מצבה

[ממוזער|[כתובות פיניקיות-יווניות אתונאיות#כתובת עבדתנת|מצבת עבדתנת, כתובות פיניקית־יוונית מאתונה שהקים אדם כדי שתהיה לו "מצבת זכר בחיים"]]
**מצבה** או **מצבת** היא לוח או עמוד, עשוי לרוב אבן ולעיתים עץ או מתכת.

## אטימולוגיה
למלה "מַצֵּבָה" מקבילות בפיניקית: "מצבת" ו"מנצבת", ובפונית שימשה גם המלה "נצב"; בארמית, "נצב", ובניבים של הנבטים והתדמורים גם "מצב". ביוונית נקראת στηλη (סְטֶלֶה), ומשם ללטינית stela ולמונח הקיים גם בעברית: "אסטלי" (בלשון חז"ל) ו"אסטלה" (בימינו).

## סוגים ומטרות
מצבות משמות לשתי מטרות עיקריות: מצבות קבורה ומצבות זיכרון.

מצבת קבורה מאוזנת או מאונכת – מצבת קבורה היא מצבה שנועדה לציין את מקום קבורתו של אדם. על המצבה מציינים, על-פי-רוב, את שם הנפטר, תאריך לידתו ותאריך פטירתו ולעיתים מוסיפים כמה מילים המייחדות את האדם שנפטר. מצבות כאלה מוזכרות במקרא וידועות מהעת העתיקה גם מחפירות ארכאולוגיות.

מצבת/אסטלת זיכרון מאונכת – לזיכרון והנצחה של אירוע או אדם מסוים. מצבת מעין זאת יכולה להבנות בצורות ובגדלים שונים.
על מצבות (או "אסטלות") זיכרון לעיתים רשומים, מצוירים או חרוטים שמותיהם ותואריהם של המתים או החיים שאת שמם היא מנציחה. מצבות שימשו עוד כמצייני גבול טריטוריאלי דוגמת האסטלות שהקים פרעה אחנתון באל עמרנה ואבני הכודורו המסופוטמיות, או כדי לציין ניצחונות והישגים צבאיים.

## היסטוריה
מצבות ומונומנטים ברחבי העולם מספקים מידע מקיף על התרבויות שהקימו אותן, גם אם אינם נושאים עליהם כיתוב. כך לדוגמה המגליתים שאינם נושאים עליהם כתובות ואשר הוקמו מלוב בדרום ועד סקוטלנד בצפון, הם עדות לתרבויות שהתקיימו בתקופת האבן החדשה המאוחרת ובטרם הנהגת הכתב. למצבות ואסטלות צורות שונות ומגוונות, הכוללות בין היתר אובליסקים וצלבים.

### מצבות בעת העתיקה
מצבות ידועות עוד מתקופת הברונזה במזרח הקרוב הקדום, למשל בקרב השושלת האמורית בבבל ואצל החתים, וכן אצל המיקנים ביוון. מצבות המשיכו להתקיים באזור גם בתקופת הברזל; מפורסמת מבין המצבות שנמצאו בחפירות היא מצבת מישע. במקרא הופיעו המצבות במטרה לציין מקום קבורה כמו למשל, ציון מקום קבורתה של רחל בידי יעקב, או אבשלום שהקים לעצמו מצבה עוד בחייו, וכן נהגו הפיניקים להציב לעצמם מצבות בעודם בחיים. כמו כן, מצבות הוצבו לצורך חתימת הסכם בין שני צדדים. בספר בראשית מסופר על המצבה שהקים יעקב לציון ההסכם שערך עם לבן יהושע בן נון הציב שתים עשרה אבנים בגלגל. המצבה בתרבויות המזרח הקדום ייצגה לעיתים את נוכחות האל, ובמקרים אחרים (כגון בכתובות הנדר הפיניקיות) היוותה מצבת זיכרון לכך שהאל שמע את קולו של מציב המצבה.

גם ביוון המשיכו ליצור מצבות לאחר תקופת הברונזה, לעיתים עם עיטורי צמחים בראשן. מצבה גדולה ומפורסמת במיוחד היא המאוסוליאום בהליקרנסוס. גם בתקופה הרומית המשיכו לייצר מצבות, לרוב בצורת פתח מקדש כאשר הנפטר מוצג בו.

כן הוקמו מצבות, או "אסטלות", במצרים העתיקה ואתיופיה, וכן על ידי הסינים, תרבויות בודהיסטיות שונות ועל ידי תרבויות פרה-קולומביאניות כמו המאיה והאולמקים.

## גלריה

קובץ:Phoenician headstone.jpg|מצבה פניקית ועליה הכיתוב "מצבת מלך בן עשתרת". מאוסף מוזיאון הכט בחיפה.
קובץ:CAGrave.jpg|מצבות בבית קברות נוצרי
קובץ:Tokaj jewishcemetery.jpg|מצבות בבית הקברות היהודי בעיר טוקאי, הונגריה
קובץ:PragueJewishCemetary03.jpg|בית העלמין היהודי העתיק בפראג
קובץ:MountScopusHeadstone2.JPG|"מילותיו האחרונות: לא עוד מלחמות עבורי" – כיתוב על מצבת קבורה בבית הקברות הצבאי הבריטי בירושלים
קובץ:Grabstein Friedhofspark Freireligioese Gemeinde Berlin Prenzlauer Berg.jpg|מצבה בצורת גדם עץ בפארק בית הקברות של הקהילה הדתית־חופשייה בברלין, פרנצלאואר ברג


## ראו גם
* מצבת קבורה
* אנדרטה
* מונומנט
* אובליסק
* הילארי
* חצ'קר
* טוטם

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אבן
קטגוריה:אסטלות
קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:אנדרטאות
קטגוריה:מדיה לכתיבה