## היסטוריה מוקדמת
[ממוזער| לוחם פרש פורביה  על גב גמל ב[ביהר, הודו בשנת 1825]]
השימוש המתועד הראשון בגמל כחיה בשימוש צבאי היה בשנת 853 לפני הספירה על ידי המלך הערבי גינדיבו, שהביא עד 1,000 רוכבי גמלים לקרב קרקר. לפי דיווחים שונים אותם גמלים שימשו מאוחר יותר בקרב תימברה בשנת 547 לפני הספירה, בין כורש הגדול מפרס לקרויסוס מלידיה. לפי קסנופון, מספר הפרשים של כורש עלה על מספרם של פרשי קרויסוס ביחס של שישה לאחד. אחד המפקדים של כורש דיווח שהסוסים הלידיים נרתעו מריח הגמלים שגרם לבהלה בקרב הפרשים הלידיים, דבר שהכריע את הקרב לטובת כורש. כורש יצר אד-הוק משיירות הגמלים שלו חיל גמלים עם רוכבים חמושים במקום המשאות שהם נשאו.

יותר משישים שנה מאוחר יותר, המלך הפרסי חשיארש הראשון גייס מספר רב של שכירי חרב ערבים לצבאו במהלך הפלישה הפרסית השנייה ליוון, כל שכירי החרב היו מצוידים בקשתות ורכובים על גמלים. הרודוטוס ציין כי פרשי הגמלים הערביים, כולל כוח גדול מלוב, מנו עד עשרים אלף לוחמים. שכירי החרב רוכבי הגמלים בשירות מלכי פרס, היו בני שבטי הנוודים של ערב וסוריה, נלחמו כקשתים, לפעמים שני רוכבים לגמל.

על פי הרודיאנוס, המלך הפרתי ארטבאנוס הרביעי  העסיק יחידה המורכבת מחיילים לובשי שריון כבד המצוידים בכידונים ורוכבים על גמלים.

האימפריה הרומית השתמשה ברוכבי גמלים שגויסו מלוחמים מקומיים שחיו לאורך הגבול הערבי במהלך המאה השנייה. הקיסר טראיאנוס מתדמור היה הראשון שגייס פרשי גמלים ערבים בתקופת האימפריה הרומית המאוחרת, לליווי, שיטור מדברי ותצפיות. כלי הנשק הרגילים של פרשי הגמלים כללו, חרבות ארוכות בסגנון פרסי, קשתות ופגיונות.

הגמל שימש את התרבויות הפרה-אסלאמיות בחצי האי ערב . כבר במאה ה-1 לספירה הפעילו צבאות הנבטים וצבאות תדמור חיילי רגלים וקשתים רכובים על גמלים שגויסו משבטים נוודים ממוצא ערבי. בדרך כלל לוחמי הרגלים היו יורדים מהגמלים ונלחמים שלא מגב הגמלים. במסעותיהם הראשוניים של מוחמד וחסידיו נעשה שימוש רב בגמלים. לאחר מכן, השתמשו הערבים בחיל רגלים רכוב על גמלים כדי לתקוף את אויביהם הסאסאניים והביזנטים במהלך הכיבוש המוסלמי.

## תקופה מודרנית
ממוזער| (מגן בראש) לגמל (טורקיה, אולי המאה ה-17)
[שמאל|ממוזער| חיילים [בדואים של צבא אל-אח'ואן בחצי האי ערב]]
שמאל|ממוזער|300x300 פיקסלים| פרשי גמלים איטלקיים בסומליה בשנות ה-30
[ממוזער| חיל הגמלים של כוחות אבטחת הגבולות של הודו במהלך מצעד [יום הרפובליקה (הודו)|יום הרפובליקה השנתי.]]
[ממוזער|[משלחת האו"ם לאתיופיה ולאריתריאה|כח השלום של האו"ם רכוב על גמלים בסיור בגבול אתיופיה ואריתריאה.]]
נפוליאון העסיק חיל גמלים במערכה הצרפתית שלו במצרים, בארץ ישראל ובסוריה. במהלך סוף המאה ה-19 וחלק גדול מהמאה ה-20, פרשי גמלים שימשו לשיטור מדבריות וסיור בצבאות הקולוניאליים הבריטיים, הצרפתים, הגרמנים, הספרדים והאיטלקיים. יחידות חיל גמלים כאלה עדיין מהווים חלק מהצבאות המרוקאים המודרניים, המצריים ומכוח ביטחון הגבולות ההודי (Border Security Force - BSF).

חיל הגמלים המצרי והמפקד הבריטי הורשיו קיצ'נר מילאו תפקיד משמעותי בקרב אומדורמאן ב-1898 (בקרב זה נכח גם הקצין הצעיר בשם וינסטון צ'רצ'יל); אחת הפעמים הבודדות בתקופה זו שבה יחידות של חיילים רכובים על גמלים השתתפו במספרים ניכרים בקרב. הצבא העות'מאני החזיק פלוגות גמלים כחלק מחיל תימן וחיג'אז שלו, לפני מלחמת העולם הראשונה ובמהלכה.

בין השנים 1916–1919 הצבא הבריטי הפעיל את בריגדת הגמלים האימפריאלית במרחב שבין מצרים, חצי האי סיני, ארץ ישראל, ירדן וסוריה.
בינואר 1917 השתתפה הבריגדה בקרב רפיח. בפברואר השתתפה הבריגדה בכיבוש נח'ל וביר חסנה במרכז סיני שם התבססו כוחות טורקים. לקראת קרבות עזה, שהתחוללו בתחילת 1917, הוכפפה הבריגדה ל"כוח המזרחי" בפיקוד צ'ארלס דובל . במסגרת זו השתתפה הבריגדה בקרב עזה הראשון (מרץ 1917) בו ספגו הבריטים נפגעים רבים ונאלצו לסגת ובקרב עזה השני (אפריל 1917) שגם הוא הסתיים בכישלון ונפגעים רבים. לקראת המערכה לכיבוש באר שבע, באוקטובר 1917, הוכפפה הבריגדה ל"קורפוס-המדבר הרכוב" בפיקודו של גנרל הנרי שובל. בהמשך לכיבוש באר שבע השתתפה הבריגדה בקרב תל חווילפה וקרב תל א-שריעה ותל הוריירה (נובמבר 1917) וכן במרדף פלשת.

האיטלקים השתמשו בחיילי גמלים דובאטים  בסומליה האיטלקית, בעיקר בסיירת הגבולות במהלך שנות העשרים והשלושים של המאה העשרים. דובאטים אלה השתתפו בכיבוש האיטלקי של אוגדן האתיופית בשנים 1935–1936 במהלך מלחמת איטליה-אתיופיה השנייה.

השלטונות הקולוניאליים במרוקו הספרדית השתמשו בפרשי גמלים מקומיים שגויסו בחלק הצפוני של מדינת החסות, בעיקר לעבודות סיור גבולות משנות ה-30 עד 1956. הם היוו חלק מהיחידות רכובות הגמלים (תפקיד מקומי מוגבל) במלחמת האזרחים בספרד במהלך 1936–1939.

סיירת המדבר הירדנית עדיין משתמשת בגמלים.

המדינה הנסיכותית ביקאנר (העיר ביקאנר  בראג'סטאן) קיימה יחידה בשם חיל הגמלים של ביקאנר  שלחמה בזירות שונות: בסין במהלך מרד הבוקסרים בשנת 1900, בין השנים 1902–1904 בסומאלילנד, בשנת 1915 במלחמת העולם הראשונה במצרים, שם חיילי חיל הגמלים, השמידו את הכוחות הטורקים במהלך הפשיטה על תעלת סואץ. במלחמת העולם 2 חיל גמלים נלחם בזירת המזרח תיכון. כוחות ההגנה המסייעים של מדינת ג'איסלמר הנסיכותית, שהפכה עם השנים לחלק מהודו, הקימה בשנת 1948 גדוד הגנה רכוב על גמלים. בין השנים 1947–1948 הגמלים שימשו למטרות תחבורה במהלך מלחמת הודו-פקיסטן הראשונה. שתי יחידות הגמלים נמסרו לגדוד הגרנדירים  של הצבא ההודי במהלך המיזוג של צבאות רג'סטאן המקומיים עם הגרנדירים ב-1951 ושולבו בגדוד ה-13 שלו. הם שימשו את הגרנדירים הן לתחבורה והן ללחימה במהלך מלחמת הודו-פקיסטן השנייה, שם הם מנעו מכוחות פקיסטנים לחדור ולכבוש שטחים של הודו. פשיטה רכובה על גמלים בוצעה על ידי מייג'ור ג'אי סינג עמוק בתוך פקיסטן, במקביל למתקפה הודית נוספת בסיוע גמלים בטנוט שהובילה למותם של 102 חיילים פקיסטנים, כולל שני קצינים, והחזירה בהצלחה כמות גדולה של הודים. בשנת 1965 גמלים רבים של צבא הודו ניתנו גם לכוח אבטחת הגבולות (BSF) עם הקמתו לאחר מלחמת הודו-פקיסטן השנייה. ב-1966 הוסיפו הגרנדירים גדוד גמלים נוסף, הגדוד ה-17 בראשות סגן אלוף ק.ס. הריהר סינג. בשנת 1967, הוקם בצבא הודו, גדוד ארטילרי ששונע באמצעות גמלים, הגדוד מסר את הגמלים שלו לכוחות אבטחת הגבולות בשנת 1971, גדודי הגרנדיר ה-13 וה-17 וכוח אבטחת הגבול המשיכו להשתמש בגמלים למטרות חי"ר. באותה שנה, גמלים שימשו שוב במלחמת הודו-פקיסטן השלישית, במערכה המזרחית. גדודי גרנדירים 13 ו-17 רכובים על הגמלים לחמו בגזרות ביקנר וגאדרה שם נכבש שטח משמעותי. בשנת 1975 הצבא ההודי החליט להפסיק להשתמש בגמלים.

מאידך, נכון לשנת 2024 גמלים עדיין משמשים את כוח אבטחת הגבולות  ההודי לסיור באזורים המרוחקים של מדבר טהאר, לאורך גבול הודו-פקיסטן בראג'סטן. גמלים נרכשים בגילאים שבין 5 עד 6 שנים ומאומנים במרכז להכשרת גמלים במטה כח אבטחת הגבולות של BSF בג'ודפור. הם משרתים 15–16 שנים ופורשים משירות בגיל 21. הגמלים שבשרות הצבאי הם משלושה גזעים שונים. הג'ייסלמרי והביקנריס משמשים את סיירת הגבולות, בעוד שהנאקות משמשות לתפקידים טקסיים. כוחות משמר הגבולות ההודים משתתפים עם מחלקות הגמלים שלהם במצעד השנתי של דלהי  לרגל יום הרפובליקה ההודית מאז 1976. במצעד השנתי, יחידת הגמלים מופיעה עם בשתי מסגרות, האחת מורכבת מגמלים עליהם רוכבים חיילי משמר הגבול והמסגרת השנייה מורכבת מגמלים של כוחות אבטחת הגבול, הצועדים יחד עם החיילים והמוזיקאים רגלית. בשני המסגרות הללו במצעד השנתי, מופיעים בדרך כלל כ-90 גמלים. עד שנת 2008 כוחות שמירת השלום של האו"ם (UNMEE) בין אתיופיה ואריתריאה, השתמשו בגמלים כדי לסייר לאורך הגבול שבין המדינות. משטרת המדבר הירדנית המוצבת בוואדי רם משתמשת בגמלים בנוסף לג'יפים. צבא מאוריטניה עדיין מחזיק שני גדודים של רוכבי גמלים.

## גמלים בצה"ל

[ממוזער|[גששים של צה"ל על גמלים, 1953]]
גמלים שימשו בשירות ביטחוני בישראל ביחידות צה"ל בתקופות שונות. השימוש העיקרי בגמלים נעשה במסגרת "סיירת הגמלים" וביחידת הגששים.

במלחמת העצמאות פעלה יחידת פרשים בפיקודו של דוד אלוני. היחידה, שנועדה לכלול כיתת גמלים וכיתת סוסים, השתייכה לגדוד השמיני (בפיקודו של חיים בר-לב) של חטיבת הנגב. משימת היחידה הייתה סיור לשם הגנה על קו המים בין ניר עם לנירים. ב-1953 החלו בצה"ל הכנות להקמת יחידת רוכבי גמלים חדשה, אשר יתרונותיה המצופים היו יכולת ניוד בכל שטח, והגעה ליעדים בחשאיות תוך השגת הפתעה מקסימלית. היחידה הוקמה ב-1954 לאחר עבודת מטה, שקבעה ליחידה תקנים ונהלים. עמוס ירקוני מונה למפקד היחידה, שאבטחה את דרכי הנגב. לאחר מלחמת ששת הימים אריאל שרון, בתפקידו כאלוף פיקוד הדרום, הקים "סיירת גמלים" במסגרת סיירת שקד, שפעלה בתחומי הנגב, חצי האי סיני ומרחב שלמה. הסיירת כללה לוחמים יהודים ובדואים, וסיפקה יתרונות פעולה רבים: הגמלים מהירים, בעלי יכולת עבירות גבוהה בכל שטח ויכולת נשיאת משא של מאות קילוגרמים. התנועה בשטח ולא בדרכים הקטינה את הסיכוי להיפגע ממוקשים. הדמיון לשיירות בדואיות וההגעה השקטה יצרו אלמנט של הפתעה. ב-2004 נבחנה בצה"ל הקמת יחידת גמלים חדשה.

## ראו גם
* חיל הגמלים הקיסרי (האימפריה הבריטית)
* משטרת הרוכבים שובל
* גמלים בשירות צה"ל
* עודה אבו מועמר

## לקריאה נוספת

* Robert Huré (Hg.): *L'Armee D'Afrique 1830-1962*. Charles-Lavauzelle, Paris 1977.
* Douglas Porch: *The Conquest of the Sahara*. Alfred a Knopf, 1984, .
* Piero Crociani: *Le Uniformi Coloniali Libiche 1912-1942*. La Roccia, 1980.
* Jose Maria Bueno: *Uniformes Militares de la Guerra Civil Espanola*. Libreria Editorial San Martin, Madrid 1971.
* Walther Wülfing: *Im Morgengrauen gegen Kopper – Die Kalahari-Expedition gegen Simon Kopper*. Windhoek 2010, .



## קישורים חיצוניים

* החלטה לגייס 300 בדואים ככוח משטרה נוסף זמני, רוכבי גמלים, להגנה על מסילות ברזל ולסיורים באזורים כפריים, 26 במרץ 1947 (עמוד 14), גנזך המדינה.
*  יום ספורט של משטרת המנדט הכולל רכיבת ראווה על סוסים ועל גמלים, יוני 1934, ארכיון הסרטונים של AP
* בריגדת הגמלים האימפריאלית, באתר ההיסטוריה הצבאית של דנמרק (דנית)
* 10 תמונות של בריגדת הגמלים, באתר iwm.org.uk
* בריגדת הגמלים האימפריאלית, באתר awm.gov.au

## הערות שוליים

## ביאורים

קטגוריה:בעלי חיים בשירות צבאי ומשטרתי
גמלים
קטגוריה:עיסוקים קרביים