מעכבי האנזים Dipeptidyl Peptidase IV

**מעכבי האנזים Dipeptidyl Peptidase IV** (מעכבי DPP-IV) הם משפחה של תרופות לטיפול בסוכרת מסוג 2, שנקראות גם ה**גליפטינים**, על שם הסיומת של כל אחת מהן (גליפטין gliptin). התרופה הראשונה שיצאה לשוק היא סיטאגליפטין שאושרה לשימוש על ידי ה-FDA בשנת 2006. 

## מנגנון הפעולה
מסגרת|עיכוב האנזים DPP-IV גורם לעלייה ברמות האינקרטין GLP-1 ומכאן איזון טוב יותר של הגלוקוז בדם (לחצו על התמונה על מנת להגדילה)
מבין ההורמונים שמופרשים מהמעי, אחד ההורמונים שנקרא אינקרטין מופרש בתגובה למזון (בעיקר פחמימות) שמגיע למעי. האינקרטינים הם הורמונים שמגרים הפרשת אינסולין ותורמים להפרשת אינסולין כתלות ברמות הגלוקוז בדם. קיימים מספר הורמונים אינקרטיניים והידועים בהם הם GIP ו-GLP-1. זמן מחצית החיים של GLP-1 הוא קצר מאוד (כ-5 דקות) משום שהוא עובר פירוק על ידי האנזים DPP-IV. אנזים זה מהווה את אתר הפעולה של התרופות המעכבות אותו. עיכוב פעילות האנזים DPP-IV על ידי הגליפטינים, מאריך את משך הפעילות של האינקרטינים ועוזר לאזן את רמות הגלוקוז בדם. בכך מושג איזון טוב יותר של מחלת הסוכרת.

## שימוש ויעילות

תרופות מעכבות אנזים Dipeptidyl Peptidase IV (גליפטינים) יכולות להינתן לבד או בשילוב עם תרופות אחרות לטיפול בסוכרת. כשהן ניתנות לבד או עם מטפורמין. יעילות הגליפטינים נבדקה במספר רב של מחקרים קליניים. אך בסקירה שיטתית של Cochrane משנת 2020, כאשר נבדק הטיפול בסוכרת בגליפטינים בהשואה לטיפול במטפורמין, לא נמצאה ראיות להפחתת תמותה מכל סיבה, תופעות בריאות חמורות, תמותה קרדיווסקולרית, אוטם שריר לב לא קטלני, שבץ מוחי לא קטלני או מחלת כליות סופנית. 

יעילותן מתבטאת ביתרונות הבאים:
* כמעט ואינן גורמות להיפוגליקמיה
* בעלות השפעה נייטרלית על משקל גופם של המטופלים 
* יכולות לאזן את ההמוגלובין המסוכרר עד 1% הורדה בערך (הממוצע עומד על 0.74%)
* ניתן להשתמש בהן גם במצבים של אי-ספיקת כליות כרונית

## תופעות לוואי
במטופלים שנוטלים תרופה נוספת אשר עלולה לגרום לסוכר נמוך בדם, כגון אינסולין או סולפונילאוריאה, דווח על שכיחות גבוהה של רמת סוכר נמוכה בדם (היפוגליקמיה) בעת נטילת תרופות מעכבות אנזים Dipeptidyl Peptidase IV (גליפטינים). תופעות לוואי שכיחות שדווחו כוללות אף סתום, נזלת, כאב גרון, שיעול, , כאב ראש, שלשול, דלקת בדרכי השתן, רמות שומנים גבוהות בדם, עליה במשקל, עצירות, כאבי שריר-ושלד, עליה בחומצת שתן וסמני פגיעה בלבלב בבדיקות דם. סקירה משנת 2014 מצאה סיכון מוגבר לאי ספיקת לב עם סקסאגליפטין ואלוגליפטין, מה שגרם ל-FDA להוסיף ב-2016 אזהרות לתוויות התרופות הרלוונטיות. ב-2015, הזהיר מינהל המזון והתרופות האמריקני (FDA) כי תרופות לסוכרת מסוג 2 כמו סיטאגליפטין, סקסאגליפטין, לינגליפטין ואלוגליפטין עלולות לגרום לכאבי מפרקים שעלולים להיות חמורים ומשביתים. ה-FDA הוסיף אזהרה ואמצעי זהירות חדשים לגבי סיכון זה לתוויות של כל הגליפטינים. ניתוח-על משנת 2018 הראה ששימוש במעכבי DPP-4 היה קשור לסיכון מוגבר ב-58% לפתח דלקת לבלב חריפה בהשוואה לפלסבו או לאי-טיפול. מחקר תצפיתי שפורסם באותה שנה, מרמז על סיכון מוגבר לפתח מחלת מעי דלקתית (במיוחד, קוליטיס כיבית), המגיע לשיא לאחר שלוש עד ארבע שנים של שימוש וירידה בהמשך.

## תרופות ממשפחת מעכבי DPP-IV

# סיטאגליפטין (Sitagliptin) - הראשונה שיצאה לשוק ואושרה לשימוש ב-2006 
# וילדאגליפטין (Vildagliptin) - אושרה לשיווק באירופה ובישראל ב-2007 
# סאקסאגליפטין (Saxagliptin) - אושרה לשיווק בארצות הברית, באירופה ובישראל ב-2009 
# לינאגליפטין (Linagliptin) - אושרה לשיווק בארצות הברית, באירופה ובישראל ב-2011. יתרונה הוא בכך שאין צורך להפחית מינון שלה במצבים מתקדמים של מחלת כליה.
# Anagliptin - אושרה לשיווק ביפן ב-2012 (לא משווקת בישראל)
# Teneligliptin - אושרה לשיווק ביפן ב-2012 (לא משווקת בישראל)
# Alogliptin - אושרה לשיווק בארצות הברית ב-2013 (לא משווקת בישראל) 
# Trelagliptin - אושרה לשיווק ביפן ב-2015 (לא משווקת בישראל) 
# Gemigliptin ו- Dutogliptin - נמצאות עדיין בשלבי מחקר

## תרופות המשווקות בישראל

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:תרופות לטיפול בסוכרת