יהודה גדליה

**[[דון (תואר)|דון]] יהודה לבית גדליה** (המאה ה־15 – לאחר 1530) היה מדפיס ממגורשי פורטוגל, הקים את הדפוס העברי הראשון בסלוניקי, שפעל במחצית הראשונה של המאה ה־16.

## ביוגרפיה
הועסק בבית דפוסו של אליעזר טולידאנו בליסבון שבפורטוגל. ר' יעקב בן חביב, שבא לפורטוגל אחר גירוש ספרד ב־1492, העיד שגדליה היה "כבן ואח אצלו (=אצל טולידאנו), נִצב על מלאכת הקֹדש הזאת". ייתכן שגדליה רמז את שמו בסוף ספר אבודרהם (1490) וספרי ישעיהו וירמיהו עם פירוש הרד"ק (1492) שהודפסו אצל טולידאנו.

לאחר גירוש פורטוגל ב־1497, התיישב בסלוניקי שבאימפריה העות'מאנית, בה הקים עם בניו את הדפוס העברי הראשון בעיר. הספר הראשון שידוע לנו שהודפס בביתו הוא חומש, שהדפסתו הושלמה בי"ב בחשוון ה'רע"ד, 1513. לספרים צורפו לעיתים שירים בשבח המהדורה מאת משוררי סלוניקי, יוסף אלנאקוה (1513), יוסף בר משה קאגופו (1515, 1517) ואברהם בן ר' יצחק עראמה (1521). גם גדליה עצמו צירף שירים קצרים לספרים.

בדפוס זה הדפיס ר' יעקב בן חביב, שעבר אף הוא לסלוניקי, את החלק הראשון מספרו הפופולרי "עין יעקב" לראשונה (רע"ו, 1516). בהקדמה לספר, כתב על גדליה:

תאריך ההדפסה המאוחר ביותר בספר מדפוס גדליה הוא "רצ"ה", המופיע בספר נביאים ראשונים עם פירוש הרד"ק. לפי משה שטיינשניידר הכוונה לשנת ה'רצ"ה, 1535. אפשרות אחרת היא שהכוונה לשנת ה'ר"צ, 1530. לפי ישראל מהלמן, הספרים האחרונים שהודפסו (בשנים 1530–1535) היו "ארבעה טורים", חלקים "אורח חיים" ו"יורה דעה", ונביאים אחרונים עם פירוש הרד"ק, ממנו הספיקו להדפיס את ספר ישעיה בלבד. לפי הביבליוגרפיה של הספר העברי יש להקדים את תאריך ההדפסה של הספר האחרון.

### רשימת הספרים שהודפסו אצל גדליה וידוע על קיומם
* חומש עם תרגום אונקלוס ופירוש רש"י (ה'רע"ד, 1513).
* תהלים, משלי, איוב ודניאל עם פירוש רש"י (ה'רע"ה, 1515).
* עין יעקב, שני חלקים (ה'רע"ו–ה'רפ"ב, 1516–1522).
* פירוש ר' מאיר עראמה לספר איוב (ה'רע"ז, 1517; במהדורות הבאות נקרא "מאיר איוב").
* חומש עם תרגום אונקלוס, פירוש רש"י ורמב"ן (ה'רפ"א, 1520).
* ילקוט שמעוני על נביאים וכתובים (ה'רפ"א, 1521).
* לקט חיבורים שונים: ארחות חיים (צוואת ר' אליעזר הגדול), שארית יוסף ועוד (ה'רפ"א, 1521).
* עקידת יצחק לר' יצחק עראמה (ה'רפ"ב, 1522).
* תהלים עם פירוש הרד"ק ור' יוסף חיון, ומשלי עם פירוש ר' דוד אבן יחייא (ה'רפ"ב, 1522).
* מסורת התלמוד (ה'רפ"ג, 1523).
* דרשות התורה, לר' שם טוב אבן שם טוב (ה'רפ"ה, 1525).
* משמיע ישועה, לדון יצחק אברבנאל (ה'רפ"ו, 1526)
* שלושה חיבורים לרבינו יונה (ה'רפ"ט, 1529).
* נביאים ראשונים עם פירוש רד"ק (ה'ר"צ/ה'רצ"ה, 1530/1535).
* ספר ישעיה עם פירוש רד"ק (אחרי ה'ר"פ, 1520)
* אורח חיים ויורה דעה מארבעה טורים (אחרי ה'ר"פ, 1520).
חלק מספרים אלו הודפסו לראשונה אצל גדליה.

ספרים נוספים שנטען שהודפסו אצל גדליה, אף ששמו לא מופיע עליהם, הם:
* זה ינחמנו, לר' אברהם ביבאגיי (לערך ה'רפ"ב, 1522).
* "ספר המפואר" לר' שלמה מלכו (ה'רפ"ט, 1529). אך יש מפקפקים בכך.

דב הכהן זיהה מספר פרסומים בלאדינו, שלפי סימנים טיפוגרפיים הודפסו אצל גדליה; בהם ההדפסה הראשונה של תרגום ללאדינו של טקסט מקראי:
* ספר דניאל עם תרגום ללאדינו, רע"ה בערך.
* קופלאס די יוסף, שיר על סיפור יוסף, רע"ה בערך.
* איל פיקאדו אוריז'ינאל (=החטא הקדמון), שיר על חטא עץ הדעת, רע"ה בערך.
* פזמון נאה, שיר בעברית לכבוד טבריה (מיוחס לר' מימון, אך האקרוסטיכון הוא יצחק) ושיר בלאדינו, ר"פ בערך.

בעבר יוחסו לדפוס גדליה מסכתות מתלמוד בבלי עם פירוש רש"י, שהודפסו בנוסח ובאותיות ספרדיים. השערה זו נתלתה בהשערה שדפוסו של גדליה השתמש באותיות שהביא מהדפוס בליסבון, ושהספר "מפשר חלמין" (=פותר חלומות) לר' שלמה אלמולי, שנדפס בסלוניקי בתקופה זו, ומצאו בו דמיון לדפוסי הבבלי, נדפס אף הוא שם. לדברי חיים זלמן דימיטרובסקי רובן של מסכתות אלו הודפסו בספרד ופורטוגל קודם הגירוש או בפאס אצל שמואל נדיבות, וכי אין דמיון בין "מפשר חלמין" לדפוסי בבלי אלו, וגדליה כנראה לא השתמש באותיות ספרדיות. ייתכן שחלקי מסכתות ראש השנה ושבועות שהגיעו לידינו הודפסו בסלוניקי.

### משפחתו
בניו של גדליה היו מעורבים בהדפסת הספרים הראשונים, בשנים 1513–1520. יש אומרים שבנו הוא משה, אביו של ר' יהודה בן משה גדליה, מחכמי סלוניקי במחצית השנייה של המאה ה־16. בתו נזכרת בתשובות חכמי הדור, כמי שר' יוסף טאיטאצאק התירה להנשא לאחר שבעלה נפטר ללא בנים.

## הרחבות

## לקריאה נוספת
* 
* , עמ' ריט–רכא, רסט (=, עמ' 44–45, 96–99)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מדפיסים עבריים
קטגוריה:מגורשי ספרד ופורטוגל
קטגוריה:סלוניקי: יהודים
קטגוריה:יהודי פורטוגל במאה ה-15
קטגוריה:יהודי האימפריה העות'מאנית במאה ה-16