open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ברכיה טייטלבוים

רבי **ברכיה טייטלבוים** (ה'תרכ"ה – י"ב בניסן ה'תרע"ז) היה רב של אחת מקהילות אוהעל בשאטוראליאויהיי וכיהן כאדמו"ר ומשפיע חסידי בגליציה.

## תולדותיו
נולד להינדא הלברשטאם (בת הרב דוד הלברשטאם) ולרב משה יוסף טייטלבוים שכיהן ברבנות אוהעל וברבנות זבורוב וסטרופקוב, נכדו של הרב יקותיאל יהודה טייטלבוים (ייטב לב).

## האדמו"רות
עם פטירת הרב משה יוסף בכ"ד בטבת ה'תרנ"ז, נדרש הרב ברכיה לחזור לעיר אוהעל כדי למלא את מקום אביו ברבנות, ברבות השנים חזר לעיר מגוריו, בלאז'וב. בשנת ה'תרנ"ז חזר בשנית לעיר אוהעל.

את משכורתו מרבנות אוהעל העביר הרב ברכיה לצורכי אמו, הרבנית הינדא. בשנת ה'תרע"ב נוצרה מחלוקת על דרכי פסיקות הרבנים, בין האדמו"ר ממונקאטש לבין הרב ברכיה שכיהן אז כאדמו"ר. חמו של הרב ברכיה, הרב צבי אלימלך שפירא מבלאזוב פסק כי פסיקתה של משפחת טייטלבוים נכונה וזאת על ידי הסתמכות מפסיקותיו הקודמות של הרב יקותיאל יהודה טייטלבוים.

בעת מלחמת העולם הראשונה ברח הרב ברכיה טייטלבוים לעיר בודפשט, בירת הונגריה. בכ"א אדר ה'תרע"ז הוא נפטר בה והובא לקבורות בסיגעט.

## משפחה
נישא לאלטע מלכה שפירא, בת הרב צבי אלימלך שפירא מבלאז'וב. ילדיהם:
*יהודה טייטלבוים רב ביובורניק, נישא לבת הרב נפתלי צבי הלברשטאם (נרצח בשואה ה'תש"ב)
*דוד טייטלבוים רב בפרמישלה, נישא לבת הרב נפתלי הורוביץ (נרצח בשואה ה'תש"ב)
*משה טייטלבוים, רב בסנוק

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים סלובקים
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:שאטוראליאויהיי: אישים
קטגוריה:שאטוראליאויהיי: רבנים
ברכיה
קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:נפטרים ב-1917
איחולי עשרת ימי תשובה

[ממוזער|[איגרת שנה טובה|כרטיס ברכה "לשנה טובה... תכתב ותחתם"]]
ממוזער|כרטיס ברכה מארץ ישראל: "לשנה טובה תכתבו"
**איחולי עשרת ימי תשובה** הן מקבץ ברכות שנהוג כי אדם מברך בהן את רעהו. ברוב הברכות ניתן דגש על הרעיון המרכזי של עשרת ימי תשובה שהוא רעיון הדין וכן לכל הברכות ישנה כוונה דתית כשמברכים אותן.

## לעשרת ימי תשובה
ביהדות, "עשרת ימי תשובה" (הנקראים גם "**בין כסה לעשור**") הם עשרת הימים החלים מיום א' בתשרי, שהוא היום הראשון בשנה היהודית, בו חל היום הראשון של ראש השנה, עד ליום י' בתשרי, שהוא היום הקדוש ביותר בלוח השנה העברי - יום הכיפורים. על פי האמונה היהודית, בימים אלו עוברים כל בני אנוש לפני הקב"ה. לפי הפיוט "ונתנה תוקף", אותו כתב רבי אמנון ממגנצא, חולפים בני מרון שהם נמשלים לבני אדם וליצורים החיים לפני הקדוש ברוך הוא שהוא כותב וחותם וסופר ומונה את בני האדם.

### ראש השנה
עוד טרם ראש השנה נוהגים יהודים רבים ממגוון סוגים, גם כאלה חילונים וכן מסורתיים ודתיים להשתמש באחת הברכות הנפוצות ביותר לזמן זה והיא ברכת "שנה טובה" שהיא תמצית האיחולים, כלומר שנה חיובית מכל הבחינות. מראש חודש אלול ועד ראש השנה ישנם נוספים שסוברים כי יש להשתמש בברכת "כתיבה וחתימה טובה". ברכה זו היא ברכה עם עומק דתי רב מברכת "שנה טובה" ועצם הרעיון בה הוא ההדגשה לכמיהה שהגורל שייכתב ושייחתם יהיה לטובה.

בליל ראש השנה נהוג לברך "לשנה טובה תכתב ותחתם לאלתר לחיים טובים ארוכים ולשלום".

### מיום הכיפורים
מראש השנה ועד יום הכיפורים נהוג לברך בברכת "חתימה טובה". עם סיום יום הכיפורים נהוג לברך בברכת "גמר חתימה טובה" שהיא אחת הברכות הנפוצות והמוכרות ביותר מהברכות שנהוג לברך בהן מהבחינה הרעיונית של עשרת ימי תשובה, ישנם שנוהגים להשתמש בברכה זו עד הושענא רבה. המשמעות של ברכה זו היא תכלית עצם הכתיבה והחתימה. בתוספת "גמר" בראשית הברכה לאחר יום הכיפורים, יש התייחסות ישירה לסיומה של הכתיבה שנעשתה במשך עשרת הימים וסיומה של החתימה שהגיע ביום הכיפורים.

בצד הנוהג הזה, רבים נוהגים לברך בעשרת ימי תשובה בברכת "גמר חתימה טובה" ומיום כיפור ועד הושענא רבא בברכת "פתקא טבא" או "גוּט קְוִיטְל".
זאת לפי הנאמר בספר הזהר, כי הקב"ה יושב בדין בראש השנה וכותב פתקים עם גורל כל בריה ושם באוצרו, ואם האדם שב בתשובה קורע את הפתק עם גזר דינו הרע. וביום הושענא רבא הפתקים נמסרים למלאכים לקיים את הכתוב בהם.

## לקריאה נוספת
מאמרו של פרלמן יוסף יצחק, בתוך קובץ תורני מבקשי תורה נ', ה'תשס"ט, עמוד צד.

## קישורים חיצוניים

* גמר חתימה טובה, חב"ד
* ברכת לשנה טובה תכתב ותחתם, באתר "אהלי הלכה"

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:ברכות ואיחולים
קטגוריה:יום הכיפורים
קטגוריה:ימים נוראים
דוד אהרן טברסקי

רבי **דוד אהרן טברסקי** (ה'תרל"ב (1871/2) – י"א באב ה'תש"א (4 באוגוסט 1941)) נכד רבי אברהם טברסקי (**המגיד מטריסק**), היה אדמו"ר בז'וריק. נרצח בשואה.

## ביוגרפיה
דוד אהרן נולד בשנת ה'תרל"ב לרבי יעקב אריה לייב טברסקי מטריסק, ולפייגה בתו של רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקה. לאחר נישואיו לחיה שפרה, בתו של רבי יצחק פרידמן מבוהוש, עזב רבי דוד אהרן את מחוז ווהלין שבאוקראינה והתיישב בזאווירצ'ה שבפולין. אך עקב המתח שנוצר שם בין חסידיו לבין חסידי רבי נתן נחום רבינוביץ מקרימילוב עבר זמן קצר לאחר מכן (בשנת ה'תרס"ו (1906)) לעיר ז'וריק וקבע שם את חצרו.

למרות שחסידות טשרנוביל לא הייתה מוכרת בפולין, הוא התחבב על הציבור ותוך תקופה קצרה מנתה חצרו מאות חסידים שהיו באים אליו לחגים. התפרסם כבעל תפילה נלהב וכמשורר.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט לאוסטראה שם כיהן בנו רבי אברהם יצחק, ושם נרצח בשנת ה'תש"א, יחד עם בנו. שאר בני משפחתו שנותרו בז'וריק הוגלו לגטו צ'נסטכוב ונרצחו ביום הושענא רבא, כ"א בתשרי תש"ג (אוקטובר 1942).

## צאצאיו
*רבי אברהם יצחק טברסקי, רב באוסטראה (נרצח בשואה).
*רייזיל, אשת רבי אברהם מרדכי שפירא מז'וריק (נרצחו בשואה)
*חוה בת ציון, אשת רבי אברהם יהושע השיל טברסקי (האדמו"ר ממכנובקה בבני ברק).

## קישורים חיצוניים
* מתורתו של האדמו"ר מז'אריק, רבי אהרן דוד טברסקי הי"ד - אתר תורתך לא שכחתי.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי טריסק
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:משפחת הגר
ארשת שפתינו

**אֲרֶשֶׁת שְׂפָתֵינוּ** הוא פיוט קצר קדום של מחבר לא ידוע הנהוג לאמרו במהלך תפילת מוסף של ראש השנה.

## על אמירת הפיוט
הפיוט נאמר לאחר הפיוט היום הרת עולם. קהילות האשכנזים ונוסח רומניא נוהגות לומר את הפיוט לאחר כל אחת מברכות מלכויות, זכרונות ושופרות, ואילו בנוסח איטליה הוא נאמר רק אחרי סדר שופרות. הפיוט מופיע גם בנוסח ג'רבה ובנוסח קוצ'ין, אולם בשאר קהילות הספרדים והתימנים לא נהגו לאמרו כלל.

כאמור, במנהג האשכנזים והרומניוטים, הפיוט נאמר לאחר כל אחת משלוש הברכות האמצעיות של תפילת המוסף: מלכויות, זכרונות ושופרות, כאשר המילה האחרונה בפיוט מותאמת לברכה שאחריה היא נאמרת. לפי מנהג אשכנז המזרחי, הפיוט נאמר רק בימי חול, בהם יש תקיעת שופר לאחר הברכה, אבל לפי מנהג אשכנז המערבי אומרים בשבת "לקול זיכרון תקיעתנו/תרועתנו" במקום "לקול תקיעתנו/תרועתנו", ובחלק מהקהילות כשחל בשבת אין החזן אומר את התפילה בקול אחרי שאמרוה הקהל.

הפיוט מופיע בנוסח מקוצר כבר במחזור ארץ ישראלי שנמצא בגניזה הקהירית, בה נמצא הנוסח "ארשת שפתינו יערב לפניך קול שופרותינו". הפיוט השלם מופיע בספר המנהיג של אברהם בן נתן.

במנהג אשכנז המערבי מקפידים לומר "לקול תרועתנו" אחרי סדר מלכויות, ו"לקול תקיעתנו" אחרי סדרי זכרונות ושופרות. בנוסח הצרפתים מופיע "לקול שוועתנו".

## דרשות ומנגינות
דרשות שונות נאמרו על מילות הפיוט.

לפיוט מספר מנגינות ידועות. אחד מהם הוא ניגונו של ישראל טאוב, האדמו"ר מחסידות מודז'יץ.

## ראו גם
* היום הרת עולם
* מראה כהן
* עת שערי רצון להפתח

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
אשר ישעיה רובין

רבי **אשר ישעיה רובין** (תקל"ה 1775/תקל"ז 1777 – י"ד בניסן תר"ה, 1845) היה האדמו"ר השני מרופשיץ ורבה של רופשיץ. ממלא מקום חמיו רבי נפתלי מרופשיץ.

## ביוגרפיה
נולד בוורשה לרבי אליעזר ליפמן רובין ("החייט") ולפרומט בתו של רבי אשר הורוביץ אב בית-דין נארול.

בצעירותו היה תלמידם של רבי יעקב יצחק הורוביץ (החוזה מלובלין), רבי אברהם יהושע השיל מאפטא, רבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ ורבי מנחם מנדל מרימנוב. נישא לרייצא בתו של רבי נפתלי צבי הורוביץ.

לאחר פטירת חותנו בשנת תקפ"ז נתמנה על ידי רבי שלום רוזנפלד מקאמינקא ורבי שמעון מרילוס מירוסלב למלא את מקומו כרבה של רופשיץ ולאדמו"רה ותלמידי חמיו עברו אליו. הוא נודע בעיקר ביראת שמיים המופלגת שלו, בהקפדתו על ענייני קדושה וטהרה ובענוותנותו.

צדיקי דורו העריצו אותו והפליגו בשבחו ומפורסמת היא הגדרתו של בעל הדברי חיים מצאנז כי רבי אשר ישעיה הוא "אור העולם". ובספרו דברי חיים הוא מכנהו **"אדמו"ר נר ישראל גאון הדור קדוש ישראל מו"ה אשר ישעיה [[נרו יאיר]]"**.

מסופר שכשהגיע לראשונה לחוזה מלובלין אמר שהוא "קורבן פסח יפה" ואכן נפטר בערב פסח ה'תר"ה, כשהוא בן 70. לאחר פטירתו פורסמו דברי תורתו בספר "אור ישע".

## תלמידיו
בסוף ימיו נודע רבי אשר ישעיה כגדול אדמו"רי גליציה בדורו, ותלמידו המובהק רבי שלום מקאמינקא אמר ** שכדאי ללכת שלש מאות מיל כדי לקבל שלום עליכם מרבי אשר ישעיה**.
* רבי שמעון מירוסלב.
* רבי חיים מצאנז.
* רבי אליעזר מדז'יקוב.
* רבי שלום מקאמינקא.
* רבי אהרן אפשטיין מקראקא.
* הייטב לב מסיגט.
* רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב.
* רבי יצחק אייזיק מקומרנה.
* רבי שלמה זלמן מוויליפולי .
* רבי צבי הירש מליסקא.
* רבי יחזקאל משינאווא.
* הקול אריה מברגסז.

## צאצאיו
*רבי מנשה, מילא את מקום אביו ברופשיץ (נפטר ה'תרכ"א)
*רבי אהרן, היה רב ברימנוב (נפטר ה'תרי"ז)
*רבי אלימלך, היה רב בסוקולוב פודלסקי (נפטר ה'תרכ"ב)
*רבי מנחם מענדל, היה רב בגלוגוב (נפטר ה'תרל"ג)
*רבי יחיאל, היה רב בקולבסוב (ה'תק"ע - ה'תר"ך)
*חנה, אשת רבי משולם פייבוש האלפרין מברז'אן
*בת נוספת נישאה לרב יצחק רייך, חמיו של רבי אברהם מתתיהו פרידמן האדמו"ר משטפנשט

## קישורים חיצוניים
* ספרו "אור ישע" באתר היברובוקס.
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
דוד יונגרייז

הרב **דוד הלוי יונגרייז** (י"ג בשבט תרנ"ח 5 בפברואר 1898 - כ"ג בתשרי תשל"ב 12 באוקטובר 1971) היה ראש בית דין העדה החרדית בין השנים תשכ"ח - תשל"ב (1968–1971).

## קורות חיים
נולד בירושלים לרב ברוך ראובן שלמה יונגרייז מעסקני ורבני היישוב החרדי בירושלים וממקימי "העדה החרדית". נקרא על שם אבי אמו, ר' דוד יולס מברזווה-ירושלים. נישא לפועה מרים בתו של הרב אשר זוסמן דיליאון מרבני ישיבת עץ חיים ומראשי ועד הכללי כנסת ישראל, אחותו של רבי יוסף זוסמנוביץ "הירושלמי". לאחר נישואיו מונה על ידי הרב יצחק ירוחם דיסקין לכהן כר"מ בישיבת אוהל משה. בהמשך מסר שיעורים בישיבת חתם סופר, כיהן כראש ישיבת אנשי מעמד וכן מסר שיחות בישיבת פורת יוסף.

בשנת תרצ"א (1930) מונה על ידי הרב יוסף חיים זוננפלד לדיין בבד"ץ העדה החרדית. לאחר כיבוש העיר העתיקה על ידי הלגיון, הלך יחד עם קבוצת הנשים בשביל להצילן מאיסור שבויה, ועקב כך ניצל מהשבי לאחר שהנשים שוחררו. ברבות השנים התמנה לכהן כראב"ד העדה החרדית. 

בחודש אב תשכ"א נפטרה אשתו פועה מרים. נפטר במוצאי שמחת תורה בשנת תשל"ב ונקבר בבית העלמין שבהר הזיתים. לאחר פטירתו הודפסו דברי תורתו ודרשותיו בספר "אור דוד" שיצא לאור על ידי משפחתו. 
## קישורים חיצוניים
* 
* יחוסו, בלוג תולדות ושורשים
* 

קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:אבות בית הדין של העדה החרדית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1898
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1971
דוד פרידמן (פלוישט)

רבי **דוד פרידמן** (תרנ"ח, 1898 – כ"ז בחשוון תש"א, 1940) היה אדמו"ר משפיקוב בפלוישט, חלק משושלת בוהוש-סקווירא. נרצח בשואה.

## רקע
רבי דוד פרידמן נולד בשנת תרנ"ט (1899) בשפיקוב שבפודוליה (כיום אוקראינה) לאביו רבי שלום יוסף פרידמן האדמו"ר משפיקוב. (נכד האדמור הראשון מבוהוש שברומניה, מגזע רבי ישראל מרוז'ין והמגיד הגדול ממזריטש, תלמיד הבעל שם טוב) ולאמו הרבנית פייגא (מגזע המגיד מטשרנוביל).

בהיותו כבן תשע עשרה התייתם משני הוריו, שנפטרו ממגפה שפרצה באותם הימים ברוסיה. (השפעת הספרדית שהפילה מיליוני בני אדם, וגרמה לאנטישמיות רבה בגלל האשמת היהודים בה) עם פטירת אביו בשנת תר"פ נתמנה ביחד עם אחיו הצעיר רבי יצחק לכהן באדמו"רות בשפיקוב, אולם מיד לאחר מכן נאלץ להימלט עקב רדיפות השלטונות. הוא פנה אל משפחתו שברומניה: רבי משה יהודה לייב פרידמן, ולרבי מנדל פרידמן שם נישא לאישה את הרבנית בת שבע, בתו של רבי אהרן טברסקי מאזורניץ. לאחר נישואיו החליט הרבי לקבוע את מושבו ברומניה, בעיר פלוישט. עצם בואו של הרבי להשתקע בפלוישט עורר התעניינות ופליאה, משום שעיר זאת הייתה רחוקה מאווירה חסידית. אולם הייתה לו מגמה לקרב רחוקים ולעשות נפשות ליהדות.

## בשנות מלחמת העולם השנייה
[ממוזער|שמאל|קברו משמאל לקבר רבי [אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט]]
בשנת תש"א (1940-1941) נתפס על ידי אנשי המשטר הפשיסטי ונשפט על ידיהם לאחר שהואשם בתמיכה בתנועת הקומוניזם. במשפטו נגזר עליו גזר דין מוות ואכן בתוך כמה ימים הוצא להורג ביחד עם עוד כעשרה יהודים שהואשמו בבגידה בשלטון. מסופר כי על אף גזר הדין שריחף מעל ראשו לא נשברה רוחו ואף חיזק את שאר היהודים שנשפטו ביחד אתו.

בשנת תשכ"ט (1968) העלו את גופתו לארץ ישראל ונקבר בשנית בבית הקברות נחלת יצחק. בסמוך לאשתו שנפטרה בי"ז בחשוון תשכ"ד (4 בנובמבר 1963).

## צאצאיו
* ציפורה לבנון (פרידמן) אשת הרב ישראל לבנון.
:* הרב דוד דב לבנון אב"ד בבית הדין הרבני באשקלון.
:* פנינה קמפינסקי.

דוד פרידמן
קטגוריה:אדמו"רי שפיקוב
קטגוריה:חסידות בוהוש
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:יהודים בשואה: רומניה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בשנית בארץ ישראל
דוד צבי שנייבאלג

הרב **דוד צבי שנֵייבַּאלג** (כ"ג באדר ה'תרנ"ג, 1893 - ו' בטבת ה'תשכ"ח, 1968) היה ראש ישיבת ויז'ניץ ודיין בעיר ויז'ניץ בין שתי מלחמות העולם ורב קהילת מחזיקי הדת במנצ'סטר לאחר מלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה

נולד בקולומיאה לרב חיים שנייבאלג ונשלח ללמוד בעיר קוסוב. עם תום מלחמת העולם הראשונה הוסמך לרבנות ולמורה הוראה בגרוסוורדיין, לאחר מכן עבר לעיר ויז'ניץ שברומניה והתמנה בה לדיין ולמו"ץ. בשנת תרפ"ג (1923) הקים האדמו"ר רבי אליעזר מויז'ניץ מחדש את הישיבה שנסגרה בעקבות המלחמה, ומינה את הרב שנייבלג לעמוד בראשה. לפני השואה הייתה זו הישיבה הגדולה ביותר בבוקובינה ולמדו בה בשיאה כ-150 תלמידים שהגיעו ממקומות שונים ברומניה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נסגרה הישיבה והתושבים הועברו לגיטאות. בזמן שהותו בגטו הקים עם הרב ברוך הגר בית דין לעגונות. עם יהודים אחרים נשלח לטרנסניסטריה (ליד מולדובה). בסיום המלחמה עבר הרב שיינבאלג לעיר צ'רנוביץ ואחר כך לבוקרשט.

נישא לשרה באבציא נכדת הרב פנחס חיים הורביץ, מחבר הספר "פתחא זוטא".

לאחר המלחמה היגר לבריטניה. התמנה על ידי הרב דוד פלדמן לרב קהילת 'מחזיקי הדת' במנצ'סטר.

בסוף ימיו עלה לישראל והתגורר בעיר בני ברק, בשנת ה'תשכ"ח נפטר ונטמן בבית הקברות זיכרון מאיר. דברי תורתו כונסו לאחר פטירתו בספר "צמח לדוד". פסקים ותורות משמו הובאו גם בספרי שו"ת של בנו, הרב שרגא פייבוש, "שרגא המאיר בהלכה".

## משפחה
*בנו הרב מנחם מנדל שנייבאלג, רב קהילת מחזיקי הדת במנצ'סטר
*בנו הרב חיים.
*בנו הרב , רב ביהמ"ד "אהבת ישראל" של חסידי ויז'ניץ בלונדון, מחבר ספרי שרגא המאיר ח' חלקים שו"ת בהלכה ועוד.
*בנו הרב ישעיה שנייבאלג, רב היישוב בני ראם ודיין בבד"ץ מחזיקי הדת. חתניו הם רבי שמואל יעקב קאהן מתולדות אברהם יצחק, רבי יהושע העשיל מאסקאוויטש משאץ מונטריאל, ורבי יחיאל מאיר רוזנבוים מראחוב.
*חתנו רבי מנחם מענדל כהנא מספינקא בלונדון
*בתו מרת הינדא אשת הרב קלונימוס קלמן פינטער רב קהילת זאלצבורג בניו יורק
*בתו מרת רבקה אשת הרב יהושע השיל לנדא מלונדון

## הערות שוליים

קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:רבנים בריטים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:ניצולי השואה: רומניה
קטגוריה:חסידי ויז'ניץ
קטגוריה:מנצ'סטר: רבנים
קטגוריה:רבני ישיבת בית ישראל ודמשק אליעזר
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שומרי שבת
קטגוריה:ראשי ישיבות בתפוצות
קטגוריה:דיינים בריטים
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים
קטגוריה:ילידי 1893
קטגוריה:נפטרים ב-1968
דן יונגרלייב

רבי **דן מראדוויל** (נפטר בכ"ה בסיון תר"א) היה האדמו"ר השני בשושלת ראדוויל.

## ביוגרפיה

רבי דן היה בן הרב יצחק מראדוויל (מייסד חסידות ראדוויל), בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. נישא לרבנית יוכבד השיל בתו של רבי אברהם יהושע השיל מאפטא (**האוהב ישראל**).

היה מגדולי תלמידיהם של המגיד מקוז'ניץ ושל בנו רבי משה מקוז'ניץ.

לגבי יום פטירתו היה מקובל כי הוא נפטר בכ"ה בניסן ה'תקצ"ח, אולם בסיון ה'תשע"ה במסגרת שיפוץ בית הקברות בברדיצ'ב נמצאה מצבת קבורתו, ושם נחקק שנפטר בכ"ה בסיון ה'תר"א. בנו רבי לוי משה יהודה מראדוויל מילא את מקומו כאדמו"ר השלישי מראדוויל.

## צאצאיו
*בנו רבי לוי (משה יהודה) מראדוויל. נינו היה האדמו"ר מבראד-קלויזנבורג רבי יחיאל מיכל מיכלוביץ'.
*בנו רבי אברהם מאיר מביאלוברזיג (נפטר בה'תרי"ב), חתן רבי יצחק מוורקא.
*בנו רבי שמואל יחיאל מבוטושאן (אשתו בלומא, בת יוסף מאוסטילא, בן ר' מרדכי האדמו"ר מנשכיז)
*בתו רייזל בלומא אשת רבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה
*בתו אשת רבי יצחק טברסקי מסקווירא.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:רבנים מווהלין
קטגוריה:אדמו"רי בית זלוטשוב
חיים יצחק טברסקי

רבי **חיים יצחק טברסקי** (ה'תרמ"ו - כ"ד בניסן ה'תש"ג) נינו של רבי מנחם נחום מצ'רנוביל (אבי בית צ'רנוביל). היה האדמו"ר מצ'רנוביל-לויעב בקייב.

## תולדותיו

נולד במאזיר לרבי אברהם יהושע השיל טברסקי מצ'ודנוב (בנו של רבי מרדכי טברסקי מלויעב) וליוכבד בתו של רבי יעקב שפירא מדלוטין (נכד רבי פנחס שפירא מקוריץ). בשנת ה'תרס"ה התחתן עם רעכיל דבורה, בתו של רבי יצחק ישעיה הלברשטאם. לאחר נישואיו התגורר במאזיר. לאחר תקופה עבר לקייב שבאוקראינה.

בשנת ה'תרפ"ג פתח בית מדרש לחסידיו באישור הממשלה בנוסף למקווה ותלמוד תורה. רוב פעילותו התורנית התמקדה ברוסיה לחזק את הקהילות היהודיות ברחבי המדינה ולהפיץ בה את תורת החסידות. בשנת ה'תרפ"ז השתתף בוועידת הרבנים בקורוסטן שבאוקראינה.

בשנת ה'תרצ"ז נכלא רבי חיים יצחק בכלא בקייב ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה הוגלה משם על ידי המשטר הסוייבטי למעמקי המדינה. לקזחסטן.

נפטר בכ"ד בניסן התש"ג לאחר שצם בכל ימי חג הפסח מחשש שיאכילוהו בחמץ.

בנו רבי מרדכי נרצח בשואה, בתו מירל נפטרה בקייב, בנותיו רבקה מרים ויוכבד עברו בשנות השבעים לארצות הברית; בניו רבי יעקב ורבי דוד יחיאל עלו לישראל אחרי השואה; בנו רבי משולם זוסיא טברסקי כיהן כאדמו"ר מטשרנוביל לאחר השואה.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
חיים יהודה הורוביץ

**חיים יהודה הורוביץ** (~ה'תר"ם, 1880 – ה'תש"ב, 1942) היה עסקן ושתדלן חסיד בעלז מסטז'יז'וב וז'שוב, בעל קשרים בממשל הגליצאי ולאחריו בזה הפולני.

## ביוגרפיה
נולד למשפחת רבנים חסידיים מיוחסת. צאצא של הרב נפתלי צבי הורוביץ, מייסד חסידות רופשיץ ואדמו"רה הראשון. אביו, הרב אלתר זאב הורוביץ, היה אחד משני רבנים שטענו לכתר רבנות הקהילה היהודית בסטז'יז'וב, ובנו של הרב אברהם אבא הורוביץ שהיה רב בעיר שנדישוב. אמו הייתה הרבנית יהודית רדימישלר, בתו של הרב סנדר רדימישלר מהעיר מעליץ.

בבגרותו החל לעסוק בעסקנות לטובת הקהילה היהודית, הוא לא תכנן לכהן כרב והחל ליצור קשרים במסדרונות השלטון. בין חבריו היו אישים שנעשו לימים בעלי עמדות מפתח וראו בו מי שדרכו יוכלו להוביל מהלכים מול הקהילה היהודית. מאידך, כאביו היה ממתנגדי התנועה הציונית, ובשל כך עורר את חששם והתנגדותם של אנשי התנועה בעירו.

בשל קשריו בממשל, נקרא בקרב היהודים בכינוי "שר החוץ של בעלז". הוא התגורר בז'שוב.

לאחר פטירת אביו, הביא למינויו של בנו הרב  כרבה הרשמי האחרון של סטז'יז'וב. הבן נמלט עם פרוץ מלחמת העולם השנייה למזרח פולין ונשלח בידי הסובייטים לרוהאטין, שבה שהה עד כיבוש האזור בידי הנאצים, מקום קבורתו לא נודע.

ר' חיים יהודה הורוביץ התגורר עם משפחתו בז'שוב, הוא ובני משפחתו גוועו ברעב בעת שהסתתרו במרתף סמוך לביתם.

## לקריאה נוספת
* מאיר וונדר, **ר' חיים יהודה ב"ר אלטר זאב הורביץ**, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ב, עמ' 208

## קישורים חיצוניים
* יצחק ברגלס, **מנהיגיה הרוחניים והאדמיניסטרטיביים של הקהילה** (עמ' 28–29), בתוך  (תמונה 32)

קטגוריה:פוליטיקאים יהודים פולנים
קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:חסידי בעלז
קטגוריה:נספי השואה
חיים יהושע הלברשטאם

הרב **חיים יהושע הלברשטאם** הוא אדמו״ר קהילת 'ויואל משה סאטמאר מונסי, ניו יורק,

## תולדותיו
נולד לרב יעקב יוסף הלברשטאם, האדמו"ר מבית חיים יהושע. נקרא על שם סבו, בנו של הרב בן-ציון הלברשטאם. אמו הייתה בתו של הרב אהרן טייטלבוים (הראשון).

הרב חיים יהושע הוא בן יחיד להוריו. התחנך במוסדות באבוב. לאחר שהתחתן עם הנדל, בת הרב משה טייטלבוים האדמו"ר מסאטמר, עבר להתגורר בבורו פארק. במשך שבע עשרה שנה סירב לבקשת חותנו לקבל את משרת הרבנות במונסי, בנימוק שטרם הצליח להביא ילדים. עם לידתה של בתו הראשונה בשנת תשנ״ו (1996) קיבל את התפקיד. לבני הזוג שתי בנות.

על אף תוארו **אב״ד סאטמר מונסי** הוא נוהג בפועל כאדמו"ר, בכך שהוא מקבל קוויטלך, לובש קאפטן צבעוני ועורך טישים.

הרב הלברשטאם עומד בראש קהילה של כ-500 משפחות במונסי. הוא הקים במקום ישיבה גדולה עצמאית, כדי להימנע ממעורבות במחלוקת בין האחים בחסידות סאטמר. לקהילתו ישנם תלמוד תורה ובית ספר לבנות שבהם יחד כ-2500 תלמידים.
גם יש לו ישיבה קטנה ומתיבתא שבהם יחד כ-300 תלמידים.
לאחר פטירתו של חמיו, מזוהה קהילתו עם הרב זלמן לייב טייטלבוים.

## קישורים חיצוניים
*שמחת הווארט לבת אב"ד סאטמר מונסי בבית מדרשו במונסי, JDN
*יבוא השלישי • אדמו"ר שלישי הוכתר בסאטמר, בחדרי חרדים
*מנחה במחנה: האב ובנו התפללו ב'הילל קרעסט' שבהרי הקטסקילס, JDN

חיים יהושע
קטגוריה:משפחת טייטלבוים
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:חסידי סאטמר
יהודה אונגר

רבי **יהודה אונגר** (ה'תרכ"ב – י"ז בסיון ה'תרצ"ט) היה רב בעיר סוקולוב פודלסקי, ריישא וניימארקט.

## ביוגרפיה

רבי יהודה נולד בשנת ה'תרכ"ב לרבי יעקב יצחק אונגר מדז'בנה ולחנה בתו של רבי מאיר הורוביץ מדזיקוב (**האמרי נועם**). נישא לחנה בתו של רבי יהושע העבינשטרייט המכונה 'חריף׳, לאחר פטירת חותנו בתרנ״א נתמנה לרב בסוקולוב על מקומו, לאחר השריפה הגדולה בסוקלוב בתרס״ה כאשר רוב תושביה עזבו אותה עבר לגור בעיר ריישא. בסוף ימיו נתקבל לרבה של ניימארקט.

רבי יהודה נפטר בי"ז בסיון ה'תרצ"ט בעיר וינה בירת אוסטריה, בנו רבי נפתלי מילא את מקומו ברבנות ניימארקט עד שנרצח בשואה.

## צאצאיו
*רבי נפתלי אונגר, ממלא מקום אביו ברבנות ניימארקט (נרצח בכ"ג בסיון ה'תש"ב)
*אשת רבי מנשה הורוביץ מדזשולין (היא ובעלה נרצחו בשואה)

## ראו גם

*חסידות דומברובה

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:ז'שוב: רבנים
טוביה הורוביץ

הרב **טוביה הורוביץ** (ה'תרכ"ה – י"ב בניסן ה'תש"א, אפריל 1941) היה רב ואב בית דין העיר שנדישוב שבגליציה.

## תולדותיו

טוביה הורוביץ נולד בשנת ה'תרכ"ה לרבי אברהם אבא הורוביץ נכדו האחרון של הרב נפתלי צבי הורוביץ מייסד שושלת חסידות רופשיץ בגליציה. אביו היה רב בעיר שנדישוב וסבו של הרב טוביה הורוביץ היה הרב יעקב הורוביץ שהיה רבה של העיר מעליץ, בנו של הרב נפתלי צבי האדמו"ר הראשון לשושלת רופשיץ. אמו הייתה הרבנית רייזא וינברגר, בתו של הרב מנחם מענדל וינברגר שהיה רבה של העיר דוקלה.

נישא לרבנית טשרנע דים.

## הרבנות

כיהן כאב"ד שנדישוב עד לאחר מלחמת העולם הראשונה.

בעת מלחמת העולם הראשונה היה נתון הרב הורוביץ בסכנה ביחד עם כל יהודי עירו. לאחר תום המלחמה הוא החליט להגר לעיר קרקוב בפולין והתיישב בה. אחר כך, במשך חמש שנים, בין שנת ה'תרפ"ב לשנת ה'תרפ"ז הוא התגורר בארצות הברית, שם השתכן בעיר ניו יורק וייסד בה את העמותה העולמית "עזרת אלמנות ויתומים".

בי"ב ניסן של שנת ה'תש"א נרצח הרב טוביה הורביץ על ידי חייל נאצי בשואה לא רחוק מהעיר לובלין שם נקבע ציון קבורתו.

## משפחתו

הרב הורוביץ נישא לרבנית טשרנע דים שהיא בת הרב אשר משה לעמל דים. ילדיהם:

*בנו, אשר לעמל הורוביץ. ממלא מקום אביו בשנדישוב (נפטר ה'תרצ"ג) מחבר הספר "שערי חיים"
*בנו, ישראל דוד הורוביץ. אדמו"ר משנדישוב-שאץ בניו יורק (נפטר ה'תשכ"ז)
*בנו, מנחם דוב בן-ציון הורוביץ. היה אב"ד פרשווייץ

## קישורים חיצוניים
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:נפטרים ב-1941
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:אבות בתי דין
יהודה צבי הירש אייכנשטיין

רבי **יהודה צבי (הירש) אייכנשטיין** (ה'תקנ"א, (1791) - ז' בחשוון ה'תר"ח, 17 באוקטובר 1847) היה אדמו"ר חסידי בדור השני בשושלת זידיטשוב.

## ביוגרפיה
נולד לרבי משה אייכנשטיין מסאמבור ׁ(**התפלה למשה**) ולבתו של רבי יהודה חריף. את דרכו החל רבי יהודה צבי בלמדו אצל דודו רבי צבי הירש אייכנשטיין מזידיטשוב (**העטרת צבי**) ומאוחר יותר נישא לבתו שרה. לאחר שהוסמך על ידי גדולי דורו החל רבי יהודה צבי לכהן ברבנות גלינא וברודשין וכעבור תקופה נתמנה לרבה של רוזדיל על שמה נקרא.

עם פטירת רבו וחמיו רבי צבי הירש בי"א בתמוז ה'תקצ"א נתמנה אחיו רבי ישכר בעריש אייכנשטיין לממלא מקומו, אולם כעבור שנה בלבד נפטר בז' בסיון ה'תקצ"ב ואז הוכתר רבי יהודה צבי כממלא מקום חמיו ודודו. במקביל אליו כיהן גם אביו רבי משה כאדמו"ר מזידיטשוב בסאמבור. בתקופה זו חיבר רבי צבי יהודה את ספריו **"דעת קדושים"** ו**"עמוד התורה"**.

רבי יהודה צבי נפטר בז' בחשוון ה'תר"ח, ומאחר שלא השאיר אחריו בנים כי אם בנות, הוכתר בהוראת רבי ישראל מרוז'ין בן דודו רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב כממשיך השושלת.

## צאצאיו
*הינדא (נפטרה כ"ג באלול), אשת רבי יעקב הגר מזבלטוב.
*מרים (נפטרה י"ג בטבת ה'תרמ"ב), אשת רבי יעקב טויבש מזידיטשוב (בנו של הרב אהרן משה טויבש).
*בריינדיל, אשת רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם האדמו"ר הראשון משינאווא.
*רבקה, אשת בן דודה רבי שלמה טויב מראזלא.

## ראו גם

*חסידות זידיטשוב

## קישורים חיצוניים
* עמוד התורה, HebrewBooks
* דעת קדושים, HebrewBooks
* רבי יהודה צבי אייכנשטיין מראזלא באתר "אידישע וועלט פארומס".
* 

קטגוריה:בית זידיטשוב
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:אדמו"רי בית זידיטשוב
קטגוריה:נפטרים ב-1847
יוחנן טברסקי (רחמסטריווקה)

רבי **יוחנן טברסקי** (**ר' יוחנטשע**, תקע"ו, 1816 - ד' בניסן תרנ"ה, 1895) מרחמסטריווקה היה אבי ענף חסידות רחמסטריווקא של בית צ'רנוביל. בנו הצעיר של רבי מרדכי טברסקי "המגיד מצ'רנוביל".

## ביוגרפיה
נולד לרבי מרדכי ופייגע בת רבי דוד לייקס. נישא לחנה בת הרב פנחס קולק, בנו של רבי זאב וולף מז'יטומיר וחתנו של רבי צבי אריה מאליק. לאחר פטירת אביו בשנת תקצ"ז, החלו אחיו לכהן באדמו"רות. הוא סירב לכהן באדמו"רות, ורק לאחר מספר שנים, כשהתמנה למגיד בעיירה רחמסטריבקה, החל לנהוג באדמו"רות.

הוא נהג בפשטות ובצניעות. כך למשל, כשבאו אליו חסידים נהג לקצר בתפילתו כדי שלא ימתינו לו. הוא נודע כעניו. כך למשל לאחר שאביו אמר עליו נשמת רבי יוחנן בן זכאי, התבטא שהוא שמו יוחנן, ואביו "זכאי". הוא התבטא שלאחר פטירת אביו כל האחים לקחו אחת מתכונות נפשו של האב, הוא רצה ליטול את ה"גורנישט", כלומר את הענווה, אך אחיו רבי משה קדמו, וכך נשאר לו "גורנישט מיט גורנישט", כלום שבכלום. כך כמעט שלא אמר דברי תורה לחסידיו. בסוף ימיו נחשב לזקן האדמו"רים ברוסיה. מתלמידיו מפורסם הרב עזריאל דוב הלוי בעל ה'פרי דעה'.  

בשנת תשע"ח יצא עליו הספר "שופריה דרבי יוחנן" (בארא פארק תשע"ח) הכולל את תולדותיו בהרחבה.

## צאצאיו
*רבי דוד טברסקי (ה'תקצ"ז - י"א בטבת ה'תרע"ה) כיהן בזלטיפולי. 
*רבי מרדכי טברסקי (ה'תקצ"ט - י"ז באייר ה'תר"פ), כיהן לצד אחיו ברחמסטריווקה, עלה בה'תרס"ו לארץ ישראל וכיהן בירושלים.
*רבי מנחם נחום טברסקי (ה'ת"ר - כ"ח בשבט ה'תרצ"ו), כיהן לצד אחיו ברחמסטריווקה, עלה בה'תרפ"ו לארץ ישראל וכיהן בירושלים.
*רבי זאב טברסקי (ה' באדר ה'תרי"א - כ' בסיון ה'תרצ"ז), כיהן לצד אחיו ברחמסטריווקה, עלה בה'תרצ"ד לארץ ישראל וכיהן בירושלים.
*שיינדל אשת רבי משה מטיטשלניק 
*פייגא אשת בן דודה רבי יעקב אריה לייב טברסקי מטריסק 
*מלכה אשת רבי יצחק מבויאן 
*חוה אשת בן דודה רבי מרדכי משפיקוב.

## לקריאה נוספת
*יצחק אלפסי, **אנציקלופדיה לחסידות - אישים**, בערכו.
*חיים יוסף דוד וינברג, **מזקנים אתבונן** (סיפורי זקנו ישראל שמעון קסטלניץ), ירושלים תשע"ב, חלק ב' עמודים שי - שיד.

## הערות שוליים

קטגוריה:ילידי 1816
קטגוריה:נפטרים ב-1895
יוחנן
קטגוריה:רבנים אוקראינים
יהושע שפירא (אדמו"ר)

רבי **יהושע שפירא** (כונה גם: **"הקרן ישועה"**; י' בסיון ה'תרכ"ב, 8 ביוני 1862 - י"ב באדר א' ה'תרצ"ב, 19 בפברואר 1932) היה רב ואדמו"ר בעיר ריבוטוטש בפולין שבחבל גליציה.

## ביוגרפיה

יהושע שפירא נולד בי' בסיון ה'תרכ"ב בעיירה בלוזשוב לרבי צבי אלימלך שפירא ולשרה בתו של רבי משה הורוביץ מרוזבודוב. בצעירותו למד אצל סבו הרב משה הורוביץ בעיירה רוזבודוב ולאחר מכן אצל רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים (**"הייטב לב"**).

נישא בזיווג ראשון למרים בתו של רבי מנחם מענדל מארילוס מרופשיץ ובזיווג שני לצפורה בתו של רבי יעקב דוכנער מדעלוטין. לאחר נישואיו נתמנה כרב בריבטיטש (בה גם חיבר את ספרו "קרן ישועה") עד שנת ה'תרמ"ה החל לכהן כרב בעיר בלאז'ובה בה כיהן אביו כאדמו"ר.

בעת מלחמת העולם הראשונה נמלט עם אביו מבלאז'ובה ולאחר סיומה חזרו בשנת ה'תרפ"ג והתיישבו במחוז ריישא שם כיהן אביו כאדמו"ר, ולאחר פטירתו מילא רבי יהשע את מקומו כהאדמו"ר השני מבלאז'וב, תפקיד בו שימש עד פטירתו בי"ב באדר א' בשנת ה'תרצ"ב.

שני ילדיו הגדולים מלאו את מקומו באדמו"רות; רבי מאיר שפירא (מזיווג ראשון) ורבי אליעזר שפירא (מזיווג שני)

## צאצאיו
ילדיו מזיווג ראשון:
*רבי מאיר שפירא, היה רב בבלאז'ובה. נישא לבאשא בתו של רבי יוסף שפירא (נפטר ה'תש"ב)
*חנה שפירא, אשת רבי משה יוסף רוקח (בזיווג ראשון) ורבי יצחק הלברשטאם מברדיו בארצות הברית (בזיווג שני)
*טויבא טילא שפירא, אשת רבי מנשה הורוביץ מרוזבדוב
ילדיו מזיווג שני:
*רבי אליעזר שפירא (נפטר ה'תש"א) היה רב ריבוטוטש וממלא מקום אביו באדמו"רות. נישא לרבקה בתו של רבי אפרים הורוביץ מרוזבודוב
*רבי ישראל שפירא (נפטר ה'תש"ן) היה רב בפרוכניק, בלאז'ובה ובארצות הברית. נישא לפערל בתו של רבי שלום דוד אונגר מדז'בנה
*חיה שפירא, אשת רבי יהודה הורוביץ מסטוטשין-ארצות הברית
*הינדה שפירא, אשת רבי צבי אלימלך הורוביץ מדמביץ
*יוטא שפירא, אשת רבי טוביה הורוביץ ממיידאן

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גליציאנים
יהושע
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:ילידי 1862
קטגוריה:נפטרים ב-1932
יוסף יונגרלייב

רבי **יוסף יונגרלייב** (נפטר בכ"ד בטבת ה'תקע"ב) היה אדמו"ר חסידי, אבי שושלת חסידות יאמפולה.

## ביוגרפיה

רבי יוסף נולד באוקראינה לרבי יחיאל מיכל מזלוטשוב (**המגיד מזלוטשוב**) ולשרה רעכיל ונישא לבתו של רבי מנחם מאהן מויטקוב. עם פטירת אביו בכ"ה באלול ה'תקמ"ו החל רבי יוסף לכהן כאדמו"ר ביאמפולה ובה ייסד את חצרו.

רבי יוסף נפטר בכ"ד בטבת ה'תקע"ב ונטמן באוהל אדמו"רי יאמפולה שבעירו. שלושת בניו כיהנו באדמו"רות.

## צאצאיו
*רבי ישראל יונגרלייב, אדמו"ר מטושהן היה חתנו של רבי אהרן מקיפין (תלמידו של רבי פנחס מקוריץ). נפטר בערך בשנת תר"ב.
*רבי חיים יונגרלייב, אדמו"ר מסאטינוב
*רבי יצחק יונגרלייב, אדמו"ר מקאליס שהיה נשוי לחנה בת רבי ברוך ממז'יבוז' ומילא את מקומו.
*אשת רבי אליקים געציל. נינו של רבי ליבר הגדול מברדיצ'ב ואביו של רבי לייבוש מפרוסקורוב.
*בתו לאה נישאה לדוד אויערבך בנו של אברהם דב אויערבך מחמלניק שהוא בנו של ר' יעקב יוסף כ"ץ.
## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:אדמו"רי בית זלוטשוב
יוסף משה השיל

רבי **יוסף משה השיל** (ה'תק"ם - ט"ו בחשוון ה'תרט"ז), בנו של רבי אברהם יהושע השיל מאפטא, היה אדמו"ר במז'יבוז'.

## ביוגרפיה
נולד בשנת ה'תק"ם לרבי אברהם יהושע השיל מאפטא ולחיה שרה בתו של רבי יעקב מטיטשין. נישא לנכדתו של רבי משה מפשעווארסק. לאחר פטירת אביו בה' בניסן ה'תקפ"ה הכריזו עליו קבוצה מצומצמת מחסידיו במז'יבוז' כעל אדמו"רם. בשנות אדמו"רותו היה נוסע לרבי ישראל פרידמן מרוז'ין (**הרוז'ינר**).

רבי יוסף משה נפטר בט"ו בחשוון ה'תרט"ז בגיל 75 אולם בניו לא נהגו באדמו"רות.

ילדיו היו: רבי ישראל אהרן השיל (נפטר ה'תר"ן); רבי דוד השיל; רבי אליעזר השיל; חיה חנה השיל, אשת רבי מנחם מענדל נכדו של רבי יוסף אבי שושלת יאמפולה.

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:יהודים מפודוליה
יוסף מאיר כהנא

רבי **יוסף מאיר כהנא** (ה'תר"ע - ח' בשבט ה'תשל"ח, 16 בינואר 1978) היה האדמו"ר מספינקא-ירושלים.

## תולדותיו
נולד לרב צבי הירש כהנא, שהיה נכדו של הרב יוסף מאיר וייס, מייסד חצר חסידות ספינקא, שעל שמו הוא קרוי. נישא למלכה בת רבי יצחק טייטלבוים מהוסאקוב משושלת סיגט, התגורר לאחר נישואיו באונגוואר סמוך לחותנו.

כיהן ברבנות בסערעדנא , ובהמשך פתח ישיבה באונגוואר.

סבתו שרה שלומצע, אם אמו, עלתה בשנות ה-30 בגפה לארץ ישראל כשהיא משאירה את בעלה וילדיה באירופה. עם פרוץ המלחמה שלחה לנכדיה שתסדר סרטיפיקטים למי מנכדיה שירצה לעלות, ורבי יוסף מאיר נענה להזמנה. במשך שנתיים ניסתה להשיג סרטיפיקט בהצהירה שנכדה הוא חתנה, כשלבסוף אחד מעובדי הסוכנות שהיה חסיד זידיטשוב ראה אותה, ולאחר ששמע שהיא בתו של רבי מנחם מנדל מזידיטשוב דאג לה לסרטיפיקטים. באייר תש"א (1941) הגיע ארצה, שבועות בודדים לפני שגורשו הנתינים הזרים מאונגוואר לגבול הפולני, שלמעט בודדים, כולם מתו ממחלות ורעב והשאר נרצחו על ידי הנאצים.

כיהן כשנתיים כרב בית הכנסת ויז'ניץ - וישווא (מרמרוש) בבתי מילנר בירושלים. התגורר ברחוב שערי פינה בשכונת הבוכרים ובהמשך עבר לרחוב החבשים שבקצה שכונת מאה שערים.

בשנת תש"ה פתח בית כנסת וישיבה לחסידי ספינקא בבית זובק שבנחלת שבעה. עם פרוץ מלחמת הקוממיות, ברח מביתו שהיה סמוך לגבול, ועבר לליפתא, ובהמשך לבית הכרם. לאחר המלחמה חזר לביתו ופתח את בית המדרש מחדש.

בית המדרש והישיבה נקראו "אמרי יוסף" על שם סבו האדמו"ר הראשון מספינקא. בשנים הראשונות לא כיהן בעצמו כאדמו"ר והישיבה הייתה בנשיאות בן דודו רבי יעקב יוסף וייס שהתגורר אז בברוקלין, שפעל ותמך בישיבה.

הוא אימץ את הלבוש המסורתי הירושלמי והיה מקורב לעדה החרדית וחסידות סאטמר אך גם לאגודת ישראל, לחסידות ויז'ניץ ולחסידות בעלז.

עם פטירתו, בח' בשבט תשל"ח, התמנה בנו בכורו, הרב מרדכי דוד, לממלא מקומו באדמו"רות ספינקא בירושלים.

## צאצאיו
* רבי מרדכי דוד, ממלא מקומו באדמו"רות ספינקא בירושלים
* רבי אלתר כיהן כאדמו"ר מזידיטשוב-ספינקא בשכונת מקור ברוך
* רבי ברוך, האדמו"ר מספינקא-אנטוורפן, חתן רבי יעקב לייזער האדמו"ר מפשעווארסק
* הרב אייזיק, מו"צ בהעדה החרדית
* הרב משה נחמן, ר"מ בישיבת בעלז
* חתנו רבי מרדכי דב טייטלבוים, האדמו"ר מהוסאקוב
* חתנו הרב אהרן מרדכי רוטנר דיין בבית הדין מחזיקי הדת של חסידות בעלזא
* חתנו הרב מרדכי שטיין, אדמו"ר מפאלטישאן בבורו פארק
* חתנו הרב יהושע רוזנברגר, דיין העדה החרדית ורב שכונת קריית רמ"א בבית שמש

## לקריאה נוספת
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי ספינקא
קטגוריה:ירושלים: אדמו"רים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
יוסף מאיר כהנא
קטגוריה:שכונת הבוכרים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1978
יחיאל מיכל דורפמן

הרב **יחיאל מיכל הלוי דורפמן** (1913, קמניץ-פודולסקי – יולי 2006, ה' באב ה'תשס"ו, ירושלים) היה ראש הוועד העולמי של חסידי ברסלב וראש ישיבת "אור הנעלם" בירושלים.

## קורות חיים
מקורה של משפחת דורפמן ממחוז ברסלב באוקראינה. הוא נולד לרב יהושע דוד הלוי דורפמן ולמד אצל הרב אברהם שטרנהרץ (נכדו של רבי נתן מברסלב) ונשא את נכדתו. הרב דורפמן נתמנה לרבנות לראשונה בטשרינר והחל להפיץ את תורתה של ברסלב. משנות ה-30 עד לעלייתו לארץ התגורר במלחובקה, פרוור של מוסקבה, ועבד כחייט. וכן שימש כשוחט במסירות נפש רבה. נאסר על ידי השלטונות ונלקח למחנה העבודה שבסיביר. שם שהה עד מותו של השליט הסובייטי סטלין. עם סיום מלחמת העולם השנייה נמנה עם היהודים היחידים מרוסיה ומאוקראינה שנסעו לבקר את הקהילה היהודית באומן. הרב דורפמן היה מי שייסד את הקלויז הענק שבסמוך לקבר רבי נחמן מברסלב. בשנת ה'תש"ל (1970) עלה הרב דורפמן לארץ ישראל והיה לתלמיד מובהק של הרב לוי יצחק בנדר.

## בישראל
לאחר שעלה לישראל המשיך הרב דורפמן לשמור על קשר עם חסידי ברסלב בברית המועצות ועם בעלי הבית שעל קברו של רבי נחמן. בשנת 1979 נודע לרב דורפמן על תוכנית ממשלתית לבנות רבי קומות על ציון רבי נחמן. לצורך ביטול הגזרה נסע רבי מיכל לארצות הברית ובעזרת הרב פנחס טייץ ואחרים מצא דרך ליצור קשר עם נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר שפעל לביטול התוכניות לבנות במקום הציון.

עם פטירת הרב בנדר בכ"ב תמוז ה'תשמ"ט, תפס הרב דורפמן את ההנהגה והחל לכהן כרב קהילת ברסלב בשכונת מאה שערים בירושלים. שמרכזו הוא בבית הכנסת המכונה השול (ברסלב). ברבות השנים הפך לאחת הדמויות המשפיעות ביותר בקרב חסידי ברסלב ומרבית החסידים בירושלים היו סרים למרותו. הרב יחיאל מיכל הלוי דורפמן נפטר בי' אב ה'תשס"ו כשהוא נחשב לזקן חסידי ברסלב, בן 93 בפטירתו.לאחר פטירתו קובצו דברי תורה לזכרו בקונטרס "אור הנעלם" ע"ש הישיבה שעמד בראשה. הוא נטמן בבית העלמין הר הזיתים שבירושלים. הותיר אחריו שלוש בנות.

## קישורים חיצוניים
* זקן חסידי ברסלב שהתבקש לבית עולמו, שער ברסלב
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבני ברסלב
קטגוריה:ניצולי השואה: אוקראינה
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:פעילות יהודית בברית המועצות
קטגוריה:מאה שערים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1913
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
יעקב הורוביץ (מעליץ)

**רבי יעקב הורביץ** (כונה: **רבי יענקעלע מעליצער**) (ה'תקמ"ד (בערך) - י"ט בטבת ה'תקצ"ז) היה מייסד חסידות מעליץ, והאדמו"ר הראשון שלה.

## ביוגרפיה
נולד ברופשיץ לרבי נפתלי מרופשיץ ולרבקה בת רבי צבי הירש גולדהמר מדוקלה. נקרא על שמו של אבי סבו רבי יעקב אב"ד לינסק. נישא לשפרינצא בתו של פישל מפינטשוב מחסידי החוזה מלובלין.

בשנת תקס"ג נבחר לשמש כגבאי צדקה של קופת רבי מאיר בעל הנס בעיר ראפשיץ. בשנת תקס"ד בהיותו בן עשרים התמנה לרב העיר קולבסוב, תפקיד אותו מילא שלושים שנה, שם כונה **רבי יאנקעלע קאלבסוב'ער**. אנשי העיר מעליץ הסמוכה ניסו לגרום לרבי יעקב לכהן ברבנות אצלם, אך אנשי קולבסוב התנגדו וניסו למנוע זאת. בשנת תקצ"ד הגיעו אנשי מעליץ באישון לילה לבית הרב והצליחו לשכנעו לבוא עימם ולכהן כרב בעירם. בעקבות מעברו לכהן כרב במעליץ כונה **רבי יענקעלע מעליצער**, ואנשי מעליץ כונו מאז בשם "מעליץ'ע גנבים".

היה מפורסם במופתיו ועל שמם נקרא גם "בעל שם טוב קטן".

בשנת תקצ"ז התפשטה מגפה בעיר מעליץ, בי"ט בטבת ניצב על יד המזוזה ואמר "אני הנני הרב פה ואחראי לשלום בני העיר, מבקש אני איפוא ממך רבון העולם שתעצר המגפה בעיר הזאת". באותו היום נדבק אף הוא במחלה ונפטר והמגפה נעצרה.

## חיבוריו
השאיר אחריו בכתב ידו דברי תורה והדרכה, מחלקם הודפס הספר **זרע יעקב** (על שם ספרו של אביו "זרע קודש").

היה ידוע גם כבעל מנגן וחיבר מספר ניגונים על מילות התפילה כמו: ברכת טל, יחדשהו, אל אדון, לכה דודי, עומדות היו רגלינו ועוד. ניגוניו התקבלו גם בחצרות חסידויות אחרות. החזן דוד ורדיגר הוציא לאור אלבום עם כמה מניגוניו.

## מנהגיו
לרבי יעקב היו כמה הנהגות ייחודיות, לדוגמה בכל שבתות השנה היה נוהג ללבוש בגדים לבנים עם טלית כמו בימים נוראים ולאכול בהסיבה כמו בליל הסדר, בסוכתו עמדו כל ז' ימי החג ז' כיסאות לאושפיזין וכן הקפיד לא ללבוש שום בגד חדש לפני שטובלים אותו במקוה.

## צאצאיו
שלושת בניו כיהנו באדמו"רות:
*רבי יהודה ממלא מקומו כאב"ד מעליץ, חתן רבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממאגלניצא.
*רבי אברהם אבא בשנדישוב
*רבי חנינא באולינוב, חתן דודו רבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב

חתניו:
*רבי אלעזר הופשטיין האדמו"ר מקוז'ניץ
*הרב משה יהושע העשיל צענווירטה אב"ד אלפין ב"ר אריה לייבוש תלמיד מהחוזה מלובלין. אבי ר אברהם יוסף אלתר הנודע בבאבוב בשם ר אלתר.
*רבי אברהם אביש פרענקל מוויליפולי
*רבי נפתלי אונגאר אב"ד דזבנא בן רבי מרדכי דוד מדאמבראווע, נישא לאלטה ציפורה בתו של רבי יעקב
*(ספק) רבי יחיאל ווגשל מפריסטיק (נכד רבי אלימלך מליז'נסק)
*רבי נפתלי מדזבנה.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
קטגוריה:נפטרים ב-1836
יעקב אריה טברסקי

**רבי יעקב אריה טברסקי** (ט' באב ה'תרמ"ד – כ"א בתשרי ה'תש"מ) היה אדמו"ר חסידי. הרביעי בשושלת חסידות טריסק.

## ביוגרפיה
נולד בעיר טוריסק שברוסיה לרבי מרדכי זוסיא טברסקי, האדמו"ר מטריסק-הוצלס-יאס, ולחוה גיטל בת רבי יצחק פרידמן מבוהוש. נישא לבלומא רייזל בת רבי פנחס השיל מזינקוב. עם פטירת חמיו בז' באב ה'תרע"ו נקרא לכהן תחתיו כאדמו"ר מזינקוב. בדרכו לזינקוב נסע לרבי דוד טברסקי האדמו"ר מסקווירה וקיבל את ברכתו לכהונת האדמו"רות.

## נדודיו
שנתיים לאחר שכיהן כאדמו"ר בזינקוב היגר רבי יעקב אריה לקמניץ-פודולסקי שבדרום-מערב אוקראינה שם כיהן כאדמו"ר עד לשנת ה'תר"פ אז נודע לו כי הוא מבוקש למעצר בידי המשטר הקומוניסטי ולכן נמלט לווינה וממנה לברלין שבה התגורר עד שנת ה'תרפ"ד, אז עקר ללונדון בירת אנגליה וייסד בה את חצר טריסק מחדש. הוא היה פעיל בתחומי היהדות בלונדון ויסד מקוואות, בתי הכנסת אורחים, ומוסדות ציבור אחרים.

בחודש אב ה'תשכ"ד עלה רבי יעקב אריה לארץ ישראל והתיישב בבני ברק שבה ניהל את חצר טריסק עד לפטירתו.

רבי יעקב אריה נפטר בכ"א בתשרי ה'תש"ם ונטמן בבית הקברות הר הזיתים בירושלים.

## צאצאיו
* רבי חיים מנחם אברהם "מוניה" טברסקי מטריסק, חתן רבי לייבוש הורוביץ-שטרנפלד האדמו"ר מחנטשין
* רבי פנחס טברסקי, מטריסק
* רבי יצחק טברסקי, רב בבני ברק

## ספריו
* **אמרי יעקב** – מכיל כתבי ידו וכת"י חסידיו בדברי תורה, הסכמותיו לכמה ספרים, מכתבי קודש ועוד.
***עקבי יעקב** – מכיל אמרות מוסר שדרש לפני חסידיו

קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:רבנים בריטים
קטגוריה:לונדון: רבנים
קטגוריה:אדמו"רי טריסק
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:משפחת השיל
קטגוריה:ילידי 1884
קטגוריה:נפטרים ב-1979
יעקב טננוורצל

**יעקב (שרגא) טננוורצל** היה אחד מהנדבנים היהודיים הגדולים ביותר שתרמו לכוללי היישוב הישן לפיתוח העיר ירושלים המאה ה-19 בעת היציאה מהחומות. טננוורצל זכה בהערכתם הרבה של אנשי ירושלים בעיקר בשל תרומת הכספים לבניית שכונת מאה שערים ובתי וורשא.

## משפחתו ונדבנות הכספים

יעקב שרגא טננוורצל נולד בפולין ליצחק אייזיק טננוורצל ובסוף ימי מגוריו במדינה התגורר בסמוך לעיר לובלין בעיירה פינטשוב. מנישואי אשתו הראשונה נולדו לו שני בנים ולאחר מכן נישא בשנית לאחר פטירת אשתו. כשעלה ארצה התחבר לרב ריבלין, הרב שמואל הומינר, הרב שלמה זלמן בהר"ן וביחד איתם החל להיות שותף בפעילותם של הכוללים בירושלים שעזרו בבניית שכונות סביב מאה שערים עם היציאה מהחומות במאה ה-19.

בין השנים תרנ"א – תרנ"ה נוסדו חמישה כוללים שהצטרפו למעגל ההתיישבות בירושלים (כולל אונגרין, הורודנא, בית אברהם, ווילנא, ווהאלין) וגם כולל ורשה אליו הצטרף טננוורצל. טננוורצל נישא בשנית כבר בפולין, לאחר פטירת אשתו הראשונה. שני בניו לא הלכו בדרכו, דבר שלא נשא חן בעיני הרב טננוורצל והוא החליט להדיר אותם מצוואתו.

לאחר כמה חודשים משעלה ארצה ניגש עם חברו, הרב דוד בידרמן לקונסול הרוסי בירושלים והפקיד בידו את הצוואה שלו, בה נאמר כי הוא מקדיש את כל כספו למטרת בניין השכונה. למחרת היום נפטר הנדיב. מששמעו בניו על החלטת אביהם, מיהרו להגיש ערעור בטענה שאביהם לא היה צלול בדעתו. אולם הקונסול טען שאביהם כתב צוואתו בצלילות הדעת. בית המשפט פסק להחזיר לילידיו את הכסף, חוץ מהכסף שנתרם כבר לקניית המגרש עבור בתי וורשא.

## בניית בתי וורשא

250px|שמאל|ממוזער|שכונת בתי וורשא
טננוורצל זכור כאחד מיקירי העיר ירושלים בייחוד בשל הקמת השכונה בתי וורשא (שמה המקורי: **נחלת יעקב** ע"ש) מסכום כולל של מאה שלושים אלף רובל לאחר שמכר את כל נכסיו בחשאי. הוא עלה לארץ ישראל ולאחר שהיה עד למצב הכלכלי הקשה ששרר בארץ הוא החליט להשקיע את כספו בבניית מגורים לתלמידי חכמים עניים. הוא החליט לתרום את כל כספיו לבניית השכונה, לרב טננוורצל היה חשוב שהשכונה שתיבנה תשמש למרכז תורני כך שייווצר מצב שבו הוא מעמיד אברכים רבים, סמל לחיים התורניים שבניו עזבו.

ביחד עם הרב דוד בידרמן הוא אישר נדבנות בסה"כ חמישים ושניים אלף רובל לבניית השכונה. הרעיון של טננוורצל היה להטיב עם משפחות עניות לאברכים יוצאי פולין. הכסף אותו תרם הרב טננוורצל שולם בשנת 1898 לאחר שרכישת הקרקע נעשתה בפועל בשנת 1894, אך נתקלה בקשיים כלכליים. הרב טננוורצל תכנן את בתי וורשא כך ששני בתי כנסת יהיו בה, האחד "אוהל יצחק" לפרושים ושני "אוהל שמואל" לחסידים, מתחת לבתי הכנסת תוכננו הבתים לשמש כחדרים לתלמוד תורה, הרב טננוורצל דחף את רעיונו להפוך את השכונה למרכז מגורים שייטיב רק עם אברכי עלית. בעיתון החבצלת הופיעה ידיעה ב-13 במאי 1898 שבשכונה 65 בתים וכל בית ניתן להשכרה למשפחה אחת, לתקופה של עד חמש שנים.
משהתחילו להשכר החדרים למגורים נוצר קרע בין מנהלת הכולל לבין הנדבן, הרב טננוורצל. 

## קישורים חיצוניים
* בתי הכוללים, HebrewBooks

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:מייסדי שכונות ירושלים
יעקב יצחק אונגר

רבי **יעקב יצחק אונגר** (ה'תקצ"ח – י"ג בכסלו ה'תרנ"ב) היה רב ואדמו"ר חסידי בדז'בנה, מצאצאי רבי מרדכי דוד אונגר, ומייסד חסידות דז'בנה.

## ביוגרפיה

נולד בשנת ה'תקצ"ח לרבי ישראל אלימלך אונגר מדומברובה ולמאטיל בתו של רבי יחיאל קוריצר. נישא לחנה בתו של רבי מאיר הורוביץ מדזיקוב (**האמרי נועם**).

לאחר פטירת אביו בז' באלול ה'תרכ"ז מונה רבי יעקב יצחק למלא את מקומו ברבנות דז'בנה בה גם כיהן כאדמו"ר, אך רוב חסידי אביו נסעו לאחיו רבי משה אליקים בריעה שכיהן בדומברובה.

רבי יעקב יצחק נפטר בשנת ה'תרנ"ב ואת מקומו באדמו"רות מילא בנו רבי שלום דוד אונגר בעיר רקוב. בניו הנוספים כיהנו באדמו"רות וברבנות בערים ריישא, רודלוב, סוקולוב פודלסקי, טרנוב וניימארקט שבגליציה.

## צאצאיו
*רבי שלום דוד אונגר (ה'תר"ך – א' באלול ה'תרפ"ג) האדמו"ר השני מדז'בנה.
*רבי יהודה אונגר, רב בסוקולוב פודלסקי (נפטר בי"ז בסיון ה'תרצ"ט)
*רבי חיים אליעזר אונגר, רב ברודלוב. חתן רבי נפתלי הורוביץ ממעליץ (נפטר ה'תר"ף)
*רבי ישראל יוסף אונגר, רב בטרנוב. חתן רבי ראובן הורוביץ מדעמביץ (נפטר בל' בסיון ה'תש"ב)

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
יצחק יונגרלייב

רבי **יצחק יונגרלייב** (מכונה גם **יצחק מראדוויל** ע"ש עיר פעילותו או **האור יצחק** על שם ספרו; ה'תקי"א - י"א באייר ה'תקצ"ה) היה אבי שושלת חסידות ראדוויל. היה בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.

## תולדותיו

רבי יצחק נולד באוקראינה לרבי יחיאל מיכל המגיד מזלוטשוב ולשרה יענטיל רעכיל. מקובל כי כבר מצעירותו נודע בצדקנות מופלאה וגדלות יוצאת דופן בהוראה תורנית וכך היה מצטרף אל אביו בנסיעותיו למגיד ממעזריטש. נישא לבתו של רבי משה שוהם מדולינה ולאחר פטירתה (כשכבר שימש כאדמו"ר) נישא לבתו של רבי צבי הירש מנדבורנה. ובזיווג שלישי נשא את אלמנתו של רבי משה מברדיטשוב, בנו של רבי אליעזר הלוי ראש ישיבה בפינסק.

מסופר כי אביו אמר על חמשת בניו שהם כנגד חמשה חומשי תורה, והיות שרבי יצחק הוא כנגד ספר שמות בו מובא "גלות מצרים" לכן יהיו חייו תמיד בגלות ממקום למקום, אבל במקביל התורה תהיה נתונה בו, כמו שנתינתה מובאת בספר שמות.

עם פטירת אביו בכ"ה באלול ה'תקמ"א החל רבי יצחק לכהן באדמו"רות בעיר מושבו ראדוויל (כאשר בתקופת נישואיו השניים התגורר זמן מה ליד חותנו בנדבורנה) לצד אחיו ששמשו בגלינא, זווהיל, יאמפולה, סקאליה ושאץ.

בהוראת החוזה מלובלין שימש ברבנות גם באפטשנה, רימינוב, בוטושאן, פאליטשאן ויאס.

נפטר בי"א באייר ה'תקצ"ה. בנו רבי דן מילא את מקומו כאדמו"ר השני בשושלת.

## צאצאיו
מזיווג ראשון:
*רבי דן מראדוויל, אדמו"ר השני מראדוויל (נפטר ה'תר"א).
*בת, אשת רבי ישעיה מושקט, אב בית דין מפראגא, מחבר הספרים "עצי בשמים" ו"ראשי בשמים"
*בת, אשת רבי צבי רבי ישעי'ס מהאליטש
*בת, אשת רבי עקיבא ממיקאלאייב

## ראו גם
*חסידות ראדוויל

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:אדמו"רי בית זלוטשוב
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
יצחק מקאליש

רבי **יצחק מקאלוש** (ה'תק"ל - ו' בשבט ה'ת"ר) נכד רבי מאיר הגדול מפרמישלאן אבי חסידות פרמישלאן. היה האדמו"ר השני בשושלת קאליש.

## ביוגרפיה
נולד בגליציה בשנת ה'תק"ל לרבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן וליענטלע. נישא לפייגא בת רבי איתמר הכהן מצ'יזיקוב (הסמוכה ללמברג), לאחר שנפטרה אשתו נישא בשנית לבריינא וממנה נולדו לו חמשת ילדיו הקטנים.

לאחר פטירת אביו בב' באדר א' ה'תקע"ג מונה אחיו הצעיר רבי מאיר כממלא מקומו בפרמישלאן, ורבי יצחק שהתגורר בקאלוש שבאוקראינה לא נהג באדמו"רות עד פטירת דודו רבי דוד מקאליש, אז נתמנה לממלא מקומו בתמיכת רבי יעקב מליסא (בעל **[[נתיבות המשפט]]**).

נפטר בו' בשבט ה'ת"ר. בנו השני רבי ישראל מאייר מילא את מקומו בקאלוש.

## צאצאיו
מזיווג ראשון:
*רבי ישכר בער, אבי שושלת חסידות נדבורנה
*רבי ישראל מייר, האדמו"ר השלישי מקאליש, נפטר בכ"ה באדר ה'תר"מ.
**רבי אהרן אריה מרוזשניטוב (רזניטוב)
**רבי יצחק מקאליש (השני)
**רבי יהודה מקאליש
*רבי שלמה מחברון (נודע גם כרבי שלמה מפרמישלאן), עלה לארץ ישראל, נפטר בה'תרכ"ח ונטמן בהר הזיתים.
*הרב מיכל מנדבורנה. היה מלמד. חתנו של רבי אהרן מברצ'יבה.

מזיווג שני:
*רבי דוד אייזקסון, האדמו"ר מראמאן (נפטר בא' בחשוון ה'תרס"ח).
**חתנו רבי יצחק לייפר (בן רבי אהרן אריה בן רבי ישכר בער מנדבורנא) מהרץ-רומאן שמילא את מקומו.
**ילדיו האחרים היו רבי משה וחתניו רבי חיים לביל מפיאטרה-ניאמץ ורבי אהרן משה טויבש.
*רבי משה, התגורר בקאליש.
*רבי אהרן אריה לייב מאיר, היה גביר גדול.
*רחל, אשת רבי צבי מקאליש
*חנה לאה, אשת רבי אהרן אריה לייב רדליך ממיקולאייב (בן דודה רבי שלמה).

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:שושלת פרמישלאן
קטגוריה:רבנים גליציאנים
יצחק מקאליש
יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב)

ממוזער|250x250 פיקסלים|חתימת רבי יצחק מאיר בן איש חי הר' זלה"ה מאפטא
**רבי יצחק מאיר השיל** (ה'תקל"ו – א' באדר ה'תרט"ו, 1775/6 – פברואר 1855) היה האדמו"ר השני בשושלת אפטא-ז'ינקוב.

## ביוגרפיה
נולד לרבי אברהם יהושע העשיל (ה**אפטר רב**) אבי שושלות אפטא-ז'ינקוב וקופיטשניץ, ולחיה שרה בתו של רבי יעקב מטיטשין. לאחר נישואיו למירל בתו של רבי חיים יעקב שטרויס מדוקלה שימש כיד ימינו של אביו עד לשנת ה'תקס"ה (1804/5) אז החל לכהן ברבנות העיר קולבסוב, וכעבור כמה שנים נתמנה לרב בזינקוב ולאחר פטירת אביו בה' בניסן ה'תקפ"ה (1825) החל לנהוג באדמו"רות והיה לאדמו"ר השני מאפטא-זינקוב.

רבי יצחק מאיר נפטר בא' באדר ה'תרט"ו (1855) ואת מקומו מילא בנו בכורו רבי משולם זוסיא השיל.

## צאצאיו
*רבי משולם זוסיא השיל (נפטר ה'תרכ"ד), אדמו"ר השלישי מאפטא-זינקוב.
*רבי מענדל השיל, נישא לחיה מלכה פרידמן בתו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין.
*רחל, אשת רבי שמואל אשכנזי מקאלוש..

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:ילידי 1776
קטגוריה:נפטרים ב-1855
יעקב יצחק ניימן

הרב **יעקב יצחק ניימן** (תר"פ, 1920 - ז' בשבט תשס"ז, 26 בינואר 2007) היה רב קהילת חסידי בעלז במונטריאול.

## תולדותיו

נולד בהונגריה, לרב יוסף ולחיילא געלע ניימן מתלמידי השבט סופר בפרשבורג, רב באובודה. בבחרותו היה תלמיד של הרב יעקב יחזקיה גרינוולד ("ויגד יעקב"), רבה של קהילת עדת ישראל בפאפה. אשתו ובנו נחום נספו בשואה. לאחר סיום המלחמה הוא נישא בשנית לדבורה רחל, בתו של הרב יעקב יחזקיהו גרינוולד אחיו של בעל "ערוגת הבושם", אך לא זכה לילדים.

## ייסוד הקהילה
לאחר השואה היגר לאוסטרליה, ייסד את הקהילה החרדית בעיר מלבורן והיה לרבה. אחר עבר למונטריאול, שם עמד בראש קהילת 'קהל מחזיקי הדת' של חסידי בעלזא.

נפטר בז' בשבט תשס"ז, בגיל 87. נקבר בחלקת קהילת פאפה בקרית פאפה בניו יורק.

## קישורים חיצוניים

* הקול החרדי: הרה"צ יעקב יצחק ניימן זצ"ל, הייד פארק
* 

קטגוריה:רבני בעלז
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים קנדים
קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:מונטריאול: רבנים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לקנדה
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1920
קטגוריה:קנדים שנפטרו ב-2007
יצחק הורוביץ (מעליץ)

רבי **יצחק הורוביץ** (1901, תרס"ב – 27 ביולי 1977, כ"ב בתמוז תשל"ח) היה האדמו"ר ממעליץ בניו יורק.

## ביוגרפיה
נולד לרבי נפתלי, רבה ואדמו"רה של מעליץ, ולרעכיל בתו של העשיר ר' אביש קנר מסאנוק. נישא לחיה פערל, בתו של קרוב משפחתו, רבי שמואל הורוביץ מדמביץ.

הוסמך לרבנות על ידי רבי מאיר יחיאל מאוסטרובצה ובית הדין של קרקוב. כיהן ברבנות אוזריאן שבגליציה המזרחית ובהמשך ברבנות קיפוטשוב שבחבל ווהלין (אז בשליטת פולין, כיום אוקראינה). היגר לארצות הברית והתגורר בקליבלנד. בהמשך עבר למנהטן שם החל לכהן באדמו"רות מעליץ.

היה בעל חוש מוזיקלי מיוחד, והלחין ניגונים רבים.

הוציא ספר בשם "ברכת יצחק".

הותיר בן וארבע בנות.

## קישורים חיצוניים
* רבי יצחק הורוביץ ב"אידישע וועלט פארומס". כולל תמונת מצבתו.
* 

קטגוריה:מהגרים לארצות הברית
קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1901
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1977
יצחק מרדכי שפירא

250px|ממוזער|שמאל|אהל על קברו של האדמו"ר רבי יצחק מרדכי בווינה
200px|ממוזער|שמאל|כתובת המצבה למראשותיו
רבי **יצחק מרדכי שפירא** (אב תרכ"ז – ג' בתמוז תר"צ) היה אדמו"ר בגוואדזיץ' (Gwoździec).

## תולדותיו
נולד בסדיגורה לרב אבי עזרא זליג שפירא, אדמו"ר בסטרי ובנו של רבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא, מחשובי אדמו"רי פולין בדורו. אמו הייתה הדסה פייגא, בתו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסאדיגורה. נישא לציפורה פייגא, בת דודו רבי ישראל פרידמן מסדיגורה.

לאחר פטירת אביו החל לכהן באדמו"רות בגוואדז'יץ שבגליציה (כיום אוקראינה) לצד אחיו רבי חיים מאיר יחיאל שהחל לכהן בדרוהוביץ' וממנו יצאה שושלת דרוהוביץ'. על אף היותו צאצא מצד אביו לשושלת קוז'ניץ, נהג בדרך חסידות רוז'ין, שושלתם של אמו וחותנו.

בימי מלחמת העולם הראשונה נמלט כשאר אדמו"רי רוז'ין לווינה, שם השתכן עד לפטירתו ושם נקבר בבית הקברות היהודי "החדש". אשתו עלתה לארץ ישראל ונפטרה בכ' בחשוון תש"ג ונקברה בבית העלמין בהר הזיתים.

## ילדיו
*רבי אבי עזרא זליג שפירא, נישא לבלומא רייזיל בת דודו רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ'. עלה לארץ ישראל והתגורר בירושלים. נפטר בחול המועד סוכות תש"ד, ונקבר בהר הזיתים. בנו, המשיך את חסידות דרוהוביץ'.
*רבי אברהם יעקב שפירא (נרצח בשואה בערב ראש השנה תש"ד). נישא לקרובת משפחתו מרים בת רבי ישראל פרלוב מסטולין.
*רבי דוד משה (י"ט באלול תרס"ד - ט"ו באייר תשמ"ח) כיהן כאדמו"ר מגוואדז'יץ-סדיגורה בווינה ובבורו פארק. נישא לאלטע בת ציון בתו של רבי שלמה חיים מבולחוב ובזיווג שני לרייזיל בתו של רבי שרגא פייבוש מזלישטשיק.
**הרב יצחק מרדכי שפירא מגוואדז'יץ-סדיגורה בבורו פארק, בן רבי דוד משה.
***הרב שלמה שפירא מגוואדז׳יץ-סדיגורה בבורו פארק, בן רבי יצחק מרדכי.
*הרב שלום יוסף שפירא (- ז' באלול תשמ"ג) חתנו של בן דודו של אביו, רבי ירחמיאל משה מקוז'ניץ. ממייסדי כפר חסידים וקריית אתא.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי בית קוז'ניץ
יצחק מרדכי שפירא
קטגוריה:חסידות סדיגורה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:וינה: רבנים
קטגוריה:אישים הקבורים בווינה
קטגוריה:ילידי 1867
קטגוריה:נפטרים ב-1930