שלג 1950 בישראל

[250px|ממוזער|שמאל|[אורי אילן, בשלג בקיבוץ גן שמואל שליד חדרה]]
[ממוזער|250 פיקסלים|פינוי השלג מגג ב[חיפה|טקסט=]]
[ממוזער|250 פיקסלים|שלג ב[בית יצחק שליד נתניה]]
ב**שנת [[1950]] אירע אירוע ה[[שלג]]** הנרחב המשמעותי ביותר בארץ ישראל מאז החלו בה המדידות המטאורולוגיות ב-1870, אירוע שלג בסדר גודל כזה לא חזר מאז. במהלך האירוע ירד שלג כמעט בכל חלקי הארץ, כולל מישור החוף והנגב. תנאי מזג האוויר הקשים ונזקיהם הכבידו במיוחד על רבבות עולים חדשים שהגיעו באותה עת במסגרת העלייה ההמונית ושוכנו במחנות אוהלים.

## סקירה
### ינואר
בתחילת ינואר החלו מטחי ברד בתל אביב ומעט פתיתי שלג ירדו ב ובהרי ירושלים.

ב-27 בינואר, החל לרדת שלג בהרי הצפון ובירושלים. הוא אמנם נערם לגובה רב, אך הפשיר במהרה והותיר אחריו קור כבד. הקור התרחב לשאר הארץ ושלג החל לרדת גם בשומרון ובהרי יהודה. ב-28 בינואר ירד שלג בחיפה ונערם לגובה של 15 ס"מ ובתל אביב ירדו פתיתי שלג למשך דקות אחדות. ב-29 בינואר חזר לרדת שלג בחיפה שכיסה את מרבית העיר בלבן.

### פברואר
ב-5 בפברואר החל לרדת שלג כבד תחילה בצפון הארץ ובמשך אותו יום התפשט דרומה. בבוקר ה-6 בחודש היו כמעט כל חלקי הארץ מכוסים שכבת שלג, למעט בבקעת ים המלח ובערבה. גובהו הגיע באזורי ההר והעמקים ל-50 ס״מ ביראון, 32 ס"מ בצפת, 30 ס״מ בבקעת בית נטופה (תל התנים), 40 ס״מ בנצרת, 27 ס״מ בעפולה, 31 במשמר העמק ועד 70 ס"מ בירושלים. בחוף הצטברו 55 ס״מ בעכו, 35 ס״מ בחיפה (עיר תחתית), 50 ס״מ בכרמל, 15 בתל שלום, 12 ס״מ בעין החורש, 10 ס״מ בתל אביב ובלוד, 15 ס״מ ברחובות ובעקרון. בעמק הירדן דווח על 15-10 ס״מ בסמוך לאגם הכנרת (15 ס״מ בטבריה), 13 ס״מ בכפר רופין, ובגלבוע 14 ס״מ, בחפציבה. בנגב עובי השלג הגיע ל-19 ס״מ ברביבים ו-15 ס״מ בניצנה (אל עוג׳ה). שלג דווח ממקומות רבים נוספים כגון: פתח תקווה, כפר סבא, נתניה, בשומרון, ועוד. 

ב-8 בפברואר הגיע השלג לבסוף גם לים המלח, כאשר נערמו 8 סנטימטר של שלג. רק בדרום הערבה ובאילת לא נערם שלג. 

רבים מילידי הארץ לא ראו כלל שלג עד אותו יום וכמוהם גם רבבות עולים חדשים שהגיעו לארץ במסגרת העלייה ההמונית ששהו בדיור עלוב במעברות וללא ציוד חורף ובגדים מתאימים. כמו כן דווח על שלג ביריחו, תופעה נדירה ביותר, ועל התמוטטות שרידי בית כנסת בעיר העתיקה בירושלים.
ממוזער|שלג 1950 בחיפה

## נזקים
האסון הגדול ביותר שגרם השלג הפתאומי אירע במחנה העולים בעין שמר, שם נהרגו ארבעה עולים כאשר תקרת חדר האוכל קרסה תחת כ-18 טון שלג.

גם בירושלים במפעל ש. פרידמן לתנורים שבגבעת שאול, התמוטטה תקרת בית החרושת ואדם אחד נפצע קשה מאוד.

זרם החשמל נותק במקומות רבים מאוד ומעל מחצית קווי הטלפון נותקו. התחבורה הציבורית בתוך הערים שותקה ובין הערים פעלה באופן חלקי בלבד. ה"מצור" על הערים ובפרט על מחנות העולים שבפרבריהן גרם למחסור של כמה ימים במזון ומצרכים חיוניים.

נזק נגרם גם לכלכלת הארץ, שהתבססה על חקלאות ובפרט על פרדסים שבהם קרסו אלפי עצים ופרי רב קפא והושחת באופן בלתי הפיך.

## בתרבות
בשירו של יהודה פוליקר "חלון לים התיכון" הוא מזכיר את השלג שירד בתל אביב בשנת 1950, זמן קצר לאחר עליית אביו לישראל. אם כי זהו אי-דיוק של הפזמונאי (יעקב גלעד), השלג ירד בפברואר 1950 ולא בדצמבר 1950.

נתן אלתרמן חיבר בית לפזמון "אני חדש בארץ" ששרה ג'טה לוקה בתיאטרון "לי-לה-לו":

https://youtu.be/zzPHwr3il5M

בספרו של מאיר שלו, "כימים אחדים", מוזכר השלג בשנת 1950 אשר הצטבר על ענפי עץ אקליפטוס, הביא לשבירתו של ענף והניע את העלילה.

## ראו גם
* שלג בישראל
* אקלים ארץ ישראל
* 1950 בישראל
* סופת דצמבר 1951 בישראל
* חורף 1991–1992 בישראל
* הסופה במזרח התיכון (2013)

## קישורים חיצוניים

* 
* אוסף תמונות "השלג הגדול", אתר נוסטלגיה אונליין
* העיר באפור נצבעת בלבן, אתר הקרן הקיימת לישראל
*  יומן פוקס 1950, ארכיון המדינה
* 
* יהודה בְּלֶכֶר, 'אני חדש בארץ': השלג הגדול, 1950, בבלוג "עונג שבת", 7 בפברואר 2020
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:1950 בישראל
קטגוריה:סופות
קטגוריה:שלג
קטגוריה:החורף בישראל