open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מרחב רגולרי לחלוטין

בטופולוגיה, **מרחב רגולרי לחלוטין** ו**מרחב טיכונוף** הם מרחבים טופולוגיים המקיימים תכונות הפרדה מסוימות. **מרחב רגולרי לחלוטין** הוא מרחב שבו אפשר להפריד בין קבוצה סגורה לנקודה באמצעות פונקציה רציפה. מרחב רגולרי לחלוטין שבו כל נקודה מהווה קבוצה סגורה, נקרא **מרחב טיכונוף**, או **מרחב <math>T_{3\frac{1}{2}}</math>**. 

מרחב טופולוגי X הוא רגולרי לחלוטין, אם לכל קבוצה סגורה F ונקודה x שאיננה ב-F, קיימת פונקציה רציפה f: X \rightarrow \mathbb{R}, כך ש-f(F)=\{0\} ו-f(x)=1. הפרדה כזו נקראת 'הפרדה באמצעות פונקציה רציפה'. במקרה כזה ברור שאפשר להפריד בין F ו-x גם באמצעות קבוצות פתוחות, ולכן מרחב רגולרי לחלוטין הוא בפרט מרחב רגולרי. מאותה סיבה, כל מרחב T_{3\frac{1}{2}} הוא בפרט מרחב T3. בנוסף לזה, מרחב T_{3\frac{1}{2}} הוא גם מרחב האוסדורף לחלוטין, שבו אפשר להפריד נקודות באמצעות פונקציות רציפות, ולכן גם מרחב האוסדורף. מרחב טופולוגי הוא רגולרי לחלוטין אם ורק אם קיימת לו קומפקטיפיקציה מקסימלית.

כל חבורה טופולוגית היא רגולרית לחלוטין. חבורה טופולוגית המקיימת את תכונת ההפרדה T0 מקיימת את תכונת טיכונוף.

## ראו גם
* אקסיומות ההפרדה

## קישורים חיצוניים
* 

רגולרי לחלוטין
הקייטנה של קנלר

**הקייטנה של קנלר** הוא סיפור מאת אתגר קרת, המופיע באסופת סיפורים, הקרויה באותו שם, שיצאה לאור בשנת 1998.

הספר עוסק, באופן הומוריסטי ושנון, בנושאים הרגישים של מוות, העולם הבא, התאבדות ואלוהים.

בשנת 2004 יצא קומיקס בשם "פיצריה קמיקזה" שהוא עיבוד לספר. העיבוד נכתב על ידי קרת, והקומיקס צויר על ידי אסף חנוכה. 

הסיפור ״הקייטנה של קנלר״ תורגם לגרמנית ויצא לאור בשם ״פיצריה קמיקזה״.

בשנת 2006 יצא סרט באנגלית על פי הספר בשם "חותכי ורידים: סיפור אהבה". הסרט בוים על ידי הבמאי גוראן דוקיק.

## רשימת הסיפורים
# נהג האוטובוס שרצה להיות אלוהים
# הג'ננה של נמרוד
# שפריץ מהגיהנום
# רחם
# הקייטנה של קנלר

## סיפור העלילה של הסיפור המרכזי
חיים הוא בחור צעיר שהתאבד והגיע לעולם הבא. מתברר לו שהעולם הבא כמעט זהה למציאות שאותה הכיר בחייו, מציאות משעממת ומדכאת של אנשים שהתאבדו ומצאו את עצמם באותו מצב מדכא שבו היו קודם לכן. חיים מגלה שחברתו התאבדה גם היא, והוא מחליט לצאת ולחפש אותה. הוא יוצא למסע בעולם הבא, ופוגש דמויות שונות, ביניהן דמותו של **קנלר**, בחור חביב אך מוזר המנהל מעין קייטנה פלאית לנודדים. הקייטנה של קנלר מעומתת עם קייטנה מקבילה, כת של מתאבדים, שבה חברה גם חברתו של חיים. 

בהמשך מנהיג הכת מנסה להתאבד בשנית, בציפייה לשוב לחיים ולגאול את כל המתאבדים, אלא שתוכניתו נכשלת, והוא פשוט מת שוב.

## קישורים חיצוניים
* 
קטגוריה:ספרים ישראליים
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי 1998
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:המוות בתרבות ובאמנות
קטגוריה:אוספי סיפורים קצרים של אתגר קרת
פדרציית הכדורגל האיראנית

**פדרציית הכדורגל האיראנית** היא הגוף הממונה על ענף כדורגל המקצועי באיראן והגוף המנהל של נבחרת איראן בכדורגל.

הפדרציה נוסדה ב-1920 והצטרפה לארגון פיפ"א ב-1945. הפדרציה שייכת להתאחדות הכדורגל של אסיה. נשיא הפדרציה, נכון ל-2018, הוא דוקטור מחדי טאג'.

## תחרויות
פדרציית הכדורגל האיראנית מקיימת מספר תחרויות:
* ליגת העל האיראנית
* הליגה האיראנית הראשונה
* גביע חאזפי

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:איראן: כדורגל
איראן
עמוס 1

**עמוס 1** היה לוויין תקשורת ישראלי, הראשון בסדרת לווייני התקשורת "'''עמוס'''".

## היסטוריה
עמוס 1 שוגר ממרכז החלל הגיאני בגיאנה הצרפתית ב־16 במאי 1996 באמצעות טיל אריאן 4.

הלוויין נבנה על ידי התעשייה האווירית לישראל והיה בבעלותה, והוא שווק ותופעל בידי החברה הפרטית חלל תקשורת. משקלו היה 961 קילוגרמים. עמוס 1 היה ממוקם במסלול גיאוסינכרוני בקו אורך 4° מערב. בהמשך הוצב בקרבתו לוויין התקשורת הישראלי עמוס 2 ששוגר באמצעות משגר סויוז-פרגאט בסוף 2003.

עמוס 1 היה לוויין התקשורת הישראלי הראשון. הוא פותח על ידי התעשייה האווירית לישראל החל משנות ה-80, הלוויין כלל תתי-מערכות שפותחו בידי החברות DASA הגרמנית ו־Alcatel Espace הצרפתית. הוא שימש, בין השאר, לשירותי טלוויזיה ישירות לבתים (DTH/DBS) על ידי חברת YES ואחרים בארץ ועל ידי HBO וחברות נוספות באירופה.

לאחר שיגורו עתרה חברת "בזק" לבית המשפט שאסר זמנית על העברת שידורי טלוויזיה ורדיו של רשות השידור באמצעות הלוויין, זאת בטענה שהמכרז בו זכתה חברת חלל תקשורת לא היה תקין. עד שיגור עמוס 1, חברת בזק הפעילה את מערך תקשורת הלוויינים של ישראל, באמצעות לווייני תאגיד אינטלסאט (בזק גם החזיקה במניות התאגיד בשיעור של כ-0.7%).

מכיוון שהלוויין עמוס 1 מוקם בסמוך מאוד ללווין עמוס 2, הם שימשו למטרות קליטה ושידור בכדור הארץ כלוויין אחד. מכיוון שמכל הדלק של הלוויין הספיק לשימוש של 12 שנים בלבד, הוחלט שעמוס 1 יפעל עד שנת 2008 ואז הוחלף על ידי הלוויין עמוס 3 ששוגר באפריל 2008.

## מכירה לאינטלסאט
העיתון Space News דיווח ב-24 באוגוסט 2009 על מכירת הלוויין עמוס 1 לתאגיד התקשורת הלוויינית אינטלסאט, שמתכוון להציב אותו בנקודה חדשה בחלל, שם ישמש כ"גרוטאת חלל" וישמור על מקום פנוי בחלל העמוס בלוויינים, עד להצבת לוויין אחר במקומו ואילו עמוס 1 יושמד בזהירות כדי שלא יותיר רסיסים בחלל.

## ראו גם
*עמוס (לוויין תקשורת)

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:לווייני עמוס
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: לוויינים
נס הלחם והדגים

**נס הלחם והדגים** הוא סיפור מהברית החדשה המתאר נס כפול בו הצליח ישו להזין אלפי אנשים במספר כיכרות לחם ומספר דגים. באוקטובר 2024 פורסם מחקר שנותן הסבר מדעי לשני הניסים הגדולים האלה שמיוחסים לישו לפי המסורת הנוצרית בזמן שהיה עם תלמידיו באזור צפון-מערב הכנרת.
[250px|ממוזער|נס הלחם והדגים בציור של [לוקאס קראנאך האב]]

## נס האכלת חמשת האלפים
הנס מתואר בכל ארבע הבשורות (מתי, מרקוס, לוקאס ויוחנן) הנה תיאורו בבשורה על-פי מרקוס:

## נס האכלת ארבעת האלפים
בעוד נס האכלת חמשת האלפים מוזכר בכל ארבע הבשורות, נס האכלת ארבעת האלפים מוזכר רק בבשורה על פי מתי ובבשורה על פי מרקוס. הנה תיאורו בבשורה על-פי מתי:

## ההבדלים בין שני הניסים
שני הניסים נבדלים בעיקר בכמות כיכרות הלחם והדגים (5 כיכרות לחם ו-2 דגים בנס הראשון, 7 כיכרות לחם ומספר דגים בנס השני), כמות האנשים אותם מאכיל ישוע (5 אלפים מלבד נשים וטף בנס הראשון, 4 אלפים מלבד נשים וטף בנס השני) וכמות הסלים אותם אוספים תלמידיו של ישו בסוף הנס (12 סלים בנס הראשון, 7 סלים בנס השני).

באותה תקופה היה זה, ככל הנראה, אחד מאזורי הדיג השופעים ביותר בכנרת. הבקעה הייתה בלתי מיושבת והתאימה להתכנסות המאמינים הרבים שנהרו אחרי ישו.

בעין שבע שבצפון-מערב הכנרת, אזור התרחשות הנס, הוקמה כנסיית הלחם והדגים הקרויה על שם הנס.

## ראו גם
* כנסיית הלחם והדגים
* הניסים של ישו

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נסים בנצרות
קטגוריה:ישו
קטגוריה:עין שבע
קטגוריה:לחם בתרבות
עין שבע

שמאל|300px
שמאל|ממוזער|290px|מראה בטבחה
**עין שבע**, המכונה גם **טבח'ה** (**Tabgha**), היא בקעה המשתרעת בצפון-מערב הכנרת, סמוך לכפר נחום. שמה העברי "עין שבע" ניתן לה על שם שבעת המעיינות שנבעו בה בעבר, אך כיום נובעים במקום חמישה בלבד. השם היווני, אשר ממנו התגלגל השם "טבח'ה", נובע גם הוא מהקשר גאוגרפי זה (Hep**tapegon** שמשמעותו "שבעה מעיינות" הפך ל-Tabego ולבסוף Tabgha).

עין שבע ידועה בזכות נס הלחם והדגים, המוזכר בברית החדשה ובו לפי המתואר הצליח ישו להזין 5,000 איש, בחמש כיכרות לחם ושני דגים.

## אתרים חשובים
במקום התרחשות הנס, הוקמה במאה ה-4 **[[כנסיית הלחם והדגים]]**. הכנסייה הורחבה אך חרבה בידי הפרסים בתחילת המאה השביעית, וכיום עומדת באתר כנסייה מודרנית אשר משחזרת את הכנסייה העתיקה. בשנת 1932 נחשפה במקום בזיליקה ביזנטית ובה רצפת פסיפס מרשימה המתוארכת לזמנה של המאה ה-5 לספירה.

כנסייה נוספת בעין שבע היא **[[כנסיית הבכורה של פטרוס]]** או "כנסיית ההבטחה". זוהי כנסייה פרנציסקנית, ולפי המסורת, במקום זה נגלה ישו לשליחים לאחר קומו מן המתים, סעד עימם, והעניק לפטרוס את הבכורה. הכנסייה הראשונה שניצבה במקום הוקמה במאה ה-4 על ידי פלוויה יוליה הלנה, אימו של הקיסר קונסטנטינוס, אך חרבה בימי הביניים. הכנסייה הנוכחית הוקמה מאבני בזלת על ידי נזירים פרנציסקנים איטלקים אשר התיישבו במקום בשנת 1934. בעת ביקורו של האפיפיור פאולוס השישי בישראל בשנת 1964, פקד את הכנסייה והתפלל בה.

"עין איוב" הוא מעיין בבקעת טבח'ה, שיש הרואים בו מקום מקודש למוסלמים. על מקור מימי המעיין נבנתה בריכת אבן גדולה, שיש בה קומות וגרם מדרגות לולייני, ופתח ומבואה. המבנה מיוחס לתקופה הרומית, אך נראה שהוא מאוחר יותר, ובעיקרו שופץ במאה ה-18.

ב-1961 בנה האדריכל נחום זולוטוב את "בית תמרה" על שמה של תמרה כהן שגרה בטבחה בשנות ה-50 של המאה ה-20, וניסתה להקים חווה חקלאית באזור. כהן נפטרה מסרטן בגיל 33 קודם שהצליחה להקים את החווה, ואמה היא שהקימה את הבית וגרה בו עד 1982. מאז עמד הבית נטוש בצמוד לכביש 87.

## ראו גם
* כרי דשא

## לקריאה נוספת
*מחקר היסטורי על אודות האכסניה פילגרהאוס בטבחה: חיים גורן, תולדות האכסניה הגרמנית-קתולית בטבחה 1889–1925, 1983 

## קישורים חיצוניים

* 
* תמי עוז, קסם על חוף כנרת, באתר שמורות הטבע והגנים
* 
* מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית והיסטורית על "בית תמרה" בטבחה, באתר 'חלון אחורי', 10 ביולי 2014
* 
* 

## הערות שוליים

עין שבע (טבח'ה)
קטגוריה:הכנרת
שבע
*
קטגוריה:כפר נחום
קטגוריה:אתרי הברית החדשה
ברנקו איבנקוביץ'

ד"ר **ברנקו איבנקוביץ** (בקרואטית: **Branko Ivanković**; נולד ב-28 בפברואר 1954) הוא מאמן כדורגל קרואטי ודוקטור לחינוך גופני.

בין השנים 1991 ל-1995 אימן איבנקוביץ' את ורטקס. משם עבר לעונה אחת בסגאסטה ומשם עבר לאמן ברייקה. ב-1998 היה עוזר מאמן של מירוסלאב בלאזביק בנבחרת קרואטיה וזכה עם הנבחרת במקום השלישי במונדיאל 1998. בעונת 1999-2000 החל לאמן את הנובר 96 הגרמנית אבל חזר לאמן את הנבחרת לקראת מוקדמות מונדיאל 2002.

ב-29 בינואר 2002 אימן את נבחרת איראן והעלה אותה למונדיאל 2006. בתום גביע העולם עזב את נבחרת איראן, ובנובמבר 2006 עבר לאמן את דינאמו זאגרב.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים יוגוסלבים
קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:קשרי כדורגל יוגוסלבים
קטגוריה:קשרי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני ואראז'דין
קטגוריה:מאמני כדורגל קרואטים
קטגוריה:מאמני ואראז'דין
קטגוריה:מאמני רייקה
קטגוריה:מאמני הנובר 96
קטגוריה:מאמני נבחרת איראן בכדורגל
קטגוריה:מאמני דינמו זאגרב
קטגוריה:מאמני אל-אהלי ג'דה
קטגוריה:מאמני נבחרת עומאן בכדורגל
קטגוריה:מאמני מונדיאל 2006
קטגוריה:מאמני גביע אסיה 2004
קטגוריה:מאמני גביע אסיה 2023
קטגוריה:מאמני נבחרת סין בכדורגל
קטגוריה:יוגוסלבים שנולדו ב-1954
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1954
פריידון זנדי

**פריידון זנדי** (בפרסית: **فريدون زندى**; נולד ב-26 באפריל 1979) הוא כדורגלן איראני.
## קריירה
זנדי נולד לאב איראני ולאם גרמנייה בכפר קטן בצפון גרמניה. בתחילה שיחק כדורגל במספר מועדוני ילדים שהיו קרובים לביתו. כשהיה בן 17 החל לשחק בליגה השנייה בגרמניה אבל כעבור זמן לא רב עבר לשחק בקבוצת קייזרסלאוטרן. לאחר מכן שיחק בקבוצות מקפריסין: אפולון לימסול, אולימפיאקוס ניקוסיה ואלקי לרנקה.

ב-8 ביוני 2005 במשחק של נבחרת איראן נגד בחריין היה זנדי חלק מההרכב הפותח שהעלה את איראן למונדיאל 2006.

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר אוהדים

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים איראנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל איראנים
קטגוריה:כדורגלני פרייבורג
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני אפולון לימסול
קטגוריה:כדורגלני אלקי לרנקה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איראן
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2007
קטגוריה:ספורטאים זרים בקפריסין
קטגוריה:ספורטאים זרים בקטר
קטגוריה:ספורטאים איראנים בקטר
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1979
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1979
עמק הבכא

[שמאל|ממוזער|250px|מבט בעמק הבכא מ[הר בנטל, 2012.]]
**עֵמֶק הַבָּכָא** הוא כינוי לעמק נרחב בצפון רמת הגולן, בין הר חרמונית לבין רכס הבוסטר. העמק נזכר בספר תהילים. יש המזהים את המקום עם בכאים בה נלחם דוד עם פלשתים, שכנראה נקרא כך על שם עצי בכאים שצמחו בו. עמק הבכא הפך לאתר סמלי של סבל יהודי וכלל אנושי. חקלאים הצליחו לגדל בעמק פטריות כמהין.

## המשמעות המקראית
השם נגזר מלשון "בכא", כנראה מין עץ. השם נזכר לראשונה בתנ"ך, ב:
:.
המושג "עֵמֶק הַבָּכָא" מוזכר במפורש ב:
:
משתמע מההקשר של הפסוק במזמור, שכשעולי הרגל לירושלים עוברים בעמק העצוב הוא נעשה למבורך. יש המפרשים שמדובר בעמק מצפון לגיא בן הנום, שבו היו צומחים עצי "הַבָּכָא", שהעלים שלהם היו מרשרשים במעין קול דמוי בכי.
בתרגום התנ"ך לאנגלית של המסורה, מופיעה המילה Mulberry Tree ובתרגום לעברית - עץ תות. ייתכן והכוונה היא לתות שחור בכותי שהוא זן ממשפחת תות עץ אשר נראה כעץ בוכה ועל כן שמו.

פירוש אחר אומר שהמלה "בכא" נגזרת מ"פיכה" - נזל, ירד. והכוונה לשרף של העצים, כנראה עצי מיש דרומי, שהיה מפכה ונוזל מן העצים.

הרד"ק מפרש את הביטוי 'עמק הבכא' בצורה שונה, הוא מבאר את המילה 'בכא' כ'מבוע' ואת 'עמק הבכא' כ'עמק מבועי החכמה' שמי שעובר בו יוכל ללמד חכמה לבאים אחריו.

חוקר הצמחים יהודה פליקס מזהה את הבכא עם אלת המסטיק, כיוון שצמח זה משמיע קול בעת שבירת זרדיו ועליו (בשל קשיותם ושברירותם), ומכיוון שלאחר שבירתם נוזל צרי בצורת דמעות, הרי הוא תבלין המסטיקא המפורסם הנמכר עד ימינו בצורת "דמעות" (ושהיה מוכר מאוד בעת העתיקה כמסטיק ללעיסה - מקור שמו כנראה פיניקי-עברי, כיוון שהיה "משתיק" את לועסו) .

## המשמעות הסמלית
חז"ל ראו בשם "עמק הבכא" כינוי סמלי לגיהנום, היינו למקום אליו נשלחים עוברי עברה, כאשר המילה "בכא" מפורשת כבכי.

בשלב יותר מאוחר קיבל "עמק הבכא" משמעות סמלית חדשה, יהודית ואחר כך גם כלל אנושית, כשהפך לכינוי למקום עינויים וסבל אנושי, וסמל של גלות עם ישראל המתמשכת. פירוש זה נזכר לראשונה בתפילה, ובפיוט "לכה דודי". ביטוי זה הוא גם כינוי לעולם הזה ותלאותיו. במאה ה-16 כתב ההיסטוריון היהודי ר' יוסף הכהן הרופא ספר היסטוריה בשם "עמק הבכא", ובמאה ה-19 חיבר הסופר מנדלי מוכר ספרים ספר בשם "בעמק הבכא".

## מלחמת יום הכיפורים

ממוזער|250px|עמק הבכא, כפי שצולם במלחמת יום כיפור.
בהיסטוריה של מדינת ישראל, "עמק הבכא" הוא כינוי של עמק נרחב בצפון רמת הגולן, בין הר חרמונית לבין רכס הבוסטר, שדרכו ניסו לפרוץ הדיוויזיות הסוריות במלחמת יום הכיפורים. טנקים של חטיבה 7 ושל חטיבה 188 בעזרת סיוע של גדוד 405 בלמו שם את כוחות השריון הסורים, בקרב דמים קשה שנמשך כארבע יממות. הכוח הישראלי מנה 150 טנקים ומולו התייצבו כ-450 טנקים סוריים. הודות לקרב בלימה שנוהל על ידי מפקד גדוד 77 של חטיבה 7, אביגדור קהלני, נכשלה המתקפה של הצבא הסורי בגזרה הצפונית והושמדו כ-300 טנקים סוריים. צה"ל איבד 76 לוחמים ולזכרם הוקמה במקום אנדרטה.

לקרב ניתן הכינוי "קרב עמק הבכא" בסדרת כתבות של רנן שור בעיתון "במחנה" בנובמבר 1973.

## קישורים חיצוניים

* עז 77 - עמק הבכא באתר טיולים בארץ

## הערות שוליים

הבכא
קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
קטגוריה:ניבים וביטויים ישראליים
קטגוריה:שביל הגולן
Pidgin

**Pidgin** היא תוכנת מסרים מיידיים שזמינה עבור מערכות הפעלה רבות. Pidgin תומכת במספר מרובה של חשבונות מקבילים עבור מספר רב של רשתות ופרוטוקולים של מסרים מיידיים שונים.

בתחילת דרכה, התוכנה הייתה ידועה כ-GAIM או כ-gAIM, שם המציין שזהו תחליף לתוכנת ה-AIM עבור סביבת GNOME. המונחים "AIM" ו-"Instant Messenger" שמורים לחברת AOL Time Warner ולכן Gaim לא הייתה רשאית להשתמש בהם. לאחר פרשה ארוכה של איומי תביעה מצד עורכי הדין של AOL, הפרויקט שינה את שמו ל־Pidgin (פידג'ין), שהיא מילה אשר משמעה היא ערבוב של מספר שפות אנוש. Pidgin היא תוכנה חופשית הזמינה תחת רישיון GPL. 

התוכנה נכתבה במקור על ידי מארק ספנסר עבור מערכות הפעלה דמויות יוניקס, אך כיום היא זמינה גם ל־Windows, לינוקס, FreeBSD, MacOS, SkyOS, ו-Qtopia.

## תומכת במערכות
*AOL Instant Messenger (דרך פרוטוקול OSCAR או פרוטוקול TOC)
*Gadu-Gadu
*ICQ (בעזרת פרוטוקול OSCAR)
*IRC
*Jabber (XMPP)
*MSN Messenger
*Novell GroupWise
*OpenNAP
*Yahoo! Messenger
*Zephyr
*SILC
*Google Talk, גרסת IM בלבד (על ידי שימוש בפרוטוקול Jabber)
*QQ (בעזרת תוכנה חיצונית http://openq.sourceforge.net/)

## תכונות
[ממוזער|Gaim 1.1.4 ב־[KDE 3.4]]

* השיחות מתבצעות בחלונות ו/או בכרטיסיות
* ניתן להתחבר למספר חשבונות בלתי מוגבל בעת ובעונה אחת
* שקיפות של החלונות (על ידי Plugin)
* חלוקת רשימת האנשים לקבוצות
* תיעוד השיחות
* בחירת ערכות נושא וצלילים
* תמיכה בהצפנת השיחות ב־PGP וב־RSA
* קיימת הרחבה בשם PhoneGaim המאפשר לנהל שיחות קוליות על ידי VoIP

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר הבית של Pidgin
* דף הפרויקט Pidgin ב־Sourceforge.net
* גרסת Gaim עבור Qtopia
* WebGaim

קטגוריה:תוכנות מסרים מיידיים
קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:GNOME
קטגוריה:GTK+&lrm;
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1998
כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ

**כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ** (באנגלית: **St Clement Eastcheap**) היא כנסייה בסמטת קלמנט, באזור איסטצ'יפ של הסיטי של לונדון. במקום בו נמצאת הכנסייה, עמדה כנסייה החל מהמאה ה-11 אשר נשרפה במהלך השרפה הגדולה של לונדון ב-1666 והוקמה מחדש על ידי האדריכל סר כריסטופר רן.

הכנסייה נזכרת בשיר הילדים הידוע "תפוזים ולימונים" (למרות הסברה כי הכנסייה הנזכרת בשיר היא כנסיית סנט קלמנט דיינס בווסטמינסטר).

## קישורים חיצוניים

* 

קלמנט איסטצ'יפ
קטגוריה:הסיטי של לונדון: כנסיות
כנסיית סנט קלמנט דיינס

ממוזער|כנסיית סנט קלמנט דיינס בלילה
**כנסיית סנט קלמנט דיינס** (באנגלית: St Clement Danes) היא כנסייה ברובע וסטמינסטר בלונדון.

הכנסייה נמצאת בקרבת בתי המשפט המלכותיים ברחוב סטרנד. את הכנסייה הנוכחית בנה האדריכל סר כריסטופר רן ב-1682. המבנה נהרס במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה ושוקם על ידי חיל האוויר המלכותי בשנת 1958.

אף ששם הכנסייה מופיע בשיר הילדים המפורסם "תפוזים ולימונים", אין מדובר בכנסייה זו. בשיר מדובר על כנסיית סנט קלמנט איסטצ'יפ הנמצאת בסיטי.

## היסטוריה
את הכנסייה הראשונה באתר בנו הדנים שהתגוררו באזור זה של לונדון, בין הסיטי לרובע וסטמינסטר, במאה ה-9. בהיות הדנים יורדי ים, הם קראו לכנסייה על שם קלמנס הקדוש - הקדוש המגן על יורדי הים.

הכנסייה נבנתה מחדש על ידי ויליאם הכובש ושוב בימי הביניים. את צריח הכנסייה הוסיף למבנה ג'יימס גיבס ב-1619. בסוף המאה ה-17 הייתה הכנסייה רעועה ביותר ולכן נהרסה עד היסוד ונבנתה מחדש על ידי האדריכל סר כריסטופר רן. 

במהלך הבליץ, ב-10 במאי 1941 נהרסה הכנסייה לחלוטין (למעט הצריח של גיבס וחלק מהקירות החיצוניים).

## הכנסייה המרכזית של חיל האוויר המלכותי
בעקבות מסע התרמה של חיל האוויר המלכותי שוקמה הכנסייה ונחנכה מחדש ב-19 באוקטובר 1957. היא הפכה לכנסייה הרשמית של חיל האוויר. נערכים בה טקסי הזיכרון וההנצחה של החיל, ומצויות בה אנדרטאות רבות ליחידותיו.

על פתח הכנסייה נכתב בלטינית:


נבנתה על ידי כריסטופר רן 1682. נהרסה על ידי הברקים של לוחמת האוויר 1941. שוקמה על ידי חיל האוויר המלכותי 1958. 

מחוץ לכנסייה עומדים פסלים של שני ראשי חיל האוויר המלכותי בזמני מלחמה: ארתור האריס ויו דואודינג.

על רצפת הכנסייה רשומים שמות 800 בסיסי חיל האוויר המלכותי, תחנותיו, פלוגותיו וטייסותיו, וליד הכניסה לכנסייה נמצא תג חיל האוויר. על רצפת המסדרון הצפוני כתובת הנצחה לחיילי חיל האוויר הפולני שלחמו לצד חיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה. ספר זיכרון בכנסייה מכיל את שמות כל אנשי חיל האוויר המלכותי שנפלו בעת מילוי תפקידם ואת אנשי הצוותים האוויריים של ארצות הברית שנפלו על אדמת בריטניה במהלך מלחמת העולם השנייה.

ליד מזבח הכנסייה שלט ועליו שמות חיילי חיל האוויר שהוענקו להם עיטורי צלב ויקטוריה וצלב ג'ורג'. עוגב הכנסייה ניתן לה כמתנה על ידי חיל האוויר של ארצות הברית. חלק מריהוט הכנסייה הוא תרומות של חיל האוויר המלכותי האוסטרלי וחיל האוויר ההולנדי.

## קישורים חיצוניים

* 

קלמנט דיינס, כנסיית סנט
קטגוריה:וסטמינסטר: מבנים
קטגוריה:מבנים שנפגעו במהלך הבליץ
קטגוריה:חיל האוויר המלכותי
קטגוריה:אנדרטאות חיל האוויר המלכותי
קלמנט דיינס, כנסיית סנט
קטגוריה:כנסיות שנחרבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:צבא ודת
קטגוריה:לונדון: מבנים רשומים דרגה I
מסלול גאוסטציונרי

שמאל|ממוזער|250px|מסלול גאוסטציונרי
[שמאל|ממוזער|250px|דיאגרמה המראה את סוגי המסלולים סביב כדור הארץ. ה[מסלול לווייני נמוך|מסלול הלווייני הנמוך מסומן בתכלת. מסלול תחנת החלל הבינלאומית מסומן בקו האדום המקווקו שבתוך התכלת, המסלול הלווייני הבינוני מסומן בצהוב, מסלול לוויני ה-GPS מסומן בירוק והמסלול הגאוסטציונרי מסומן בקו השחור.]]
**מסלול גאוסטציונרי** (באנגלית: **Geostationary Earth Orbit - GEO**) הוא מסלול מעגלי סביב כדור הארץ, מעל קו המשווה, והוא מרוחק 35,786 קילומטר מפני הארץ. תכונתו העיקרית של מסלול זה היא כי לוויין שיוצב עליו יוכל להישאר כל הזמן מעל אותה נקודה על פני כדור הארץ, ועל כן ייראה מכדור הארץ כנייח. תכונה זו מאפשרת להעביר שירותי תקשורת לאזורים מוגדרים על פני הארץ לאנטנות המכוונות בזווית קבועה לנקודה ספציפית בחלל. בניגוד ללווייני תקשורת, לווייני ריגול מוצבים ופועלים במסלולים בגובה מספר מאות קילומטרים מעל פני הקרקע, הם מקיפים את כדור הארץ מספר פעמים ביום ומיקומם בשמיים אינו קבוע.

הרעיון של לוויינים גאוסטציונריים (וגאוסינכרוניים, שגאוסטציונריים הוא מקרה פרטי שלהם) פורסם לראשונה בשנת 1928 בידי הרמן פוטקניק. מסלולים גאוסינכרוניים וגאוסטציונריים עברו פופולריזציה בידי סופר המדע הבדיוני ארתור צ'ארלס קלארק ב-1945 כמסלולים שימושיים ללווייני תקשורת, ולכן הם נקראים לעיתים גם **מסלולי קלארק** על שמו. חגורת קלארק היא החלק בשמים בגובה של כ-35,786 קילומטר מעל פני הים במישור קו המשווה שבו ניתן להשיג מסלול קרוב לגאוסטציונרי. בשל השפעות רוח שמש סוטה לעיתים הלוויין ממסלולו, ולכן מופעלים מדי פעם מנועי הלוויין כדי להחזירו למקום הדרוש. כתוצאה מכך אורך חיי הלוויינים מוגבל.

לאור העובדה כי קיים רק גובה מסלול גאוסינכרוני אחד הסובב את כדור הארץ, הוא מנוהל על ידי איגוד התקשורת הבינלאומי (באנגלית: ITU - International Telecommunication Union), אשר יוצר מסגרת לביצוע תהליכי תיאום תדרי הלוויינים בין רשתות לווייניות שונות במטרה למנוע הפרעות הדדיות.
אך התיאום הראשוני שמבצע ITU, הוא הקצאת מקום פיזי ללוויין (קו אורך גאוגרפי), זאת כיוון שמספר הלויינים שאפשר לשבץ במסלול, מוגבל, כדי למנוע התנגשות.

## חישוב המסלול הגיאוסטציונרי
גובה הלווין שבו יתקבל מסלול גיאוסטציונארי הוא תוצאה של פתרון המשוואה שתאזן את הכוחות הפועלים על הלווין בהינתן שמהירותו הזוויתית חייבת להיות זהה למהירות הזוויתית בפני הכוכב (לדוגמה בכדור״א הקפה כל 24 שעות). מצד אחד כוח המשיכה, ומצד שני הכוח הצנטרפיטלי. ניתן לראות את החישוב המפורש כאן

## ראו גם
*הקפה סינכרונית - כאשר מדברים על התנועה היחסית בין שני גרמי שמיים
*מונחים בחקר החלל
*מסלול לווייני נמוך
*מסלול לווייני בינוני
*מסלול קוטבי
*מסלול מולניה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מדעי החלל
קטגוריה:מסלולים סביב כדור הארץ
רובר השני, מלך צרפת

[שמאל|ממוזער|250px|החרמת נישואי רובר השני, ציור מאת ז'אן-פול לוראן, 1875 ([מוזיאון ד'אורסיי)]]

**רובר השני "החסיד"** (בצרפתית: **Robert II le Pieux**; 27 במרץ 972 – 20 ביולי 1031) בן לשושלת הקאפטינגים, מלך על צרפת מ-996 עד מותו.

## ביוגרפיה
רובר היה בנם של איג קאפה, מלך צרפת ושל אדלאיד מאקיטן (952–1004). ב-30 בדצמבר 987 כינס המלך איג קאפה את אספת האצילים בעיר אורליאן, אספה שהכריזה על בנו רובר ליורש העצר. ב-988 רובר יורש העצר נישא לרוזלה מאיטליה (945–1003), אך התגרש ממנה כעבור שנה אחת. ב-996 נפטר איג קאפה מלך צרפת, ובנו רובר ירש את הכתר בשם רובר השני. ב-997 הוא נשא לאישה את בת דודו, ברט מדוכסות בורגונדיה (952–1035), אך האפיפיור גרגוריוס החמישי סירב לאשר את הנישואין בגלל קרבת הדם בין רובר לבין ברט. ב-1003 האפיפיור סילבסטר השני ביטל נישואין אלה, והמלך רובר השני נשא לאישה את קונסטנס מארל, שילדה לו שבעה ילדים.

המלך רובר השני היה קתולי אדוק ומכאן כינויו "החסיד". הוא כתב שירים, חיבר מוזיקה, שר במקהלה של בית התפילה המלכותי, וניהל את תפילות השחרית והערבית כשהוא לבוש בגלימתו המלכותית. הוא גילה טוב לב וניסה להגן על העניים, אך העניש קשות את הכופרים בדת הקתולית ואת היהודים. בשנת 1007, הח'ליף הפאטימי אל-חכים בי-עמר אללה פתח בגל רדיפות של נוצרים, שהוביל להרס מספר מקומות פולחן, בעיקר בירושלים ובאלכסנדריה. רובר השני האשים את היהודים בשיתוף פעולה עם המוסלמים (למרות שהם עצמם היו קורבנות של רדיפות מוסלמיות). סדרה של מעשי זוועה נגד היהודים התרחשה לאחר מכן, כפי שדווח על ידי רודולפוס גלבר ואדמר דה שבאן: ביזה, טבח והתנצרות בכפייה היו גורלן הטרגי של הקהילות היהודיות בממלכת צרפת. רדיפות אלו מאוששות על ידי כרוניקן יהודי אנונימי, המדווח עוד כי יהודי בולט מרואן, יעקב בר יקותיאל, נסע לרומא כדי לפנות לעזרתו של האפיפיור יוחנן ה-18, שכבר היה מסוכסך עם רוברט השני. הוא אכן קיבל את תמיכתו של האפיפיור, אז של יורשו האפיפיור סרגיוס הרביעי, שדרש מרוברט השני לבטל את הגזירות האנטי-יהודיות ולשים קץ לרדיפות.

בתקופת מלכותו של רובר השני, כמו בזו של אביו, איג קאפה, סמכותו של מלך צרפת הייתה מוגבלת לנחלותיו המלכותיות בחבל איל-דה-פראנס, שבין פריז לבין הערים אורליאן, בובֶה, שארטר וריימס. צרפת הייתה מחולקת לשבעה מחוזות, שבהם שלטו רוזנים או דוכסים. מחוזות אלה היו: אקיטן, טולוז, בורגונדיה, אנז'ו, שמפאן, פלנדריה ונורמנדיה. המלך רובר השני ניסה להרחיב את גבולותיה של ממלכתו. ב-1003 הוא פלש לבורגונדיה, אך נסוג. רק ב-1016 הוא הוכר על ידי הכנסייה כדוכס בורגונדיה.

על תקופת מלכותו של רובר השני העיבה היריבות על השלטון ועל הרכוש בינו לבין בניו. בנו איג, שהיה מיועד לרשתו, נפטר ב-1025. שני בניו של המלך, אנרי ורובר, לחמו נגד אביהם. צבאו של המלך הובס ונסוג אל מחוץ לפריז. ב-1031, בעודו נלחם בבניו, נפטר המלך רובר השני, ובנו אנרי ירש את הכתר בשם אנרי הראשון.

## ילדיו
* אדלייד (1003–1063)
* איג (1007–1025)
* אנרי (1008–1060)
* אדל (1009–1063)
* רובר (1011–1076)
* אודו (1013–1056)
* קונסטנס (1014 – ?)

## קישורים חיצוניים

* ממוזער|ציור של רובר השני מהמאה ה-12
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:השושלת הקפטינגית
קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-10
קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-11
קטגוריה:ילידי 972
קטגוריה:נפטרים ב-1031
קריוקי

**קריוקי** (ביפנית: , הגייה: קָרָאוֹקֶה, משמעות מילולית: "תזמורת ריקה") היא סוג של פעילות פנאי שמקורה ביפן, בה זמרים חובבים שרים בפני קהל בליווי פלייבק כאשר מילות השיר מוצגות על גבי מסך. כיום הקריוקי נפוץ בכל רחבי העולם.

הקריוקי נעשה באמצעות מיקרופון, בליווי פלייבק והקרנת מילות השיר, כאשר תזמון המילים מסומן באופן ויזואלי (למשל, בצבע משתנה או בכדורים ש"מקפצים" מעל המילים). כך, יכול המבצע לשיר גם אם הוא אינו מכיר היטב את המילים ואת תזמונן.

קריוקי נפוץ במועדוני קריוקי ובאירועים חברתיים שונים. ישנם זמרים שהחלו את דרכם המקצועית כששרו להנאתם במועדון קריוקי ו"צייד כישרונות" גילה אותם. נכתבו תוכנות חופשיות להורדה לביצוע שירי קריוקי (דוגמת KaraFun).

## קריוקי בישראל

בישראל ישנם מפעילי קריוקי המקיימים ערבים במועדונים, בבתים ובאירועים משפחתיים כגון בר מצווה ימי הולדת ואף בחתונות. ב בישראל נהוגים ערבי גיבוש לעובדים במהלכם נעשה שימוש במכונות קריוקי כאמצעי גיבוש.

בנוסף, מתקיימים "ערבי קריוקי" כבילוי פרטי בבתים ובמרפסות, לעיתים בפינת זולה במרפסת תוך ליווי השירה בכיבוד קל ואמצעי עישון למיניהם. ערבים אלו מתאפשרים כיום לאור שכיחותם של אמצעי בידור פרטיים במחירים זולים. ערב קריוקי שמתאפיין בסגנון ים־תיכוני נקרא גם "חפלה", אם כי חפלות שהתרחשו בתקופות בה טרם הומצא הקריוקי, אינן נחשבות כערבי קריוקי.

## ראו גם

* שירה בציבור

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:זמרה
קטגוריה:שירה בציבור
קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:מילים וביטויים ביפנית
קטגוריה:יפן: המצאות
קטגוריה:קריוקי
וירד אל ינקוביק

**אלפרד מת'יו** "**וירד אל**" **ינקוביק** (באנגלית: **Alfred Matthew** "**Weird Al**" **Yankovic**; נולד ב-23 באוקטובר 1959) הוא בדרן, שחקן, זמר, מפיק מוזיקלי ומוזיקאי אמריקאי, המתמחה בביצוע סאטירות ופרודיה על שירים פופולריים, להם הוא כותב מחדש מילים משעשעות. בנוסף למוזיקה, כיכב בסרט הקומדיה "תחנת שידור לקריינים מתחילים" בשנת 1989.

## ביוגרפיה
ינקוביק נולד בקליפורניה שבארצות הברית, למשפחה נוצרית אדוקה ממוצא סלובני, קרואטי, איטלקי, ובריטי. הוא למד לנגן באקורדיון בילדותו, ושלט בו היטב. בעת שלמד אדריכלות, להקת הנאק עמדה להופיע באוניברסיטה, באותה עת להיטם "My Sharona" שלט ברדיו, וינקוביק הקליט גרסת פרודיה בליווי אקורדיון לשיר זה בשם "מיי בולונה", שהנאק שמעו ואהבו. חברת התקליטים "קפיטול רקורדס" (שבה הנאק היו מיוצגים) החתימה את ינקוביק לשישה חודשים ובתוכנית הרדיו ההומוריסטית של ד"ר דמנטו זכה השיר באחד מחמשת המקומות הראשונים כשיר המצחיק ביותר.
## קריירה
### משחק
בשנת 2012 הופיע בפרק 41 של הסדרה "חברים בחווה" בהופעת אורח, ב-2017 שיחק בקומדיה "איך להיות מאהב לטיני" לצד רוב לאו, ובשנת 2019 התארח בסדרת הטלוויזיה הקומית "עובדת על זה" ברשת שואוטיים, בה גילם דמות פיקטיבית של עצמו.

בשנת 2020 התארח בסדרת הטלוויזיה הקומית של נטפליקס "עלילות הבית של דודה דונה" שיצרו הרכב הקומדיה האוסטרלי דודה דונה.

בשנת 2022 דיבב את דמותו בסרט ההנפשה "המטרה: כדורגל" מבית נטפליקס.

בשנת 2023 דיבב בסדרה הקומית המונפשת של ערוץ דיסני, "היילי על זה!" את דמותו של צ'יפ דינגל.

בשנת 2024 דיבב בסדרת האנימציה "מפלצות על גלגלים" (אנ') בנטפליקס.

## חיים אישיים
ב-2001 נישא לסוזן קרג'וסקי, מנהלת שיווק באולפני המאה ה-20. ב-2003 נולדה בתם המשותפת.

ינקוביק הוא צמחוני מטעמי מצפון ובריאות מאז 1992, בעקבות קריאת הספר "Diet for a New America". בריאיון ב-2011 סיפר שהוא משתדל לשמור על תזונה טבעונית.

## דיסקוגרפיה
* (Weird Al" Yankovic (1983"
* (1984) Weird Al" Yankovic in 3-D"
* (1985) Dare to Be Stupid
* (1986) Polka Party!
* (1988) Even Worse
* (1989) UHF – Original Motion Picture Soundtrack and Other Stuff
* (1992) Off the Deep End
* (1993) Alapalooza
* (1996) Bad Hair Day
* (1999) Running with Scissors
* (2003) Poodle Hat
* (2006) Straight Outta Lynwood
* (2011) Alpocalypse
* Mandatory Fun (2014)

## פרסים ומועמדויות
### [[פרס גראמי|פרסי גראמי]]

### פרסי הטלוויזיה של איגוד מבקרי הוליווד

### [[פרסי המוזיקה במדיה של הוליווד]]

### פרסי איגוד הסרטים והטלוויזיה המקוון

### [[פרס אמי לבידור בפריים טיים|פרסי אמי לבידור בפריים טיים]]

### [[פרסי גילדת המפיקים של אמריקה]]

### פרסי אגודת המלחינים והכותבים

### [[פרסי סטרימי]]

### [[פרס גילדת הכותבים של אמריקה|פרסי גילדת הכותבים של אמריקה]]

## קישורים חיצוניים

* 

* וירד אל ינקוביק באתר שיתוף הווידאו YouTube
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:אקורדיוניסטים אמריקאים
קטגוריה:טבעונים אמריקאים
קטגוריה:פלינדרומאים
קטגוריה:ערוץ דיסני: שחקנים ומנחים
קטגוריה:במאי וידאו קליפים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
חוק הזהות

**חוק הזהות** הוא חוק בסיסי בלוגיקה ובמטפיזיקה הקובע כי כל עצם זהה לעצמו (בכתיב של תחשיב הפרדיקטים: *a=a* ובצורה פחות פורמלית: **א' היא א**'). 

החוק מיוחס לעיתים קרובות לאריסטו, אף כי אריסטו אינו מנסח אותו כעקרון לוגי נפרד. בספרו מטפיזיקה, ספר 7, פרק 17, אריסטו דן במובנות מאליה של הטענה שכל דבר הוא עצמו, אולם אינו מנסח את העיקרון כזהות פורמלית. בקרב המטפיזיקאים של ראשית העת החדשה, ובעיקר בעקבות לייבניץ כבר היה השימוש בחוק הזהות נפוץ. 

החוק קשור לשאלות היסודיות ביותר באשר לזהותו של כל עצם. לבירור זהות יש לענות על שתי שאלות:
:# מהן התכונות הבסיסיות וההכרחיות ביותר, אשר הופכות את אותו העצם למה שהוא?
:# מהן התכונות אשר נשמרות גם במהלך שינוי שעובר העצם?

## ראו גם
* חוק אי הסתירה

קטגוריה:לוגיקה
חוק האי-סתירה

**חוק האי-סתירה** הוא חוק בסיסי בלוגיקה ובמטפיזיקה הקובע כי קביעה א' תהיה לא נכונה אם נטען בה כי גם קביעה ב' וגם היפוכה, קביעה לא-ב', נכונות בו-זמנית. 

מקובל לראות את הניסוח הקונקרטי הראשון של חוק זה (או של כלל השלישי מן הנמנע, השקול לו) בפרגמנטים שנותרו מכתבי פרמנידס: "מהן דרכי החקר היחידות להכרה: האחת שהוה ואי-אפשר לא להיות,... האחרת, שאיננו וחיוב הוא לא להיות". שתי הדרכים מעמידות אלטרנטיבה ממצה (של ההכרחי): קיים, או לא-קיים. 

ניסוח מופשט ומדויק אפשר למצוא מאוחר יותר אצל אפלטון (פוליטיאה ד', 436 לפי הוצאת סטפנוס): "ברור שאותו הדבר עצמו לא יעשה או יסבול בעת ובעונה אחת דבר והיפוכו, על כל פנים לא מאותה בחינה עצמה ולגבי אותו העניין עצמו; ולפיכך, אם נמצא שכך יארע בהללו, נדע שאינם אותו הדבר עצמו, אלא מרובים".

ואולם הראשון שעמד על מרכזיותו של חוק זה היה אריסטו, וכך הוא ב"מטפיזיקה" 1005b:
:"לא אפשרי לאותה תכונה להשתייך ולא להשתייך לאותו דבר בו זמנית ובאותו יחס... אף אחד אינו יכול להניח כי אותו דבר הוא ואינו... ואם לא אפשרי לתכונות סותרות להשתייך בו זמנית לאותו עצם... ואם דעה הסותרת דעה אחרת מנוגדת לה, ברור כי אין זה אפשרי... להניח שדבר מסוים הוא ואינו בו זמנית וביחס לאותו עצם... ומכאן שכל אדם המדגים דבר כלשהו, מתייחס לעיקרון זה כהנחה הראשונית, משום שזוהי מטבע הדברים נקודת המוצא לכל שאר האקסיומות" 

חוק האי-סתירה וחוק הזהות (או "א' היא א'"), שממנו הוא נובע, נחשבים ליסוד הבסיסי והחשוב ביותר לחשיבה, לפילוסופיה ולהגות הרציונליסטית. חשיבותו נטועה בקביעה של אריסטו כי דבר אינו יכול להיות בו זמנית ובאותו מובן דבר אחר, שממנו משתמעת שלילה של פילוסופיה המבוססת על אקסיומות מיסטיות. חשיבות גדולה לא פחות יש לקביעתו של אריסטו כי זוהי אקסיומה בסיסית, "נקודת המוצא לכל שאר האקסיומות" ולא ייתכן שיהיה דבר, או שתהיה אקסיומה אחרת הקודמת לה. קביעה זו של אריסטו שוללת למעשה את התפישות השונות, מאפלטון ועד קאנט ויורשיו, כי קיים יסוד אפריורי לא טריוויאלי המוטמע באדם מראשיתו, כלומר, שישנה ידיעה או ידע הקודמים (וסותרים) את "חוק האי-סתירה" ו"חוק הזהות". 

## ראו גם
* חוק הזהות

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לוגיקה
מגנטו

**מגנטו** (**Magneto**) הוא רכיב במערכת ההצתה המספק פולסים חשמליים למצת של מנועי בעירה פנימית, בעיקר מנועים קטנים של אופנועים, מכסחות דשא ומסורי בנזין וכן במטוסים קטנים, בדומה לפולס שאותו מספק הסליל (קויל) במנועי מכוניות.

במטוסים יש, בדרך כלל, שני מצתים לכל בוכנה, שכל אחד מהם מופעל על ידי מגנטו משלו. יתירות זו מבטיחה שרידות במקרה של תקלה במגנטו אחד, וכן מספקת הצתה טובה יותר.

המגנטו מבצע את הפעולות שמבצעים הדינמו, ה-contact breaker והסליל גם יחד.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
אנטיכריסט (ספר)

**אנטיכריסט** (בגרמנית: **Der Antichrist**) הוא שם ספרו של הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה שנכתב בשנת 1888, אך יצא לאור ב־1895. בספרו זה, מאשים ניטשה את הנצרות בפשעים כנגד האנושות והחיים עצמם שנמשכים אלפיים שנה. הנצרות על פי ניטשה יצאה נגד כוחות החיים שבאדם, גאוותו, העזתו וחירותו וכנגד חדוות החושים והאושר שלו. 

ניטשה טוען שהנצרות, כדת ניהיליסטית, זקוקה הייתה לחולי בדיוק כמו שתרבות יוון זקוקה הייתה לבריאות, ועל גבם של החולי והעליבות בעולם, הפיצה עצמה ביחד עם תורת המוסר החולנית שלה. 

הספר מהווה את ניסיונו של ניטשה לאחד את תורת "שינוי כל הערכים" שלו בעודו חי (הוא התמוטט שנתיים לאחר כתיבת ספר זה). הרעיונות האנטי-נוצריים היו כבר פזורים בספריו הקודמים. אך בספר מלחמתי זה, ניטשה ממקד את עצמו תחת התקפה קשה וחסרת תקדים כנגד הנצרות.

## ראו גם

* רשימת יצירות של פרידריך ניטשה

## לקריאה נוספת

* Danto, Arthur, *Nietzsche as Philosopher: Expanded Edition*, Columbia, 2005, 
* Kaufmann, Walter, *Nietzsche: Philosopher, Psychologist, Antichrist*, Princeton, 1974, 
* Nietzsche, Friedrich, *[[Twilight of the Idols]] and The Antichrist*, Trans. R. J. Hollingdale, Penguin Books, 1991, 
* Nietzsche, Friedrich, *The Anti-christ*, Trans. H. L. Mencken, See Sharp, 1999, 
* Nietzsche, Friedrich, *The Antichrist*, in *The Portable Nietzsche*, Trans. Walter Kaufmann, Penguin, 1976, 
* Schopenhauer, Arthur, *The Basis of Morality*, Dover, 2005, 
* Schopenhauer, Arthur, *[[The World as Will and Representation]],* Volume I, Dover,1969, 
* Sommer, Andreas Urs, *Friedrich Nietzsche: Der Antichrist. Ein philosophisch-historischer Kommentar*, Basel, 2000,  (the comprehensive standard commentary on *The Antichrist* - only available in German)


קטגוריה:כתבי פרידריך ניטשה
קטגוריה:ספרי 1888
קטגוריה:ביקורת דת בספרות
קטגוריה:ספרי הוצאת שוקן
חיות הפלא והיכן למצוא אותן

**חיות הפלא והיכן למצוא אותן** (באנגלית: **Fantastic Beasts and Where to Find Them**) הוא ספר לימוד בבית הספר הוגוורטס לכישוף ולקוסמות בסדרת ספרי "הארי פוטר" מאת ג'יי קיי רולינג. לימים יצא הספר לאור בעולם האמיתי כחלק מסדרה בת של סדרת הספרים.

## ספר הלימוד
**חיות הפלא והיכן למצוא אותן** הוא ספר לימוד במאגיזואולוגיה (המקבילה לזואולוגיה בעולם הקוסמים) של תלמידי הוגוורטס. הספר מסביר על חיות הפלא בעולם הקוסמים וכולל גם מדריך זואולוגי.

את הספר כתב לכאורה החוקר ניוט סלמנדרה (במקור: Newt Scamander, "ניוט סְקַמָנְדֵר").
סדר הפרקים:
* על המחבר
* הקדמה מאת אלבוס דמבלדור
* מבוא:
** על הספר
** כיצד מוגדרת חיית פלא
** היסטוריה קצרה של גילויי מודעות מצד מוגלגים לקיומן של חיות הפלא
** חיות הפלא במסתור
** מדוע חשובה המאגיזואולוגיה?
* סולם הדירוג של משרד הקסמים
* חיות הפלא מא' ועד ת'

מבין החיות המוזכרות: עוף החול, הדוקסי, הלשלוש. היפוגריף, אקרומנטולה, חדי קרן
שמאל|250px|כריכת המהדורה השנייה של הספר


## הספר כמוצר מסחרי
בעקבות ההצלחה של סדרת "הארי פוטר" יצאו שלושה ספרונים על פי הסדרה, אשר "חיות הפלא" הוא אחד מהם. ספרים אלה אינם מקדמים את העלילה אך מספקים רקע על עולם הקוסמים. ספר דומה יצא גם על תולדות הקווידיץ' - משחק הספורט הפופולרי ביותר בקרב הקוסמים - בשם "קווידיץ' בראי הדורות", המוצג כספר מספריית הוגוורטס.

הספר הופץ על ידי חברת "קומיק רליף", שהתחייבה לתרום 80% מהרווחים למדינות נחשלות שמצבן הכלכלי רע. הספר מלווה בהערות הכתובות לכאורה בכתב ידם של הארי פוטר, רון ויזלי והרמיוני גריינג'ר.

ב-12 בספטמבר 2013 הוכרז שכותבת הספר, ג'יי קיי רולינג, הסכימה לעסקה עם אולפני האחים וורנר, שייצרו סרט חדש המתקיים בעולם של הוגוורטס, תוך כדי שימוש בשמו של הספר, ובדמותו של ניוט סלמנדרה. הסרט יצא לאקרנים בנובמבר 2016. הסרט הפך להיות הראשון מתוך חמישה סרטים מתוכננים, אשר עוסקים במלחמה של עולם הקוסמים בגרינדלוולד (הקוסם המרושע שדמבלדור הביס) ב-14 במרץ 2017 יצאה לאור מהדורה חדשה של הספר עם שישה יצורים חדשים ועם ההקדמה מאת ניוט סלמנדרה. מהדורה זו היא לכאורה עותק חדש מאחר שלא כלולות בה הערות בכתב יד כלשהן. הכנסות ממהדורה זו מותרמות לחברת "לומוס" בנוסף ל"קומיק רליף".

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי הארי פוטר
קטגוריה:ספרים בדיוניים
קטגוריה:ספרי 2001
קטגוריה:ספרי ידיעות ספרים
קטגוריה:ספרי ג'יי קיי רולינג
אצטדיון אזאדי

**אצטדיון אזאדי** (בפרסית: **استاديوم آزادی**) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם במערב טהראן שבאיראן.
האצטדיון מכיל 90,000 מקומות ישיבה והוא הגדול במדינה. הוא משמש את נבחרת איראן במשחקי הבית שלה ומשמש גם כמגרשן הביתי של קבוצות הכדורגל אסתקלאל טהראן ופרספוליס.

## היסטוריה
האצטדיון נחנך במסגרת חגיגות 2500 שנים לאימפריה הפרסית. ב-1974 אירח האצטדיון את משחקי אסיה.

בעבר נקרא האצטדיון "אריאמהר" (آریامهر, מילולית: "האור של הארים"), שהיה תוארו של מוחמד רזא שאה פהלווי, אך השם שונה לאחר המהפכה האיראנית ב-1979.

ב-2002 החלה באצטדיון סדרת שיפוצים שבמסגרתה הותקנו 35,000 מושבים ביציעים התחתונים, המשטח נזרע מחדש והותקנה מערכת חימום תת-קרקעית. התקנת המושבים גרמה להפחתת תכולת האצטדיון מ-100,000 ל-90,000 מקומות. השיפוצים הושלמו ב-2003 וב-2004 הותקן מסך טלוויזיה עצום שהחליף את לוח התוצאות הישן. המסך, שגודל שטח התצוגה שלו הוא 104 מ"ר, הוא אחד הגדולים בעולם.

ב-5 במרץ 2026, במהלך מבצע שאגת הארי, האצטדיון הופצץ על ידי חיל האוויר הישראלי, בעקבות חשד שהאזור אחסן אמצעי לחימה והיווה אזור כינוס של משמרות המהפכה האסלאמית.

## קישורים חיצוניים

* 

אזאדי
קטגוריה:איראן: כדורגל
קטגוריה:טהראן: מבנים
אזאדי
קטגוריה:פרספוליס (כדורגל)
קטגוריה:טהראן: ספורט
קטגוריה:טהראן: כדורגל
מצפה (יישוב)

**מִצְפָּה** היא יישוב כפרי ובעבר מושבה באזור הצפון בבקעת ארבל ליד טבריה, בתחומי המועצה האזורית גליל תחתון.

שמו של היישוב ניתן לו בשל מיקומו הצופה על הכנרת.

היישוב הוקם כמושבה בשנת 1908 בתקופת העלייה השנייה על ידי חברת יק"א. הפיתוח המשמעותי של היישוב התרחש לאחר חיבור היישוב לקו המים ב-1979.

אמצעי הפרנסה העיקריים של היישוב הם חקלאות, יזמות, תיירות (חדרי אירוח) ועבודה מחוץ ליישוב.

היישוב משתייך לאזור עדיפות לאומית א'1 (כפרי) על פי הגדרת משרד הבינוי והשיכון.

ילדי היישוב לומדים ב"עלי גבעה" בגבעת אבני ואילו הנוער לומד במקיף חקלאי כדורי.

מרכז|ממוזער|250px|בניין הדואר במצפה, ינואר 2010

## לקריאה נוספת
*רגב יואב, **מצפה** - מושבה בגליל התחתון, הוצאת אחיאסף, 2005.
* מרעה עדר יהודי במצפה, מזכרונות משה ז'לודין, בתוך: אברהם יערי, **[[זכרונות ארץ ישראל]]**, כרך שני, פרק צב: כיבוש המרעה, תרע"ד (1914), עמ' 988–990.

## קישורים חיצוניים

* .
* מצפה באתר הרשות לפיתוח הגליל.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבות
קטגוריה:בקעת ארבל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:קצרמר יישובים בישראל
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1908
קטגוריה:שביל ישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו בעלייה השנייה
מאור

**מָאוֹר** הוא מושב באזור השרון ליד העיר חדרה השייך למועצה אזורית מנשה.

## היסטוריה
המושב הוקם באמצע שנת 1953 במסגרת תנועת "מן העיר אל הכפר" בשם "ארבע ארצות" או "ועד ארבע ארצות", על ידי פועלים מנמל חיפה, רובם עולים מרומניה ופולין. במהרה נקבע למושב השם "מאור". המושב סבל מקשיים מרובים ועל אלו נוסף הקושי של מושב המזוהה עם מפא"י להתמודד עם סביבה בה היישובים מסביב היו מזוהים כולם עם מפ"ם. בשל סיבות אלה נעזב היישוב לאחר מספר שנים.

המושב יושב מחדש בשנת 1957 על ידי עולים מתימן.

מושב מאור הוקם כמושב חקלאי הכולל כ-80 משקים כאשר לכל נחלה כ-21 דונם לשימוש חקלאי, מתוכן כ-10 דונם צמודים לבית המגורים (חלקה א') וכ-200 דונם קרקעות חקלאיות משותפות. בשנות החמישים והשישים התבססה החקלאות בעיקר על ירקות; בשנות השבעים עם כניסת תוצרת חקלאית מ"השטחים" החל מעבר למטעים (בעיקר אבוקדו).

בסוף שנות השבעים ובשנות השמונים החל מעבר לתחום חממות הפרחים. אולם בעקבות המשבר בחקלאות החלה נטישה של העיבוד החקלאי ונותרו רק מספר מצומצם של חקלאים במושב.

המושב נמצא ליד כביש 6 וכביש 9. מחלף הגישה לשני הכבישים נמצא בסמוך למושב, ולכן זכה המושב לתנופת פיתוח.

בתחילת שנות התשעים אושרה תוכנית המתאר מ.193 א' (במ) שהוכנה על ידי משרד הבינוי והשיכון, ועל פיה הופשרו כ-200 דונם לטובת הרחבת היישוב, מספר החלקות בתוכנית הוא 325. ה"הרחבה" מבוצעת בשני שלבים. שלב א' (בו שווקו 99 מגרשים של 500 מ"ר לבניה עצמית של יחידה אחת צמודת קרקע) הסתיים וכיום נמצא שלב ב' בו משווקים 266 יח"ד צמודי קרקע בתהליך שיווק ובנייה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1953
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז חיפה
מתת

**מַתָּת** הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, ליד גבול ישראל–לבנון. בקצה המזרחי של המועצה האזורית מעלה יוסף. היישוב נמצא על כביש 899, כשני ק"מ מצפון לחורפיש וכ-1.5 ק"מ מגבול לבנון.

היישוב הוקם כיישוב קהילתי כפרי בשנת 1979, והיה ליישוב הראשון ב"תוכנית המצפים" של שנות השמונים.

ביישוב כ-46 בתים. רובם של התושבים עוסקים בעבודות שונות בסביבה וכן בחקלאות ובתיירות.

שם היישוב כשם ההר שעליו נבנה – הר מתת. ערכו של השם מתת בגימטריה הוא 840, וזהו גובהו של ההר מעל פני הים. כתוצאה ממיקומו הגאוגרפי ומגובהו הטופוגרפי של היישוב, מזג האוויר בו נוח יחסית. בקיץ, הטמפרטורה מתונה ומידת הלחות נמוכה בדרך כלל, ועל כן עומס החום נמוך. לילות הקיץ קרירים.
בחורף קר וגשום, ממוצע המשקעים השנתי ביישוב הוא כ-800 מילימטר ולעיתים יורד שלג.

על הר מתת מצויה מצודת טגארט מדגם "מצדית", מהמצודות שנבנו על ידי שלטון המנדט על ציר כביש הצפון, הקרויה "מצודת סאסא". בבסיס נמצאה המפקדה הגדודית של גדוד 869 של חיל האיסוף הקרבי. בשנת 2014 הוחלט לפרק את מבנה הפלדה המתומן שבראש המצודה מחמת סכנת התמוטטות. בשנת 2023 נגרם נזק משמעותי למצודה כתוצאה מירי טיל נגד טנקים על ידי חזבאללה במהלך מלחמת חרבות ברזל.

## קישורים חיצוניים

*מתת במרכז המידע להתיישבות בגליל
* מתת באתר הרשות לפיתוח הגליל

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:יישובים בצפון ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
מצפה נטופה

**מִצְפֵּה-נְטוֹפָה** הוא יישוב קהילתי דתי בגליל התחתון, הממוקם על רכס הר תורען ושייך למועצה אזורית הגליל התחתון.

למרגלות היישוב ממערב נמצא הכפר בעינה נג'ידאת, למרגלותיו מדרום נמצא הכפר טורעאן, ולמרגלותיו ממזרח נמצאים מספר אתרים ארכאולוגיים מתקופת התלמוד, ובהם חורבת משכנה וחורבת עמודים.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1981 כהיאחזות נח"ל בשם **נטופה** או **מעלה נטופה**, ואוזרח בשנת 1983 על ידי 4 משפחות דתיות ותנועת אמנה, כחלק מגוש היישובים הדתיים בגליל התחתון.

שמו של היישוב נובע ממיקומו, הצופה על בקעת בית נטופה הנמצאת מצפון לו, הנזכרת מספר פעמים במקורות חז"ל.

באמצע העשור השני של המאה ה-21 היישוב מונה כ-230 משפחות דתיות עם כ-500 ילדים. הוא מחולק לשישה חלקים בלתי פורמליים: שלב א', שלב ב' שלב ג' ג'2, ושלב ד' קרוואנים וקרווילות ושכונת החורש המהווה בנייה רוויה. במקום פועל סניף של בני עקיבא, השייך למחוז צפון.

ביישוב אתר קליטה של ארגון "נפש בנפש". האתר מסייע בקליטתם בישראל של עולים חדשים מאנגליה וצפון אמריקה.

במצפה נטופה פועל יקב "יקבי נטופה", הממוקם ליד בית הכנסת הראשי של היישוב.

רב היישוב הוא הרב מתניה קפלן.

## קישורים חיצוניים

*אתר היישוב מצפה נטופה
*יקב נטופה

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:מועצה אזורית הגליל התחתון
נטועה

**נְטוּעָה** הוא מושב באזור הצפון בגובה כ-690 מטר מעל גובה פני הים ליד גבול ישראל–לבנון השייך למועצה אזורית מעלה יוסף.

נכון ל-2023 היישוב מונה קרוב ל-70 משפחות. היישוב הוקם בשנת 1966 על מורדות הר בירנית, על ידי בנים למשפחות מהמושבים בגליל כחלק מהתוכנית ליישוב הגליל על ידי יהודים שנקראה מבצע ”סוף סוף". רוב המתיישבים היו יוצאי כורדיסטן.

שמו של היישוב סמלי, כך גם שם היישוב שתולה הסמוך.

ממזרח ליישוב באתר אל-מנצורה, נמצאו שרידים ארכאולוגיים הכוללים שרידי יישוב וממצא קרמי מתקופת הברונזה התיכונה 2, תקופת הברזל והתקופה העות'מאנית.

## קישורים חיצוניים

* נטועה באתר הרשות לפיתוח הגליל
* נטועה באתר מועצה אזורית מעלה יוסף
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:מועצה אזורית מעלה יוסף
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1966
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים בצפון ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
עבדון

**עַבְדּוֹן** הוא מושב באזור הצפון ליד שלומי השייך למועצה אזורית מעלה יוסף.

המושב הוקם בשנת 1952 על ידי עולים מתוניסיה ומאיראן, שקראו ליישוב תחילה "כפר עבדון". בימיו הראשונים שימש היישוב ככפר עבודה.

המושב קרוי על שם עבדון, אחת מ-48 ערי הלויים שככל הנראה הייתה ממוקמת בקרבת המושב.

## קישורים חיצוניים

* 
* עבדון, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* עבדון - האתר הרשמי של מושב עבדון
* סיפור מקומי עבדון - ארכיון קהילתי מבוסס ציר זמן
* מושב עבדון בעיתונות - לקט ידיעות וכתבות על מושב עבדון, מתוך העיתונות הישראלית.
*  שיטפונות במושב עבדון, 1969, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:ערי לויים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
עין יעקב

**עֵין יַעֲקֹב** הוא מושב צפונית-מערבית למעלות תרשיחא, השייך למועצה אזורית מעלה יוסף. 

אחד ממיסדיו היו אברהם יעקב ופרחה יעקב בני המשפחה של יעקב יעקב שהיה ראש מועצת מעלה יוסף ופוליטיקאי ישראלי מוכר. הקדיש ליישוב עין יעקב המון.

## היסטוריה
המושב הוקם ככפר עבודה ביום ה' חשון תשי"א, (19 אוקטובר 1950)על ידי עולים מכורדיסטן ועיראק ובשנת 2001 התווספו אל היישוב כ-130 משפחות נוספות בהרחבה.

היישוב הוא יישוב מעורב, דתיים וחילונים. מערכת החינוך במושב מאפשרת הפנייה של התלמידים הן לזרם החינוך הממלכתי והן לזרם הממ"ד לפי דרישת ההורים. בתי הספר בהם לומדים התלמידים הם בנהריה ובמעלות תרשיחא הסמוכות.

ביישוב פועלים מתחמים שונים של צימרים ואירוח כפרי.

שמו של המושב לקוח מפסוק בספר דברים: .  

עין יעקב נמצא כ-420 מטר מעל פני הים.

## קישורים חיצוניים

*עין יעקב, במרכז המידע להתיישבות בגליל
* 
* על עין יעקב, באתר Homee

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
עלמה (מושב)

**עַלְמָה** הוא מושב דתי לאומי באזור הצפון בגליל העליון, השייך למועצה אזורית מרום הגליל ולארגון המושבים של הפועל המזרחי. המושב נמצא בסמוך ליישוב ריחאניה, כ-8 ק"מ מצפון לצפת. ממערב למושב עובר כביש 886.

## היסטוריה
באזור שבו נמצא המושב התקיים היישוב היהודי עלמא, שהתקיים מהתקופה הרומית ולאחריה בתקופה הצלבנית ועד התקופה העות'מאנית. השם עלמה מוזכר לראשונה בתקופה הצלבנית; קהילה יהודית רציפה התקיימה במקום עד המאה ה-17. בנימין מטודלה מציין שבזמן ביקורו, מצא כ-50 משפחות יהודיות שמתגוררות במקום. 

למרגלות המושב ממזרח מצויים שרידיהם של שני בתי כנסת קדומים - בחורבת קציון ובחורבת מרות. סמוך למושב נמצא ציונו של התנא רבי אלעזר בן ערך.

המושב הוקם באוגוסט 1949 על ידי איגוד המושבים של הסתדרות הפועל המזרחי עם תכנון לאכלוס 125 משפחות. היישוב הוקם בסמוך לכפר הערבי עלמא, שחרב במלחמת העצמאות. בתחילה התיישבו בו כ-125 משפחות עולים מא-זאווייה ומטריפולי שבלוב. בשנת 1950 הגיעה למקום קבוצה של גרים מעיירה באיטליה בשם סן ניקנדרו אשר עם הזמן עזבו את היישוב למושבים אחרים באזור. לאחר שעזבו האיטלקים הגיעו למקום ב-1954 משער העלייה 39 משפחות עולים מקוצ'ין אשר בהודו. ביוני 1954 התפתח עימות חריף בין הטריפולטנים להודים על רקע סירובם של ההודים לקחת חלק בשביתה נגד המוסדות המיישבים. לבסוף, עולי קוצ'ין עזבו את היישוב, באופן רשמי בגלל הקור, ועברו לגבעת כ"ח ואביעזר.

במהלך שנות ה-70 סבל המושב מעימות בין בעלי עדרי בקר לבין בעלי מטעים שטענו לנזקים למטעים מידי עדרי הבקר. במסגרת הסכסוך, אחד מבעלי המטעים הניח רעל שהרג עשר פרות. כן הושחת בית במושב כדי שלא יימסר לאחד מבני הקבוצה היריבה. הסכסוך הגיע לשיאו ביולי 1976 כאשר המשטרה עצרה מספר חברים במושב שנחשדו בקשירת קשר לרצוח את יושב ראש ועד המושב, בן-ציון סופר.

מעל המושב נמצא הר עלמון הקרוי על שמו.

## ראו גם
*מערת עלמה
*הר עלמון

## לקריאה נוספת
*פנחס לפיד, **הנביא מסן ניקנדרו**, ראובן מס, 1952
*יוסף ומשה ג'יעאן, **מעלה הרכ"ס**, עמותת בגנ"י החיים, נתניה תשנ"ג

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:יהדות קוצ'ין
קטגוריה:יישובי הפועל המזרחי
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
עין העמק

**עֵין הָעֵמֶק** הוא מושב באזור הצפון סמוך ליקנעם עילית, השייך למועצה אזורית מגידו.

היישוב הוקם בשנת 1944 על ידי עולים מכורדיסטן שישבו בחיפה, כמושב עובדים. שמו הראשון של היישוב היה "קדם", על שם הארגון שאליו השתייכו. בהתחלה התגוררו בכפר דלית-אל-רוחה ולאחר מכן עברו לאדמות שנרכשו מהכפר ריחאניה. רב המושב היה הרב יצחק ברזאני, עד לפטירתו בשנת ה'תש"מ.

שמו של היישוב נובע ממיקומו, הצופה על עמק יזרעאל. בסמוך למושב ממזרח חוות רמת השניים והמעיין והתל הארכאולוגי עין פרור.

כיום נבנית ביישוב הרחבה שבה עתידות להקלט כ-140 משפחות חדשות ובני המקום.

## קישורים חיצוניים

* 
* עין העמק, באתר מועצה אזורית מגידו
* עין העמק, באתר הרשות לפיתוח הגליל

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1944
קטגוריה:מועצה אזורית מגידו
קטגוריה:רמות מנשה: יישובים
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
נווה זיו

**נווה זיו (נְוֵה זִיו)** הוא יישוב קהילתי בגליל בין הערים נהריה ומעלות תרשיחא השייך למועצה אזורית מעלה יוסף. היישוב נקרא על שם יוסף אדוארד זיו , ממנהיגי הקהילה היהודית בבריטניה.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1998 בסיועם של בוריס בר-נס ושל הסוכנות היהודית, בשם **זיו הגליל**, וכלל בתחילה כ-145 מגרשים. בהקמת היישוב עסקה חברת מ. בצר יזום וניהול פרויקטים, בניהולו של מוקי בצר.

בשנת 2009 פרסם ועד נווה זיו על כוונתו לבצע הרחבה קהילתית ראשונה על פני 41 מגרשים. הרחבה זו נתקלה בעיכובים רבים, והביצוע החל רק בשנת 2012.

בשנת 2019 החל היישוב בביצוע ההרחבה הקהילתית השנייה על פני 114 מגרשים נוספים.

## קישורים חיצוניים

* נווה זיו, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* נווה זיו, באתר תנועת אור - חיים בנגב ובגליל
* נווה זיו, הרחבה ב'

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2000
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:הנצחת בריטים בישראל
עין עירון

**עין עירון** הוא מושב הממוקם מזרחית לפרדס חנה-כרכור השייך למועצה אזורית מנשה.

המושב הוקם בשנת 1934, על ידי קבוצת תושבים אשר עלו לארץ ישראל מגרמניה בימי העלייה השנייה. שמו של המושב ניתן לו עקב מיקומו הצופה על נחל עירון הסמוך. בשנת 1939 נמנו ביישוב 174 תושבים ב-54 משקים.

בסמוך למושב נמצא האתר הארכאולוגי תל אסור ושמורת עין ארובות.

## פעילויות במושב
זוהי קהילה עשירה בפעילות תרבותית וחברתית. הילדים במושב עין עירון לומדים במערכות החינוך של המועצה האזורית מנשה והם חלק בלתי נפרד מקהילת הנעורים באזור. איכות החיים נובעת גם מן העובדה שהמושב קרוב יחסית למושבה פרדס חנה-כרכור ולצירי התחבורה המרכזיים המובילים לצפון ולדרום. היישוב מתנהל באמצעות ועדות שונות בהן חברים תושבי המקום בהתנדבות. הוא מפעיל אתר אינטרנט המספק מידע עדכני ומהווה מקור לתקשורת בין התושבים. שירותיה המוניציפליים של המועצה האזורית מנשה, והאגפים העוסקים בחינוך, תרבות, תעסוקה, נוי, חקלאות, קליטה ועוד, מהווים מקור לפעילות המושב.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

ימין|ממוזער|250px|מגדל המים בעין עירון

קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1934
*
קטגוריה:מושבים במחוז חיפה