קבוצות הכדורסל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים

[ממוזער|[היכל יד אליהו בתל אביב במהלך משחק בין מכבי תל אביב (בצהוב) לבין ברצלונה במסגרת עונת 2005/2006 ביורוליג]]
[ממוזער|[פיס ארנה ירושלים|היכל פיס ארנה בירושלים במהלך משחקה של הפועל ירושלים (באדום) מול אולימפיה ליובליאנה במסגרת עונת 2016/2017 ביורוקאפ]]
ההתמודדויות של **קבוצות [[הכדורסל הישראלי]]ות במפעלים הבין-לאומיים** החלו עם היווסדן של התחרויות היבשתיות האירופיות בשנת 1958, ונמשכות עד היום. בתחילה הופיעו הקבוצות בתחרויות של פיב"א אירופה (גביע אירופה לאלופות, גביע המחזיקות – גביע ספורטה, וגביע קוראץ'), ומאוחר יותר גם בתחרויות של יול"ב ויורוליג בסקטבול (יורוליג ויורוקאפ) ובתחרויות החדשות של פיב"א (ליגת האלופות בכדורסל והיורופקאפ). בנוסף, קבוצות ישראליות הופיעו ואף זכו במסגרות בין-לאומיות אזוריות, כגון הליגה האדריאטית, הליגה הבלקנית בכדורסל והליגה הצפון אירופית. קבוצה ישראלית אחת, מכבי תל אביב, אף השתתפה שבע פעמים במפעל העולמי של פיב"א – הגביע הבין-יבשתי בכדורסל.

הישג השיא של הקבוצות הישראליות במפעלים האירופיים הוא שש הזכיות של מכבי תל אביב בגביע אירופה לאלופות בכדורסל (ב-,  ו- בסופרוליג וב-,  ו- ביורוליג). בנוסף הגיעה הקבוצה תשע פעמים נוספות לגמר, בהן הפסידה, וסיימה כסגנית האלופה בעונת 1966/1967 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל. מכבי היא הקבוצה הישראלית היחידה שמחזיקה בתואר כלל-יבשתי, לאחר שזכתה ב.

הישגים משמעותיים נוספים הם של הפועל ירושלים והפועל תל אביב, שזכו בתואר השני בחשיבותו במבנה ליגות הכדורסל באירופה (ירושלים בגביע יול"ב ב- ותל אביב ביורוקאפ ב-). הפועל ירושלים העפילה גם לגמר ליגת האלופות בכדורסל של פיב"א ב-, אך הפסידה. קבוצה נוספת שזכתה בתואר אירופי היא עירוני נס ציונה, שב- זכתה ביורופקאפ, התחרות השנייה בחשיבותה של פיב"א אירופה הנחשבת לרביעית בטיבה ביבשת. קבוצות שזכו באליפויות בליגות אירופיות אזוריות הן מכבי תל אביב ב ב- (סגנית ב-) והפועל גלבוע גליל ( ו-, סגנית ב-), הפועל חולון (), הפועל גליל עליון () והפועל באר שבע דימונה () ב.

קבוצות כדורסל הנשים הישראליות משתתפות גם הן במפעלים האירופיים, והישג השיא שלהן הוא זכייתה של אליצור רמלה ביורוקאפ. הישגים נוספים הם הגעתה של א.ס. רמת השרון לגמר גביע רונקטי, העפלתן של רמלה, רמת השרון (פעמיים) ומכבי בנות אשדוד לחצי גמר המפעל והופעותיהן של מכבי תל אביב (פעמיים) ואליצור חולון ברבע גמר גביע אירופה לאלופות בכדורסל נשים.

## יורוליג
[ממוזער|שניים מה[גביע (פרס)|גביעים בהם זכתה מכבי תל אביב בתחרויות האירופיות: משמאל גביע אירופה לאלופות מ- וגביע היורוליג מ-]]קבוצות כדורסל ישראליות משתתפות ביורוליג (עד 2001 נקרא גביע אירופה לאלופות בכדורסל, הליגה האירופית או הסופרוליג) החל מעונתו הראשונה ב-1958. הישג השיא של הקבוצות הישראליות במפעל הוא זכייה, כשמכבי תל אביב הוכתרה כאלופת אירופה שש פעמים (, , , ,  ו-). הקבוצה הגיעה תשע פעמים נוספות לגמר, אך הפסידה. הישג השיא של קבוצה שאינה מכבי היה הגעתה של הפועל תל אביב לרבע גמר גביע אירופה לאלופות בעונת , אז הודחה בידי א.ס.ק. ריגה.

### גביע אירופה לאלופות (1958–1991)
[ממוזער|[טל ברודי עולה לקליעה במשחקה של מכבי תל אביב נגד סינודינה בולוניה בעונת ]]
[ממוזער|[יושב ראש מכבי תל אביב שמעון מזרחי (משמאל) עם ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לאחר ניצחונה של הקבוצה על צסק"א מוסקבה, 1977]]
ממוזער|טל ברודי עם גביע אירופה בו זכתה מכבי תל אביב ב-1977
[ממוזער|[קפטן (ספורט)|קפטן מכבי תל אביב ג'ים בוטרייט מניף את גביע אירופה בו זכתה הקבוצה ב-. מימינו ראש עיריית תל אביב-יפו שלמה להט]]
בשל חוקי התחרות, עד עונת  שיחקה בתחרות רק אלופת המדינה, ובזכות שליטתה של מכבי תל אביב ב בשנים אלו היא הייתה נציגתה הכמעט בלעדית של ישראל במפעל. הקבוצה היחידה מלבדה שהופיעה בגביע אירופה לאלופות הייתה הפועל תל אביב, שעשתה זאת ארבע פעמים (האחרונה שבהן בעונת ), מתוכן העפילה פעמיים לטורניר הגמר.

#### 1958–1976: הדחות מוקדמות
ישראל יוצגה בגביע אירופה לאלופות מיד עם הקמתו ב-1958, אז השתתפה אלופת המדינה מכבי תל אביב בבית המוקדם הדרום-מזרחי. מכבי העפילה ישירות לסיבוב המוקדמות השלישי והאחרון, אך הפסידה לצ.צ.א. בוקרשט מרומניה 126–147 (65–84 בבוקרשט ו-61–63 ברמת גן). הקבוצה הראשונה שעברה שלב במפעל הייתה הפועל תל אביב ב-, אז גברה בשמינית הגמר 93–79 על גלאטסראיי הטורקית (הפסד 39–40 באיסטנבול וניצחון 54–39 בתל אביב). עם זאת, הקבוצה הודחה בסיבוב הבא בידי א.ס.ק. ריגה 134–162. בעונה הבאה גברה הפועל על פנאתינאיקוס בשלב המוקדם 166–130, אך הודחה בשמינית הגמר על ידי דרושפאקה 139–140 לאחר ניצחון 69–65 בבית אך הפסד 70–75 בחוץ.

לאחר חמש עונות בהן הפסידה בסיבוב הראשון (ועונה נוספת בה הודחה אוטומטית בשל סכסוך תאריכים עם פנרבחצ'ה), בעונת  חוותה מכבי תל אביב את ההצלחה הראשונה שלה במפעל האירופי הבכיר לאחר שגברה על אלזס בניולה הצרפתית וגיסן מגרמניה המערבית במוקדמות והעפילה לרבע הגמר. עם זאת, הקבוצה הודחה בשלב זה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית לפני מכלן ואחרי ריאל מדריד וספרטק ברנו. גם בעונה הבאה העפילה הקבוצה לרבע הגמר, אך סיימה במקום האחרון בבית עם ברנו, סטנדרד לייז' ופלקנסטרו קאנטו. לאחר מכן חוותה ישראל שלוש שנים של הדחות בסיבוב המוקדמות הראשון: הפועל תל אביב לאסוול ליון-וילרבאן ב-, ולאחר מכן מכבי תל אביב לסטנדרד לייז' ב- ולפנאתינאיקוס ב-.

בעונת  חזרה מכבי תל אביב לעונה הסדירה של המפעל לאחר שעברה שני שלבי מוקדמות, אך הודחה בסיום בית רבע הגמר בו סיימה אחרונה אחרי סימנטל מילאנו, הכוכב האדום בלגרד וריאל מדריד. בכל שלוש העונות הבאות הודחה הקבוצה בתום שלב הבתים, ולא הצליחה להעפיל לחצי הגמר. בעונת  ספגה מכבי את ההפסד הגדול בהיסטוריה שלה באירופה, כשהובסה 78–125 בידי ריאל מדריד בחוץ.

#### 1977–1991: הצלחות וזכיות
מכבי תל אביב העפילה לראשונה לבית חצי הגמר של גביע אירופה לאלופות בעונת , לאחר שסיימה במקום הראשון בבית עם סינודינה בולוניה, דינמו בוקרשט ואולימפיאקוס. מאז ועד הפיכתו של גביע אירופה לאלופות לליגה האירופית של פיב"א ב-1991 העפילה מכבי בכל עונה לשלב זה. בבית חצי הגמר סיימה מכבי במקום השני אחרי מובילג'ירג'י וארזה, בין היתר לאחר שקיבלה שני ניצחונות טכניים על צסק"א מוסקבה וספרטק ברנו שסירבו לשחק בישראל בשל היעדר יחסים דיפלומטיים בין ברית המועצות וצ'כוסלובקיה לישראל. שני משחקי החוץ של מכבי נגד קבוצות אלו נערכו בבלגיה, והניצחון 91–79 על צסק"א ב, שהיה משמעותי לעלייתה של מכבי לגמר, נחשב עד היום לאחד הגדולים בתולדות הספורט בישראל. במשחק הגמר שנערך בהיכל פיוניר שבבלגרד גברה מכבי על וארזה 78–77 בהובלת ג'ים בוטרייט ומיקי ברקוביץ', וזכתה באליפות אירופה הראשונה בתולדותיה. המשחק זכור גם בזכות "נאום הציונות" שנשא מאמן הקבוצה רלף קליין לפני המשחק, בו הדגיש את חשיבותו של המשחק לא רק לאוהדי הקבוצה או תושבי העיר תל אביב אלא לכל תושבי מדינת ישראל.

בשתי העונות הבאות סיימה מכבי במקום השלישי בבית חצי הגמר והחמיצה במשחק בודד את העלייה לגמר, אך בעונת  חזרה למעמד לאחר שסיימה במקום הראשון בבית חצי הגמר והעפילה למשחק הגמר מול ריאל מדריד. עם זאת, הספרדים ניצחו במשחק שנערך במערב ברלין 89–85, ומכבי תל אביב הסתפקה בסגנות למרות 31 נקודות של ארל ויליאמס ו-22 כל אחד של אולסי פרי וג'ים בוטרייט. הקבוצות נפגשו זו מול זו בעבר, אך משחק הגמר הצית את היריבות בין מכבי תל אביב לבין ריאל מדריד, שנחשבת לאחת הגדולות בכדורסל האירופי בעיקר בשל הצלחתן הגדולה של הקבוצות וריבוי המפגשים ביניהן.

כעבור שנה, בעונת , חזרה מכבי לגמר לאחר שסיימה במקום הראשון בבית רבע הגמר ובמקום השני בבית חצי הגמר ופגשה בשטרסבורג את סינודינה בולוניה. כמו בגמר הראשון ב-1977, המשחק הוכרע על חודה של נקודה ומכבי זכתה בגביע אירופה בפעם השנייה בתולדותיה לאחר שניצחה 80–79 בזכות 20 נקודות של ברקוביץ', 19 של ויליאמס ו-18 של פרי.

בעונת  העפילה מכבי תל אביב לגמר בפעם השלישית ברציפות לאחר שסיימה במקום הראשון בבית חצי הגמר עם הפסד בודד, אך במשחק הגמר שנערך בקלן הפסידה 80–86 לפלקנסטרו קאנטו האיטלקית. לאחר מכן הודחה הקבוצה בשלב חצי הגמר במשך ארבע עונות רצופות (מקום שלישי ב- ומקום חמישי ב-,  ו-), אך בעונת  חזרה למעמד הגמר לאחר שסיימה במקום השני בבית, והפסידה 69–71 לטרייסר מילאנו.

בעונת  שונה פורמט הטורניר. מכבי תל אביב החלה את דרכה בשמינית הגמר, בה גברה על בנפיקה ליסבון, ועלתה לבית רבע הגמר שכלל שמונה קבוצות. מכבי סיימה במקום הרביעי והעפילה לפיינל פור גביע אירופה לאלופות, שנערך לראשונה מאז . בחצי הגמר גברה מכבי 87–82 על פרטיזן בלגרד והעפילה לגמר בפעם השישית בתולדותיה, אך הפסידה 84–90 למילאנו.

בעונה הבאה השלימה מכבי העפלה שלישית ברציפות לגמר לאחר שגברה על אוסטנדה בשמינית הגמר, סיימה במקום הראשון בבית רבע הגמר ובחצי הגמר גברה 99–86 על אריס סלוניקי, אך במשחק הגמר הפסידה 69–75 ליוגופלסטיקה ספליט. בעונת  הודחה הקבוצה לאחר שסיימה במקום השישי ברבע הגמר, אך בעונה הבאה, האחרונה במתכונת גביע האלופות, סיימה במקום הרביעי בבית רבע הגמר והעפילה לפיינל פור. בחצי הגמר הודחה מכבי לאחר שהובסה 67–101 בידי ברצלונה, אך במשחק על המקום השלישי גברה 83–81 על סקאבוליני פזארו מאיטליה.

#### תוצאות

### הליגה האירופית, פיב"א יורוליג והסופרוליג (1991–2001)
[ממוזער|גביע היורוליג בו זכתה מכבי תל אביב ב-, ב[פיינל פור היורוליג 2004|פיינל פור שנערך בהיכל יד אליהו שבתל אביב]]
גם לאחר הסרת ההגבלה על משתתפת יחידה לכל מדינה לקראת עונת 1991/1992 בליגה האירופית של פיב"א הייתה מכבי תל אביב נציגתה היחידה של ישראל במפעל הבכיר של פיב"א. קבוצות אחרות השתתפו בשלבי המוקדמות של המפעל, אך אף אחת מהן לא הצליחה להעפיל לעונה הסדירה. באותן שנים לא זכתה גם מכבי תל אביב להצלחה משמעותית, כשהגיעה פעמיים בלבד לרבע גמר הפלייאוף עד סוף המאה ה-20. עם זאת, בראשית המאה ה-21 הגיעה הקבוצה פעמיים לגמר: הפסד ב- וזכייה בסופרוליג ב-.

בעונת 1991/92 יוצגה ישראל לראשונה על ידי קבוצה מחוץ לתל אביב (בפרט לא מכבי או הפועל), כשסגנית האלופה מכבי ראשון לציון התמודדה במוקדמות הליגה האירופית. הקבוצה ניצחה את סטיאווה בוקרשט בסיבוב הראשון 213–157 אך הודחה בידי דן הלדר ההולנדית בסיבוב האחרון 144–148. באותה עונה העפילה מכבי תל אביב אוטומטית לעונה הסדירה וסיימה במקום השלישי בבית א', אך ברבע הגמר הפסידה 1–2 לאסטודיאנטס מדריד בסדרת הטוב מ-3 והודחה. בעונה הבאה השתתפו האלופה מכבי תל אביב וסגניתה הפועל בשלב המוקדמות השני. הפועל הפסידה למאס פילס מכלן מבלגיה 164–170 על אף ניצחון 88–80 במשחק הראשון בבית, ואילו מכבי גברה על בנפיקה ליסבון 189–156 והמשיכה לעונה הסדירה. עם זאת, בשלב זה סיימה מכבי במקום השביעי והאחרון.

בעונת 1992/1993 בליגה הלאומית בכדורסל הודחה מכבי תל אביב בחצי גמר הפלייאוף, איבדה את האליפות לאחר 23 שנים ולא העפילה לגמר לראשונה מאז 1965. כתוצאה מכך, בעונת  השתתפו לראשונה במוקדמות המפעל שתי קבוצות שאינן מכבי: האלופה הפועל גליל עליון וסגניתה הפועל תל אביב. עם זאת, שתי הקבוצות הודחו בסיבוב הראשון בהן השתתפו: תל אביב הודחה בסיבוב המוקדמות הראשון 150–162 בידי בנפיקה ליסבון למרות ניצחון 83–75 במשחק הראשון בבית, ואילו גליל עליון הודחה בסיבוב השני 149–151 בידי גילדפורד קינגס האנגלית לאחר שהפסידה 78–86 בסארי ועל אף ניצחון 71–65 בכפר בלום.

מכבי תל אביב חזרה למפעל בעונת  כאלופה, ולאחר ניצחון על בלינצונה משווייץ בסיבוב המוקדמות השני הודחה לאחר שסיימה במקום החמישי מתוך שמונה בבית א'. סגניתה הפועל תל אביב עברה את טרייסקירכן האוסטרית בסיבוב המוקדמות הראשון אך הודחה בידי פאוק סלוניקי בסיבוב הבא 148–152, לאחר שניצחה 82–70 בבית אך הפסידה 66–82 ביוון. גם בעונה הבאה הודחה מכבי בעונה הסדירה לאחר שהביסה את אטלסיב סיביו הרומנית 221–139 בסיבוב המוקדמות השני (כולל ניצחון 122–65 בהיכל יד אליהו) אך סיימה במקום השישי בבית ב'. סגניתה הפועל גליל עליון עברה את קובוט הפינית בסיבוב הראשון אך הודחה בסיבוב הבא בידי היראקליס היוונית.

בעונת  שונו פורמט התחרות ושמה, מהליגה האירופית לפיב"א יורוליג. דירוגה של הליגה הלאומית הישראלית ירד מהמקום השמיני לתשיעי, וכתוצאה מכך לראשונה מאז תום עידן גביע האלופות הייתה לישראל נציגה אחת בלבד: האלופה מכבי תל אביב. בבית המקדים סיימה מכבי במקום השלישי מתוך שש קבוצות, ובבית המוקדמות סיימה במקום הרביעי והעפילה לפלייאוף, בו הפסידה בשמינית הגמר 1–2 בסדרה לאפס פילזן. גם בעונה הבאה קיבלה ישראל נציגה אחת בלבד, אך הפועל ירושלים קיבלה כרטיס חופשי למוקדמות והשתתפה לראשונה במפעל. ירושלים סיימה במקום השישי והאחרון הן בבית המוקדם והן בשלב המוקדמות והודחה. לעומת זאת, מכבי תל אביב סיימה במקום השלישי בשני השלבים והעפילה שוב לפלייאוף, אך הודחה פעם נוספת בשמינית הגמר, הפעם לאחר הפסד 1–2 לטים סיסטם בולוניה.

בעונת  שוב הייתה מכבי נציגתה היחידה של ישראל במפעל. הקבוצה סיימה במקום השלישי בסיבוב המקדים ובמקום השלישי בבית המוקדמות, ובשמינית הגמר הפסידה 0–2 לקינדר בולוניה. גם בעונה הבאה ייצגה מכבי את ישראל לבדה, אך הפעם זכתה להצלחה המשמעותית הראשונה שלה בעשור זה. הקבוצה סיימה את הבית המוקדם במקום השלישי, אך ניצחה את כל ששת משחקיה בשלב המוקדמות וסיימה אותו במקום הראשון. בשמינית הגמר הדיחה מכבי את פאוק סלוניקי 2–1 בסדרה וברבע הגמר גברה על פורטיטודו בולוניה בתוצאה דומה והעפילה לפיינל פור היורוליג לראשונה מאז 1991. בחצי הגמר ניצחה את ברצלונה 65–51 והעפילה לגמר היורוליג השמיני שלה מול פנאתינאיקוס. מכבי הפסידה לפאו 67–73 וסיימה כסגנית, בין היתר בגלל 17 נקודות שקלע שחקן הקבוצה לשעבר עודד קטש לזכות היוונים.

בעונת  חל פיצול בכדורסל האירופי: פיב"א אירופה המשיכה לארגן את הטורניר שלה, שנקרא סופרוליג, וחברת יורוליג בסקטבול שהוקמה שנת 2000 יצרה את היורוליג. קבוצות הכדורסל הבכירות ביבשת התפצלו לשני המפעלים, ומכבי תל אביב נשארו בסופרוליג של פיב"א. סגנית האלופה מכבי עירוני רעננה קיבלה גם היא מקום במוקדמות, אך סיימה במקום העשירי והאחרון בבית עם ארבעה ניצחונות בלבד (על מונטפסקי סיינה, אולקר, אסוול ליון-וילרבאן ושלונסק ורוצלב). לעומת זאת, מכבי תל אביב סיימה במקום הראשון בבית שלה עם מאזן 15–3, גברה 2–0 על שלונסק ורוצלב וסקאבוליני פזארו בשמינית ורבע הגמר (בהתאמה) והעפילה לפיינל פור בפעם השנייה ברציפות. בחצי הגמר ניצחה מכבי את צסק"א מוסקבה 86–80 והבטיחה את שחזור הגמר מהעונה הקודמת מול פנאתינאיקוס. בגמר ניצחה מכבי 81–67 וזכתה באליפות אירופה בפעם השלישית בתולדותיה. שחקן הקבוצה נייט האפמן נבחר ל-MVP של הסופרוליג, ואנתוני פארקר ואריאל מקדונלד (סיים גם כ-MVP של הפיינל פור) נבחרו איתו לחמישיית המצטיינים של הפיינל פור.

#### תוצאות

### יורוליג (2001–הווה)
[ממוזער|[דריק שארפ העפיל עם מכבי תל אביב שבע פעמים לגמר היורוליג, וזכה עימה בשלושה גביעי אירופה: בסופרוליג ב- וביורוליג ב- ו-. זכור במיוחד בזכות הסל שקלע ב"נס ז'לגיריס", שהכריע את עלייתה של מכבי לפיינל פור היורוליג 2004]]
[ממוזער|[שארונאס יאסיקביצ'יוס במדי מכבי תל אביב מול מארק גאסול וברצלונה בעונת 2004/2005 ביורוליג. שאראס זכה עם הקבוצה בשתי אליפויות יורוליג רצופות ב-2004 ו-2005]]
[ממוזער|[דייוויד בלו במדי מכבי תל אביב נגד אולימפיה ליובליאנה במסגרת עונת 2009/2010 ביורוליג. בלו העפיל עם מכבי לגמר היורוליג ארבע פעמים וזכה פעמיים במפעל (ב-2004 ו-)]]
גם בעידן היורוליג בסקטבול שהחל ב-2001 הייתה מכבי תל אביב נציגתה היחידה של ישראל ביורוליג, אם כי מספר קבוצות השתתפו במוקדמות התחרות עד שאלו בוטלו בעונת . מצב זה נמשך עד עונת , אז הצטרפה הפועל תל אביב כאלופת היורוקאפ מהעונה הקודמת. בעונה זו שיחקו לראשונה שתי קבוצות ישראליות בעונה הסדירה של המפעל הבכיר בכדורסל האירופי.

#### 2001–2008: תור הזהב של מכבי תל אביב
לאחר הפיצול בכדורסל האירופי והישארותה של מכבי תל אביב בסופרוליג של פיב"א, הוזמנה הפועל ירושלים על ידי חברת יורוליג בסקטבול שהוקמה בשנת 2000 לשחק במפעל היורוליג החדש שהקימה לעונת . עם זאת, הקבוצה סיימה במקום החמישי והלפני אחרון בבית המוקדמות ולא העפילה לעונה הסדירה. ירושלים הוזמנה לתחרות בעונה הבאה כסגנית האלופה, ולאחר שהעפילה אוטומטית לסיבוב המוקדמות האחרון בשל פרישתה של לה-מאן סארת הודחה בידי ספירו שרלרואה 141–162. מכבי תל אביב השתתפה במפעל לראשונה בעונה זו לאחר שהסופרוליג פורק, ולאחר שסיימה במקום השני בבית א' של העונה הסדירה והעפילה לפיינל פור מהמקום הראשון בבית ח' של הטופ 16 הודחה בחצי הגמר בתוצאה 75–83 בידי פנאתינאיקוס, המפגש השלישי ברציפות בין הקבוצות בפיינל פור היורוליג. בעונת  סיימה מכבי במקום החמישי מתוך שמונה בבית המוקדם ועלתה לטופ 16, בו סיימה במקום השני בבית ה' אחרי בנטון טרוויזו ולא העפילה לפיינל פור.

בעונת  סיימה מכבי במקום השני בבית ב' בעונה הסדירה ובמקום הראשון בבית ז' של הטופ 16. בשלב זה זכתה מכבי לניצחון טכני על פאמסה ולנסיה לאחר שסירבה להגיע לישראל בשל המצב הביטחוני, ובמחזור האחרון פגשה את ז'לגיריס קובנה בהיכל יד אליהו, כשהמנצחת במפגש עולה לפיינל פור היורוליג 2004. 15.7 שניות לסיום המשחק ז'לגיריס 92–86, ושתי שניות לסיום, כשהכדור אצל מכבי, הובילה 94–91. עם זאת, גור שלף מסר מסירה ארוכה לדריק שארפ, שקלע שלשה ששלחה את המשחק להארכה. בהארכה המשיכה מכבי לנצח 107–99, והמשחק כונה "נס ז'לגיריס" וזכור עד היום כאחד הגדולים בתולדות הכדורסל בישראל. בפיינל פור, שנערך בתל אביב, זכתה מכבי באליפות אירופה הרביעית בתולדותיה לאחר שגברה 93–85 על צסק"א מוסקבה בחצי הגמר ו-118–74 על סקיפר בולוניה בגמר.

בעונת  הייתה הפועל ירושלים אמורה לשחק בטורניר לאחר שזכתה בעונה הקודמת בגביע יול"ב, אך ויתרה על השתתפותה מטעמים כלכליים. מכבי תל אביב זכתה בעונה זו בגביע אירופה השני ברציפות והחמישי בתולדותיה, לאחר שסיימה במקום הראשון הן בבית בעונה הסדירה והן בבית הטופ 16 ובפיינל פור שנערך במוסקבה גברה 91–82 על פנאתינאיקוס בחצי הגמר ו-90–78 על טאו קרמיקה בגמר. בעונה הבאה העפילה מכבי לגמר היורוליג בפעם ה-12 בתולדותיה והשלישית ברציפות לאחר שסיימה במקום הראשון בעונה הסדירה ובבית ה' של הטופ 16, גברה על אולימפיאקוס 2–1 בסדרת הטוב מ-3 ברבע הגמר וניצחה את טאו קרמיקה 85–70 בחצי גמר הפיינל פור, אך הפסידה 69–73 לצסק"א מוסקבה. בשלוש ההעפלות הרצופות לגמר אימן את הקבוצה פיני גרשון, ושיחקו בה דריק שארפ, אנתוני פארקר וטל בורשטיין (שלקחו חלק גם בזכייה בסופרוליג ב-2001), וכן ניקולה וויצ'יץ' ומייסאו באסטון. שארונאס יאסיקביצ'יוס שיחק במדי הקבוצה בשתי הזכיות ביורוליג ב-2004 ו-2005, ואילו עומרי כספי לקח חלק בזכייה ב-2005 והסגנות ב-2006.

בעונת  לא הצליחה מכבי לשחזר את הישגיה מהעונות הקודמות, ועל אף שסיימה במקום השני בבית המוקדם ובטופ 16, הודחה ברבע הגמר לאחר הפסד 1–2 לצסק"א. בעונה הבאה העפילה מכבי לגמר הרביעי שלה בתוך חמש שנים לאחר שסיימה אחרי ריטאס וילנה בעונה הסדירה והוליכה את בית ו' של הטופ 16. הקבוצה גברה על ברצלונה 2–1 בשלב ההצלבה והעפילה לפיינל פור, בו גברה על מונטפסקי סיינה 92–85 ועלתה לגמר גביע אירופה בפעם ה-13. עם זאת, במשחק המכריע שוב הפסידה מכבי לצסק"א, בתוצאה 77–91. שארפ, וויצ'יץ', בורשטיין וכספי שיחקו במדי מכבי גם בעונה זו, לצד דייוויד בלו שזכה עם הקבוצה בתואר ב-2004.

#### 2008–2015: הצלחות אחרונות
[ממוזער|משחק בין מכבי תל אביב (בכחול) ל[ריאל מדריד (כדורסל)|ריאל מדריד בפלאסיו ויסטלגרה במסגרת עונת 2008/2009 ביורוליג]]
[ממוזער|[אוהד (ספורט)|אוהדי מכבי תל אביב בגמר פיינל פור היורוליג 2014 במדיולאנום פורום במילאנו, איטליה. העפלתה של הקבוצה לפיינל פור לאחר ניצחון על אולימפיה מילאנו ברבע הגמר מכונה בקרב האוהדים ותקשורת הספורט בישראל "נס מילאנו הראשון", והניצחון על צסק"א מוסקבה בחצי הגמר ידוע כ"נס מילאנו השני". נכון ל-2025, הייתה זו זכייתה האחרונה של מכבי והעפלתה האחרונה לפיינל פור היורוליג]]
לאחר שהפועל חולון זכתה באליפות המדינה בכדורסל בעונת  היא שאפה להתמודד בעונת 2008/2009 ביורוליג, אך לישראל הוקצה מקום אחד בלבד ומכבי תל אביב כבר תפסה אותו כבעלת רישיון A. הרצון הפך לממשי יותר לאחר שאבלינו תכננה לפרוש מהתחרות, אך בסופו של דבר הקבוצה האיטלקית שיחקה במפעל וחולון לא השתתפה במפעל אירופי כלשהו. באותה עונה הודחה מכבי לראשונה מאז 2003 בשלב הטופ 16 לאחר שסיימה במקום השלישי בבית בעונה הסדירה וסיימה אחרי ברצלונה וריאל מדריד בבית ו'. בעונה הבאה חזרה מכבי לשלב ההצלבה לאחר שסיימה במקום השלישי בעונה הסדירה ובמקום הראשון בטופ 16, אך הופתעה ברבע הגמר 1–3 בידי פרטיזן בלגרד, על אף שהחזיקה ביתרון הביתיות.

ב- שוב איבדה מכבי תל אביב את אליפות המדינה, הפעם להפועל גלבוע גליל, שהעפילה לשלב המוקדמות של עונת 2010/2011 ביורוליג אך הודחה בסיבוב הראשון בידי המופארם ורשאץ 170–174 (הפסד 84–97 בהיכל נוקיה וניצחון 86–77 בסרביה). מכבי חזרה לפיינל פור באותה עונה לאחר שסיימה במקום הראשון בעונה הסדירה ובמקום השני בטופ 16, וברבע הגמר ניצחה את קאחה לבורל ויטוריה 3–1. בחצי גמר הפיינל פור ניצחה את יריבתה הגדולה ריאל מדריד 82–63, אך בגמר שוב הפסידה לפנאתינאיקוס, אותה פגשה בפעם השלישית במעמד, בתוצאה 70–78. שארפ, בלו, בורשטיין וליאור אליהו, בהובלת המאמן החדש דייוויד בלאט, שיחקו במדי הקבוצה בגמר ה-14 שלה. בעונה הבאה שוב עלתה מכבי לרבע הגמר לאחר שסיימה במקום השני בבית ג' של העונה הסדירה ובבית ח' של הטופ 16, אך הודחה בסדרת ההצלבה לאחר 2–3 לפנאתינאיקוס. במשחק החמישי והמכריע, שנערך באואקה שבאתונה, הפסידה מכבי 85–86 בשל קליעת עונשין מנצחת של דימיטריס דיאמנטידיס. גם בעונת  הודחה מכבי ברבע הגמר, לאחר שסיימה במקום הראשון בעונה הסדירה אך השלישי בטופ 16, והובסה בסוויפ 0–3 בידי ריאל מדריד בשלב ההצלבה.

בעונת  הייתה אמורה אלופת המדינה מכבי חיפה להשתתף בתחרות, אך ויתרה. מכבי תל אביב סיימה באותה עונה במקום הראשון בבית המוקדם אך במקום השלישי בלבד בטופ 16 ועלתה לסדרת ההצלבה מול ארמאני מילאנו הפייבוריטית, שנקבע שפיינל פור היורוליג 2014 ייערך באולמה הביתי מדיולאנום פורום. במשחק הראשון הובילה מילאנו 84–77 כשנשארו 32 שניות לסיום הזמן החוקי, אך בהובלת ריקי היקמן וטייריס רייס הצליחה מכבי להוביל 87–86, ועל אף קליעת עונשין מוצלחת של שחקן מילאנו קית' לנגפורד שכפתה הארכה ניצחה 101–99 במשחק שמכונה על ידי אוהדי ותקשורת הספורט בישראל "נס מילאנו הראשון". על אף הפסד במשחק השני בסדרה ניצחה מכבי בשני משחקי הבית שלה בהיכל נוקיה ועלתה לפיינל פור היורוליג. בחצי הגמר שיחקה מכבי מול צסק"א מוסקבה, אחת מיריבותיה הגדולות ביותר שניצחה אותה פעמיים בשלב הטופ 16, כולל 65–100 במה שהיה ההפסד השלישי בגודלו של מכבי באירופה עד אז. גם במשחק זה נקלעה מכבי לפיגור כשהרוסים הובילו 55–40 כדקה לסיום הרבע השלישי ו-67–63 כ-19 שניות לסיום המשחק, אך הצליחה לנצח 68–67 בזכות סל ניצחון של רייס במה שכונה "נס מילאנו השני". בגמר שיחקה מכבי מול יריבתה הגדולה ביותר באירופה, ריאל מדריד, ולאחר שוויון 73–73 בסיום הזמן החוקי קלעה 25 נקודות בהארכה, ניצחה 98–86 וזכתה באליפות אירופה השישית בתולדותיה. רייס קלע 26 נקודות מהספסל ונבחר ל-MVP של פיינל פור היורוליג. עוד לקחו חלק משמעותי בזכייה דווין סמית' וסופוקליס שחורציאניטיס.

בעונת  קיבלה הפועל ירושלים כרטיס חופשי למוקדמות היורוליג וגברה 94–84 על נימבורק הצ'כית בסיבוב המוקדמות הראשון, אך הודחה בידי אוניקס קאזאן 71–82 בשלב הבא ולא העפילה. מכבי תל אביב סיימה במקום השני בעונה הסדירה ובמקום השלישי בטופ 16, אך הובסה 0–3 בידי פנרבחצ'ה אולקר בסדרת ההצלבה והודחה.

#### 2015–2021: שנות הבצורת
[ממוזער|[מכבי תל אביב (כדורסל)|מכבי תל אביב (בכחול) לפני משחק באולקר ספורט ארנה מול פנרבחצ'ה במסגרת עונת 2017/2018 ביורוליג]]
בעונת  סיימה מכבי תל אביב במקום החמישי בבית ד', נשרה ליורוקאפ והודחה בשלב הבתים של המפעל לראשונה מאז . הכישלון הזה פתח רצף של שש עונות בהן לא העפילה מכבי לפלייאוף. לאחר המעבר לשיטת הליגה בעונת  לא הצליחה מכבי לסיים בין שמונה הראשונות או להגיע למאזן חיובי כשהשפל היה בעונה זו, בה סיימה במקום ה-14 מתוך 16 עם מאזן 10–20. שנים אלו התאפיינו בחילופי מאמנים, כשבין 2015 ל-2018 אימנו את הקבוצה שבעה מאמנים שונים.

בעונת  הצליחה מכבי לספק עונה טובה, בהובלת סקוטי וילבקין וטיילר דורסי לצד דני אבדיה שנבחר בסיום העונה במקום ה-9 בדראפט ה-NBA ועומרי כספי שחזר לאחר 10 שנים ב-NBA. לאחר 28 מחזורים דורגה הקבוצה במקום החמישי עם מאזן 19–9, אך העונה הופסקה בעקבות מגפת הקורונה באירופה.

#### 2021–2025: חזרה לפלייאוף
בעונת  חזרה מכבי לרבע גמר היורוליג לראשונה מאז 2015. על אף רצף של שמונה הפסדים, בזכות השעייתן וביטול תוצאותיהן של שלוש הקבוצות הרוסיות בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה עלתה מכבי מהמקום ה-12 לשביעי ולבסוף סיימה את העונה במקום החמישי עם מאזן 17–11. בסדרת רבע גמר הפלייאוף הובסה מכבי בידי ריאל מדריד 0–3.

עונת  הייתה מוצלחת יותר, ומכבי סיימה במקום החמישי עם מאזן 20–14 בהובלת צמד הגארדים לורנזו בראון ווייד בולדווין. הקבוצה העפילה לרבע גמר היורוליג מול מונקו אך הפסידה לאחר סדרה צמודה 2–3. בראון נבחר לחמישיית העונה ביורוליג, ובולדווין לחמישיית העונה השנייה. בעונה הבאה לא יכלה מכבי לארח את משחקיה הביתיים בהיכל מנורה מבטחים בשל מלחמת חרבות ברזל, ובמקום זאת אירחה בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' שבבלגרד. מכבי סיימה במקום השביעי בלבד עם מאזן 20–14 והעפילה לרבע הגמר לאחר שניצחה במשחק הפליי-אין הראשון בתולדות היורוליג 113–85 את סאסקי בסקוניה. בפלייאוף שוב הודחה מכבי בתום סדרה צמודה 2–3, הפעם לפנאתינאיקוס, שזכתה במפעל בסופו של דבר. בראון ובולדווין נבחרו שניהם לחמישיית העונה השנייה ביורוליג. בעונת  המשיכה מכבי לארח בבלגרד וחוותה עונת שפל, כשסיימה במקום ה-16 מתוך 18 עם מאזן 11–23.

#### 2025–הווה: שתי נציגות
בעונת  לראשונה שיחקו ביורוליג שתי קבוצות ישראליות, לאחר שהפועל תל אביב זכתה ביורוקאפ ב- והצטרפה למכבי תל אביב, לה רישיון A בליגה. בשל המלחמה, בתחילת העונה המשיכה מכבי לארח בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' בבלגרד והפועל אירחה את משחקיה בארנה 8888 שבסופיה, אך ב-21 באוקטובר 2025, לאחר החתימה על הסכם חמאס–ישראל וסיום המלחמה, אישרה הנהלת היורוליג את חזרת משחקיהן לישראל החל מ-1 בדצמבר. עם זאת, במרץ 2026 חזרו משחקיהן של הקבוצות למיקומיהם מחוץ למדינה בשל מבצע שאגת הארי. הדרבי התל אביבי הראשון בתולדות המפעלים האירופיים נערך ב-8 באוקטובר 2025 בביתה הזמני של הפועל בארנה 8888, ומכבי ניצחה בו 103–90.

#### תוצאות

## גביע ספורטה
[ממוזער|[מכבי חיפה (כדורסל)|מכבי חיפה לפני משחקה הביתי בהיכל נעמן בחיפה מול דנן הצרפתית, במסגרת סיבוב המוקדמות הראשון של עונת 1971/1972 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל]]
מאז ייסודו ב-1966 ועד פירוקו ב- כמפעל המשני לגביע אירופה לאלופות בכדורסל שיחקו קבוצות ישראליות בגביע ספורטה (נקרא גם גביע אירופה למחזיקות גביע עד 1991, הגביע האירופי עד 1996 ופיב"א יורוקאפ עד 1998). הישג השיא של הישראליות במפעל הוא הגעתה של מכבי תל אביב לגמר, בו הפסידה לאיניס וארזה, בעונת הבכורה של המפעל. הישג משמעותי נוסף היה הגעתן של הפועל גליל עליון והפועל ירושלים לחצי גמר הטורניר: גליל עליון בעונת , אז הודחה בידי אפס פילזן, וירושלים בעונתו האחרונה של המפעל, 2001/2002, אז הודחה בידי מונטפסקי סיינה.

### גביע אירופה למחזיקות גביע (1966–1991)
עד 1991, בדומה לגביע אירופה לאלופות, גם לגביע המחזיקות שלחה ישראל נציגה אחת בלבד בכל שנה: מחזיקת גביע המדינה בכדורסל, או סגניתה במקרה שזו התחרתה בגביע האלופות (בשל זכיותיה הרבות בגביע המדינה של מכבי תל אביב, שהשתתפה באופן קבוע במפעל הבכיר, היה זה המצב כמעט בכל השנים למעט ארבע – כולל עונת  בה התחרתה מכבי בגביע המחזיקות). במתכונתו המקורית של המפעל השתתפו בו שמונה קבוצות ישראליות שונות: הפועל תל אביב 6 פעמים, הפועל רמת גן 4 פעמים, מכבי רמת גן והפועל גליל עליון 3 פעמים, מכבי תל אביב, מכבי חיפה והפועל גבת/יגור פעמיים והפועל חולון פעם אחת. בנוסף, בית"ר ירושלים הייתה אמורה לשחק במפעל בעונת  אך לא השתתפה לבסוף בשל מלחמת יום הכיפורים.

#### 1966–1979: הצלחה למכבי והדחות מוקדמות
[ממוזער|[טל ברודי הוביל את מכבי תל אביב לגמר גביע המחזיקות ב-, וקלע 36 נקודות בניצחון 83–51 על חובנטוד בדאלונה במשחק הגומלין של רבע הגמר. הניצחון, שאיזן את התבוסה 69–101 בחוץ, מכונה על ידי אוהדי הכדורסל בישראל "נס בדאלונה"]]
מכבי תל אביב שיחקה בעונת הבכורה של גביע אירופה למחזיקות ב- לאחר שזכתה בגביע המדינה בכדורסל 1965/1966 אך הפסידה את האליפות ליריבתה העירונית הפועל. לאחר שעברה את אריס סלוניקי בסיבוב המוקדמות השני (על אף תבוסה ב-20 הפרש בחוץ) התמודדה הקבוצה ברבע הגמר מול חובנטוד בדאלונה. בספרד הובסה מכבי ב-32 נקודות הפרש בתוצאה 69–101 וסיכוייה לעלות לשלב הבא נראו אפסיים, שכן היה עליה לנצח בבית בהפרש גבוה יותר על מנת להעפיל. עם זאת, במשחק הגומלין שנערך בהיכל יד אליהו ניצחה מכבי 83–51 בזכות 36 נקודות של טל ברודי ו-24 של תנחום כהן-מינץ. התוצאה בסיכום שני המשחקים הייתה 152–152, ועל כן נערך כעבור יומיים משחק מכריע בין הקבוצות. בדאלונה הגיעה בסגל של עשרה שחקנים בלבד, ומכבי ניצחה 75–51 ועלתה לחצי הגמר. המשחק השני בין שתי הקבוצות, בו ניצחה מכבי בדיוק בהפרש הדרוש לה, מכונה בקרב אוהדי הקבוצה "נס בדאלונה". בחצי הגמר ניצחה מכבי את בוטב הבולגרית 91–60 והעפילה, על אף הפסד 67–68 בבורגס, לגמר מול איניס וארזה. במשחק הראשון באיטליה הפסידו הישראלים 67–77, ועל אף ניצחון בית 68–67 סיימו רק כסגנים.

[ממוזער|[חיים בוכבינדר (מספר 4 בלבן) במדי מכבי חיפה בהפסד 82–109 לדנן במסגרת מוקדמות עונת 1971/1972 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל]]
הצלחתה של מכבי בעונתה הראשונה לא סללה את הדרך לקבוצות הישראליות האחרות, שנחלו אכזבות בשנותיו הראשונות של המפעל. ב-1967 ו-1968 לא נערך גביע המדינה בכדורסל בשל מלחמת ששת הימים, והפועל תל אביב שסיימה כסגנית אלופת המדינה בשתי השנים ייצגה את ישראל. עם זאת, בשתי העונות הודחה הפועל בשלב הראשון בו השתתפה: ב- בידי רויאל IV בריסל וב- בידי סטיאווה בוקרשט. ב- חזרה מכבי לתחרות כמחזיקת הגביע, אך הודחה בידי נאפולי בסיבוב המוקדמות השני, אליו העפילה אוטומטית. בעונת  עברה הפועל תל אביב שלב לראשונה לאחר שעברה את פנאתינאיקוס, אך הודחה ברבע הגמר בידי האלופה בסופו של דבר סימנטל מילאנו. בעונת  ייצגה את ישראל לראשונה קבוצה מחוץ לתל אביב, סגנית מחזיקת הגביע מכבי חיפה, אך גם היא הודחה בסיבוב המוקדמות הראשון. בעונת  ערכה סגנית המחזיקה מכבי רמת גן את הופעת הבכורה שלה בתחרות, אך הודחה בסיבוב המוקדמות השני לאחר שניצחה את סטיאווה בוקרשט 83–72 בישראל אך הפסידה 67–81 בהארכה.

בעונת  הייתה אמורה סגנית מחזיקת הגביע בית"ר ירושלים לייצג את ישראל בתחרות, אך היא לא השתתפה בשל מלחמת יום הכיפורים. בעקבות המלחמה שוב לא נערך גביע המדינה, וסגנית האלופה מכבי רמת גן יצגה את ישראל בעונת 1974/1975 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל. רמת גן עלתה לסיבוב המוקדמות השני לאחר שניצחה את סומה וינה 196–168, אך הודחה לאחר שהפסידה 176–182 לסינודינה בולוניה. לאחר מכן ערכה הפועל גבת/יגור את שתי ההופעות הראשונות של קבוצה מההתיישבות העובדת במפעלים האירופיים: ב-, כסגנית מחזיקת הגביע, היא הודחה אחרי שהפסידה לאולימפיאקוס (למרות ניצחון 82–73 באולם הגורן במזרע), וב-, לאחר זכייתה המפתיעה בגביע, הפסידה לסטיאווה בוקרשט על אף שניצחה 83–71 במשחק הראשון בבית. בשתי העונות הבאות ייצגה הפועל תל אביב את ישראל כסגנית מחזיקת הגביע, אך בשתיהן הודחה בסיבוב הראשון, בידי אולימפיאקוס ב- ובידי דן בוס ב-.

#### 1979–1983: הרצף של הפועל רמת גן
בארבע העונות שבין  ל- הופיעה הפועל רמת גן בתחרות כנציגת ישראל, לאחר שהפסידה ארבע פעמים רצופות למכבי תל אביב בגמר גביע המדינה. כבר בעונתה הראשונה המפעל הפכה הקבוצה לישראלית הראשונה מאז יריבתה העירונית מכבי ב- שעוברת שלב בטורניר לאחר שניצחה את אמיקאלה מלוקסמבורג בסיבוב המוקדמות הראשון, אך בשלב הבא הפסידה לק.ק. זאדאר על חודה של נקודה (ניצחון 80–75 בישראל והפסד 90–96 ביוגוסלביה). בעונת  נכשלה רמת גן להעפיל והפסידה לליידן ההולנדית 184–188 בשלב המוקדמות הראשון.

בעונה הבאה הפכה הפועל רמת גן לישראלית הראשונה מאז הפועל תל אביב ב- שמעפילה לרבע הגמר. הקבוצה החלה את דרכה בסיבוב הראשון, אותו עברה אוטומטית לאחר שיריבתה א.א.ל. לימסול פרשה, והעפילה לשלב הבתים לאחר שניצחה את לה-מאן סארת. ברבע הגמר הודחה רמת גן לאחר שסיימה במקום השלישי עם מאזן 3–3 בבית א' שכלל את האלופה בסופו של דבר ציבונה זאגרב, סינודינה בולוניה וקריסטל פאלאס. גם בעונת  עלתה רמת גן לרבע הגמר לאחר שניצחה את פאוק סלוניקי בסיבוב המוקדמות השני, אך שוב הודחה בסיום שלב הבתים לאחר שסיימה במקום הרביעי והאחרון בבית א', עם ניצחון בודד מול ברצלונה וחמישה הפסדים – אחד לבארסה ושניים לדן בוס ולסקאבוליני פזארו (כל אחת).

#### 1983–1991: המשך ההישגים
ב-1983 חזרה הפועל תל אביב לגמר גביע המדינה, ועל אף שהפסידה למכבי חזרה לשחק בגביע מחזיקות הגביע לאחר ארבע שנים. בסיבוב הראשון של עונת  היא הודחה בידי מכבי בריסל, אך זכתה בגביע המדינה ובעונה הבאה ניצחה את פרמלנס הקסברגן ההולנדית והעפילה לראשונה בתולדותיה לרבע הגמר. עם זאת, בשלב הבתים סיימה הקבוצה במקום האחרון והודחה לאחר שהפסידה פעמיים לאלופה בסופו של דבר ברצלונה ולאסוול ליון-וילרבאן ופעם אחת לקזרטה, מולה השיגה את הניצחון היחיד שלה. בעונת  חזרה מכבי חיפה למפעל כסגנית מחזיקת הגביע, ולאחר שהביסה את אנא"ד מקפריסין 219–113 בסיכום שני המשחקים הודחה בסיבוב המוקדמות השני מול יוגופלסטיקה ספליט. בעונה הבאה ייצגה את ישראל סגנית המחזיקה הפועל חולון, אך זו הודחה בידי וילרבאן על אף ניצחון ביתי 86–76.

בעונת  ייצגה את ישראל הפועל גליל עליון, שלאחר ניצחון על אלוויק משוודיה במוקדמות העפילה לשלב הבתים. ברבע הגמר סיימה גליל במקום השלישי בבית ב' עם מאזן 3–3, אחרי חובנטוד בדאלונה וסקאבוליני פזארו ולפני מרימבורג הבלגית. לאחר שזכתה בגביע באותה עונה חזרה גליל עליון לרבע הגמר אחרי שעברה את אורושלני בניאש ההונגרית במוקדמות, אך שוב סיימה במקום השלישי בשלב הבתים עם שני ניצחונות על שולה באסקט ושני הפסדים לכל אחת משני הפיינליסטיות של אותה עונה, קזרטה וריאל מדריד. בעונת  ייצגה מכבי רמת גן את ישראל כסגנית האלופה בפעם השלישית בתולדותיה, והעפילה גם היא לרבע הגמר אחרי שעברה במוקדמות את סאב UU מפינלנד. רמת גן סיימה במקום האחרון בבית עם מאזן 2–4: ניצחון והפסד מול אוסטנדה ומול וירטוס בולוניה (האלופה בסופו של דבר), ושני הפסדים לז'לגיריס קובנה. בעונתה האחרונה של התחרות כגביע מחזיקות הגביע יוצגה ישראל על ידי גליל עליון, שהעפילה לרבע הגמר אחרי ניצחון כפול על שלונסק ורוצלב וסיימה במקום השלישי עם מאזן 3–3 בבית ב': ניצחון והפסד מול כל אחת מהקבוצות – הכוכב האדום בלגרד, האלופה בסופו של דבר פאוק סלוניקי וסגניתה סרגוסה.

#### תוצאות
(*) סגנית מחזיקת גביע המדינה

(^) בעונה הקודמת לא התקיים גביע המדינה, וסגנית אלופת הליגה ייצגה את ישראל בתחרות

### הגביע האירופי, פיב"א יורוקאפ וגביע ספורטה (1991–2002)
עם השינוי בפורמט התחרויות של פיב"א אירופה ופתיחתן למספר קבוצות מכל מדינה, קיבלה ישראל שתי נציגות במפעל המשני של הכדורסל האירופי, ששמו שונה לגביע האירופי. חלק מהקבוצות העפילו דרך גביע המדינה בכדורסל, חלק דרך הישגיהן בליגה הלאומית (אז הראשונה במבנה ליגות הכדורסל בישראל) וחלק נשרו ממוקדמות הליגה האירופית של פיב"א. בשנים אלו זכו הקבוצות הישראליות להצלחה רבה יחסית, כשמספר קבוצות העפילו לרבע הגמר והפועל גליל עליון והפועל ירושלים אף הגיעו לחצי הגמר, גליל ב- וירושלים ב-. רק שלוש קבוצות לא עברו לפחות שלב אחד ב-11 העונות הללו: גליל עליון, שהודחה ב- בסיבוב המוקדמות השלישי וב- בבית המוקדמות, והפועל אילת שהודחה בבית המוקדם ב-.

בעונת  שיחקו שלוש קבוצות ישראליות בגביע האירופי החדש: סגנית מחזיקת גביע המדינה הפועל חולון, הפועל גליל עליון שהעפילה לרבע גמר עונת 1990/1991 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל, ומכבי ראשון לציון שנשרה ממוקדמות הליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות השני עברו חולון וגליל את בודפשט הונבד מהונגריה ואוניון SPI מאוסטריה, בהתאמה, והוגרלו זו מול זו בסיבוב השלישי במפגש הראשון אי פעם של קבוצות ישראליות באירופה. גליל עליון ניצחה בשני המשחקים, 100–89 בכפר בלום ו-90–81 באולם הפחים בחולון, אך בשלב הבתים של רבע הגמר סיימה במקום השישי והאחרון עם מאזן 2–8. ראשון לציון ניצחה בסיבוב השלישי את שלונסק ורוצלב אך הודחה גם היא ברבע הגמר לאחר שסיימה במקום החמישי עם שלושה ניצחונות בלבד. בעונה הבאה ייצגו את ישראל גליל עליון מחזיקת הגביע והפועל תל אביב, שנשרה מהליגה האירופית. הפועל תל אביב עברה בסיבוב המוקדמות השלישי את הונבד אך סיימה במקום החמישי ברבע הגמר עם מאזן 3–7 והודחה. גליל עליון החלה את דרכה בסיבוב השני מול אתלטאס הליטאית, ולאחר שניצחה אותה ואת פלקנסטרו טריאסטה העפילה לשלב הבתים. הקבוצה, בהובלת אנדרו קנדי, ברד ליף ומייק גיבסון, סיימה במקום השני בבית ב' עם שבעה ניצחונות והעפילה לסדרת חצי הגמר, בה הפסידה בשני משחקים לאפס פילזן.

בעונת  ייצגו את ישראל סגנית המחזיקה הפועל גבעתיים, שניצחה בסיבוב המוקדמות השני את קוצ'אני המקדונית אך הודחה בידי אריס סלוניקי, והפועל גליל עליון, שהודחה ממוקדמות הליגה האירופית. בשלב המוקדמות השלישי הביסה גליל את סנקט פלטן 211–140, ובשלב הבתים סיימה עם מאזן 7–3, זהה לאלו של שולה באסקט ואריס, אך בשל מאזן פנימי סיימה במקום השלישי והודחה. בעונת  שיחקו הפועל ירושלים, שניצחה בסיבוב השני את אתלטאס אך הודחה בידי טאו ויטוריה, והפועל תל אביב שנשרה מהליגה האירופית, עברה את ברנו בסיבוב המוקדמות השלישי אך סיימה במקום החמישי בבית ב' עם שלושה ניצחונות בלבד והודחה. בעונה הבאה ייצגו את ישראל הפועל גליל עליון, שהודחה במוקדמות הליגה האירופית והפסידה בסיבוב השלישי לפרטיזן בלגרד, ומחזיקת הגביע בני הרצליה, שהעפילה לרבע הגמר לאחר ניצחונות על ספרטק סובוטיצה מהרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה וניו וייב שארקס משוודיה. בשלב הבתים השיגה הקבוצה שני ניצחונות על אוסטנדה ואחד על ז'לגיריס קובנה, אך סיימה במקום החמישי והודחה.

בעונת  שונה שמו של הגביע האירופי לפיב"א יורוקאפ, ויחד עימו שונה פורמט המוקדמות לשלב בתים. בעונתו הראשונה של היורוקאפ ייצגו את ישראל הפועל גליל עליון, שסיימה במקום החמישי מתוך שישה עם מאזן 4–6 והודחה, והפועל ירושלים, שסיימה במקום השלישי בבית שלה והעפילה לטורניר עצמו. בשלב 32 האחרונות גברה הקבוצה על רטיופארם אולם ובשמינית הגמר ניצחה את פנרבחצ'ה, אך ברבע הגמר הודחה בידי היראקליס לאחר שניצחה 68–63 בהיכל מלחה אך הפסידה 58–70 בסלוניקי. בעונה הבאה סיימו מכבי עירוני רעננה והפועל אילת במקום השלישי בבתי המוקדמות, אך רעננה הודחה בסיבוב הראשון בידי אוסטנדה ואילת גברה על אפולון פטרס אך הודחה בידי פנאתינאיקוס למרות ניצחון ביתי 80–78 על היוונים בהובלת ביירון סקוט ודינו ראדג'ה.

בעונת  שונה שוב שמו של הטורניר לגביע ספורטה, ואת ישראל ייצגו אילת והפועל ירושלים. אילת סיימה במקום השישי והאחרון בבית המוקדמות עם שני ניצחונות בלבד, אך ירושלים סיימה במקום השני והעפילה לשלב 32 האחרונות, בו גברה על אנטוורפן. עם זאת, בסיבוב הבא הפסידה הקבוצה 155–166 לחובנטוד בדאלונה על אף ניצחון 81–73 בירושלים והודחה. בעונה הבאה שיחקו ירושלים ורעננה, שסיימו שתיהן במקום השני בבתי המוקדמות שלהן עם שישה ניצחונות כל אחת. רעננה הודחה בסיבוב הראשון בידי טאו קרמיקה, ואילו ירושלים ניצחה את אכילאס קאימקלי מקפריסין בשלב 32 האחרונות אך הודחה בשמינית הגמר בידי ריטאס וילנה. בעונת , לראשונה מאז שינוי הפורמט לגביע האירופי ב-1991, ייצגה את ישראל קבוצה יחידה: הפועל גליל עליון, שסיימה את בית המוקדמות במקום הרביעי אך הודחה בשמינית הגמר בידי אוניקס קאזאן.

בעונת , עונתו האחרונה של גביע ספורטה, שוב ייצגה את ישראל קבוצה אחת – הפועל ירושלים. את בית המוקדמות סיימה הקבוצה במקום השלישי והעפילה לשמינית הגמר, בה ניצחה את אודינה 158–152 בסיכום שני המשחקים, על אף הפסד ביתי 71–74. בשלב הבא שוב הפסידה ירושלים במשחק הראשון והביתי, הפעם 88–90 לריטאס וילנה, אך ניצחה 75–65 בגומלין בליטא ועלתה לחצי הגמר. בשלב זה פגשה ירושלים את האלופה בסופו של דבר מונטפסקי סיינה, שהביסה אותה 69–98 בחוץ ו-71–94 בבית.

#### תוצאות

## יורוקאפ
[ממוזער|[ויל סולומון זכה עם הפועל ירושלים בעונת 2003/2004 בגביע יול"ב]]
ב-2002 ייסדה יול"ב מפעל משני ליורוליג, אותו הקימה שנתיים מוקדם יותר, בשם גביע יול"ב (מאז 2008 נקרא יורוקאפ). קבוצות הכדורסל הישראליות התחרו בטורניר החל מעונתו השנייה (), אז זכתה הפועל ירושלים במפעל. הישגים נוספים של ישראליות במפעל הם הגעתה של ירושלים לחצי גמר גביע יול"ב ב- ולחצי גמר היורוקאפ ב-, וזכייתה של הפועל תל אביב ביורוקאפ ב-.

### גביע יול"ב (2002–2008)
בעונת 2002/2003, לאחר השינוי במבנה ליגות הכדורסל באירופה, המשיכו הקבוצות הישראליות לשחק במפעלי פיב"א החדשים (צ'מפיונס קאפ וגביע האתגר) וישראל לא יוצגה בגביע יול"ב החדש. הקבוצה הישראלית הראשונה שהשתתפה במפעל הייתה הפועל ירושלים בעונת . לאחר שסיימה במקום השני בבית המוקדמות גברה ירושלים בתוצאה הזהה 159–153 על פרוקום סופוט מפולין בשמינית הגמר ועל ריטאס וילנה הליטאית ברבע הגמר, ועל אף שהפסידה 69–70 בחוץ לז'לזניק בלגרד גברה עליה 79–76 במשחק השני והעפילה למשחק הגמר. בגמר, שנערך בשרלרואה שבבלגיה, גברה ירושלים 83–72 על ריאל מדריד בהובלתם של המאמן שרון דרוקר, דורון שפר וקלי מקארתי, שנבחר ל-MVP של הגמר.

בעונת  הודחה ירושלים בשלב המוקדם לאחר שסיימה במקום השלישי אחרי פאמסה ולנסיה ופלקנסטרו וארזה, אך בעונת  חזרה לפלייאוף לאחר שסיימה שנייה וניצחה את בריי הבלגית 150–143 בשמינית הגמר. בסיבוב הבא גברה ירושלים 158–148 על לוטומטיקה רומא (למרות הפסד 84–92 באיטליה), אך הודחה בחצי הגמר בידי האלופה בסופו של דבר דינמו מוסקבה. בעונה הבאה סיימה ירושלים שלישית בעונה הסדירה וניצחה את ונטספילס מלטביה 161–135 בשמינית הגמר, אך בשלב הבא הודחה בידי ז'לזניק 158–167, על אף ניצחון 88–79 במשחק הראשון בהיכל הספורט מלחה.

בעונת  לראשונה ייצגו את ישראל שתי קבוצות, כשהפועל ירושלים סיימה רביעית בשלב הבתים אך הודחה בשלב 32 האחרונות בידי בשיקטש 141–146 על אף ניצחון ביתי 88–73 במשחק הראשון, ואילו הפועל גליל עליון סיימה במקום החמישי והודחה. במהלך שלב הבתים הובסה ירושלים 45–98 בידי אוניקס קאזאן, התבוסה הגדולה בהיסטוריה של הקבוצה באירופה.

#### תוצאות

### יורוקאפ (2008–הווה)
[ממוזער|[ג'ארד הארפר (באדום) במדי הפועל ירושלים נגד קלוז'-נאפוקה במסגרת עונת 2024/2025 ביורוקאפ. בעונה זו סיים הארפר כמלך הסלים ונבחר ל-MVP של היורוקאפ, הראשון מקבוצה ישראלית שעושה זאת]]
לקראת עונת  שונה שמו של הטורניר ליורוקאפ, והשתתפו בו הפועל ירושלים ובני השרון. ירושלים החלה את דרכה בסיבוב המוקדמות השני והודחה לאחר שהפסידה 142–161 לאוניקס קאזאן, ואילו בני השרון החלה את דרכה בשלב הבתים והודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי והאחרון עם מאזן 2–4. בעונה הבאה הייתה לישראל נציגה בודדת, הפועל ירושלים, שלאחר שעברה את קוראל רואן באסקט במוקדמות וסיימה במקום השני בבית בעונה הסדירה ובטופ 16, הפסידה ברבע הגמר לאלבה ברלין 126–133 והודחה. בעונה הבאה ייצגו את ישראל הפועל ירושלים והפועל גלבוע גליל, שנשרה ממוקדמות היורוליג, אך שתיהן הודחו בשלב הבתים. ירושלים הודחה בשלב הבתים גם בעונת , לאחר שסיימה במקום השלישי בבית עם שני ניצחונות על ציבונה זאגרב וארבעה הפסדים לגראבלין דנקירק ובי.סי. דונצק.

בעונת  שוב הודחה ירושלים בשלב הבתים לאחר שסיימה במקום השלישי בבית, במאזן זהה לנימבורק השנייה אך בפיגור 9 נקודות במאזן הפנימי. בעונה הבאה שוב השתתפו שתי קבוצות ישראליות ביורוקאפ, ירושלים ומכבי חיפה. שתי הקבוצות העפילו מהמקום השני בעונה הסדירה, אך בשלב הטופ 32 הודחה חיפה לאחר שסיימה אחרונה בבית (מאזן 2–4 ואחרונה בבית המשולש עם נימבורק ומונטפסקי סיינה). ירושלים סיימה ראשונה בבית שלה וגברה על רטיופארם אולם 168–154 בסיכום שני משחקי שמינית הגמר, אך בשלב הבא הודחה 153–166 בידי ניז'ני נובגורוד. בעונת  הודחה ירושלים כבר בעונה הסדירה לאחר שסיימה במקום השישי והאחרון בבית עם מאזן 2–8.

בעונת  סיימה ירושלים במקום הרביעי בעונה הסדירה והעפילה לטופ 32, שם הצטרפה אליה מכבי תל אביב שנשרה מהעונה הסדירה ביורוליג. שתי הקבוצות הודחו, לאחר שירושלים סיימה במקום הרביעי והאחרון ללא ניצחונות (כולל תבוסה 61–108 לגראן קנריה, השנייה בגודלה של הקבוצה באירופה) ומכבי שלישית עם מאזן 2–4. בעונה הבאה שבה ירושלים להצליח, כשסיימה שנייה בעונה הסדירה וראשונה בשלב הטופ 16, וברבע גמר הפלייאוף ניצחה את גראן קנריה 2–0 בסדרת הטוב מ-3. עם זאת, בחצי הגמר הפסידה הקבוצה 1–2 בסדרה לוולנסיה. שחקן הקבוצה קרטיס ג'רלס נבחר לחמישיית העונה הראשונה, ואמארה סטודמאייר נבחר לחמישייה השנייה. בעונת  הודחה ירושלים לאחר שסיימה אחרונה בבית עם מאזן 2–8.

בעונת  לא שלחה ישראל נציגה לתחרות לראשונה מאז עונת הבכורה של גביע יול"ב ב-2002, ובעונת  השתתפה מכבי ראשון לציון אך סיימה במקום החמישי בבית עם מאזן 2–8 והודחה. בשתי העונות הבאות שוב לא הייתה קבוצה ישראלית בתחרות, אך בעונת  שיחקה הפועל תל אביב במפעל לראשונה בתולדותיה. הקבוצה סיימה במקום השלישי בבית בעונה הסדירה עם מאזן 13–5 וגברה 90–80 על רייר ונציה בשמינית הגמר, אך בסיבוב הבא הודחה 74–82 בידי חובנטוד בדאלונה. בעונה הבאה סיימה הקבוצה במקום השני בעונה הסדירה והעפילה ישירות לרבע הגמר, אך בו הודחה 89–94 בידי בשיקטש.

בעונת  השתתפו הפועל תל אביב והפועל ירושלים ביורוקאפ. שתי הקבוצות סיימו את העונה הסדירה במקום השני בבית שלהן (תל אביב עם מאזן 12–6 וירושלים 11–7), ושחקנה של ירושלים ג'ארד הארפר סיים כמלך הסלים ונבחר ל-MVP של היורוקאפ. עם זאת, ירושלים הודחה כבר ברבע הגמר לאחר שהפסידה 89–92 לגראן קנריה, ואילו הפועל תל אביב ניצחה 67–61 את טורק טלקום ברבע הגמר, גברה 2–1 על ולנסיה בחצי הגמר ובסדרת הגמר ניצחה 2–0 את גראן קנריה בסדרת הטוב מ-3 והפכה לקבוצה הישראלית השנייה שזוכה ביורוקאפ.

בעונת  הייתה הפועל ירושלים נציגתה היחידה של ישראל בתחרות וסיימה במקום הראשון בבית שלה עם המאזן הטוב ביותר במפעל, 13–5, אך שוב הודחה ברבע הגמר 90–91 בידי טורק טלקום.

#### תוצאות

## גביע קוראץ'
קבוצות כדורסל ישראליות התחרו בגביע קוראץ', שנחשב לשלישי בחשיבותו במבנה ליגות הכדורסל באירופה, מאז עונתו הרביעית ב-. במהלך השנים השתתפו בטורניר 16 קבוצות ישראליות שונות, והישג השיא שלהן היה הגעתה של הפועל תל אביב לחצי גמר הטורניר ב- וב- (בשתיהן הודחה בידי ציבונה זאגרב מיוגוסלביה).

ישראל שלחה לראשונה נציגות לעונת 1973/1974 בגביע קוראץ', עונתו השלישית של המפעל, אך מכבי רמת גן והפועל ירושלים הודחו בידי פיב"א בעקבות מלחמת יום הכיפורים. בעונה הבאה ערכה ישראל את הופעת הבכורה שלה בטורניר, כשהפועל רמת גן הודחה בסיבוב המוקדמות הראשון בידי מונקו ואילו הפועל גבת/יגור ניצחה בו את גלאטסראיי, אך הפסידה בסיבוב הבא לסטלה אזורה מאיטליה. בעונת  שוב הודחה הפועל רמת גן בסיבוב הראשון, הפעם בידי פלקנסטרו מילאנו, אך הפועל תל אביב הפכה לישראלית הראשונה שמעפילה לשלב הבתים לאחר שגברה על א.א.ק. אתונה בסיבוב המוקדמות השני. בשלב הבתים הודחה הפועל לאחר שסיימה במקום השלישי. גם בעונה הבאה ייצגו הפועל רמת גן והפועל תל אביב את ישראל ושתיהן העפילו לשלב הבתים, אך הודחו לאחר שסיימו במקום השלישי והאחרון בבית שלהן ללא ניצחונות. בעונת  הודחו גבת/יגור ורמת גן כבר בסיבוב הראשון, בידי ניס וציבונה זאגרב (בהתאמה).

בעונת  ערכה הפועל חיפה את הופעת הבכורה שלה במפעל, ולאחר שניצחה את מאס פילס הבלגית בסיבוב המוקדמות השני הודחה בשלב הבתים לאחר שסיימה במקום השלישי עם שני ניצחונות על אולימפיק אנטיב ושני הפסדים לגוריציה ולפרטיזן בלגרד. גם הפועל יגור/העמק העפילה לשלב הבתים לאחר שהדיחה את מילדה סורטה וינה, אך סיימה במקום הרביעי עם ניצחון בודד על אולימפיה ליובליאנה. בעונה הבאה הודחה חיפה כבר בסיבוב הראשון בידי פורלי האיטלקית, אך הפועל תל אביב הגיעה להישג השיא של קבוצה ישראלית במפעל כשהעפילה לחצי הגמר. לאחר שניצחה את רדניצ'קי בלגרד בסיבוב המוקדמות השני סיימה הקבוצה במקום הראשון בבית עם ניצחון והפסד מול בוראץ צ'אצ'אק, מנס סאנה סיינה ואספו טור ואף ניצחה במשחק הראשון של חצי הגמר 81–80 את ציבונה בתל אביב, אך הפסידה לה 80–92 בזאגרב והודחה. בעונה הבאה לא הצליחה הפועל לשחזר את ההצלחה, וסיימה במקום הרביעי והאחרון בבית שלה. הפועל חיפה העפילה לשלב המוקדמות השני לאחר שגברה על פאנליניוס, אך הודחה בידי רייר ונציה.

בעונות  ו- ייצגו את ישראל הפועל עפולה/העמק והפועל תל אביב, אך בשתי העונות לא הצליחו להעפיל לשלב הבא (עפולה הודחה בידי ורוויה-פפינסטר ואריס סלוניקי והפועל בידי שיבנקה שיבניק ומדי ביירוית). ב- ו- הודחה הפועל רמת גן בשלב המוקדמות השני, בו החלה את דרכה, אך מכבי רמת גן ב-1983/84 והפועל חיפה ב-1984/85 הצליחו להעפיל לשלב הבתים, בו הודחו (רמת גן סיימה במקום השני עם ארבעה ניצחונות, חיפה במקום הרביעי ללא ניצחונות). בעונת  שיחקה הפועל חולון לראשונה במפעל, אך הודחה בסיבוב הראשון בידי אולימפיק אנטיב. הפועל תל אביב הביסה בסיבוב הראשון את קראבנוס מקפריסין 267–96, כששני המשחקים נערכו בתל אביב ביומיים רצופים. הניצחון 140–38 במשחק הראשון הוא הגדול ביותר של קבוצה ישראלית באירופה. בשלב הבא ניצחה הפועל את סרגוסה והעפילה לשלב הבתים בו סיימה עם במקום השני עם ארבעה ניצחונות, כמו של מוליכת הבית והאלופה בסופו של דבר וירטוס רומא, אך הודחה בשל הפרש סלים. בעונת  ערכה אליצור נתניה את הופעת הבכורה שלה בתחרות והביסה את קראבנוס 246–106 (כולל ניצחון 139–54 במשחק הראשון), אך בסיבוב המוקמדות השני הודחה בידי פלקנסטרו קאנטו. הפועל תל אביב עברה את אפולון פטרס בסיבוב הראשון, אך הודחה גם היא בסיבוב הבא על ידי פלקנסטרו וארזה.

בעונת  השתתפו מספר שיא של ישראליות בתחרות, וארבע קבוצות ייצגו את המדינה: מכבי חיפה, בהופעת הבכורה שלה במפעל, הביסה בסיבוב הראשון את אכילאס קאימקלי הקפריסאית 121–41 ו-96–49 בסיבוב הראשון, אך הודחה בידי אסוול ליון-וילרבאן בסיבוב הבא 178–182; הפועל חיפה הודחה גם היא בסיבוב השני, לאחר שגברה על פנאתינאיקוס אך הפסידה לקזרטה; אליצור נתניה ניצחה את שיבנקה שיבניק ואוסטנדה בדרך לשלב הבתים, בו סיימה במקום השלישי עם שני ניצחונות חוץ על מונקו והאלופה בסופו של דבר ריאל מדריד; והפועל תל אביב ניצחה בסיבוב השני את אינטר ברטיסלאבה, סיימה במקום הראשון בשלב הבתים עם קאנטו, סרגוסה ויוגופלסטיקה ספליט והעפילה לחצי הגמר, אך שוב הפסידה לציבונה זאגרב והשוותה את הישג השיא שקבעה ב-1980. ההפסד 93–103 במשחק הראשון בהיכל יד אליהו זכור בזכות 59 הנקודות שקלע שחקנה של ציבונה דראז'ן פטרוביץ'. בעונה הבאה שוב עברה הפועל את ברטיסלאבה בסיבוב המוקדמות השני, אך סיימה שלישית בלבד בבית שלה והודחה. הפועל חולון סיימה את דרכה בסיבוב הראשון לאחר שהפסידה לפנאתינאיקוס, על אף ניצחון 93–76 באולם הפחים.

בעונת  שוב ייצגו את ישראל ארבע קבוצות: הפועל גליל עליון והפועל חיפה הודחו בסיבוב הראשון בידי אולימפיה ליובליאנה וקזרטה (בהתאמה), שתיהן על חודה של נקודה; הפועל תל אביב גברה בשלב הראשון על אפולון פטרס אך הודחה בידי סקאבוליני פזארו; והפועל חולון עברה את פנאתינאיקוס וקסטורס בריין הבלגית לפני שסיימה במקום האחרון בשלב הבתים. הפועל ירושלים הופיעה לראשונה בעונת 1990/1991 בגביע קוראץ', אך הודחה בסיבוב הראשון בידי רג'ו קלבריה, בעוד הפועל תל אביב ניצחה את בוברי ביטום מפולין ואולימפיה ליובליאנה מיוגוסלביה לפני שסיימה במקום הרביעי והודחה בשלב הבתים. בעונת  עברו תל אביב וירושלים את שני שלבי המוקדמות והעפילו לשלב הבתים, אך הודחו בו כשירושלים מסיימת במקום הרביעי עם ניצחון בודד ותל אביב במקום השלישי עם מאזן 3–3. בעונת  החלו שלוש קבוצות ישראליות את דרכן בסיבוב המוקדמות השני, אך רק אחת מהן עברה: מכבי חיפה והפועל ירושלים הודחו בידי גראבלין דנקירק וטד קולז'לילר אנקרה, בהתאמה, ואילו מכבי ראשון לציון ניצחה את קופר מסלובניה אך הפסידה בשלב הבא לפנרבחצ'ה.

בעונת  שוב השתתפו בגביע קוראץ' ארבע קבוצות ישראליות: הפועל אילת, בני הרצליה ומכבי תל אביב, שערכו את הופעת הבכורה שלהן במפעל, והפועל ירושלים. אילת הודחה בסיבוב השני בידי א.א.ק. לרנקה, ואילו הרצליה וירושלים עברו את צסק"א קייב וא.א.ק. אתונה אך בסיבוב הבא הודחו בידי סביליה ולאון הספרדיות. מכבי תל אביב החלה את דרכה בסיבוב השלישי, בו הביסה את רטיופארם אולם 206–145, וסיימה במקום הראשון עם חמישה ניצחונות מול הפסד בודד בשלב הבתים, אך ברבע הגמר הפסידה לפאניוניוס 146–169. בעונה הבאה ייצגו את ישראל אילת, הרצליה, מכבי ראשון לציון והפועל גליל עליון. גליל עליון החלה את דרכה בסיבוב הראשון, בו ניצחה את אכילאס קאימקלי, ובשלב הבא עברה את קופר לפני שהפסידה לקאסרס הספרדית, ואילו שלוש האחרות העפילו אוטומטית לסיבוב השני. בני הרצליה הודחה כבר בשלב זה בידי USK פראג, ואילו ראשון לציון ניצחה את מריבור אך הודחה בסיבוב השלישי בידי פאניוניוס. הפועל אילת הייתה היחידה שהעפילה לשלב הבתים לאחר ניצחונות על אוסטנדה ובי.סי. אודסה, אך סיימה במקום השלישי והודחה.

בעונת 1996/1997 ייצגו את ישראל חולון, הרצליה וראשון לציון. שתי הראשונות הודחו לאחר שסיימו במקום השלישי בשלב הבתים, ואילו ראשון לציון סיימה שנייה בבית שלה אך הודחה בשלב 32 האחרונות בידי ספורטינג עם ניצחון 62–61 בהיכל הספורט גן נחום והפסד 76–79 באתונה. בעונה הבאה השתתפו בגביע קוראץ' ראשון לציון, הרצליה והפועל גליל עליון. הרצליה הודחה בשלב הבתים, בעוד שראשון לציון הודחה בשלב 32 האחרונות בידי בוברי ביטום וגליל הפסידה בשמינית הגמר לאלופה בסופו של דבר סקאליג'רה ורונה. בעונת 1998/1999 ערכה מכבי עירוני רעננה את הופעת הבכורה שלה במפעל, אך סיימה במקום השלישי בשלב הבתים עם מאזן 4–2 והודחה. באותה עונה ניצחה הפועל גליל עליון את פנאתינאיקוס לימסול בשלב המוקדמות אך הודחה לאחר שסיימה שלישית בבית שלה, ואילו מכבי ראשון לציון עברה את אטלסיב סיביו במוקדמות וסיימה ראשונה בבית שלה עם הפסד בודד, אך הודחה בידי אפולון פטרס בשלב 32 האחרונות.

בעונת 1999/2000 ייצגו את ישראל גליל עליון, מכבי חיפה ומכבי רמת גן. כל שלוש הקבוצות עברו את הסיבוב הראשון (מול וירטוס רומא, קראבנוס וא.א.ל. לימסול, בהתאמה) ואת שלב הבתים (רמת גן וחיפה ראשונות, גליל שנייה), אך בשלב 32 האחרונות הודחו רמת גן וחיפה בידי פוגון שלונסק ורימיני, ואילו גליל ניצחה את אליטא הליטאית אך הודחה בשמינית הגמר בידי מארוסי. בעונה הבאה לראשונה הייתה לישראל נציגה בודדת בגביע קוראץ' – מכבי רמת גן, שהחלה את דרכה בסיבוב השני והגיעה עד לרבע הגמר, בו הפסידה לאוניקאחה מאלגה.

בעונת 2001/2002, עונתו האחרונה של המפעל, השתתפו בגביע קוראץ' מכבי רעננה ומכבי רמת גן. שתי הקבוצות החלו את דרכן בסיבוב השני מול קבוצות קפריסאיות (רעננה מול אפואל ניקוסיה ורמת גן מול א.א.ק. לרנקה) והעפילו משלב הבתים (רעננה ראשונה ורמת גן שנייה, שתיהן עם מאזן 4–2), אך בשמינית הגמר רעננה הודחה בידי דיז'ון באסקט ואילו רמת גן ניצחה את אופבה. ברבע הגמר הפסידה רמת גן 123–143 בסיכום שני המשחקים לזלטורוג לאשקו הסלובנית וסיימה את דרכה.

### תוצאות

## יורוצ'לנג'
קבוצות הכדורסל הישראליות התחרו במרבית עונותיו של היורוצ'לנג' (עד 2005 נקרא יורופליג, ועד 2008 יורוקאפ), החל מהקמתו בעונת 2003/2004 כמפעל הראשי של פיב"א והשלישי בחשיבותו במבנה ליגות הכדורסל באירופה. הישג השיא של הישראליות במפעל היה הגעתה של הפועל תל אביב למקום השלישי בעונת הבכורה של המפעל.

בעונת 2003/2004 החליף היורופליג החדש את הצ'מפיונס קאפ כטורניר הראשי למועדונים של פיב"א אירופה, ובעונת הבכורה השתתפו בו שתי קבוצות ישראליות: עירוני נהריה והפועל תל אביב. שתי הקבוצות עלו לשלב הפלייאוף מהמקום השני בעונה הסדירה (נהריה עם מאזן 11–3 והפועל עם 10–4) ובשמינית הגמר ניצחו את יריבותיהן (טורק טלקום וא.א.ל. לימסול, בהתאמה), אך ברבע הגמר נהריה הודחה לאחר הפסד 1–2 בסדרת הטוב מ-3 לאורל גרייט ואילו הפועל תל אביב עלתה לפיינל פור לאחר שגברה על דינמו מוסקבה. בחצי הגמר הפסידה הפועל 74–92 למארוסי, אך במשחק על המקום השלישי ניצחה את אורל 112–104.

בעונה הבאה ייצגו את ישראל הפועל תל אביב, עירוני נהריה, בני השרון והפועל גליל עליון. שתי האחרונות הודחו בשלב הבתים (בני השרון סיימה שביעית ואחרונה בבית שלה עם מאזן 4–8 וגליל חמישית עם מאזן 6–6), ואילו הפועל תל אביב העפילה מהמקום הרביעי (8–6) ונהריה מהמקום הראשון (11–3). בשמינית הגמר הודחה הפועל 0–2 בידי פנרבחצ'ה, ואילו נהריה גברה 2–0 על אמסטרדם אסטרונאוטס אך הודחה 1–2 בידי בי.סי. קייב.

בעונת 2005/2006 שונה שמו של הטורניר ליורוקאפ, ואת ישראל ייצגו הפועל תל אביב, עירוני נהריה והפועל גליל עליון, אך כולן הודחו כבר בעונה הסדירה. גם בעונה הבאה לא עברו שתי הנציגות הישראליות, נהריה ומכבי ראשון לציון, את שלב הבתים, ואילו בעונת 2007/2008 הייתה נהריה הנציגה היחידה של ישראל והודחה בסיבוב המוקדמות השני 160–161 בידי האלופה בסופו של דבר בארונס ריגה.

בעונת 2008/2009 עברו הזכויות לשם "יורוקאפ" למפעל המשני של יול"ב, והטורניר הראשי של פיב"א שינה את שמו ליורוצ'לנג'. הפועל ירושלים, שהודחה ממוקדמות היורוקאפ של יול"ב, החלה את דרכה ישירות בשלב הבתים, אך הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי עם מאזן 3–3. בעונה הבאה לא השתתפו קבוצות ישראליות במפעל, אך בעונת 2010/2011 התמודדו בו מכבי חיפה וברק נתניה. חיפה עברה במוקדמות את פריז לבלואה 152–141 על אף הפסד 63–75 בחוץ, ושתי הקבוצות עלו מהמקום השני בעונה הסדירה עם מאזן 3–3. בשלב הטופ 16 הוגרלו שתי הקבוצות לאותו בית ורשמו בשני המפגשים ניצחון חוץ לכל אחת: 80–73 לחיפה ו-77–74 לנתניה. עם זאת, הקבוצות סיימו בשני המקומות האחרונים בבית (נתניה עם מאזן 1–5 וחיפה עם 2–4) והודחו.

גם בעונת 2011/2012 לא יוצגה ישראל ביורוצ'לנג', ובעונה הבאה שיחקה הפועל חולון והעפילה לטופ 16 מהמקום השני עם מאזן 4–2 בשלב הבתים, אך הודחה לאחר שסיימה ללא ניצחונות בשלב הבא. עונה זו הייתה האחרונה בה השתתפה קבוצה ישראלית ביורוצ'לנג', כשבשתי העונות הבאות לא השתתפו בו מועדונים ישראליים ובעונת 2015/2016 הוא הוחלף בליגת האלופות בכדורסל.

### תוצאות

## ליגת האלופות
[ממוזער|[הפועל ירושלים (כדורסל)|הפועל ירושלים (בשחור) במהלך משחק נגד פו אורטז במסגרת עונת 2019/2020 בליגת האלופות בכדורסל]]קבוצות הכדורסל הישראליות משחקות בליגת האלופות בכדורסל מאז הקמתה בידי פיב"א אירופה ב-2016 במטרה להחיות את הסופרוליג ולהתחרות ביורוליג כמפעל הבכיר של הכדורסל האירופי. במהלך השנים שיחקו תשע קבוצות שונות בשלבים השונים של המפעל (מהן שש הופיעו בעונה הסדירה), וכמעט בכל עונה (למעט ) ייצגה את ישראל יותר מקבוצה אחת. שיאנית ההופעת הישראלית במפעל היא הפועל חולון, שהופיעה בו בתשע עונות רצופות (מאז 2017/18). הישג השיא של הקבוצות הישראליות בליגת האלופות היה הגעתה של הפועל ירושלים לגמר ב-, אז הפסידה 70–77 לטלקום בון, לאחר שבעונה הקודמת העפילה חולון לפיינל פור, אך הפסידה בחצי הגמר ובמשחק על המקום השלישי וסיימה רביעית.

בעונת הבכורה של המפעל השתתפו בו עירוני נהריה ואלופת המדינה מכבי ראשון לציון. נהריה החלה את דרכה בסיבוב המוקדמות השני, בו ניצחה את צמוקי מינסק, אך הודחה בשלב הבתים לאחר שסיימה במקום השישי בבית עם מאזן 5–9 ונשרה ליורופקאפ. ראשון לציון סיימה במקום החמישי בבית ב' עם מאזן 7–7, אך הפסידה לריזן לודוויגסבורג בפלייאוף ההעפלה לשמינית הגמר והודחה. בעונה הבאה השתתפה במפעל רק הפועל חולון, שסיימה במקום השביעי בשלב הבתים עם שלושה ניצחונות בלבד.

בעונת  השתתפה הפועל תל אביב במוקדמות המפעל, אך הודחה בשלב הראשון לאחר שהפסידה 135–146 בסיכום שני המשחקים לספירו שרלרואה, על אף ניצחון 76–73 בהיכל קבוצת שלמה. הפועל חולון סיימה במקום החמישי בבית ב' ונשרה ליורופקאפ, אך הפועל ירושלים סיימה במקום השני בבית שלה עם מאזן 12–2 (זהה לא.א.ק. אתונה המוליכה) והפכה לישראלית הראשונה שמגיעה לרבע גמר הפלייאוף בליגת האלופות לאחר שגברה על נפטונאס קלייפדה בסיכום שני המשחקים. עם זאת, בשלב הבא הפסידה הקבוצה לטנריפה לאחר שניצחה במשחק הראשון בפיס ארנה ירושלים 75–73 אך הפסידה בספרד 64–81. בעונה הבאה שוב השתתפו חולון וירושלים במפעל: חולון הודחה בשלב הבתים לאחר שסיימה במקום השישי, ואילו ירושלים סיימה במקום הראשון עם מאזן 11–3 והעפילה לשמינית הגמר, בה ניצחה את פריסטרי אתונה 2–0 בסדרת הטוב מ-3. העונה הופסקה לאחר מכן בשל מגפת הקורונה באירופה ושלב רבע הגמר שוחק רק בספטמבר 2020 בבועה באתונה. ירושלים הובסה בשלב זה 62–95 בידי האלופה בסופו של דבר סן פבלו בורגוס.

בעונת  שוב השתתפה הפועל תל אביב במוקדמות, אך הודחה בסיבוב הראשון לאחר הפסד 71–91 לבאקן ברס מדנמרק. ירושלים הודחה לאחר שסיימה במקום השלישי בבית ז' עם טורק טלקום, איגוקאה ולימוז', ואילו חולון סיימה במקום הראשון בבית ג' לפני א.א.ק. אתונה, שולה באסקט וצמוקי מינסק. גם בשלב הטופ 16 סיימה חולון ראשונה בבית שלה והעפילה לרבע הגמר, אך בו הפסידה 77–86 לבורגוס, שזכתה שוב במפעל. בעונה הבאה הפסידה הפועל אילת בסיבוב המוקדמות הראשון 76–79 לפארמה פרם, וירושלים וחולון נשארו הנציגות היחידות של ישראל זו השנה הרביעית ברציפות. שתי הקבוצות סיימו במקום השני בשלב הבתים, אך ירושלים הודחה בפליי-אין 1–2 בידי פרומיתיי האוקראינית, ואילו חולון ניצחה 2–1 את בשיקטש ועלתה לשלב הטופ 16, בו סיימה במקום הראשון בבית ט' והעפילה לרבע הגמר. לאחר ניצחון 2–0 בסדרה על שטרסבורג הפכה חולון לישראלית הראשונה שמעפילה לפיינל פור ליגת האלופות, אך בחצי הגמר הפסידה לאלופה בסופו של דבר טנריפה ובמשחק על המקום השלישי הובסה 68–88 בידי ריזן לודוויגסבורג.

בעונת  השתתפו לראשונה שלוש קבוצות ישראליות בשלב הבתים: ירושלים, חולון ובני הרצליה. הרצליה סיימה במקום הרביעי והאחרון בבית שלה והודחה, חולון סיימה במקום השני ועלתה לפליי-אין, בו ניצחה את איגוקאה, ואילו ירושלים סיימה ראשונה והעפילה ישירות לשלב הטופ 16, בו הוגרלו חולון וירושלים לאותו בית. בשני המשחקים ביניהן ניצחה ירושלים (77–65 בארנה ו-65–63 בהיכל טוטו חולון), שסיימה ראשונה בעוד שחולון סיימה רביעית והודחה. בסדרת רבע הגמר ניצחה הקבוצה 2–1 את א.א.ק. לאחר שהביסה אותה 91–51 במשחק השלישי והמכריע והעפילה לפיינל פור. בחצי הגמר ניצחה ירושלים את טנריפה 69–68 והעפילה לראשונה לגמר, בו הפסידה לטלקום בון 70–77.

בעונת  התמודדה עירוני נס ציונה במוקדמות וניצחה בסיבוב הראשון את קרהו באסקט 92–56 אך הודחה בידי שטרסבורג 74–79. הפועל ירושלים והפועל חולון המשיכו לייצג את ישראל, אך בשל מלחמת חרבות ברזל לא אירחו בישראל ובמקום זאת ירושלים אירחה בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' בבלגרד וחולון בשיאומי ארנה בריגה. חולון סיימה במקום השני בבית שלה וגברה 2–1 על אוסטנדה בפליי-אין, ואילו ירושלים סיימה במקום הראשון ועלתה לטופ 16 ישירות. עם זאת, שתי הקבוצות הודחו בשלב זה לאחר שסיימו במקום השלישי בבית. בעונה הבאה ייצגו את ישראל הפועל חולון, שאירחה את משחקיה בסומבטהיי שבהונגריה, ומכבי עירוני רמת גן שאירחה באופבה שבצ'כיה. שתי הקבוצות סיימו את שלב הבתים במקום השלישי והודחו בשלב הפליי-אין בתוצאה 1–2: חולון בידי פטקים ספור ורמת גן בידי פלקו סומבטהי.

בעונת  ייצגו את ישראל הפועל חולון ובני הרצליה. הרצליה הודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי בבית עם מאזן 2–4, אך חולון העפילה לפליי-אין זו העונה החמישית ברציפות כשסיימה במקום השני בבית שלה עם מאזן 3–3. בשלב זה הוגרלה הקבוצה מול טרפאני שארק, שהייתה במהלכו של פירוק ועלתה למשחק הראשון בסדרה עם חמישה שחקנים בלבד. השחקנים יצאו בזה אחר זה בשל פציעות ועבירות, וחולון ניצחה 38–5 לאחר 6:54 דקות. לאחר המשחק הודיעה פיב"א כי טרפאני הפסידה טכנית בסדרה וחולון העפילה אוטומטית לטופ 16, בו סיימה במקום האחרון עם ללא ניצחונות ועם שישה הפסדים לריטאס וילנה, גלאטסראיי ולה-מאן סארת.

### תוצאות

## יורוקאפ צ'לנג'
### 2002/2003: צ'מפיונס קאפ
לקראת עונת 2002/2003 איחדה פיב"א אירופה את גביע ספורטה וגביע קוראץ' ליצירת הצ'מפיונס קאפ, ששימש כמפעל הראשי שלה והשלישי בחשיבותו ביבשת. לצידו יצרה פיב"א את הרג'יונל צ'מפיונס קאפ (גביע האלופות האזורי), ששימש כמפעל משני. בצ'מפיונס קאפ השתתפו שלוש קבוצות ישראליות: הפועל ירושלים, בני השרון והפועל תל אביב, ששובצו כולן לאזור הדרומי. שלוש הקבוצות העפילו משלב הבתים האזורי לשלב הפאן-אירופי, בו הודחו ירושלים ובני השרון ואילו הפועל תל אביב העפילה לרבע הגמר כאחת משתי הסגניות הטובות ביותר והודחה בידי המופארם ורשאץ.

בצ'מפיונס קאפ האזורי ייצגה את ישראל רק הפועל גליל עליון, ששובצה גם היא באזור הדרומי. הקבוצה סיימה במקום הראשון ללא הפסדים בשלב הבתים מול הרצגובאץ מבוסניה והרצגובינה ואנא"ד ניקוסיה מקפריסין, אך ברבע הגמר הודחה בידי אפולון לימסול.

#### תוצאות

### 2003–2007: פיב"א יורופקאפ ויורוקאפ צ'לנג'
לאחר עונתו הראשונה של המפעל השיקה פיב"א אירופה את היורופליג כמפעל הראשי שלה והשלישי במבנה ליגות הכדורסל באירופה, ושמו של הצ'מפיונס קאפ שונה לפיב"א יורופקאפ כתחרות הרביעית בחשיבותה ביבשת. הפועל גליל עליון שובצה בעונת הבכורה של המפעל לאזור הדרומי ועלתה מהמקום השני בשלב הבתים, אך ברבע גמר הפלייאוף האזורי הפסידה 1–2 בסדרת הטוב מ-3 לפנרבחצ'ה.

בעונה הבאה לא היו לישראל נציגות ביורופקאפ, אך בעונת 2005/2006 השתתפה עירוני אשקלון בטורניר בשמו החדש, יורוקאפ צ'לנג'. הקבוצה סיימה את שלב הבתים עם ניצחון והפסד מול אפואל ניקוסיה וקלוז'-נאפוקה ובשמינית הגמר גברה 187–179 על גאופין נובי ייצ'ין מצ'כיה על אף הפסד 95–103 במשחק הראשון באשקלון, אך ברבע הגמר הודחה בידי האלופה בסופו של דבר אורל גרייט הרוסית.

בעונת 2006/2007, עונתו האחרונה של המפעל, השתתפה בו הפועל גליל עליון והודחה לאחר שסיימה את שלב הבתים במקום הרביעי והאחרון עם ניצחון בודד על אולימפיאס פטרס וחמישה הפסדים לפטרס, פרוסטיוב ואפולון לימסול.

#### תוצאות

## יורופקאפ
[ממוזער|[טל דן, קפטן עירוני נס ציונה, מניף את גביע היורופקאפ לאחר זכייתה של הקבוצה בתואר ב-]]
קבוצות הכדורסל הישראליות השתתפו בשמונה עונותיו הראשונות של היורופקאפ, מאז שהחליף את היורוצ'לנג' של פיב"א ב-2015 במטרה להוות תחרות ליורוקאפ של יול"ב כמפעל השני במבנה ליגות הכדורסל באירופה. הישג השיא של הישראליות במפעל הוא זכייתה של עירוני נס ציונה בתואר בעונת , לאחר שזכתה בפיינל פור שנערך בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב. הישג נוסף הוא העפלתה של הפועל חולון לחצי הגמר בעונת , אז הודחה בידי דינמו סאסארי. השתתפות הקבוצות הישראליות במפעל נפסקה לקראת עונת , אז פרשו נס ציונה, הפועל גליל עליון ובני הרצליה בשל מלחמת חרבות ברזל.

הקבוצה הישראלית הראשונה שהשתתפה ביורופקאפ הייתה מכבי ראשון לציון בעונת הבכורה של המפעל (). הקבוצה סיימה את שלב הבתים במקום הראשון, את שלב הטופ 32 במקום השני בבית וניצחה את ונטספילס 2–0 בסדרת הטוב מ-3 בשמינית הגמר, אך ברבע הגמר הפסידה 1–2 לאלופה בסופו של דבר סקייליינרס פרנקפורט. בעונה הבאה השתתפו במפעל בני הרצליה, שסיימה במקום השני בשלב הבתים אך הודחה לאחר שסיימה במקום האחרון בבית שלה בסיבוב השני, ועירוני נהריה, שנשרה משלב הבתים של ליגת האלופות בכדורסל. נהריה העפילה אוטומטית לשמינית הגמר, בה ניצחה את גזיאנטפ בסקטבול 161–155, אך הפסידה בשלב הבא לטלקום בון.

הרצליה ייצגה את ישראל גם בעונת  והחלה את דרכה בשלב המוקדמות הראשון. לאחר שניצחה את סטאל אוסטרוב ויילקופולסקי הפסידה הקבוצה 150–151 בסיבוב השני לפורטו, אך העפילה בכל זאת כמפסידה הטובה ביותר. בשלב הבתים הודחה הרצליה לאחר שסיימה במקום הרביעי והאחרון עם מאזן 2–4. בעונה הבאה ערכה עירוני נס ציונה את הופעת הבכורה שלה במפעל, ולאחר שגברה על סודרטלי קינגס וקלוז'-נאפוקה במוקדמות וסיימה שנייה עם מאזן 4–2 בשלב הבתים וראשונה עם מאזן זהה בסיבוב השני העפילה לפלייאוף יחד עם הפועל חולון, שנשרה מליגת האלופות. נס ציונה הודחה בשמינית הגמר בידי באקן ברס, אך חולון גברה על בלקן בוטבגרד מבולגריה ואלבה פהרוואר מהונגריה ועלתה לחצי הגמר. בחצי הגמר הפסידה הקבוצה 164–199 בסיכום שני המשחקים לדינמו סאסארי, שזכתה בסופו של דבר בתואר. בעונה שלאחר מכן סיימה נס ציונה את שלב הבתים במקום הראשון עם מאזן 6–0, אך הודחה בשלב הבא לאחר שסיימה שלישית עם מאזן 2–4.

בעונת  שוב הייתה עירוני נס ציונה נציגתה היחידה של ישראל בתחרות. בשלב הבתים, שהתקיים במתכונת מקוצרת של משחק אחד מול כל קבוצה באולם נייטרלי (ולוצלאווק שבפולין) בשל מגפת הקורונה באירופה, סיימה הקבוצה במקום השני עם ניצחונות על סולנוקי אולאי וספורטינג ליסבון והפסד לסטאל אוסטרוב ויילקופולסקי. בשלבי הפלייאוף, שנערכו בבועה בדן בוס שבהולנד, ניצחה נס ציונה 90–76 את קייב באסקט בשמינית הגמר ו-105–80 את היראקליס. לאחר העפלתה של נס ציונה לחצי הגמר החליטה פיב"א אירופה לערוך את הפיינל פור בהיכל קבוצת שלמה שבתל אביב, ולאחר מכן העבירה אותו להיכל מנורה מבטחים בשל הביקוש הגבוה לכרטיסים. בחצי הגמר גברה הקבוצה 81–80 על פארמה פרם הרוסית ובגמר ניצחה 82–74 את סטאל אוסטרוב והפכה לקבוצה הישראלית השלישית שזוכה בתואר אירופי.

בעונת  השתתפו ארבע קבוצות ישראליות ביורופקאפ: עירוני נס ציונה, הפועל חיפה, הפועל גלבוע גליל והפועל אילת. חיפה ונס ציונה החלו את דרכן בחצי גמר המוקדמות וניצחו את יניסיי קרסנויארסק מרוסיה ופרנו מאסטוניה, בהתאמה, אך הודחו שתיהן בגמר לאחר הפסדים למדי ביירוית ופורטו. אילת וגלבוע הודחו שתיהן בשלב הבתים, לאחר שאילת סיימה שלישית עם מאזן 3–3 וגלבוע רביעית עם ניצחון בודד. בעונה הבאה שוב ניצחה חיפה בחצי גמר המוקדמות, הפעם את קטאיה יואנסו, ובגמר ניצחה את רילסקי ספורטיסט והעפילה לראשונה בתולדותיה לעונה הסדירה של התחרות יחד עם הפועל גליל עליון. גליל עליון הודחה בשלב הבתים לאחר שסיימה במקום השלישי עם מאזן 3–3, אך חיפה סיימה ראשונה בבית שלה עם מאזן 5–1 והודחה בשלב השני כשסיימה אחרונה בבית עם שני ניצחונות וארבעה הפסדים.

שלוש קבוצות ישראליות היו אמורות להשתתף בעונת 2023/2024 ביורופקאפ: בני הרצליה, שהעפילה מהמוקדמות, עירוני נס ציונה והפועל גליל עליון. עם זאת, בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל דרשה פיב"א מהקבוצות למצוא מקום מחוץ לישראל ולארח בו את משחקיהן, ולאחר שלא הצליחו לעשות זאת ובשל "דרישות בלתי אפשריות" לטענתן הודחו מהתחרות.

### תוצאות

## תחרויות אזוריות
בנוסף לתחרויות הכלל-אירופיות, קבוצות כדורסל ישראליות השתתפו לאורך השנים בתחרויות אזוריות, אף על פי שמבחינה גאוגרפית ישראל אינה שייכת לאזורים אלו: הליגה האדריאטית למדינות הים האדריאטי (בעיקר מדינות יוגוסלביה לשעבר), הליגה הבלקנית למדינות חבל הבלקן והליגה הצפון אירופית למדינות צפון אירופה. קבוצות ישראליות אף זכו מספר פעמים בתחרויות אלו: מכבי תל אביב בליגה האדריאטית ב- (סיימה כסגנית ב-), והפועל גלבוע גליל ( ו-, סגנית ב-), הפועל חולון (), הפועל גליל עליון () והפועל באר שבע דימונה () בליגה הבלקנית.

### הליגה האדריאטית
[ממוזער|[דייוויד בלאט שימש כמאמנה של מכבי תל אביב בשתי עונותיה ב]]
הקבוצה הישראלית היחידה שהשתתפה ב היא מכבי תל אביב, שעשתה זאת בשתי עונות:  ו-.

מכבי תל אביב הצטרפה לליגה האדריאטית בעונתה השנייה, עונת 2002/2003, והפכה לקבוצה הראשונה שאינה ממדינות יוגוסלביה לשעבר שמשתתפת בתחרות. מכבי סיימה את העונה במקום השני עם 17 ניצחונות וארבעה הפסדים, כשמשחקה האחרון של הקבוצה מול הכוכב האדום בלגרד בחוץ בוטל בשל רצח ראש ממשלת סרביה ומונטנגרו זוראן ג'ינג'יץ' ביום המשחק. המשחק בוטל ושתי הקבוצות סיימו את העונה במאזן זהה בראשות הטבלה, אך בהגרלה נקבע כי הכוכב האדום תדורג ראשונה ואילו מכבי תדורג שנייה. פיינל פור הליגה היה אמור להתקיים בהיכל יד אליהו שבתל אביב, אך בשל מלחמת עיראק ומצב החירום שהוכרז בישראל בעקבותיה הועבר לטיבולי הול שבליובליאנה, סלובניה. בחצי הגמר גברה מכבי על המארחת אולימפיה ליובליאנה 82–76, אך בגמר הפסידה לק.ק. זאדאר 88–91 וסיימה כסגנית.

בעונת 2011/2012 חזרה מכבי להשתתף בליגה וחתמה בה על חוזה לשלוש שנים תמורת שני מיליון אירו שתקבל לעונה. הקבוצה סיימה את העונה במקום הראשון עם 24 ניצחונות ושני הפסדים בלבד: לק.ק. זאגרב 74–81 והפסד טכני 0–20 לבודוצ'נוסט פודגוריצה, לאחר שהמשחק בין הקבוצות נדחה פעמיים בשל בעיות בטיסות. בפיינל פור שנערך ביד אליהו ניצחה מכבי את בודוצ'נוסט 82–60 בחצי הגמר ואת צדביטה זאגרב 87–77 והפכה לקבוצה הראשונה (והיחידה, נכון ל-2025) שאינה ממדינות יוגוסלביה וזוכה בטורניר. שחקן הקבוצה קית' לנגפורד נבחר ל-MVP של הפיינל פור לאחר שקלע 17 נקודות בחצי הגמר ו-21 בגמר.

#### תוצאות

### הליגה הבלקנית
בסך הכל השתתפו 13 קבוצות ישראליות ב בשש עונות שונות, ובכל אחת מהן הייתה לפחות קבוצה ישראלית אחת שהעפילה לגמר. 12 מהקבוצות השתתפו בעונת , בה השתתפו הקבוצות על מנת לשמור על פעילות הכדורסל בישראל בזמן מגפת הקורונה. קבוצות ישראליות זכו חמש פעמים באליפות הליגה, מספר שיא (יחד עם בולגריה): הפועל גלבוע גליל ( ו-), הפועל חולון (2021), הפועל גליל עליון () והפועל באר שבע דימונה ().

#### 2011–2014: השתתפות מוקדמת של גלבוע גליל והפועל תל אביב
שתי הקבוצות הישראליות הראשונות שהשתתפו בליגה הבלקנית היו הפועל גלבוע גליל מליגת העל בכדורסל והפועל תל אביב מהליגה הלאומית בעונת . שתי הקבוצות זכו להצלחה, כשגלבוע העפילה אוטומטית לפיינל פור לאחר שסיימה במקום הראשון בבית א' עם מאזן 9–1 והפועל עלתה לרבע הגמר כשסיימה שנייה בבית ב' עם מאזן 2–8. ברבע הגמר גברה הפועל 2–1 על רילסקי ספורטיסט מבולגריה ועלתה גם היא לפיינל פור, שנערך בהיכל הספורט גן נר. הקבוצות שיחקו זו מול זו בחצי הגמר וגלבוע ניצחה 88–72. בגמר התמודדה הקבוצה מול לבסקי סופיה הבולגרית, גברה עליה 89–84 לאחר הארכה וזכתה בליגה הבלקנית.

גם בעונה הבאה השתתפה גלבוע גליל במפעל, ושוב סיימה ראשונה בשלב הבתים עם מאזן 6–2. בשלב השני סיימה גלבוע בבית בן שש הקבוצות עם שישה ניצחונות וארבעה הפסדים והעפילה לפיינל פור שנערך בסמוקוב שבבולגריה. בחצי הגמר ניצחה הקבוצה 85–76 את קומאנובו 2009 המקדונית ובגמר שוב ניצחה את לבסקי 87–79 לאחר שתי הארכות וזכתה באליפות השנייה ברציפות. בכך הפכה גלבוע לקבוצה הראשונה בתולדות הליגה הבלקנית שזוכה ביותר מתואר אחד.

גלבוע גליל השתתפה גם בעונת 2013/2014 בליגה הבלקנית בכדורסל, סיימה ראשונה בשלב הליגה עם מאזן 12–4 ושוב העפילה אוטומטית לפיינל פור שנערך בפרישטינה שבקוסובו. בחצי הגמר גברה הקבוצה 86–74 על המארחת סיגל פרישטינה והעפילה לגמר הליגה בפעם השלישית ברציפות מול לבסקי סופיה, אך הפסידה 69–75 וסיימה כסגנית.

#### עונת 2020/2021

ב-24 בספטמבר 2020, יום לפני החלת הסגר השני במהלך מגפת הקורונה בישראל, הוחלט כי כל פעילות הספורט בישראל תבוטל, למעט החרגה לקבוצות המשתתפות במפעלים אירופיים. בכך הופסקו אימוניהן של רוב קבוצות ליגת העל בכדורסל, ונדחו משחקי גביע ווינר בכדורסל 2021 ופתיחת עונת  בליגה. ב-2 באוקטובר הכריזה מנהלת ליגת העל בכדורסל ש-12 מתוך 13 קבוצות הליגה (למעט מכבי תל אביב שאימוניה נמשכו בשל השתתפותה ביורוליג) ירשמו לעונת 2020/2021 בליגה הבלקנית בכדורסל.

הקבוצות חולקו לארבעה בתים בני שלוש קבוצות כל אחד, וכל קבוצה שיחקה משחק בית וחוץ נגד שתי הקבוצות האחרות בבית. ארבע מוליכות הבתים התמודדו בסיבוב פלייאוף נוסף של משחק יחיד, כשמנצחת בית א' הפועל תל אביב התארחה אצל מנצחת בית הפועל חולון והפסידה 66–77, ומנצחת בית ב' הפועל גלבוע גליל התארחה אצל מנצחת בית ד' מכבי ראשון לציון וניצחה 85–78.

חולון וגלבוע העפילו לשלב השני עם ארבע מתוך שש הקבוצות הבלקניות ששיחקו באותה עונה. גלבוע גליל סיימה במקום הראשון בבית ו' עם מאזן 3–1 (שני ניצחונות על טא.אפ.טא סקופיה ממקדוניה הצפונית וניצחון והפסד מול ברואה מבולגריה) וחולון סיימה ראשונה בבית ז' במאזן מושלם מול קומאנובו 2009 המקדונית ואקדמיק פלובדיב הבולגרית. שתי הקבוצות שיחקו זו מול זו בחצי גמר הפיינל פור שנערך בהיכל טוטו חולון, וחולון ניצחה 81–77. חולון זכתה בסופו של דבר במפעל לאחר ניצחון 91–75 בגמר על פלובדיב, וגלבוע סיימה במקום השלישי לאחר שניצחה את ברואה 84–67 במשחק על מדליית הארד.

##### תוצאות השלב הישראלי

#### 2021–2023: השתתפויות נוספות
בעונת  השתתפו שלוש קבוצות ישראליות בליגה הבלקנית: הפועל גליל עליון שעלתה לליגת העל ועירוני נהריה ומכבי חיפה שירדו לליגה הלאומית. אלופת המפעל המכהנת הפועל חולון הייתה אמורה גם היא להצטרף לשלב הבתים השני, אך ביטלה את השתתפותה לאחר שהעפילה לשלב הטופ 16 בליגת האלופות בכדורסל.

גליל עליון וחיפה שובצו לאותו בית, כשגליל סיימה ראשונה וחיפה שנייה, ואילו נהריה שיחקה מול קבוצות בלקניות בלבד וסיימה גם היא במקום הראשון. בסיבוב השני שובצו נהריה וחיפה באותו בית, כשנהריה סיימה ראשונה והעפילה ישירות לפיינל פור וחיפה סיימה שלישית ועלתה לרבע הגמר. גליל עליון סיימה ראשונה בבית שלה, בו שובצו רק קבוצות בלקניות. חיפה ניצחה בחצי הגמר את לבסקי סופיה 188–169 בסיכום שני המשחקים, וכך העפילו שלוש הישראליות לפיינל פור, שנערך באולם עין שרה שבנהריה. בחצי הגמר הביסה גליל עליון 80–46 את נהריה וחיפה ניצחה 86–81 את בלקן בוטבגרד. נהריה סיימה שלישית לאחר שניצחה את הקבוצה הבולגרית 86–65 בקרב על המקום השלישי, וגליל עליון זכתה במפעל לאחר שניצחה 86–70 את מכבי חיפה במשחק הגמר. שחקן גליל נמרוד לוי נבחר ל-MVP של הפיינל פור.

בעונה הבאה הייתה הפועל באר שבע דימונה נציגתה היחידה של ישראל במפעל, וסיימה במקום הראשון בשלב המוקדם עם 11 ניצחונות והפסד בודד לבודיוולניק קייב. לאחר ששלוש מהקבוצות פרשו ונותרו רק ארבע הביסה באר שבע בחצי גמר הפיינל פור 123–72 את ק.ק. מילניום פודגוריצה ממונטנגרו ובגמר ניצחה את קייבי פיה מקוסובו 99–95. הייתה זו זכייתה השלישית ברציפות והחמישית בסך הכל של קבוצה ישראלית באליפות הליגה הבלקנית, ובאר שבע הפכה לקבוצה הישראלית הרביעית שזוכה בתואר.

#### תוצאות

### הליגה הצפון אירופית
קבוצה ישראלית אחת השתתפה ב: עירוני נס ציונה בעונת 2022/2023. הקבוצה סיימה במקום הרביעי מתוך שמונה בשלב הבתים והעפילה לרבע הגמר, בו הפסידה 155–170 בסיכום שני המשחקים לסטארט לובלין הפולנית והודחה. בעונה הבאה הייתה הפועל באר שבע דימונה אמורה להשתתף בתחרות, אך לא שיחקה בה לבסוף בשל מלחמת חרבות ברזל.

#### תוצאות

## הגביע הבין-יבשתי
[ממוזער|[מיקי ברקוביץ' לוחץ יד לראש ממשלת ישראל יצחק שמיר, 1987. ברקוביץ' שיחק במדי מכבי תל אביב בחמש מתוך שש הופעותיה ב בשנים 1977–1987, ואף סיים כמלך הסלים של הטורניר בזכייה שלה ב-1980]]
הקבוצה הישראלית היחידה שהשתתפה ב הייתה מכבי תל אביב, שעשתה זאת שש פעמים (חמש מהן בין 1977 ל-1987). הישג השיא של הקבוצה היה זכייה ב, לצד זכייה במדליית כסף ב-2014 ובמדליית ארד ב-1977 ו-1982.

מכבי הופיעה לראשונה בתחרות ב-1977, לאחר שזכתה בגביע אירופה לאלופות בכדורסל בעונת . הקבוצה סיימה במקום השלישי לאחר שניצחה את קבוצת כדורסל המכללות של פרובידנס קולג', דראגונס דה טיחואנה ממקסיקו ואתלטיקה פרנקאנה הברזילאית אך הפסידה לריאל מדריד ומובילג'ירג'י וארזה. הקבוצה השתתפה בטורניר גם ב-1980, לאחר שסיימה כסגנית אלופת אירופה בעונת 1979/1980 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל, וזכתה בגביע לאחר שסיימה עם שלושה ניצחונות (על בוסנה סרייבו המארחת, קנזס אול-סטארס ופרנקאנה) והפסד בודד לריאל מדריד, שניצחה אותה באותה עונה בגמר גביע אירופה.

גם ב-1981 ו-1982 השתתפה מכבי בגביע הבין-יבשתי, ב- כאלופת אירופה וב- כסגנית. במהדורת 1981, שנערכה בסאו פאולו שבברזיל, הודחה מכבי לאחר שלב הבתים כשסיימה במקום הרביעי מתוך חמש קבוצות עם ניצחון בודד על אספ"א מסנגל והפסדים לפרנקאנה (ברזיל), פרו קאריל אואסטה (ארגנטינה) וסנט קילדה סיינטס (אוסטרליה). במשחקי הדירוג 7–10 סיימה הקבוצה במקום השביעי עם ניצחון על באיי רוקטס הסינית והפסד לגאיקרייס דה מרגריטה מ. בשנה הבאה חזר הטורניר לפורמט של בית יחיד, ומכבי סיימה במקום השלישי עם שלושה ניצחונות (על פרו קאריל אואסטה, אקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית וליידן ההולנדית) ושני הפסדים (לדן בוס ולאלופה בסופו של דבר פלקנסטרו קאנטו, שניצחה אותה בגמר גביע אירופה 1982).

ב-, שוב כסגנית אלופת אירופה, השתתפה מכבי תל אביב בגביע העולם למועדונים וסיימה במקום הרביעי לאחר שסיימה שנייה בשלב הבתים אחרי ציבונה זאגרב ולפני מונטה ליבנו הברזילאית וז'לגיריס קובנה, אך בחצי הגמר הפסידה לברצלונה ובמשחק על המקום השלישי הפסידה שוב לציבונה.

לאחר זכייתה ביורוליג ב- חזרה מכבי להשתתף בפעם השישית בגביע הבין-יבשתי שהתקיים בריו דה ז'ניירו והתמודדה מול אלופת ליגת האמריקות של פיב"א, פלמנגו. מכבי ניצחה במשחק הראשון 69–66 אך בשני הפסידה 77–90 ולא זכתה בגביע. נכון ל-2025, הייתה זו ההופעה האחרונה של הקבוצה בטורניר.

בסך הכל רשמה מכבי 27 משחקים במסגרת הטורניר: 14 ניצחונות ו-13 הפסדים.

### תוצאות

## קבוצות כדורסל הנשים הישראליות במפעלים האירופיים
קבוצות כדורסל נשים ישראליות החלו להתחרות במפעלים האירופיים של פיב"א ב-1961, שלוש שנים לאחר היווסדו של גביע אירופה לאלופות בכדורסל נשים (כיום היורוליג). בניגוד לקבוצות הגברים, הצלחתן של קבוצות הנשים באירופה הייתה מוגבלת יותר, ולזכותן רק תואר אחד: זכייתה של אליצור רמלה ביורוקאפ ב-2011. הישגים בולטים נוספים הם העפלתה של א.ס. רמת השרון לגמר גביע רונקטי (קודמו של היורוקאפ) ב-1999 והעפלתן של רמת השרון, רמלה (פעמיים כל אחת) ומכבי בנות אשדוד (פעם אחת) לחצי גמר המפעל.

### יורוליג
קבוצות כדורסל נשים ישראליות משתתפות ביורוליג (עד 1996 נקרא גביע אירופה לאלופות בכדורסל נשים) מאז עונת 1961/1962, שלוש שנים לאחר היווסדו. הישג השיא של הקבוצות הוא רבע הגמר, אליו הגיעו מכבי תל אביב בעונות 1964/1965 ו-1965/1966 ואליצור חולון בעונת 1993/1994.

#### גביע אירופה לאלופות (1961–1996)
בעונת 1961/1962 השתתפה לראשונה אלופת המדינה, הפועל תל אביב, בגביע אירופה לאלופות. הקבוצה אירחה את שני משחקיה מול אלופת בולגריה סלביה סופיה בחולון, אך הובסה במשחק הראשון 34–84 והמשחק השני נגמר בתוצאה 10–45 לאחר מחצית אחת, בשל גשם. בעונה הבאה הוגרלה הקבוצה נגד אלופת רומניה ראפיד בוקרשט, אך פרשה. בעונת 1964/1965 ערכה מכבי תל אביב את הופעת הבכורה שלה במפעל והייתה לישראלית הראשונה ברבע הגמר לאחר שיריבתה בשמינית, מ.ט.ק. בודפשט מהונגריה, פרשה. ברבע הגמר פגשה מכבי את ט.ט.ט ריגה הסובייטית, אלופה אירופה המכהנת שתזכה גם בטורניר זה, והפסידה לה 36–93 בתל אביב ו-96–26 בריגה. בעונה הבאה הפכה מכבי לקבוצה הראשונה שמנצחת שלב בגביע אירופה, לאחר שניצחה בסיכום שני המשחקים 104–53 את טד אנקרה, אך בסיבוב הבא הודחה בידי אלופת צ'כוסלובקיה סלובן-אורביס פראג 106–64. מאז ועד עונת 1976/1977 הודחו מכבי והפועל כבר בסיבוב הראשון ובקושי השיגו ניצחונות (למעט הניצחון של מכבי 55–50 על ויצ'נצה ב-1969 ושל הפועל 60–59 על ראפיד בוקרשט ב-1969).

בין עונת 1977/1978 לעונת 1989/1990 ייצגה אליצור תל אביב את ישראל בגביע אירופה לאלופות (בעונה האחרונה כאליצור תל אביב/חולון). הקבוצה העפילה מהמוקדמות בארבע מתוך 13 העונות הללו: ב-1977/1978, אז גברה על UBV וינה מאוסטריה והודחה בשמינית הגמר בידי האלופה בסופו של דבר, GAES סן ג'ובאני מאיטליה; ב-1978/1979, כשהביסה 245–95 את אלופת יוון אולימפיאקוס וולוס אך הודחה בידי קלרמון-פראן לאחר ניצחון 73–72 בבארות יצחק והפסד 52–80 בצרפת; ב-1982/1983, כשגברה על UBLV וינה אך הודחה בידי אלופת גרמניה המערבית אגון דיסלדורף; וב-1986/1987, אז ניצחה את ספורטינג אתונה במוקדמות והפסידה לספרטה פראג בשמינית הגמר.

עונת 1989/1990, בה הופיעה אליצור תל אביב/חולון, התחילה רצף של שבע שנים בהן ייצגה הקבוצה (כאליצור חולון) את ישראל בתחרות, עד סוף עידן גביע אירופה לאלופות. ברוב העונות הודחה הקבוצה במוקדמות, אך בעונות 1993/1994 ו-1995/1996 העפילה לעונה הסדירה. בעונת 1993/1994 הביסה הקבוצה 236–56 את א.א.ל. לימסול (כולל 124–20 באולם הפחים, הניצחון הגדול ביותר של קבוצת כדורסל ישראלית באירופה) ו-141–136 את דינמו קייב בשני סיבובי המוקדמות, אך בבית חצי הגמר סיימה במקום השמיני והאחרון עם ניצחון אחד בלבד ו-13 הפסדים וברבע הגמר הודחה בידי קומנזה 1872 האיטלקית. בעונת 1995/1996, עונתו האחרונה של גביע אירופה לאלופות, ניצחה חולון את ל.ק.ס. לודז' מפולין ואת פץ' מהונגריה במוקדמות, אך שוב סיימה במקום האחרון בשלב הבתים עם ניצחון בודד ו-9 הפסדים.

##### תוצאות

#### יורוליג (1996–הווה)
בעונת 1996/1997, עם שינוי השיטה ושמו של המפעל ליורוליג, השתתפה אלופת המדינה אליצור רמלה בבית המוקדמות, אך סיימה במקום השביעי מתוך שמונה עם מאזן 3–11. כעבור שתי עונות חזרה הקבוצה למוקדמות, אך הפעם סיימה אחרונה עם 14 הפסדים וללא ניצחונות. בעונה הבאה ערכה א.ס. רמת השרון את הופעת הבכורה שלה ביורוליג, אך הודחה במוקדמות לאחר שסיימה שישית עם שלושה ניצחונות ו-11 הפסדים. שחקנית הקבוצה מילה ניקוליץ' סיימה כמלכת הסלים של המפעל ואלומה גורן כמלכת האסיסטים. בעונת 2000/2001 חזרה רמלה ליורוליג, אך שוב סיימה את שלבי המוקדמות ללא ניצחון ועם עשרה הפסדים, ובשמינית הגמר הפסידה 0–2 בסדרת הטוב מ-3 לפץ' מהונגריה. בעונה הבאה שוב ייצגה את ישראל רמת השרון, וסיימה במקום השמיני והאחרון בבית המוקדמות עם מאזן 2–12.

מאז לא הופיעו הקבוצות הישראליות בעונה הסדירה של היורוליג ואף לא במוקדמות, למעט אליצור רמלה שהשתתפה במוקדמות המפעל בעונת 2022/2023 אך סיימה במקום השני בבית שלה עם ניצחון על בוטאשספור והפסד ל-DVTK מישקולץ, ולא העפילה.

##### תוצאות

### גביע רונקטי
[ממוזער|[אורנה אוסטפלד אימנה את א.ס. רמת השרון להישג השיא של קבוצה ישראלית בגביע רונקטי – גמר הטורניר בעונת 1998/1999]]
קבוצות כדורסל הנשים הישראליות משתתפות בגביע רונקטי (עד 1974 נקרא גביע אירופה למחזיקות גביע) מאז היווסדו בעונת 1971/1972. עד עונת 1991/1992 ייצגה את ישראל רק מחזיקת גביע המדינה בכדורסל נשים (או סגניתה, במקרה שהמחזיקה זכתה גם באליפות ושיחקה בגביע אירופה לאלופות). הישג השיא של הקבוצות הישראליות במפעל הוא העפלתה של א.ס. רמת השרון לגמר ב-1999, אז ניצחה את גראן קנריה הספרדית 79–72 ברמת השרון אך הפסידה 54–64 בלאס פאלמאס דה גראן קנריה והסתפקה בסגנות.

בעונת הבכורה של המפעל ייצגה את ישראל סגנית מחזיקת הגביע הפועל ירושלים, אך היא סיימה במקום השלישי והאחרון בשלב הבתים ללא ניצחון. בעונה הבאה הגיעה הפועל תל אביב מהמוקדמות עד לבית רבע הגמר, אך גם היא סיימה במקום השלישי ללא ניצחונות. מכבי תל אביב, שהעפילה בעונת 1974/1975 לשמינית הגמר לאחר ניצחון על לה לוז'י הבלגית, הפכה לאחרונה שעוברת שלב במפעל על 1988/1989, אז ניצחה את אגיאס היוונית במוקדמות. בעשר העונות בהן השתתפה ישראל בתחרות בין השנים הללו ייצגה אותה חמש קבוצות (מכבי תל אביב, אליצור תל אביב, הפועל חיפה, מכבי רמת חן והפועל גבעת חיים), אך כולן הודחו בסיבוב הראשון בו השתתפו. בעונת 1989/1990 ערכה סגנית מחזיקת הגביע בני יהודה תל אביב את הופעת הבכורה האירופית שלה, אך הודחה כבר בשמינית הגמר. גם בעונה הבאה, הפעם כמחזיקה, היא הודחה במוקדמות. בעונת 1991/1992, האחרונה בה העפילו לטורניר קבוצות ישראליות בהתבסס על גביע המדינה, העפילה הסגנית א.ס. רמת השרון לראשונה לגביע רונקטי, אך הודחה כבר בסיבוב המוקדמות הראשון.

בעונת 1992/1993 השתתפו לראשונה שתי קבוצות ישראליות בגביע רונקטי: הפועל קישון, שגברה בשלב המוקדמות הראשון על MENT סלוניקי אך הפסידה ל-LT וילנה, ורמת השרון, שעברה במוקדמות את לבסקי סופיה מבולגריה ודניז נקליאט הטורקית אך הודחה בשלב הבתים כשסיימה רביעית ללא ניצחונות בבית עם מישקולץ, ואלנסיין אולימפיק וסלטה ויגו. בעונה הבאה גדל מספר הנציגות הישראליות לשלוש: אליצור חולון ואליצור רמלה, שערכו את הופעת הבכורה שלהן במפעל, הודחו בשלב המוקדמות השני, ואילו א.ס. רמת השרון העפילה הסיבוב השלישי לשלב הבתים, אך סיימה שלישית עם מאזן 2–4 והודחה. בעונת 1994/1995 הודחו כל שלוש הישראליות במוקדמות: רמת השרון בסיבוב המוקדמות השני ורמלה ומכבי רמת חן בסיבוב השלישי. בעונה הבאה הודחה רמלה בשלב המוקדמות השלישי בידי פארמה, ואילו רמת השרון העפילה לשלב הבתים אך שוב סיימה שלישית עם שני ניצחונות וארבעה הפסדים והודחה. בעונת 1996/1997 ערכה אס"א ירושלים את הופעת הבכורה שלה באירופה, ולאחר שעלתה מהמקום השני בבית המוקדמות הודחה בשלב 32 האחרונות בידי אוסנבריק הגרמנית. גם אליצור חולון שהעפילה מהמקום השני במוקדמות הודחה בשלב זה, לאחר שניצחה בבית 82–69 את פרופי פנצ'בו מהרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה, אך הפסידה לה בחוץ 67–95.

בעונת 1997/1998 שוב גדל מספר הנציגות של ישראל בתחרות, לארבע: הפועל גליל עליון, שהודחה במוקדמות; א.ס. רמת השרון, שהודחה בשמינית הגמר; אליצור חולון, שהודחה ברבע הגמר; ואליצור רמלה, שהפכה לישראלית הראשונה שמעפילה לחצי הגמר אך הודחה בידי האלופה בסופו של דבר שופרון. בעונה הבאה הודחו בני יהודה וגליל עליון הודחו כבר במוקדמות, וחולון סיימה את דרכה בשמינית הגמר, אך א.ס. רמת השרון רשמה את הישג השיא עד אז לקבוצת נשים ישראלית במפעלים האירופיים: לאחר שגברה על בשיקטש במוקדמות וסיימה ראשונה בבית המוקדם, היא עברה את פונשל הפורטוגלית, לאיסבה קובנה הליטאית ואקס-אן-פרובאנס ובורדו הצרפתיות בדרך משלב 32 האחרונות ועד לחצי הגמר, והעפילה לגמר מול גראן קנריה הספרדית. במשחק הראשון, אותו אירחה רמת השרון, היא ניצחה 79–72, אך במשחק הגומלין הפסידה 54–64 וסיימה כסגנית.

בעונת 1999/2000 ייצגו את ישראל הפועל גליל עליון, אליצור חולון ובני יהודה תל אביב. גליל עליון וחולון הודחו שתיהן כבר בבית המוקדמות, ובני יהודה סיימה ראשונה וניצחה בשלב 32 האחרונות את קלוסטרנויבורג האוסטרית אך הודחה בשמינית הגמר בידי קוזאצ'קה-זאלק זפוריז'יה. בעונה הבאה שוב ייצגו את ישראל ארבע קבוצות: בני יהודה, חולון, רמת השרון ונירוסופט כרמיאל, שהעפילה לראשונה למסגרת אירופית. בני יהודה הודחה כבר בסיבוב המוקדמות השני בידי בוטאשספור, אותו עברו שאר הקבוצות. בבית המוקדם הוגרלו כרמיאל ורמת השרון לאותו בית, כשרמת השרון סיימה ראשונה וכרמיאל שנייה. במשחקים ביניהם, שהיו המפגשים הראשונים בין שתי קבוצות נשים ישראליות באירופה, ניצחה כל אחת בביתה: כרמיאל 81–69 ורמת השרון 83–66. גם חולון העפילה משלב הבתים עם מאזן מושלם. בשמינית הגמר הודחה נירוסופט בידי האלופה בסופו של דבר פמיליה סקיו מאיטליה, בעוד שחולון ורמת השרון גברו על בשיקטש ופארמה, בהתאמה. חולון הודחה ברבע הגמר בידי זפוריז'יה, ואילו רמת השרון גברה על תרמומכניקה לה ספציה והעפילה בפעם השנייה בתולדותיה לחצי הגמר, בו הפסידה 171–173 לבוטאשספור למרות ניצחון 106–94 בבית.

בעונת 2001/2002, עונתו האחרונה של המפעל כגביע רונקטי, ייצגו את ישראל בני יהודה, כרמיאל, חולון ומכבי רעננה. ארבע הקבוצות העפילו מהמוקדמות, אם כי בני יהודה וכרמיאל הודחו בשלב הבתים. רעננה וחולון סיימו במקום הראשון והשני, בהתאמה, בבתים שלהן, אך שתיהן הודחו בשמינית הגמר: רעננה בידי צ'באקאטה וולוגדה הרוסית וחולון בידי טארב הצרפתית.

#### תוצאות
(*) סגנית מחזיקת גביע המדינה

### יורוקאפ
[ממוזער|[שי דורון זכתה עם אליצור רמלה ביורוקאפ בעונת 2010/2011, התואר האירופי הראשון והיחיד (נכון ל-2026) בו זכתה קבוצת כדורסל נשים ישראלית]]
בעונת הבכורה של המפעל השתתפו בו ארבע קבוצות ישראליות: מכבי רמת חן ובני יהודה תל אביב, שהוגרלו יחד לבית א' של האזור הדרומי, וא.ס. רמת השרון ומכבי רעננה, שהוגרלו לבית ב'. רמת חן סיימה ראשונה במאזן מושלם 6–0, כולל שני ניצחונות על בני יהודה שסיימה רביעית עם ניצחון בודד, ורמת השרון סיימה גם היא ראשונה עם חמישה ניצחונות, מהם שניים על רעננה שסיימה שלישית עם מאזן 2–4. רמת חן ורמת השרון העפילו לשלב הבתים הפאן-אירופי, אך פרשו שתיהן (רמת חן מסיבות כלכליות ורמת השרון מכיוון שפיב"א סירבה לאשר לה לרשום את לימור מזרחי במקום אלומה גורן). בעונה הבאה השתתפה רק רמת השרון במפעל, ולאחר שסיימה את הבית המוקדם בשלב האזורי עם מאזן מושלם היא הודחה לאחר שסיימה שלישית עם מאזן 3–3 בשלב הבתים הפאן-אירופי.

גם בעונת 2004/2005 הייתה א.ס. רמת השרון נציגתה היחידה של ישראל ביורוקאפ והגיעה לגמר האזור הדרומי, בו הפסידה לפנרבחצ'ה. הקבוצה העפילה לרבע גמר השלב הפאן-אירופי, בו ניצחה את סווייפ סגד ההונגרית, ועלתה לפיינל פור. בחצי הגמר הפסידה רמת השרון למארחת והאלופה בסופו של דבר נאפולי, אך ניצחה במשחק על המקום השלישי את קרואטיה זאגרב. בעונה הבאה שוב הייתה רמת השרון הקבוצה הישראלית היחידה במפעל וסיימה את הבית המוקדם עם מאזן מושלם, אך הודחה ברבע הגמר בידי האלופה בסופו של דבר ספרטק מחוז מוסקבה.

בעונת 2006/2007 ייצגו את ישראל שלוש קבוצות: א.ס. רמת השרון, אליצור רמלה והפועל תל אביב. שלוש הקבוצות עברו את שלב הבתים המוקדם, אך רמלה והפועל תל אביב הודחו בשלב 32 האחרונות בידי UB בארסה ודינמו מוסקבה, בהתאמה. רמת השרון גברה בשלב זה על לאון הספרדית וגברה בשמינית הגמר על בארסה, אך ברבע הגמר הודחה גם היא בידי דינמו, שזכתה בסופו של דבר בתואר. בעונה הבאה השתתפו במפעל רמת השרון ורמלה, שהעפילו שתיהן מבתי המוקדמות. רמת השרון הודחה ברבע הגמר בידי גלאטסראיי, ואילו רמלה העפילה בפעם השנייה בתולדותיה לחצי גמר המפעל לאחר ניצחונות על בשיקטש, רוז'ומברוק וטאראנטו, אך הפסידה 140–152 למוסקבה על אף ניצחון 80–74 ברמלה.

בעונת 2008/2009 הודחה רמת השרון כבר במוקדמות לראשונה מאז עונת 1994/1995. בנות השרון, שערכה את הופעת הבכורה האירופית שלה בעונה זו, הודחה בשלב הבתים לאחר שסיימה אחרונה בבית שלה עם ניצחון בודד, ואילו אליצור רמלה סיימה ראשונה בבית עם מאזן מושלם ועברה את אוליבאיש קוימברה הפורטוגלית בשלב 32 האחרונות, אך הודחה בידי אתינאיקוס בשמינית הגמר. בעונה הבאה ייצגה את ישראל רק הפועל תל אביב, שסיימה רביעית ואחרונה בשלב הבתים ללא ניצחונות.

בעונת 2010/2011 השיגה רמלה את הישג השיא של קבוצות כדורסל הנשים הישראליות באירופה, כשזכתה ביורוקאפ: אף על פי שסיימה רק במקום השני בבית המוקדם, לפני האטיס ירוואן אך אחרי דינמו נובוסיבירסק, היא עברה בשלבי הפלייאוף את ספרטק נוגינסק ודינמו מוסקבה הרוסיות, גראן קנריה הספרדית ואתינאיקוס היוונית והעפילה לגמר מול אראס הצרפתית. אף על פי שסיימה רק בתיקו 61–61 במשחק הראשון שאירחה, הצליחה רמלה לנצח 61–53 באראס ולזכות בתואר האירופי הראשון והיחיד (נכון ל-2026) של קבוצות כדורסל הנשים הישראליות באירופה. את הקבוצה אימן עדן ענבר והובילו הזרות ליקו וילינגהאם (שנבחרה ל-MVP) וטנישה רייט (שנבחרה לחמשיית העונה), והישראליות שי דורון ואורנית שוורץ.

בעונת 2011/2012 ערכה מכבי בנות אשדוד את הופעת הבכורה האירופית שלה, אך הודחה כבר בשלב הבתים לאחר שסיימה אחרונה עם מאזן 1–5. רמלה סיימה את שלב הבתים עם מאזן מושלם 4–0 אך הודחה כבר בשמינית הגמר בידי קייסרי קאסקי הטורקית. בעונה הבאה הייתה רמלה אמורה להשתתף ביורוקאפ והספיקה לרשום ניצחון והפסד בשלב הבתים לפני שפרשה בשל בעיות תקציביות. גם בעונה הבאה, בשל דירוגה הנמוך של ליגת העל בכדורסל נשים, לא הייתה לישראל נציגה, אך בעונת 2014/2015 חזרה אשדוד למפעל ולאחר שסיימה ראשונה בשלב הבתים עם חמישה ניצחונות והפסד בודד, עברה את צ'באקאטה וולוגדה הרוסית ושופרון ההונגרית והעפילה לחצי הגמר. בשלב זה הודחה אשדוד בידי האלופה בסופו של דבר וילנב-ד'אסק, לאחר שניצחה 66–57 בהיכל טוטו הקריה אך הפסידה 56–72 בצרפת.

גם בעונת 2015/2016 לא הייתה לישראל נציגה ביורוקאפ, ובעונת 2016/2017 סיימה אשדוד ראשונה בבית שלה עם מאזן 5–1 אך הודחה בשמינית הגמר בידי רייר ונציה. בשתי העונות הבאות שוב לא שלחה ישראל נציגה לתחרות בשל דירוגה הנמוך של הליגה, ובעונת 2019/2020 הודחה אליצור רמלה בשלב הבתים, לאחר שסיימה עם מאזן 3–3 אך דורגה שלישית בבית בשל מאזן סלים. בעונה הבאה, ששוחקה במתכונת מצומצת יחסית בשל מגפת הקורונה באירופה, סיימה רמלה ראשונה בבית המוקדם עם ניצחונות בשני משחקיה, אך הודחה בשמינית הגמר בידי פריבור השווייצרית.

בעונת 2021/2022 היו לישראל לראשונה שתי נציגות ביורוקאפ, לראשונה מזה עשור: אליצור חולון, שהודחה במוקדמות בידי האטייספור, ואליצור רמלה, שהודחה בשלב 32 האחרונות בידי קסטורס בריין מבלגיה. בעונה הבאה גדל מספר הנציגות הישראליות לארבע, בהן א.ס. רמת השרון, שסיימה אחרונה בבית שלה עם ניצחון בודד, ואליצור חולון, שהודחה בשמינית הגמר בידי רייר ונציה. שתי הנציגות האחרות, מכבי בנות אשדוד ואליצור רמלה, נפגשו בשלב 32 האחרונות, בו ניצחה רמלה 92–80 באשדוד ו-82–46 ברמלה. רמלה המשיכה לנצח בשמינית הגמר את גוז'וב ויילקופולסקי מפולין, אך הודחה ברבע הגמר בידי ונציה לאחר שניצחה 80–75 בבית אך הפסידה 48–59 באיטליה.

בעונת 2023/2024 היו א.ס. רמת השרון ואליצור רמלה אמורות להשתתף ביורוקאפ, אך בשל פרוץ מלחמת חרבות ברזל פרשה רמת השרון מהמפעל וכעבור כשבוע הודחה גם רמלה בידי פיב"א אירופה. בעונה הבאה השתתפה רמלה במפעל וסיימה שלישית בבית עם מאזן 3–3, אך הודחה בשלב 32 האחרונות בידי DVTK מישקולץ ההונגרית. בשל המלחמה לא יכלה רמלה לארח את משחקיה בישראל, ובמקום זאת שוחק כל זוג משחקים באולם של הקבוצה האירופית.

בעונת 2025/2026 שוב השתתפה רמלה ביורוקאפ, ועל אף סיום המלחמה המשיכה לארח את משחקיה באולמות של יריבותיה. בשלב הבתים שוב סיימה רמלה במקום השלישי עם מאזן 3–3, והודחה בשלב הבא בידי אולימפיאקוס.

#### תוצאות

### הסופר קאפ האירופי
ב-2011, לאחר שזכתה ביורוקאפ, הפכה אליצור רמלה לקבוצה הישראלית הראשונה שמשתתפת ב, שמפגיש בין זוכת היורוקאפ לאלופת היורוליג. במשחק, שנערך בסלמנקה שבספרד, התארחה רמלה אצל מחזיקת היורוליג אבנידה סלמנקה, והפסידה 72–95.

#### תוצאות

## השפעת מלחמות ישראל על הקבוצות
[ממוזער|[כדורסלן|כדורסלני מכבי תל אביב טל ברודי (מימין, נישא על הכתפיים), לו סילבר (במרכז) ואולסי פרי (משמאל) עם חיילי צה"ל בשער פאטמה במהלך מבצע שלום הגליל, 1982]]
מלחמות ישראל השפיעו על השתתפותן של קבוצות הכדורסל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים, ממלחמת יום הכיפורים ב-1973 ועד מלחמת חרבות ברזל בשנים 2023–2025. השפעות המלחמות נעו בין ניצחונות טכניים בהם זכו הקבוצות לאחר שיריבותיהן סירבו להגיע לישראל, לבין העברת משחקי הקבוצות מחוץ למדינה ואף הדחתן מתחרויות.

### מלחמת יום הכיפורים
לקראת עונת 1973/74 היו שש קבוצות ישראליות אמורות להשתתף במפעלים האירופיים של פיב"א: ארבע קבוצות גברים (מכבי תל אביב בגביע אירופה לאלופות, בית"ר ירושלים בגביע מחזיקות גביע והפועל ירושלים ומכבי רמת גן בגביע קוראץ') ושתי קבוצות נשים (מכבי תל אביב בגביע האלופות והפועל תל אביב בגביע המחזיקות).

ב-21 באוקטובר, כשבועיים לאחר פרוץ מלחמת יום הכיפורים ב-6 באוקטובר, הודחו כל שש הקבוצות מהתחרויות, אך ב-27 באוקטובר, שלושה ימים לאחר חתימת הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים שסיים את המלחמה, הוחזרו מכבי תל אביב בגברים ושתי קבוצות הנשים לתחרויות מכיוון שמשחקיהן נערכו בנובמבר.

### מלחמת המפרץ
בינואר ופברואר 1991, בשל מצב החירום ששרר בישראל במהלך מלחמת המפרץ, לא יכלו הקבוצות הישראליות לארח את משחקי הבית שלהן במדינה. הפועל גליל עליון אירחה את משחקיה האחרונים במסגרת הגביע האירופי מול פאוק סלוניקי וסרגוסה בספרד, ואילו הפועל תל אביב אירחה את משחקה הביתי האחרון בגביע קוראץ' מול קזרטה בבנוונטו שבאיטליה. מכבי תל אביב הגיעה להסכמות עם פיב"א במסגרתן החליפה ביתיות עם כל שאר הקבוצות שנותרו לה בבית הגמר של עונת 1990/1991 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל, ושיחקה ברצף את כל משחקי החוץ שנותרו לה. הקבוצה נאלצה לארח רק משחק אחד מחוץ לישראל, נגד סקאבוליני פזארו בבריסל. לאחר סיום המלחמה שיחקה הקבוצה את ארבעת משחקי הבית האחרונים שלה ברצף, ניצחה את כולם והעפילה לפיינל פור.

### האינתיפאדה השנייה, מלחמת עיראק ומבצע עופרת יצוקה
בתקופת האינתיפאדה השנייה סירבו מספר קבוצות כדורסל להגיע לישראל ולהתמודד מול מועדונים ישראליים בעקבות חשש מהמצב הביטחוני. בדצמבר 2001 סירבו לה-מאן סארת וראסינג פריז הצרפתיות לשחק בישראל מול הפועל ירושלים בגביע ספורטה ומכבי עירוני רעננה בגביע קוראץ', בהתאמה, שהיו אמורים להתקיים במהלך האינתיפאדה, כשבוע לאחר בשל הפיגוע בקו 189 לעמנואל. שתי הקבוצות ספגו הפסד טכני 0–20, וללה-מאן אף הופחתה נקודה ממאזנה. גם קבוצות כדורסל הנשים סלמנקה וגראן קנריה הספרדיות ובודוצ'נוסט פודגוריצה מסרביה ומונטנגרו סירבו לשחק מול בני יהודה תל אביב, אליצור חולון ומכבי רעננה במסגרת גביע רונקטי, והישראליות זכו גם הן בניצחונות טכניים.

ב-11 באפריל 2002 הייתה אולקר הטורקית אמורה לשחק מול מכבי תל אביב במסגרת שלב הטופ 16 של עונת 2001/2002 ביורוליג. עם זאת, בעקבות הפיגוע במלון פארק והפיגוע במסעדת מצה שאירעו ב-27 וב-31 במרץ, סירבה הקבוצה להגיע וספגה מהיורוליג הפסד טכני 0–2.

במהלך שנת 2003, עם החשש הביטחוני לקראת מלחמת עיראק ולאחר שפרצה, סירבו מספר קבוצות אירופיות לשחק בישראל מול קבוצות מקומיות. במסגרת היורוליג, וירטוס בולוניה סירבה לשחק מול מכבי תל אביב בהיכל יד אליהו וכתוצאה מכך הועבר המשחק להיכל פאוק בסלוניקי. באופן דומה, המשחק בין בני השרון לבין פלקנסטרו רג'אנה במסגרת הצ'מפיונס קאפ הועבר לסופיה שבבולגריה. בני השרון החליטה שלא לטוס למשחק בשל העלויות הגבוהות של הנסיעה וספגה הפסד טכני 0–20. באותה מסגרת, שטרסבורג סירבה להגיע לישראל על מנת לשחק מול הפועל תל אביב, שזכתה לניצחון טכני. משחקה הביתי של הפועל ברבע הגמר מול המופארם ורשאץ הועבר גם הוא לסופיה. מכבי תל אביב סבלה מהמצב הביטחוני גם במסגרת הליגה האדריאטית, לאחר שהייתה אמורה לאחר את הפיינל פור ביד אליהו אך בשל המלחמה הוא הועבר לטיבולי הול שבליובליאנה, סלובניה.

ב-22 במרץ 2004 חיסל חיל האוויר הישראלי את מנהיג חמאס אחמד יאסין, ובשל החשש מהסלמה ביטחונית בעקבות החיסול סירבה פאמסה ולנסיה הספרדית להגיע למשחקה בישראל מול מכבי ב-27 במרץ, במסגרת שלב הטופ 16 בעונת 2003/2004 ביורוליג. הקבוצה ספגה הפסד טכני 0–20 וקנס של 5,000 אירו. סירוב זה העלה חשש שפיינל פור היורוליג 2004, שתוכנן להתקיים בהיכל יד אליהו שבתל אביב, יועתק מישראל. הנהלת מכבי התנגדה למהלך, ואוהדי הקבוצה אף ערכו הפגנה מול שגרירות ספרד בישראל. ב-29 במרץ ערכה הנהלת היורוליג דיון חירום בעניין הפיינל פור, בו שכנעו נציגי מכבי תל אביב, הבעלים שמעון מזרחי ודייוויד פדרמן, בתמיכת שרים בממשלת ישראל, לגבי סידורי האבטחה ההדוקים שיהיו, וההחלטה להעביר את הטורניר מתל אביב נפלה ללא הצבעה.

במהלך מבצע עופרת יצוקה פוצץ משחקה של בני השרון מול טורק טלקום באנקרה במסגרת עונת 2008/2009 ביורוקאפ בשל הפגנות פרו-פלסטיניות של האוהדים הטורקים. לאחר שכל האוהדים הוצאו מהאולם סירבה בני השרון לעלות ולשחק, וספגה הפסד טכני 0–20 לצד קנס של 5000 אירו. באותה עונה סירבה אולימפיה לאריסה היוונית לשחק בישראל מול הפועל ירושלים ביורוצ'לנג' בשל חחש מהמצב הביטחוני, וספגה הפסד טכני 0–20.

### מלחמת חרבות ברזל

[ממוזער|[היכל אלכסנדר ניקוליץ' בבלגרד אירח במהלך מלחמת חרבות ברזל את משחקיהן של מכבי תל אביב, הפועל תל אביב והפועל ירושלים במסגרות האירופיות בהן השתתפו]]
כמו קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים, גם הופעותיהן של קבוצות הכדורסל הישראליות באירופה הושפעו בצורה משמעותית ממלחמת חרבות ברזל. בשל המצב הביטחוני במדינה לא התקיימו בה משחקים במסגרות בין-לאומיות בשנים 2023–2025, והקבוצות נאלצו לעבור לארח באולמות אחרים באירופה: בעונת 2023/2024 אירחו מכבי תל אביב ביורוליג, הפועל ירושלים בליגת האלופות בכדורסל והפועל תל אביב ביורוקאפ את משחקיהן בהיכל אלכסנדר ניקוליץ' בבלגרד שבסרביה, ואילו הפועל חולון שיחקה בשיאומי ארנה בריגה, לטביה. בעונת 2024/2025 אירחה הפועל תל אביב את משחקיה בסמוקוב שבבולגריה, ומכבי רמת גן שיחקה את משחקי הבית שלה בליגת האלופות באופבה שבצ'כיה, שם אירחה גם בני הרצליה בעונה הבאה. הפועל תל אביב אירחה את משחקיה בעונת 2025/2026 ביורוליג בארנה ארמייץ סופיה. בנוסף, משחקיהן של הקבוצות הישראליות מול קבוצות ממדינות מוסלמיות כגון טורקיה ואיחוד האמירויות הערביות נערכו באולמות נייטרליים, ומשחקיהן נגד קבוצות ממדינות שיחסיהן עם ישראל התערערו בעקבות המלחמה, כמו ספרד, נערכו פעמים רבות ללא קהל. אליצור רמלה, שהשתתפה בעונות 2024/2025 ו-2025/2026 ביורוקאפ לנשים, שיחקה את כל משחקיה באולמות של יריבותיה.

הקבוצות סבלו רבות גם מעזיבה של שחקנים ואנשי צוות זרים בשל החשש מהמצב הביטחוני במהלך המלחמה, כגון ג'ורדן לויד וסייבן לי ממכבי תל אביב, מאמן הפועל ירושלים אלכסנדר דז'יקיץ' ואמין נואה ואמד קייבר מהפועל חולון.

הפועל גליל עליון, בני הרצליה ועירוני נס ציונה היו אמורות לשחק בעונת 2023/2024 ביורופקאפ, אך ב-30 באוקטובר הודיעו כי לא ישתתפו בה בשל מה שהגדירו כדרישות בלתי אפשריות שהציבה להם פיב"א. באותה עונה היו א.ס. רמת השרון ואליצור רמלה אמורות לשחק ביורוקאפ לנשים, אך בשל המלחמה פרשה רמת השרון מהמפעל וכעבור כשבוע הודחה גם רמלה בידי פיב"א אירופה.

ב-21 באוקטובר 2025, לאחר החתימה על הסכם חמאס–ישראל וסיום המלחמה, אישרה הנהלת היורוליג את חזרת משחקיהן של מכבי תל אביב והפועל תל אביב ביורוליג והפועל ירושלים ביורוקאפ לישראל, החל מ-1 בדצמבר. ב-9 בדצמבר נערך המשחק האירופי הראשון בישראל מאז המלחמה, כשירושלים ניצחה 86–76 את המבורג טאוורס בהיכל טוטו חולון במסגרת המחזור העשירי של עונת 2025/2026 ביורוקאפ. יומיים לאחר מכן חזרה מכבי תל אביב לישראל וניצחה בהיכל מנורה מבטחים 92–84 את אסוול ליון-וילרבאן במסגרת המחזור ה-15 של עונת 2025/2026 ביורוליג, וב-16 בדצמבר ערכה הפועל תל אביב את משחק היורוליג הראשון בתולדותיה על אדמת ישראל כשניצחה 84–78 בפיס ארנה ירושלים את הכוכב האדום בלגרד במסגרת המחזור ה-16. עם זאת, בעקבות תחילת מבצע שאגת הארי ב-28 בפברואר חזרו משחקיהן של הקבוצות אל מחוץ לארץ: מכבי תל אביב (היכל אלכסנדר ניקוליץ') והפועל ירושלים (היכל ראנקו ז'ראביצה) לבלגרד, והפועל תל אביב (ארנה 8888) לסופיה.

לצד הקשיים הביטחוניים, השפעתה הדיפלומטית השלילית של המלחמה על יחסי החוץ של ישראל התבטאה גם בהקשרי קבוצות הכדורסל הישראליות באירופה: בספטמבר 2025 הודיעה קבוצת כדורסל הנשים הספרדית גרניקה שתחרים את משחקיה מול אליצור רמלה במסגרת היורוקאפ. הקבוצה מחבל הבסקים, שידוע בתמיכתו בפלסטינים, שיחקה לבסוף מול רמלה. גם טרפאני שארק מאיטליה, ששובצה בבית עם בני הרצליה בעונת 2025/2026 בליגת האלופות בכדורסל, הודיעה שתחרים את המשחקים וקראה לפיב"א להרחיק את הקבוצות הישראליות מהתחרות כפי שעשתה ב-2022 לקבוצות מרוסיה ובלארוס בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה. אף על פי כן, גם טרפאני שיחקה בסופו של דבר נגד הרצליה בשלב הבתים ונגד הפועל חולון בפליי-אין.

## שיאים וסטטיסטיקות
מאז 1958 השתתפו 22 קבוצות ישראליות במפעלים האירופיים (יבשתיים ואזוריים), ו-21 מהן השתתפו גם במפעלים הכלל-אירופיים. מתוך 14 הקבוצות המשחקות בעונת 2025/2026 בליגת העל בכדורסל, 12 שיחקו במפעלים כלל-אירופיים במהלך השנים ורק הפועל באר שבע דימונה (השתתפה ב) ועירוני קריית אתא לא נמנות עימן. מתוך 16 הקבוצות בעונת 2025/2026 בליגה הלאומית בכדורסל, חמש שיחקו במפעלים כלל-אירופיים (א.ס. אליצור אשקלון – כעירוני אשקלון, הפועל חיפה, עירוני אילת – כהפועל אילת, עירוני נהריה ומכבי חיפה). ארבע הקבוצות הנוספות הן הפועל גבת/יגור והפועל עפולה/העמק, שהתפרקו; הפועל רמת גן, שנכון לעונת 2025/2026 משחקת ב; והפועל גבעתיים, שנכון לעונה זו משחקת בליגה ב'.

מאז 1961 השתתפו 17 קבוצות כדורסל נשים ישראליות במפעלים האירופיים: מתוך עשר הקבוצות המשחקות בעונת 2025/2026 בליגת העל בכדורסל נשים רק חמש הופיעו בעבר באירופה: אליצור חולון, אליצור רמלה, מכבי עירוני רמת גן (כמכבי רמת חן), מכבי כרמיאל בית הכרם (כא.ס. רמת השרון) ומכבי בנות אשדוד. ב משחקות שש קבוצות שהופיעו בעבר באירופה (בני יהודה תל אביב, מכבי תל אביב, מכבי רעננה, הפועל עמק יזרעאל – כהפועל קישון, בנות הרצליה – כבנות השרון, ואס"א ירושלים). שבע הקבוצות הנוספות הן הפועל גליל עליון ואליצור תל אביב מהליגה הארצית בכדורסל נשים, הפועל חיפה והפועל תל אביב מליגה א', והפועל ירושלים, הפועל גבעת חיים ונירוסופט כרמיאל שהתפרקו.

הקבוצה ששיחקה הכי הרבה עונות במפעלים האירופיים היא מכבי תל אביב שהשתתפה ב-66 מתוך 69 העונות האירופיות מאז 1958. בנשים שיאניות ההופעות הן אליצור רמלה וא.ס. רמת השרון, שהופיעו 18 עונות כל אחת במפעלים האירופיים, ואחריהן אליצור חולון עם 15.

### הישגי שיא לפי מפעל
#### גברים
;גביע אירופה לאלופות בכדורסל ויורוליג (1)
***זכייה (6):** מכבי תל אביב – , , , , , 
**סגנות (9): מכבי תל אביב – , , , , , , , , 
**מקום שלישי (4): מכבי תל אביב – , , , 

;גביע ספורטה, גביע יול"ב ויורוקאפ (2)
***זכייה (2):** הפועל ירושלים (1) – ; הפועל תל אביב (1) – 
**סגנות (1): מכבי תל אביב – 
**חצי גמר (2): הפועל ירושלים – , 

;גביע קוראץ', יורוצ'לנג' וליגת האלופות בכדורסל (3)
*סגנות (1): הפועל ירושלים – 
*חצי גמר (4): הפועל תל אביב (3) – , , 2003/2004; הפועל חולון (1) – 

;יורוקאפ צ'לנג' ויורופקאפ (4)
***זכייה (1):** עירוני נס ציונה – 
**חצי גמר (1): הפועל חולון – 

#### נשים
;גביע אירופה לאלופות בכדורסל נשים ויורוליג (1)
*רבע גמר (3): מכבי תל אביב (2) – 1964/1965, 1965/1966; אליצור חולון (1) – 1993/1994

;גביע רונקטי ויורוקאפ (2)
***זכייה (1):** אליצור רמלה – 2010/2011
**סגנות (1): א.ס. רמת השרון – 1998/1999
**מקום שלישי (1): א.ס. רמת השרון – 2004/2005
**חצי גמר (4): אליצור רמלה (2) – 1997/1998, 2007/2008; א.ס. רמת השרון (1) – 2000/2001; מכבי בנות אשדוד (1) – 2014/2015

### שיאי ניצחונות והפסדים
#### גברים

#### נשים

### משחקים בין קבוצות ישראליות במפעלים האירופיים
נכון לפברואר 2026 נערכו 15 משחקים בין קבוצות ישראליות במפעלים האירופיים, מהם שבעה במפעלים הכלל-אירופיים ושמונה במפעלים אזוריים (הליגה הבלקנית בכדורסל, לא כולל השלבים המוקדמים של עונת ). מתוך המפעלים האירופיים, משחק אחד נערך ביורוליג ושניים כל אחד בגביע ספורטה, יורוצ'לנג' וליגת האלופות בכדורסל.

בין קבוצות כדורסל הנשים הישראליות נערכו שמונה משחקים במפעלים האירופיים, שניים בגביע רונקטי ושישה ביורוקאפ.

## ראו גם

*כדורסל בישראל
*כדורסל נשים בישראל
*קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים הבין-לאומיים

## ביאורים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: כדורסל