open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פיטר פרנסיס פיטרס

**פיטר פרנסיס פיטרס** (בגרמנית: **Pieter Francis Peters**; 7 ביוני 1818 – 23 בפברואר 1903) היה צייר נוף, שרטט וסוחר אמנות הולנדי שחי ועבד בגרמניה.

## ביוגרפיה
פיטר פרנסיס פיטרס נולד בנימיגן בשנת 1818 כבן לצייר זכוכית הולנדי. ב-4 באפריל 1842, בלודוויגסבורג, נישא להינריקה גרטרוד מאלי שנולדה במאורן ליד בבלינגן והגיעה גם ממשפחה הולנדית של ציירים. הזוג התגורר בתחילה במנהיים, אך עבר לשטוטגרט בשנת 1845 כדי לאמץ למשפחתם את אחיה של היינריקה – כריסטיאן מאלי, יוהנס קורנליס יעקובוס מאלי (1828–1865) והוברטוס מאלי (1818–1839) אחרי מות הוריהם.

בשטוטגרט הוא קיבל סטודיו בטירה העתיקה מהמלך וילהלם ושימש כמלווה למלכה אולגה בטיולים.

נולדו לזוג שלוש בנות – הציירת אנה פיטרס (1843–1926), פיטרונלה פיטרס (1848–1924) ואידה פיטרס (1846–1923). הבנות והאחים מאלי קיבלו את שיעורי הציור הראשונים שלהם מהאב פיטרס.

על ידי הקמת "תערוכת אמנות קבועה" בשטוטגרט, הוא וציירים נוספים בשטוטגרט יצרו אפשרות לחילופי רעיונות ותמונות עם עמיתיהם הציירים במינכן.

בתחילת דרכו האמנותית, הוא הושפע מהרומנטיקה ההולנדית, אבל מאוחר יותר הוא צייר בסגנון כמעט אימפרסיוניסטי. הוא יצר ציורי נוף המדגישים את העיבוד האטמוספירי ופחות את הנאמנות הטבע.

הוא שהה עם משפחתו ארבע פעמים בקיץ בין השנים 1896–1903 בטירה קונגן, דרומית-מזרחית לשטוטגרט, על מנת להיות פעיל מבחינה אמנותית.

אוסף ניכר של עבודות של משפחת פיטרס, מצוי במוזיאון בריית מאלי בביברך.

פיטר פרנסיס פיטרס נפטר בשטוטגרט בשנת 1903.

## גלריה

קובץ:Pieter Francis Peters - Gebirgige Flusslandschaft (ÖaL 1843).jpg
קובץ:Ölgemälde von F. Peters 1851 Burg und Burgweiler Klingenberg.jpg
קובץ:Pieter Francis Peters Bebenhausen.jpg
קובץ:Pieter Francis Peters Blick auf den Lago Maggiore.jpg


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1818
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1903
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1903
עבדאללה בן ג'עפר

ממוזער|קברו של עבדאללה בן ג'עפר
**עבדאללה בן ג'עפר בן אבי טאלב** (בערבית: عبد الله بن جعفر بن أبي طالب) היה אחד מהצחאבה, אחיינו של האימאם עלי בן אבי טאלב, ואחיו למחצה של מוחמד בן אבי בכר (אנ'). בקרב הגמל, נלחם לצדו של האימאם עלי.

## משפחתו
עבדאללה היה בנם של ג'עפר בן אבי טאלב ואסמאא בנת עומיס (אנ'). הוא נשא את זינב בנת עלי לאישה, ונולדו להם ארבעה בנים ובנת אחת: עלי, עבאס, עון, מוחמד, ואום כולת'ום. לפי מקורות שונים, היו לעבדאללה עשרים ילדים מנשים שונות, כולל חמשת הילדים מזינב בנת עלי. לאחר פטירתה של זינב, התחתן עבאללה עם אחותה, אום כולת'ום בנת עלי (אנ').

## בקרב כרבלא
עבדאללה בן ג'עפר לא השתתף בקרב כרבלא, אך תמך בצד של חוסיין בן עלי ואהל אל-בית. מסופר שהוא אמר "לא יכולתי לתמוך בחוסיין בן עלי בכרבלא, אך שני הבנים שלי עשו זאת".

## אישיותו
עבדאללה בן ג'עפר מתואר כאדם שאהב להאזין למוזיקה, ואף תמך בזמרים בני תקופתו. הוא מתואר כאדם אצילי, נבון, קפדני, צנוע ונדיב. הוא היה מכונה "בחר אל-ג'וד", שמשמעותו "ים הנדיבות". מספרים שהוא היה כל כך נדיב, עד כדי כך שפעם אחת הוא אפילו נתן לצדקה את הבגדים שהוא לבש.

## ראו גם
* חסן בן עלי

## הערות שוליים

קטגוריה:צחאבה
אנדרטת נידרוואלד

**אנדרטת נידרוואלד** (בגרמנית: **Niederwalddenkmal**) היא אנדרטה הממוקמת בנידרוואלד, ליד רידסהיים על הריין (Rüdesheim am Rhein) בהסן, גרמניה. האנדרטה, שנבנתה בין השנים 1871–1883 לציון איחוד גרמניה, ממוקמת בתוך אפיק הריין. מ-2002 האנדרטה היא חלק מאתר המורשת העולמית "עמק הריין המרכזי העילי" של אונסק"ו. האנדרטה משקיפה על עמק הריין ועל העיירה בינגן שבצד הרחוק.

## היסטוריה
שמאל|ממוזער|אנדרטת נידרוואלד בסביבות 1900.
האנדרטה הוקמה לציון הקמת האימפריה הגרמנית בשנת 1871 לאחר סיום מלחמת צרפת–פרוסיה. אבן הפינה הראשונה הונחה ב-16 בספטמבר 1871 על ידי הקיסר וילהלם הראשון. הפסל היה יוהנס שילינג והאדריכל היה קרל וייסבאך. העלות הכוללת של הקמת האנדרטה נאמדה במיליון גולדמרקים. האנדרטה נחנכה ב־28 בספטמבר 1883. האנדרטה נישאת לגובה של 38 מטר.

## תיאור
המיצג המרכזי הוא דמות גרמאניה בגובה 10.5 מטר. ידה הימנית אוחזת בכתר וידה השמאלית אוחזת ברייכסשוורט, "חרב קיסרית".

מתחת לגרמאניה נראה תבליט גדול המתאר את הקיסר וילהלם הראשון רוכב על סוס עם האצולה, מפקדי הצבא והחיילים. בתבליט חקוקים מילות השיר "**Die Wacht am Rhein**" ("משמר הריין").
צידה הימני של האנדרטה נחשב ל"פסל השלום", ואילו צידה השמאלי נחשב ל"פסל המלחמה".

### כיתוב
650px|ממוזער|מילות השיר Die Wacht am Rhein חקוקות מתחת לתחריט.|מרכז
הכותרת העיקרית של האנדרטה נחקקה על מעמד פסל גרמאניה:

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה: אנדרטאות
יום הזיכרון והפעולה על אלימות נגד נשים

**יום הזיכרון והפעולה על אלימות נגד נשים** (בצרפתית: **Journée Nationale de Commémoration et d'Action Contre la Violence à l'Égard des Femmes**) המכונה לעיתים "**יום הסרט הלבן**" (בצרפתית: **Jour du Ruban Blanc**), הוא יום הנצחה בקנדה שמצוין מדי שנה ב-6 בדצמבר, שהוא יום השנה לטבח אקול פוליטכניק שאירע ב-1989, בו רצח הסטודנט החמוש מרק לפין ארבע עשרה נשים ופצע עשר אחרות בעיר בשם "הלחימה בפמיניזם". מועד ההנצחה נקבע על ידי הפרלמנט של קנדה שנתיים לאחר מכן, ב-1991. החקיקה הוצעה גם בית הנבחרים של קנדה כהצעת חוק פרטית על ידי דון בלאק , חברת הפרלמנט של מטעם מחוז הבחירה "ניו ווסטמינסטר-ברנבי". הצעתה של בלואק זכתה לתמיכה של כל המפלגות.

דגלי קנדה על כל הבניינים הפדרליים כולל הדגלים במגדל השלום  שבגבעת הפרלמנט  מורדים לחצי התורן, הקנדים מוזמנים לשמור על דקת דומייה ב־6 בדצמבר וללבוש סרט לבן (או סרט סגול המסמל גם את מכלול התופעה של אלימות במשפחה) כמחויבות לצמצם ולהפסיק את האלימות נגד נשים.

בתגובה לאירוע, קנדים רבים עבדו קשה להקים אנדרטאות בכל רחבי קנדה כדי להבטיח שתהיה מספר מודעות שתמנע מקרה נוסף מסוג זה, זה נועד לאלץ את החברה להכיר באיזו תדירות אלימות מתרחשת כלפי נשים, ולהעריך את חייהן של הנשים שנהרגו בטבח. תומכי פמיניזם ופעילים פמיניסטיים המנסים להפסיק את האלימות המופנית כלפי נשים הראו דאגה משימוש בטבח כמקרה היחיד שמייצג את האלימות נגד נשים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:אלימות נגד נשים: קנדה
קטגוריה:מחאות פמיניסטיות
קטגוריה:אירועים בחודש דצמבר
2020 ברפובליקה המרכז-אפריקאית

אירועים בשנת **[[2020]]** ב**[[הרפובליקה המרכז-אפריקאית|רפובליקה המרכז אפריקאית]]**.

## בעלי תפקידים
* נשיא: פוסטאן-ארקאנז' טואדרה
* ראש הממשלה: פירמין נגראבאדה

## אירועים מתמשכים
* מגפת הקורונה ברפובליקה המרכז-אפריקאית
* מלחמת האזרחים של הרפובליקה המרכז אפריקאית
* 24 בינואר – הכרזת משרד הבריאות על מגפת החצבת.כ-53 אנשים נפטרו מהמגפה
* 14 במרץ – מקרה ראשון של קורונה במדינה.
* 25 ביולי – נשיא המדינה לשעבר, פרנסואה בוסיס, הכריז על השתתפותו בבחירות הגלליות הקרובות.
* 15 בדצמבר – מועמדותו של פרנסואה בוסיס נפסלה על ידי בית המשפט.
* 27 בדצמבר – בחירות כלליות.
* 30 בדצמבר – מספר מועמדים דורשים פסילת הבחירות בעקבות האלימות המתמשכת.
* 31 בדצמבר – מספר מאומתים בקורונה הגיע ל-4,963 מהם 63 נפטרו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

הרפובליקה המרכז-אפריקאית
2020
הרפובליקה המרכז-אפריקנית
צ'פל (אי)

**האי צ'פל** (בהונגרית: **Csepel-sziget**) הוא האי הגדול ביותר על הדנובה בהונגריה. אורכו 48 קילומטרים, רוחבו 3 קילומטרים, ושטחו 257 קילומטרים רבועים. האוכלוסייה מתגוררת על האי ב-12 יישובים, כולל אחת משכונות בודפשט, ומונה כ-165,000 נפש.

באי שוכן המבנה הגבוה ביותר בהונגריה, מגדל לקיהג', בן 314 מטרים, תורן רדיו המשמש כיום לסירוגין למטרות בקרת רשת חשמל.

## מחנות המעצר בדרום צ'פל בשואה

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בודפשט
קטגוריה:הונגריה: גאוגרפיה
קטגוריה:דנובה: איים
אלנקר

**אלנקר** (בפורטוגזית: **Alenquer**) היא עיירה הממוקמת בחלקה המערבי של מחוז ליסבון בפורטוגל.

העיירה נמצאת במרחק של כ-45 ק"מ מהעיר ליסבון, כ-156 ק"מ מהעיר קוימברה וכ-137 ק"מ מהעיר אבורה.

## היסטוריה
אלנקר קיבלה את מסמך הפוראל  המלכותי להקמת עיירה בשנת 1212 על ידי הנסיכה סאנצ'ה (Sancha) בתו של מלך פורטוגל סנשו הראשון.

## כלכלה
אלנקר נחשבת ליעד פופולרי לתיירים שמעידיפים סביבה כפרית ונופים ירוקים. 

כלכלת העיירה מבוססת בעיקר על מחצבות אבני גיר, חקלאות, גידול דגנים, כרמים וייצור יין.

## דמוגרפיה וסטטיסטיקה
העיירה מחולקת ל-11 רבעים:
* Abrigada e Cabanas de Torres
* Aldeia Galega da Merceana e Aldeia Gavinha
* Alenquer (Santo Estêvão e Triana)
* Carnota
* Carregado e Cadafais
* Meca
* Olhalvo
* Ota
* Ribafria e Pereiro de Palhacana
* Ventosa
* Vila Verde dos Francos

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פורטוגל: יישובים
הורה ממטרה

"**הורה ממטרה**" הוא שיר שכתב יחיאל מוהר בשנת 1953 והלחין משה וילנסקי בשנת 1954 עבור להקת הנח"ל. השיר נכתב לרגל פתיחת קו המים במסגרת מפעל ירקון-נגב. הוא נקרא "הורה ממטרה" מכיוון שהוא במקצב ההורה.

להקת הנח"ל, בתוכניתה החמישית, הייתה הראשונה לבצע את השיר, אולם לא הקליטה אותו. נעמי פנקס הייתה הזמרת הראשונה שהקליטה את השיר עם העיבוד של משה וילנסקי לפסנתר. הביצועים המאוחרים יותר, של שמשון בר-נוי ובמיוחד זה של שושנה דמארי, הם אלה שזכו להצלחה הגדולה בציבור הרחב. בעקבות הצלחת השיר בביצועה של דמארי, "זכתה" הזמרת לכינוי "גנבת" שנתנו לה חיים טופול ואורי זוהר. השיר הוקלט גם בביצועים של הגבעטרון ושל דודו זכאי.

לשיר שלושה בתים ופזמון, אולם בכל הביצועים המוקלטים שלו, הושמט הבית השני. לימים נוצר לשיר גם ריקוד עם, ובמסגרת זו הוקלטו גם ביצועים כליים (ללא שירה).

## ראו גם
* הורה היאחזות

## קישורים חיצוניים

* הסיפור מאחורי 'הורה ממטרה', ד"ר גילה פלם, הספרנים, בלוג הספרייה הלאומית, 25 ביוני 2018
* 
* תווים של השיר הורה ממטרה בכתב ידו של משה וילנסקי  -נמצא בארכיון משה וילנסקי בספריה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1953
קטגוריה:סינגלים מ-1954
קטגוריה:שירי להקת הנח"ל
קטגוריה:שירי שושנה דמארי
קטגוריה:שירי דודו זכאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יחיאל מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:שירי שבועות
לגונדה 14/60

**לגונדה 14/60** (באנגלית: **Lagonda 14/60**) היא מכונית סלון בתצורות סדאן וקבריולה אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב הבריטית **Lagonda** בין השנים 1925–1933.

סך הכול יוצרו 1,440 יחידות.

## תצורות "לגונדה 14/60"
* 2 דלתות – ספורט קבריולה.
* 4 דלתות – Tourer קבריולה.
* 4 דלתות – סלון.

### גרסאות
* "14/60".
* "Continental" – יוצר משנת 1932, יוצרו 23 יחידות.
* "the 2 Litre Speed" – יוצר בין השנים 1927–1933.

### ממאפייני "לגונדה 14/60"
* המסגרת שתוכננה על ידי A. E. Masters הייתה צינורית
* המנוע שהיה קדמי בעל הנעה אחורית, עוצב מחדש על ידי ארתור דוידסון (Arthur Davidson) מחברת "Lea-Francis" . יחידת 4 הצילינדרים, 1954 סמ"ק, בלטה בציוד השסתומים שלה. שתי גל זיזים הותקנו גבוה משני צדי גוש המנוע והפעילו את שסתומי התקורה באמצעות נדנדות שהורכבו בראש אחרי גל הזיזים. זה אפשר את ראש הצילינדר, שבניגוד לדגמי הלגונדות הקודמות היה ניתוק, וניתן להסיר את תאי הבעירה החצי-כדוריים מבלי להפריע לתזמון השסתום. פסי הזיז מונעו על ידי סידור שרשרת דו-שלבי, השרשרת הראשונה הניעה גם את משאבות הדינמו, הנפט והמים. גל ארכובה נישא בחמישה מיסבים עיקריים. הורכב קרבורטור יחיד של "זניט".
* תיבת ההילוכים עם ארבעה הילוכים הייתה נפרדת מהמנוע והונעה דרך מצמד יחיד של דיסק יבש. פיר פתוח עבר אז לסרן האחורי של השפוע הלולייני.
* בלמים: בלמי תוף בקוטר 356 מ"מ. ל־14/60 הייתה מערכת בלימה מפוצלת: חלק אחד היה מחובר לדוושה ושימש כבלם על הגלגלים, ואילו המערכת השנייה חוברה באמצעות כבל לבלם החניה.
* מתלה: מאחור הותקנו מתלי קפיצי עלים חצי אליפטיים.

## גלריה

קובץ:Lagonda 2-litre Speed first registered September 1932 1954cc.jpg | "לגונדה 14/60", דגם "2-litre Speed", שנת 1932
קובץ:Lagonda 2.0 L high chassis Speed model tourer 1928 in Morges 2012 - Side.jpg | "לגונדה 14/60", דגם "2-litre Speed", שנת 1928
קובץ:Lagonda - Flickr - exfordy (2).jpg | "לגונדה 14/60"
קובץ:Lagonda - Flickr - exfordy (1).jpg | "לגונדה 14/60"
קובץ:Lagonda 2-Litre 1931.jpg | "לגונדה 14/60", דגם "2-litre Speed", שנת 1931
קובץ:Lagonda 2-litre Speed first registered September 1932 1954cc.jpg | "לגונדה 14/60", דגם "2-litre Speed", שנת 1932
קובץ:Lagonda - Flickr - exfordy.jpg | "לגונדה 14/60" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
קובץ:Lagonda 2-litre 1932 (5023711719).jpg | "לגונדה 14/60", דגם "קונטיננטל", שנת 1932


## ראו גם
* לגונדה LG6
* לגונדה 12/24
* לגונדה 16/65
* לגונדה 2.6 ליטר
* לגונדה 3 ליטר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1925
קטגוריה:מכוניות בריטיות
14/60
פיטרונלה פיטרס

**פיטרונלה פטרס** (בגרמנית: **Pietronella Peters**; 4 במרץ 1848 – 1924) הייתה ציירת גרמניה, שיצרה בעיקר דיוקנאות וסצנות של ילדים.

## ביוגרפיה
פיטרונלה פטרס נולדה ב-4 במרץ 1848 כבתם של צייר הנוף פיטר פרנסיס פיטרס ואשתו היינריקה גרטרוד מאלי בשטוטגרט. סבה פיטרס כבר עבד כצייר זכוכית בניגמן. היא הייתה אחותה של הציירת הידועה יותר אנה פטרס. אמה הייתה אחותו של כריסטיאן מאלי, צייר בעלי חיים מבית הספר במינכן, שהתקבל למשפחת פטרס עם אחיו בשנת 1845 לאחר מות הוריהם.

לאחר מות הוריה התגוררה פיטרונלה פטרס עם אחיותיה בשטוטגרט.

אביה, פיטר פרנסיס פיטרס, נתן לה, לאחיותיה אנה פיטרס (1843–1926) ואידה פיטרס (1846–1923) וכן לדודה הבכור כריסטיאן מאלי ולאחיו יוהנס קורנליוס יעקובוס מאלי (1828–1865) והוברטוס מאלי. (1818–1839) שיעורי הציור הראשונים.

מבחינה נושאית, פיטרונלה פטרס עסקה בעיקר בתיאורים רגישים של ילדים (דיוקנאות וסצנות משחק) ויצרה יצירות בעלות קסם מיוחד. בנוסף, היא ציירה את בני המשפחה בעבודה.

היא שהתה עם משפחתה בין השנים 1894–1904 מדי שנה ובהפרשי זמן לא סדירים בין השנים 1907–1924 בקיץ בטירת קונגן, דרומית-מזרחית לשטוטגרט, כדי לעשות עבודות אמנותיות. היא מצאה כמה דוגמנים בקרב ילדי תושבי הטירה.

יש גם אוסף ניכר של עבודות של משפחת פטרס, מוזיאון בריית מאלי בביברך.

את שנות חייה האחרונות מ-1912 בילתה עם אחיותיה בבית בשטוטגרט-זוננברג, שם נפטרה בשנת 1924.

## גלריה

קובץ:Pietronella Peters Das neue Puppenkleid.jpg|בגד חדש לבובה
קובץ:Pietronella Peters Lesestunde.jpg|שעת קריאה
קובץ:Pietronella Peters Mädchen beim Salatputzen.jpg|הכנת סלט
קובץ:Pietronella Peters Mädchen beim Kinderkaffee.jpg| מכינים קפה
קובץ:Pietronella Peters Anna Peters an der Staffelei c1870.jpg|אחותה אנה פיטרס
קובץ:Portret van P.F. Peters jr. (1893) door Pietronella Peters.jpg|אביה פיטר פיטרס


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירות גרמניות
קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:ילידות 1848
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1848
קטגוריה:נפטרות ב-1924
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1924
Aquí Yo Mando

"**Aquí Yo Mando**" (בעברית: "**כאן אני מצווה**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקולומביאנית-אמריקאית קאלי אוצ'יס, ביחד עם הראפרית האמריקאית ריקו נאסטי, מתוך אלבום האולפן השני של אוצ'ס, **. השיר יצא לאור ב-7 באוגוסט 2020, על ידי חברות התקליטים וירג'ין EMI ואינטרסקופ רקורדס, כסינגל הראשון מתוך האלבום.

השיר היה לראשון שהוציאה אוצ'יס, מאז צאת המיני-אלבום *To Feel Alive*, ב-24 באפריל 2020.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי קאלי אוצ'יס, ריקו נאסטי, סרוונדו פרימרה, טייני, ג'ון ליאונה, RVNES, קריס צ'יל ואלברט הייפ והופק על ידי הייפ, ליאונה, RVNES וטייני גם כן. קטע מהשיר הוצג לראשונה בפרק של הסדרה "לא בטוחה", המשודרת על ידי HBO, במאי 2020. ב-2 באוגוסט 2020, נודע כי ריקו נאסטי תשתתף בשיר.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-13 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם בשידור חי ב-10 באוגוסט 2020 בערוץ היוטיוב של קאלי אוצ'יס. בסיכום של עלילתו, כתב סג'יי אלדר מ-*The Fader*, "קאלי אוצ'יס וריקו נאסטי נראות כשהן משתוללות עם נשק וזורקות גופות בחניונים תת-קרקעיים, תוך שהן מצלמות זה". גם ב-*The Daily Californian* התייחסו לקליפ וסקרו אותו.

נכון למרץ 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-3.3 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:שירי ריקו נאסטי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טייני
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין EMI רקורדס
מוסקל

שם המשפחה **מושכל** (גם מוסקל) נובע, על פי אחת המסורות, מצירוף האות הראשונה של מרדכי + סגל, דהיינו מסגל, שעבר כמה "גלגולים". כמו כן מהמילה משכיל. כל היהודים הנושאים שם משפחה זה, ככל הידוע, הם לויים.
Sin Miedo (del Amor y Otros Demonios)

****** (מעוצב: ******) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הקולומביאנית-אמריקאית קאלי אוצ'יס. האלבום יצא לאור ב-18 בנובמבר 2020, על ידי חברות התקליטים וירג'ין EMI ואינטרסקופ רקורדס.

האלבום הגיע למקום הראשון במצעד אלבומי הפופ הלטיניים, וקיבל מועמדות בטקס פרסי גראמי ה-64 בקטגוריה האלבום האורבני הלטיני הטוב ביותר.

## רקע
בדצמבר 2019 הוציאה אוצ'יס את הסינגל המוביל מהאלבום "Solita". עם זאת, הוחלט שהוא לא ייכלל באלבום והוא הופץ כסינגל עצמאי בלבד. באפריל 2020, המיני-אלבום השני שלה, *[[To Feel Alive]]*, יצא לאור מכיוון שאוצ'יס לא הספיקה להוציא את אלבום האולפן השני שלה. המיני-אלבום הוקלט כולו במהלך בידוד שאירע במגפת הקורונה.

אוצ'יס הכריזה ב-5 בנובמבר 2020 על האלבום באמצעות הרשתות החברתיות שלה, תוך שחשפה את רשימת הרצועות והעטיפה שלו.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:אלבומים בספרדית
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טייני
נכון את יפה

"**נכון את יפה**" הוא שיר שכתב והלחין אפרים שמיר ונכלל באלבום אפרים ואסתר שמיר. אף על פי שהוא אחד משיריו האהובים של שמיר, נחשב לשיר בוטה ומלנכולי.

## רקע לשיר
שמיר כתב את השיר על ירדנה ארזי, שהייתה חברתו ללהקת הנח"ל ושבה היה מאוהב. ארזי נישאה באותם ימים למפקד הקודם של הלהקה, עמוס טלשיר (לימים התגרשו השניים). השיר הפך למיתולוגיה, וארזי אף אמרה שהשיר רבץ עליה כקללה.

ארזי, שהייתה אז בת 25, סיפרה בשנת 2010 ברדיו על השיר: "זה היה לי לא נעים, אני זוכרת בדיוק איך זה קרה לי. שמעתי את השיר ברדיו, ואני זוכרת שכל כך נבהלתי, רצתי פתאום מחדר לחדר כדי לא לשמוע את הצעקה שחוזרת, 'לא תדעי אהבה אמיתית לעולם'. עד היום הוא מבהיל אותי. הוא גם מטיח את המילים בשיר, הוא יורה את המילים, הוא ציני, סרקסטי. זה כאילו מישהו רץ אחרייך ומקלל אותך. המילים הן חזקות, אני מאמינה שלמילה יש כוח, יש לזה עוצמה". עוד סיפרה ארזי כי היא לא התחשבנה עם שמיר, ואף דיברה איתו כמה פעמים מאז. "בבסיס שלו הוא שיר טוב", היא אמרה, "רק אם החיצים לא היו מכוונים אליי היה יותר נחמד".

ב־2022, בתגובה לשאלת מעריץ באינסטגרם אם סלחה לשמיר על השיר, השיבה ארזי: .

## תוכן ולחן השיר
תוכן השיר עוסק באהבה נכזבת. שמיר מתאר את ההתפעלות הציבורית מיופיה של ארזי, לרבות בעיתונות. למרות יופיה, קובע שמיר כי ארזי "לא תדע אהבה אמיתית לעולם". השיר מולחן בסגנון רוק קל והוא מבוסס על סולו הגיטרה בשיר "Hold Me" של פי ג'יי פרובי . 

### דירוג במצעדים
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־30 במאי 1977, זכה להצלחה יפה והיה במצעד הפזמונים של רשת ג' 14 שבועות ברצף, עד 19 בספטמבר. בשיאו הגיע למקום השלישי במצעד.

## קישורים חיצוניים

* 
*'''ראיון''' עם שמיר
* **[https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990041244430205171/NLI לדף השיר]** באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אפרים שמיר
קטגוריה:ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אפרים שמיר
קטגוריה:שירים על יופי
קטגוריה:שירים על כאב לב
פירות חמישה עשר

"**פירות חמישה עשר**", המכונה גם "**שלג על עירי**", הוא שיר שנכתב על ידי המוזיקאית והפזמונאית נעמי שמר. בשנת 1976, כתבה שמר שלושה עשר שירים למחזה מסעות בנימין השלישי. כמה מהשירים זכו להיכנס לקלאסיקה, בהם "שלג על עירי", וכן "סימן שעוד לא הגענו" ו"שירת העשבים".

השיר ידוע בביצוע שלישיית "שוקולד מנטה מסטיק", וכן בביצוע של הזמרת רוחמה רז, והוא נכלל באלבומה "כיפת השמיים". גם שלישיית המעפיל ביצעה את השיר באלבומה השני, "שירים לאורך הדרך", שיצא בשנת 1978.

## רקע
"שלג על עירי", נכתב להצגה מסעות בנימין השלישי בגרסת שנת 1976 בתיאטרון בימות וגם לזכר גיורא שוהם שנהרג במהלך מלחמת יום הכיפורים. השיר, כמו שאר שירי ההצגה, לא היה חלק מהמחזה אלא נכתב במיוחד עבורה, וזכה להצלחה ולפופולריות רבה.

ב-1976 העלה תיאטרון בימות את ההצגה כמחזמר. לגרסה הזו כתבה נעמי שמר 13 שירים, שאחד מהם הוא "שלג על עירי".

העיר וילנה היא זו שנתנה לנעמי שמר את ההשראה לשירה. השיר מתאר לכאורה את געגועיה של נערה אל אהובה שהלך למרחקים, כאשר בעצם מתוארים כיסופיו של עם ישראל היושב בגלות הקרה - אל ארץ ישראל. באופן סמלי ורחב יותר, הנערה היא העם היהודי היושב בגולה, ומתגעגע למולדתו.

השיר מספר על ט"ו בשבט בגולה הקרה. בעיירה בארץ מזרח-אירופאית קרה ורחוקה, יושבת לה צעירה יהודייה, רואה את השלג היורד ונח "כמו טלית", וחולמת על פירות ארץ-ישראל, שהיא "ארץ החום", שאהובהּ יביא ממנה. בתוך הפרי שוכנים כל געגועיה - הגעגועים לא"י והגעגועים לאהובהּ.

## קישורים חיצוניים

* אבשלום קור, באופן מילולי: שלג על עירי - תמצית, גלי צה"ל, 10 בפברואר 2025

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1976
קטגוריה:שירי שוקולד מנטה מסטיק
קטגוריה:שירי רוחמה רז
קטגוריה:שירי שלישיית המעפיל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים על געגוע
קטגוריה:ט"ו בשבט
האגס 1

ממוזער|עיטור מתכת מעל הכניסה לחנות ברח' האגס 1
"**האגס 1**" הוא שיר שכתב והלחין אהוד בנאי בשנת 1989, מתוך אלבומו השני "קרוב".

השיר מושפע מז'אנר הרוק, מהמוזיקה היוונית,  מקצב פרסי ומהפיוטים היהודיים, ומשלב טקסט בעברית ובארמית. השיר הוא שיר ארוך, בן שמונה דקות, חלקו הראשון עוסק בזיכרונותיו של בנאי מבית סבו, והמשך השיר הוא הפיוט 'אסדר לסעודתא' של האר"י הקדוש.
## רקע לשיר
ממוזער|250px|רחוב האגס בשוק מחנה יהודה בירושלים. בשנות ה-2000 שונה שמו ל"רחוב בנאי", על שם אליהו יעקב, אבי המשפחה ואחת הדמויות הבולטות בהיסטוריה של השוק
שיר שמסמל מתח בין תרבויות. כאשר אהוד כתב את השיר הוא נסע בזמן וכתב את מה שראה בהשוואה בין הזיכרונות מהעבר למה שיש בהווה ברחוב זה. עיקר השיר עוסק בכל החוויות שיש לאהוד מרחוב האגס 1, שם התגורר סבו, מאיר אליהו בנאי, שהיה דמות חשובה ובולטת בשוק מחנה יהודה בירושלים.

##### תוכן השיר
[250px|ממוזער|רחוב האגס 1 - המבנה בו שכן בית משפחת בנאי. כיום שוכנת במקום מסעדה [טבעונות|טבעונית הנושאת את השם ההיסטורי]]
בשיר "רחוב האגס 1" כל שורה או צמד מילים הם בעלי משמעות נסתרת או גלויה, בשפה העברית או בארמית, מטאפורות, השיר מביע בכל מילה את הנוסטלגיה של אהוד בנאי אל העבר, למקום בו הוא גדל, לבית שלו. השיר מהווה דיאלוג פנימי בין הדמויות המתקיימות בשיר. לא מפתיע שדווקא כאן חורג בנאי בהעלאת זיכרונות גרידא ויוצר חיבור בין הזיכרון הפרטי מבית סבא ובין 'אסדר לסעודתא' – הפיוט של האר"י שאותו הם היו שרים כהזמנה לסעודה. הפיוט המקורי נערך על ידי בנאי והוא מביא מתוכו רק שני בתים. מילות הפיוט כתובות בשפה ארמית, והפירוש שלהם.

#### מקור
אסדר לסעודתא

בצפרא דשבתא

ואזמין בה השתא

עתיקא קדישא.

נהוריה ישרי בה

בקידושא רבא,

ובחמרא טבא

דבה תחדי נפשא

#### תרגום
אסדר סעודה

בבוקר של שבת

ואזמין בה עתה

העתיק והקדוש

האור ישרה בה

בקידוש הגדול [הקידוש של שבת בבוקר]

וביין טוב

תשמחנה הנפשות.

בנאי עוסק בזיכרונות שלו ובהשפעתם על חייו הבוגרים ולכן, באמצעות הפיוט של האר"י בנאי מזמן את העתיק והקדוש, ברצון להחיות את הזיכרונות ולהושיב לשולחן את הקודש השוכן בארונות. הוא רוצה לחבר את המסורת העתיקה שמתוכה צומח השיר, כדי שכמו יין טוב ישמחו בו הנפשות. בנאי מסמן בקו ישיר את חשיבותה של המסורת וההמשכיות שבה לתפיסה השלמה של הנפש, ומסמן את הקשר המהותי שיוצרת המסורת היהודית להמשכיות הדורות.

#### הגרסה המוזיקלית
כל חלק בשיר פונה לשומעים, המוזיקה נעה בקצב איטי המתאר את הזמן שקפא ברחוב האגס שממשיך להכיל את כל מה שהוא מסמל, וגם את הגעגועים לאותה סמטה. הדואט מציב את נפקר ואת בנאי בעמדה שווה, שניהם שרים בטון מתגעגע וכאוב, במנגינה צנועה כאילו הכותבים לא כתבו את השיר כדי שיהפוך ללהיט, חזרה על משפט אחד כדי להדגיש את הגעגוע למחוזות של האגס 1.

קובי אפללו ביצע את השיר מחדש במסגרת פרויקט '2 צדדים למטבע', המציג שירי רוק בביצוע אמנים מהז'אנר הים תיכוני שירים ים תיכוניים בביצוע אמנים מעולם הרוק. בגלל המורכבות בשירו של בנאי, לא ברור לאיזו קטגוריה משתייך הביצוע של קובי אפללו, אם לקטגוריה מעולם הרוק או לקטגוריה מהעולם הים תיכוני.

#### ביקורת על השיר
השיר הוא שיר שמדבר על געגועים לבית סבא, בנאי עשה חיבור בין פיוט עתיק פורץ דרך לבין שיר רוק המתאר את ילדותו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אהוד בנאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד בנאי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עובד אפרת
קטגוריה:שירים על רחובות
קטגוריה:שירים על מקומות
Telepatía

"**Telepatía**" (בעברית: "**[[טלפתיה|טֶלֶפַּתִיָה]]**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקולומביאנית-אמריקאית קאלי אוצ'יס, מתוך אלבום האולפן השני שלה, **'. השיר יצא לאור ב-[[26 בפברואר]] [[2021]], על ידי [[חברת התקליטים|חברות התקליטים]] וירג'ין EMI ו[[אינטרסקופ רקורדס]], כסינגל השלישי מתוך האלבום.

השיר הגיע למקום ה-54 במצעד ה[[בילבורד הוט 100]].

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי [[קאלי אוצ'יס]], כריסטינה צ'ילואיזה, סרוונדו פרימרה, מנואל לארה, אלברט מלנדז וטייני והופק על ידי טייני, לארה ואלברט הייפ. השיר במקור יצא לאור כבר בנובמבר 2020, ביחד עם שאר שירי האלבום **', אך בשנת 2021 זכה להצלחה עולמית ויצא כסינגל רשמי מתוכו.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-55 מיליון השמעות.

## ביקורות
בחודש יוני 2021 דירג בילבורד את השיר במקום החמישי ברשימת "50 השירים הטובים ביותר בשנת 2021 עד כה". מגזין המוזיקה והתרבות *BBC Culture* סיקר את השירים והאלבומים שיצאו לאור בשנת 2021, וכלל את השיר ברשימתם "10 האלבומים הטובים ביותר של 2021 ׁ(דירוג של אלבומים ושירים)".

## הצלחה מסחרית
כאשר יצא, לא זכה השיר להצלחה כלשהי ולכן הוא נשאר כרצועה באלבום. עם זאת, בשנת 2021 הוא החל לצבור פופולריות בטיקטוק ובעקבות כך, הוחלט להוציא אותו ב-26 בפברואר 2021, כסינגל השלישי מתוך האלבום. במצעד השירים שבליטא הגיע השיר למקום התשיעי בשיאו, תוך שבמצעד הסינגלים האירי הגיע למקום ה-37.

בארצות הברית זכה להצלחה רבה כאשר דורג במקום ה-54 במצעד הבילבורד הוט 100, ובמקום ה-29 בבילבורד גלובל 200.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טייני
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת ומעלה בארצות הברית
דברים שרציתי לומר

"**דברים שרציתי לומר**" הוא שיר שבוצע לראשונה על ידי דני בסן באלבום הסולו השני שלו "הילד שבי" שיצא ב־1989. כעבור כשנה חידש את השיר מלחינו, יהודה פוליקר, באלבומו "פחות אבל כואב", שיצא ב־1990. את מילות השיר חיבר יענקל'ה רוטבליט.

השיר מדבר בדברים שאין להם מילים ובחוסר שלמות שגורם לאדם מצוקה. יש משהו ששואף לשלמות – "אך מכל הדרכים בעולם, מעולם לא אבדה דרכנו".

השיר הגיע למצעדים השנתיים בביצועו של פוליקר. הגרסה שהצליחה יותר הייתה מאלבומו בהופעה "הופעה חיה בקיסריה" שיצא בשנת 1997. הוא זכה להצלחה רבה: ב־1996 הגיע למקום השני, במצעד העשור תש"ן–תשנ"ט דורג במקום ה־23 וב"המצעד של המדינה" הגיע למקום 126. נבחר בתור השיר האהוב ביותר ב"מצעד שירי יהודה פוליקר" שנערך בגלגלצ ב־2010.

הסרט הביוגרפי "דברים שרציתי לומר", שיצרה הבמאית טלי בן עובדיה על חייו של פוליקר, קרוי על שם השיר.

## גרסאות כיסוי
* בשנת 2004 הוציא הזמר הראל מויאל גרסת כיסוי של השיר במסגרת התכנית "כוכב נולד".
* בשנת 2008 הוציא ההרכב "בּוּסה" גרסת כיסוי של השיר.
* בשנת 2012 עשה השחקן דביר בנדק גרסת כיסוי של השיר במסגרת הסדרה "סברי מרנן", בפרק "דברים שרציתי לומר".

## קישורים חיצוניים

* 
* דברים שרציתי לומר: יהודה פוליקר, שלמה בר, עמיר בניון
* 
* ביצוע מוקלט של דברים שרציתי לומר בביצוע דני בסן בצירוף מילות השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי יהודה פוליקר
קטגוריה:דני בסן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יהודה פוליקר
התחדשות (שיר)

"**התחדשות**" הוא שיר שכתבה והלחינה נעמי שמר. שמר כתבה לשיר שתי גרסאות, את הגרסה הראשונה כתבה לכבוד יום העצמאות בשנת 1984 לזמרת עפרה חזה. השיר יצא לאור לראשונה באלבום "אדמה" של עפרה חזה בשנת 1985. השיר זכה להשמעות מרובות והתקבע כנכס צאן ברזל של הזמר העברי.

## רקע השיר
השיר של נעמי שמר עוסק בתקופת אחרי החגים, שמשמעותו היא חזרה לשגרה ולעבודה סדירה, אך בניגוד לכך, שמר רואה את משמעות הביטוי אחרי החגים כהזדמנות לצאת לחיים חדשים, להתחיל מהתחלה, התחדשות לקראת העתיד לבוא, ועל כך מדבר השיר של שמר, "התחדשות".

בראשית שנות ה-80 המצב של מדינת ישראל התדרדר בעקבות מלחמת לבנון, הנסיגה מסיני, נפילת הבורסה, האינפלציה הגבוהה והמשבר הכלכלי. במהלך אירועים אלו, נעמי שמר הביעה את דעותיה הפוליטיות בנושאים אלה וקיבלה ביקורת שלילית רבה בקרב קהל מעריציה. כמו רוב שיריה שכתבה באותה תקופה, גם שיר זה כתבה בעקבות תחושות רעות שנבעו מביקורות שליליות.

לשיר יש שתי גרסאות, את הגרסה המקורית שמר כתבה והלחינה, אך מכיוון שכנראה לא הייתה מרוצה לגמרי מהגרסה הזאת, היא נתנה ליובל דור לכתוב לחן אחר לשיר, ואף הסכימה לשנות את מילות השיר ואת שמו של השיר ל"התחדשות אחרת".

## תוכן השיר

כמו שירים נוספים של שמר שנכתבו באותה תקופה, שיר זה עוסק בתחושות קשות ובתקווה. השיר "התחדשות" מתחיל במילים המבטאות קושי וסבל: "עייפות בלתי מוסברת", "פיק ברכיים לא מובן". והשיר ממשיך במילים המבטאות תקווה ועידוד: "אחרי החגים יתחדש הכל… גם אתה, גם אתה תתחדש", "אבל בליבך אתה יודע שמעבר לפינה אהבה חדשה ממתינה".

בשיר "התחדשות" נמצאים מוטיבים יהודיים רבים, בבית השלישי שמר מזכירה את עץ הדעת הטוב והרע, המזכיר את גן העדן: עץ הדעת, שפירותיו נאסרו על אדם וחווה, למרות זאת טעמו ממנו, וגורשו מגן העדן. בבית האחרון נמצאות השורות: "שעון החול, שעון חייך; מאותת לך עכשיו; למד-דלת, למד-הא, למד-וו", שפרשנות שהפכה נפוצה למילים אלו היא התייחסות להתגלות ל"ו הצדיקים.

**האוויר, העפר, המטר והאש** אלו הם ארבעת היסודות, ובמקרה זה הם מתארים את שגרת העולם אחרי החגים.

עם זאת, שמר כתבה את השיר לכבוד יום העצמאות ה-36 למדינת ישראל ושורות אלו מתייחסות להתבגרותה של המדינה. כפי שמספרת ללי שמר, בתה של נעמי, "עם חלוף הזמן היא [נעמי שמר] הרגישה שהשורה 'למד דלת למד הא למד וו' התאימה אמנם ליום העצמאות ה-36, אבל היא חידתית ולא מובנת ככל שיום העצמאות ה-36 מתרחק", ולכן ניסתה לשנות את מילות ולחן השיר.

## גרסאות מוזיקליות
נעמי שמר לא הייתה שלמה עם השיר והמשיכה לעבד את השיר גם לאחר הקלטתו. בסופו של דבר נתנה ליובל דור את ההזדמנות לשנות את לחן השיר ושינתה את שם השיר ל"התחדשות אחרת" כדי להבדיל בין הגרסאות. את הגרסה החדשה ביצעו להקת הנחל, הסולנים היו דפנה דקל וראובן לביא.

גרסה זו, בביצוע להקת הנחל, זכתה להתייחסות תקשורתית רבה.

## השפעות השיר
בתקופת יציאת השיר מדינת ישראל הייתה במשבר כלכלי קשה, השיר נתן תקווה לתושבי המדינה, ועזר להם להאמין שבסוף הכל יתחדש.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
שביר (שיר)

"**שביר**" הוא שיר שחיבר אריק איינשטיין והלחין יצחק קלפטר ב־1983, בעקבות תאונת דרכים קשה שבה היה איינשטיין מעורב.

## רקע לשיר
ב־23 באוגוסט 1982 לפנות בוקר, בפינת הרחובות פרישמן וריינס בתל אביב, פגע אוטובוס במכונית שבה נסע איינשטיין. צלעותיו נשברו וראשו ועיניו נפגעו פגיעה קשה שהצריכה השתלת רשתית. גם אשתו סימה אליהו נפגעה קשה, וחברתם של בני הזוג נהרגה. 

התאונה עצרה לאיינשטיין את השנה המוצלחת שחווה, ואמרגנו מיכאל תפוח ציין שהתאונה קטעה להם הרבה תוכניות. הזמר נשלח לשיקום ממושך, שמקצתו הוקדש לעבודה על אלבום עם יצחק קלפטר. בגלל המצב הנפשי והגופני שבו היה איינשטיין נתון, מילות השיר הושפעו ממצבו. השיר הוא שיר הנושא של התקליט, שיצא לבסוף בספטמבר 1983. זהו התקליט האישי ביותר של איינשטיין, והיחיד שאת המילים לכל שיריו כתב בעצמו. לימים אמר שלאחר התאונה והמשבר שעבר הוא עסק יותר בהוצאת שירים חדשים, לצד צילומי שירים ששודרו בטלוויזיה.

באוגוסט 1983 נכנס השיר למצעד הפזמונים של רשת ג'.

33 שנה לאחר שהשיר הוקלט לראשונה, יצחק קלפטר הוציא אותו בעיבוד חדש. השיר גם הוביל לדרך המשותפת של ברי סחרוף ודודו טסה, שהייתה בשיא כאשר הם הוציאו את האלבום החדש "בדל של אור".

## על השיר
השיר, חלק מתקליט שעוסק בעצירה ובחשבון נפש, נותן דוגמה לאדם שביר אשר בקלות יכול להתפורר ובדרך כלל מעמיס על עצמו יותר מדי דאגות, גם לדברים שאינו יכול לשלוט בהם ושאינם קשורים אליו. השיר היה אחד האהובים על איינשטיין.

לדברי דודו טסה, "'שביר' הוא שיר שמאוד מייצג במילותיו את מי שאריק היה ומה שהוא שידר כלפי חוץ. אריק איינשטיין היה אחד מעמודי התווך במוזיקה הישראלית, הוא היה ונותר אחד המוזיקאים האהובים".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
אלפטרוכורי

**אלפטרוכורי** (ביוונית: **Ελευθεροχώρι**) הוא כפר בפתיוטיס שביוון. הכפר מהווה חלק מנפת לאמיה תחת הרשות המונצפלית של גורגופוטמוס. 

לפי מפקד האוכלוסין משנת 2011, אוכלוסיית הכפר מנתה 119 אנשים.

הכפר שוכן בצידו הצפון מערבי של הר קלידרומו, מעל נקיק נהר אסופוס; ממזרח לו שוכנת טירת מירופולס (Μυροπώλης), שכיום נקראת פילאקי (Φυλακή), אשר נבנתה בימי יוסטיניאנוס הראשון במאה השישית ומחוברת דרך חומה עם הרקליאה טרכיס.

## הערות שוליים

קטגוריה:יוון: כפרים
La Luz (Fin)

**** (בעברית: **האור (סוף)**) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקולומביאנית-אמריקאית קאלי אוצ'יס, מתוך אלבום האולפן השני שלה, **'. השיר יצא לאור ב-[[1 באוקטובר]] [[2020]], על ידי [[חברת התקליטים|חברות התקליטים]] וירג'ין EMI ו[[אינטרסקופ רקורדס]], כ[[סינגל]] השני מתוך האלבום.

השיר הגיע למקום ה-16 במצעד שירי הפופ הלטיניים.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי [[קאלי אוצ'יס]], [[ג'יי קורטס]] וטייני, וגם הופק על ידי טייני. המפיק המוזיקלי טייני היה זה שהפיק עבור אוצ'יס שירים נוספים מתוך **', כמו גם היותו המפיק של הסינגל הראשון והשלישי מתוכו: "Aquí Yo Mando" ו-"Telepatía".

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-15 מיליון השמעות.

## ביקורת
כלפי השיר הופנו ביקורות חיוביות, תוך שב-*IndieRocks MX* נכתב כי:

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין EMI רקורדס
רצה סולו

**רצה סולו** הוא מיני-אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית אנה זק. האלבום יצא לאור ב-7 במרץ 2021, על ידי חברת התקליטים NMC.

## רקע והכרזה
ב-22 באוקטובר 2020 פרסמה זק בעמוד האינסטגרם שלה פוסט בו קטע מתוך וידאו קליפ לשיר בשם "בחורים יפים", בו הסבירה כי החליטה לגנוז את השיר בעקבות התכתבותו של תוכן השיר עם האונס הקבוצתי באילת. בסופו של דבר, נכלל השיר במיני-אלבום זה. ב-5 במרץ, יומיים לפני צאת המיני-אלבום, פרסמה זק כי מיני-אלבום חדש ייצא בקרוב.

על המיני-אלבום סיפרה זק:

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2021
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
קטגוריה:אנה זק
אירקליה

**אירקליה** (ביוונית: **Ηράκλεια**) הוא כפר בפתיוטיס, יוון. ממוקם במישור שבין הר אוטה למפרץ מאלי, ליד העיר לאמיה.

בתקופה העות'מאנית נקרא **מוסטפאביי** (**Μουσταφάμπεη**), על שם של בעל אדמות עות'מאני מקומי. השם הוחלף 4 ביולי 1915 ל**אירקליה תרציניאיס (Ηράκλεια Τραχινίας)**, על שם העיר העתיקה הסמוכה אירקליה בטראכיס. השם הנוכחי ניתן ב־16 באוקטובר 1940.

מאז הקמת ממלכת יוון העצמאית, הכפר היה חלק ממחוז פתיוטיס (בשנים 1835–1899 ושוב בשנים 1909–1943 ממחוז פתיתיוס ופוקיס). תחילה השתייך לעיריית האוטאים (20 באפריל 1835), ואז לעיריית הרקלוטים (2 ביולי 1841), לפני שהפך לקהילה עצמאית, ב־31 באוגוסט 1912. עם רפורמת קפודיסטריה ב־1997, הפך לחלק מהרשות המוניצפלית גורגופוטמוס, ומאז הרפורמה בשלטון המקומי ב־2011 הוא חלק מעיריית לאמיה והרשות המוניציפלית גורגופוטמוס.

ב־2011 מנתה האוכלוסייה 469.

## הערות שוליים

קטגוריה:יוון: כפרים
To Feel Alive

***To Feel Alive*** (בעברית: "**להרגיש בחיים**") הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת הקולומביאנית-אמריקאית קאלי אוצ'יס. המיני-אלבום יצא לאור ב-24 באפריל 2020, על ידי חברות התקליטים וירג'ין EMI ואינטרסקופ רקורדס. את המיני-אלבום הקליטה אוצ'יס במהלך בידוד שאירע במגפת הקורונה.

ב-24 באוקטובר 2020, הופץ המיני-אלבום גם בפורמט של תקליט, בנוסף לפורמטים הדיגיטליים בהם הופץ קודם לכן.

## רקע
לפני יציאתו של *Por Vida*, אוצ'יס העלתה סרטון לערוץ היוטיוב שלה בו הופיעו קטעים מתוך של " ו-"Angel". כמו כן, נחשף ששמו של "Angel" היה צריך להיות במקור "Pablo Escobar". בסופו של דבר, אף אחד מהשירים לא נכלל ב-*Por Vida*. במהלך מגפת הקורונה החליטה אוצ'יס להוציא את *To Feel Alive*, בו כללה את שני השירים.

צ'רלי ז'אנג מ-*Hypebeast* כתב כי במיני-אלבום מופיעים "צלילים חולמניים המשלימים את השירה העגומה והייחודית של אוצ'יס".

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי קאלי אוצ'יס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת אינטרסקופ רקורדס
מירב שמיר

**מירב שמיר** (נולדה ב-18 בינואר 1988) היא שוערת כדורגל ישראלית-אמריקאית, המשחקת כיום במועדון הבונדסליגה 2 הגרמני MSV Duisburg והיא השוערת הפותחת של נבחרת ישראל בכדורגל נשים.

## ראשית חייה
שמיר נולדה בישראל, למשפחה יהודית. היא גדלה בעיר נתניה, עד שמשפחתה עברה איתה לארצות הברית, כשהייתה בת שנתיים.

שמיר החלה לשחק כדורגל כשהייתה רק בת ארבע וכילדה צעירה החלום שלה היה "לשחק כדורגל במכללה ובסופו של דבר לשחק בנבחרת הלאומית".

## כדורגל מקצועי
### קריירת מועדונים
לאחר ששיחקה בנבחרת ארצות הברית במשחקי המכביה השמונה-עשרה, פנה צוות הנבחרת הלאומית לשמיר בדבר הצטרפותה לקמפיין שלהם להעפיל לגביע העולם בכדורגל נשים 2011. לאחר מכן שמיר עזבה את בבוסטון קולג' כדי להצטרף לנבחרת הלאומית ולהשלים את התואר באוניברסיטת תל אביב בזמן ששיחקה באס"א תל אביב. לאחר שלוש שנים ב- אס"א תל אביב, לאחר שלקחה שלוש אליפויות ליגה עליונה וגביע ישראל, הצטרפה מירב לטלסטאר של ארדיוויזי (הליגה הראשונה) בהולנד. לאחר שתי עונות מוצלחות עם טלסטאר, עשתה שמיר את המעבר לגרמניה וחתמה במועדון הבונדסליגה השני, 1. FC Lübars, הידוע גם כמועדון הרטה BSC.

במועדון FC Lübars, הייתה לשמיר עונה מוצלחת. שמיר שמרה על הרשת נקייה בעשרת המשחקים הראשונים שלה, ושברה את שיאו של מנואל נוייר במספר המשחקים הרב ביותר, מבלי לספוג שער. היא סיימה את העונה עם 15 שערים נקיים ב-20 משחקים, ועזרה ללובארס לסיים במקום הראשון ולזכות בליגה. בשל בעיות כלכליות, מועדון FC Lübars לא הצליח לעלות לליגה הראשונה.

שמיר חתמה ב-דיסבורג לקראת 2015–16. MSV מתחרה גם בבונדסליגה השנייה לאחר שהודחה מהבונדסליגה הראשונה לאחר עונת 15–2014.

### קריירה בינלאומית
שמיר הופיעה לראשונה בנבחרת הלאומית ב־24 באוקטובר 2009 במשחק מוקדמות גביע העולם לנשים פיפ"א 2011 נגד קזחסטן בנס ציונה, שהסתיים בניצחון ישראל בתוצאה 1–0.

## קישורים חיצוניים

* פרופיל, באתר ASA תל אביב
* פרופיל, באתר בוסטון קולג'
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שוערות כדורגל ישראליות
קטגוריה:כדורגלניות ישראליות באירופה
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באירופה
קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:נתניה: כדורגלניות
קטגוריה:כדורגלניות ישראליות
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:כדורגלניות אמריקאיות
קטגוריה:כדורגלניות אס"א תל אביב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:מהגרות מישראל לארצות הברית
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
יהלומים – Bling Bling

"**יהלומים – Bling Bling**" (נקרא גם "**יהלומים**" בלבד) הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל, אשר יצא לאור ב-7 במרץ 2021. השיר נכתב והולחן על ידי קירל עצמה, ניצן קייקוב ורון ביטון, והופק על ידי ניצן קייקוב.

## רקע וכתיבה
ב-28 בפברואר 2021, שבוע לפני צאת השיר, הכריזה קירל בעמוד האינסטגרם שלה על השיר. בנוסף, יום לפני צאתו, פרסמה את הפזמון שלו בפלטפורמת טיקטוק. לדברי קירל, השיר עוסק ב"שני הצדדים הקיימים בי ובחיי, הנוצץ והיוקרתי אל מול הפשוט והאותנטי".

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר פורסם ב-7 במרץ 2021, בסמוך לצאת הסינגל, ובוים על ידי רומן בוצ'אצקי. נותנת החסות לשיר, חברת רויאליטי, מימנה את הקליפ בסכום שמוערך ב-300 אלף שקלים.

## ביקורות
דודי פטימר העניק לשיר ביקורת חיובית, ותיאר אותו כשיר "פופ נוסחתי עכשווי שכולל טקסט אינדיבידואלי, לחן קליט (חצי מדקלם, חצי שר) ועיבוד עכשווי שנשמע מהרגע הראשון כלהיט אינסטנט זמני (שיישאר זמני) אמנם, אך תפור למידותיה של קירל ומספק עבורה ובייחוד עבור מאזיניה את הסחורה". עמי פרידמן מישראל היום טען כי "השניות הראשונות של 'יהלומים' נשמעות מוכרות. אולי הזוגיות עם יהונתן מרגי הביאה לזליגה אמנותית בין השניים. אחרת קשה להסביר את הדמיון בין הלחן וקצב השירה בבית של 'יהלומים' לבין זה של 'אסור', הלהיט של הבויפרנד מ-2019", והוסיף כי "הפזמון כבר הופך גדול, אפי יותר, והוא תופס ונדבק כבר מהאזנה ראשונה" וכי השיר הוא "מהסוג שכל להיט פופ ממכר ניחן בו".

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי נועה קירל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נועה קירל
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי רומן בוצ'אצקי
קטגוריה:שירים על יהלומים
קטגוריה:שירים על כסף
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
כריסטיאן מאלי

**כריסטיאן פרידריך מאלי** (בגרמנית: **Christian Friedrich Mali**; 6 באוקטובר 1832 – 1 באוקטובר 1906) היה צייר בעלי חיים, נוף וז'אנר גרמני מבית הספר במינכן.

## ביוגרפיה
כריסטיאן מאלי היה הצעיר מבין עשרה אחים, שכמעט כולם היו בעלי כישרון אמנותי. אחותו הייתה נשואה לצייר פיטר פרנסיס פיטרס, שהשפיע גם על כריסטיאן מאלי ועל אחיו יאן. לאחר מותו הפתאומי של אביו בשנת 1833, הגיע מאלי לוירטמברג עם אמו ועבד כחרט בשטוטגרט עד לשנת 1858. הוא עבר אל אחיו יאן במינכן, שם פגש את חברו אנטון בריית בשנת 1860. הוא התאמן בציור נוף, ושילב בין ציור אדריכלי בעקבות נסיעה לאיטליה.

בשנת 1865 מאלי נסע לדיסלדורף ומשם לפריז, שם למד את עבודות ציירים אחרים, ובהשפעתם החל להתמסר לציור בעלי חיים, במיוחד לציור כבשים.

## הוקרה
מלך וירטמברג כיבד אותו באות כבוד של מסדר פרידריך. בשנת 1889 הוענק לו תואר פרופסור, בשנת 1902 הוענק אזרח כבוד של וילהיים וב־14 באפריל 1905, אזרח כבוד של העיר ביברך.

לאחר מותו גופתו הועברה לביברך ונקברה ליד חברו אנטון בריית בבית העלמין הקתולי. הוא הוריש לעיר ביברך את יצירתו האמנותית ואת הסטודיו שלו וכן – 60,000 מארק.

את אולמות תצוגת הסטודיו המאובזרים במינכן עם המורשת של אנטון בריית וכריסטיאן מאלי ניתן לראות במוזיאון בריית מאלי בביברך. הם נחשבים כדוגמאות נדירות לאולפני אמנים משומרים היטב מהמאה ה-19 ולכן הם אנדרטה תרבותית מהשורה הראשונה.

## גלריה

קובץ:Christian Mali Hinterm Stadttor 1865.jpg
קובץ:Christian Friedrich Mali - Bäuerin und Hirtenjunge mit Rinder- und Schafherde am Seeufer (1878).jpg
קובץ:C.F. Mali - Landschap - NK3400 - Cultural Heritage Agency of the Netherlands Art Collection.jpg
קובץ:Christian Mali Schafherde mit Esel.jpg
קובץ:Christian Friedrich Mali - Ruhende Schafsherde vor dem Haus am Bergssee (1885).jpg
קובץ:Christian Mali Die junge Hirtin 1886.jpg
קובץ:Swabian Village after a Rain by Christian Friedrich Mali .jpg
קובץ:Christian Mali Schafe queren einen Fluß 1875.jpg


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1832
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1906
המשרד הראשי למשק ומנהל

**המשרד הראשי למשק ומנהל** (בגרמנית: **SS-Wirtschafts-Verwaltungshauptamt**) היה אחד מהמשרדים בתוך האס אס, הוא פעל בין השנים 1942–1945. המשרד היה אחראי על המנהל הכללי של חיילי האס אס ועל כלכלתם. בנוסף המשרד היה אחראי על מחנות הריכוז והיה שותף בתפעול הפתרון הסופי דרך המפקח על מחנות הריכוז וכן חיילי האס אס במחנות שהיו תחת השפעת המשרד.
## כלכלת השואה
ביוני 1939 הפך אוברגרופנפיהרר אוסוולד פוהל למנהל שני אגפים במשרד הפנים הנאצי: משרד מנהל וכלכלה ומשרד התקציב והבנייה. הוא היה אחראי על כל מפעלי הבנייה והתחזוקה של האס אס. בנוסף עבד פוהל יחד עם ולטר פונק, שר הכלכלה הנאצי, על פיקוח הפן הכלכלי של הפתרון הסופי. חפצי ערך כמו: שעוני זהב, טבעות, שיני זהב, משקפיים, נלקחו באופן קבוע מהמתים במחנות ונשלחו לברלין אל המשרד שדאג להעבירו לרייכסבנק. צוות המשרד אף הכין טבלאות הערכה על עלות המחנות ושקלול הרווחים האמורים להגיע מהם, בניכוי הוצאות המחנה. האסיר הממוצע במחנה ריכוז היה בעל תוחלת חיים של תשעה חודשים ושוויו הוערך ב-1,630 מארק.

חלק מתפקידי המשרד היה לפתח את כלכלת המלחמה של תאגידים גרמניים, באמצעות עובדי הכפייה במחנות. המשרד היה מספק את העובדים לחברות ומקבל את התמורה עליהם. באופן זה יחל המשרד לתעדף ולפקח אילו מלאכות מבצעים האסירים בהתאם לצורכי המאמץ המלחמתי.
כחלק מזה היו חברום ומיזמים מסחריים רבים שפעלו תחת המשרד, גם לא בהקשרים מלחמתיים: מפעלי עץ, מפעלי לבנים, מחצבות, יצירת חומרי בניין ובטון, עיבוד בשר, מאפיות, נגרות וריהוט, ביגוד וציוד צבאי, רוקחות, דייג, פרסום ספרים ומגזינים על תרבות והיסטוריה גרמנית, ועוד.

## מבנה המשרד
המשרד היה בנוי מחמישה אגפים (Ämter):
* **Amt A**, כוח אדם-פיננסים, משפט ומנהל. האגף היה אחראי על הניהול הכלכלי של ה-SS וכן הפיקוח הכלכלי על המחנות. מנהל האגף היה אוגוסט פרנק.
* **Amt B**, שכר ואספקה. בין היתר היה אחראי על אספקת האוכל והביגוד לאסירי המחנות ולשמורים. מנהל האדף היה גאורג לורנר.
* **Amt C**, בנייה ועבודה. היה אחראי על בניית המחנות והמבנים ששימשו לצורכי ה-SS וכן על אחזקתם.
* **Amt D**, מחנות הריכוז. היה אחראי לניהול האדמיניסטרטיבי של המחנות וכן של האסירים. בראש האגף עמד ריכרד גליקס. האגף נכנס לאחריות המשרד ב-16 במרץ 1942.
* **Amt W**, כלכלת עסקים. היה אחראי להעסקת פועלי כפייה ממחנות הריכוז במפעלי תעשייה בגרמניה ומחוצה לה. אוסוולד פוהל ניהל בפועל את האגף הזה.

סגן מנהל המשרד היה היינץ קארל פנסלאו.
## משפטי נינברג
[250px|ממוזער|[אוסוולד פוהל בעת הקראת גזר דינו.]]

משפט פוהל, היה המשפט הרביעי מתוך שנים-עשר משפטי נירנברג, בו הועמדו לדין אוסוולד פוהל יחד עם 17 מעובדי משרדו. האישום העיקרים עסק במעורבותם הפעילה של הנאשמים בעבודת המנהלה של הפתרון הסופי, עקב אחריות המשרד על ניהול מחנות הריכוז וההשמדה. כמו כן אחריות המשרד על הרכש של הוואפן אס אס ויחידות גולגולת המת הייתה חלק מהאישומים.

על פוהל נגזר גזר דין מוות שבוצע ב-7 ביוני 1951. ארבעה בכירים נוספים נגזר עליהם מאסר ארוך (מאסר עולם או 25 שנה), אך בחנינת 1951 הומתק דינם ל-15 שנות מאסר. שניים נידונו לתלייה ועונשם הומתק למאסר ב-1951. שבעה נוספים שנגזר עליהם עד 10 שנות מאסר שוחררו בחנינת 1951 ואחד הומתק ל-8 שנים, ושלושה זוכו מאשמה.

## קישורים חיצוניים

* המשרד הראשי למשק ולמנהל של הס"ס מתוך האנציקלופדיה של השואה.
* הס"ס ומנהל מחנות הריכוז, קרין אורת'. בית הספר המרכזי להוראת השואה.
## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה הנאצית: כלכלה
קטגוריה:אס אס
קטגוריה:השואה: מחנות ריכוז
מוחמד אבו ראס

**מוחמד אבו ראס** (בערבית: **محمد ابو راس**; נולד ב-1 במאי 1996) הוא כדורגלן ערבי ישראלי המשחק בעמדת הקשר בצעירי טירה.

## קריירה
אבו ראס התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל שפרעם, בגיל 13 הצטרף לקבוצת הילדים של מכבי חיפה וכעבור 4 שנים הצטרף למחלקת הנוער של הפועל עפולה. ב-7 באוגוסט 2015, אבו ראס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 1-0 למכבי הרצליה במסגרת גביע הטוטו. ב-6 בנובמבר, אבו ראס הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד מכבי אחי נצרת.

בקיץ , אבו ראס חתם בהפועל פתח תקווה, במדיה רשם רק שתי הופעות ובינואר של אותה עונה חתם במכבי אחי נצרת. בקיץ , אבו ראס חתם בעירוני נשר.

בינואר , אבו ראס חתם בשבאב אל-ח'ליל מליגת העל הפלסטינית.

ב-4 בפברואר 2020, אבו ראס חזר לישראל וחתם בשמשון כפר קאסם מליגה א' דרום.

ב-21 בספטמבר 2020, אבו ראס חתם בהפועל בני פורידיס.

בקיץ  אבו ראס חתם בהפועל כפר כנא. בפברואר  חתם במכבי צור שלום.

ב-1 בפברואר 2023 חתם בהפועל רמת השרון.

ב-4 ביולי 2023 הצטרף לאיחוד בני שפרעם.

ב-5 ביוני 2024 חתם בהפועל נוף הגליל. במהלך העונה הושאל לצעירי אום אל-פחם מליגה א' צפון, אך כעבור חודשיים שוחרר מהמועדון לאחר הפסקת הליגה וחתם בצעירי טירה מליגה א' דרום.

ב-19 באוגוסט 2018, אבו ראס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פלסטין בתיקו 0-0 נגד .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:כדורגלנים פלסטינים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל פלסטינים
קטגוריה:כדורגלנים ערבים ישראלים
קטגוריה:שפרעם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני מכבי אחי נצרת
קטגוריה:כדורגלני עירוני נשר
קטגוריה:כדורגלני שבאב אל-ח'ליל
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט כפר קאסם
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת השרון
קטגוריה:כדורגלני איחוד בני שפרעם
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני מכבי אום אל-פחם
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פלסטין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1996
פאטמה בנת עמר

**פאטמה בנת עמר** (בערבית: **فاطمة بنت عمر**) הייתה אחת מנשותיו של עבד אל-מוטלב אבן האשם, וסבתם של נביא האסלאם מוחמד ושל האימאם עלי בן אבי טאלב.

## צאצאים
פאטמה בנת עמר נישאה לעבד אל-מוטלב אבן האשם, והביאה ממנו את אבו טאלב, א-זובייר, עבדאללה בן עבד אל-מטלב, ברה, אל-בידאא, ארווא, עאתִכּה ואומיימה.

## ראו גם
* צחאבה

## הערות שוליים

קטגוריה:מוחמד
קטגוריה:נפטרים במאה ה-6
קומאריצי

**קומאריצי** (ביוונית: **Κουμαρίτσι**) הוא כפר על הר אוטה בפתיוטיס, יוון. מאז רפורמת השלטון המקומי בשנת 2011 הוא חלק מנפת לאמיה והרשות המוניצפלית גורגופוטמוס.

ב-2011 אוכלוסיית הכפר הייתה 43.

## הערות שוליים

קטגוריה:יוון: כפרים
Zitti e buoni

"**Zitti e buoni**" (בעברית: "**שתוק ותתנהג יפה**", מבוטא: "דְזִיטִּי אֶ בּוּאוֹנִי") הוא שיר של הלהקה האיטלקית מונסקין. השיר ייצג את איטליה באירוויזיון 2021 והגיע למקום הראשון. זאת לאחר שניצח גם בפסטיבל סן רמו 2021. השיר יצא לאור ב-3 במרץ 2021, על ידי חברת התקליטים סוני מיוזיק. השיר זכה באירוויזיון 2021 עם 524 נקודות.

השיר נכתב והולחן על ידי חברי הלהקה כבר בשנת 2016 כבלדה, אולם בהמשך עובד לשיר רוק. מילות השיר מותחות ביקורת על דור המבוגרים שאינו מבין ואינו מעריך את הצעירים - אותם מזמינים חברי הלהקה לשמור על ראש מורם ולהיות נאמנים לעצמם.

## באירוויזיון
ב-22 במאי 2021, ביצעה הלהקה את השיר בגמר האירוויזיון. בתום ספירת הקולות, זכתה איטליה במקום הראשון, עם 524 נקודות. חברי הלהקה הניפו את גביע הניצחון וקראו 'הרוקנרול מנצח'. השיר בגרסתו המקורית כלל מילים גסות בשתיים משורותיו, אשר שונו על מנת לעמוד בכללי התחרות. עם זאת, בהופעת הניצחון, שר הזמר את מילות השיר המקוריות מבלי לצנזרן.

במהלך השידור, צולם סולן הלהקה כשהוא רוכן לעבר השולחן בחדר הירוק, במה שנראה היה כאילו הסניף קוקאין. כשנשאלו על כך חברי הלהקה, טענו כי אסף שברים של כוס שנפלה על הרצפה. לאחר בדיקת הצילומים השונים מהאירוע, ולאחר שסולן הלהקה ביצע בדיקת סמים באיטליה, הודיע איגוד השידור האירופי כי לא נעשה שימוש בסמים בחדר הירוק וכי הם "רואים את הנושא כסגור".

"Zitti e buoni" הוא השיר השלישי של איטליה שניצח באירוויזיון, ושיר הרוק השני שניצח בתחרות, לאחר השיר הפיני "Hard Rock Hallelujah" שניצח בשנת 2006.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2021
קטגוריה:שירי איטליה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באיטלקית
קטגוריה:שירי פסטיבל סן רמו 2021
קטגוריה:שירי ראפ רוק
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון ביוון
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפולין
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפינלנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשוודיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
C++ 20

**C++ 20** הוא שמו של תקן ISO/IEC עבור שפת התכנות ++C (תקן עוקב ל C++ 17). התקן נחתם טכנית על ידי WG21 בפגישה בפראג בפברואר 2020, אושר ב-4 בספטמבר 2020, ופורסם על ידי ISO בדצמבר 2020.

## היסטוריה

השינויים שהוחלו על טיוטת העבודה של C++ 20 שגובשה ביולי 2017 בטורונטו כוללים:
* concepts (מה שהפך אותו לתקן הוא גרסה מקוצרת; מתוארת גם כ"Concepts Lite")
* designated initializers
* `[=, this]` כ- lambda capture
* רשימות פרמטרים של על lambda
* `std::make_shared` ו- `std::allocate_shared` למערכים

השינויים שהוחלו על טיוטת העבודה C++ 20 בישיבת הסתיו בנובמבר 2017 באלבוקרקי כוללים:
* השוואות three-way עם ה-"spaceship operator": `operator &#x3C; = &#x3E;`
* אתחול של משתנה נוסף בטווח של הצהרת `for`
* למבדות בהקשרים לא משוערכים
* למבדות דיפולטיות חסרות מצב (stateless)
* אפשר הרחבות בלמבדה *init-capture*
* מצביעים חכמים אטומיים, כגון `std::atomic<shared_ptr<T>>` ו- `std::atomic<weak_ptr<T>>`
* `std::to_address` להמיר pointer ל raw pointer

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:C++
קטגוריה:תקני ISO