open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יאיר ברק (אמן)

**[[מקום לאמנות|יאיר]] ברק** (נולד ב-18 בפברואר 1973) הוא אָמָּן צילום, וידאו ומיצב, אוצר וכותב, גר ועובד בתל אביב.

## ביוגרפיה
בשנת 2000 סיים בהצטיינות את לימודיו במחלקה לצילום בבית הספר לאמנות "קמרה אובסקורה" בתל אביב. בשנת 2005 הקים את המחלקה לצילום בבית הספר "מנשר לאמנות" בתל אביב.  ב-2008 למד במסגרת תוכנית התואר השני באמנות ב-"Bard College" בניו יורק. בשנת 2020 מונה לראשות בית הספר לאמנות במכללת סמינר הקיבוצים ולאוצר ראשי ומנהל אמנותי של מקום לאמנות בתל אביב

תערוכת היחיד הראשונה של ברק הוצגה בשנת 2002 בגלריה נגא בתל אביב. מאז הוצגו עבודותיו בחללי תצוגה רבים וחשובים בישראל ומחוצה לה. בין תערוכותיו:
* "קרה" בגלריה הקיבוץ (2006ֿֿ)
* "ליקוי" בגלריה דן (2011)
* "גניבות ספרותיות ומהפכות" בגלריה דן (2012)
* "Speaking Generally" בגלריה ג'ולי מ. (2014)
* "מתרחק ממשהו, נועץ בו את עיניו" במוזיאון תל אביב לאמנות (2014).
*״היבשות והפנים״, מוזיאון הרצליה ומשכן האמנים בהרצליה (2017)
*״שלושה ראשים פנימה״, המשכן לאמנות בעין חרוד (2019)

ברק מלמד בחוג לאמנות במכללת סמינר הקיבוצים, במכון הטכנולוגי בחולון (HIT) וכן במסגרת תוכנית הלימודים של "בית לאמנות ישראלית". החל מ-2020 משמש כראש המחלקה לאמנות בסמינר, וכן כאוצר ראשי ומנהל אמנותי במקום לאמנות.

בין התערוכות שאצר:

* ״הדור השלישי – צילום כמשבר זהות״ בגלריה מנשר לאמנות (2006)
* ״דברים כשלעצמם״, תערוכת יחיד לליאת אלבלינג, גלריה ג׳ולי מ. (2015)
* "אני בסדר", תערוכת יחיד לדורון אדר, גלריה אגריפס 12 (2015)
* ״צילום, למעשה״ בגלריה סקלאר לוי, מודיעין (2017)
* ״שתיים כפול שלוש״ בגלריה אחד העם 9 (2021)
* ״זה לא זמן לאכול כרובית אל דנטה״, תערוכת יחיד לאיילת ריזה (2021)
* "קיר אמן", תערוכת יחיד של חגית קזיניץ, מקום לאמנות, ק. המלאכה, ת"א (2022)

## לקריאה נוספת
* 2006 - הארץ, ביקורת על התערוכה "הדור השלישי”, עוזי צור
* 2007 - The Abused landscape גיליון 35, מגזין Afterimage
* 2007 - ynet, פרידה מן הממשי, שיחה עם יאיר ברק בעקבות תערוכתו קרה, טלי כהן גרבוז
* 2007 - ידיעות אחרונות, ביקורת על התערוכה קרה, רותי דירקטור
* 2007 - עיתון העיר, ביקורת על התערוכה קרה, חמדה רוזנבאום
* 2007 - מגזין טיים אאוט תל אביב, ביקורת על התערוכה קרה, דנה שוופי
* 2010 - מוסף גלריה, הארץ, ביקורת על התערוכה קורות מאת סמדר שפי
* 2010 - מגזין עכבר העיר, ביקורת על התערוכה קורות, הילה שקולניק ברנר (מאי 2010).

## קישורים חיצוניים
*
*עמוד האמן בגלריית Gowen Contemporary 
* 
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון הדרים
קטגוריה:בוגרי קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות
קטגוריה:תל אביב-יפו: אמנים פלסטיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
סטולאץ

שמאל|ממוזער|250px|קברו של הרב משה דאנון הרב הראשי ליהודי סרייבו 1815–1830 השוכן בסטולאץ
שמאל|ממוזער|250px|בית הכנסת בסטולאץ
**סְטוֹלָאץ** (בבוסנית: **Stolac**, בסרבית קירילית: **Столац**) היא עיר ורשות מקומית השוכנת בשטח קנטון הרצגובינה-נרטבה, בפדרציה של בוסניה והרצגובינה אשר בבוסניה והרצגובינה.

## היסטוריה
היישוב נוסד במהלך ימי הביניים והתפתח כמרכז מסחרי אזורי. בהמשך נבנתה במקום מצודה והיישוב מאוזכר לראשונה בכתובים מהמאה ה-15 תחת השם וִידוֹשְקִי. בהמשך, נכבש האזור על ידי האימפריה העות'מאנית. ב-1878, לאחר קונגרס ברלין סופח בפועל אזור הרצגובינה על ידי האימפריה האוסטרו-הונגרית ובכלל זה העיירה סטולאץ. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה סטולאץ בשטחי ממלכת יוגוסלביה. באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית ובהמשך נכללה בשטחי המדינה העצמאית של קרואטיה בשלטון האוסטאשה. לאחר המלחמה נכללה בשטחי יוגוסלביה וב-1992, לאחר התפרקות יוגוסלביה נכללה בשטחי בוסניה והרצגובינה. במהלך מלחמת בוסניה נפגעה העיר ונגרמו בה נזקי רכוש.

## מזג אוויר
בסטולאץ שורר אקלים ממוזג עם השפעה ממתנת מכיוון הים האדריאטי המעניקה לו מאפיינים ש אקלים ים-תיכוני. הטמפרטורה הממוצעת השנתית היא C° 15.6 וערכי הקיצון הממוצעים נעים מ-C° 5.6 בינואר ועד C° 26.1 ביולי. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,399.5 מילימטרים והחודש הגשום בשנה הוא נובמבר בו יורדים בממוצע 185.4 מילימטרים של משקעים.

## יהודים

בסטולאץ אין קהילה יהודית. בפאתי העיר קבור הרב משה דאנון שהיה הרב הראשי ליהודי סרייבו בין 1815–1830. ב-1830 החליט הרב לעלות לירושלים ובדרכו נפטר ליד סטולאץ ובה נקבר. קברו הפך מוקד עלייה לרגל ליהודי סרייבו ועד שנות ה-50 של המאה ה-20 היו פוקדים את קברו של הרב דאנון ביום השנה למותו. לאחר פירוק יוגוסלביה וכינון בוסניה והרצגובינה התחדש מנהג העלייה לרגל. במקום הוקם בית כנסת לשימוש עולי הרגל והוא נשמר ומתוחזק על ידי משפחה מוסלמית מסטולאץ.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוסניה והרצגובינה: ערים
סטולאץ
אנדרטת ולינגטון (לונדון)

**אנדרטת ולינגטון** (באנגלית: **Wellington Monument**) היא אנדרטה אשר הוקמה לכבוד ניצחון הצבא הבריטי במלחמות הנפוליאוניות ובראשו הדוכס מוולינגטון בפארק ליין בלונדון, בריטניה.

אנדרטה ממוקמת בפינה הדרום-מזרחית של הייד פארק לצד רחוב פארק ליין אל מול שער הפארק הפונה לכיוון פינת הייד פארק. האנדרטה מוצבת כ-50 מטרים מצפון לבית אפסלי (מעונו לשעבר של ולינגטון) וכ-100 מטרים מצפון לקשת ולינגטון, כך שביחד הם יוצרים אזור המזוהה עם הנצחת מורשתו של הדוקס מוולינגטון.

## עיצוב
בניית האנדרטה הושלמה ב-18 ביוני 1822 בעיצובו של הפסל ריצ'רד ווסטמאקוט וממון על ידי תרומות של נשים בריטיות בסך כ-10,000 ליש"ט. האנדרטה מורכבת מפסל ברונזה אשר נוצר מתותחי אויב שצבאו של ולינגטון הביא חזרה לבריטניה ומתאר את אכילס בעירום, כאשר בידו השמאלית הוא אוחז מגן מונף ובידו הימנית חרב, לצידו מונח השריון שלו ועל כתפו השמאלית הוא לובש גלימה. גובה האנדרטה כולה כולל בסיס האבן והפסל הוא 11 מטרים (18 רגל). עם השלמת הפסל והצבתו במקומו, הוא הפך לפסל העירום הגברי הציבורי הראשון בלונדון בעת המודרנית, לכן זכה ללא מעט יחס ציבורי סביב גודל הפסל והעירום האחורי הבוטה כביכול (אזור הערווה היה מכוסה בעלה תאנה).

הפסל ניצב על גבי בסיס העשוי אבני גרניט אליהם חקוקה הכתובת:

## קישורים חיצוניים

* אודות האנדרטה באתר 'Victorian Web'.
* אודות האנדרטה באתר 'Black Cab London'.
* אודות האנדרטה באתר 'London Remembers'.

קטגוריה:ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון
ולינגטון
ולינגטון
גיורא פישר

**גיורא פישר** (20 באוקטובר 1937 – 15 באוקטובר 2014) היה ממלא מקום ראש עיריית חיפה למשך כחצי שנה, וסגן ראש העיר במשך כעשר שנים.

## ביוגרפיה
פישר, יליד קריית חיים, כיהן כיו"ר ועד הקריה במשך 39 שנים. הוא נבחר לראשונה למועצת עיריית חיפה בשנת 1978, וכיהן בה שש קדנציות רצופות, ומתוכן שתי קדנציות כסגן ראש העיר חיפה (1993-2003). בשנת 2003, לאחר שראש העיר עמרם מצנע פרש מתפקידו והתמנה לחבר הכנסת, מונה פישר לראש עיריית חיפה בפועל, וכיהן בתפקיד כחצי שנה, עד בחירתו של יונה יהב.

בנוסף לכך כיהן עשרות שנים כיו"ר ועד העובדים של קרן קיימת לישראל, ובהמשך כיו"ר ועד הגמלאים של הארגון.

## חיים אישיים
פישר היה נשוי ואב לשניים. הוא נפטר ב-15 באוקטובר 2014, בגיל 77, ונקבר בבית הקברות תל רגב.

## הנצחה

ב-2015 נקרא על שמו ארכיון קריית חיים.

עיריית חיפה בחרה להנציח את שמו ופועלו של גיורא פישר בכיכר הסמוכה לבית בו התגורר. ב-11 ביולי 2017 נחנכה הכיכר בנוכחות בני משפחתו ותושבי חיפה. "קריית חיים הייתה כל חייו. את עבודתו עשה כל השנים בהתנדבות, והנתינה למען הציבור הייתה ערך חשוב בביתו'. כך אמרה בטקס ביתו חגית.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית חיפה
קטגוריה:קריית חיים: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות תל רגב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
כוכב לכת הליום

**כוכב לכת הליום** (אנגלית: **Helium planet**) הוא טיפוס היפותטי של כוכב לכת חוץ שמשי המורכב מהליום. כוכב לכת זה עשוי להיווצר מננס לבן קל שאיבד חלק ניכר ממסתו. בניגוד לענקי הגזים, כדוגמת צדק ושבתאי המורכבים בעיקר ממימן עם אחוז מסוים של הליום ושברי אחוז של יסודות אחרים. כוכבי לכת הליום צפויים להיות מורכבים מהליום בלבד מכיוון שהם תוצרים של כוכב ש"שרף" את המימן בתהליך של היתוך גרעיני. לפי אחד המודלים, כוכב לכת הליום יכול להיווצר מננס לבן במערכת של שני ננסים לבנים, בהם הננס המסיבי יותר ספח אליו מסה מהננס הקל יותר. מנגנון אחר שיכול ליצור כוכב לכת המורכב מהליום הוא תהליך של נידוף באור, בו מרבית המימן עוזבת את כוכב הלכת. נכון ל-2015 לא נצפה גרם שמיים מסוג זה.

## מאפיינים
לפי המודלים המתמטיים, כוכב לכת הליום עשוי להיות דומה בממדיו לענקי הגזים המוכרים לנו. אך בניגוד אליהם, כוכבי לכת הליום יכולים לעלות במסתם על 13 מסות צדק מבלי להתחיל היתוך גרעיני של דאוטריום ולכן לא יהפכו לננסים חומים.

## הערות שוליים

קטגוריה:כוכבי לכת חוץ-שמשיים
קטגוריה:שלבים תאורטיים במחזור החיים של כוכבים
קטגוריה:כוכבי לכת
בני ארד

ממוזער | ארד, 1977
ממוזער|תא"ל ארד (במרכז התמונה) ראש מטה פיקוד הצפון, במהלך סיור מפקדים עם הרמטכ"ל בעת מבצע ליטני 1978
**בנימין (בני) ארד (איצקוביץ')** (3 באוקטובר 1934 – 13 באוגוסט 2007) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף. כיהן כמנכ"ל הראשון של הרשות למלחמה בסמים.

## ביוגרפיה
ארד נולד ברומניה. התגייס לצה"ל בתחילת שנות החמישים ושירת בחיל התותחנים. שימש קצין בגדוד 402 וסגן מפקד גדוד 334. במלחמת ששת הימים פיקד על גדוד 344, גדוד מילואים של מכמ"ת 120 מ"מ. תחת פיקודו סיפק הגדוד סיוע ארטילרי לחטיבות קרייתי והראל בקרבות באזור ירושלים ובכיבוש יהודה ושומרון. לאחר המלחמה פיקד על גדוד 402 ושימש מפקד הסיוע החטיבתי של חטיבה 401, בתפקיד זה שימש במהלך מבצע אבוקה בו השמידו כוחות הארטילריה והשריון את בתי הזיקוק, המפעלים הפטרוכימיים, נמל הנפט ומפעלי הדשנים המצריים בסואץ. לאחר מכן שימש סגן מפקד אגד ארטילרי 209 ויצא ללימודים בבית הספר למלחמה בצרפת. בשנים 1973-1972 עמד בראש מחלקת אימונים במחלקת הדרכה ובמינוי משני כמפקד אגד ארטילרי 212. במלחמת יום הכיפורים פיקד על האגד שהשתייך לאוגדה 36 וכלל גדודים סדירים וגדודי מילואים. האגד סיפק סיוע ארטילרי לאוגדה 36 ולכוחות נוספים במהלך קרבות הבלימה והתקפת הנגד הישראלית ברמת הגולן. לאחר המלחמה המשיך לפקד על האגד במקביל לשירות כסגן מפקד פו"ם.

בשנים 1976-1975 עמד בראש מחלקת תורת לחימה במחלקת ההדרכה, ובשנים 1977–1979 שימש ראש מטה פיקוד הצפון (במבצע ליטני) ב-1979 מונה לסגן מפקד המכללה לביטחון לאומי ובמינוי משני, סגן מפקד גיס 446 עד שחרורו ב-1982.

לאחר שחרורו עבד בארגון ג'וינט ישראל. עם הקמת הרשות למלחמה בסמים ב-1988 מונה למנהלה ועמד בראשה עד 1996.

נפטר ב-13 באוגוסט 2007 בגיל 73, והובא למנוחות בבית העלמין כפר נחמן ברעננה .

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 215
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 212
קטגוריה:ראשי מטה פיקוד הצפון
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
קטגוריה:ראשי מחלקת תורת לחימה
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות כפר נחמן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
גדעון עציון

**גדעון עציון** (1944 - אפריל 2015) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, פיקד על עוצבת גולן.
## חייו
עציון, בנם של אברהם ואסתר נולד וגדל בכפר חסידים. למד במדרשית נעם בפרדס חנה.

ב-1961 התגייס לצה"ל ושירת כלוחם וקצין בחיל התותחנים, שימש קצין בגדוד מכמ"ת 334 והדריך בביסל"ת, ב-1966 מונה למפקד סוללה בגדוד 334 ובמהלך מלחמת ששת הימים השתתף בקרבות כיבוש רמת הגולן כקצין קישור ארטילרי של גדוד 13 בחטיבת גולני. ב-1971 מונה לסגן מפקד גדוד 402, במהלך מלחמת יום הכיפורים שירת כקצין אג"ם במפקדת קצין התותחנים הפיקודי בפיקוד הצפון. לאחר המלחמה מונה למפקד גדוד 334 ובהמשך שירת כסגן מפקד אגד ארטילרי. ב-1979 מונה למפקד אגד ארטילרי 282. למד במכללה לביטחון לאומי וב-1983 נשלח במסגרת מחלקת הנוער והחלוץ של ההסתדרות הציונית לשליחות בדרום אפריקה. השתחרר משירות הקבע ב-1986.

לאחר שחרורו שירת במילואים כמפקד אגד ארטילרי 425 במשך כ-10 שנים ומפקד סיוע בגיס. כמו כן סייע בפיתוח מערכות השליטה ובקרה שמשמשות את חיל התותחנים.

## לקריאה נוספת
*רס"ן (מיל') סימן טוב שגיא, ערב לכבוד של גדעון עציון, ביטאון תמיד תותחן, ספטמבר 2012

קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 282
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 282
קטגוריה:בוגרי מדרשית נעם
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:כפר חסידים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
גבעת טארה

**גבעת טארה** היא אתר ארכאולוגי שתחילתו בתקופה הנאוליתית (3500 לפנה"ס לערך). המקום שימש בעיקר להתכנסויות, לעריכת טקסי פולחן ולקבורה. הגבעה ממוקמת סמוך לנהר בוין בין נאבן לדנשוקלין (Dunshaughlin) במחוז מית' במזרח אירלנד. האתר מלא תפקיד מרכזי בהיסטוריה ובפולקלור של אירלנד ומשמש עד היום כמרכז של מורשת רוחנית דתית ופוליטית. "אם מבקר עומד מאחורי כנסיית פטריק הקדוש במחוז מית' ומביט אל מעבר לגבעה, הוא רואה לא יותר מכמה תלוליות עפר מכוסות בשמיכה של דשא וכבשים שיצאו לרעות בשדה מאחת החוות הסמוכות. אבל אם המבקר יביט עם הלב ועם הנשמה שלו, הוא יראה את כל תפארתה העתיקה של אירלנד". באתר נמצאים מבנים עתיקים שרובם קבורים באדמה. ניתן להבחין בכיפותיהם העגולות הבולטות מעל פני הקרקע, כשהן מכוסות בדשא. על פי המסורת, היה זה מקום מושבו של המלך העליון של אירלנד ואתר קבורתם של 140 מלכים. המקום נחשב כלב הרוחניות הקלטית וכן "כמקום שבו עוצבה זהותה הלאומית של המדינה".

על פי ה, גבעת טארה הייתה מקום משכנם של האלים ודרך כניסה לעולם הבא.
בתחילת המאה ה-20, הגיעה לאתר קבוצה מבני ישראל הבריטים, שסברה כי ארון הברית נקבר במקום. לאכזבתם, התגלו בתום החפירה מטבעות רומיים ספורים.
 בשנת 1950, התבצעה חפירה רשמית שבה נחשפו ממצאים המצביעים על קיומם הקדום של מבנים משמעותיים במקום.

## מונומנטים עיקריים
### התל של בני הערובה
שמאל|ממוזער|200px|התל של בני הערובה
שמאל|ממוזער|200px|מפת אתר גבעת טארה
'התל של בני הערובה', (GiallDumha na nGiall' ,'Mound of the Hostages'), הוא מעבר קבורה מגליתי והמונומנט העתיק ביותר שהתגלה בגבעת טארה, המתוארך בסביבות 2500 לפני הספירה. בין השנים 1955 ו-1959, התבצעו במקום חפירות שהביאו לגילוי ממצאים רבים המלמדים על התקופה הקדומה. מעבר הקבורה נמצא בתוך תל מעגלי שקוטרו 15 מטרים וגובהו 3 מטרים. אורכו 4 מטרים, רוחבו מטר אחד וגובהו 1.8 מטרים. הוא מחולק על ידי אבני אדן לשלושה תאים שבהם התגלו מתנות קבורה שונות, כלי חרס ושרידים של למעלה מ-200 אנשים. החפירות חשפו גם שלד של נער מתבגר מתקופת הברונזה המקושט בשרשרת של אבני חן. האבנים והקירות מעוטרים בגילופי ספירלות ובגילופים הקשורים לשמש, לירח ולכוכבים. קבר המעבר תוכנן כך שאור השמש יחדור פנימה פעמיים בשנה בלבד.

שמו של הקבר ניתן לו בשל מנהגם של המלכים העליונים של אירלנד להחזיק בבני ערובה מקרב האצילים, כדי להבטיח את שיתוף הפעולה של הממלכות. אחד מהמלכים האגדיים של טרה נקרא ניאל של תשעת בני הערובה כיוון שהחזיק תשעה בני ערובה מהמחוזות של אירלנד ושל בריטניה. הוא נחשב כאב המייסד של שושלת או'ניל ש-28 מבניה מלכו בטארה בין השנים 400 - 1022 לספירה.

ממוזער|מרכז|1100px|מראה פנורמי של גבעת טארה
## קישורים חיצוניים

*טארה, היסטוריה ועוד  באתר atriptoireland 
* בריאן לאוורי, עתיקות בסכנה לא רק בישראל: דיווחים מאירלנד ומיוון באתר הידען
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:אירלנד: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים
משפט ליוביל (אלגברה דיפרנציאלית)

**משפט ליוביל** הוא משפט באלגברה דיפרנציאלית, הקובע תנאי הכרחי ומספיק לקיומה של פונקציה קדומה אלמנטרית לפונקציה נתונה. את המשפט הוכיח ז'וזף ליוביל ב-1835.

מהמשפט עולות דוגמאות מפורסמות לאינטגרלים לא מסוימים שאינם פונקציות אלמנטריות, כגון פונקציית השגיאה \int e^{-x^2}\ dx, האינטגרל הלוגריתמי ההפוך \ \int \frac{1}{\ln x}\ dx (המוכר ממשפט המספרים הראשוניים) ו-\ \int \frac{\sin x}{x}\ dx.

## רקע
פונקציה אלמנטרית היא פונקציה המתקבלת ממספר סופי של פעולות פשוטות על פונקציות בסיסיות. פורמלית, ניתן לבנות את הפונקציות האלמנטריות באופן אלגברי כמתואר להלן.

יהי F שדה עם פעולת גזירה a \mapsto a'. השדה F יחד עם הפעולה a' נקרא **[[שדה דיפרנציאלי]]**. אוסף האיברים F_C=\{a\in F: a'=0\} הוא תת-שדה של F הקרוי **שדה הקבועים** של F.

**אקספוננט** של איבר a\in F הוא איבר המסומן e^a שמקיים: (e^a)'=a'e^a (זהו אנלוג אלגברי של פונקציית האקספוננט). באופן דומה, **לוגריתם** של איבר a\in F הוא איבר המסומן \log a שמקיים: (\log a)'=a'/a (זהו אנלוג אלגברי של הלוגריתם הטבעי).

הרחבת שדות דיפרנציאלית זהה להרחבת שדות רגילה בכפוף לתנאי שהנגזרות מזדהות על השדה הקטן. הרחבה דיפרנציאלית K/F נקראת **הרחבה אלמנטרית** של F אם קיימת שרשרת סופית של הרחבות F=K_0\subset K_1\subset K_2\subset\ldots\subset K_n=K כך שלכל 0\le i מתקיימת אחת מהאפשרויות הבאות:
*K_{i+1}=K_i(a) כאשר a אלגברי מעל K_i.
*K_{i+1}=K_i(e^a) כאשר a\in K_i.
*K_{i+1}=K_i(\log a) כאשר a\in K_i.

## המשפט
יהי a\in F ותהי K/F הרחבה אלמנטרית כך ש-F_C=K_C, וכן קיים b\in K המקיים b'=a. אזי קיימים קבועים c_1,\ldots,c_n\in F_C ואיברים u_1,\ldots,u_n,v\in F כך שמתקיים:
:a=\sum_{i=1}^n c_i\frac{u_i'}{u_i}+v'

במילים אחרות, לכל איבר בשדה דיפרנציאלי עם קדומה אלמנטרית יש קדומה בשדה, עד כדי סכום של מספר סופי של לוגריתמים.

ליוביל
קטגוריה:אלגברה דיפרנציאלית
אלדרשוט

**אלדרשוט** (באנגלית: **Aldershot**) היא עיירה במחוז המפשייר שבדרום-מערב אנגליה.

העיירה מוכרת במיוחד ומזוהה עם מחנה אלדרשוט שהוא מבסיסי האימונים החשובים והוותיקים ביותר בצבא הבריטי, משום כך אלדרשוט לעיתים מכונה "הבית של הצבא הבריטי" ומכילה אחוז גבוה של תושבים אנשי צבא המשרתים במחנה הסמוך.

## היסטוריה
מקור שם העיירה נלקח מהמונח באנגלית עתיקה; "אלדר הולט" (Alder-Holt), עץ אלנוס מת, זאת ככל הנראה בהתייחסות לעצי האלנוס הרבים המאפיינים את האזור. העיירה מוזכרת עוד במאה ה-11, ובמאה ה-17 היא מוזכרת בתור עיירת שוק, היא נותרה יחסית אלמונית עד למאה ה-19 בלב אזור רחב ושומם בלתי כשיר לעיבוד חקלאי.

בשנת 1854 בזמן מלחמת קרים הוקם סמוך לעיירה מחנה אלדרשוט, שהיה לבסיס האימונים הקבוע הראשון של הצבא הבריטי. הקמת המחנה הביאה לפריחה בעיירה, כך היא גדלה מ-875 תושבים בשנת 1851 לכדי 16,000 ב-1861 (מהם כ-9,000 אנשי צבא). מאז ועד היום מזוהה העיירה במיוחד עם הצבא הבריטי אשר רבים מתושביה משרתים בו, היא אף מכונה "הבית של הצבא הבריטי".

## ערים תאומות

* 

## תמונות

Aldershotmilitarytown.jpg|שלט הכניסה לאלדרשוט.
The Crimea in the High Street - geograph.org.uk - 993983.jpg|פאב קרים ברחוב הראשי.
Wellington Statue, Aldershot front.JPG|פסל ולינגטון המוצב על גבעה סמוכה.
Houses in Queens Road - geograph.org.uk - 995063.jpg|בתים טוריים ויקטוריאנים ברחוב קווינס.
AldershotCathedral-2.jpg|קטדרלת סינט מיכאל וסינט ג'ורג'


## קישורים חיצוניים

* אתר המועצה העירונית ראשמור.
* אתר קבוצת הכדורגל 'אלדרשוט טאון'.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:המפשייר: יישובים
קטגוריה:אנגליה: ערים
קטגוריה:אולימפיאדת לונדון (1948)
שמעון בן-דוד

**שמעון בן דוד** (1936 – 29 באוגוסט 2016) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, פיקד על עוצבת כידון ועל הג"א בפיקוד המרכז.

## קורות חיים
בן דוד נולד וגדל בלוב. עלה לישראל לאחר הקמת המדינה. ב-1955 התגייס לצה"ל ושירת בחיל התותחנים. שימש מפקד סוללה וסגן מפקד גדוד 402. במלחמת ששת הימים שימש סגן מפקד גדוד 871, שסיפק סיוע ארטילרי לחטיבה 45 בקרבות בעמק דותן וברמת הגולן. במלחמת ההתשה פיקד על גדוד 403 שנלחם בגזרת קו בר-לב. ב-1972 שימש ראש ענף אימון יחידות במפקדת קצין תותחנים ראשי ומונה להקים את מתקן עבדת, שישמש כמתקן אימונים ליחידות המילואים של התותחנים.

במלחמת יום הכיפורים פיקד על גדוד 436, גדוד מילואים באגד 214 שהפעיל תומ"תים 155 מ"מ. לאחר גיוס הגדוד והגעתו לחזית המצרית, שימש מפקד הסיוע החטיבתי של חטיבה 14. במהלך הקרבות נפצע פעמיים אך סירב להתפנות עד להפסקת האש. לאחר המלחמה עוטר בצל"ש אלוף.

בפברואר 1974 מונה למפקד התותחנים הפיקודי בפיקוד המרכז, ביוני 1975 מונה למפקד עוצבת כידון ושירת בתפקיד עד אוגוסט 1977. לאחר לימודים באוניברסיטת בר-אילן מונה ב-1979 לראש מחלקת בירור אצל נציב קבילות החיילים. במאי 1981 מונה לסגן מפקד הג"א בפיקוד המרכז ובין ינואר 1982 לאוקטובר 1984 שירת כמפקד הג"א מרכז. לאחר מכן שירת כנספח צבאי בקניה.

לאחר שחרורו שימש יועץ לגזבר הסוכנות היהודית מאיר שטרית ומנהל ועדת העזבונות במשרד המשפטים.

ב-29 באוגוסט 2016 נפטר ממחלה ונקבר במושב כוכב מיכאל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 209
קטגוריה:מפקדי גדודים בחיל התותחנים
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מעוטרי צל"ש אלוף
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים במדינות אפריקה
קטגוריה:ישראלים ילידי לוב
קטגוריה:ילדים בשואה: לוב
קטגוריה:ניצולי השואה: לוב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:כוכב מיכאל: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים במושבים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
חרב וולאס

[שמאל|ממוזער|250px|חרב וולאס, המוצגת ב[אנדרטת וולאס בסקוטלנד.]]
**חרב וולאס** (באנגלית: **Wallace Sword**) היא חרב עתיקה מסוג קלאימור המיוחסת לויליאם וולאס, הגיבור הלאומי של סקוטלנד שהוביל את תנועת ההתנגדות הסקוטית נגד ממלכת אנגליה במהלך מלחמת העצמאות הסקוטית. על פי המסורת הסקוטית, שימשה החרב את וולאס במהלך קרב גשר סטירלינג בשנת 1297 ובקרב פאלקירק בשנת 1298.

## תיאור החרב
מדובר בחרב ארוכה מסוג קלאימור.
אורכה הכולל של החרב (כולל הניצב) 163 ס"מ, ואורך הלהב 132 ס"מ. עובי הלהב משתנה בין 5.7 ס"מ בבסיסו, ל-1.9 ס"מ בקצהו. משקל החרב 2.9 ק"ג.

## היסטוריה
על פי המסורת הסקוטית, לאחר הוצאתו להורג של וולאס בשנת 1305, סר ג'ון דה מנטיית', מושל טירת דמבארטון קיבל לידיו את החרב. אין תעוד למסורת זו. בשנת 1505, 200 שנים לאחר מכן, ישנו תעוד לכך שג'יימס הרביעי, מלך סקוטלנד רכש נדן חדש המצופה משי בעלות של 26 שילינג עבור "חרב וולאס".

התיעוד הבא המזכיר את החרב הוא משנת 1875, במכתב מאת משרד המלחמה הבריטי המציין שהחרב הועברה בשנת 1825 למצודת לונדון לתיקונים, ובמהלכם הורה ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון לד"ר סמיואל מייריק לבדוק את החרב.
ד"ר מייריק היה מומחה לבדיקת חרבות עתיקות. מייריק קיבל לידיו את הנדן בלבד ובדק אותו, וקבע כי הנדן מקורו במאה ה-16 (כאמור, זה אכן תקופת יצירת הנדן).

ב-15 באוקטובר 1888 הורה מזכיר משרד המלחמה להעביר את החרב לאנדרטת וולאס.

## קישורים חיצוניים
*חרב וולאס באתר הBBC

## הערות שוליים

וולאס
קטגוריה:סקוטלנד: היסטוריה צבאית
לוך רנוך

[שמאל|ממוזער|250px|מבט לכיוון [סכיהליון.]]
**לוך רנוך** (באנגלית: **Loch Rannoch**, בגאלית סקוטית: **Loch Raineach**) הוא לוך (אגם) מים מתוקים שאורכו כ-15 ק"מ, והוא ממוקם במחוז פרת' וקינרוס שבסקוטלנד.

הלוך ממוקם בכיוון - מערב - מזרח, ורוחבו הממוצע כקילומטר. בקצהו המזרחי נשפך האגם לנהר טומל. שטחו של האגם 19 קמ"ר.

לחופו הדרומי של הלוך נמצא פארק יער טיי, וממערב ללוך נמצא אזור ביצת רנוך.

הלוך משמש כיום לאתר תיירות ודיג.

## קישורים חיצוניים
 

קטגוריה:סקוטלנד: לוכים
עוצבת אשדות

**עוצבת אשדות** (אגד ארטילרי 214, אגד ארטילרי 7023, אגד ארטילרי 973) הייתה אגד ארטילרי בצה"ל.
## היסטוריה
העוצבה הוקמה כאגד ארטילרי 214, אגד משימתי במסגרת אוגדה 31. במלחמת ששת הימים כלל האגד בפיקודו של יהודה נאות את גדוד 822, גדוד תותחי M7 פריסט בפיקודו של עודד בונה שסיפק סיוע ארטילרי לחטיבה 200 בגזרת סיני. במלחמת יום הכיפורים חמישה גדודים: 3 גדודי תותחים מתנייעים 155 מ"מ, גדוד מכמ"ת 160 מ"מ וגדוד מכמ"ת 120 מ"מ. האגד בפיקודו של יעקב עקנין סיפק סיוע ארטילרי לאוגדה 143 בחזית המצרית. לאחר המלחמה שונה מספר האגד לאגד 7023. בשנים 1978 עד 1981 עברו גדודי האגד הסבה לתומ"תים M-109 "רוכב". ב-1987 שונה מספר האגד לאגד 973. בסוף שנות התשעים עברו יחידות האגד הסבה לתומ"תי "דוהר" וכן נקלט תחת פיקוד האגד גדוד המפקדים של ביסל"ת.

עם פירוק אוגדה 560 בעשור הראשון של המאה ה-21 פורק גם האגד הארטילרי.

## מפקדי עוצבת אשדות

## קישורים חיצוניים
*אגד ארטילרי עוצבת "אשדות" במלחמת יום הכיפורים
*אגד ארטילרי 973

*
אשדות
פורנייה

**פורנייה** (בצרפתית: **Furnier**) הוא שם משפחה.

קטגוריה:שמות משפחה
מיקאל מדר

**מיקאל מדר** (בצרפתית: **Mickaël Madar**; נולד ב-8 במאי 1968) הוא כדורגלן עבר צרפתי-יהודי ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירה
מדר התחיל את הקריירה שלו בסושו. לאחר שנתיים הוא עבר ללאוואל ולאחר מכן חזר לסושו. בשנת 1992 הוא עבר לקאן, ובשנת 1994 חתם במונקו. בשנת 1996 הוא חתם בדפורטיבו לה קורוניה, ובאמצע העונה שבר את רגלו. אחרי שהתאושש מפציעתו, מדר עזב את ספרד לטובת אברטון. בשנת 1999 מדר עבר לפריז סן-ז'רמן, ובשנת 2001 הוא חתם בקרטיי. בשנת 2002 פרש ממשחק פעיל.

מדר הבקיע שער אחד ב-3 משחקים במדי נבחרת צרפת והוא נכלל בסגל הנבחרת לקראת יורו 1996.

ב-17 ביולי 2015 התמנה מדר לתפקיד מאמן קבוצת קאן בה אימן עונה אחת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:יהודים צרפתים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:חלוצי כדורגל יהודים
קטגוריה:חלוצי כדורגל צרפתים
קטגוריה:ספורטאים יהודים צרפתים
קטגוריה:כדורגלני סושו
קטגוריה:כדורגלני לאוואל
קטגוריה:כדורגלני קאן
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו לה קורוניה
קטגוריה:כדורגלני אברטון
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני קרטיי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צרפת
קטגוריה:פריז: כדורגלנים
קטגוריה:מאמני כדורגל צרפתים
קטגוריה:מאמני קאן
קטגוריה:מאמני כדורגל יהודים
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1968
ברנז

**ברנז** (**Berneuse** או **la Berneuse**) הוא הר במערב האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,045 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון וו בשווייץ.

## גאוגרפיה
ההר הוא חלק מאחד מרכסי טרום האלפים הברניים המתחיל בהר גרוס ואן מעל העיירה מוזס ומעבר לה מוזס וממשיך בהרים מון ד'אור, וטור דה מאיה ומסתיים מעל עמק הרון בהרים וטור ד'אאי וברנז עצמו.

על צלעו הדרומית של ההר שוכנת העיירה לזאן ומצפונו הפסגות טור ד'אאי וטור דה מאיה.

בפסגתו נמצא אגם יאקה (Lac Yaka) ובסמוך לפסגה נמצא אגם ד'אאי (Lac d'Aï).

## תחבורה
ניתן להגיע עד לפסגת ההר במעלית גונדולה היוצאת מהעיירה לזאן. 

קיימות תוכניות שעדיין לא אושרו להאריך את קו הרכבת אגל-לזאן שיגיע עד הפסגה וכך יוכלו להגיע ישירות לפסגת ההר ללא צורך במעבר רגלי בין הרכבת לרכבל כפי שצריך היום.

## תיירות
בימי החורף ההר הוא חלק מאתר הסקי של העיירה וניתן להמשיך ממנו ברכבלים נוספים לפסגות הסמוכות טור ד'אאי וטור דה מאיה.

בקיץ ישנם מסלולי הליכה רבים בהם ניתן להגיע מפסגת ההר לאגמים הרבים הפזורים סביב, וכן לרדת לעיירה לזאן.

בפסגת ההר ישנה מסעדה מסתובבת (Restaurant tournant de la Berneuse) ממנה ניתן לראות את רכסי האלפים הברניים והאלפים השבליים הסמוכים וכן את אגם ז'נבה.

## קישורים חיצוניים

* Leysin אתר הרכבל לזאן-ברנז
* ברנז באתר Hikr
* אתר למסלולי הליכה

קטגוריה:האלפים הברניים
קטגוריה:וו (קנטון): הרים
טור ד'אאי

**טור ד'אאי** (**Tour d'Aï**) הוא הר במערב רכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,331 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון וו בשווייץ.

## גאוגרפיה
ההר הוא המערבי ביותר ברכס טרום האלפים הברניים המתחיל בהר גרוס ואן מעל העיירה מוזס ומעבר לה מוזס וממשיך בהרים מון ד'אור, טור דה מאיה ומסתיים מעל עמק הרון בהרים ברנז וטור ד'אאי עצמו.

ממזרח להר ממוקם ההר טור דה מאיה וממערב לו עמק הרון, מדרום לו הר ברנז והעיירה לזאן, ומצפון לו עמק אורמו-דסו וההר פונטה ד'אבנרה.

למרגלותיו מדרום נמצא אגם ד'אאי (Lac d'Aï) ולמרגלותיו מצפון האגמים נרוו (Lac de Nervaux), רונד (Lac Rond) ופורי (Lac Pourri).

## תיירות
ההר הוא חלק מאתר הסקי של העיירה לזאן ובחורף ניתן להגיע ברכבל עד ממש סמוך לפסגתו.

בקיץ ישנם מסלולי הליכה רבים בהם ניתן להגיע עד סמוך לפסגת ההר ולאגמים הרבים הפזורים סביב. ניתן להגיע לפסגה ממש דרך הצד הצפוני בשביל היוצא ליד אגם ד'אאי.

## קישורים חיצוניים

* טור ד'אאי באתר SummitPost
* טור ד'אאי באתר Hikr

קטגוריה:האלפים הברניים
קטגוריה:וו (קנטון): הרים
אפינה-סור-סן

**אפינֵה-סור-סן** (בצרפתית: **Épinay-sur-Seine**) היא קומונה בפרווריה הצפוניים של העיר פריז בצרפת. הקומונה שוכנת במרחק של 11.3 קילומטר ממרכז פריז.

## היסטוריה
ב-7 באוגוסט 1850 איבדה אפינה חלק משטחה כאשר אזור מסוים פרש מהעיר ויחד עם חלקים שפרשו מהערים דיי-לה-בר (Deuil-la-Barre) סן-גרטיאן (Saint-Gratien) וסואזי-סו-מונמורנסי (Soisy-sous-Montmorency) הקימו את העיר אנגאן-לה-באן (Enghien-les-Bains).

פרנסיסקו מאסיס מבורבון (Francisco de Asís de Borbón) לקח חדרים בטירה בעיר משנת 1881 ועד מותו בשנת 1902. כיום משמשת הטירה כבית העירייה.

## תחבורה
באפינה יש תחנה של רכבת הפרוורים RER בקו C. בנוסף ישנה בעיר תחנה של רכבת פרוורים לא RER בקו H (Transilien H).

נמל התעופה שארל דה גול נמצא במרחק 13 קילומטר מן העיר.

## יהדות
בעיר קהילה יהודית גדולה וכמה בתי כנסת פעילים.

בעיר קיימים גם מוסדות חינוך יהודיים, בית ספר וישיבה גדולה, "מקור ישראל", בראשות הרב אהרן דניאל היימן, הנחשבת כיום לאחת הישיבות החשובות בצרפת.

## ערים תאומות
* .
* .

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:סן-סן-דני: ערים
מאנליפלואה

**מאנליפלואה** (**Männliflue**) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,652 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון ברן בשווייץ.

## גאוגרפיה
מאנליפלואה הוא ההר החמישי מצפון והשלישי מדרום, ברכס ההרים המפריד בין העמקים קנדר (Kandertal) ופרוטיג (Frutigtal) לבין העמקים זימן (Simmental) ודיאמטיג (Diemtigtal), המתחיל בהר ניזן שצופה על העיר שפיץ ואגם תון, וכולל את ההרים פרומברגהורן דרוננגאלם הוניזן **מאנליפלואה** גסור ואלבריסטהורן.

ההר שוכן בין הר ההוניזן מצפון וההר גסור מדרום.

## קישורים חיצוניים

* מאנליפלואה באתר Hikr

קטגוריה:האלפים הברניים
קטגוריה:ברן (קנטון): הרים
קטגוריה:הרמה הברנית: הרים
עוצבת כדור האש

שמאל|ממוזער|180px|תג של גדוד 332 של מרגמות הכבדות ההיסטורי
שמאל|ממוזער|180px|גרסה שנייה של תג של גדוד 332 של מרגמות הכבדות ההיסטורי
**עוצבת כדור האש** (**אגד ארטילרי 9693**) היה אגד ארטילרי בעוצבת האש.

## היסטוריה
האגד מבוסס על יחידות המערך המוצנח של חיל התותחנים. תחילה הוקם ב-1949 גדוד 332, גדוד מרגמות כבדות שהשתייך לחטיבת גבעתי, לאחר פירוק החטיבה ב-1956 הועבר הגדוד לחטיבת הצנחנים, ונטל חלק במבצע שומרון ובמלחמת סיני. ב־1957 הפך הגדוד לגדוד מילואים במסגרת החטיבה הסדירה.

ב-1961 הוקם גדוד מוצנח נוסף, גדוד 425 שהשתייך לחטיבה 80. במלחמת ששת הימים לחם גדוד 332 תחת חטיבה 35 וגדוד 425 תחת חטיבה 55. ב-1973 הוקם גדוד מוצנח שלישי, גדוד 343.

במלחמת יום הכיפורים לחם גדוד 332 עם חטיבה 35, גדוד 343 לחם עם חטיבה 55 וגדוד 425 עם חטיבה 80. כמו כן השתתפה במלחמה סוללת "נתרן" שצוידה בתותחים מסוג M-102 יבילי אוויר בקליבר 105 מ"מ, וביצעה ירי מג'בל עתקה במבצע פונטיאק, ב-1976 צורפה הסוללה לגדוד 343. לאחר הקמת עוצבת האש צורפו ב-1977 גדודים 332 (שמספרו שונה ב־1974 ל־7038) ו-343 (תחת המספר 7041) לאוגדה וגדוד 425 פורק ויחידות התותחנים בעוצבה אורגנו תחת מפקדת סיוע אוגדתית. גדוד 7041 עבר הסבה מתותחי D-30 לתותחי M-71.

במלחמת לבנון הראשונה לחם גדוד 7038 עם חטיבה 35 וגדוד 7041 השתתף בלחימה בגזרה המערבית, נטל חלק במצור על ביירות ויחידות שלו הונחתו בשפך נהר אל-אוואלי. ב-1983 אורגנה העוצבה לאגד מלא בפיקודו של רן כהן כחלק מעוצבת האש (אוגדה 96).

ב־2000 פורק גדוד 7038, וסוללותיו הוכפפו באופן ישיר לחטיבת חי"ר כחלק מהפלוגה המסייעת.

האגד פורק ב-2016 במסגרת תר"ש גדעון.

בין מפקדי גדוד 332/7038: חיים שפיר (1949), עמי גלעדי (1949-1950), מיכה בארי (1950), מוטי לנדאו (1956), אלכס פרג (1956-1957), יהודה נאות (1957-1961), אריה לוי (1961-1962), אלי עשת (1963-1964), משה פלד (איזנפלד) (1965-1966), מאיר דורון (1966-1968), אברהם בר דוד (1968-1969), יעקב צור (1969-1974), רן כהן (1974-1977), אבי שדמי (1977-1982), יצחק פורת (1982-1983), הלל אהרמן (1983-1987), עצמון ליפשיץ (1987-1988), דורון חרפק (1989-1992), ערן בן דוד (1995-1997), רועי סעדיה (1997-2000).

בין מפקדי גדוד 425: עמוס ברעם, מאיר ציקלג, אורי אבני.

בין מפקדי גדוד 343/7041: אשר דיאמנט, אורי וגמן, דוד הרמתי, גילי אברהם, אסף גזית.

## מפקדי עוצבת כדור האש

## קישורים חיצוניים
* גדוד מרגמות כבדות 332, אתר הצנחנים עשור ראשון
* גדוד מרגמות כבדות (גמ"כ) מוצנח 332/7038, אתר עמותה להנחלת מורשת הצנחנים.

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידות הצנחנים של צה"ל
כדור האש
קטגוריה:אגדים ארטילריים לשעבר בצה"ל
מעלית גונדולה

[ממוזער| רכבל מסוג מעלית גונדולה בעיר [מדיין, קולומביה. הראשון שהוקם כחלק ממערכת הסעת המונים מטרופולינית.]]
[ממוזער|שמאל|מעלית גונדולה ב[לונדון מעל נהר התמזה]]
**מעלית גונדולה** (**gondola lift**) היא סוג של רכבל. הרכבל מורכב מקרוניות, המכונות גונדולות, התלויות על כבל פלדה, ומקובעות אליו בשעת הנסיעה. כבל הפלדה הוא בצורת לולאה, הנמתחת בין שתי תחנות. בנקודות הקצה, הלולאה כרוכה סביב גלגל המונע באמצעות מנוע, בדרך כלל מנוע חשמלי. סיבוב הגלגל מניע את הכבל, הקרוניות נאחזות בכבל הפלדה ונעות עם תנועתו. בדרך כלל ישנם עמודי תמיכה בין התחנות. ולעיתים המערכת מורכבת ממספר לולאות. בין הלולאות ישנה תחנת מעבר בה עוברת הגונדולה מכבל אחד למשנהו וממשיכה לתחנת הסיום. 

הקיבולת, העלות, והפונקציונליות של מעלית הגונדולה שונות באופן משמעותי ממקום למקום לפי תנאי השטח.

להבדיל מרכבל מסוג "מסילה אווירית" (Aerial tramway)  בו הקרוניות  תלויות על כבל מקובע הנמתח בין שתי נקודות, וכבל נוסף מושך את הקרוניות ומניע אותם על גבי הכבל הראשי. מעלית הגונדולה מורכבת מכבל  בודד שנע באופן רציף והקרוניות נתפסות בו זו אחר זו.

עקב התפשטות מערכות אלה בהרי האלפים באירופה שם מקובלת המילה הצרפתית טלקאבין (Télécabine) נכנסה מילה זו לשימוש אף בשפה האנגלית.

## סוגים
### מעלית נוסעים
קרון גונדולה יכול להכיל בין 2 ל-16 נוסעים והוא מחובר לכבל באמצעות קפיץ המאפשר לנתק את הקרון מהכבל בעת המעבר בתחנות כדי להאט את הקצב ולאפשר לנוסעים עלייה וירידה בטוחה יותר.

הדלתות בדרך כלל הן אוטומטיות ונשלטות על ידי מנוף המותקן על הגג או על ידי בליטה בדלת שנדחפת כלפי מעלה או מטה בעת הכניסה לתחנה.

### מעלית סחורות
[ממוזער|ימין|מעלית גונדולה עבור סחורות בעיירה קופינג ב[שוודיה]]
קווי גונדולה עבור העברת סחורות נמצאים בדרך כלל באזורי מכרות ויכולים להיות ארוכים באופן ניכר לעומת קווי הנוסעים.

הגונדולה שיוצאת מהעיר מואנדה (Moanda) בגבון ומגיעה לעיר מבינדה (Mbinda) שברפובליקה של קונגו היא באורך 75 קילומטר, והגונדולה בעיר נורסיו (Norsjö) בשוודיה הגיעה לשיא של 96 קילומטר. גם באתיופיה נבנה על ידי האיטלקים קו גונדולה עבור סחורות באורך של 75 קילומטר.

מעליות הסחורות יכולות להיות מופעלות באנרגיה חשמלית ולפעמים אף על ידי כוח המשיכה או הכבידה בלבד.

## תאונות גונדולה
* 29 בינואר 1983 - שבעה בני אדם נהרגו בסינגפור כאשר שני קרונות צללו לתוך הים לאחר שנפגעו מנגררת אסדת קידוח.
* 5 בספטמבר 2005 - תשעה בני אדם נהרגו ועשרה נפצעו כאשר לבנת בטון במשקל 750 קילוגרם הושלכה בטעות על ידי מסוק בנייה בזולדן, אוסטריה. מאות נאלצו להתפנות מהמעלית.
* 13 ביולי 2006 - חמישה בני אדם, ביניהם ילדה בת שלוש, נפצעו לאחר ששני קרונות התנגשו ואחד התרסק אל הקרקע. התאונה התרחשה בצפון מערב סקוטלנד. לא היו הרוגים והגונדולה נחשבה כבטוחה לפעולה זמן קצר לאחר התאונה.
* 18 בפברואר 2007 - קרון גונדולה ירד מהכבל באתר הסקי סקי אפצ'י (Ski Apache) בניו מקסיקו התגלגל לאחור ופגע בקרון אחר, שמונה בני אדם היו מעורבים בהתרסקות, אך רק שתיים סבלו מפציעות קלות.
* 2 במרץ 2008 - גבר נפל מגונדולה בשאמוני ומת, כנראה אחרי שהוא ואחד מחבריו נשענו ושברו את החלון.
* 16 בדצמבר 2008 - עשרה בני אדם נפצעו ורבים אחרים נתקעו לזמן רב לאחר שמגדל התמיכה במעלית גונדולה התמוטט באתר הסקי וויסטלר בלאקקומב (Whistler Blackcomb) בקנדה.
* 31 בינואר 2011 - ילד בן 10 נפל 10–15 מטרים מגונדולה בעיר האפג'ל (Hafjell) שבנורווגיה. הוא סבל מפציעות קלות בלבד.

## ראו גם
* רכבל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:רכבלים
רושה דה נה

**רושה דה נה** (**Rochers de Naye**) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,042 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון וו ובסמוך לגבולו עם קנטון פריבור בשווייץ.

## גאוגרפיה
[ממוזער|ימין|[מרמיטה בהר]]
ההר צופה על אגם ז'נבה וממוקם בין הערים וילנף ומונטרה, והוא ההר המערבי ביותר ברכס האלפים הברניים יחד עם הדאן דה ז'אמאן.

מצפון להר ממוקם הדאן דה ז'אמאן וממערב אגם ז'נבה, מדרום לו נמצא שפך הרון לאגם ז'נבה, וממזרח הר פוינט ד'אבנייר (Pointe d'Aveneyre).

להר פסגה נמוכה יותר (1,982) הנקראת *גרנד קו דה נה* (Grande Chaux de Naye) המהווה את קו הגבול בין הקנטונים.

## דרכי גישה
ניתן להגיע לפסגת ההר על ידי הרכבת בקו מונטרה-גילון-רושה דה נה המתחיל בעיר מונטרה ועולה עד לגובה של 1,968 מטר משם ניתן להמשיך רגלית עד לפסגה. בנוסף ניתן להגיע ברכב עד קול דה ז'אמאן (Col de Jaman) ומשם להגיע לפסגת ההר בהליכה רגלית של כשעתיים.

## נקודות עניין
בהר ישנם מספר נקודות עניין, בהם:
* ויה פראטה (Via Ferrata) - מסלול טיפוס על ידי ידיות וכבלי ברזל. המסלול נחשב למסלול ברמת קושי גבוהה (ED).
* מערות - מספר מערות אליהן ניתן להגיע דרך המסלול העולה לפסגת ההר מקול דה ז'אמאן.
* מרמיטות - מספר מכלאות בהם מצויים זנים שונים של מרמיטות מכל רחבי העולם.

## קישורים חיצוניים

* אתר הרכבת ממונטרה להר 
* רושה דה נה באתר Hikr
[ממוזער|1100px|מרכז|נוף [צילום פנורמי|פנורמי מפסגת רושה דה נה, מימין שפך הרון לאגם ז'נבה ומשמאל ההרים פואנט ד'אבנר ומאחוריו ניתן להבחין בשתי הפסגות הסמוכות טור ד'אאי וטור דה מאיין]]

קטגוריה:האלפים הברניים
קטגוריה:וו (קנטון): הרים
קטגוריה:מונטרה
אונטראר (קרחון)

קרחון **אונטראר** (בגרמנית: **Unteraargletscher**, מילולית: "הקרחון התחתון") הוא קרחון יבשתי באורך 12.95 קילומטר הנמצא ברכס האלפים הברניים ברמת ברן בקנטון ברן בשווייץ.

הקרחון הוא הגדול יותר מבין קרחוני ארה המהווים את מקורות נהר ארה. הקרחון מסתיים כ-400 מטר נמוך יותר מקרחון אובראר.

מאז שנת 2007 הקרחון הוא חלק מאתר המורשת העולמית יונגפראו-אלטש-ביטשהורן.

## גאוגרפיה
קרחון אונטראר מורכב משתי זרועות מרכזיות המתחברות יחד וזורמות אל אגם גרימזל:
* זרוע קרחון לאוטראר - המתחילה בין ההרים שרקהורן וברגלישטוק וממשיכה מדרום להר האוויגשנייהורן ועד ההינדרשטוק שם מתחברת לזרוע קרחון פינסטראר.
* זרוע קרחון פינסטראר - המתחילה בצד המזרחי של ההרים אגאסיהורן, פינסטרארהורן ושטדרהורן וממשיכה מצפון להר האוברארהורן ועד השויכצרהורן שם מתחברת לזרוע קרחון לאוטראר.

בין הזרועות מדרום לקרחון לאוטראר ומצפון לקרחון פינסטראר, עובר רכס הרים הכולל את ההרים לאוטרארהורן, קליין לאוטרארהורן, הוגיהורן ולאוטראר רוטהרנר.

לאחר החיבור בין הזרועות ממשיך הקרחון לכיוון מזרח מדרום להרים באכלישטוק וברנדלמהורן ושם נשפך לאגם גרימזל.

## מחקר
במאה ה-18 ובמאה ה-19 היה הקרחון אחד הראשונים בו התפתח חקר הקרחונים.

## ראו גם
* קרחוני ארה
* נהר הארה
* קרחון רון

## קישורים חיצוניים

* מנטר הקרחונים השווייצרי
* פרטים על הקרחון באתר "Viatimages"
** פרטים על הקרחון באתר "Viatimages"
** פרטים על הקרחון באתר "Viatimages"
** פרטים על הקרחון באתר "Viatimages"
* קרחון אונטראר באטלס הטופוגרפי של שווייץ

קטגוריה:האלפים הברניים: קרחונים
קטגוריה:ברן (קנטון): קרחונים
קטגוריה:יונגפראו-אלטש-ביטשהורן
ארה (קרחונים)

[ממוזער|שמאל|250px|קרחוני ארה - [אובראר(קרחון)|אובראר משמאל ואונטראר מימין]]
קרחוני **ארה** (Aargletschers) הם קבוצת קרחונים המהווה את מקורות נהר הארה במזרח רכס האלפים הברניים ברמת ברן בקנטון ברן בשווייץ.

קרחוני ארה מורכבים משתי קבוצות קרחונים מרכזיות:

* קרחון אונטראר (בגרמנית "הקרחון התחתון") - מורכב מהמפגש בין קרחון לאוטראר וקרחון פינסטראר שבין ההרים לאוטרארהורן ופינסטרארהורן, ומשם זורם לאגם גרימזל.

* קרחון אובראר (בגרמנית "הקרחון העליון") - נמצא בין הר האוברארהורן ואגם אובראר.

מספר מדענים שווייצרים ביניהם האחים הוגי ולואי אגאסי בנו בשנת 1841 תחנת מחקר על הקרחון ומדדו את קצב הזרימה של הקרחונים באזור.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:האלפים הברניים: קרחונים
קטגוריה:יונגפראו-אלטש-ביטשהורן
קטגוריה:ברן (קנטון): קרחונים
טרוגברג

**טרוגברג** (בגרמנית: **Trugberg**) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה 3,933 מטר, וממוקם בקנטון ואלה שבשווייץ.

## גאוגרפיה
ההר נמצא במזרח הרכס המרכזי באלפים הברניים באזור יונגפראו-אלטש-ביטשהורן מעל הקונקורדיהפלאץ שבקרחון אלטש (המקום בו מתחברות זרוע היונגפראו וזרוע אוויגשנפלד למרכז הקרחון).

ההר מוקף בהרים (מצפון בכיוון השעון) מנך, קליין גרינהורן, גרוס גרינהורן, פישר גאבלהורן, דראייקהורן, קרנצברג, ויונגפראו.

במהלך חקר הר היונגפראו ניסו קבוצת חוקרים שווייצרים ביניהם אדוארד דזור (Pierre Jean Édouard Desor) ולואי אגאסי להגיע לפסגת טרוגברג אותו חשבו בטעות כיונגפראו, וכשעמדו על טעותם כינו את ההר טרוגברג שמשמעותו בגרמנית אחיזת עיניים.

## העפלה ראשונה
ההעפלה הראשונה לטרוגברג בוצעה ב-13 ביולי 1871 על ידי ד"ר אמיל בורקרדט (Dr. Emil Burckardt) מבזל, בליווי המדריכים המקומיים פטר אגר (Peter Egger) ופטר שלגל (Peter Schlegel) דרך הצד המזרחי.

## קישורים חיצוניים

* טרוגברג באתר summitpost
* טרוגברג באתר hikr

קטגוריה:האלפים הברניים
קטגוריה:יונגפראו-אלטש-ביטשהורן
קטגוריה:ואלה: הרים
מטנברג

**מטנברג** (**Mettenberg** או **Mättenberg**) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 3,104 מטר מעל פני הים, וממוקם בקנטון ברן בשווייץ.

## גאוגרפיה
המטנברג ממוקם בצפון-מזרח הרכס המרכזי של האלפים הברניים, בין ההרים אייגר והוטרהורן ומעל העיירה גרינדלוולד ברמת ברן שבקנטון ברן בשווייץ.

בהר מתחיל רכס נוסף החוצה את הרכס המרכזי לרוחבו דרך ההרים קליינס שרקהורן, שרקהורן, לאוטרארהורן, קליין לאוטרארהורן והוגיהורן ועד להר הלאוטראר רוטהרנר, שם מסתיים הרכס בקרחון פינסטראר.

## קישורים חיצוניים

* מטנברג באתר Hikr

קטגוריה:האלפים הברניים
קטגוריה:ברן (קנטון): הרים
קטגוריה:הרמה הברנית: הרים
לאוטראר (קרחון)

קרחון **לאוטראר** (בגרמנית: **Lauteraargletscher**) הוא קרחון יבשתי וזרוע של קרחון אונטראר המהווה חלק מקרחוני ארה המהווים את מקורות נהר הארה ברכס האלפים הברניים בקנטון ברן בשווייץ.

אורך הקרחון הוא 9 קילומטר ורוחבו קילומטר אחד ובסך הכל מכסה הקרחון שטח של 9 קמ"ר.

הקרחון מתחיל בשיפועו המזרחי של ההר לאוטרארהורן בגובה של 3,100 מטר מעל פני הים, בין ההרים שרקהורן וברגלישטוק וממשיך מדרום להר האוויגשנייהורן המפריד בינו לבין קרחון גאולי, ועד להר ההינדרשטוק שם הוא חובר לקרחון פינסטראר בגובה של 2,400 מטר, ומשם הם זורמים יחדיו ונשפכים לאגם גרימזל בגובה של 1,880 מטר.

## ראו גם
* לאוטרארהורן
* קרחוני ארה
* קרחון אונטראר

## קישורים חיצוניים

* קרחון לאוטראר באטלס הטופוגרפי של שווייץ

קטגוריה:האלפים הברניים: קרחונים
קטגוריה:יונגפראו-אלטש-ביטשהורן
קטגוריה:ברן (קנטון): קרחונים
ארנון בן עמי

**ארנון בן עמי** (נולד ב-1949) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כמפקד עוצבת כדור האש, מפקד עוצבת כידון ומפקד עורף בפיקוד המרכז. עמד בראש אגף משק לשעת חירום במשרד הביטחון.

## ביוגרפיה
בן עמי נולד ברמת גן. הוא בוגר בית הספר הריאלי מחזור מ"ז והפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה מחזור י"ב 1966. התגייס לצה"ל באוגוסט 1966 ושירת בחיל התותחנים. שימש מ"כ בבסיס הטירונים של החיל. במלחמת ששת הימים סופח כמשנה טכני לגדוד מילואים 344 ולחם עמו בקרבות באזור ירושלים בהן סיפק הגדוד סיוע ארטילרי לחטיבת הראל. לאחר קורס קצינים הדריך בקורס ושירת בגדוד 334 במלחמת ההתשה. ב-1971 השתחרר ונסע ללימודים בארצות הברית. בפרוץ מלחמת יום הכיפורים שב לישראל. הוא הצטרף כקצין קישור ארטילרי לגדוד 74 של חטיבה 188 שלחמה בקרבות הבלימה והתקפת הנגד הישראלית ברמת הגולן, במהלך המלחמה נפצע אך המשיך למלא את תפקידו, הוא עוטר לאחר המלחמה בצל"ש הרמטכ"ל. בן עמי שב לארצות הברית וסיים תואר שני במנהל עסקים.

ב-1976 התגייס שוב לשירות הקבע בצה"ל. שימש מפקד מדור אימון יחידות בביסל"ת, סגן מפקד גדוד 411, קצין אג"ם במפקדת התותחנים של פיקוד המרכז, וב-1979 מונה למפקד גדוד 402. בתפקידו הבא שימש סגן מפקד ביסל"ת ונשלח לקורס ארטילריה מתקדם בארצות הברית.

במלחמת לבנון הראשונה שימש מפקד האיכון של אוגדה 91 ושל אוגדה 96, אוגדת צנחנים בפיקודו של עמוס ירון ובמהלך המלחמה מונה למפקד הסיוע האוגדתי. ביולי 1983 מונה למפקד עוצבת כידון ושירת בתפקיד עד יציאת האגד מלבנון ביולי 1985. בשנת 1987 מונה למפקד שבטה עד שנת 1989. במקביל הוא למד במכללה לביטחון לאומי. בשנים 1989 עד 1992 שימש מפקד עורף פיקוד המרכז וראש מטה פיקוד העורף בעת הקמתו. בתפקידו הבא שימש ראש משלחת צה"ל ומשרד הביטחון בסינגפור. השתחרר ב-1996.

לאחר שחרורו כיהן במשך כ-10 שנים, עד תחילת 2008, כראש אגף משק לשעת חירום במשרד הביטחון. במהלך 2003 שימש כממלא מקום של נציב קבילות החיילים במשך כחודשיים.

נשוי ואב לשני בנים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* הרומן שלי עם בן עמי, אתר חיל התותחנים

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי עוצבת כדור האש
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 215
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 209
קטגוריה:חיילי פיקוד העורף
קטגוריה:ראשי אגפים במשרד הביטחון
קטגוריה:מעוטרי צל"ש הרמטכ"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:בוגרי הפנימייה הצבאית לפיקוד חיפה
קטגוריה:תתי אלופים בצה"ל בוגרי הפנימיות הצבאיות לפיקוד
קטגוריה:מפקדי תותחנים פיקוד המרכז
קטגוריה:ראשי מטה פיקוד העורף
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים בסינגפור
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
דוד סמואל

**דוד הרברט סמואל** (באנגלית: ** David Herbert Samuel**; 8 ביולי 1922, ירושלים – 8 באוקטובר 2014) היה מדען ומחנך ישראלי, פרופסור לכימיה פיזיקלית במכון ויצמן למדע, חוקר איזוטופים ואחר כך חוקר זיכרון. בעל תואר האצולה "ויקונט סמואל השלישי"  מ-1978 וחבר בית הלורדים של הממלכה המאוחדת בשנים 1978–1999.

סמואל נולד במתחם אוגוסטה ויקטוריה בירושלים, בנם של הדסה ואדווין סמואל . סבו מצד אביו היה הרברט סמואל, הנציב העליון בארץ ישראל וסבו מצד אמו היה הבלשן והמילונאי יהודה גור.
 
במלחמת העולם השנייה שירת בצבא הבריטי בחיל התותחנים, השתתף בלחימה בדרום מזרח אסיה. ב-1948 שב לישראל והתגייס לחיל המדע. הוא נשלח למכון ויצמן למדע והחל בדוקטורט שלו בתחום חקר מנגנון של תגובה כימית בשינויי מולקולות. כיהן כראש המחלקה לכימיה במכון ויצמן, דיקן הפקולטה לכימיה והקים את המחלקה לחקר המוח.

לאחר פרישתו ממכון ויצמן כיהן כנשיא שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב.

סמואל היה נשוי חמש פעמים ואב לשתי בנות. נפטר בשנת 2014, והובא למנוחות ברחובות.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: כימיה
קטגוריה:סגל מכללת שנקר
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:כימאים ישראלים
קטגוריה:ויקונטים בריטים
קטגוריה:אבירים בריטים
קטגוריה:אצולה יהודית בריטית
קטגוריה:כימאים פיזיקליים
קטגוריה:משפחות סמואל-מונטגיו
קטגוריה:נשיאי מכללות בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
סלוביצה

[ממוזער|שמאל|292px|סלוביצה – [פסל ויקיפדיה|פסל הוקרה לתורמי ויקיפדיה (תמונת תקריב). למרגלות הפסל נקבעו לוחיות הסבר.]]

**סְלוּבִּיצֶה** (בפולנית: **Słubice**) היא עיר גבול במערב פולין. העיר שוכנת על הגדה המזרחית של נהר האודר, ובגדה המערבית שלו נמצאת העיר הגרמנית פרנקפורט על האודר.

## היסטוריה
בשנת 2011 התגוררו בעיר כ-18,000 תושבים. העיר היא בירת מחוז סלוביצה והמושב המנהלי של גמינת סלוביצה.

היישוב נוסד במאה ה-12, כחלק מפרנקפורט על האודר, והיה במעמד זה עד לסיום מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה נקבע הגבול בין גרמניה לפולין לאורך נהר האודר, וכך הופרד החלק המזרחי של העיר משאר פרנקפורט והפך לעיר הפולנית סלוביצה. כיום יש יחסי ידידות בין פרנקפורט לסלוביצה, ושתי הערים מפעילות יחד פרויקטים ומתקנים משותפים, כגון מתקן לטיהור שפכים.

באוקטובר 2014 נחנך באחת מכיכרות העיר (Plac Frankfurcki) פסל הוקרה לתורמי ויקיפדיה.

בעבר, יהודי פרנקפורט על האודר היו נקברים ב, שאז היה נחשב חלק מפפד"א, אך כיום הוא במדינה אחרת- בפולין. קבורים שם רבנים חשובים ויש יהודים שמגיעים מרחוק לבקר את קברי הרבנים שם. בין השאר, קבורים שם רבי זכריה מנדיל מפרייטיץ, ורבי יוסף בן ר’ מאיר, בעל ה"פרי מגדים", שהיו רבנים בפרנקפורט. כמו-כן, הוצב בו  שנספו במלחמת העולם הראשונה. האנדרטה נופצה בפרעות ליל הבדולח.

## ערים תאומות
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:לובוש (פרובינציה): ערים
קטגוריה:ערים גרמניות לשעבר
לפנים מן החומה

**לפנים מן החומה** הוא קובץ של ארבעה סיפורים מאת ש"י עגנון, שיצא לאור בהוצאת שוקן בשנת 1976, כחמש שנים לאחר פטירתו של עגנון. ככל ספריו של עגנון שיצאו לאור לאחר פטירתו, גם ספר זה הובא לדפוס בידי בתו, אמונה ירון.

בקובץ נכללים ארבעה סיפורים: 
* **[[לפנים מן החומה (סיפור)|לפנים מן החומה]]**: נובלה המתארת טיול רגלי של המספר עם ידידתו לאה בעיר העתיקה של ירושלים. ירון ציינה שהסיפור, שנכתב בתחילת שנות ה-60 ואותו הביאה מכתב יד שנמצא בעזבונו של עגנון, "נכתב לפני שחרור העיר העתיקה, בשנים שלא הייתה לנו דריסת רגל לפנים מן החומה". במהלך הטיול מתאר המספר טיול שערך ביפו שלפני מלחמת העולם הראשונה. בסוף הסיפור מפרש אותו המספר כחלום.
* **[[כיסוי הדם (סיפור)|כיסוי הדם]] או בד בבד**: גם סיפור זה נכתב בתחילת שנות ה-60 והובא מכתב יד שנמצא בעזבונו של עגנון.
* **[[הדום וכסא]]**: נובלה שהיא הסיפור הארוך שבקובץ, ובו "עושה עגנון ניסיון נועז ליצירת מיתולוגיה אישית על הופעתו בעולם ועל מה שקדם להיוולדו". חלקיו הראשונים של הסיפור פורסמו בהמשכים החל משנת 1958, והמשכו הובא על ידי אמונה ירון מכתב יד שנמצא בעזבונו של עגנון.
* **[[לאחר הסעודה]]**: סיפור קצר שהוא עלילה סמלית על יציאתו של המספר מן העולם. הסיפור נדפס לראשונה בשנת 1963 בכתב העת "מולד", ולאחר פטירתו של עגנון נדפס שוב בעיתון "הארץ".

## קישורים חיצוניים
* לפנים מן החומה, באתר של הוצאת שוקן
* , 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי ש"י עגנון
קטגוריה:יצירות שהתפרסמו לאחר מות מחבריהן
קטגוריה:ספרי הוצאת שוקן
פטרולול פלוישט

**מועדון הכדורגל פטרולול פלוישט** (ברומנית: **Fotbal Club Petrolul Ploiești**) הוא מועדון כדורגל רומני מהעיר פלוישט, המשחק בליגת העל הרומנית. לזכות המועדון 4 אליפויות ו-3 גביעים.

## היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1924 תחת השם "יובנטוס בוקרשט", לאחר איחוד בין רומקויט בוקרשט וטריומף בוקרשט. במהלך השנים שמו של המועדון השתנה מספר פעמים לפלאקרה, קומפטרול, פרטיזנול ופטרולול. בשנת 1952 עבר המועדון לעיר פלוישט תחת השם "פלאקרה פלוישט". בשנת 1957 השתנה השם ל"פטרולול פלוישט". בשנת 1992 השתנה השם שוב ל"פ.צ. פלוישט", ולאחר שנה המועדון חזר לשמו הקודם שנשאר עד היום.

בקיץ 2016 הכריז המועדון על פשיטת רגל, ולאחר מכן הוקם מחדש בליגה הרביעית ברומניה. בתום עונת 2017/2018 חזרה הקבוצה לליגה השנייה.

## תארים והישגים
***[[ליגת העל הרומנית בכדורגל|אליפויות]]: (4):**
**1965/1966, 1958/1959, 1957/1958, 1929/1930

***[[הגביע הרומני בכדורגל|הגביע הרומני]]: (3):**
**1962/1963, 1994/1995, 2012/2013

***הסופר קאפ הרומני:**
**סגנויות (2): 1994/1995, 2012/2013

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל רומניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1924
יוסף פליישמן

**יוסף פליישמן** (נולד ב-1947) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן, המתמחה במשפט השוואתי ובהיסטוריה של משפט עולם המקרא.

## ביוגרפיה
נולד בבודפשט בירת הונגריה. בגיל 4 עלה לישראל בעלייה ההמונית עם הוריו ואחיו. בשנת 1961 החל ללמוד בישיבה התיכונית "בני עקיבא רעננה". בשנת 1965 החל ללמוד בישיבת מרכז הרב. את לימודיו האקדמיים עשה באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1973 קיבל תואר ראשון במקרא ובהיסטוריה כללית, בשנת 1978 קיבל תואר שני במקרא במסלול האשורולוגי ובשנת 1985 קיבל תואר דוקטור במקרא במסלול האשורולוגי. בין השנים 1982–1980 למד באוניברסיטת לונדון. בשנים 1987–1986 המשיך בלימודי פוסט-דוקטורט באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת תל אביב. כיום מתגורר פליישמן בפתח תקווה.

### פעילות אקדמית
משנת 1975 מרצה פליישמן באוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 1982 התמנה לראש מחלקת מו"פ – ראש צוות חדשנות פדגוגית במכללת לוינסקי לחינוך. ב-2002 התמנה לראש מחלקה ויו"ר המועצה האקדמית העליונה במכללת גבעת ושינגטון. שם גם ניהל את תוכנית M.Ed. בתנ"ך. 
בשנת 2010 התמנה לפרופסור מן המניין במחלקה לתנ"ך באוניברסיטת בר-אילן. הוא בעל הקתדרה על שם הרב ד"ר אשר וייזר.
בשנת 2012 התמנה חבר סנט האוניברסיטה והמועצה האקדמית העליונה של האוניברסיטה, ומכהן גם כיו"ר בוועדות הסנט.

חבר מערכת בכתבי העת: "Zeitschrift fuer Altorientalische und Biblische Rechtsgeschichte" ו"Jewish Law Association Studies".

## ספרים ומאמרים
פרופסור פליישמן פרסם שני ספרים מדעיים בתחום ההיסטוריה של משפט המשפחה במזרח הקדום ובמקרא: הורה וילד במזרח הקדום והמקרא, הוצאת מאגנס, אוניברסיטת עברית, ירושלים, 1999 (340 עמודים) (עברית) יחסי אב-בת בחוק המקראי: CDL לחץ, הוצאת אוניברסיטת מרילנד, Bethesda, מרילנד, 2011. 
ערך ארבעה ספרים מדעיים בתחום חקר התנ"ך והמשפט העברי:
# XVIII חוק איגוד מדעי יהדות 2008. ד צ'ארלס פרסומים 
# יחסי הגומלין בין השופט והחברה בעולם העתיק. מארב, 2005, לחץ אקדמי המערבי (רכז) 
# כאשר מסתכלים על המזרח הקדום והתנ"ך דרך אותן עיניים, מחווה לפרופ 'א' Skaist, CDL לעיתונות (עם ד"ר ק 'אברהם) לחץ CDL, הוצאת אוניברסיטת מרילנד, Bethesda, מרילנד, 2012. 
# נפח בר-אילן הכנס 18 (יהודי חוק האגודה ללימודים), 2008
בנוסף פרסם 60 מאמרים מדעיים שפיטים בתחום חקר משפטי המזרח הקדום, המשפט המקראי והמשפט העברי.

## משפחתו
הוריו הם פרי (יעקב) ואדית (טובה) פליישמן. נשוי לתחיה (לבית ליברמן) ואב לארבעה. נעמה, בתו השנייה בעלת דוקטורט במשפטים.

## קישורים חיצוניים
* בפייסבוק
* פרופסור יוסף פליישמן: באתר "דעת"
* פרופסור יוסף פליישמן: הכרה בילדים במקרא

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: תנ"ך
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:חוקרי משפט ישראלים
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
קטגוריה:בוגרי ישיבת בני עקיבא רעננה
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
ברודריק

**ברודריק** (באנגלית: **Broderick**) הוא שם משפחה.

קטגוריה:שמות משפחה