מחלות טרופיות מוזנחות

**מחלות טרופיות מוזנחות** (**NTDs**) הן קבוצה מגוונת של זיהומים של מחלות טרופיות הנפוצים באוכלוסיות בעלות הכנסה נמוכה באזורים מתפתחים באפריקה, אסיה ואמריקה. הן נגרמות על ידי מגוון פתוגנים, כגון נגיפים, חיידקים, פרוטוזואה ותולעים טפיליות מחלות אלו בניגוד לשלוש המחלות הזיהומיות הגדולות- HIV-איידס, שחפת וקדחת הזוכות למימון לטיפול ולמחקר רב יותר. באפריקה שמדרום לסהרה השפעתן של מחלות אלו דומה להשפעתן של מלריה ושחפת. זיהום ממספר מחלות טרופיות מוזנחות עלול לגרום לכך ש-HIV / איידס ושחפת יהיו קטלניים יותר.

## היסטוריה
מקרי המוות העולמיים בשנת 1990 ממחלות **NTD** הייתה 204,000, מקרי מוות בשנת 2013 ירדה ל-142,000.

ב- 30 בינואר 2012 ארגונים לא ממשלתיים, קרנות נדבנות, חברות תרופות ומדינות בהן נפוצות המחלות חתמו על הצהרת לונדון למחלות טרופיות מוזנחות . הן התחייבו לשלוט, לחסל או למגר 10 מחלות עד שנת 2020 ולשפר את חייהם של יותר ממיליארד בני אדם. הם הסכימו לספק תרופות יעילות לחלוקה המונית למיגור אלפנטיאזיס טרופית וטרכומה ולהגיע לשליטה על תולעים המועברות על ידי אדמה, בילהרציה ועיוורון הנהרות.

בשנת 2014 הכריז ארגון הבריאות העולמי 17 מחלות טרופיות מוזנחות שיש לטפל בהן בדחיפות. מחלות אלו שכיחות ב-149 מדינות ומשפיעות על יותר מ-1.4 מיליארד אנשים, מתוכם יותר מ-500 מיליון ילדים, ופוגעות בכלכלות מתפתחות במיליארדי דולרים בשנה.

בשנת 2017 נוספו לרשימת ארגון הבריאות העולמי מחלות נוספות: כרומובלסטומיקוזיס  ופטריות עמוקות אחרות, גרדת וטפילים חיצוניים - אקטופרזיטים אחרים, והטיפול בארס כתוצאה מנשיכת נחשים מחלות אלו נפוצות ב-149 מדינות, ומשפיעות על יותר מ-1.4 מיליארד אנשים (כולל יותר מ-500 מיליון ילדים) ועולים לכלכלות מתפתחות מיליארדי דולרים מדי שנה.

ועידת הבריאות העולמית ה-66 של ארגון הבריאות העולמי החליטה להגביר ולשלב מאמצים במטרה למגר מחלות טרופיות מוזנחות ולתכנן השקעות לשיפור הבריאות והרווחה של האוכלוסיות הנגועות. הארגון פרסם מפת דרכים מקיפה לבקרה, חיסול ומיגור של 17 מחלות טרופיות מוזנחות עד 2020. 20 מחלות טרופיות מוזנחות מקבלות עדיפות על ידי ארגון הבריאות העולמי (WHO), אם כי ארגונים אחרים מגדירים מחלות מסוג NTD בצורה שונה.

## הסיבות להזנחה
חשיבותן של מחלות טרופיות מוזנחות לא הוערכה כראוי, שכן רבות מהן הן אסימפטומטיות ובעלות תקופות דגירה ארוכות. הקשר בין מוות למחלה טרופית מוזנחת שהייתה סמויה במשך תקופה ארוכה לרוב אינו מובן. אזורים בעלי אנדמיות גבוהה הם אזורים מבודדים לעיתים קרובות מבחינה גאוגרפית, דבר המקשה במידה ניכרת על הטיפול והמניעה.

ישנן שלוש סיבות עיקריות נוספות לכך שמחלות אלו הוזנחו: הן משפיעות בעיקר על המדינות העניות ביותר בעולם המתפתח. בשנים האחרונות מאמצי בריאות הציבור התמקדו במידה רבה בהפחתת שכיחות נגיף ה-HIV/איידס, שחפת ומלריה והרבה יותר משאבים מועונקים לשלוש המחלות הללו בגלל שיעורי התמותה הגבוהים יותר ומודעות ציבורית גבוהה יותר. למחלות טרופיות מוזנחות חסרה דמות תרבותית וחברתית בולטת שתתמוך במיגורן. מחלות טרופיות מוזנחות קשורות לעיתים קרובות לסטיגמה חברתית, ההופכת את הטיפול בהן למורכב יותר.

סטיגמה משפיעה רבות על בקרת המחלות על ידי הפחתת חיפוש עזרה והיענות לטיפול. תוכניות לבקרת מחלות החלו לשלב הפחתת סטיגמה בהיצע שלהן מאז שנות ה-80. בהודו, תוכנית לצרעת שמה דגש על המסר ש"צרעת ניתנת לריפוי, היא לא תורשתית" במטרה לעורר אופטימיות בקהילות שנפגעו קשות ממחלה זו. המטרה הייתה להפוך את הצרעת למחלה "כמו כל מחלה אחרת", כדי להפחית את הסטיגמה. במקביל, משאבים רפואיים עברו אופטימיזציה כדי למלא את ההבטחה שניתן לרפא את המחלה.

מאז 2008, פותח ונחקר המושג "מחלות עוני מוזנחות". קבוצת מחלות זו, אשר חופפת למחלות טרופיות מוזנחות, מהווה איום גם על בריאות האדם במדינות מפותחות. בארצות הברית לבדה, יש לפחות 12 מיליון בני אדם עם זיהומים טפיליים מוזנחים. הם מהווים נטל תחלואה נסתר בקרב העניים ביותר בחברות עשירות . במדינות מפותחות, חוסר ידע בתעשיית הבריאות וחוסר בבדיקות אבחון חד משמעיות מנציחים את ההזנחה של קבוצת מחלות זו.

## רשימת מחלות
ב-2014 ארגון הבריאות העולמי הגדיר 17 "מחלות טרופיות מוזנחות":
*כיב בורולי
*מחלת צ'אגאס
*קדחת דנגי
*תולעת גינאה
*
*
*מחלת שינה (טריפנוזומיאזיס)
*שושנת יריחו
*צרעת
*פילאריאזיס לימפטית
*
*עיוורון הנהרות
*כלבת
*בילהרציה
* 
*טרכומה
*פטלת

בשש מהמחלות ניתן להגיע לשליטה מלאה ואף לחסלן באמצעות ניהול מערך תרופתי רחב בשילוב עם התערבויות חינוכיות, הסברתיות והתנהגותיות והן: תולעת גינאה; פילאריאזיס לימפטית; עיוורון הנהרות; בילהרציה; , וטרכומה.

## מניעה

* מחלות טרופיות מוזנחות ניתנות למניעה במידה משמעותית ללא חיסונים, באמצעות שיפור תנאים תברואתיים: הבטחת אספקת מים נקיים, טיפול תברואתי נכון במזון והקפדה על היגיינה. כמו כן, ניתן למנוע את התפשטותן של המחלות הנישאות על ידי תולעים, זבובים, יתושים וחרקים אחרים על ידי ריסוס של קוטלי חרקים באזורים בהם הם מתרבים או מתאספים, ולקטול אותם לפני שהם הופכים לנשאי הטפיל.

* העלאת המודעות והנגשת ידע לאוכלוסייה הנמצאת בסיכון ולמטיילים באזורים המועדים להדבקה: ייבוש מים עומדים בהם יתושים מתרבים, לינה תחת כילות או רשתות להגנה מפני זבובים, ביגוד מתאים, שימוש בדוחה חרקים.

* מערכת החינוך באזוריים כפריים יכולה למלא תפקיד מרכזי להגברת המודעות על ידי פנייה לקבוצות פגיעות, לילדים ואימהות. בתי הספר הם מרחב ציבורי בו ניתן להגביר את המודעות הקהילתית למניעה ובקרה של מחלות טרופיות מוזנחות, המאפשרות להגביר את המודעות לנכויות שהן תוצאה של מחלות השונות ולהפחית את הסטיגמה הנלווית אליהן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחלות