open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מפצל קרניים

מסגרת|שמאל|250px|איור סכמטי של מפצל קרניים קובייתי:
1. קרן נכנסת
2. קרן עוברת
3. קרן נשברת
**מפצל קרניים** (באנגלית: **Beam Splitter**) הוא רכיב אופטי המפצל קרן אור לשתי אלומות אור, או יותר. מפצל קרניים מתבסס על חוק השבירה, ובנוי כך שיש אפשרות לשלוט בכיווני השבירה וההחזרה.

קיימים סוגים שונים של מפצלי קרניים, כך שבכל מערכת ניתן להטמיע את המפצל אשר עונה בצורה הטובה ביותר על דרישותיה.

## סוגי מפצלי קרניים

**מראות [[מקדם דיאלקטרי|דיאלקטריות]]** - בחברות שונות מייצרים מראות אשר מעבירות חלק מהאור הפוגע בהן, ומחזירות חלק אחר. מראות אלו מתפקדות כמפצלי קרניים.

**מפצלי קרניים [[קובייה|קובייתיים]]** - למפצלי קרניים רבים צורת קובייה המורכבת משני משולשים, בהם נעשה פיצול הקרן בתפר שבין המשולשים.

חיבור שני חלקי הקובייה נעשה בדרכים שונות, אשר משפיעות על הפרמטרים של הפיצול.

## שימוש
משתמשים במפצל הקרניים לפעמים כדי לחבר שתי קרני אור לאחת כמו ב - אינטרפרומטר מאך-זנדר. במקרה הזה יש שתי קרני אור שנכנסות ושתיים שיוצאות.

## ראו גם
* אינטרפרומטריה

## לקריאה נוספת

* Dr. Rüdiger Paschotta, **Encyclopedia for Photonics and Laser Technology**, Online - RP photonics


## קישורים חיצוניים

* מדריך לבחירת מפצל קרניים (סרטון).

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רכיבים אופטיים
פיראטים של המאה ה-20

[ממוזער|296px|ספינת המשא "נז'ין" (1954—1978) נבנתה בשנת [1954 ברפובליקה הדמוקרטית של גרמניה ושימשה בתור האונייה הסובייטית עבור צילומי הסרט. צילומים מנובמבר 1956 עד ינואר 1961.]]
**פיראטים של המאה ה-20** (ברוסית: **Пираты XX века**) הוא שמו סרט קולנוע סובייטי שצולם בשנת 1979 וזכה לפופולריות רבה. לדעת מספר מבקרי קולנוע הוא נחשב לסרט פעולה הסובייטי הראשון. במהלך שנת 1980 כ-90 מיליון אנשים ראו את הסרט בבתי הקולנוע והוא נחשב לשיאן הצפיות בקולנוע הסובייטי. בסרט זה, לראשונה בקולנוע הסובייטי צולם הקרטה ובעקבות צפייה בסרט בכול רחבי המדינה נפתחו מועדוני קרטה וילדים רבים החלו באימוני היאבקות בסגנון זה.

הרעיון לכתיבת התסריט בא לסטניסלב גובורוחין לאחר קריאת כתבה בעיתון על תפיסת אוניה איטלקית בלב ים. הוא פנה לבמאי בוריס דורוב אותו הכיר מהסרטים הקודמים וביחד הם כתבו את התסריט. הסרט הופק על ידי "אולפני הקולנוע על שם גורקי" והצילומים נערכו בחצי האי קרים. לאחר סיום הצילומים, ראשי הממסד של הקומסומול התנגדו לתחילת ההקרנות בטענות שונות, לבסוף העתק מהסרט הועבר לידי ליאוניד ברז'נייב שלאחר הקרנת הסרט במעונו הפרטי הוא נתן את ברכתו והותרה ההקרנה לציבור הרחב.

תקליטור הסרט יצא לאור רק כעבור 22 שנה, בשנת 2001.

## תקציר עלילת הסרט
אוניית משא סובייטית שיצאה מנמל בפיליפינים עם מטען של אופיום לצורכי תעשיית התרופות החלה בהפלגה לכיוון ולדיווסטוק, כשבמהלך ההפלגה ימאי האונייה מושים מהים ניצול שמספר להם שאונייתו נפגעה משרפת כותנה והצוות נאלץ לעזוב אותה.

הימאים הסובייטים משנים את נתיב ההפלגה במטרה להגיע לאוניה הפגומה. כאשר הם מתקרבים לאוניה שנראית עזובה, רב החובל שולח אליה צוות לבדיקת מצבה. בעיתוי זה, כאשר חלק משמעותי מהצוות הסובייטי נמצא בסירות, מנוע האוניה הפגומה החל לפעול וזו התקרבה לאונייה הסובייטית, שודדי ים יוצאים ממנה ומשתלטים על האונייה הסובייטית. הם מעבירים לאונייתם את מטען האופיום ומכינים את האונייה הסובייטית לפיצוץ. הימאים הסובייטים הצליחו זמן קצר לפני הפיצוץ להשתחרר ולעזוב את אונייתם בטרם זו הוטבעה.

בהמשך צוות האונייה הסובייטי מגיעים לאי בו נמצאים הפיראטים ולאחר סדרת מאבקים, הם מצליחים לפוצץ את האוניה הפיראטית, לשלוח קריאת עזרה ברדיו ולעזוב את האי על סירת מנוע.

## הפקה וצילומים
צילומי הסרט נערכו מאפריל ועד אוגוסט 1979 באולפני ההסרטה בעיר יאלטה שבחצי האי קרים ובמקומות שונים בחצי האי. הסצנות מתוך הנמל ובו נראה האופיום כשהוא מועמס על האונייה הסובייטית צולמו בנמל העיר ז'דאנובה. הצילומים הימיים נעשו בים אזוב.

## ראו גם
* קפטן פיליפס

## קישורים חיצוניים

* היסטוריה של צילומי הסרט 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1979
קטגוריה:סרטי פעולה
קטגוריה:סרטים סובייטיים
קטגוריה:סרטי פיראטים
הורקי

**הורקי** (בבלארוסית: **Горкі**) היא עיר במחוז מוהילב בבלארוס.

## תולדות היישוב
לראשונה הוזכרה הורקי בכרוניקות ליטאיות משנת 1544 בתור כפר. עד סוף המאה ה-17 עברה הבעלות על הכפר בין מספר משפחות נסיכים ואצילים.

בסוף המאה ה-17 היו בכפר כ-510 בתים ושלושה שווקים, בהם סחרו סוחרים מבלארוס ורוסיה. במהלך המלחמה הצפונית הגדולה בתחילת המאה ה-18 הייתה הורקי בסיס רוסי מרכזי, והצאר פיוטר הגדול קבע בה את משכנו.

ב-1840 נפתח בהורקי בית ספר חקלאי. היישוב הפך למרכז החינוך החקלאי בבלארוס והתפתחותו הכלכלית הואצה. ביישוב החלו לפעול מפעל מתכת, סניף דואר ותחנה מטאורולוגית.

בשנת 1861 הורתה ממשלת הצאר על הענקת מעמד עיר להורקי. בהורקי הוקמה מועצה עירונית, ולעיר הועברו מהעיר קאפוסט בית המשפט האזורי, מחלקת האוצר, משרד הדואר, בית החולים העירוני, הפיקוד הצבאי האזורי ומוסדות נוספים. בעת זו גם אומץ סמל העיר, בן שלוש הגבעות. הסמל אושרר בשנת 2006.

## יהודי הורקי
בהורקי חיו בתחילת המאה ה-20 כ-3,000 יהודים, כמחצית מתושביה. חלקם עבדו במקצועות פקידות וחלקם כחקלאים, ומהם שעבדו בבית הספר החקלאי שפעל בעיר.

ביולי 1941 כבשו הגרמנים את הורקי. יהודי העיר רוכזו בגטו, ורבים מהם נשלחו לעבודות כפייה. ב-6 באוקטובר 1941 נרצחו יהודי העיר בירי מחוץ לעיר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מוהילב: ערים
קטגוריה:מחוז מוהילב: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16
חמי זוהר

**חמי זוהר** הוא מתחם תיירות ובילוי בצידו הישראלי של ים המלח. המתחם נמצא בתחומי המועצה האזורית תמר, ושוכן לחופי אחת מהבריכות התעשייתיות באגן הדרומי של האגם, בגובה של 380 מטרים מתחת לפני הים.

## מיקום
מלונות חמי זוהר הוקמו בין חוף האגם ממזרח וכביש 90 ממערב, ואורכו של האתר הוא כקילומטר ורבע מצפון לדרום. כשלושה ק"מ מצפון לחמי זוהר שוכן מתחם התיירות של עין בוקק, וכשני ק"מ מדרום לו נמצא היישוב נווה זוהר.

המתחם קרוי על שם נחל זוהר הנשפך לים המלח מדרום לו ועל שם מצד זוהר הסמוך ממערב.

## היסטוריה
בשנות ה-50 בעבעו מתוך האדמה בחמי זוהר מאות מטרים של מים גופרתיים בטמפרטורה של 32 מעלות. בני נוער ומטיילים אחרים בדרך למצדה נהגו לטבול במי המעין. גם נשיא המדינה, יצחק בן-צבי נהג לטבול במעיין ולצורכו הונח במקום צריף מעץ. משרד הפיתוח הקים במקום באמצע שנות ה-50 סככה ומקוה לטבילה במים. בקיץ 1956 הוחל בשירות תחבורה ציבורית מסדום אל חמי זוהר, עבור המתרפאים המגיעים לטבול במים. בסוף 1958 נחנך כ-5 קילומטר מהמרחצאות, בעין בוקק, בית מרפא לחולים במחלות עור. מרחצאות חדשים הוקמו בשנת 1973 וחנוכתם שהייתה אמורה להתקיים ב-7 באוקטובר 1973 נדחתה לדצמבר 1973 בגלל מלחמת יום הכיפורים. בשנת 1976 החליט מרכז קופת חולים כללית על סגירת המרחצאות בגלל חוסר כדאיות כלכלית.

בסוף 1960, בעקבות מפולת סלעים על אכסניית הנוער בסדום, הוחלט להעבירה לחמי זוהר.

בית המלון הראשון באתר, לימים הרודס ים המלח, נפתח בשנת 1974 על ידי חברת מוריה. בשנת 1989 נוסף לו מלון סונסטה, לימים מלון לאונרדו קלאב ים המלח ובשנת 2001 נוסף אליהם מלון שלישי, נובוטל טלאסה, כיום "לאונרדו פלאזה ים המלח", בצוק המשקיף מלמעלה על ים המלח.

על פיתוח האזור הייתה אחראית "החברה לפיתוח חוף ים המלח חבל סדום וערד בע"מ", שהייתה באחריות משרד התיירות, שבין השאר עסקה בהקמת סוללת העפר להגנה האזור נגד עליית מפלס ים המלח באזור. בתחילת שנות ה-2000 חדלה החברה לתפקד, והוחלט על פירוקה. מאז פיתוח ותחזוקת האזור נמצא באחריות ישירה של המועצה האזורית תמר.

נכון לשנת 2014, שוכנים בחמי זוהר שלושה בתי מלון, שלושתם של רשת "לאונרדו" המנוהלת על ידי פתאל ניהול מלונות. תיירות המרפא בחמי זוהר מתבססת על מרחצאות רפואיים עצמאיים ובבתי המלון, הניזונים מממי חמי זוהר הסמוכים. המים עשירים בגופרית ונחשבים אידיאליים לטיפול בבעיות שרירים, מפרקים ואלרגיות. חופי חמי זוהר הוכשרו לרחצה, ובהם שני חופים נפרדים, האחד פרטי והאחר ציבורי. טיילת באורך של שלושה קילומטרים מחברת בין חמי זוהר למתחם התיירות של עין בוקק שמצפון לו. בשטח הלא מפותח שבין שני אזורי המלונות קיים פוטנציאל לפיתוח מלונאי נוסף בהיקף של עד 8,000 חדרי מלון נוספים.

קווי אוטובוס סדירים פועלים בין חמי זוהר לירושלים, ערד, דימונה, אילת ולבאר שבע, וקו אוטובוס תיירותי של המועצה האזורית מקשר בינה לבין אתרי התיירות לאורך חופי האגם.
[ממוזער|[מלון לאונרדו קלאב ים המלח]]

## קישורים חיצוניים

* אודות חמי זוהר, באתר ים המלח

## הערות שוליים

קטגוריה:ים המלח
קטגוריה:מועצה אזורית תמר
קטגוריה:בקעת ים המלח
קטגוריה:נווה זוהר
קטגוריה:עין בוקק
טולישקוב

**טולישקוב** (בפולנית: **Tuliszków**) היא עיירה במרכז פולין, כ-200 ק"מ ממערב לוורשה, באזור ביצות ונהרות. בין האתרים בעיר - כנסיית ויטוס הקדוש שנבנתה במאה ה-15, עוצבה בסגנון הבארוק, הורחבה במאה ה-19 ובה פיסול בסגנון גותי, וכן בית קברות יהודי.

## היסטוריה
לראשונה מוזכרת העיירה במסמכים משנת 1362. אז השתייכה העיירה לבית אצולה מקומי. בשנת 1458 קיבלה העיירה זכויות עיר. הוקם בה בית ספר ופעלו בה כעשרים סדנאות מלאכה, אם כי רוב תושביה עדיין התפרנסו מחקלאות. אחד מהאצילים שגרו בעיר מונה על ידי מלך פולין ולדיסלב השני יגיילו לתפקיד מושל גדנסק כאות הוקרה על שירותיו בקרב גרונוולד. בתקופות שונות במאות ה-17 וה-18 הייתה העיר בבעלותם של אצילים פולנים שונים, ביניהם משפחת טולישקוב, שנתנה לעיר את שמה.

לאחר חלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה טולישקוב בשטח פרוסיה. לאחר קונגרס וינה נכללה העיר בשטח ממלכת פולין שתחת חסות רוסיה.

במהלך המאה ה-19 שגשגה כלכלת העיר ואוכלוסייתה צמחה. עם זאת, זכויות העיר נשללו ממנה ובשנת 1881 נפגע היישוב קשה בשריפה.

בתחילת המאה ה-20 היו בטולישקוב כ-2,000 תושבים. זכויות העיר הושבו לה עם קבלת העצמאות הפולנית בשנת 1919. תושביה התפרנסו באותה התקופה מחקלאות, מלאכה ומסחר זעיר.

## יהודים
לפני מלחמת העולם השנייה גרו בטולישקוב כ-200 יהודים. לאחר הכיבוש הגרמני גויסו היהודים בעיר לעבודות כפייה והוטלו עליהם גזרות רבות. הם רוכזו בגטו ובסוף 1941 הועברו לקובלה פנסקיה. בית הכנסת שהיה קיים בעיר נהרס על ידי השלטון הנאצי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פולין גדול: יישובים
קטגוריה:פולין גדול: עיירות יהודיות
קובלה פנסקיה

**קובלה פנסקיה** (בפולנית: **Kowale Pańskie**) היא עיירה במרכז פולין, כ-200 ק"מ ממערב לוורשה, על אחד מיובליו של הנהר אודר. פירוש שמה של העיר בפולנית הוא "אדון הנפחים", והוא נקבע על ידי בעל החווה שהיוותה בסיס להתפתחות העיירה, חווה בה עבדו בעלי המלאכה הראשונים בעיירה. בעיירה יש כנסיית לבנים עתיקה מהמאה ה-15, בית קברות, בתי ספר, ספרייה ומרפאה אזורית.

## היסטוריה
העיירה מוזכרת במסמכים מהמאה ה-13. בתקופת שלטון הצאר, עד הקמת פולין העצמאית ב-1919, הייתה העיירה מקום מושבו של השלטון האזורי. בשנת 1954 שבה העיירה להיות מקום המושב של השלטון האזורי.

## יהודים
בספטמבר 1939 כבשו הגרמנים את האזור. באוקטובר 1941 הוקם בעיירה גטו שבו - ובכפרים שבסביבתו - רוכזו כל יהודי נפת טורק, כ-4,000 במספרם.

בנובמבר רוכזו יהודי הגטו בכפר ביילווקי (Bielawki) והם עברו סלקציה, ובדצמבר גורשו רובם למחנה ההשמדה חלמנו ושם נרצחו. מיעוטם גורשו לעיירה דוברה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:פולין גדול: יישובים
קטגוריה:פולין גדול: עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
סנדי (אי)

האי **סנדי** (באנגלית: **Sandy Island**; בצרפתית: **Île de Sable**; אי החולות) הוא אי תעתוע שהופיע במפות ימיות במזרח ים האלמוגים בין אוסטרליה לקלדוניה החדשה במים הטריטוריאליים של צרפת.
## היסטוריה
ממוזער|שמאל|מפה של השירות ההידרוגרפי של בריטניה מ-1908 בו מופיע האי סנדי 
מגלה הארצות ג'יימס קוק סימן את האי סנדי במפות, מדרום לקו רוחב 19 דרום, סמוך ממערב לקו האורך 164 מזרח. רק מאה שנה לאחר מכן הגיע דיווח נוסף על האי סנדי, כאשר האונייה "ולוסיטי" (*Velocity*) שבה ממסעה לאירופה, ודיווחה על מספר איי חול בקו האורך 159.925°, בין קווי הרוחב 19°7' ו-19°20'. בקרבת מיקום זה שוכנים איי צ'סטרפילד (*Chesterfield*), ונראה כי אונייה זו טעתה בניווט והגיעה אליהם. בעקבות הדיווח, החל מסוף המאה ה-19, הופיע האי סנדי במפות ימיות של גרמניה, ארצות הברית ובריטניה.

במפות הידרולוגיות מאוחרות יותר נרשם ליד האי כי קיומו בספק (*ED* - existence doubtful). סקר של השירות ההידרוגרפי האוסטרלי (*Australian Hydrographic Service*) מצא כי באזור זה קרקעית האוקיינוס נע בין 1,500 מטר - 2,400 מטר מתחת לגובה פני הים. בעקבות סקר זה נעשתה בדיקה אווירית של השירות ההידרוגרפי והאוקיינוגרפי הימי (*Naval Hydrographic and Oceanographic Service*) של צרפת בעקבותיו הוסר האי מהמפות הרשמיות של צרפת ב-1979 וב-1985 גם מהמפות האוסטרליות. 

למרות תגלית זו, האי נשאר על המפות האמריקאיות והופיע גם באטלס העולם של הטיימס (Times Atlas of the World) ב-1999 ובגוגל מפות. בסוף שנת 2012 סקר ימי של אוסטרליה שמטרתו היה חקר טקטוניקת הלוחות של צפון ים האלמוגים בדק מחדש גם את הימצאותו של האי ולאחר שלא נמצא, דווח כי האי לא קיים. דיווח זה יצר הד תקשורתי עולמי בעקבותיו נמחק האי בכל המפות כאשר האי הוסר מגוגל מפות ב-26 בנובמבר 2012 וב-Google Earth האזור הוסתר בפיקסלים שחורים. ב-29 בנובמבר 2012 הודיעו בנשיונל ג'יאוגרפיק כי סופית הוכח כי האי לא קיים והוא הוסר מכל המפות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קלדוניה החדשה
קטגוריה:איי תעתוע
אליפות העולם באתלטיקה באולם

**אליפות העולם באתלטיקה באולם** היא תחרות שמאורגנת על ידי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית (IAAF). התחרות היא אחת מתחרויות האתלטיקה הגדולות בעולם. האליפות מתקיימת פעם בשנתיים בתחילת עונת האתלטיקה בחודש במרץ.

## היסטוריה
התחרות הראשונה נערכה בפריז, צרפת בשנת 1985 ונקראה בשם **[[המשחקים העולמיים באולם 1985|משחקי העולם באולם]]** ולכן אינה נחשבת כאליפות העולם הראשונה באולם.

## האליפויות

## הישגים יוצאי דופן
### שבע מדליות זהב
* מריה מוטולה (), זכתה ב–9 מדליות, מהן 7 מדליות זהב, 1 כסף ו-1 ארד, כולן בריצת 800 מטר.
* נטליה נזרובה (), זכתה ב–9 מדליות, מהן 7 מדליות זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, 2 בריצת 400 מטר ו-5 בריצת שליחות 4x400 מטר.

### חמש מדליות זהב
* איוון פדרוסו (), זכה ב–5 מדליות זהב ברציפות, בקפיצה לרוחק.
* סטפקה קוסטדינובה (), זכתה ב–5 מדליות זהב, בקפיצה לגובה.
* גנזבה דיבאבה (), זכתה ב-5 מדליות זהב, מהן 3 בריצת 3000 מטר וש-2 בריצת 1500 מטר.
### ארבע מדליות זהב
* מסרט דפאר (), זכתה ב–7 מדליות זהב, מהן 4 מדליות זהב, 2 כסף ו–1 ארד בריצת 3000 מטר.
* חאבייר סוטומאיור (), זכה ב–5 מדליות, מהן 4 מדליות זהב ו–1 ארד, בקפיצה לגובה.
* היילה גבריסלאסי (), זכה ב–4 מדליות זהב, 3 בריצת 3000 מטר ו–1 בריצת 1500 מטר.
* סרגיי בובקה, זכה ב–4 מדליות זהב, 3 מהן במדי נבחרת () ואחת במדי נבחרת (), בקפיצה במוט.
* סטפן הולם (), זכה ב–4 מדליות זהב בקפיצה לגובה.
* מיכאיל שניקוב (), זכה ב-4 מדליות זהב בהליכה ל-5 ק"מ.
* ולרי אדמס (), זכתה ב-4 מדליות זהב ו-1 ארד בהדיפת כדור ברזל.
* ילנה איסינבייבה (), זכתה ב-4 מדליות זהב ו-1 ארד בקפיצה במוט.
* גייל דיברס (), זכתה ב-3 מדליות זהב בריצת 60 מטר, מדליית זהב בריצת 60 מטר משוכות ומדליית כסף ב-60 מטר משוכות.

## טבלת המדליות
כולל את ברמינגהאם 2018

## ראו גם
* אליפות העולם באתלטיקה

## קישורים חיצוניים
* 

* אליפויות העולם באתלטיקה באולם באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית

*
אתלטיקה
קטגוריה:תחרויות אתלטיקה
סמסונג גלקסי נוט פרו 12.2

ממוזער
**Samsung Galaxy Note/Tab PRO 12.2** הוא מחשב לוח מבית סמסונג הכולל מסך מגע בגודל 12.2 אינץ' ברזולוציית 2560X1600. הטאבלט הושק ב-6 בינואר 2014, והוא כולל את עט הסטיילוס ה-S PEN.

## תכונות
### חומרה
הטאבלט מצויד במסך מגע בגודל של 12.2 אינץ' בחדות של 2560X1600. הוא יצא בשתי גרסאות, כשלכל אחת ערכת שבבים אחרת. הראשונה, גרסת ה-Wi-Fi כוללת ערכת סמסונג אקסינוס 5240 שכוללת שני מעבדים, אחד מרובע ליבות עם קצב שעון של 1.9GHz ומעבד שני במהירות 1.3GHz לביצועים נמוכים יותר. הגרסה השנייה, גרסת ה-LTE כוללת את ערכת השבבים סנאפדרגון 800 שכוללת מעבד מרובע ליבות במהירות 2.3GHz. שתי הגרסאות כוללות זיכרון RAM של 3 גיגה. 

מערך הצילום של המכשיר כולל מצלמה אחורית של 8 מגה-פיקסל, ומצלמה קדמית של 2 מגה-פיקסל, לצד נפח אחסון פנימי של 32 גיגה בייט הניתן להרחבה באמצעות כרטיס Micro-SD. בטאבלט קיים שקע USB 3.0.

### תוכנה
המכשיר הושק עם מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 4.4.2 ("קיטקט") עם ממשק ה-Magzin UI שמפותח על ידי סמסונג. הוא כולל עט סטיילוס מסוג S-PEN שמאפשר שימושים נוספים.

## קישורים חיצוניים

*
*
*
*
*
*
קטגוריה:סמסונג גלקסי
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2014
ים ארגנטינה

**ים ארגנטינה** (בספרדית: **Mar Argentino**) הוא ים על החוף המזרחי של ארגנטינה, מלה פלאטה בצפון עד ים סקוטיה בדרום והאוקיינוס האטלנטי במזרח.

הים משתרע לאורך חופי ארגנטינה עד קצה ארץ האש ובמזרח כולל את מימי איי פוקלנד. שטח הים הוא כמיליון קילומטרים רבועים וזוהו בו שנים-עשר אזורים כבעלי מגוון ביולוגי גבוה במיוחד. קיימות בו שתי שמורות טבע בינלאומיות, שמורה לאומית אחת, ושמונה-עשרה שמורות פרובינציאליות.

השם לים זה ניתן ב-1891 על ידי יוליוס פופר, שפרסם אז מפה של האזור, והוא מקובל בכל העולם.

## מגוון ביולוגי
ים ארגנטינה מושפע משני זרמים עיקריים: זרם פוקלנד הקר שמקורו באנטארקטיקה, וזרם ברזיל החם והמלוח יותר שמקורו באוקיינוס האטלנטי הטרופי. אזור המפגש מאופיין בשפע נוטיירנטים ומגוון ביולוגי רחב, החל מאוכלוסיות פלנקטון ואצות ועד מינים רבים של חסרי חוליות, דגים קטנים כגון סרדינים ואנשובי, וכן עופות ימיים כמו פינגווינים וקורמורנים. נוסף על כך, הים הארגנטיני מהווה בית גידול מרכזי ליונקים ימיים, בהם לווייתנים, דולפינים, כלבי ים ופילי ים דרומיים.

## קישורים חיצוניים

* מפת ים ארגנטינה 

## הערות שוליים

ארגנטינה
קטגוריה:ארגנטינה: גופי מים
לוסיאן בונל

**לוסיאן בונל** (בצרפתית: **Lucien Bunel**; 1900 – 1945), שנודע בכינויים **האב ז'אק** (**Père Jacques**) ו**ז'אק דה ז'זי** (**Jacques de Jésus**), היה כומר קתולי צרפתי, חסיד אומות העולם.

## ראשית דרכו
לוסיאן בונל, בן למשפחה ממעמד הפועלים סמוך לנורמנדי, הוסמך לכמורה ב-1925. החל דרכו ככומר בסן-ז'וזף בלה האבר, שם לימד אנגלית ולימודי דת. כבר אז הזדהה עם סבלם של תושבי שכונות המצוקה. ב-1931 הצטרף למסדר הכרמליטים וניהל פנימייה במנזר.

## פעילותו בתקופת השואה להצלת יהודים

בתקופת הכיבוש הגרמני בצרפת במלחמת העולם השנייה הסתיר בפנימייה שלושה נערים יהודים (אחד מהם הגיע מתאומיר דבו) והעסיק מורה יהודי בשם לוסיאן וייל. תחילה שיכן את הנערים אצל משפחה שהתגוררה מול הפנימייה, אך בהמשך הגיע למסקנה כי יהיה זה בטוח יותר אם יישארו במוסד.

בינואר 1944, כתוצאה מהלשנה, פשט כוח של הגסטפו על הפנימייה ואסר את שלושת הנערים היהודים ואת בונל. שלושת הנערים גורשו לדראנסי ומשם לאושוויץ. גם המורה וייל גורש לאושוויץ ונרצח. בונל עצמו נכלא בלא פונטנבלו ומשם גורש למאוטהאוזן.

## לאחר המלחמה
אף על פי שהצליח לשרוד את התנאים הבלתי אנושיים במחנה, מספר ימים לאחר השחרור הלך לעולמו. גופתו הוחזרה לצרפת והוא נקבר באוון. כיוון שמעשה ההצלה שלו הסתיים לרוע המזל ללא ניצולים, נחשף הסיפור רק שנים מאוחר יותר בזכות עדות מאוחרת של אחות אחד הנערים שהסתיר. על פי עדותה, האב ז'אק שהסתיר את אחיה, הצליח לארגן שתי פגישות בינה לבין אחיה במהלך חופשות מבית הספר. באחת הפגישות הודתה ואמרה לו שהיא מסופקת ואם אי פעם תוכל לשלם עבור לימודיו של אחיה בבית הספר. האב ז'אק השיב כי הוא אינו מצפה לדבר בתמורה, לא באותו זמן ולא בעתיד. יתרה מכך, הוא מקווה לראות את אחיה ממשיך בלימודיו במוסד גם לאחר המלחמה עד לבחינות הבגרות. מאחר שהילד היה יתום, בונל ימלא ברצון את מקום הוריו.
ממוזער|העץ שניטע ביד ושם לכבוד לוסיאן בונל, האב ז'ק

## הנצחה
לואי מאל, שלמד בפנימייה, יצר את הסרט "להתראות ילדים" בהתבסס על זיכרונותיו מתקופת שהותו בפנימייה.

ב-1988 מאל סיפר לכתב עיתון הניו יורק טיימס: "הזיכרון הזה היה ללא צל של ספק הזיכרון החזק ביותר שנחרט מילדותי. הזיכרון שנותר בבהירות מעל כל שאר הזיכרונות." הוא סיפר לכתב כי הוא זוכר כיצד האב בונל פנה אל התלמידים היהודים ואמר: "שלום ולהתראות. נתראה בקרוב". "אחר כך" הוסיף מאל "קרה משהו מאוד יוצא דופן. מישהו החל למחוא כפיים וכולם הצטרפו אליו, חרף צעקותיהם של אנשי הגסטפו לשמור על השקט."

בינואר 1985 הכיר יד ושם בבונל בתור חסיד אומות העולם.

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי על לוסיאן בונל בצרפתית.
* לוסיאן בונל באתר יד ושם
* אסף טל, "אתה פוחד? – כל הזמן" - על הסרט "להתראות ילדים, "זיקה" - העיתון המקוון להוראת השואה, בית הספר המרכזי להוראת השואה יד ושם, מרץ 2009.

קטגוריה:כמרים צרפתים
קטגוריה:אנשי חינוך צרפתים
קטגוריה:צרפתים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שנרצחו
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז מאוטהאוזן
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1900
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1945
בדיקת חדירות

**בדיקת חדירוּת** (באנגלית: **Penetration test;** בקצרה: **Pentest** או **PT**) היא מתקפה מתוכננת ומבוקרת על מערכת ממוחשבת שנעשית על ידי בודק ("האקר", pen-tester) במטרה למצוא חולשות אבטחה, פוטנציאל הגישה לחולשות אלו, השימושיות שניתן להפיק מהגישה אליהן ואל המידע שהן מאחסנות.

## התהליך
בדיקת החדירות מתבצעת על פי הנקודות הבאות:
# זיהוי המערכות המיועדות לחדירה, והמטרה העיקרית
# בחינת המידע הזמין לבודק
# בחינת הכלים האפשריים להשגת המטרה

מטרת הבדיקה יכולה להיות בדיקות קופסה לבנה (כשיש לבודק את כל המידע לגבי המערכת המיועדת), או בדיקות קופסה שחורה (כשיש רק מידע בסיסי או אין מידע כלל חוץ משם החברה המיועדת לבדיקה).
בדיקת חדירות תיתן הבנה האם המערכת חדירה ואילו מערכות הגנה נפרצו (אם נפרצה המערכת).

בתחילה הבודק עובד מול שכבת ההגנה הראשונה, במידה והוא ימצא פרצת אבטחה (אקספלויט) בשכבה זו הוא יתקדם אל עבר השכבה הבאה.

עלולות להיות בשכבה מסוימת כמה פרצות אבטחה אך ברגע שנמצאה אחת, הבודק יתקדם אל עבר המטרה שלו. זהו ההבדל בין בדיקת חדירות (לעומק) לבין בדיקה רוחבית שבה יש זיהוי פגיעות אבטחה בכלל המערכת (vulnerability assessment).

בעיות האבטחה מוצגות בסיום הבדיקה לאחראי המערכת (או מתאם הבדיקה מטעם החברה הנבדקת).

בדיקה איכותית תציג את בעיות האבטחה לצד הערכה מדויקת לנזק שיכול להיגרם לארגון הנבדק עקב ניצולן, ואת אמצעי הנגד שיכולים להגביר את האבטחה בנקודות אלו.

## סיבות לביצוע בדיקה
בדיקת חדירות יעילה מכמה סיבות:
* בדיקת התכנות של מתקפות מסוימות
* הרכבת מתקפה חזקה מכמה מתקפות חלשות על פי סדר מסוים
* זיהוי חולשות שלא יחשפו על ידי כלים אוטומטיים (סורק חולשות באפליקציות/ברשתות)
* זיהוי גודל הנזק העסקי והאופרטיבי שיגרם על ידי המתקפות (במידה ויצליחו)
* בדיקה של יכולות מערך ההגנה של המערכת המיועדת לתקיפה מבחינת זיהוי מתקפות ואופן הטיפול בהן
* לספק הוכחות לשיפור מערך האבטחה האנושי והטכנולוגי

## ראו גם
* OWASP ZAP
* Sqlmap
* Nessus
* CSRF
* W3af
* Snort
* Parrot Security
* BlackArch
* Pentoo
* BeEF

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:בדיקות תוכנה
קטגוריה:לוחמה קיברנטית
סי.אל. סמוט

**קורי ברנט פן האב** (באנגלית: **.Corey Brent Penn, Sr**; נולד ב-8 באוקטובר 1968), הידוע תחת שם הבמה **סי.אל. סמוט** (**CL Smooth**), הוא ראפר אמריקאי. קורי ידוע בעיקר כחבר בצמד ההיפ הופ פיט רוק וסי.אל. סמוט.

## ביוגרפיה

ב-1991 קורי החל לשתף פעולה עם פיט רוק, ושניהם הוציאו יחד באותה השנה את המיני אלבום "All Souled Out". שנה לאחר מכן הם הוציאו יחד לאור את אלבום הבכורה שלהם, שנקרא "Mecca and the Soul Brother. ב-1994 קורי ופיט רוק הוציאו לאור את האלבום "The Main Ingredient". למרות שהאלבום זכה לביקורות טובות כמו האלבום הקודם, הצמד החליט להתפצל וללכת לדרכים נפרדות.

ב-1995 קורי התארח בשיר "Only the Strong Survive" של די ג'יי קראש. ב-2005 הוא התארח בשיר "Magic Hour" של איי זי. ב-2006 קורי הוציא לאור את אלבום הבכורה שלו, שנקרא "American Me". ב-2007 הוא הוציא לאור את אלבומו השני, "The Outsider". באותה השנה הוא התארח בשירים: "Sky is Falling" של המפיק היפני נוג'בס ו-"All I Know" של די ג'יי ג'אזי ג'ף, שנכנס לפסקול של המשחק NBA Live 08.

ב-2010 קורי ופיט רוק השתתפו במסע ההופעות לאנרגיה נקייה, שבה הם ערכו שש הופעות ברחבי קליפורניה.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי סולו
* American Me - 2006
* 2007 - The Outsider 

### אלבומי שיתוף פעולה
* 1991 - All Souled Out (עם פיט רוק)
* 1992 - Mecca and the Soul Brother (עם פיט רוק)
* 1994 - The Main Ingredient (עם פיט רוק)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראפרים אמריקאים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:אמנים אמריקאים הידועים בשם במה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1968
הערכת שפה

**הערכת שפה** היא תחום לימודי הנכלל בבלשנות יישומית. כאשר מעריכים שפה עיקר ההתמקדות הוא על ההערכה של שפת האם ושפה שנייה. משקלים שווים יוכלו להינתן כשהם מבוססים על ידע כיצד השפה עובדת מבחינה תאורטית ומבחינה פרקטית וכן, כיצד נעשה השימוש בשפה והשליטה בה.

להערכה שפתית של תלמידים קיימת חשיבות עליונה הן עבור התלמידים והן עבור המורים. ההערכה מצביעה על מספר התלמידים שכבר השיגו את מטרות הלמידה וכן, על מספר התלמידים המתקשים בלמידה ועל הפעילויות והשיטות המועילות ביותר ליישום הלמידה.

בהוראת שפה המורה חייב לעיתים קרובות להעריך את הישגי השפה של התלמידים. ניתן לבצע הערכה זו באמצעות מבחנים ובחנים או על ידי הערכות בלתי פורמליות כגון הצגות ומשחקים. בנוסף, מורים משתמשים אף במבחנים אשר הוכנו מראש ממקורות חיצוניים. סגנון הערכה זה נקרא "הערכה חיצונית". 

המונח "הערכה שפתית" הוא מונח כוללני יותר בהשוואה למונח "מבחני שפה" ומהווה הגדרה כוללנית להערכה כגון מבחנים בכיתה ללימודים ולמבחני מוסדות.

## לקריאה נוספת
*

 
קטגוריה:בלשנות
אליפות העולם באתלטיקה 2003

שמאל|150px
**[[אליפות העולם באתלטיקה]] 2003**, הייתה אליפות העולם התשיעית באתלטיקה, שנערכה בין 23 באוגוסט ל-31 באוגוסט 2003 בסטאד דה פראנס שבפריז, צרפת. בתחרות השתתפו 1,679 אתלטיות ואתלטים מ-198 מדינות, ב-46 תחרויות (22 לנשים ו-24 לגברים).

## אירועים בולטים
**[[ארצות הברית]]** () זכתה במקום הראשון עם 8 מדליות זהב ו-16 מדליות בסך הכל, רוסיה () דורגה במקום שני עם 7 מדליות זהב ו-19 מדליות בסך הכל (יותר מכל מדינה אחרת) וצרפת () דורגה במקום שלישי עם 3 מדליות זהב ו-8 מדליות בסך הכל.

### שיאי עולם
באליפות זו, נקבעו שתי התוצאות הטובות בהיסטוריה, בהליכה תחרותית ל-20 ק"מ (ג'פרסון פרז,  - 1:17:21 שעות) ול-50 ק"מ (רוברט קוז'ניובסקי,  - 3:36:03 שעות), ולא נקבע אף שיא עולם חדש בתחרויות שנערכו באצטדיון (הן בתחרויות המסלול והן בתחרויות השדה). לעומת זה, נקבעו 8 שיאי אליפות חדשים, 5 לנשים ו-3 לגברים.

### האתלטיות הבולטות
* טורי אדוארדס () זכתה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב, בריצת 100 מטר ומדליות כסף, בריצת 200 מטר ובריצת שליחות 4x100 מטר.
* מריה מוטולה () זכתה בפעם השלישית במדליית זהב בריצת 800 מטר.
* הסטרי קלוטה () זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בקפיצה לגובה.
* טטיאנה לבדייבה () זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בקפיצה משולשת.
* ייפסי מורנו () זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב ביידוי פטיש.
* אוניס ברבר () זכתה בפעם השנייה במדליית זהב בקפיצה לרוחק ובמדליית כסף בקרב שבע.
* מירלה מניאני () זכתה בפעם השנייה במדליית זהב בהטלת כידון.

### האתלטים הבולטים
* ג'ון קפל () היה האתלט היחידי באליפות זו, שזכה בשתי מדליות זהב, בריצת 200 מטר ובריצת שליחים 4x100 מטר
* הישאם אל גרוז' () זכה בפעם הרביעית ברציפות במדליית זהב בריצת 1500 מטר.
* אלן ג'ונסון () זכה בפעם הרביעית במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות.
* רוברט קוז'ניובסקי () זכה בפעם השלישית במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ וקבע תוך כדי ניצחונו שיא עולם חדש (3:36:03 שעות).
* פליקס סאנצ'ס () זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות.

### פסילה בעקבות [[אמרוץ]]
* ג'רום יאנג () שזכה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר (44.50 שניות) ובריצת שליחים 4x400 מטר (2:58.88 דקות) נפסל כתוצאה מאמרוץ ונלקחו ממנו שתי המדליות. בשנת 2004 נימצא שגם קלווין הריסון () שהשתתף בריצת השליחים השתמש בסמים.

## תוצאות
### נשים
#### מקצועות המסלול

#### מקצועות השדה

### גברים
#### מקצועות המסלול

#### מקצועות השדה

## באליפות
נבחרת ישראל כללה 8 אתלטים, 4 נשים ו-4 גברים. אירנה לנסקי הגיעה למקום 11 בריצת 100 מטר משוכות, הדירוג הגבוה ביותר מבין האתלטים הישראלים.

### תוצאות
#### נשים

#### גברים

## טבלת מדליות

## ראו גם
* שיאי עולם באתלטיקה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

2003
קטגוריה:2003 בספורט
קטגוריה:פריז: תחרויות ספורט
קטגוריה:צרפת: אתלטיקה
קטגוריה:2003 בצרפת
מיקי צ'יק צ'אק ועוד

**מיקי צ'יק צ'אק ועוד** (באנגלית: **It's Punky Brewster**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית לילדים. הסדרה היא גרסה מונפשת לסדרת הלייב אקשן "פאנקי השובבה". הסדרה הופקה באמצע שנות ה-80 בשלהי הצלחתה של סדרת המקור. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בטלוויזיה החינוכית בשנת 1998.

## תקציר העלילה
השחקנים מהסדרה המקורית תרמו את קולם לדמויותיהן המונפשת. מלבד הדמויות מסדרת המקור, נוספה לסדרה זו עוד דמות בצורת שדון שנקראה באנגלית "Glomer". בדיבוב העברי קיבלו הדמויות שמות עבריים, פאנקי נקראה "מיקי" והשדון Glomer נקרא בעברית "צ'יק צ'אק".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות רכש
בדיקה רקטאלית

[ממוזער|איור המדגים חתך צד של בדיקה רקטאלית בגבר, כולל מיקום [בלוטת הערמונית, פי הטבעת ושלפוחית השתן]]
**בדיקה רקטאלית** היא בדיקה רפואית פולשנית של החלחולת הנערכת על ידי רופא או איש צוות רפואי אחר.

## ההליך
בדיקה רקטאלית במישוש (בלטינית: palpatio per anum; ובר"ת PPA) היא בדיקה רפואית פשוטה באופן יחסי. המטופל חושף את פלג גופו התחתון ונמצא בתנוחה שבה ניתן לגשת לפי הטבעת (בדרך כלל, בשכיבה על הצד, בכריעה על שולחן הבדיקה, בהתכופפות על שולחן הבדיקה, או בשכיבה ורגליו מפוסקות ומורמות).

אם המטופל שוכב על צידו, הרופא יבקש בדרך כלל מן המטופל לקפל את רגליו כלפי החזה. הרופא מפסק את העכוז, ותחילה בודק באופן חיצוני את אזור פי הטבעת וחיץ הנקביים לסימני מחלה, כגון טחורים, גידולים, או פריחה עורית. לאחר הרגעת המטופל הרופא מחדיר אצבע עטויה בכפפה ומרוחה במשחה לתוך החלחולת, דרך פי הטבעת, וממשש בתוך החלחולת כחמש שניות עד דקה שלמה.

## שימושי הבדיקה
ניתן להשתמש בבדיקה רקטאלית למטרות הבאות:
* אבחון גידולים באזור פי הטבעת והחלחולת;
* אבחון הפרעות בבלוטת הערמונית, בעיקר גידולים והתרחבות שפירה של הבלוטה, אולם בבדיקה רקטאלית לא ניתן בדרך כלל לאבחן את רוב הגידולים בבלוטת הערמונית הנמצאים בשלבים מוקדמים;
* אבחון דלקת התוספתן או מצבים אחרים של בטן חריפה;
* הערכת מצב פי הטבעת, מידע העשוי לסייע במקרי אי שליטה בסוגרים, מחלות עצביות, או פגיעה טראומטית בעמוד השדרה;
* למישוש איברי רבייה אצל נשים;
* לדגימת צואה במקרי עצירות;
* כבדיקה מקדימה לקולונוסקופיה;
* להערכת מצב טחורים;
* כדי לפסול מומים מולדים בפי הטבעת אצל ילודים.

פעמים רבות משלבים את הבדיקה הרקטאלית עם בדיקת דם סמוי בצואה העשויה להצביע על דימומים במערכת העיכול כתוצאה מכיב, או גידול. בדיקה רקטאלית אינה מספקת כדי לפסול אפשרות של סרטן המעי הגס כיוון שבדיקה זו סוקרת רק כ-10% מכלל שטח המעי הגס, אולם היא מהווה חלק חשוב מבדיקה גופנית כללית כיוון שגידולים רבים ומחלות אחרות עלולות להתבטא בממצאים העולים בבדיקה רקטאלית.

## ברפואה וטרינרית
בדיקה רקטאלית משמשת כלי אבחוני חשוב ברפואה וטרינרית. בבדיקת כלבים ניתן להעריך באמצעותה את מצב בלוטת הערמונית (בדומה לבני אדם), את שלפוחית השתן, בלוטות לימפה, ובלוטות פי הטבעת. בסוסים היא חלק בלתי נפרד מבדיקה גופנית של סוס לאבחון כאבי בטן (קוליק), ומצבי מחלה אחרים. בדיקה רקטאלית בסוסים נושאת סיכון קטן של גרימת קרע בפי הטבעת, מצב מסכן חיים בסוסים. בבקר בדיקה רקטאלית היא בדיקה שגרתית ומשמשת אחת השיטות לאבחון הריון.

## קישורים חיצוניים

* הסבר על בדיקה רקטאלית, באתר שירות הבריאות הלאומי הבריטי.  
* בדיקה רקטאלית, באתר החברה האמריקאית לאונקולוגיה קלינית. 
* 
* 

רקטאלית
קוב (בנייה באדמה)

**קוב** (באנגלית: **Cob**) הוא תערובת חרסית, חול או אדמה, מים וקש המשמש לבנייה באדמה. הקוב דומה בהרכבו לחומר אך הוא פחות סמיך ממנו ומכיל קש. את הקוב נהוג לערבב באמצעות רגליים יחפות.

## בדיקת כמויות החומרים
לפני שמכינים את הקוב, יש לבצע בדיקות של כמויות החומרים. מכינים כמויות קטנות של קוב. כל בדיקה צריכה להיות שונה בהרכבה מבחינת היחסים בכמויות של החומרים. לאחר שמכינים את התערובות השונות, מורחים חופן מכל אחד על משטח עץ או קרמיקה ומניחים במקום מוצל למחצה. לאחד שהחומר מתייבש, בוחרים את התערובת המועדפת ביותר מבחינת כמות סדקים, חוזק, שבירות, ומרקם.

## הכנה בכמויות גדולות
מכינים את החומרים לפי הנוסחה שבחרנו: חול או אדמה, חרסית, מים וקש (קצוץ לחתיכות קצרות).
את החומרים נהוג לערבב **ב[[רגליים יחפות]]**. ערבוב ברגליים הרבה יותר יעיל מאשר ערבוב בידיים או באת חפירה, אבל הוא עלול להיות בעייתי אם יש אבנים בחומרים שעלולים לגרום לפציעות קלות בכפות הרגליים. את הדריכה מבצעים על יריעת pvc, בגיגית או בבריכת גומי. לא מומלץ לערבב על אדמה חשופה מכיוון שאפשר לאבד חומרים ובעיקר מים. ערבוב ברגליים יחפות נהוג מאז המצאת הבנייה באדמה והוא יעיל משום ששטח הפנים הגדול של כף הרגל, הכובד של הגוף ומבנה הבהונות שמפרק את הגושים.

## שיטת בנייה
לאחר שמכינים את הקוב, יוצרים ממנו מעין קציצות או בסלנג, "קובבות". את הקובבות מניחים אחד על השני ליצירת מבנה האדמה, או מורחים את הקוב על צמיגים או רשת לולים.

## ראו גם
* בנייה באדמה
* חרסית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טכנולוגיות בנייה
קטגוריה:רגליים יחפות
קטגוריה:בנייה בת קיימא
קסבייר מרץ

**קסבייר מרץ** (בגרמנית: **Xavier Mertz**; 6 באוקטובר 1882 - 8 בינואר 1913) היה חוקר ארצות, מטפס הרים וגלשן סקי שווייצרי, יליד בזל. הוא השתתף במשלחת המזרח הרחוק, משלחת מתוך קבוצת משלחות אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה, שהתקיימה בשנים 1912–1913 בהנהגת דאגלס מוסון, שבה קיפד את חייו. קרחון מרץ קרוי על שמו.

## חייו
מרץ, בנו של יצרו מכונות טקסטיל, למד משפטים ודיני פטנטים באוניברסיטת ברן, ומדעי הטבע באוניברסיטת לוזאן, שם התמחה בתצורות קרחונים והרים. בתקופת לימודיו, הרבה מרץ לעסוק בסקי, גם בתחרויות לאומיות, ובטיפוס אל רבות מן הפסגות הגבוהות ביותר של הרי האלפים. בראשית 1911 פנה מרץ אל הגאולוג וחוקר הארצות דאגלס מוסון בבקשה לצרפו למשלחתו. מוסון תכנן לצרף למשלחתו רק בריטים ואוסטרלים, אבל מיומנותו של השווייצרי על מגלשי סקי שכנעה אותו לשנות את דעתו ולשלב אותו במשלחת. תחילה עבד כמדריך סקי, אבל באנטארקטיקה עבד עם אדוארד ניניס בטיפול בכלבי ההאסקי הגרינלנדי של המשלחת.
ממוזער|מרץ על צוק הקרח
בקיץ 1912–1913 בחר מוסון במרץ ובניניס להילוות אליו בקבוצת המזרח הרחוק. הם השתמשו בכלבים למסע מהיר מבסיס המשלחת בארץ אדלי לעבר ארץ ויקטוריה. אחרי שניניס ומזחלת שנשאה עליה את רוב המזון נבלעו בתוך בתרון במרחק כ-500 ק"מ מן הצריף, החלו מרץ ומוסון לחזור מערבה. כיוון שחלק הארי של אספקת המזון אבד עם המזחלת, נאלצו להמית בהדרגה את הכלבים כדי להזין בבשרם את הכלבים הנותרים ולהשלים את מכסות המזון הזעומות שנשארו להם. מרץ חלה אנושות ומת במרחק 160 ק"מ מן הבסיס, מוסון, שהיה גם הוא חולה אם כי לא במצב אנוש כמו מרץ, המשיך בדרך לבדו. סיבת מותו של מרץ לא נקבעה מעולם בבירור; התאוריה המקובלת היא ששני האנשים חלו בהיפרוויטמינוזיס A (צריכת יתר של ויטמין A) כתוצאה מאכילת כבדי ההאסקי, המכילים כמות גדולה מאוד של ויטמין זה. הבעיה הייתה מוכרת אז למספר קטן מאוד של אנשים בעולם, בהם בני האינואיטים, שאינם אוכלים לעולם כבד של כלב האסקי, ומוסון ומרץ לא היו מודעים לסכנה. תאוריות אחרות גורסות, שייתכן ומרץ מת משילוב של תת-תזונה, שינוי בדיאטה (בהיותו צמחוני במקור), חשיפה לקור ומתח נפשי.

ממוזער|שמאל|upright|מרץ חוקר בתרוני קרח במשלחת האוסטרלואסייתית לאנטארקטיקה

## קישורים חיצוניים


* Xavier Mertz images at the State Library of New South Wales
* Australian Antarctic Division: Australasian Antarctic Expedition
* Mawson’s Huts Foundation


## הערות שוליים

קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לוזאן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:ילידי 1882
קטגוריה:נפטרים ב-1913
בכל שנה בסתיו גיורא

"**בכל שנה בסתיו גיורא**" הוא שיר אבל וזיכרון שכתבה והלחינה נעמי שמר.

השיר נכתב לזכרו של , בנם של רות ושלמה גיורא שוהם שהיו ידידים קרובים של שמר ובעלה מרדכי הורוביץ שהכירו אותו עוד מנעוריו, ועליו סיפרה שמר כי "הוא היה הבטחה, בשורה, תחילתם של דברים. כרבים אחרים ניגן בגיטרה ותכנן את עתידו". שוהם נמנה עם הכוח שחצה את תעלת סואץ במלחמת יום הכיפורים ונהרג במבואות פאיד ב-20 באוקטובר 1973, בגיל 21. נפילתו הייתה קשה על שמר ועל משפחתה, ובעקבותיה החליטה לכתוב עליו את השיר. היא מאזכרת בשיר זה עוד שני בחורים שנפלו על הגנת המדינה, אותם תיארה כשוכנים עמו בשמיים ("במקום שבו אתה שוכן שוכנים החסד והחן"): יחיעם ויץ שהיה גם חובב מוזיקה ונפל בליל הגשרים ב-1946 ("ושם יחיעם עוד שר לו ומריע"), והבוטנאי חוקר הצמחים טוביה קושניר, שנפל עם מחלקת הל"ה ב-1948 ("טוביה מגדל עדיין איריסים שחורים ונדירים").

שמר מצטטת בשיר פסוק משיר המעלות: "אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים, מֵאַיִן יָבֹא עֶזְרִי", שנחשב כמזמור של זעקה ותחינה, ואומרים אותו בעת צרה. המוזיקאי עודד זהבי רואה בשילוב הפסוק זעקה של שמר על מות חיילים ושאלת 'מה קרה פה?' שלא נשמעה עד אז בשיריה, ובאה בניגוד לאתוס הגבורה שביטאה עד מלחמת יום כיפור.

השורה "הרוח המטורפת בגני עורפת את מיטב השושנים" הוא דימוי שגם הטבע משתתף בצער המשוררת. כל הבנים שנפלו (ובהם שוהם, ויץ וקושניר) מדומים בשיר למיטב השושנים בגן, ובניגוד לפרחים המסמלים פריחה ולבלוב, מתוארות השושנים כנערפות בידי רוח מטורפת, במשמעות אכזרית של הוצאה להורג. אביו של טוביה, שמעון קושניר, כתב לשמר על כך:

"בצלילי מנגינתך שלבת בין היקרים שוכני החסד והחן... עליהם ועל מיטב השושנים הנערפים בכל שנה בגינתך, עלו וירדו דמעותיי".

השיר הופיע בספר השירים השני של שמר מ-1975, הולחן כבלדה שקטה ובוצע על ידי אסתר שמיר, רוחמה רז, יהודית רביץ, נחמה הנדל ונעמי שמר.

## קישורים חיצוניים

* "בכל שנה בסתיו גיורא" - מידע על השיר וביצועים שונים באתר הספרייה הלאומית
* על אודות השיר ושירי זיכרון נוספים שכתבה נעמי שמר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1975
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:שירים על הסתיו
חיל קשר

200px|ממוזער|שמאל|סמל חיל הקשר האמריקאי. מוטיב הברקים משותף לרבים מסמלי חילות הקשר, כולל חיל הקשר של צה"ל.
**חיל הקשר** הוא חיל תומך לחימה מקצועי-טכנולוגי העוסק בתקשורת צבאית כולל תקשורת קווית (טלפוניה ובעבר גם טלגרפיה, מברקים) ואלחוטית (קשר רדיו, תקשורת לווינית וכדומה). וכן בתחומים משיקים כגון לוחמה אלקטרונית, מחשוב (בפרט מערכות שו"ב), הצפנה, הקצאת תדרים (תאלמ"ג: תיאום אלקטרומגנטי) והגנה על מערכות התקשורת (בפרט הגנה במרחב הסייבר). החיל עוסק באספקה ובתפעול של מערכות קשר ובהנחיה מקצועית של קציני ומש"קי קשר במסגרות השונות.

תחומי השירות של החיל למפקד מאוגדים תחת המונח **C<sup>4</sup>I** (כלומר: ,Command, Control, Communications, Computers, Information), כלומר זרוע המאפשרת למפקד לקבל דיווחים (Information), לשלוט בנעשה (Control), לפקד (Command) ולאפשר תיאום ושיתוף פעולה בין היחידות (אם גורסים Collaboration), תוך שימוש במחשוב (Computers או Cyber).

חיל הקשר הראשון שפעל כחיל מקצועי מודרני, בנפרד משירותי הלוגיסטיקה, היה חיל הקשר של צבא ארצות הברית (U.S. Army Signal Corps), שנוצר ערב מלחמת האזרחים האמריקנית, ב-1860 ועסק באיתות. ברוסיה חיל הקשר הוקם בשנת 1877 כחיל לאיתות שהופרד לכוח עצמאי בשנת 1919. בבריטניה הוקם ב-1870 כוח ייעודי לקשר טלגרפי (Telegraph troops) במסגרת חיל ההנדסה המלכותי (Corps of Royal Engineers) אולם רק לאחר מלחמת העולם הראשונה, בה פעל עדיין במסגרת חיל ההנדסה, הפך הכוח לחיל הקשר המלכותי (Royal Corps of Signals). עד מלחמת העולם השנייה היה לכל צבאות העולם חיל קשר. חיל הקשר והתקשוב של צה"ל החל כשירות הקשר של ההגנה ויחידת ה"גדעונים".

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חילות הצבא
קטגוריה:טכנולוגיה צבאית
רופא מרדים

ממוזער|250px|רופא מרדים
**רופא מרדים** הוא רופא מומחה בעל ידע בטיפול נמרץ האחראי על מתן הרדמה למטופל ושיכוך כאב במהלך פרוצדורה כירורגית. כמו כן, הרופא המרדים אחראי על ניטור וטיפול רפואי תוך ניתוחי.

## תפקיד
הרופא המרדים מחזיק בידע ומיומנות בטיפול נמרץ, רפואת חירום, פרמקולוגיה ופיזיולוגיה ומתוך כך תפקידו של הרופא המרדים, בנוסף למתן ההרדמה, הוא על הפיקוח הרפואי סביב הליך כירורגי.

פיקוח זה כרוך, בין השאר, בהערכת כשירותו הרפואית של המטופל לעבור את הניתוח, התאמת שיטת ההרדמה והניטור וטיפול בסיבוכים רפואיים המתרחשים בזמן הניתוח.

כמו כן, הרופא המרדים משמש כרופא במחלקות טיפול נמרץ כללי ובמרפאות כאב.

כחלק מתפקידו הרופא המרדים הוא חלק אינטגרלי מצוות ההחייאה והחירום בבית חולים.

## מצב הרופאים המרדימים בישראל
התמחות בהרדמה אורכת חמש שנים. זאת, בנוסף ללימודי רפואה כללית. ההתמחות כוללת סבבי חובה בחדרי ניתוח, מחלקות טיפול נמרץ, חדרי לידה, ומרפאות כאב.

בישראל ישנם כ-750 רופאים מרדימים, אך עם זאת ישנו חוסר ברופאים מרדימים. המצוקה בתחום אף זכתה להתייחסות בדו"ח מבקר המדינה בשנת 2008.

## סוגי הרדמה

אפשרויות ההרדמה העומדות לרשות הרופא המרדים הן מגוונות, ומקובל לסווגן למספר קטגוריות עיקריות. במקרים רבים נעשה שימוש בשילוב של טכניקות הרדמה שונות, במטרה להפחית תופעות לוואי, לשפר את בטיחות ההליך ולהשיג שיכוך כאב מיטבי.

הרדמה אזורית – מתבצעת באמצעות הזרקת חומר מאלחש, הגורם לחסימת ההולכה העצבית בחוט השדרה או בעצבים פריפריים. חסימה זו מונעת את העברת תחושת הכאב מאזור מוגדר בגוף אל המוח, תוך שמירה על הכרה מלאה או חלקית של המטופל.

הרדמה כללית (הרדמה מלאה) – מבוססת על דיכוי מבוקר והפיך של פעילות מערכת העצבים המרכזית, ומתאימה למגוון רחב של פרוצדורות וניתוחים. דיכוי זה מלווה לרוב בירידה בפעילות הנשימתית והקרדיווסקולרית, ועל כן מחייב אמצעי תמיכה כגון הנשמה מלאכותית באמצעות החדרת צינור לקנה הנשימה, וכן מתן תרופות ייעודיות לשמירה על יציבות תפקוד הלב וכלי הדם.

## סיכונים הכרוכים בהרדמה
תהליך ההרדמה מלווה בתופעות לוואי שעלולות להיות מסוכנות בהיעדר טיפול. בהרדמה כללית, מכיוון שמחדירים צינור לקנה הנשימה, ולפעמים מופעל כוח על מנת להחדיר את הצינור, יש סיכון של צרידות, כאב גרון, שבר שיניים ובמקרים קשים פגיעה מוחית ואף מוות. סיבוכים מצד מערכת הלב וכלי הדם הם בעיקר באנשים שיש להם תחלואה קודמת.

## ראו גם
* הרדמה
* אפידורל
* מודעות בזמן הרדמה
* מדד מלמפטי
* טיפול נמרץ

## קישורים חיצוניים
* 
* מידע מקיף לציבור על הרדמה באתר הרדמה
* איגוד הרופאים המרדימים
* האתר "מרדים" עם מידע על מקצוע ההרדמה
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:הרדמה
תעשה לי ילד

"**תעשה לי ילד**" הוא ביטוי סלנג ישראלי מודרני, שבא להביע התלהבות מאדם והערצה לו, על מעשה מסוים שעשה או על מכלול הישגיו. ההערצה מתבטאת במשמעותו המילולית של הביטוי, המביעה רצון (לעיתים רבות הומוריסטי בלבד) שמושא הביטוי יהיה אבי הילד של אומרת הביטוי. ניתן למצוא גם שימוש אירוני באותו הביטוי כאשר הוא מופנה על ידי גבר אל גבר אחר, ולא רק בפנייה של אישה אל גבר. הביטוי עם משמעות זהה קיים גם בפנייה אל אישה: "תעשי לי ילד". 

כביטוי סלנג, הביטוי כולל את הצורה הלא תקנית של ציווי - "תעשה", ולא את הצורה התקנית, "עשה". בנוסף מהווה הביטוי דוגמה נוספת לכך שבעברית ישראלית תפס הפועל "עשה" את מקומם של פעלים רבים, ממוקדים יותר - הביטוי הוא "תעשה לי ילד" ולא "תוליד לי ילד".

גרסה מוגברת של הביטוי היא הצורה "תעשה לי תאומים" ואף "תעשה לי שלישייה" ו"תעשה לי רביעייה", ובהכללה "תעשה לי ילדים". 

הביטוי משמש כשמן של שתי סדרות טלוויזיה ישראליות:
* "תעשה לי ילד" - שודרה בערוץ הוט 3 של חברת הטלוויזיה בכבלים HOT בשנת 2008 ובמרכזה הלהקה הבדיונית "ההסתדרות".
* "ליהיא גרינר תעשי לי ילד" - שודרה בשנת 2013 ועקבה אחר הריונה של הידוענית ליהיא גרינר.

הביטוי אף מופיע כשם השיר של מאור גולדשטיין ועידו פרנקל "אני הולך לי ברחוב, היא ניגשת די קרוב הכל נהיה לחוץ אני פשוט מתחיל לרוץ נאור תעשה לי ילד", בשירו של שלמה ארצי "נצמדנו" "ולפעמים היית לוחשת לי, בין אנשים / בוא נתחתן, תעשה לי ילד, ותכתוב לי שיר", בשיר "רק אני" של יפתי ומירית שם אור "כל הבנות רצות לקנות רוצות לראות סמל מין 'יפתי תעשה לי ילד'" ובשיר "יונתן שפירא" של הזמרת איה כורם "יונתן שפירא", תעשה לי ילדים".

## הערות שוליים

קטגוריה:סלנג עברי
לודוויג שוורין

**יהודה לודוויג שְוֶורין** (בגרמנית: **Ludwig Schwerin**; 10 ביולי 1897, בּוּכֶן, גרמניה – 2 ביולי 1983, רמת גן) היה צייר ישראלי יליד גרמניה.

## ביוגרפיה
לודוויג שוורין נולד בשנת 1897 בעיירה בּוּכֶן שליד היידלברג, גרמניה, במשפחה יהודית מסורתית. אביו היה חזן, מורה ומעטר של ספרי תורה. בנעוריו התקרב לקדר מקומי ועזר לו בעיטור הכלים. בתקופת מלחמת העולם הראשונה, בשנים 1916–1918, שירת בצבא הגרמני. בשנת 1919 החל ללמוד באקדמיה הממלכתית לאמנויות יפות בקרלסרוהה  אצל הצייר היהודי-גרמני גוסטב וולף  וב-1921 המשיך ללמוד באקדמיה לאמנות במינכן אצל מקס דֶרנֶר (Doerner ) ופטר האלם (Halm ) במינכן פגש באנשי הרוח של התקופה וביניהם את הסופ תומאס מאן, ואף צייר פורטרט שלו. בתקופה זו אייר כתבי עת וספרים שונים. בשנת 1928 הופיעו כמה מעבודותיו בכתב העת "מנורה". בשנת 1932 עבר להתגורר בבירה ברלין. לאחר ליל הבדולח, שבמהלכו נשרף הסטודיו שלו, ברח לשווייץ, ובשנת 1939 עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב.

## יצירתו
יצירתו המוקדמת של שוורין, מתקופת שהותו במינכן, הושפעה מן האקספרסיוניזם הגרמני בן התקופה. נושאיו כללו דימויים מן התנ"ך והמסורת היהודית. בנוסף, הרבה ליצור דיוקנאות של אנשים מחוגו החברתי. לאחר עלייתו לארץ ישראל התמקדה יצירתו בעיקר בתיאור הנוף המקומי. עבודות אלו מאופיינות בגישה נטורליסטית. בשנות ה-50 חזר לציור בצבעי שמן, שהכיל מאפיינים סוריאליסטיים.

## השכלה
* 1919–1921 – המחלקה לגרפיקה, האקדמיה הממלכתית לאמנויות יפות, קרלסרוהה, גרמניה
* 1922–1923 – האקדמיה לאמנות היפות, מינכן, גרמניה

## הוראה
* 1943–1945 – המחלקה לגרפיקה חופשית, בית הספר בצלאל החדש לאומנות ולאמנות, ירושלים

## פרסים והוקרה
* 1973 – אות הוקרה מאת ממשלת גרמניה המערבית
* 1982 – אות יקיר רמת גן

## ספריו
* ל' שוורין, **ימות חמה בורמלנד**; עברית: דב שטוק [=סדן], מרחביה: ספרית פועלים ('דורון'), 1943. ("במכורתה של סלמה לאגרלף")
* י' שורין, **שחוק הגורל: ספורים וציורים**; תרגם מכתב היד: דב סדן, מרחביה, הקיבוץ הארצי, השומר הצעיר, ספרית פועלים ('לכל'), 1951.
* י"ל שוורין, **ציורי נוף ישראל**; בצירוף הקדמה מאת ד"א פרידמן, תל אביב: דביר, תשט"ו. (דברי הסבר ל-8 הציורים מפי האמן, תורגמו לעברית בידי יוחנן טברסקי) (בתרגום לאנגלית מאת ישראל מאיר כהן-לסק: 1961)
* י"ל שוורין, **ציורי נוף בישראל**; בצירוף הקדמה מאת [א[ויגן] קולב](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%90%D7%95%D7%99%D7%92%D7%9F_%D7%A7%D7%95%D7%9C%D7%91), תל אביב: דביר, תשי"ח. (בתרגום לאנגלית מאת י"מ כהן-לסק: 1958)

### איוריו בספרים
* **כל כתבי [[מנדלי מוכר ספרים]], שמונה רישומי עט מעשה ידי יהודה ל' שורין**, הוצאת דביר, תל אביב, תשכ"ו, 1965, 0הדפסה י"ב, דפוס סטראוטיפי).

## ראו גם
* בדרך לצפת

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* נורית כנען-קדר, הצייר שהתאהב בנופי הארץ, **MB יקינתון** 235 (ספטמבר 2009, ראש השנה תש"ע)
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:יקירי רמת גן
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1897
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
יאן ואנטונינה ז'בינסקי

ממוזער|יאן ז'בינסקי
**יאן זָ'בִּינסקי** (בפולנית: **Jan Żabiński**; 8 באפריל 1897 – 26 ביולי 1974) ואשתו **אנטונינה ז'בינסקי** לבית **ארדמן** (בפולנית: **Antonina Maria Żabińska**, z d. **Erdman**; 18 ביולי 1908 – 19 במרץ 1971) היו חסידי אומות העולם מהעיר ורשה שבפולין.

## קורות חיים
ז'בינסקי היה מנהל גן החיות של ורשה ומחבר עשרות ספרי מדע פופולרי. עם הכיבוש הגרמני מונה על ידי הגרמנים למפקח על הגנים בעיר. הוא הסתייע בכך כדי להיכנס לגטו ורשה וכך הציל עשרות יהודים מהגטו, בהם יהודים עמם היה בקשר לפני המלחמה, וסייע להם להסתתר מחוץ לו. בין מקומות המסתור שהכין היו כלובי גן החיות וביתו הפרטי בתחומי גן החיות. הוא השקיע בכך את כספו ובהמשך קיבל סיוע מהוועד היהודי בראשות אדולף ברמן.

ז'בינסקי היה פעיל בארמייה קריובה, ולאחר דיכוי מרד ורשה היה שבוי בגרמניה. לאחר מכן, עד שחרור ורשה, המשיכה אשתו אנטונינה (Antonina), סופרת ידועה, להסתיר יהודים. בנם של בני הזוג, רישארד, עזר בטיפול ביהודים שהסתתרו בבית המשפחה.ז'בינסקי הלך לעולמו בגיל שבעים ושבע. אנטונינה הלכה לעולמה בגיל שישים ושתיים.

לאורך שנות המלחמה הצילו בני הזוג קרוב ל-300 יהודים. מרביתם הסתתרו בבית לזמן קצר, אולם כמה מהם שהו עם המשפחה עד לסיום המלחמה.

## הנצחה
יאן ואנטונינה ז'בינסקי קיבלו את אות חסיד אומות העולם מיד ושם ב-1965. ב-1968 ביקר יאן בישראל והשתתף בנטיעת עץ בשדרת חסידי אומות העולם ביד ושם.

בשנת 2007 פרסמה הסופרת דיאנה אקרמן את הספר "אשתו של שומר גן החיות" (באנגלית: **), ספר תיעודי המנציח את מעשי ההצלה שביצעו בני הזוג ז'בינסקי. הספר עובד לסרט קולנוע באותו השם (עשר שנים לאחר שפורסם) בכיכובם של ג'סיקה צ'סטיין (בתפקיד אנטונינה), יוהאן הלדנברג (בתפקיד יאן), דניאל בריהל ואחרים. בשנת 2008 נפגש ישראל גל (פינצ'בסקי) עם ילדיהם של בני הזוג, ריש וטרזה, וביקש את רשותם להוציא לאור את הספר בעברית. הוא רכש מהם את הזכויות על היומן המקורי, הביאו לישראל ובשנת 2011 הפיק את הוצאתו לאור תחת השם "גן החיים – על אנשים וחיות", בתרגום של העיתונאית אביבה לורי ובהוצאת "עם עובד". בנוסף, יצר קשר עם משרד התרבות הפולני והנהלת גן החיות בוורשה, והצליח להביא לשילוב גן החיות בוורשה במסלולן של מספר משלחות בני נוער לפולין. על פועלו זה זכה בשנת 2012 בתואר "אביר השירות המופתי" מטעם נשיא פולין דאז, ברוניסלב קומורובסקי.

## קישורים חיצוניים

* סיפורם של יאן ואנטונינה ז'בינסקי באתר יד ושם
* 
* 
* 
* מערכת "דוקו 10", מקום מפלט: גן החיות של ורשה, סרטון באתר נענע 10
*  (על משה תירוש)
* אושי דרמן, ההילר של הימלר: הרופא בעל ידי הזהב שהציל אלפי יהודים, בלוג אנו – מוזיאון העם היהודי, ינואר 2018
* מיכאל יעקובסון: סיבוב בבית שומר גן החיות בורשה, באתר 'חלון אחורי', 9 בפברואר 2019
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: פולין
קטגוריה:מנהלי גני חיות
קטגוריה:זוגות חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם לוחמי ארמייה קריובה
קטגוריה:ילידי 1897
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1974
14 מילים

"**14 מילים**" הקרוי גם "**14/88**" (באנגלית: **Fourteen Words**) הוא שמו של המשפט "**We must secure the existence of our people and a future for White Children**" (תרגום לעברית: "אנו מחויבים להבטיח את המשך קיומו של עמנו, ועתיד עבור ילדים לבנים"), שזוכה לשימוש תדיר על ידי קבוצות גזעניות שונות הדוגלות בעליונות לבנה. השם ניתן למשפט משום שהוא מכיל 14 מילים. המונח עשוי להצביע גם על המשפט: "**Because the beauty of the White Aryan woman must not perish from the earth**" (תרגום לעברית: "כי אסור שהיופי של האישה הארית הלבנה ייעלם מהעולם") שאף הוא כולל 14 מילים.

## מקור המונח
שני המונחים נטבעו לראשונה על ידי דייוויד ליין, טרוריסט מורשע ופעיל מרכזי בארגון העליונות הלבנה המכונה "המסדר" (**The Order**) שפעל בארצות הברית. המונח הראשון מבין השניים, שהוא המוכר יותר, מתבסס על הצהרה הכוללת 88 מילים, שנטבעה במקור על ידי אדולף היטלר בכרך הראשון, פרק השמיני, בחיבורו מיין קאמפף:

קבוצות נאו-נאציות שונות מרבות להשתמש בשילוב המספר 14 יחד עם המספר 88, וזאת בין היתר כ-14/88, או כ-1488. כמו כן, הספרה 8 מתייחסת גם לאות השמינית במסגרת האלפבית האנגלי (האות H), ומשכך השילוב 88 (HH) מתייחס גם למונח "Heil Hitler" (הייל היטלר). 

המונח זוכה לתפוצה רחבה ברשת האינטרנט, ובדגש על אתרי גזענות ועליונות לבנה למיניהם.

## ראו גם
* המסדר (נאו-נאציזם)
* דייוויד ליין
* נאו-נאציזם
* גזענות
* גאווה לבנה
* תאוריית הקשר על רצח עם של האדם הלבן
* הייל היטלר

## קישורים חיצוניים

* תיאור המונח, באתר הליגה נגד השמצה

קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:ארצות הברית: אנטישמיות
קטגוריה:טרמינולוגיה נאו-נאצית
קטגוריה:נאו-נאציזם בארצות הברית
קטגוריה:גזענות
מריה והיינריך ליסט

**מריה והיינריך ליסט** (בגרמנית: **Maria und Heinrich List**; ) היו זוג גרמנים שהסתירו יהודי בזמן מלחמת העולם השנייה. היינריך נתפס ונכלא במחנה הריכוז דכאו, שם נספה. הוכרזו כחסידי אומות העולם.

## ביוגרפיה
מריה והיינריך ליסט היו זוג איכרים קתולי מארנסבאך (Ernsbach) שבמדינת הסן בגרמניה. בנם יעקב לחם בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה.

בנובמבר 1941, עם תחילת הגירוש של יהודי גרמניה למזרח, העניקו בני הזוג ליסט מקלט ליהודי בשם פרדיננד שטראוס, אותו הכירו לפני המלחמה על רקע עסקי. בני הזוג הסתירו את שטראוס עד מרץ 1942. פועל שעבד בחוותם של הזוג ליסט הלשין עליהם. שטראוס עצמו נמלט לשווייץ וכך שרד בשואה.

הזוג נחקר והיינריך נאסר ונשלח למחנה הריכוז דכאו. באוקטובר 1942 קיבלה מריה מכתב שמספר כי הוא מת - כביכול עקב זיהום ברגלו, אולם מכיוון שזו הייתה פרקטיקה ידועה של הסתרת סיבת המוות האמיתית יש חשד ממשי כי נרצח. בנם יעקב הוכרז כנעדר בחזית המזרחית באוגוסט 1944. לבני הזוג היינריך ומריה ליסט הייתה בת נוספת, מרגרט.

מריה ליסט נפטרה ב-1965.

ממוזער|קברם של היינריך ומריה ליסט

## הנצחה
מורים ותלמידים בתיכון במיכלשטאדט תיעדו את הסיפור, והדבר הגיע לידיעת יד ושם. בשנת 1992 הכיר יד ושם בהיינריך ומריה ליסט בתור חסידי אומות העולם. בעיר הסמוכה ארבך אים אודנוולד נקרא רחוב על שם היינריך ליסט.

בני הזוג מונצחים באתר ההנצחה הגיבורים השקטים בברלין.

## קישורים חיצוניים

* סיפורו של היינריך ליסט באתר יד ושם.

קטגוריה:חסידי אומות העולם שנרצחו
קטגוריה:גרמנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז דכאו
קטגוריה:נספים במחנה הריכוז דכאו
קטגוריה:מצילים בשואה: גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1881
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1942