open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אוגדיי חאן

**אוגדיי חאן** היה בנו השלישי של ג'ינגיס חאן, והח'אן הגדול השני של האימפריה המונגולית. בתקופת שלטונו המשיכה התפשטות המונגולים, ואוגדיי עצמו היה מעורב בכיבוש צפון סין ומרכז אסיה. ייסד ופיתח את חרחורין, בירת האימפריה המונגולית.

## מעמדו של אוגדיי במשפחה הג'ינגיסית

## בחירתו של אוגדיי לתפקיד החאן הגדול
עוד טרם מותו של ג'ינגיס חאן היו בקרב משפחתו שני אחים כטוענים הראשיים לכתר החאן הגדול, ג'וצ'י וצ'אגאטאי. חילוקי הדעות ביניהם, אשר הובילו אף לנגיעה בנקודה הכואבת בהיסטוריה המונגולית – הטענה לפיה ג'וצ'י הוא ממזר ואינו בנו הביולוגי של ג'ינגיס חאן, איימה לפרק את המשפחה. במצב זה, החליט ג'ינגיס ח'אן כי הפתרון הטוב ביותר הוא שלא לצדד באחד משני בניו המתגוששים, אלא לבחור בשלישי, השלו וטוב המזג אשר מבחינות רבות היווה מועמד פשרה מוסכם על הכול – אוגדיי (טולוי, הבן הרביעי, שימש כעוצר למשך שנתיים לאחר מותו של ג'ינגיס חאן והיה הבן הצעיר ביותר, לכן היה מחוץ לתמונה). בעקבות זאת, לאחר מותו של ג'ינגיס ח'אן כונס קורילטאי בשנת 1229 אשר הכתיר את אוגודיי כח'אן הגדול החדש.

## מדיניות הפנים בתקופת אוגודיי
בתחום הפנים הנהיג אוגודיי מהפכה זוטא בסדרי החיים המונגולים. עד לתקופה זו המונגולים חיו חיי נוודות, אשר התבטאו בנדידה בלתי פוסקת ברחבי הערבה האירו-אסייתית העצומה. עם עלייתו לשלטון, ביקש אוגודיי לפעול להקמת מוקד ריכוזי אחד לשם שליטה באימפריה כולה – הקמת בירה חדשה. בעוד מדובר במהלך אשר מבחינות רבות נגד את אורח החיים המונגולי באותה תקופה, נדמה כי אוגודיי ביקש להתמודד עם השינויים העצומים שחלו בעקבות פועליו של אביו. בעוד שהאימפריה צמחה לממדים עצומים, וסחורות מוחרמות זרמו מכל רחבי האימפריה, היה צורך בהקמת מנגנון מנהלי אשר יאפשר שליטה אפקטיבית ברחבי האימפריה. לאזור הקמתה של הבירה החדשה נבחר עמק אורחון, אזור קדוש עבור המונגולים השאמניסטים. הקמת הבירה החלה בשנת 1235, כאשר השם שניתן לבירה היה קאראקורום (במונגולית - הרים שחורים).

## ההתפשטות המונגולית בתקופת אוגדיי
במהלך שלטונו, השלימו המונגולים ב-1234 את הרס שושלת ג'ין, ונאבקו בשושלת סונג ששלטה בדרום סין. ב-1235 פתחו המונגולים, בפיקודו הישיר של החאן, במלחמה לכיבוש סין שנמשכה 45 שנה ונסתיימה בניצחונה של האימפריה. הצבאות המונגוליים שיעבדו את קוריאה וייצבו את שליטתם באיראן. כמו כן התרחבה האימפריה מערבה תחת פיקודו של באטו חאן, וכבשה את הונגריה, רוסיה ופולין. שליטתם של המונגולים באסיה בתקופתו של אוגדיי הובילה ליציבות פוליטית ביבשת והובילה לפתיחתה מחדש של דרך המשי.

## מותו של אוגדיי והשלכותיו
מותו של אוגדי ב-1241 הובילה לסיומו הבלתי צפוי של הכיבוש המונגולי באירופה. השמועות על מותו הגיעו אל מפקדי הצבא במזרח אירופה, והם מצדם שבו למונגוליה לבחירתו של החאן הבא. בנו גויוק ירש את מקומו, לאחר חמש שנים בהן שלטה אשתו טורגנה חאטון בתור עוצרת.

## ראו גם
*ג'וצ'י
*צ'אגאטאי חאן
*טולוי
*גויוק חאן
*קאידו

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:חאנים
קטגוריה:המשפחה הג'ינגיסית
קטגוריה:אנשי צבא מונגולים
קטגוריה:צאצאי ג'ינגיס חאן
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-12
קטגוריה:נפטרים ב-1241
לוטם (צמח)

שמאל|ממוזער|250px|לוטם שעיר על רקע שיח לוטם מרווני
שמאל|ממוזער|250px|לוטם מרווני

**לוטם** (שם מדעי: *Cistus*) הוא סוג של צמחים רב-שנתיים במשפחת הלוטמיים
הנפוץ ולעיתים אף שולט בחבל הים תיכוני בישראל.
הסוג לוטם מונה 18 מינים הנפוצים באגן הים התיכון, באזור ההררי של לוב ובאיים הקנריים. מגוון המינים הגדול ביותר מצוי בספרד.

## משמעות השם העברי
השם לוטם או בצורתו הקצרה "לט", נזכר בספר בראשית, ברשימת הבשמים הנישאים על ידי שיירת הישמעאלים שקונה את יוסף מאחיו (בראשית פרק ל"ז, פס' 25). צלילו של שם זה דומה לשם היווני של השרף המופק ממינים שונים של לוטם, "לאדאנום", ורומז על מקור פרסי עתיק משותף.

## תיאור
הלוטם הוא שיח נמוך בגובה 40–60 ס"מ. פרח הלוטם חי יום אחד בלבד ואז נושרים עלי הכותרת, אך מספר הפרחים בכל צמח גדול והפרחים נפתחים בזה אחר זה, כך שהפריחה נפרשת על-פני מספר חודשים. פרחי הלוטם עשירים באבקה ואינם מייצרים צוף. הם מבוקרים על ידי חרקים רבים, ביניהם דבורי דבש.
עלי הלוטם מכוסים בשרף ריחני, לאדאנום, המשמש כמרכיב בתעשיית הבשמים.
הלוטם משמש גם כצמח מרפא.

## אזורי גידול ותפוצה
הלוטם גדל בעיקר על קרקע רנדזינה - קירטון (קרקעות גיר רך) וחוואר (קרקעות גיר עשירות חרסית).

הזרעים של הלוטם יכולים לשרוד במשך עשרות שנים במצב של תרדמת. כאשר פורצת שרפה, מוסר עיכוב הנביטה והזרעים נובטים בהמוניהם. במקומות בהם פרצה שרפה בחורש ים תיכוני, ניתן לראות צמיחה מאסיבית של שיחי לוטם בשנים שלאחר השרפה, ולעיתים קרובות נוצרת גריגה הנשלטת על ידי שיחי לוטם. עם התקדמות הטור הסוקצסיוני והיסגרות החורש, שיחי הלוטם מפנים את מקומם בהדרגה לטובת עצים שונים כמו אורן ירושלים. הזרעים של הלוטם יישארו בתרדמת בתוך בנק הזרעים שבקרקע החורש, עד שתפרוץ שוב שרפה והם שוב ינבטו בהמוניהם. להתפתחות שיח הלוטם דרושה מיקוריזה המאפשרת את קליטת הזרחן.

הסוג לוטם מונה 18 מינים הנפוצים באגן הים התיכון, באזור ההררי של לוב ובאיים הקנריים. מגוון המינים הגדול ביתר מצוי בספרד.

## בישראל
שמאל|ממוזער|250px|רִמּוֹנִית הַלֹּטֶם (''Cytinus Hypocistis'')
בישראל הלוטם הוא מרכיב חשוב ביותר של הבתות והגריגות הים תיכוניות מהחרמון ועד הר חברון. הוא נעדר מהגולן בשל הקרקע הבזלתית העשירה בזרחות שאינה מאפשרת את התפתחות הפטריה הסימביוטית. שני מינים של לוטם נפוצים בישראל.

### לוטם שעיר
לוטם שעיר (*Cistus creticus*) הוא בעל עלים ירוקים-אפורים, מחוספסים מעט, עלי כותרת ורודים ומקומטים, הצלקת נישאת על עמוד עלי, ופריו שעיר ומעוגל. הפרח שלו גדול מהפרח של הלוטם המרווני.

### לוטם מרווני
לוטם מרווני (*Cistus salviifolius*) הוא בעל עלים מחוספסים מאוד בצבע ירוק צהבהב, עלי כותרת לבנים וחלקים, הצלקת צמודה לשחלה, פרי קרח ופחוס.
הפריחה היא בחודשים מארס-יוני, כאשר הלוטם המרווני מקדים את הלוטם השעיר. על שורשי הלוטם ניתן לראות לעיתים צמח טפיל, הוא רימונית הלוטם.
ממוזער|פירות לוטם מרווני (מימין) ולוטם שעיר (משמאל)

## קישורים חיצוניים

* 
* לוטם שעיר
* לוטם מרווני באתר רשות הטבע והגנים
* לוטם מרווני/שעיר
* מאמר של פרופ' זוהר עמר - על הלוטם: מצמחי הבושם של ארץ ישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:לוטמיים
שעם

שמאל|ממוזער|240px|עץ אלון השעם מקולף
שמאל|ממוזער|240px|שעם גולמי
שמאל|ממוזער|240px|פקקי שעם
**שעם** הוא חומר עצי, נקבובי וגמיש, אשר נמצא בקליפות צמחים כאלון השעם (*Quercus suber*) ומשמש את האדם למגוון שימושים. רוב השעם בעולם מופק בפורטוגל.

גמישותו של השעם ואי חדירותו לנוזלים הופכות אותו לחומר מתאים לייצור אטמים, פקקי בקבוקים, ובפרט בקבוקי יין. ייצור פקקים לבקבוקים צורך כ-60% מכל השעם הנצרך בעולם. צפיפותו הנמוכה של השעם הופכת אותו למתאים לייצור מצופים לדיג, ויריעות שעם משמשות לריצוף ולייצור לוחות מודעות.

ידוע על שימוש בשעם לכל הפחות לפני כ-2,600 שנה על ידי האטרוסקים באיטליה.

פעילי איכות הסביבה מעודדים את תעשיית השעם, שכן היא מתבססת על מקורות מתחדשים ותוצריה קלים למיחזור. בניגוד לתעשיות העץ האחרות, תהליך הייצור הייחודי של השעם אינו פוגע בעץ עצמו. קליפת העץ מתעבה כל שנה בכמה מילימטרים עד שהיא מגיעה לעובי הרצוי (בין 2 ל־5 ס"מ). כל עץ מקולף רק אחת לעשר שנים, ובין קילוף לקילוף נותנים לעץ להשתקם ולנוח. עץ השעם חי בסביבות 150 שנים דבר שמאפשר כ־15 קילופים בממוצע במהלך חיי עץ.

הדרישה לשעם הולכת וגדלה שכן נמכרים יותר ויותר בקבוקי יין. מכיוון שניתן לקצור את קליפת העץ רק כפעם בעשור, מחירו של שעם גמיש מאיכות גבוהה הוא יקר למדי. יינות זולים משתמשים לרוב בפקקים משעם זול באיכות נמוכה, בפקקי פלסטיק, פקקי מתכת בעלי הברגה או סגרים אחרים אשר גם מונעים את טעם הלוואי הקל של השעם. פקקים סינתטיים לא מתייבשים ומתכווצים כפקקי השעם, ולכן אין צורך לאחסן את הבקבוקים בשכיבה כדי למנוע את חמצון היין.

## הכנת חומר הגלם
לאחר שעץ אלון השעם עובר את גיל עשר, מתים בסוף החורף ובאביב, אחת לכמה שנים, תאי רקמת השכבה החיצונית של הגזע, האפיתל. במקומם עולים תאים מרקמת תאים משנית אפידרמיס, שכבת העור החיצונית, הגדלה באופן מקביל מסביב לגזע. התאים החדשים שנוצרים מרחיקים את התאים הקיימים, יוצרים חללים ריקים בינם וגורמים לניוונם. הרחקת התאים המתים מגזע העץ מונע את זיהומו ממיקרואורגניזם כמו "סוברינה" (suberina) המנסים לחדור לרווחים שנוצרים בין התאים החדשים לבין התאים הישנים. את מלאכת איסוף קליפות גזע העצים משלימים על ידי ניסור מעגלי של הקצה העליון והתחתון של גזע העץ. את הקליפה עצמה מושכים בכח הזרוע. לאחר מכן, מורידים במסור ענפים אחדים מתחתית נוף העץ על מנת לזרז את צמיחתה מחדש של קליפת גזע העץ. כך נשמר הנוף של העץ והוא יכול להמשיך בפעילות הפיזיולוגית שלו ולחדש את הצמיחה של קליפות הגזע.

## בבית החרושת

 שמאל|ממוזער|250px|מוצרי שעם
הקליפות המפורקות מועברות לבתי חרושת ומתייבשות במשך שישה חודשים. לאחר מכן הן מתבשלות בחום של 120 מעלות. הקליפות המעובדות עוברות לסוגי שימושים:
# אם קליפות העץ מיושרת במידה מספקת, נוצרים לוחות של שעם מקורי בעובי עד 10 ס"מ. הלוחות נחתכים על ידי תבניות של מכונות אשר יוצרות מהם פקקים לסוגיהם ומוצרים לנוי ולקישוט הבית.
# חלקי קליפות אשר נשרו בעת הקילוף או העיבוד ולא עוברים תהליך פירוק מומסים לתערובת המשמשת לייצור מוצרים.

## ראו גם
* תעשיית השעם בסרדיניה

## קישורים חיצוניים

*
* פרופ' עמוס הדס, לא על השעם לבדו - אתר קולקט
* 
* 

קטגוריה:העץ בשירות האדם
קטגוריה:חומרי גלם
*
הנחה S5

**הנחה S5** היא הנחת יסוד (אקסיומה) של מערכת S5 בלוגיקה מודלית. ההנחה מוכרת בשתי גרסאות:
* אם פסוק א' (פסוק כלשהו) הוא אפשרי, אז הכרחי שפסוק א' הוא אפשרי. בהצרנה: [\Diamond p \to \Box\Diamond p]
* אם אפשרי שפסוק א' הוא הכרחי, אז פסוק א' הוא הכרחי. בהצרנה: [\Diamond\Box p \to \Box p]

כאשר על פסוק מסוים מופעלים מספר אופרטורים מודאליים ("אפשרי" ו"הכרחי"), ניתן, באמצעות הנחה זו ומשפטים היכיחים ממנה, להוריד את האופרטורים הנוספים ולהישאר רק עם האחרון (למשל, מ"אפשרי שהכרחי ש-א'", אפשר להגיע לטענה הפשוטה יותר, "הכרחי ש-א'".)

אקסיומה זו אינה תלויה בפשר סמנטי מסוים למושגים המודאליים "אפשרי" ו"הכרחי". עם זאת, ההצדקה של הנחת היסוד יכולה להיעשות בהירה יותר כאשר חושבים על המודל הנפוץ של עולמות אפשריים, על-פיו טענה היא אפשרית אם היא נכונה לפחות בעולם לוגי אפשרי אחד והיא הכרחית אם היא נכונה בכל העולמות הלוגיים האפשריים. אם כן, אם אפשרי שטענה א' היא הכרחית (כלומר, בעולם אפשרי אחד נכון להגיד שהיא נכונה בכל העולמות האפשריים) אז טענה א' היא הכרחית (נכונה בכל העולמות האפשריים). כמו כן, אם טענה א' היא אפשרית (נכונה בעולם אפשרי אחד לפחות), אז הכרחי שטענה א' היא אפשרית (כי בכל העולמות האפשריים נכון להגיד שהיא אפשרית, כלומר נכונה לפחות בעולם אפשרי אחד).

אם המודליות כאן היא מה שאלווין פלנטינגה מכנה הכרח ואפשרות "לוגית במובן הרחב", הטיעון להנחת היסוד יכול להיות כזה: אם ייתכן שבהכרח ה' (הנחה כלשהי), כי אז ישנו עולם אפשרי שבו ההנחה תקפה בהכרח. מכאן, נכון בעולם כלשהו שההנחה היא באופן רחב ולוגי אמת בהכרח, משהו ששלילתו תהיה במובן הלוגי הרחב סתירה-עצמית. אבל אם משהו הוא בסתירה עצמית בעולם אפשרי כלשהו, כי אז הוא בסתירה עצמית בכל העולמות ולטענת פלנטינגה הדבר נכון גם במקרה של סתירות עצמיות במובן הלוגי הרחב.

קטגוריה:לוגיקה
שטח פנים

left|ממוזער|שטח הפנים של כדור ברדיוס  הוא .
בגאומטריה אוקלידית, **שטח הפּנים** של גוף כלשהו במרחב אוקלידי תלת־ממדי הוא שטח השפה של אותו גוף.

שטח הפנים של פאון הוא סכום שטחי כל פאות הפאון. אבל ההגדרה המתמטית של שטח פנים בנוכחות משטחים עקמומיים הרבה יותר מורכבת, וכרוכה לעיתים בשיטות של ייצוגים פרמטריים, חשבון אינפיניטסימלי ואינטגרציה.

שטח פנים נמדד ביחידות מידה של שטח. לדוגמה, סמ"ר (סנטימטר רבוע) או מ"ר (מטר רבוע).

## הגדרה
חישוב שטח הפנים של צורות גאומטריות בסיסיות מוכר מימי קדם. אך הגדרה מתמטית מדויקת של שטח פנים דורשת בניית פונקציה מתמטית
: S \mapsto A(S) 
אשר מייחסת מספר ממשי חיובי למשטחים ומקיימת מספר דרישות. הדרישה הבסיסית ביותר של שטח הפנים היא אדיטיביות: השטח הכולל הוא סכום השטחים של חלקיו. כלומר, אם משטח S הוא איחוד של מספר סופי של חלקים  S1, …, Sr שאינם חופפים אלא בשפות שלהם, אז 
:  A(S) = A(S_1) + \cdots + A(S_r)  .
שטח הפנים של מצולע שטוח צריך להתאים לשטח המוגדר מבחינה גאומטרית, ומשטחים חופפים חייבים להיות בעלי שטח פנים זהים. תכונה זו מאפיינת באופן ייחודי שטח פנים עבור משטחים חלקים למקוטעין, המורכבים מאיחוד סופי של משטחים פרמטרים. משטחים כאלה ניתנים לייצוג על ידי מספר סופי של חלקים  שניתן לייצג בהצגה פרמטרית
:  S_D: \vec{r}=\vec{r}(u,v), \quad (u,v)\in D 

עם פונקציה רציפה וגזירה \vec{r}. שטחו של כל אחד מהחלקים מוגדר כאינטגרל כפול
:  A(S_D) = \iint_D\left |\vec{r}_u\times\vec{r}_v\right | \, du \, dv  .

השטח  S_D  מתקבל על ידי אינטגרציה של אורך הווקטור הנורמלי למשטח, \vec{r}_u\times\vec{r}_v, על פני התחום המתאים  D  במישור הפרמטרי *uv*. קיימות מחלקות של משטחים שעבורם הנוסחה הכללית לעיל הופכת פשוטה יותר, כמו למשל גופים בעלי סימטריה סיבובית סביב ציר כלשהו במרחב האוקלידי. למשל סביב ציר z, כלומר שניתן להביע אותם בצורה z = f(x^2 + y^2). פני השטח של כדור, גליל וספרואיד הם שלוש דוגמאות למשטחים מסוג זה.
## נוסחאות למציאת שטחי פנים של גופים פשוטים

## גופים מורכבים
* שטח פנים של גופי סיבוב של חתכי חרוט אפשר לחשב באמצעות אינטגרל דו-ממדי.
* ניתן למדוד שטח פנים של חומרים בניסוי ספיחה (Adsorption) של חנקן על פני השטח. כמות החנקן הספוח מתכונתי לשטח הפנים של החומר.

## ראו גם
* שטח
* נפח
* שטח פנים נגיש

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:שטח
ממיר קטליטי

שמאל|ממוזער|250px|ממיר קטליטי
**ממיר קטליטי** הוא חלק צינורי המורכב על מערכת הפליטה של כלי רכב בעלי מנוע בעירה פנימית, המהווה מקום לתגובה כימית שבה שאריות פחמימניות מתהליך הבעירה נשרפות עד תום, על מנת להקטין את זיהום האוויר. רכב עם ממיר קטליטי מזהם עד פי 10 פחות מאשר רכב ללא ממיר קטליטי.

הממיר הקטליטי מורכב בדרך כלל בין סעפת הפליטה לדוד העמעם המרכזי, ובנוי מדוד מתכת המכיל בתוכו מבנה קרמי דמוי חלת דבש המצופה בזרזים שונים. במהלך פעולתו הוא מתלהט מאוד.

תהליך הבעירה בממיר מתרחש מחוץ לתא השריפה שבמנוע ולכן אינו מנוצל להפקת כוח, אך השריפה מפחיתה משמעותית פליטה של מזהמים וגזים כפחמן חד-חמצני.

בממיר קטליטי תלת שלבי מתבצעות במקביל שלוש תגובות:

# חמצון של פחמן חד-חמצני לפחמן דו-חמצני: 2CO + O2 &rarr; 2CO2
# פירוק תחמוצות חנקן לחנקן וחמצן: NOx &rarr; O2 + N2
# חמצון פחמימנים (דלק בלתי שרוף) לפחמן דו-חמצני ומים: CxHy + \left ( x+\frac{y}{4} \right )O2 &rarr; xCO2 + \frac{y}{2}H2O

המערכת מאוזנת סטוכיומטרית כאשר יש אספקת תערובת מאוזנת של דלק ואוויר למנוע. אם יש בתערובת יותר אוויר מהנדרש, המצב מכונה "תערובת ענייה" והתגובות הראשונה והשלישית מועדפות. במקרה ההפוך של עודף דלק בתערובת, מצב המכונה "תערובת עשירה", הפחתת תחמוצות החנקן מועדפת (התגובה השנייה).

משום שהעופרת המוספת לדלק פוגעת בממיר הקטליטי, הייתה התקנתו הסטנדרטית של זה במכוניות מראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 ואילך למבשרת עידן הדלק נטול העופרת.

בישראל, החל מ-15 באוגוסט 1993 חויב כל נהג שברשותו מכונית חדשה לציידה בממיר קטליטי.

## מכת גניבות
החל משנת 2020 מדווחים בעולם מקרים רבים של גניבת ממירים קטליטיים ממכוניות חונות. הגנבים מרימים את המכונית על מגבה מכני, וחותכים באמצעות מסור דיסק את הממיר, המכיל מתכות כמו רודיום, שהוא יקר יותר מזהב, ופלדיום, וניתן למכור אותו באלפי ש"ח.

## קישורים חיצוניים

* 
* על ממיר קטליטי, באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית

## הערות שוליים

קטגוריה:טכנולוגיה סביבתית
קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:זיהום אוויר
קטגוריה:זרזים
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
שפה מעורפלת

**[[שפה]] מעורפלת** (equivocation) הוא כשל לוגי של ערפול, המבוצע כאשר מישהו משתמש באותה מילה במשמעויות שונות בטיעון, דבר ממנו משתמע שלמילה אותה משמעות בכל פעם. 

לדוגמה:
:"סוקרטס נושא אשפה וקשת"
:"אשפה היא זבל"
:"לכן, סוקרטס נושא זבל"

הכשל הלוגי בטיעון כאן הוא שימוש במשמעות שונה של המילה "אשפה", פעם במשמעות "אשפת חצים" ופעם במשמעות "זבל". מאחר שהמונח האמצעי בסילוגיזם הזה משתמש למעשה בשני מונחים שונים, שפה מעורפלת היא, על כן, סוג של כשל ארבעה התנאים. 

כשל של שפה מעורפלת משמש לעיתים קרובות במילים שלהן תוכן רגשי חזק ומשמעויות רבות. הדובר המשתמש בכשל מבצע "שינוי סמנטי" ומשנה באופן הדרגתי את ההקשר, כדי להשיג את הכשל באמצעות השוואה בין משמעויות שונות של המילה. 

לכשל שפה מעורפלת קשר הדוק לכשל אמפיבולה, שבו יש הסתמכות על "שינוי סמנטי". 

דוגמאות כזאת שלעיל משמשות לרוב כבדיחות ולא כטיעון רציני. בדיחות כאלה נפוצות בעיקר בקרב מתמטיקאים, שמוכיחים (בין השאר) שלסוס יש אינסוף רגליים ושדף נייר (sheet of paper) הוא כלב עצלן (lazy dog) באמצעות משחקי מילים, דמיון צלילי וכפל משמעות. 
: ה״הוכחה״ שלסוס יש אינסוף רגליים, לפי כשל השפה המעורפלת:
:# A horse has two rear legs (לסוס יש 2 רגליים אחוריות).
:# A horse has fore legs (לסוס יש רגליים קדמיות, זה נשמע גם כמו "לסוס יש 4 רגליים", וביחד עם הטענה הקודמת "לסוס יש 4 רגליים קדמיות").
:# Total, a horse has six legs (בסה"כ, לסוס יש 6 רגליים).
:# But that's an odd number of legs for a horse (אבל זה מספר מוזר של רגליים עבור סוס; נשמע כמו "מספר אי זוגי").
:# But six is an even number (אבל שש הוא מספר זוגי).
:# We conclude that the horse's number of legs in both even and odd in the same time (מסיקים מכך שמספר הרגליים של סוס הוא זוגי ואי-זוגי בו זמנית). 
:# מצב זה ייתכן (מספר שהוא זוגי ואי-זוגי בו-זמנית) רק אם מספר זה הוא אינסופי. כלומר, לסוס יש אינסוף רגליים. (שורה זו לא נכונה גם מתמטית)
: מ.ש.ל.

קטגוריה:כשלים לוגיים
גימנסיה

**גימנסיה** (בלטינית: **Gymnasium**) הוא מוסד חינוכי במדינות רבות באירופה, המעניק לחניכיו השכלה על-יסודית. במדינת ישראל המושג מקביל לבית ספר תיכון, אם כי לא במלואו.

## אטימולוגיה
מקור השם "גימנסיה" במילה היוונית העתיקה גימנסיון (γυμνασιον) שפירושה להתאמן בעירום – מוסד ששימש ביוון העתיקה כמתחם שבו קיבלו אנשים צעירים חינוך גופני ואינטלקטואלי. המילה הגיעה דרך הלטינית להרבה שפות אירופאיות, ביניהן ספרדית, גרמנית, רוסית, יוונית, הולנדית, פולנית והשפות הסקנדינביות, בהן המילה משמשת לתיאור מוסד השכלה על-יסודי.

### באנגלית
באנגלית המילה "ג'ימנזיום" Gymnasium, או Gym בקיצור, משמשת לאולם ספורט או חדר כושר.

## אופי ומבנה
אופי הגימנסיות משתנה ממדינה למדינה, וממוסד למוסד. חלק מהגימנסיות מציעות לתלמידיהן חינוך כללי, וחלק מציעות חינוך ממוקד ומגמה מרכזית.

שלוש המגמות המסורתיות הן:
* גימנסיה בעלת מגמה הומניסטית, המתמחה בשפות עתיקות
* גימנסיה בעלת מגמת שפות מודרניות
* גימנסיה ריאלית או מדעית - בעלת מגמות מתמטיקה ומדע.

נכון ל-2009 ישנן גימנסיות המתמחות בנושאים חדשים, כגון גימנסיות ספורט וגימנסיות אמנות.

גיל המינימום לכניסה לגימנסיה משתנה ממדינה למדינה, ונע בין 9 (לדוגמה בדנמרק) ל-16 שנים (לדוגמה פינלנד). משך שנות הלימוד גם תלוי במוסד ובמדינה ויכול לנוע מפרק זמן של שנתיים (פינלנד) לתקופה של תשע שנים (גרמניה).

במדינות דוברות גרמנית, מדינות סקנדינביה ומדינות בנלוקס שימשה הגימנסיה החל מהמאה ה-16 כמוסד חינוך על-יסודי, המכין את תלמידיו לחינוך אוניברסיטאי. בשל כך הגימנסיות בארצות אלה מכוונות לבוגרי החינוך היסודי, בין הגילים 10–13, שמעוניינים להמשיך, או שהוריהם רוצים שימשיכו, לחינוך אקדמי. תלמידי הגימנסיות לומדים, בנוסף לתוכנית הלימודית הרשמית, גם לטינית ויוונית. בגרמניה קיימים שני סוגים נוספים של בתי ספר על-יסודיים, כאשר בוגריהם נחשבים בעלי רמת חינוך נמוכה יותר מאשר בוגרי הגימנסיות.

## בישראל
בישראל, גימנסיה היא בדרך כלל מוסד חינוכי על-יסודי, המשלב בתוכו תיכון וחטיבה, ומעניק לתלמידיו שש שנים של חינוך על-יסודי, שבסיומן הם ניגשים לבחינות הבגרות. הגימנסיה העברית "הרצליה", שהוקמה ב-1905, הייתה המוסד החינוכי העל-יסודי העברי הראשון. כיום פועלים בארץ מספר מוסדות חינוך המכילים בשמם את המילה "גימנסיה": הגימנסיה הריאלית בראשון לציון (אשר נוסדה בשנת 1939); גימנסיה גן נחום בראשון לציון, שנוסדה כשלוחה של הגימנסיה הריאלית; גימנסיית קציר בחולון; גימנסיית יצחק נבון בחולון; הגימנסיה העברית רחביה בירושלים; וכן רשת תיכונים פרטיים לה שבעה סניפים, הנקראת "תיכון גימנסיה".

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רשתות בתי ספר בישראל
קטגוריה:מוסדות לימוד ומחקר
קטגוריה:בתי ספר לפי סוג
סן חוסה

**סן חוסה** (בספרדית: **San José**, בעברית גם **סן חוזה**) היא עיר הבירה והגדולה בערי קוסטה ריקה. העיר היא גם הבירה של מחוז סן חוסה. בעיר מתגוררים 346,799 תושבים (2003). העיר יושבת ב"עמק המרכזי" של קוסטה ריקה ומוקפת הרים מכל עבר. באזור המטרופולין של העיר מתגוררים כ-2 מיליון איש. סן חוסה היא המרכז הפוליטי, כלכלי, תחבורתי ותרבותי של המדינה.

## גאוגרפיה
שטחה הוא אזור מישורי ושטוח, גבוה יחסית ומוקף הרים בצדדיו עם שטח כולל של 42.62 קמ"ר, וגובה של 1,161 מ' מעל פני הים.

### מיקום
העיר שוכנת במרחק של 99 ק"מ מהאוקיינוס השקט וכ-159 ק"מ מהים הקריבי.
עם זאת, העיר נמצאת המרחק של כ-851 ק"מ מפנמה, 819 ק"מ מהונדורס (מטגוסיגלפה), 957 ק"מ מאל סלוודור (מסן סלוודור) וגואטמלה במרחק של כ-1,157 ק"מ.

## היסטוריה
סן חוסה הוקמה ב-1738 בהחלטת הקבילדו (מועצה) של לאון, אך עד שנת 1824 הייתה כפר קטן וחסר חשיבות. בשנת 1824 החליט ראש המדינה הנבחר, חואן מורה פרנאנדס, להעביר את בירת המדינה מהבירה הספרדית הקולוניאלית קרטגו לבירה חדשה. מסיבה זו אין בעיר בניינים הבנויים בסגנון קולוניאלי ספרדי.

בשנת 1843 נוסדה בעיר אוניברסיטת קוסטה ריקה .

## אתרים בעלי חשיבות
בעיר ממוקם התיאטרון הלאומי, פארק לה סבנה המשמש להנאתם של תושבי העיר, וכן הקתדרלה הלאומית.
בעיר נמצאים מספר מוזיאונים. המוזיאון הלאומי (Museo Nacional) כולל ממצאים, תמונות ותעודות מהתקופה הפרה-קולומביאנית, התקופה הקולוניאלית והתקופה המודרנית. במוזיאון הזהב (Museo Oro Precolombino) ניתן לראות זהב מתקופות שונות וכן תערוכה של תולדות המטבע בקוסטה ריקה.
מרכז|ממוזער|250px|המוזיאון הלאומי בסן חוסה

## תחבורה
סן חוסה מהווה צומת דרכים מרכזי בקוסטה ריקה. הכבישים הראשיים במדינה יוצרים מעין צורת כוכבית, שמרכזה בבירה. בעיר מספר תחנות אוטובוסים מרכזיות, שמכל אחת יוצאים אוטובוסים לאזור אחר במדינה ולמדינות מרכז אמריקה הסמוכות.

את סן חוסה משרת נמל התעופה הבינלאומי חואן סנטמריה שנמצא במחוז אלחואלה, בקרבת העיר אלחואלה ובמרחק של כ-20 קילומטרים ממרכז סן חוסה.

## ערים תאומות
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* סרט באנגלית על העיר סן חוסה ואתריה המרכזיים 
* 
* 

קטגוריה:אמריקה המרכזית: ערי בירה
קטגוריה:קוסטה ריקה: ערים
קטגוריה:הערים המאוכלסות ביותר במדינתן
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1738
גויוק חאן

**גּוּיוּק חַאן** (**Güyük Khan**; 1206–1248) היה החאן הגדול השלישי של האימפריה המונגולית ושלט בין השנים 1246 ל-1248. גויוק היה בנו של אוגדיי חאן ונכדו של ג'ינגיס חאן.

## שירותו הצבאי
גויוק החל את דרכו כמפקד צבאי תחת שלטונם של ג'ינגיס ואוגדיי, בתפקיד זה הצטיין כאשר כבשו הכוחות שבפיקודו ב-1233 את ממלכת פוקסיאן-וואנו הגורג'נית. גויוק כמו גם קרובי משפחתו האחרים כדוגמת באטו, היה שותף בפלישה המונגולית לרוסיה ואירופה.
המערכה באירופה: אביו של גויוק – אוגדיי חאן – נתן את הפיקוד על הצבא לסובוטאי שהיה המפקד המוכשר ביותר בצבא המונגולי ולבאטו שהיה בנו של ג'וצ'י, הבכור בין בניו של ג'ינגיס חאן שהעניק לגוצ'י וצאצאיו את כל השטח שנמצא מערבית להרי אורל וצפונית ל. מכיוון שאירופה נכללת בתחום השליטה העתידי של צאצאי ג'וצ'י והעובדה שבאטו היה הבכור בין נכדיו של ג'ינגיס חאן (דבר בעל משמעות גדולה אצל המונגולים), החליט אוגדיי חאן לתת הפיקוד על הצבא לבאטו. גויוק שרת כמפקד בצבא תחת פיקודו של באטו וסובוטאי, דבר שהכעיס אותו מאוד מכיוון שהוא היה בנו של החאן ולכן ציפה להוביל את הצבא. לאחר שהמונגולים כבשו את רוסיה, פרץ ויכוח בין בניו של אוגדיי חאן, גויוק ובורי לבין באטו שבמהלכו העליבו השניים את באטו שבתגובה שלח רץ אל אוגדיי חאן להודיע לו על ההצלחה במערכה ברוסיה ועל התנהגות בניו של אוגדיי חאן כלפיו. אוגדיי שרתח מזעם על גויוק קרא לו לשוב מיד למונגוליה ושם הוכיח אותו על התנהגותו, שלל ממנו את צבאו (ולפי כמה סברות גם את זכותו למשול אחרי מותו של אוגדיי) וגזר עליו להישאר בנחלתו שבמערב סין, בעוד הצבא המונגולי ממשיך במסע המלחמה לתוך אירופה.

## עלייתו לשלטון
עם מותו של אוגדיי, הופסקה המערכה באירופה וכל הנסיכים המונגולים נקראו לשוב למונגוליה כדי לבחור חאן חדש. הצבא באירופה שעמד בשערי וינה קיבל את ההודעה על מותו של אוגדיי והמערכה הופסקה בפתאומיות כאשר כל הנסיכים, חוץ מבאטו, חזרו למונגוליה. באטו התמקם בשטח שבין הוולגה לקייב, הקים באזור זה את הממלכה המונגולית אורדת הזהב, וביסס בה את כוחו וצבאו. באטו ניסה למשוך זמן ולדחות את עלייתו של גויוק לשלטון בכך שלא הגיע למונגוליה כדי לבחור חאן חדש (לפי הוראותיו של ג'ינג'יס חאן היה על כל הנסיכים להתכנס ולבחור חאן). בתקופת זמן זו קיבלה על עצמה אלמנתו של אוגדיי חאן, טורגנה ח'אטון את השלטון בפועל למשך חמש שנים, בהם פעלה לקידום מעמדו של גויוק. לבסוף החליט באטו לשלוח את אחיו הצעיר להצביע במקומו. ב-1246 התמנה גויוק לחאן הגדול.

## תקופת שלטונו
שלטונו של גויוק היה רעוע וקצר מועד. על אף הצלחות יחסיות בחזית הסינית נגד שושלת סונג וכיבוש איראן, הוא התמודד עם בעיות פנים בדמות באטו וקרוביו, ועם חוסר פופולריות. ב-1248 זימן גויוק את באטו למונגוליה, במה שרבים מפרשים כתחבולה שנועדה לאסרו. תוכנית זו לא יצאה אל הפועל – גויוק נפטר בגיל 42 באותה השנה, בעקבות שילוב קטלני של אלכוהוליזם ושיגרון. הוא היה בדרכו לאורדת הזהב של באטו, ספק כדי לסגור איתו חשבון (סברה פחות אפשרית מכיוון שהוא התקדם לעבר שטחו של באטו עם צבא די קטן) ספק כדי לחדש את מסע המלחמה באירופה ולגייס צבא נוסף מכוחותיו של באטו. אלמנתו לקחה עליה את השלטון בפועל, אך נכשלה בניסיונה להעביר את השלטון למשפחתה, ומונגקה נתמנה לחאן ב-1251.

## ראו גם
*ג'וצ'י
*צ'אגאטאי חאן
*אוגדיי חאן
*טולוי
*מונגקה חאן

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:חאנים
קטגוריה:אנשי צבא מונגולים
קטגוריה:צאצאי ג'ינגיס חאן
קטגוריה:ילידי 1206
קטגוריה:נפטרים ב-1248
אריאל (פירושונים)

**אריאל** הוא שם עברי, המשמש כשם פרטי (הן לגברים והן לנשים) וכשם משפחה. אטימולוגיית השם היא "האריה של האל". השם הוא אחד מכינוייה של ירושלים, וכן של בית המקדש.

קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים ולנשים
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בבעלי חיים
קטגוריה:שמות פרטיים תאופורים
ארוטיקה

[שמאל|ממוזער|250px|[עוגה ארוטית המעוצבת בצורת השד הנשי]]
**ארוטיקה** (מיוונית - ארוס שמשמעו תשוקה) היא התעסקות כלשהי במיניות האדם, בצורה ישירה או עקיפה.

מוסכמה חברתית מקובלת היא, שנושאים ארוטיים שייכים לצנעת הפרט, ועל כן הם בדרך כלל אינם נדונים בפומבי, או שנדונים במרומז, ואין מקובל לעסוק בהם בצורה פומבית וישירה.

פורנוגרפיה היא מסגרת שבה (למרות הטאבו החברתי), קיים עיסוק ישיר, ולעיתים בוטה או חסר רגשות, במיניות האדם.

ההקשרים שבהם הארוטיקה יכולה לבוא לידי ביטוי:
* שירים ארוטיים
* אקט מיני כלשהו בין בני אדם
* שיחות ארוטיות
* תמונות, סרטים, או פסקולים ארוטיים

## ראו גם
* הומוארוטיקה
* יחסי מין

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* זיוה שמיר, '''פיתויה של נערה פתיה'''- שירי מערכון ארוטיים של שקספיר ושל ביאליק, *במה*: רבעון לדרמה, 171, 2004
* זיוה שמיר, '''קוּמִי צְאִי, אֲחוֹתִי כַלָּה, בְּשׂוֹרַת אָבִיב לָךְ הֵבֵאתִי'''- איך ומתי נכנס הנושא האֶרוטי לספרות העברית החדשה, אתר ***[https://www.zivashamir.com מב"ע]***, אוקטובר 2024

*
מנוע רקטי

[שמאל|ממוזער|250px|המנוע הרקטי [RS-68]]
**מנוע רקטי** הוא מנוע שכל החומרים הנחוצים לפעולתו נמצאים בתוכו, בניגוד, למשל, למנוע סילון הצורך חמצן מהאטמוספירה בעת פעולתו. תכונה זו של המנוע הרקטי הופכת אותו למתאים למשימות הכרוכות ביציאה מהאטמוספירה של כדור הארץ.

מנוע רקטי מופעל באמצעות דלק מוצק או באמצעות דלק נוזלי. המנוע מייצר גזים בלחץ גבוה בתוך גוף המנוע באמצעות שרפה או תהליכים כימיים אחרים. פתח היציאה לגזים אלו נמצא בעורף המנוע הרקטי – כלומר הכלי שבו מותקן המנוע (למשל רקטה, רכב חלל או טיל) נדחף קדימה בעת פעולת המנוע. את פעולת המנוע הרקטי אפשר להסביר על בסיס חוק שימור התנע, או על בסיס החוק השלישי של ניוטון: על הגזים מופעל כוח על ידי המנוע שדוחף אותם לאחור, ועל כן הגזים מפעילים כוח שווה בגודלו והפוך בכיוונו על המנוע, שדוחף אותו לפנים.

הנעה רקטית רב-שלבית היא טכנולוגיה העושה שימוש במספר מנועים רקטיים לשם הנעת מערכת.

## מנוע רקטי הפועל באמצעות דלק נוזלי

מנוע רקטי הפועל באמצעות דלק נוזלי הוא מנוע המבוסס על מכל דלק (מימן נוזלי למשל), מכל מחמצן (חמצן נוזלי), משאבות המובילות את הדלק והמחמצן לתא הבעירה, מזרקים ונחיר דרכו הגזים נפלטים במהירות גבוהה.
הדלק והמחמצן מוזרקים לתא הבעירה בו הדלק מוצת ומגיב עם המחמצן ליצירת גזים בלחץ גבוה. הגזים עוברים דרך הנחיר שבו חלק מהלחץ של הגזים מומר למהירות. הגזים נפלטים דרך הנחיר במהירות גבוהה ומחוק שימור התנע מניעים את הרקטה קדימה.

## מנוע רקטי הפועל באמצעות דלק מוצק

**מנוע דלק מוצק** הוא מנוע הפועל על דלק מוצק / מחמצן מוצק, ומשמש רקטות, טילים ומשגרי לוויינים וחלליות. מנועים מסוג זה הופיעו לראשונה בזיקוקין די-נור שהומצאו על ידי הסינים במאה ה-12 לצרכים פולחנים ואחר כך השתמשו בהם ברקטות ללחימה במאה ה-13. כל הרקטות עד למאה ה-20 פעלו על סוג כלשהו של מנוע דלק מוצק או אבקת נפץ. מנועי דלק מוצק נחשבים כבטוחים ואמינים עקב ההיסטוריה הארוכה והתכנון הפשוט שלהם.
## קישורים חיצוניים

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
רקטי
קטגוריה:שיטות הנעה של חללית
קטגוריה:רכיבי חללית
היפראקוזיס

**היפראקוזיס** (**Hyperacusis**) או **שמיעת יתר** היא תופעה של רגישות יתר לרעש, או חוסר סבילות לרעשים.

החולים הסובלים מהיפראקוזיס מגיבים באי-נוחות וכעס לרעשים שאינם חזקים במיוחד. במקרים קיצוניים החולים נמנעים מפעילות משפחתית וחברתית, נוטים להסתגר ומשתמשים לעיתים קרובות באטמי אוזניים. התופעה יכולה לגרום למתח רב ועצבנות, וב-85% מהמקרים החולים סובלים גם מטיניטוס (טנטון).

במקרים רבים סובלים החולים דווקא מליקוי שמיעה (חירשות), ותופעת ההיפראקוזיס מקשה מאוד על שיקום השמיעה. על פי מחקרים בעולם, הטיפול המתאים במיוחד להיפראקוזיס הוא TRT , שהוא טיפול הדומה בעיקרון לטיפול בטיניטוס. מאחר שמרבית החולים סובלים גם מטיניטוס, הטיפול דורש התאמה מיוחדת של מכשירי שמיעה או מחוללי רעש מיוחדים, ורק אחרי שיפור בתחושת חוסר הסבילות לרעש מתקדמים לטיפול בטיניטוס. חשוב לעבור בירור אצל רופא אף אוזן גרון ובדיקות שמיעה מכוונות להיפראקוזיס.

לפעמים נוספת גם תופעה של מיזופוניה, אי-סבילות לקולות מיוחדים, בלי קשר לעוצמתם, לרוב, קולות המופקים על ידי בני אדם כגון רעשי אכילה, נשימה, כחכוחי גרון ועוד.

## קישורים חיצוניים

* טיפול בהיפראקוזיס, בי"ח "הדסה עין כרם" 
* האיגוד הבריטי ללקויי שמיעה 
* טיפול בטיניטוס והיפראקוזיס, מרפאות ד"ר גל (עברית)
* הטיפול בטיניטוס והיפראקוזיס, ארצות הברית 
* הטיפול בטיניטוס והיפראקוזיס, בריטניה 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחלות אוזניים
קטגוריה:מחלות נדירות
אד נאוסאם

**אַד נַאוּסֶאַם** (בלטינית: **Ad nauseam**; תרגום מילולי: **עד בחילה**; תרגום פונקציונלי: **עד זָרָא**) הוא תואר פועל המתייחס לפעולה המתבצעת שוב ושוב עד שיש בה כדי לגרום לתחושת בחילה אצל הנחשפים לביצועה. לדוגמה הצגה חוזרת ונשנית של טענה או בקשה; דיון מתמשך ומייגע שלא מתווספות בו טענות חדשות; פרסום בלתי פוסק של מוצר בכל הזדמנות. 

טענה הנטענת אד נאוסאם היא, כאמור, טענה הנטענת שוב ושוב עד שלאיש אין עוד עניין לדון בתקפותה, בנכונותה או בכוח השכנוע שלה. לעיתים, אך ודאי לא תמיד, נעשה שימוש בטענות אד נאוסאם כחלק מאסטרטגיה של "הוכחה באמצעות טענה" (proof by assertion). הוכחה באמצעות טענה היא כשל לוגי שבו מתבצעת חזרה על פרופוזיציה מסוימת למרות שהיא נסתרת. במקרים מסוימים, החזרה מתבצעת עד שמעיין הטענות הסותרות מתייבש, ובנקודה זו היא הופכת ל"עובדה" משום שאיש אינו חולק עליה עוד. במקרים אחרים, החזרות הרבות מובאות כסימוכין לנכונות הטענה.

הכשל הלוגי משמש לעיתים ככלי רטורי בידי פוליטיקאים. בצורתו הקיצונית, הכשל הלוגי יכול לשמש לצורך שטיפת מוח. שיטה זו מגולמת בביטוי המיוחס ללנין לפיו שקר שחוזרים עליו די פעמים הופך לאמת.

דוגמה:
:*"מלבד זאת אני סבור שיש להרוס את קרתגו" (המימרה הקבועה בה נהג קאטו הזקן לסיים את נאומיו בפני הסנאט הרומי).

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:רטוריקה
אמפיבוליה

**אמפיבוליה** (מיוונית: ** ἀμφιβολία**) הוא כשל לוגי מילולי הנובע מערפול במבנה הדקדוקי של משפט, הגורם לכך שהמשפט ניתן לפירוש באופנים שונים ושווים בו זמנית.

## דוגמאות
*"אסור לתת לצעירים לנהוג, היום מסוכן מדי ברחובות."

כאן, ניתן לפרש את המשפט בשני אופנים שונים: שאסור לתת לצעירים לנהוג כי הם מסכנים את עצמם, או שאסור לתת לצעירים לנהוג משום שהם מסכנים אחרים.
*"מפתיע אותי לשמוע שהשתמשת כלפי במונח עוצר נשימה, אתה יודע, במיוחד כשהשתמשת בו גם כלפי תינוק"
:"את יודעת, לפעמים אומרים לאנשים דברים רק כדי להיות נחמדים אליהם" ( מתוך הסדרה סיינפלד)
גם כאן המשפט יכול להתפרש בשני אופנים: שהוא התחנף להוריו של התינוק ולכן השתמש במושג זה כלפי התינוק, ושהוא אמר לה שהיא עוצרת נשימה רק כדי להיות נחמד אליה ולכן השתמש במושג גם כלפי תינוק.

## לקריאה נוספת
שמות ספרים עם אמפיבוליה
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:אמצעים רטוריים
מסקנה מחייבת מהנחה שוללת

**מסקנה מחייבת מהנחה שוללת** היא כשל לוגי הקיים כאשר המסקנה מסילוגיזם קטגורי היא חיובית, אך לפחות אחת מההנחות היא שלילית (נגטיבית). בגרסאות שונות, מופיע כשל זה גם בתצורות נוספות כמו זו שבלך תוכיח שאין לך אחות. דוגמאות:
:* "סוקרטס אינו אפלטון, ואפלטון אינו סוס, לכן סוקרטס הוא סוס". 
:* "כל הסוסים הם חיות, וחלק מהחיות אינן מסוכנות, לכן חלק מהסוסים מסוכנים".

קטגוריה:כשלים לוגיים
מקום גאומטרי

**מקום גאומטרי** (בלטינית: **Locus**; לוקוס) הוא אוסף של כל הנקודות המקיימות תנאי גאומטרי מסוים. בדרך כלל, המקום הגאומטרי הוא עקומה או איחוד של כמה עקומות.

## דוגמאות למקומות גאומטריים ב[[מישור (גאומטריה)|מישור]]
* אוסף הנקודות שמרחקיהן מהנקודות A, B שווים זה לזה הוא אנך אמצעי לקטע AB.
* אוסף הנקודות הנמצאות במרחק שווה משני ישרים נתונים הנחתכים זה עם זה הוא חוצה הזווית שביניהם.
* עבור שתי נקודות A,B אוסף הנקודות X עבורן \angle AXB קבועה הוא קשת מעגל.
**בפרט, המקום הגאומטרי של הנקודות X עבורן AX \perp BX הוא מעגל עם קוטר AB
* אוסף הנקודות שאורכי משיקיהן לשני מעגלים שווים נקרא הציר הרדיקלי של המעגלים.
* חתכי החרוט ניתנים להגדרה גם כמקומות גאומטריים:
** אוסף הנקודות הנמצאות במרחק קבוע מנקודה נתונה הוא מעגל. אוסף הנקודות שיחס המרחקים שלהן מזוג נקודות נתונות הוא קבוע חיובי (שאינו 1) הוא מעגל הקרוי מעגל אפולוניוס.
** אוסף הנקודות שמרחקן מנקודה נתונה שווה למרחקן מישר נתון (מדריך) הוא פרבולה.
** אוסף הנקודות שסכום מרחקיהן משתי נקודות נתונות (מוקדים) הוא קבוע, הוא אליפסה.
** אוסף הנקודות שהפרש מרחקיהן משתי נקודות נתונות (מוקדים) הוא קבוע, הוא היפרבולה.
** אוסף הנקודות שיחסי מרחקיהן מנקודה מסוימת למרחקיהן מישר מסוים קבוע הוא חתך חרוט.
*בגאומטריה דיפרנציאלית, בהינתן עקומה במישור \gamma : [0,L] \to \mathbb{R}^2 בפרמטריזציה טבעית, המקום הגאומטרי של כל מרכזי העקמומיות שלה נקרא אוולוט.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עקומות
קטגוריה:גאומטריה
כזב אנימיסטי

**כזב אנימיסטי** הוא כשל לוגי הקיים כאשר טוענים כי אירוע או מצב הוא עדות לכך שמישהו גרם לו במודע. שמו של הכזב שאוב מהאמונה האנימיסטית ששינויים בעולם הטבעי נובעים מפעולתם של אלים או רוחות.

הביטוי כשל לוגי בהקשר זה אין משמעותו שחלק כלשהו (הנחות, מסקנות, אופרטורים) הוא כוזב. הכשל הלוגי טמון בצירופם יחד. בכזב האנימיסטי, הארגומנט הוא: **אם קרה מאורע א', אז ב' הוא שגרם לו**. שני החלקים יכולים להיות נכונים—רק הצירוף שלהם יחד מהווה כשל, משום שהמסקנה אינה נובעת מההנחות ומהשרשור הלוגי. הכזב האנימיסטי הוא דוגמה לטיעון סינתטי-אינפורמטיבי, ומעצם טבעו ככזה הוא בהכרח לא וודאי מבחינה לוגית.

## דוגמאות
* "הרבה אנשים קונים משקאות קלים. זו בוודאי תוצאה של הפרסומאים ששכנעו אותם באופן מתוחכם." (אפשרי שהרבה אנשים קונים משקאות קלים ושהפרסומאים משכנעים באופן מתוחכם, רק שאין שום קשר לוגי בין שתי הטענות)
* "מחירי הנפט עלו. זו בוודאי מזימה של בעלי ההון הקפיטליסטים." (גם כאן, עובדה א' וטענה ג'. שתיהן עשויות להיות נכונות, אך אין קישור ביניהן מבחינה לוגית).
* "המחירים נפלו היום. זו בוודאי תוכנית של סוחרים המוכרים בחסר."
* "התרחשו מספר התפרעויות השנה. האויבים שלנו בוודאי גרמו הצתות בקרב האוכלוסייה שלנו."
* "העולם קיים. מישהו בוודאי יצר אותו."

אנימיסטי
קטגוריה:אנימיזם
חופה

[270px|ממוזער|חופה בבית כנסת ב[וושינגטון די. סי.]]
[שמאל|ממוזער|270px|חופה בקיבוץ [אילות]]
[270px|ממוזער|"[חתונה יהודית (מרקואלה)|חתונה יהודית", ונציה, 1780. החתן בציור מכסה את הכלה ואת עצמו בבד המשמש כחופה.]]
**חוּפָּה** היא יריעה פרוסה על גבי ארבעה עמודים שתחתיה מקיימים את טקס הנישואין היהודי. לעיתים משמשת החופה גם בטקסי הכנסת ספר תורה.

## אטימולוגיה
שורש דומה מוכר מחיתית: 'חֻפָּרַ' ḫupaara - בהוראת כיסוי בד בעזרתו מדמים את האל. בלשון אוגריתית: עפרת - ġprt. אכדית: 'אֵפָּרְתֻ' - שימש ככסות אזור הרגליים. בלשון פרסית וערבית קובה کپه בהוראת חפץ בצורת כיפה או כובע.

## משמעות הביטוי
כבר במקרא החופה מופיעה בהקשר של חתן וכלה: "יצא חתן מחדרו וכלה מחופתה" (), "והוא כחתן יוצא מחופתו ישיש כגיבור לרוץ אורח" ().

מקורות חז"ל מתארים את הכנסת הכלה ל'חופה' כשלב השני והמסכם של טקס הנישואים ביהדות, הידוע כחופה וקידושין. לגבי מהות אותה "חופה" ישנן דעות שונות. ככל הנראה החופה הייתה הבית אותו ייעד החתן למגוריהם המשותפים של הזוג הנשוי לאחר שקושט לקראת טקס החופה. מתוך משלים במדרשים אנו לומדים מעט על מראה החופה בזמנם. היו מסיידים ומציירים אותה, והיו שמים בה מחצלות ווילונות. כיום נהוג אצל האשכנזים שהחתן והכלה מתייחדים בחדר ייחוד כדי לקיים "חופה" לפי חלק מהדעות. כן נהוג להקפיד שהחתן יכסה את הכלה בהינומה, שכן ישנם דעות שזוהי הכניסה לחופה.

בעקבות זאת, נוהגים לכנות גם את טקס הנישואין עצמו - חופה.

## החופה
עם השנים דבק המושג "חופה" ליריעה פרוסה על גבי ארבעה עמודים שתחתיה מקיימים את טקס חופה וקידושין. במהלך הדורות נהגו יהודים לקנות חופות יקרות. כך למשל נתרמה לבית הכנסת תפארת ישראל חופה יקרה בשווי של כ-2000 פרנק אשר שימש לתהלוכות של ספרי תורה.

בימי הביניים נהגו לערוך את החופה בבית הכנסת. יש שהתנגדו לעריכת החופה בבית הכנסת. אחרים המליצו על קיום החופה בחצר בית הכנסת כדי להיות מתחת לכוכבים, לסימן שירבה זרעם של החתן והכלה ככוכבי השמים. כיום, נוהגים האשכנזים לערוך חופות נישואין תחת כיפת השמים.

## ראו גם
*חופה וקידושין

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* חופה, באתר ספריית אסיף

## הערות שוליים

קטגוריה:הלכות אישות
קטגוריה:נישואים ביהדות
קטגוריה:חתונה
קטגוריה:מסכת כתובות
קטגוריה:חפצים טקסיים
חרצית עטורה

ממוזער|250px|פרטים של פרחי החרצית
שמאל|ממוזער|250px|חרצית עטורה צהובה ולבנה, בנגב המערבי

**חרצית עטורה** (שם מדעי: *Glebionis coronaria* או *Chrysanthemum coronarium*, שם עממי: Crown Daisy) היא מין פרח בסוג Glebionis ממשפחת המורכבים. בעבר היה משויך לסוג חרצית.

## מאפיינים
שמאל|ממוזער|250px|עלי הכותרת מכופפים לפנות ערב
החרצית העטורה היא בעלת קרקפות עם פרחים צינוריים במרכזן ופרחים לשוניים בהיקפן. כל פרחי הקרקפת צהובים-כתומים. קיים וריאנט נפוץ בעל פרחים לשוניים בהירים, שבעיקר נוטים ללבן. באופן כללי גוון הצהוב של החרציות הוא זהוב. בכל החרציות פרחי הצינור כהים יותר מפרחי הלשון. לקראת ערב נוטים פרחי ההיקף של הקרקפת כלפי מטה.

בישראל, המין פורח באביב, בחודשים פברואר עד מאי. פריחת החרציות מתחילה בחודש פברואר אך לשיאה היא מגיעה רק במרץ-אפריל. הצמח נפוץ בעיקר על אדמות עשירות בחנקן.
החרציות הפורחות יוצרות לעיתים מרבדים צפופים צהובים הנראים למרחוק. עלי החרצית מתכופפים בלילה ומזדקפים ביום.

החרצית מושכת אליה חרקים רבים, כאשר הנפוצה שבהם היא פרחית נעמי.

## שימושים
### שימושים רפואיים
הערבים והדרוזים נוהגים להכין סלט מעלי החרצית.

ברפואה העממית של הבדואים נהוג לבשל עלי כותרת צהובים של החרצית במים, ולשתות את המשקה כתרופה להורדת חום, הפחתת כאבי הבטן והפסקת שלשולים.

### שימוש כ[[קוטל חרקים]]
צמח החרצית מכיל חומרים הנקראים פירטרינים (pyrethrins) שהם רעילים לחרקים, וכך מגנים עליו מפני הרביבוריה. חומרים דומים משמשים בתרסיסים קוטלי חרקים שבשימוש האדם.

## גלריה


קובץ:Harzit.JPG|alt=V|חרצית עטורה
קובץ:P sde hartsiyot.jpg|מרבד חרציות
קובץ:Crown Daisy by Zachi Evenor - Israel 2016 IZE-15126.jpg|מרבד חרציות
קובץ:Chartzit02.JPG|חרצית עטורה
קובץ:Beetle001.jpg|פרחית על חרצית עטורה
קובץ:Chartzit001.JPG|חרצית ומוטציה שלה
קובץ:Chartziot-Rishonn001.jpg|חרציות באגמון הסופרלנד בראשון לציון
קובץ:Glebionis April 2011-1.jpg|חרצית צהובה עם שוליים לבנים
קובץ:Tel Teomim 021a.jpg|מרבדי חרציות מאפיינות את האביב בישראל
קובץ:Chartzit01.jpg|חרצית עטורה
קובץ:Crown Daisy.jpg|חרצית עטורה בנחל מערות
קובץ:Protaetic cuprea ignicollis 2023-03-22 IZE-066.jpg|נחושתית הקוצים על חרצית עטורה, ישראל


## קישורים חיצוניים

* חרצית עטורה - אגדות ומידע מפורט מתוך האתר טיולים בארץ מגדיר צמחים
* מידע על חרצית השדה וערכה התזונתי באתר Tmurot
*  צחי אבנור, חרצית עטורה בישראל, פליקר

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:מורכבים
קטגוריה:ארץ ישראל: מורכבים
קטגוריה:פרחים צהובים בארץ ישראל
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:ארץ ישראל: צמחים אלרגניים
בק אופיס

**בק אופיס** (באנגלית: **Back Office**), ברוב החברות, הוא החלק המטפל במשימות קיום החברה עצמה. דוגמאות לכך יכולות להיות מחלקות טכנולוגיית המידע (הדואגות לכך שהטלפונים והמחשבים יעבדו), הנהלת חשבונות ומשאבי אנוש. בבנקאות, משמעות המונח היא המקום שבו פועלות מערכות העיבוד המטפלות בניהול החשבונות, סליקה וכדומה.

מקורו של המונח נובע מצורת המבנים של החברות הראשונות, שבהן היה משרד קדמי (Front Office), שהכיל את אנשי המכירות וצוותים אחרים העוסקים בקבלת קהל, ומשרד אחורי (Back Office), שבו היו יושבים אלו שמייצרים או מפתחים את המוצרים, ואנשי ההנהלה, אשר לא נראו על ידי הלקוחות.

בקאופיס יהיה ממוקם לעיתים קרובות במטה החברה, ופעמים רבות באזורים או מדינות בהם שכר העבודה ודמי השכירות הם יחסית נמוכים. חברות רבות מבצעות את משימות הבקאופיס באמצעות חברת מיקור חוץ הנמצאת באזורים או מדינות כאלו, על מנת להפחית עלויות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
מונגקה חאן

**מוֹנְגְּקֶה חַאן** (1208-1259, נקרא גם מאנגו) היה החאן הגדול הרביעי של האימפריה המונגולית. מונגקה היה בנו של טולוי, שהיה בנו הצעיר של ג'ינגיס חאן. מונגקה כיהן כחאן בין השנים 1251 ועד מותו.

## שנותיו הראשונות
מונגקה היה שותף למערכה האירופאית (1236-1242), בין השאר בהרס קייב ובהתקפה על הונגריה. הוא חזר למונגוליה בקיץ 1241, לפני סופה הבלתי צפוי של המערכה בעקבות מותו של אוגדיי חאן.

## עלייתו לשלטון
לאחר מותו של גויוק, החאן הגדול השלישי, מצא עצמו מונגקה מוביל את קבוצת צאצאי ג'ינגיס חאן ששאפו להדיח את צאצאי אוגדיי מהשלטון. באטו, המבוגר מביניהם, שהיה בנו של דז'וצ'י, היה קרוב למלחמה בגויוק ב-1248, שנמנעה בעקבות מותו של האחרון. לאחר מותו של גויוק, שיתף באטו פעולה עם אלמנתו של טולוי על מנת לסכל את תוכניותיה של אלמנת גויוק - ששלטה בפועל - להעביר את השלטון לאחד מבני משפחתה. באטו כינס קורילטאי בסיביר ב-1250 (הקורילטאי הראשון שלא כונס במונגוליה עצמה). על אף נסיונותיו של באטו, כונס קורילטאי במונגוליה ב-1251, ובחר במונגקה כחאן.

## ההתפשטות המונגולית בתקופתו
בתקופת שלטונו כחאן, התמקד מונגקה בהרחבת האימפריה יותר מאשר קודמו. הוא עסק במלחמה בסין מול שושלת סונג, והצליח להביא לכיבוש חונאן ב-1254 ולכיבוש הודו-סין, שאפשרו למונגולים לפלוש משלושה כיוונים שונים. הוא מינה את אחיו הולאגו חאן לעמוד בראש הפלישה לתוך מרכז העולם המוסלמי. המערכה האירופאית הוזנחה, אך ידידותו של מונגקה עם באטו הבטיחה את שלמות האימפריה.

## מותו והשפעותיו
במהלך קרב בסין ב-1259, חלה מונגקה באופן מסתורי בדיזנטריה, ומת. מותו עצר את התקדמותו של הולאגו בדרום-מערב אסיה והוביל למלחמת האזרחים הטולויית בין אחיו קובלאי חאן ואריק בוק, שמוטטה את אחדותה של האימפריה המונגולית.

## ראו גם
*ג'וצ'י
*גויוק חאן
*באטו חאן
*קובלאי חאן
*אריק בוק
*הולאגו חאן
*שושלת יואן
*אורדת הזהב
*צ'אגאטאי (חאנות)
*אילחאן

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:חאנים
קטגוריה:צאצאי ג'ינגיס חאן
קטגוריה:הפלישה המונגולית לאירופה
קטגוריה:נפטרים מדיזנטריה
קטגוריה:ילידי 1209
קטגוריה:נפטרים ב-1259
סייפן התבואה

**סייפן התבואה** (שם מדעי: *Gladiolus italicus*) הוא צמח ממשפחת האירוסיים. זהו גאופיט בעל פקעת. עליו פחוסים וזקופים, ודומים בצורתם לחרב סיף ומכאן שמו.

צבע פרחיו הוא ורוד-סגול. גבעול הסיפן הוא בגובה של כחצי מטר. סייפן התבואה גדל בארצות הים התיכון ובמזרח התיכון. הצמח מתרבה על ידי זרעים ופקעות בת. יש המגדלים אותו כצמח נוי. בישראל, סייפן התבואה גדל מהצפון עד צפון הנגב חוץ מחולות מישור החוף. הפריחה בארץ ישראל היא בחודשים פברואר עד אפריל, בעיקר בחבל הים-תיכוני.

## גלריה

קובץ:סייפן התבואה ליד הישוב נטף.jpg|פרח סייפן התבואה שצולם ליד הישוב נטף שבהרי ירושלים|סייפן התבואה ליד הישוב נטף בהרי ירושלים
קובץ:Gladiolus italicus2.JPG|סייפן התבואה
קובץ:סיפן התבואה צפורי.JPG|סיפן התבואה
קובץ:Gladiolus italicus MHNT.BOT.2009.17.13.jpg|*Gladiolus italicus*


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1768
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ מילר
קטגוריה:אירוסיים
קטגוריה:ארץ ישראל: אירוסיים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:פרחים ורודים בארץ ישראל
בית וסקס

**בית וסקס** (באנגלית: **House of Wessex**) הידוע גם בתור **סרדיקינגאס** (באנגלית עתיקה: **Cerdicingas** ובאנגלית: **House of Cerdic**) היה שושלת מלוכה אשר שלטה בממלכות שונות באנגליה במשך תקופה של למעלה מחמש מאות שנה, בין ראשית המאה ה-6 לשלהי המאה ה-11. בתחילה שלט בית המלוכה בממלכת וסקס הקדומה, אשר שכנה בדרום-מערב אנגליה של ימינו. במהלך המאה ה-9, השתלטה וסקס באופן הדרגתי גם על ממלכות אחרות אשר התקיימו באנגליה באותה התקופה, ולזמן קצר בית המלוכה מלך גם על הממלכות מרסיה וקנט, אשר מאוחר יותר סופחה לוסקס. לבסוף, השתלטה ממלכת וסקס על רובה של אנגליה, ייסדה תחתיה את ממלכת אנגליה, והייתה למשפחת המלוכה השלטת בה למשך תקופה של כמאה שנה.

## אילן יוחסין

## ראו גם
* מלכי וסקס
* ממלכת וסקס

## לקריאה נוספת

* Stephen Friar and John Ferguson (1993), Basic Heraldry, W. W. Norton & Company, 
* Naismith, Rory (2011). "The Origins of the Line of Egbert, King of the West Saxons, 802–839". *English Historical Review*. 76 (518): 1–16. doi:10.1093/ehr/ceq377.


## קישורים חיצוניים

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בתי מלוכה אנגליים
וסקס
כליל החורש

200px|ממוזער|ענף כליל החורש
שמאל|ממוזער|250px|כליל דוד בפריחה
ממוזער|''Cercis siliquastrum''
ממוזער|כליל החורש בכרמל
ממוזער|סריקה של ענף פורח של כליל החורש
**כליל החורש** (**כְּלִיל הַחֹרֶש**, שם מדעי: *Cercis siliquastrum*) הוא עץ חורש נשיר במשפחת הקסאלפיניים (קרוב משפחה של החרוב). פריחתו הבוהקת בחודשי מרץ-אפריל העניקה לו את שמו, אשר משמעותו היא "כתר החורש" או "נזר החורש".

העץ קטן מאוד; שיח עץ נשיר המגיע לגובה 6–8 מטר, בעל גזע מרכזי יחיד המתפצל בחלקו התחתון, רוחב גזעו כ-30 ס"מ. העץ גדל בר בחבל הים תיכוני ההררי בגובה 100–1,000 מטר. בעולם העץ גדל בדרום אירופה ודרום מערב אסיה; בספרד, דרום צרפת, איטליה, יוון ואסיה הקטנה. כליל החורש הוא צמח מוגן בישראל.

כליל החורש נמוך וצמרתו שופעת. בתחילת האביב מתכסה העץ בשפע פרחים בצבע ורוד לילך, המופיעים לפני העלים. לפרחים טעם חומצי עדין, וניתן לאכלם בסלטים. העלים עגולים, תמימים ומזכירים צורת לב. פירות העץ הם תרמילים פחוסים. הפרחים יוצאים מתוך הגזע ומתוך ענפים בוגרים (קאוליפלורה), דבר המעיד על מוצאו הטרופי של העץ.

זרעי העץ נזרעים בחודש פברואר.

## שמותיו של כליל החורש
בערבית נקרא כליל החורש "ערוס אל-ע'אבה" שפירושו "כלת החורש/היער". בעברית מבטא שמו של העץ את היותו כליל יופי, וגם כליל במובן כתר ונזר. יש בו גם דמיון לשם הערבי, שאולי משמר שם עברי הקדום שאבד במרוצת הדורות.

לפי האמונה הנוצרית תלה עצמו יהודה איש קריות על כליל החורש, ולכן הוא נקרא באנגלית Judas-tree (באירופה הייתה לעץ חשיבות פולחנית טרום-נוצרית).
לפי החוקר הבריטי דייוויד ג'ון מאברלי בספרו משנת 2008, מקור השם באנגלית הוא בעצם שיבוש של אחד משמות העץ בצרפתית arbre de Judee, "עץ [ארץ] יהודה". לדבריו העץ כונה בשם זה מכיוון שהוא היה מוכר כעץ קיים בארץ ישראל, שהיא הפרובינקיה הרומית IVDEA.

## תפקידו בהדברה ביולוגית
נטיעת כליל החורש בקרבת מטעים של עצי זית, תפוח ואגס תורמת בהגנה על המטעים מפני פשפשים שהם טפילים.

לכליל החורש קיים פשפש ייחודי בשם Cacopsylla pulchella המופיע על קליפת הגזע באמצע האביב. פשפשים אחרים, מסוג אנתוכוריס, טורפים פשפש זה. בחודש יוני, כאשר פשפש כליל החורש נודד, טורפיו עוברים לעצי המטע וניזונים מהפשפשים הייחודיים להם. השתתפות דומה בהדברה ביולוגית מספק גם עץ התאנה.

## תכונות רפואיות
ברפואה העממית יש המשתמשים בפרחים ובעלים לבעיות כבד, לטחול, לנזלת כרונית, לבעיות בדרכי הנשימה, לצהבת, לאבנים בכליות ונפיחות ברגליים של נשים הרות.

## קישורים חיצוניים

* כליל החורש, באתר טיולי (כולל אגדות)
* 
* כליל החורש באתר גן החיות התנכי בירושלים
* כליל החורש באתר הרופאים המומחים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:קסאלפיניים
קטגוריה:צרפת: עצים
קטגוריה:ארץ ישראל: עצים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:פרחי מאכל
קטגוריה:צמחי מרפא
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
אישור מופרד

**אישור מופרד** הוא כשל לוגי המתרחש בסילוגיזם מופרד, כאשר הטיעון בא בנוסח השגוי הבא:

: א' או ב' (זהו ה"מופרד")
: א' (**מאושר** ולא נדחה)
: על כן, לא ב'.

הכשל טמון במסקנה ש-ב' אינו נכון משום ש-א' נכון, כאשר למעשה שניהם עשויים להיות נכונים. ההנחה השנייה (הנחה מינורית) חייבת להיות שלילית כדי שטיעון כזה יהיה תקף מבחינה לוגית. אם האופרטור הלוגי או מומר באו אקסקלוסיבי (הקובע שתיתכן רק אחת משתי האפשרויות), כי אז הטיעון תקף ואינו כולל כשל.

## דוגמאות

:#מחר ירד גשם או שירד שלג
:#החזאי התורן מוסר שמחר ירד גשם
:#לכן, מחר לא ירד שלג

שתי האפשרויות יכולות להתקיים: גם גשם וגם שלג עשויים לרדת. התקיימות תנאי אחד אינה מבטלת את האפשרות שיתקיים התנאי האחר. אם נציב את הטיעון בצורה נכונה, עם זאת:
:#מחר ירד גשם או שירד שלג
:#החזאי התורן מוסר שמחר לא ירד גשם
:#לכן, מחר ירד שלג

ידוע לנו כי בכל מקרה אחת משתי, א' או ב', גשם או שלג, תתגשם. אם אנו מאשרים התגשמות אחת מהן, אין זה מן הנמנע שגם השנייה תתגשם ולכן הסילוגיזם הראשון כולל כשל.

לעומת זאת, במקרה השני אנו מבטלים את אפשרות א', ירידת המטר. מאחר שידוע לנו כי א' או ב' יתגשמו בכל מקרה, ביטול אפשרות א' משמעו שתתגשם אפשרות ב', ירד שלג.

## ראו גם
* כשל סילוגיסטי

אישור מופרד
טריטוריית אריזונה (קונפדרציה)

שמאל|ממוזער|250px|מפת הטריטוריה
**טריטוריית אריזונה של קונפדרציית המדינות של אמריקה** הייתה טריטוריה מאורגנת בשליטת הקונפדרציה שהתקיימה בין 1861 ל-1865. שטחה חפף, הגם שלא היה זהה, לטריטוריית אריזונה שנוצרה על ידי ארצות הברית ב־1863. במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית התרחשו בה מספר קרבות חשובים, בעיקר עקב נתיב הפלישה האפשרי שהיה בכוחה להציע לקונפדרציה 
לעבר דרום קליפורניה.

## היסטוריה
בטרם מלחמת האזרחים האמריקנית היה כל שטחן של מדינות אריזונה וניו מקסיקו של היום חלק מטריטוריית ניו מקסיקו. אולם, לאחר הגדלת הטריטוריה ברכישת גדסדן, התעוררו בקרב ממשלת הטריטוריה בסנטה פה חששות בקשר ליכולתה לשלוט בשטחה הדרומי.

ב-29 באוגוסט 1856 התכנסה ועדה בטוסון ובה הועלה לראשונה באופן רשמי רעיון יצירתה של "טריטוריית אריזונה" עצמאית בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו הקיימת. בוועדה נוסחה עצומה למען הצעת החלוקה, שנחתמה על ידי 256 איש ונשלחה לקונגרס ארצות הברית, ואף נבחר נציגה של הטריטוריה המוצעת לקונגרס.

בינואר 1857, הוצגה הצעת החוק למען יצירת הטריטוריה, בבית הנבחרים, אך לא התקבלה בטענה
שאוכלוסייתה של הטריטוריה המוצעת קטנה מדי. הצעת חוק דומה בסנאט נחלה אף היא כישלון.

ההתנגדות להצעות החוק נבעה בחלקה מחשש שהמתיישבים בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו נתונים להשפעתם של פעילים דרומיים שהיו 
מעוניינים להרחיב את מנהג העבדות לעבר אזור הדרום מערב.

בפברואר 1858 אישר בית המחוקקים של טריטוריית ניו מקסיקו את ההצעה ליצירת טריטוריית אריזונה, בתנאי שכל האינדיאנים בטריטוריה יועברו לשטחה הצפוני של אריזונה.

ביולי 1860 נערכה ועדה נוספת בטוסון בהשתתפות מתיישבים מחלקה הדרומי של הטריטוריה, בה נוסחה חוקה לטריטוריה החדשה, ואף
נבחר לה מושל.

לאחר שפרצה מלחמת האזרחים, התמיכה בקונפדרציה הייתה חזקה בקרב חלקיה הדרומיים של הטריטוריה. ב-1861, פלש כוח חיילים מטקסס, בפיקודו של לוטננט קולונל ג'ון ביילור, לטריטוריה, ואילץ את חיילי האיחוד ששהו בה להיכנע. ב-1 באוגוסט 1861, הכריז לוטננט קולונל ג'ון ביילור על טריטוריית אריזונה העצמאית בהתאם לגבולות שהוצעו בוועידת טוסון, ומינה עצמו למושל.

ב-28 באוגוסט באותה השנה התכנסה ועדה נוספת בטוסון בה הוחלט על הצטרפות הטריטוריה לקונפדרציה. ההצעה לארגון הטריטוריה הועברה בקונגרס הקונפדרציה ב-13 בינואר 1862 ואושררה על ידי הנשיא ג'פרסון דייוויס ב־14 בפברואר 1862.

מאמצי הקונפדרציה להבטיח את שליטתה באזור הובילו לקרב ניו מקסיקו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קונפדרציית המדינות של אמריקה
קטגוריה:אריזונה: היסטוריה