דפתר

ממוזער|שמאל|דף מתוך דפתר עות'מאני משנת 1455
**דִּפְתָּר** (באנגלית: **Defter**), היה סוג של פנקס מיסוי ורישום מקרקעין באימפריה העות'מאנית. על פי מילון אבניאון פירוש המילה מחברת או פנקס רישום.

המונח דפתר (עות'מאנית טורקית, מן הפרסית דַם-דַפְתַר, ברבים: דַם-דַפַאתִיר) לקוח מהשפה המנהלית של האימפריה העות'מאנית ומשמעותו ספר, תיק או פנקס רישום. גם בטורקית המודרנית נעשה שימוש במילה, ומשמעותה דומה – מחברת או פנקס.

מן המילה דפתר נגזרו המונחים דֶפְּתֶרְדָאר, תוארו של הבכיר הכלכלי העליון באימפריה העות'מאנית, ודֶפְּתֶרְחָ'אנֶה, שמו של משרד הניהול הכספי בארמון הסולטאן.

## אטימולוגיה
המונח דֶפְּתֵר נגזר מהמילה היוונית דִּיפְתֶּרָה (δίφθέρα), שפירושה המילולי הוא "עור מעובד של בעל חיים", כלומר, עור, פרווה או קלף. ביוון העתיקה שימשה מילה זו לציון ספר, שדפיו היו עשויים מקלף עיזים, ונעשה בו שימוש לצד הפפירוס כחומר כתיבה. המונח הושאל לשפה הערבית כ-דַפְתַר (دفتر), במשמעות של פנקס או רישום.

## תיאור
המידע שנרשם בפנקסים השתנה בהתאם לצורכי השלטון, אך תַחְרִיר דֶפְּתֶרְלֶרִי (פנקסי רישום) כללו לרוב פרטים על כפרים, מגורים, ראשי משקי בית (גברים בוגרים ואלמנות), שיוך אתני או דתי (משום שלאלו הייתה השפעה על חובות או פטורים ממס), ושימושי קרקע. ה-דֶפְּתֶר-י חַכָּאנִי היה פנקס רישום מקרקעין, ששימש גם לצורכי מיסוי. לכל יישוב היה פנקס דפתר, ולרוב גם פקיד ממונה או בעל תפקיד מינהלי שתפקידו היה להחליט אילו פרטים יירשמו. הפקיד היה לרוב אדם מלומד שבקיא בתקנות המדינה. הדפתר שימש גם לרישום פעולות משפחתיות כגון נישואין וירושות.

חלק מהפקידים העות'מאניים שהיו אחראים על פנקסי המיסוי נקראו דֶפְּתֶרְדָארִים.

## דאפתרים כמקורות היסטוריים
פנקסים אלו מהווים מקור חשוב עבור היסטוריונים, שכן הם מאפשרים הבנה מעמיקה יותר של דפוסי הבעלות על קרקעות באימפריה העות'מאנית. מידע זה מועיל במיוחד למחקר חיי היומיום של תושבי האימפריה.

כבר במאה ה-15 הגיעה הפרקטיקה המינהלית העות'מאנית לרמה גבוהה של אוריינות. הטורקים אימצו דגמים מינהליים מפרס ומהאימפריה הביזנטית. הן המוסדות המרכזיים שבחצר הסולטאן והן הפקידים במחוזות השונים החזיקו ספרים ותיקים רשמיים רבים שתיעדו מגוון רחב של עניינים חשובים לניהול המדינה.

לדוגמה, דַפָּאתִיר שימשו לרישום אנשי צבא; מַסְרַף דֶפְּתֶרְלֶרִי תיעדו את השימוש במשאבים על ידי החצר והצבא; רשימות שופטים מכהנים בסַנְגָ'ק נוהלו בפנקסים ייעודיים, ופקידים זוטרים נעזרו בהם כדי לרשום הוראות שהתקבלו מממוניהם.

הצורה הנפוצה ביותר של דַפָּאתִיר הייתה פנקסי מס מפורטים, הידועים בשם תַחְרִיר דֶפְּתֶרְלֶרִי. בפנקסים אלו נרשמו כל משקי הבית במחוז מסוים, לרבות נכסיהם המיטלטלים והבלתי-מיטלטלים. לעיתים קרובות, הם מספקים מידע כמעט מלא על חלוקת הקרקעות, ערכן וההכנסה הצפויה מהן. הפנקסים מכילים גם מידע על דת המשפחות (בין היתר בשל קיומו של מס גולגולת) ועל מעמדן המשפטי.

כך למשל, מחזיקי נחלות צבאיות (טִימָאר) נרשמו בנפרד. בנוסף, פנקסים אלו כללו גם מידע פיסקאלי נוסף, מחולק לפי נָחְיֶה (תת-מחוז) ויישוב, ולעיתים גם התחשבו בצורות מיוחדות של נכסים, כגון הקדשים אסלאמיים או הקדשים של מנזרים נוצריים.

סוג זה של דֶפְּתֶר שימש אפוא הן כמפקד אוכלוסין והן כרישום מקרקעין. לפיכך, פנקסים אלו מהווים מקור חשוב למחקר היסטורי בתחומים של דמוגרפיה, היסטוריה כלכלית וחברתית של הארצות שנשלטו בידי האימפריה העות'מאנית. עריכתם וניתוחם נחשבים לאחת מהמשימות המרכזיות בחקר האימפריה העות'מאנית.

פנקסים אלה אינם מתעדים את בני מעמד האסקֶרִי (המעמד הפטור ממס), ואינם כוללים, או כוללים רק בעקיפין, תיעוד של תנועות הגירה בין מחוזות האימפריה.

רישומים מסוג זה מוכרים גם בצפון הודו בשם דַפְּתַר, לדוגמה: הדפתר של הפֶּשְׁוָוא של פּוּנֶה.

במדרש אגדה האמוראי על ספר בראשית שהחל להכתב מהמאה הרביעית לספירה מוזכר הדפתר כלהלן: 

## ראו גם
* מחברת
* יומן
* פנקס

## לקריאה נוספת

* Klaus Kreiser: *Der Osmanische Staat*. (= Oldenbourg Grundriss der Geschichte, 30). München 2001, . S. 104–106.
* Ömer Lutfi Barkan: *Essai sur les données statistiques des registres de recensement dans l’empire ottoman aux XV. et XVI. siecles*. In: *Journal of the Economic and Social History of the Orient*. 1 (1958), S. 9–36.


## קישורים חיצוניים
* 
* דוגמה לדפתר עות'מאני
* פרסומים של מנהל ארכיון המדינה של טורקיה
* אודות דפתר באתר בלשון 
* Al-simāt al-khalīl (the Table of Abraham) in Hebron during the Ottoman Period

## ביאורים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מדיה לכתיבה
קטגוריה:מוצרי נייר
קטגוריה:מוצרים חד-פעמיים