חוקי חמורבי

ממוזער|300px|החפירות בשושן בשלהי המאה התשע-עשרה
ממוזער|300px|גילוי אסטלת הדיוריט בתחילת המאה העשרים
**חֻקֵּי חַֿמּוּרָבִי** (הגיית שמו במקור: **עַמּוּרַפִּי**, בכתב יתדות אכדי: 𒄩𒄠𒈬𒊏𒁉 – **Ḫammurāpi**) הם קודקס החוקים הנודע והמקיף בחוקי המזרח הקדום, והראשון שנתגלה בעת החדשה. הקובץ חובר ונחקק על אסטלה בשנת שלטונו האחרונה של חמורבי מלך בבל, השליט השישי בשושלת הבבלית הראשונה, במאה השמונה עשרה לפנה"ס.

אוסף החוקים, אשר כלל במקור כ־300 חוקים, פורסם לקראת סוף תקופת שלטונו של חמורבי, ומתוארך לשנים 1792-1750 לפנה"ס, אך לא ידוע אם הם אמנם יושמו בפועל. הקודקס נכתב בכתב יתדות בשפה האכדית, אשר הייתה, בהשפעתו של חמורבי, לשפה הרשמית בבבל.

## מונומנטים
שמאל|250px|ממוזער|בבל בתקופת חמורבי
המקור החשוב ביותר לחוקי חמורבי הוא אסטלה עשויה דיוריט אשר הייתה מוצבת במקדש האל הבבלי מרדוך. גובהה של האסטלה 2.25 מטר והיקפה באזור הבסיס 1.90 מטר. בראשה תבליט ובו מוצג חמורבי בעמדו לפני שַׁמַשׁ, אל המשפט, ומקבל מידיו את השרביט ואת הטבעת, שני סמלי השלטון. מתחת לתבליט חקוקים 250 סעיפי החוק ב-46 טורים. בעת חיבורו הכיל הקודקס, ככל הנראה, 5 טורים נוספים אשר נמחקו על ידי המלך העילמי  כדי לאפשר את חקיקת שמו. שורות אלה שוחזרו מהעתקים של החוקים שנמצאו במקומות אחרים בבבל ובאשור. במאה ה-12 לפנה"ס, עם כיבוש בבל הכשית על ידי העילמים, נלקחה המצבה כשלל לבירתם, שושן. בשנת 1901 היא נתגלתה  בידי האגיפטולוג השוויצרי גוסטב ז'קייה  שהיה חלק משלחת חוקרים צרפתים בראשות ז'אק דה מורגן , והובאה למוזיאון הלובר בפריז. עותק של חוקי חמורבי שנמצא בעיר ניפור נמצא באוסף המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול.

## מבנה הקודקס ותכנו
מרכז|ממוזער|טקסט החוקים
נוסף לסעיפי החוק, כולל הקובץ פרולוג ואפילוג. הפרולוג מתאר את מינויו של חמורבי בידי האלים אנו ואנליל להנהיג את עמו, "לפרסם צדק בארץ, לאבד את הרע והמזיק, למנוע את שעבוד החלש לחזק" ולפעול לרווחת נתיניו. חמורבי מוצג כשליט חזק והוגן, המגן על החלשים ודואג לצרכים הפולחניים של האלים הפטרוניים בערים שתחת שלטונו. האפילוג מציג את חמורבי כמנהיג צבאי, שמונה על ידי האלים להבטיח את שלום נתיניו. הוא מציין שהחוקים נחקקו באבן והוצבו במקום פומבי כעדות לשלטון הצדק שלו, וכדי לשמש דוגמה לשליטים שיבואו אחריו. הוא מסתיים בברכה לשומרי החוק, וברשימה ארוכה של קללות שעתידים האלים להביא על מפיריו.

החוקים גופם הם בעלי מבנה קזואיסטי. כתוצאה מכמה לקונות בטקסט, לא ניתן לקבוע את מספרם המדויק, אך הם מנו במקור קרוב ל-300 חוקים, שמתוכם השתמרו (ושוחזרו באופן חלקי) 282. החוקים עוסקים בתחומים רבים, בהם הליכי משפט, עבירות רכוש, דיני עבדות, נכסי מלכות, אריסות, נזקי תבואה, השקיה ונזקי מים, הסגת גבול ופשעי רועים, כריתת עצים, שכירת בתים, מסחר ורוכלות, מזיגת יין ופונדקאות, הלוואות, פיקדונות, שמירת נכסים ושומרים, הוצאת דיבה, אירוסין, נישואים, עגינות, גירושים, אמה ופילגש, עבירות מין, גילוי עריות, דיני ירושה, נישואי עבד ובת-חורין, מעמד האלמנה ובנותיה, דיני אימוץ, תקיפה וחבלה גופנית, אחריות מקצועית, נזק לבעלי-חיים, שור שנגח, הנהלה ומשק, שכירים בחקלאות, דמי שכירות של בהמות, עגלות וספינות.

אף כי קשה לקבוע אם החוקים יושמו בפועל, ניתן ללמוד מהם רבות על המציאות החברתית ששררה בבבל במאה ה-18 לפנה"ס. החוקים מבחינים בין שלושה מעמדות שונים שבכל אחד מהם כלולים גברים, נשים וקטינים: המעמד החופשי (awīlī); המעמד הנמוך/העני (muškenī – קשור למילה העברית "מסכן") שזכויותיו פחותות בעניינים מסוימים מאלה של החופשיים; ועבדים ושפחות (wardī ו־amātim) הנמצאים בבעלות החופשיים, העניים או המלך. בחוקים נזכרות קבוצות חברתיות נוספות, בהן אריסים, חיילים, סוחרים, כהנים, ובעלי מלאכה שונים.

### דמיון לחוקי התורה
עניין מחקרי ודתי רב עוררה השוואתם של חוקי חמורבי לחוקי התורה.
גילוים של חוקי חמורבי בראשית המאה ה-20 עורר פולמוס סוער על יחסי העולם המסופוטמי הקדום והתנ"ך היהודי. בפולמוס לקחו חלק חוקרי מקרא ותאולוגים יהודים ונוצרים, והוא נסוב על אפשרות השפעתם של חוקי חמורבי על חוקי התורה בשל קדימותם הכרונולוגית והדמיון הקיים בין קובצי החוקים.
לצד הדמיון, קיימים גם הבדלים בין קובצי החוקים.

בשנת 2010 נמצאו בתל חצור תעודות מהמאה ה-17 או ה-18 לפני הספירה, בעלות דמיון סגנוני ותוכני לחוקי חמורבי. התעודות נכתבו באכדית, שהיא הייתה השפה הנפוצה למסחר במזרח התיכון של אותה העת, שתי התעודות שנמצאו הכילו כ-20 מילים, ומתוכן פוענחו שתי מילים: "אדון" ו"עבד", ומילה נוספת הקשורה לחלקי גוף.

## ראו גם
*חוקי אשנונה
*חוקי אור-נמו
*חוקי ליפית-אשתר

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* חוקי חמורבי ("חוקי אמורפי") בתרגום שלום יונה טשרנא בפרויקט בן-יהודה (על פי מהדורת ברלין: עינות, תרפ"ג 1923)
* מרדכי כוגן, חוקי התורה וחוקי המזרח הקדום, **לא לבדד ישכון: ישראל ושכניו בימי הבית הראשון**, ישראל-משרד החינוך והאוניברסיטה העברית בירושלים, 2000, בספרייה הווירטואלית של מטח
* 
* חוקי חמורבי באתר חופש
* יוסף ניצן ויהושפט נבו, חוקי חמורבי - השוואה לחוקי התורה
* 
* דבר היום פרק 12: שחורה, גדולה ולא רלוונטית – על מצבת חמורבי , מתוך הפודקאסט דברי הימים של אילן אבקסיס

## הערות שוליים

קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:שיטות משפט
קטגוריה:מסופוטמיה
קטגוריה:בבל
קטגוריה:מוזיאון הלובר: עתיקות
קטגוריה:כתובות באכדית, באשורית ובבבלית
קטגוריה:אוסף המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול
חמורבי
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים מאבן