תאוריית האינטרנט המת

**תאוריית האינטרנט המת** (באנגלית: **Dead Internet Theory**) היא תאוריית קשר הטוענת כי האינטרנט מורכב ברובו מבוטים המייצרים תוכן באופן אלגוריתמי במטרה לשלוט באוכלוסייה ולצמצם את פעילותה ברשת. מצדדי התאוריה מאמינים שבוטים אלו נוצרו בכוונת זדון על מנת לתמרן אלגוריתמי חיפוש ו"פיד" משתמשים ברשתות החברתיות. יש המאשימים סוכנויות ממשלתיות בהפעלת בוטים אלה.

תאוריית האינטרנט המת משמשת לעיתים ככינוי גנאי לתוכן המיוצר על ידי בינה מלאכותית כגון ChatGPT, מבלי לתמוך בתאוריה המלאה.

תאוריית הקונספירציה זכתה לתשומת לב רבה החל משנת 2021, בעיקר לאור הוכחות אנקדוטליות ומחקרים סטטיסטים המראים עלייה מתמדת בתעבורת הבוטים ברשת. עם זאת, הספרות המחקרית לא מצדדת בתאוריה המלאה. קרוליין בוסטה, מייסדת פלטפורמת המדיה "New Models", טענה במאמר בכתב העת "האטלנטיק" כי תאוריית האינטרנט המת היא "פנטזיה פרנואידית". במאמר בכתב העת "The New Atlantis", רוברט מריאני כינה את התאוריה "שילוב בין תאוריית קונספירציה אמיתית לבין קריפיפסטה."

## היסטוריה
קשה להצביע על המקור המדויק של תאוריית האינטרנט המת. בשנת 2021, פורסם פוסט (שלאחר מכן נמחק) בפורום /x/ של אתר 4chan בשם "תאוריית האינטרנט המת: רוב האינטרנט מזויף". הפוסט טען כי האינטרנט "מת" בשנת 2016 או 2017, וכי רוב התכנים בו למעשה נוצרו על ידי בינה מלאכותית. התאוריה הופצה לרבים באמצעות ערוצי יוטיוב פופולריים וכן כתבות בתקשורת.

באוגוסט 2021 פורסם בכתב העת "האטלנטיק" מאמר שסקר את תאוריית הקונספירציה ומקורותיה. מאמר זה צוטט בהרחבה והפיץ את תאוריית הקונספירציה לציבור הרחב.

## עיקרי הטענות
תאוריית האינטרנט המת מורכבת משתי טענות עיקריות: הראשונה היא שתוכן אנושי אורגני הוחלף בבוטים ואלגוריתמי חיפוש, והשנייה - שמנגנונים ממשלתיים משתמשים בבוטים אלו בכוונה על מנת לשלוט באוכלוסייה.

הטענה הראשונה מהווה מקור לגיטימי לדאגה עבור חוקרים ופעילי רשת. הפוסט המקורי משנת 2021 מצטט מאמר ממגזין "ניו יורק", הטוען כי רוב האינטרנט "מזויף". בנוסף, התאוריה גורסת כי גוגל ומנועי חיפוש אחרים מצנזרים ומסננים את הרשת על ידי שליטה בתוצאות החיפוש. כך למשל, טענתה של גוגל כי ישנם מיליוני תוצאות חיפוש רלוונטיות לשאלה מסוימת לא משתקפת ברשימת התוצאות הזמינות למשתמש. תופעות אלו הובילו אנשים להבין כי גוגל היא מעין כפר פוטימקין, וכי הרשת למעשה קטנה ומרוכזת. התאוריה גוזרת כי זהו חלק ממאמץ מכוון להוביל משתמשים למספר קטן של תכנים ספציפיים, שעלולים להיות תוצר של בוטים ובינה מלאכותית.

הטענה השנייה, שמתבססת על הראשונה, גורסת כי ממשלת ארצות הברית, תאגידי ענק, או שחקנים זדוניים אחרים תוחמים את הרשת בכוונה לכדי תכנים ספציפיים כדי לשלוט באוכלוסייה ממגוון סיבות. הפוסט המקורי טען כי "ממשלת ארצות הברית מנהלת מנגנון גזלייטינג על כל אוכלוסיית העולם בעזרת בינה מלאכותית".

## ראיות ועדויות התומכות בתאוריה
### מודלי שפה גדולים
GPT הוא סוג של מודל שפה גדול (LLM) שמטרתו לייצר תוכן הנראה אנושי. מודלים אלו עוררו חששות בנוגע לתוכן הרשת. לדוגמה, מכון קופנהגן לחקר העתיד טען בשנת 2022 כי "בתרחיש שבו GPT-3 'משוחרר ללא תקנה', לא נוכל כבר לזהות את הרשת". המכון חזה כי 99% עד 99.9% מהתוכן ברשת עלול להיות תוצר של בינה מלאכותית עד שנת 2030.

בשנת 2024 דיווחה גוגל כי תוצאות החיפוש שלה מוצפות באתרים ש"נראים כאילו הם נוצרו עבור מנועי חיפוש במקום לבני אדם". דובר גוגל הודה בראיון כי בינה מלאכותית יוצרת תרמה להתפשטות המהירה של תוכן זה.

#### ChatGPT
ChatGPT הוא צ'אטבוט מבוסס בינה מלאכותית ששוחרר לציבור הרחב בסוף 2022. מספר עיתונאים טענו כי קיומו של כלי כזה מקדם את תאוריית האינטרנט המת. רבים חששו שהאינטרנט יתמלא בתוכן מלאכותי מתוצרת בינה מלאכותית, ברמה שתטביע תוכן אנושי אורגני.

### דוח הבוטים של Imperva
בשנת 2016, חברת האבטחה אימפרבה פרסמה דוח בנושא תעבורת הרשת של בוטים, ומצאה שהם אחראים ל-52% ממנה. יש הרואים בדוח זה הוכחה נוספת לתאוריית האינטרנט המת.

### פייסבוק
ממוזער| תמונת "Shrimp Jesus" (ישו חסילונים) שנוצרה על ידי בינה מלאכותית
בשנת 2024, מספר רב של תמונות שנוצרו בידי בינה מלאכותית יוצרת הפכו לוויראליות. רוב התמונות מורכבות מדמותו של ישו בתצורות שונות לצד אנשים שונים ואף חסילונים.

בנוסף, התגלה כי ניתן לתייג את החשבון "MetaAI" בתגובה לפוסט שפורסם בקבוצת פייסבוק על מנת לקבל תגובה אוטומטית, המיוצרת על ידי בינה מלאכותית. עם זאת, פיצ'ר זה לא פעיל במדינות רבות.

### רדיט
עד שנת 2021, רשת הפורומים רדיט אפשרה למשתמשים גישה חופשית ל-API שלה, דבר שאפשר להם ליצור תוכנות ניהול ולאמן בינה מלאכותית באופן חופשי. בשנת 2021, הנהלת רדיט החלה לגבות תשלום עבור גישה למסד הנתונים שלה. החלטה זו יצרה מחלוקת גדולה בקהילה, בטענה שהנהלת רדיט מתעדפת רווחים מחברות בינה מלאכותית מאשר את בסיס המשתמשים שלה. מוערך כי חשבונות רבים באתר מבוססים לחלוטין על תוכן שמיוצר על ידי בינה מלאכותית כמו ChatGPT. פרופסור ג'ון ליקאטו מאוניברסיטת דרום פלורידה קרא לתופעה זו "אינטרנט מת".

### טוויטר
#### "I hate texting"
מאז שנת 2020, מספר רב של חשבונות טוויטר החלו לפרסם ציוצים שמתחילים בביטוי "I hate texting" (אני שונא לסמס), כגון "i hate texting i just want to hold ur hand" (אני שונא לסמס, אני רק רוצה להחזיק לך את היד). פוסטים אלו זכו לעשרות אלפי לייקים, רבים מהם מבוטים חברתיים. תומכי התאוריה השתמשו בחשבונות אלה כדוגמה להשתלטות הבוטים החברתיים על הרשתות החברתיות.

#### רכישת טוויטר בידי אילון מאסק
מספר חשבונות הטוויטר המנוהלים על ידי בוטים הפך לנושא מרכזי בעת רכישת טוויטר בידי אילון מאסק. מאסק הטיל ספק בטענותיה של החברה כי פחות מ-5% מהמשתמשים היומיים הם בוטים. מאסק הזמין הערכות של אחוז הבוטים מחברת Cyabra, אשר מצאו כי המספר האמיתי הוא בין 11% ל-13.7%. חברת CounterAction, ממנה מאסק ביקש הערכה נוספת, העריכה כי 5.3% מהחשבונות היו בוטים.

חלק מבוטים אלו מספקים שירותים תמימים לציבור המשתמשים כגון ציוץ מחירי מניות. אחרים מפיצים שנאה, חדשות כזב, או מנסים להונות משתמשים.

### יוטיוב
ברשת קיימים שווקים אפורים של "צפיות מזויפות" בסרטוני יוטיוב, שמטרתן להגביר את אמינותם של סרטונים, להגיע לקהלים רחבים יותר, ולזכות בחשיבות באלגוריתם האתר. בשלב מסוים השימוש בצפיות מזויפות הפך כה נפוץ, שחלק מהמהנדסים חששו שהאלגוריתם של יוטיוב יתייחס לצפיות המזויפות כצפיות אמיתיות ולהפך. מהנדסי יוטיוב כינו את התופעה "The Inversion" (ההיפוך). בוטים אלו והחשש מהתופעה צוינו כהוכחה לתאוריית האינטרנט המת.

### SocialAI
SocialAI היא אפליקציה שפורסמה בשנת 2024 ובה משתמשים יכולים לדבר עם מגוון רחב של בוטים המופעלים בידי בינה מלאכותית, ללא אינטראקציה אנושית. יוצר האפליקציה, מייקל סיימן, הוא מנהל מוצר לשעבר בגוגל שעבד גם בפייסבוק, רובלוקס וטוויטר. מאמר באתר Ars Technica תיאר את האפליקציה בתור "תאוריית האינטרנט המת שהתעוררה לחיים".

## ראו גם
* תיבת תהודה
* בועת הפילטר
* שיטיפיקציה
* אתיקה של בינה מלאכותית
* טכנופוביה

## הערות שוליים

קטגוריה:טכנולוגיה בחברה ובתרבות
קטגוריה:השפעה חברתית
קטגוריה:תאוריות קשר
קטגוריה:תקשורת המונים