פרדיננד קנינג סקוט שילר

**פֶרְדִינַנְד קֶנִינְג סְקוֹט שִׁילֶר** (באנגלית: **Ferdinand Canning Scott Schiller**; ) היה פילוסוף בריטי ממוצא גרמני ונציג חשוב של הפרגמטיזם.

## קורות חיים
שילר גדל ב. הוא למד בבייליול קולג' באוניברסיטת אוקספורד, ובמקביל עבד כמורה לגרמנית באיטון קולג'. בשנים 1893–1897 היה מרצה לפילוסופיה באוניברסיטת קורנל בארצות הברית. לאחר שסיים תואר שני באמנויות, שילר עבר לאית'קה בין השנים 1893 ל-1897 כסטודנט לתואר שני ומרצה באוניברסיטת קורנל. בשנת 1897 שב לאוקספורד כעמית ומורה בקורפוס כריסטי קולג', שם המשיך עד פרישתו ב-1929. החל מ-1926, הוא היה מרצה אורח תקופתי באוניברסיטת דרום קליפורניה. לאחר מינויו לפרופסור, הוא עבד באופן קבוע בלוס אנג'לס החל מ-1930 ואילך. שילר בילה מחצית מכל שנה בארצות הברית ומחצית באנגליה. שילר נפטר בלוס אנג'לס ב-6, 7 או 9 באוגוסט 1937 לאחר מחלה ארוכה וממושכת.

שילר שימש כגזבר של אגודת "מיינד" (Mind Association) בין השנים 1900 ל-1926. בשנים 1921 עד 1922, הוא כיהן כנשיא האגודה האריסטוטלית. משנת 1926 היה חבר באקדמיה הבריטית.

בדומה לוויליאם ג'יימס, שילר דגל בפרגמטיזם סובייקטיביסטי, שלימים כינה אותו הומניזם בשל ההצדקה הטבועה בו לרעיונות של קדמה וחירות. הוא התנגד בחריפות לאידיאליזם הבריטי של פרנסיס הרברט ברדלי ובהמשך לפוזיטיביזם הלוגי של ברטראנד ראסל. הוא תמך בתזה של יצירת המציאות על ידי בני אדם. אחד מעקרונותיו היה "כל מחשבה היא פעולה". שילר קישר את הפרגמטיזם שלו באופן הדוק לתורת האבולוציה, הוא התעניין באיגניקה, והיה אחד מהחברים המייסדים של "החברה האנגלית לאיגניקה" (English Eugenics Society). שילר צידד בפשיזם הבריטי של אוסוואלד מוסלי וביקר את הדמוקרטיה.

## חידות הספינקס
בשנת 1891 פרסם שילר את עבודתו הראשונה, "חידות הספינקס" (Riddles of the Sphinx), בתחילה בעילום שם, מכיוון שבעידן שנשלט על ידי הנטורליזם, חשש שכתיבתו הספקולטיבית-מטאפיזית עלולה להכשיל את התפתחותו המקצועית. בעבודה זו, הוא מתח ביקורת על הנטורליזם כ"פסאודו-מטאפיזי", שפשוט מתעלם מהעובדה שעקרונות נעלים יותר הם התנאי המוקדם אפילו לתיאור נטורליסטי של העולם. לכן, הנטורליסטים אינם מסוגלים לומר דבר על השאלות ה"גבוהות" יותר של העולם, כגון רצון חופשי, תודעה, אלוהים, תכליתות או אוניברסלים אנושיים. מאידך גיסא, הוא דוחה גם את האידיאליזם כניוון חסר היגיון של מטאפיזיקה ספקולטיבית. לטענתו, האידיאליזם אינו מסוגל לספק מידע על שאלות "נמוכות" יותר כגון אי-שלמות, שינוי או קוסמולוגיה. שני הנתיבים מובילים לספקנות ולכן אינם מתאימים לספק בסיס יציב לידע ולמוסר.

ב"חידות", שילר בחן באופן ביקורתי דוגמאות היסטוריות למטאפיזיקה מופשטת כמו אפלטון, זנון מאליאה והגל. הוא האשים במיוחד את ההגליאנים בכך שנכשלו לעסוק בעובדות ובמציאות בשל הפשטות. אידיאלים אוניברסליים והאבסולוט אינם מספקים תמיכה בהתמודדות עם העולם הפרקטי הבלתי מושלם. האמיתות של הגל תקפות לא כאן ועכשיו, אלא בנצח, בלתי תלויות בזמן ובשינוי. בעולם הדמיוני, אין דבר בלתי מושלם מבחינה מוסרית שיש להבינו וללמוד ממנו.

## מטאפיזיקה קונקרטית
שמאל|ממוזער|250px|שילר, איור מתוך "שש הנביאים הגדולים" מאת אדווין א. סלוסון, בוסטון, 1917
כחלופה, האדם זקוק לשיטה שבעזרתה יוכל לנווט הן בצדדים ה"גבוהים" והן ב"נמוכים" של העולם, שיטה שתנצל את היתרונות של שתי החלופות. המטאפיזיקה חייבת להיות קונקרטית ושיטתית, ולעשות שימוש בתוצאות המדעים. יש להבין את המטאפיזיקה, בדומה לתקופת אריסטו, כמדע של העקרונות הראשונים של המדע. נושאי מטאפיזיקה כזו הם בריאת העולם, מקור החיים, הסבר התודעה מתוך הלא-מודע, הופעה (Emergence) או הטלאולוגיה של האבולוציה.

## הרצון להאמין
שילר פיתח עוד את האלטרנטיבה שלו לספקנות, אשר יסודותיה כבר נכללו ב"חידות הספינקס" (Riddle of the Sphinx), ב"אידיאליזם אישי" (Personal Idealism) לאחר שספרו של ויליאם ג'יימס "הרצון להאמין" (The Will to Belief) פורסם ב-1897. אלטרנטיבה זו מכילה, בין היתר, את המאמר "אקסיומות כהנחות יסוד" (Axioms as Postulates). הרצון להאמין הוא הבסיס לקבלתם על ידי האנושות של סיבתיות, אחדות הטבע, מושגי הזהות, הסתירה, עקרון השלישי הנמנע, מושגי המרחב והזמן, טוב ליבו של אלוהים, ורבים אחרים כאקסיומות של הלוגיקה העומדות בבסיס חשיבתנו. אקסיומות אלו אינן נובעות מראיות, אלא מצרכים אנושיים. הן מוצאות את אישורן בהצלחת הפעולה. הצלחה זו צריכה להיות מונחת כ"הוכחה" לתקפות האקסיומות. שכן, ההפשטות של המטאפיזיקה נובעות מהסברים של נסיבות חיים קונקרטיות. אמיתות יסוד אינן מנוסחות כתכלית לעצמה, אלא משרתות לחיזוי אירועים על מנת לאפשר סדר מוצלח של חייו של האדם.

## יסודות טבעיים של שיפוט
לפסקי דין אין משמעות או אמת מבלי להתחשב ביישומם הקונקרטי. חקירת לוגיקה פורמלית ללא התייחסות לנסיבות קונקרטיות היא טעות מאותו סוג כמו זו שנעשתה על ידי מטאפיזיקה מופשטת. סמלים חסרי משמעות אם הם אינם מיושמים במצבים קונקרטיים. תפקידם הוא כשל כלים.

היכולת לשפוט היא תוצאה של אבולוציה. אנשים חשבו לפני שהיו טיעונים, והיו חיים ארוכים לפני שהייתה חשיבה. גם בחיים מפותחים, שיפוט פחות נפוץ מחשיבה, וחשיבה פחות נפוצה מהתנהגות תכליתית גרידא. רוב ההתנהגות נובעת מהרגלים נרכשים, אינסטינקטים ודחפים. פעולות כגון הרהור, הסקה ושיפוט הן חריגות ונובעות מהפרעות. הן משמשות כהסתגלות לנסיבות בלתי מוכרות. הרעיון של פילוסופים שבני אדם פועלים תמיד על בסיס מחשבה שגוי.

טענה רוכשת את אמיתותה מכך שהיא הוכיחה את עצמה כמועילה עבור מישהו ביחס למטרה ספציפית. כדי שלטענה תהיה משמעות, אין זה מספיק שהיא מבוססת על ניסיון. היא חייבת להיות רלוונטית למטרותיו של אדם במצב ספציפי. לדוגמה, למשפט "היהלומים קשים" יש משמעות ספציפית רק בהקשר מסוים. ניתן להשתמש בו בחיתוך זכוכית, אך גם בהקשר של בדיחה או כדוגמה למשפט בעל מספר מילים מסוים: זה תמיד תלוי בהקשר שבו נאמר המשפט.

## כתביו

* ''Riddles of the Sphinx'' (1891)
* "Axioms as Postulates" (published in the collection *Personal Idealism*, 1902)
* "Useless 'Knowledge': A Discourse Concerning Pragmatism", January 1902)
* ''Humanism'' (1903)
* "The Ethical Basis of Metaphysics" (July 1903)
* "The Definition of 'Pragmatism' and 'Humanism'" (January 1905)
* ''Studies in Humanism'' (1907)
* ''Plato or Protagoras?'' (1908)
* ''Riddles of the Sphinx'' (1910, revised edition)
* ''Humanism'' (1912, second edition)
* ''Formal Logic'' (1912)
* *Problems of Belief* (1924, second edition)
* *Logic for Use* (1929)
* *Our Human Truths* (1939, published posthumously)


## לקריאה נוספת

* Abel, Reuben: *The Pragmatic Humanism of F.C.S. Schiller*, New York 1955: King’s Crown Press
* Winetrout, Kenneth: *F.C.S. Schiller and the Dimensions of Pragmatism*, Columbus 1967: Ohio State Univ. Press
* Porrovecchio, Mark: *F.C.S. Schiller and the Dawn of Pragmatism*, New York 2011: Lexington Books
* *Humanistic Pragmatism: The Philosophy of F.C.S. Schiller* edited by Rueben Abel (1966)
* "The Pragmatic Humanism of F.C.S. Schiller" in Cornelis De Waal's *On Pragmatism* (2005)
* "F.C.S. Schiller on Pragmatism and Humanism Selected Writings, 1891-1939" edited by John R. Shook, Hugh McDonald (2008)


## קישורים חיצוניים

* 


* [Works by or about F. C. S. Schiller](https://archive.org/search?query=((subject%3A%22Schiller%2C%20Ferdinand%20Canning%20Scott%22%20OR%20subject%3A%22Ferdinand%20Canning%20Scott%20Schiller%22%20OR%20creator%3A%22Schiller%2C%20Ferdinand%20Canning%20Scott%22%20OR%20creator%3A%22Ferdinand%20Canning%20Scott%20Schiller%22%20OR%20creator%3A%22Schiller%2C%20F.%20C.%20S.%22%20OR%20title%3A%22Ferdinand%20Canning%20Scott%20Schiller%22%20OR%20description%3A%22Ferdinand%20Canning%20Scott%20Schiller%22)%20OR%20(%221864-1937%22%20AND%20Schiller))%20AND%20(-mediatype:software%29) at the Internet Archive


## הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-19
קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-20
קטגוריה:פרגמטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:הוגים אריסטוטלים
קטגוריה:לוגיקנים בריטים
קטגוריה:פילוסופים של תורת ההכרה
קטגוריה:פילוסופים של הלשון
קטגוריה:פילוסופים של המדע
קטגוריה:סגל אוניברסיטת דרום קליפורניה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1864
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1937