ברכה הירשפלד

**ברכה הירשפלד** (8 בפברואר 1881 – 2 בנובמבר 1961) הייתה אשת העלייה הראשונה, פעילת ציבור ארץ ישראלית. ניהלה את משק רוחמה, הייתה בין מייסדי הבנק המקומי "קופה חקלאית ראשון לציון" והייתה בין הנשים הבודדות שניהלו משק חקלאי לבדן במושבה ראשון לציון.

## ביוגרפיה
נולדה למשפחת קרישבסקי בפולטבה, אוקראינה ב-1881 לאביה חיים יעקב קרישבסקי, חסיד חב"ד ולאמה רחל לאה בת גרשון טפלינסקי.

בילדותה קיבלה חינוך כללי וגם חינוך עברי לאומי על ידי אחיה הבכור מרדכי אזרחי-קרישבסקי (1862- 1951) שהיה מורה לעברית.

אחיה הגדולים היו הרופאים ד"ר משה קרישבסקי (1903-1866) וד"ר גרשון יצחק קרישבסקי (1916-1868).

אחותה ציפורה צילה עמיאל, אף היא למדה רפואה ושימשה כמיילדת בירושלים. נישאה לאברהם עמיאל ואחות נוספת אסתר ברליאנד.

ב-1884 נפטרה אמה ואביה נישא בשנית. מאשתו השנייה של אביה נולד לה אח אחד: דוד קריבינס (קרישבסקי), שעלה יחד עמה לארץ ישראל. מאשתו השלישית של אביה, אותה נשא בארץ ישראל, נולדה אחותה יהודית איטה בן ארי.

### עלייתה לארץ ישראל
לאחר עליית אביה ושני אחיה הגדולים לירושלים רצתה לעלות אף היא אך לא התאפשר לה לעלות לבדה. הלל יפה שהשתתף באספה הכללית של מרכז חובבי ציון באודיסה חזר לארץ ישראל, באוגוסט 1896, אז נעתר לבקשת אחיה מרדכי ולקח אתו ארצה אותה ואת אחיה הצעיר דוד.

בירושלים גרה בבית אחיה והייתה מבאי בית משפחת אליעזר בן-יהודה. היא השתלמה בדיבור העברי ובידיעת השפה והספרות והייתה מורה בבית-הספר לבנות אוולינה דה-רוטשילד.

בשנת 1903 נישאה לצבי הירשפלד. לשניים הייתה היכרות מוקדמת כיוון שדודתו של צבי, בתיה הירשפלד, הייתה נשואה לאחיה ד"ר גרשון יצחק קרישבסקי.

היא עזבה את משפחתה, שהייתה דתית חסידית, ועברה למושבה ראשון לציון בשנת 1904. ביתם של משפחת הירשפלד היה למרכז תרבותי במושבה, הוא היה שוקק חיי תרבות וכן שימש כתובת של עזרה וסיוע לנזקקים.

בשנת 1913 יצא בעלה לאחוזת המטעים ברוחמה שבנגב על מנת להקים שם ישוב חדש. טרם נסיעתו הפקיד מכתב אצל ועד המושבה: "אתכבד בזה להודיע לכם כי אשתי מרת ברכה...היא ממלאה את מקומי כל זמן שהיא תחיה בלי שום מפריע, והרשות בידה לעשות עם הנחלה כחפצה וכרצונה ואין שום רשות למי שהוא... להתערב ולחוות דעה בלי הסכמתה". לאחר עזיבתו נשארה הירשפלד לבדה במשק בראשון לציון וטיפלה בו תוך כדי טיפול בילדים קטנים. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, עקב המצב הכלכלי הקשה בארץ, משכנו את משקם הפרטי.

### לאחר מותו של בעלה
בשנת 1918 נפטר בעלה במפתיע מטיפוס הבהרות. הירשפלד מונתה לראש וועדת "משק רוחמה" והייתה המנהלת שלו בפועל. במקביל המשיכה לנהל את המשק בראשון לציון.

היא החלה בפעילות ציבורית: בשנים 1921–1936 הייתה חברה במועצה המקומית ראשון לציון וגזברית המועצה, בנוסף הייתה חברה בוועד בית-הספר בשנים 1921–1939.

היא הייתה בין עשרים חקלאי המושבה שיסדו את הבנק המקומי "קופה חקלאית ראשון לציון, אגודה הדדית בע"מ".

בשנותיה האחרונות גרה באשקלון אצל בתה עליזה וחתנה אריה תגר שהיה ראש עיריית אשקלון.

## חיים אישיים
הירשפלד נפטרה ב-2 בנובמבר 1961 לאחר מחלה קצרה. היא נקברה בבית הקברות בראשון לציון.

לה ולבעלה צבי הירשפלד נולדו ארבעה ילדים: רחל-לאה ברכמן, עליזה-גרונה תגר, אליהו-מאיר הירשפלד ויעקב-חיים הירשפלד.

דליה, נכדתה מבנה מאיר הירשפלד, נישאה ליעקב חודורוב ותמיר חודורוב הוא נינה.

נכדה מבנה יעקב הירשפלד הוא פעיל הימין אילן הירשפלד.

### עץ משפחה

## קישורים חיצוניים
* תמונת צבי וברכה הירשפלד, מתוך הארכיון הציוני, במאגר התמונות של ספריית אוניברסיטת הרווארד
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשות העלייה הראשונה
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:משפחת קרישבסקי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1881
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1881
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1961