פנקסי הראי"ה

[ממוזער|סדרת '''פנקסי הראי"ה''' לצד סדרת '''קבצים מכתב יד קדשו''' וספרי '''[לנבוכי הדור** בהוצאת [[ידיעות ספרים]], ו**מציאות קטן** בהוצאות [[מאבני המקום]] ו[[הוצאת קורן ירושלים|מגיד]]]]
**פנקסי הראי"ה** היא סדרת ספרים שבמסגרתה נדפסות מחברות הגותיות של [[אברהם יצחק הכהן קוק|הראי"ה קוק]]. הסדרה יוצאת לאור ב[[מכון הרצי"ה]] בירושלים, הפועל בתיאום עם משפחת רענן (יורשי הראי"ה ובנו [[צבי יהודה קוק|הרצי"ה]]). נכון לתשפ"ה (2025) יצאו במסגרת הסדרה שמונה חלקים (תשעה כרכים).

== הוצאה לאור ==
בסדרה נדפסות מחברותיו ("פנקסים") של הראי"ה, בהן דברי [[פילוסופיה יהודית|מחשבה]], [[קבלה]], פרשנות [[אגדה (יהדות)|אגדה]], [[דרשנות|דרשות]], [[הספד]]ים, [[סיום מסכת|הדרנים]] ומעט אגרות. מחברות אלה משתרעות החל משנותיו הראשונות כרבה של [[ז'יימליס|זוימל]] ועד סוף ימיו. דברי הלכה, אגרות, כרוזים ומאמרים ארוכים (שנדפסו בספר [[מאמרי הראיה]]), המפוזרים אף הם לאורך מחברותיו של הרב קוק, מושמטים ממהדורה זו. לעיתים נדפסים העתקות לכתבי הראי"ה שרשם בנו הרצי"ה, ואף מאמרים של הרצי"ה.

עריכת הסדרה כוללת את פענוח כתב היד של הרב קוק, הגהה, פיסוק, פתיחת חלקית של ראשי התיבות, תיקון ציטטות, הוספת ניקוד חלקי, מראי מקומות המצוטטים במפורש, ולעיתים – הפניות לספרי מחשבה וקבלה. החל מן הכרך השני והלאה נוספו הערות המציינות כאשר הסימן כבר נדפס ב[[כתבי הראי"ה]]. בחלק השמיני נוספו הערות שוליים רבות וארוכות.

העורכים העיקריים של הסדרה הם ראש מכון הרצי"ה הרב בן ציון כהנא שפירא (בנו של הרב [[אברהם אלקנה כהנא שפירא]]), הרב צבי מיכל לוין (בשלושת הכרכים הראשונים תחת [[שם עט|שם העט]] "לוי יצחקי") והרב זאב נוימן (עד פטירתו בשנת תשפ"ד). שלושת הכרכים הראשונים יצאו לאור [[עילוי נשמה|לעילוי נשמת]] שמונת הנרצחים ב. הסדרה יוצאת לאור בסיוע "מנהל התרבות" ב[[משרד החינוך]]. בחלק השמיני צוינו הרבנים חוקרי מכון הרצי"ה שהשתתפו בעריכת הספר: דניאל בן אליהו, יהונתן בוגנים, בניהו חורב, גבריאל לנדאו, צבי מיכל לוין, אליהו פרארי, בן ציון שפירא.

== הכרכים בסדרה ==
* **חלק ראשון** – תריסר מחברות, ממוספרות מחדש לפי הסדר הכרונולוגי של כתיבתן: **א** – חמש מחברות קטנות ודפים בודדים מתקופת [[בויסק]]. **ב** – פנקס בויסק. **ג** – פנקס י"ד: אחרון בבויסק (בויסק קטן). **ד** – פנקס י"ג: ראשון ל[[יפו]] (ארץ ישראל א'). **ה** – פנקס יפו: פ"א פסקאות עם [[אדר היקר]]. **ו** – רשימות מ[[לונדון]]. **ז** – פנקס ד': [[ירושלים]]: [[תר"פ]]-[[תרפ"ד]] ([[דגל ירושלים (תנועה)|דגל ירושלים]]). **ח** – פנקס ירושלים: [[תרפ"ו]] או [[תרפ"ז]]. **ט** – פנקס ירושלים: תר"פ-תרפ"ד, או [[תרצ"א]] או [[תרצ"ג]]. **י** – פנקס ירושלים: תרצ"ג. **יא** – פנקס ל"ג: ירושלים: תרצ"ג-[[תרצ"ה]]. **יב** – פנקס ל"ד: ירושלים תרצ"ה. וכן "נספחות" מכתבי הרצי"ה: העתקת פנקסים **ג** ו**ד**, ומאמר "אורו של משיח". ספר זה הוא היחיד בסדרה שצורפו לו מפתחות: מפתח מקורות, אישים, ספרים, רשימת שירים ופרקי כתיבה אישיים, סעיפים שנדפסו ב[[כתבי הראי"ה]] הנדפסים, ועוד. הספר יצא לאור באדר ב' [[תשס"ח]] וכולל 710 עמודים.
* **חלק שני** – שתי מחברות: פנקס מתקופת בויסק (מכונה גם [[לנבוכי הדור]]. פורסם במהדורה זו בהשמטות, ראו [[פנקסי הראי"ה#ביקורת|להלן]]), ועמו "נספח": ביאור על המדרש הראשון במדרש [[בראשית רבה]]. וכן פנקס מ"א – מחברת מתקופת ירושלים: תרפ"א-תרפ"ג. החל מכרך זה והלאה צוין בהערות שוליים כאשר נדפס הסימן בכתבי הראי"ה הנדפסים. הספר יצא לאור בסיוון [[תש"ע]], מיד לאחר הפרסום האלמוני של פנקס "לנבוכי הדור" ברשת האינטרנט, וכולל 248 עמודים.
* **חלק שלישי** – שלוש מחברות, ממוספרות מחדש: פנקסים **טו** ו**טז** – הפנקס הכפול. במחברת סימנים שנדפסו בשו"ת [[דעת כהן]] וב[[מוסר אביך]], ומתארכים אותה לתקופת [[זוימל]]. **לה** – תקופת [[בויסק]]. וכן "נספחים": חביון עוז – מאמרים על לימוד [[תורת הנסתר|פנימיות התורה]], ליקוטים מכתב ידו של הראי"ה (הועתקו בידי הרצי"ה ללא סדר), ו"רמזים". הספר יצא לאור בשנת [[תשע"א]] (אולם חסרה בו שנת הדפוס) וכולל 376 עמודים.
* **חלק רביעי** – ארבע מחברות מתקופת [[יפו]] הנקראות, כל אחת, "פנקס הדפים" (פנקס הדפים א, פנקס הדפים ב, וכן הלאה). וכן 17 "נספחות": מאמרים שונים העוסקים ב[[מצווה#טעמי המצוות|טעמי המצוות]], איחוד [[תורה|התורה שבכתב]] עם [[תורה שבעל-פה|התורה שבעל פה]], דברי [[קבלה]], חשיבות לימוד המחשבה, החינוך ב[[היישוב החדש|יישוב החדש]], הקמת [[ישיבת הרב קוק ביפו|ישיבת אוצר חיים]], תוכנית הלימודים של [[ישיבת מרכז הרב]] וכן אגרות בנושא זה אל הרבנים [[אהרון טייטלבוים (רב ופעיל ציוני)|אהרן טייטלבוים]], [[יצחק אייזיק הלוי הרצוג]] ו[[דוב רבל]], ועוד. הספר יצא לאור באלול [[תשע"ז]] וכולל 510 עמודים.
* **חלק חמישי** – החלק הראשון של פנקס [[מציאות קטן]] (סעיפים א-צג). וכן 15 "נספחות": מאמרים שונים העוסקים ב[[בריאת העולם]], [[מידות הרחמים|מידת הרחמים]] ו[[מידת הדין]], הדרכים להשגת [[דעת ה'|דעת ד']], [[פרשת המן]] ו[[דור המדבר]], [[צדקה]], שכר המצוות, תפילה כנגד רשעים, התעלות בעלי החיים, אגרת אודות שיטתו של הרב המקובל [[פנחס הכהן לינטופ]], ועוד. כרך זה יצא לאור במחצית שנת [[תשע"ח]], מיד לאחר פרסום מהדורת [[מאבני המקום (הוצאה לאור)|מאבני המקום]] ו[[מגיד (הוצאה לאור)|מגיד]] של "מציאות קטן", וכולל 293 עמודים.
* **חלק שישי** – החלק השני של פנקס מציאות קטן (סעיפים צד-רח). וכן מדור נספחות בשם "אלון בכות" (הוקדש לזכר הרבנית פנינה שפירא אשת הרב [[אברהם אלקנה שפירא]]): הספדים על רבו הרב [[ראובן הלוי לוין]] מ[[דווינסק]] ועל חותנו הרב [[צבי יהודה רבינוביץ' תאומים]] מ[[רוגולי]], וביאורים לתחילת [[מגילת איכה]] משנת ה'תרמ"ו. הספר יצא לאור בשנת [[תש"פ]] וכולל 293 עמודים.
* **חלק שביעי** – החלק השלישי של פנקס מציאות קטן (סעיפים ריג-רמ), הכולל כ-100 עמודים. כן נדפס לראשונה "נספח" – "קובץ מתקופת יפו־שווייץ" (נקרא בידי הרצי"ה: "[[ציריך]] ס"ג [=[[סנט גאלן (קנטון)|סט גלן]]]", ובפי אחרים: "פנקס ללא כריכה"), ובו רס"ה פסקאות (כשליש מהן התפרסם לראשונה), ב-155 עמודים. כשישים פסקאות מפנקס זה נדפסו בחלק השלישי של פנקסי הראי"ה, במדור "ליקוטים מכת"י הראי"ה". הספר יצא לאור בשנת [[תשפ"ב]] וכולל 256 עמודים. 
* **חלק שמיני** (שני כרכים) – החלק הרביעי של פנקס מציאות קטן (סעיפים רמ-רפ), הכולל 130 עמודים. כן נדפס "פנקס ה" (רמג סעיפים). לפנקס ה נדפסו "נספחות" (379 עמודים): א. מהדורה מאוחרת של חלק מהמאמר "קרבת אלוהים". ב. מכתב מ[[יצחק אייזיק הלוי הרצוג|הרב הרצוג]] אל [[דוד בן-גוריון]], ומאמר מתקופת חיבור "מציאות קטן". ג. "חָרוּת וחֵרוּת" – שיחת הראי"ה בעריכת הסופר [[אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ'|אז"ר]] עם הערות הראי"ה. ד. גרסאות מאוחרות וחלקיות של המאמרים "חביון עוז" ו"שלום עולמים". ה. מהדורה נוספת למאמר "[[למהלך האידיאות בישראל|למהלך האידאות בישראל]]" בעריכת אז"ר עם הערות הראי"ה. הספר יצא לאור באייר תשפ"ה וכולל 973 עמודים בשני כרכים. 

=== פרסומים מקבילים ומאוחרים ===
על פי רוב מחזיק מכון הרצי"ה בכתב היד המקורי של מחברות הראי"ה. במקרים אחרים נעשה שימוש בצילום כתב היד או בהעתקות הרצי"ה.

עם זאת, כמה ממחברות הראי"ה פורסמו תחילה בידי "המכון להוצאת גנזי הראי"ה" בסדרת "**קבצים מכתב יד קדשו**", ורק לאחר מכן בידי מכון הרצי"ה. חמש מחברות שנדפסו תחילה בכרך הראשון של "**קבצים מכתי"ק**" (תשס"ו), נדפסו לאחר שנתיים בחלק הראשון של "**פנקסי הראי"ה**" תחת המיספור: **ג**, **ד**, **ה**, **ו**, ו**יא**. פנקס **א** שבחלק זה נדפס במקביל בכרך השני של "קבצים מכתי"ק" (תשס"ח). ארבע מחברות "פנקסי הדפים" נדפסו לראשונה בכרך השני של "קבצים מכתי"ק", ולאחר תשע שנים בכרך הרביעי של "פנקסי הראי"ה" (תשע"ז). "פנקס ה" נדפס תחילה בסדרת "קבצים מכתי"ק" (תשס"ח ותשע"ח), ולאחר שבע שנים בחלק השמיני של "פנקסי הראי"ה" (תשפ"ה).

מחברת מתקופת בויסק המכונה "מורה נבוכים חדש" או "[[לנבוכי הדור]]", פורסמה לראשונה באמצע שנת תש"ע כקובץ [[PDF]] והופצה ברשת האינטרנט בידי אלמוני. סמוך לאחר מכן נדפסה המחברת בחלק השני של "פנקסי הראי"ה", תחת השם "פנקס מתקופת בויסק". ארבע שנים לאחר מכן יצא החיבור לאור במהדורת הרב שחר רחמני, ב[[הוצאת ידיעות אחרונות]]. כמו כן, מחברת מתקופת זוימל המכונה "[[מציאות קטן]]" פורסמה לראשונה במלואה בשנת תשע"ח בידי הוצאות [[מאבני המקום]] ו[[הוצאת קורן ירושלים|מגיד]]. סמוך לאחר מכן הדפיס מכון הרצי"ה רבע מן הקובץ בחלק החמישי של הסדרה. במהלך שבע השנים הבאות הוציא מכון הרצי"ה שלוש חלקים נוספים של "מציאות קטן" בשלושה כרכים.

במהדורת מכון הרצי"ה הוסיפו העורכים הערות שוליים רבות, המתרחבות ומתארכות מכרך לכרך, בהן ציוני מקורות לדברי הראי"ה ובנו הרצי"ה, דברי מקרא, חז"ל, ראשונים ואחרונים, וכן דברי הגות מגוונים פרי עטם של עורכי המהדורה שלא נזכרים בשמם, לעיתים בהרחבה רבה.

== ביקורת ==
בהקדמת הכרך השני שבו נדפס החיבור [[לנבוכי הדור]] הבהירו העורכים כי השמיטו פרקים מן הספר: "במספר מקומות הדברים שבכת"י טעונים הסבר רחב מכבשונו של עולם, והם יודפסו בע"ה כשיושלם ביאורם". בכרך זה הושמטו כליל שבעה פרקים מכתב היד ונערכו השמטות בשבעה פרקים נוספים. בכרך הרביעי נוסף תיאור המצביע על אופן העריכה, ולפיו מטרת ההדפסה "להביא לפני לומדי משנת מרן הראי"ה את חזיונות הקודש שהוצרכו לדורות, **כפי הקו המקובל מממשיכי דרכו**".

בטבלת השוואה של המכון להוצאת גנזי הראי"ה מצוין כי בכרך הראשון של מהדורת "פנקסי הראי"ה" נשמטו אחד עשר פרקים בפנקס **א**, פרק אחד בפנקס **ג**, שלושה פרקים בפנקס **ד**, וכן חידה ביידיש בסוף פנקס **ו'''; בכרך השלישי נדפסה מחברת "חביון עוז" רק חלקית; ובכרך הרביעי נשמטו חמישה וחצי פרקים ב"פנקס הדפים ד".

לאחר פרסום הכרך השני נטען כי ההשמטות נבעו מגישתם האידאולוגית של העורכים. עוד נטען כי פרסום הכתבים מקביל, ולמעשה עוקב ונעשה בהתאם ולאחר פרסום מהדורות בהוצאות נוספות, בהן המכון להוצאת גנזי הראי"ה, מאבני המקום ומגיד. טענות ברוח זו הושמעו גם ביחס לפרסום הראשוני של מהדורת שמונה קבצים, פנקס יג ועוד.

## קישורים חיצוניים
* יהודה יפרח, 'כדומן על פני השדה', מוסף שבת של העיתון מקור ראשון, ג' באלול תשע"ז (הכתבה הוסרה מאתר העיתון וזמינה בפורום אוצר החכמה ובאתר אור האורות)
*הרב יוחנן פריד, הראל כהן והרב יצחק בלאו, תגובות למאמר "כדומן על פני השדה", באתר מוסף שבת של העיתון מקור ראשון
* טבלה המציגה את פנקסי כתב היד ביחס למהדורות המודפסות, המכון להוצאת גנזי הראי"ה
*מפתח הקבלות בין הפסקאות שבספרים הנדפסים ובין מקורם בפנקסי כתב היד, המכון להוצאת גנזי הראי"ה

## הערות שוליים

קטגוריה:חיבורי הראי"ה שהתפרסמו לאחר מותו
קטגוריה:ספרי מכון הרצי"ה