מי שברך

250px|ממוזער|מי שברך ליולדת (למעלה). מי שברך לחולה (למטה)
**מִי שֶׁבֵּרַךְ** הוא כינוי לקטע קצר של תפילה יהודית, הנאמרת בדרך כלל במהלך קריאת התורה, או לאחריה. מהות התפילה היא ברכה לזולת. קיימות תפילות מי שברך שונות המותאמות לזמנים ואירועים שונים.

## בקריאת התורה
תפילת המי שברך הידועה יותר היא זאת הנאמרת בעת הקריאה בתורה, ובה מברכים את מי שנקרא לעלייה לתורה:

בבתי כנסת רבים נהוג לשלב בעת ה"עליה לתורה" התרמה של העולה בתרומה המיועדת לפעולות בית הכנסת, ותפילת "מי שברך" היא חלק מהברכה המגיעה לו בזכות תרומתו. 

יש הרבה שינויי נוסח קלים בין קהלות שונות.

בקהלות אשכנז המערבי, מקפידים לומר מי שברך לכל עולה לתורה, אפילו בימות החול; הפעם היחידה שאין מברכים את העולים בברכה זו היא בתשעה באב בשחרית, ובדרך כלל נוהגים לקרוא לאותם העולים במנחה כדי שיוכלו לברכם בברכה זו.

## אירועים שונים
תפילות "מי שברך" אחרות, נהוג לערוך לחולה ובעבור התקווה להחלמתו, וכן בבר-מצווה ובברית מילה, בעבור חיילי צה"ל, ובנסיבות שנקבעות מפעם לפעם.

ביהדות איטליה נכתבה ברכת "מי שברך" מיוחדת לנשים אשר תרמו לבית הכנסת מטפחת או כיסוי לספר התורה מעשה ידן.

נוסח נוסף נתקן על ידי הרב יום-טוב ליפמן הלר, בעקבות גזירות ת"ח ת"ט בהם נרצחו יהודים רבים:

עוד נוסח:

האגדה מספרת כי נוסח זה נתקן לאחר שנתגלה לו מהשמים כי גזירות אלו באו עקב זלזול בבתי מדרשות ובבתי הכנסיות, על ידי דיבורים בטלים.

מהות התפילה היא ברכה למי ששומר פיו ולשונו ואינו מדבר בשעת התפילה וקריאת התורה, בקצת מקומות נהוגים לאומרו לאחר קריאת התורה:

בשבת שלפני תענית בה"ב נהוג שהחזן מכריז בתפילה על התעניות על ידי ברכה של אלו שיתענו. במנהג אשכנז המזרחי, נוהגים לומר מי שברך מיוחד לפני החזרת ספר התורה לארון הקודש, ואילו במנהג אשכנז המערבי, נוהגים להוסיף את הברכה לנוסח המי שבירך שאחר יקום פורקן. האחרונים כתבו שמי שעונה אמן אחרי ברכה זו, אינו צריך לקבל על עצמו את התענית בתפילת המנחה ביום שלפני התענית כדין תענית יחיד, אך הדגישו שאין עניית אמן על ברכה זו מחייבת את העונה להתענות אם לא התכוון לכך.

### משבר האיידס
לאחר שמשבר האיידס החל בארצות הברית בשנת 1981, גרסאות של תפילת "מי שברך" ותפילות ריפוי קהילתיות אחרות החלו להיאמר בקהילות רפורמיות וביהדות הליברלית, במיוחד בבתי כנסת של הקהילה הגאה. מספר שנים לאחר תחילת המגפה, קהילת "שער זהב" (Sha'ar Zahav), קהילה רפורמית בסן פרנסיסקו שהשתמשה בסידור משלה (נייטרלי מגדרית ומכיל את הקהילה הגאה), החלה לומר "מי שברך" קהילתי שנכתב על ידי גארי קניגסבורג והרב יואל קאהן, בתפילה לרפא "את כל החולים בינינו, וכל אלה שנפגעו מאיידס ומחלות קשורות". מכיוון שבאותה תקופה לא היה טיפול יעיל ל-HIV, ולפי המסורת אין להתפלל תפילת שווא, הגרסה של "שער זהב" הדגישה ריפוי רוחני לצד ריפוי פיזי.

באותה תקופה, הרבה מרגרט וניג , פעילת זכויות להט"ב, החלה לכלול "מי שברך" בתפילות עם קהילתה בניו יורק, אם כי לא במסגרת של תפילת ריפוי בלבד. בבית הכנסת של הקהילה הגאה "בית חיים חדשים" (Beth Chayim Chadashim ) בלוס אנג'לס, סידור משנת 1985 בפיקוחה של הרבה ג'נט מרדר  כלל מספר תפילות ריפוי, כולל ברכת "מי שברך" שבירכה את כל הקהילה בבריאות, הצלחה וסליחה.

## ריבוי נוסחים
מאחר שמדובר בתפילה פשוטה שאין בה הזכרת "שם ומלכות" – מתחברים נוסחים רבים בלי שניתן יהיה להתחקות אחר מחברם, ולפי הערכות שונות קיימים למעלה מ-80 סוגי "מי שברך" שונים – מברכת העלייה לתורה וברכות לחתן ועד לברכה למי שהגיע לגיל מופלג או למי שעומד להתגייס לצבא.

## ראו גם
* יקום פורקן
* תפילה לשלום חיילי צה"ל
* תפילה לשלום המדינה
* עלייה לתורה

## קישורים חיצוניים

* 
* "מי שברך" ותפילות נוספות לרפואה באתר הפיוט והתפילה של הספרייה הלאומית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קריאת התורה
קטגוריה:ברכות
קטגוריה:שלושת האבות