יצחק הוטנר

**הרב יִצְחָק הוּטְנֶר** (אדר ה'תרס"ו, 1906 – כ' בכסלו ה'תשמ"א, 28 בנובמבר 1980), שמוכר גם בכינוי **ה[[פחד יצחק (ספר)|פחד יצחק]]** (על שם ספריו), היה ראש ישיבת רבינו חיים ברלין בברוקלין, וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית.

## קורות חייו
נולד בוורשה שבפולין לרב חיים יואל הוטנר סוחר אמיד ולמדן ליטאי, ולחנה שהגיעה ממשפחה של חסידי גור. למד והתחנך בישיבת סלובודקה בעיר קובנה בליטא, היה תלמיד של "הסבא מסלבודקה" והוכר כ"עילוי". ב-1925 נשלח לחזק את הישיבה אשר הוקמה בארץ ישראל, בעיר חברון. בשהותו בארץ ישראל התוודע לרב הראשי של ארץ ישראל באותם ימים, הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שהשפיע על דרכו הרעיונית והרוחנית. במכתב לרב צבי יהודה קוק הוא כותב כי כעבור ארבעים שנה מאז שלמד אצל הרב קוק האב הוא מבין עד כמה הוא תלמיד שלו. בחורף תרפ"ט (חודשים מספר לפני הטבח בחברון) חזר לוורשה ולמד במשך זמן קצר פילוסופיה באוניברסיטת ברלין. שם הכיר את הרב מנחם מנדל שניאורסון והרב יוסף דוב סולובייצ'יק ושמר על קשרים איתם גם לאחר מכן.

[ממוזער|[ישיבת רבינו חיים ברלין]]

בתרצ"ב הוציא את ספרו "תורת הנזיר", חידושים על מסכת נזיר. על ספרו זה קיבל את הסכמת הרב חיים עוזר גרודזנסקי, הרב אברהם דוב כהנא-שפירא והרב קוק. בהוצאות האחרונות הושמטו ההסכמות. בה'תרצ"ה (1935), לאחר שנה נוספת שבה שהה בארץ ישראל, עבר הרב הוטנר להתגורר בברוקלין שבניו יורק. בה'תרצ"ט (1939) מונה לראש ישיבת רבינו חיים ברלין, הישיבה הוותיקה ביותר בברוקלין. הוא שילב בישיבה מוטיבים חסידיים, במיוחד בשבתות ובחגים, שבהם נהג לשלב דרשה תלמודית ופילוסופית בטיש חסידי ובשירה.

בה'ת"ש (1940) הקים ישיבה נוספת לצעירים בוגרי תיכון. הרב הוטנר תמך בשילוב לימודי הקודש בלימודי חול ובהשתלבות התלמידים בעולם העבודה הכללי, ואף ניסה להקים קולג' המשלב לימודי תעודה עם לימודים ישיבתיים. בנושא זה נתקל בהתנגדויות של רבנים, בפרט של הרב אהרון קוטלר.

בסוף שנות ה-60 (בין ה'תשכ"ה לה'תש"ל) החל לתכנן הקמת ישיבה בישראל, ועל כן ביקר בארץ לעיתים תדירות. בשנת ה'תש"ל (1970), בדרכו מהארץ, נחטף לירדן המטוס שבו טס עם אשתו, בתו וחתנו על ידי מחבלים מארגון החזית העממית לשחרור פלסטין. באמצע שנות ה-70 הצטרף לרב דב שוורצמן ויחד עמדו בראשות ישיבת בית התלמוד שנוסף לה השם "גור אריה". בתקופה זו היה הרב הוטנר מבקר בישיבה, לצד ראש הישיבה הרב שוורצמן. כעבור כשנתיים פסק הקשר והישיבה שבה להיקרא "ישיבת בית התלמוד" בלבד.

בשנת ה'תשל"ט עבר להתגורר בירושלים. שימש נשיא מכון ירושלים והיה מעורכי אוצר מפרשי התלמוד.

ממוזער|הרב הוטנר עם בתו ברוריה
בחשוון ה'תשמ"א (1980) לקה בשיתוק חלקי עד לפטירתו בליל שישי כ' כסלו באותה שנה, ונקבר בחלקת הנביאים שבבית הקברות בהר הזיתים בירושלים. בשכונת הר נוף שבעיר הוקמה על שמו "ישיבת פחד יצחק" וכן כולל "אור אליהו", המבוססים על מורשתו. בראשות "ישיבת פחד יצחק" עומד חתנו ותלמידו, הרב יונתן דייוויד, שהיה נשוי לבתו היחידה, ברוריה עד לפטירתה בחג הפסח ה'תשפ"ג, אפריל 2023.

## יצירתו

מלבד "תורת הנזיר", שנזכר לעיל, פרסומו העיקרי הוא סדרת הספרים 'פחד יצחק' - המשלבת דרוש ורעיונות הגותיים בסגנונו של המהר"ל מפראג. הספר כתוב בעברית עשירה ופיוטית, על אף שהדרשות עליהן הוא מבוסס נאמרו ביידיש. בתו ברוריה דייוויד כתבה את רוב המאמרים משמיעה מפיו, והרב הוטנר תיקן והגיה, היא תרגמה אותם לעברית ויחד עם בעלה הרב יונתן דייוויד ערכה אותם להוצאה לאור.

חידושיו על הספרא נדפסו במהדורת הספרא עם פירוש רבינו הלל, כ"קובץ הערות" בסוף הכרך. בתחילה נדפסו בעילום שמו, על פי בקשתו, ולאחר פטירתו נדפסו שוב (ירושלים ה'תשנ"ב) בציון שם המחבר.

הרב הוטנר חיבר את הפיוט "בלבבי משכן אבנה", בהשראת אחד משיריו של רבי אלעזר אזכרי.:
:.

## לקריאה נוספת
* ברוריה דיוויד, זכרונות, בתוך: יוסף בוקסבוים (עורך), ספר הזכרון למרן בעל ה"פחד יצחק" זצ"ל, מכון ירושלים, תשמ"ד, עמ' ג-קל 
*שמואל ויגודה, "'בהבלי הזמן': האדם והזמן בהגותו של יצחק הוטנר", בספר: בנימין איש-שלום (עורך), **בדרכי שלום – עיונים בהגות יהודית, מוגשים ל[[שלום רוזנברג]]**, הוצאת בית מורשה בירושלים, 2007
*שלמה קסירר, **[https://asif.co.il/wpfb-file/%d7%94%d7%aa%d7%a9%d7%95%d7%91%d7%94-%d7%91%d7%94%d7%92%d7%95%d7%aa%d7%95-%d7%a9%d7%9c-%d7%94%d7%a8%d7%91-%d7%99%d7%a6%d7%97%d7%a7-%d7%94%d7%95%d7%98%d7%a0%d7%a8/ התשובה בהגותו של הרב יצחק הוטנר - על רקע מקורותיו בחסידות, בתנועת המוסר ובהגות המאה העשרים]**, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, 2009, באתר ספריית אסיף
*משה כהן, **[https://asif.co.il/wpfb-file/21-pdf-68/ האמונה במשנת הרב יצחק הוטנר]**, עבודת גמר (מ.א.), אוניברסיטת בר-אילן, 2011 
*אלון שלו, '''תאולוגיה אורתודוקסית בעידן בקשת המשמעות: חייו והגותו של הרב יצחק הוטנר''', עבודת דוקטורט, האוניברסיטה העברית, 2020
*אלון שלו, **קווים מרכזיים לדמותו ולהגותו של הרב יצחק הוטנר על פי ספרי פחד יצחק**, עבודת גמר (מ.א.), אוניברסיטת בן-גוריון, 2013
*הרב אוריאל בנר, 'חטיפתו של הרב יצחק הוטנר זצ"ל ושחרורו - מעשים ומשמעויות', המעין (תשפ"א), 236, עמ' 47-31

## קישורים חיצוניים
* 
* הרב ישעיהו שטיינברגר, מלך בבית המדרש, בגרסה המקוונת של מוסף שבת של מקור ראשון
* פרופ' אליאב שוחטמן, הרב הגאון ר' יצחק הוטנר זצ"ל, "מגד ירחים" (עלון חודשי להנחלת משנת הראי"ה ומורשתו בהוצאת בית הרב), גיליון 147, כסלו תשע"ב, עמ' 4
* על הרב יצחק הוטנר באתר GENI
*  (חידושי רבי יצחק הוטנר על הספרא כקובץ הערות בסוף הספר)
* הרב אפרים זלמן גלינסקי, עומקה של מחשבה - פרק 7: אבי המהפכה, יוטיוב
*מסיבת פורים תש"מ עם הרב הוטנר, יוטיוב
*השיר בלבבי משכן אבנה, יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת הוטנר
קטגוריה:יהודים שהיגרו מפולין לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה)
קטגוריה:תלמידי הראי"ה קוק
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה בארצות הברית
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:בני ערובה
קטגוריה:ניצולי תקריות ואסונות תעופה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1906
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1980