פולאנים (מזרחיים)

**פולאנים מזרחיים** (באוקראינית: **Поляни**; ברוסית: **Поляне**; בסלאבית מזרחית עתיקה: **Полѧне**) היו שבט סלאבי-מזרחי מרכזי אשר שכן באזור נהר הדנייפר (Dnieper) בין המאות ה-6 וה-9 לספירה. השבט מילא תפקיד מכריע בהיסטוריה המוקדמת של מזרח אירופה, בהיותו הגורם המגבש סביבו הוקמה ישות "רוסיה של קייב" (Kievan Rus) ומי שייסד, על פי המסורת, את העיר קייב.

## אטימולוגיה וזהות
שמם של הפולאנים נגזר מהמילה הסלאבית **"Pole"** (שדה), ומשמעותו המילולית היא "אנשי השדות" או "שוכני השדות הפתוחים". כינוי זה שיקף את אורח חייהם כעובדי אדמה המיישבים את שטחי הערבה המיוערת (Wooded Steppe) והמישורים שלאורך הדנייפר, בניגוד לשבטים סלאביים אחרים שחיו באזורי יערות עבותים.

חוקרים מודרניים מצביעים על כך שהשם "פולאני" עשוי היה להיות כינוי כללי ליושבי השדות ולאו דווקא שם אתני מובחן של יחידה שבטית סגורה. מעניין לציין כי שבט בעל שם זהה (הפולאנים המערביים) הופיע באותה תקופה באזור פולין הגדולה, ושימש כגרעין המייסד של המדינה הפולנית, מה שמעלה שאלות לגבי קשרים תרבותיים או היסטוריוגרפיים בין שתי הקבוצות.

## גאוגרפיה והתיישבות
הטריטוריה של הפולאנים המזרחיים השתרעה משני עברי נהר הדנייפר, מאזור ליובץ' (Liubech) בצפון ועד רודניה (Rodnia) בדרום. אזור זה היה אסטרטגי במיוחד, שכן הוא שימש כצומת דרכים מרכזי בנתיבי הסחר הימיים והיבשתיים.
* **קייב:** המרכז השלטוני והתרבותי של השבט הוקם על גבעות קייב, שסיפקו הגנה טבעית ושליטה על המעבר בנהר.
* **נתיב הסחר:** שטחם של הפולאנים היה חלק קריטי בנתיב "מהוורנגים אל היוונים", שחיבר את הים הבלטי עם הים השחור והאימפריה הביזנטית.
* **ממצאי חפירות:** ממצאים ארכאולוגיים בגבעת סטרוקייבסקאיה (Starokievskaia) מעידים על קיומם של מגורים חצי-חפורים (Sunken dwellings) האופייניים לסלאבים כבר במאה ה-8. באזור שנת 900 החל להתפתח רובע ה"פודול" (Podol) – רובע המסחר של קייב על גדות הנהר – מה שמעיד על מעבר מחברה שבטית חקלאית למרכז סחר בינלאומי.

## מיתוסים והיסטוריה מוקדמת
הכרוניקה הרוסית הראשונה ("סיפורי שנים עברו") מהמאה ה-12 מתארת את הפולאנים באור חיובי מאוד לעומת שכניהם. הם מתוארים כבעלי מנהגים "חכמים ומתונים", המכבדים את מוסד המשפחה והנישואין.

על פי מיתוס הייסוד המופיע בכרוניקה, קייב נוסדה על ידי שלושה אחים פולאנים: קיי (Kii), שצ'ק וחוריב, יחד עם אחותם ליביד. קיי מתואר לעיתים כנסיך ולעיתים כבעל מעבורת על הדנייפר, אך הכרוניקה מתעקשת שהיה מנהיג רב עוצמה שביקר בחצר הקיסר בקושטא.

## יחסים עם האימפריה הכוזרית
בתקופה המוקדמת היו הפולאנים המזרחיים כפופים ל**כוזרים** (Khazars). הם שילמו מס לכוזרים, לעיתים בצורת עורות של "סנאים לבנים" ולעיתים בצורת חרבות פיפיות (דו-להביות). הכרוניקה מספרת סיפור סמלי לפיו כאשר הפולאנים הגישו לכוזרים חרבות כמס, זקני הכוזרים נבהלו ואמרו: "אנו גובים מס בחרבות בעלות להב אחד (סייף), אך לאנשים אלו יש חרבות בעלות שני להבים; יום יבוא והם יגבו מאיתנו מס", נבואה שהתגשמה עם עליית נסיכי קייב.

ייתכן שקייב אף נשאה שם כוזרי בשם "סמבטס" (Sambatas), שפירושו בטורקית עתיקה הוא "המבצר הגבוה".

### עליית רוסיה של קייב
במחצית השנייה של המאה ה-9 השתנה המאזן הפוליטי באזור עם הגעתם של הוורנגים (Varangians) – סקנדינבים שהגיעו מהצפון. על פי הכרוניקה, בשנת 882 כבש **אולג** (Oleg), נסיך מנהיג רוס, את קייב מידי אסקולד ודיר (מנהיגים ורנגים ששלטו בפולאנים באותה עת). אולג הכריז על קייב כעל "אם הערים של רוס" והפך אותה לבירת המדינה החדשה המאחדת את השבטים הסלאביים.

הפולאנים הפכו לגרעין המרכזי של צבא קייב והיו הראשונים להיטמע בתוך הזהות החדשה של ה"רוס". ממצאים ארכאולוגיים של "קברי תא" (Chamber graves) מסוג סקנדינבי בקייב ובסביבתה מעידים על נוכחותה של אליטה לוחמת מעורבת (סלאבית-ורנגית) שביססה את שלטונה באזור.

## השוואה עם הפולאנים המערביים
שני השבטים – המזרחי והמערבי – חלקו שם זהה ותפקיד היסטורי דומה כגרעין לגיבוש מדינות סלאביות רבות עוצמה. חוקרים כמו פשמיסלב אורבנצ'יק מעלים את האפשרות שהשם "פולאנים" שימש ככינוי פוליטי שהומצא מאוחר יותר כדי להעניק זהות מאוחדת לתושבי המדינות החדשות שהקימו שושלות פיאסט בפולין ורוריק בקייב, ולא ייצג בהכרח ישות שבטית עתיקה.

## ראו גם
* רוסיה של קייב
* פולנים (מערביים)
* סלאבים מזרחיים
* קייב
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות אתניות
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:רוסיה: היסטוריה