כרם אברהם

[ממוזער|[בית כנסת "הר צבי" ברחוב צפניה בירושלים על שם הרב צבי פסח פרנק ראב"ד ירושלים, שכונת כרם אברהם]]
[שמאל|ממוזער|250px| [בית פין לשעבר כיום שמו בית ברכה לבנות חסידות קרלין סטולין ברחוב עובדיה 24, שכונת כרם אברהם]]
[שמאל|ממוזער|250px|בניית [סוכה על ידי תושבי השכונה ברחוב צפניה ערב חג הסוכות תשרי ה'תשע"ב, אוקטובר 2011]]

[שמאל|ממוזער|250px|ג'יימס פין בכניסה לכרם אברהם [1852]]
[שמאל|ממוזער|250px|ה[יהודים שעבדו בכרם אברהם, 1855]]
**כרם אברהם** היא שכונה בירושלים, הנמצאת בצפון-מרכז העיר, בין שכונת גאולה, מחנה שנלר, ותל ארזה.

## החווה החקלאית
מקור השם הוא בכרם ששכן במקום, ואשר נקרא על שם בעליו הערבי ממוצא חברוני: "כרם אלח'לילי". הכינוי אלח'לילי פירושו החברוני, אך גם "הידיד", שזהו כינויו של אברהם אבינו, ידיד האל שנקבר בחברון, ומכאן, בתרגום לעברית, "כרם אברהם".

השטח נרכש ב-1852 על ידי ג'יימס פין, ששימש כקונסול הבריטי בירושלים באמצע המאה ה-19, וכלל גם מחצבה, גת וקולומבריום קדומים.

פין היה נוצרי אדוק, חובב תנ"ך ודובר עברית שוטפת. הוא הוקסם מארץ הקודש ומהיהודים היושבים בה, אותם ראה כעם הנבחר. את "כרם אברהם" רכש כדי להקים בו חווה חקלאית ברוח תנ"כית, בשם "מושבת החרושת להעסקתם של יהודי ירושלים". כעבור כחודש ימים, הועסקו בחווה 130 איש. לא הייתה בחווה הכשרה חקלאית שיטתית, אולם נעשו בה מגוון עבודות: דריכת יין, זיקוק שמן, ייצור מטאטאים מקש שגודל לשם כך, וגידול יבולים של דגן, עדשים ופירות. יוזמתו עוררה חשדנות רבה בקרב היהודים, שחששו כי בכוונתו להשפיע עליהם להתנצר ברוח המיסיון שרווחה אז. פין הצליח לשכנע את היהודים בטוהר כוונותיו ואף הקים עבורם בית כנסת במקום (הראשון מחוץ לחומות). במשך שנים ארוכות פעלה החווה והעסיקה יהודים רבים. פין סירב להרשות למיסיונרים של "החברה הלונדונית" להגיע אל שטח החווה בשעות העבודה כדי לערוך בה ויכוח דתי עם היהודים.

את קורות חייו, ובהם מידע רב על "כרם אברהם", העלה פין על הכתב בספר אוטוביוגרפי בשם **עתות סופה**. פין מספר בספרו, כי המשגיח ניהל את פנקסי החשבונות שלו בעברית, וכי בזמן הליכתם בחזרה מעבודתם, שרו הפועלים בעברית: "פועלים אנו בשדה אברהם אבינו".

## השכונה
לפני שעזב את ארץ ישראל ב-1863 מכר פין לפועליו את הקרקעות, והם הקימו עליה את **שכונת כרם אברהם**. שכונה קטנה זו התאחדה בשנת 1941 עם שכונת גאולה, ולמעשה כיום הן מהוות יחד שכונה אחת, הכוללת את גוש הרחובות הקרויים על שם נביאי תרי עשר. מבנה החווה החקלאית עודנו קיים (וכך גם הקולומבריום שבמרתפו). הוא שוכן ברחוב עובדיה ומשמש כבית ספר לבנות חרדיות.

השכונה מתוארת בהרחבה בספרו האוטוביוגרפי של עמוס עוז, "סיפור על אהבה וחושך", שם מספר עוז על ילדותו בשכונה. גם המשוררת זלדה התגוררה בשכונה, וכיום משמש ביתה שברחוב צפניה 31 אחד מציוני הדרך בסיורים ספרותיים הנערכים בירושלים. הסופר א. ב. יהושע מקדיש לשכונה מקום בספרו "מר מאני". זוכה פרס סנט-גיירגי לחקר הסרטן יצחק ויץ גדל אף הוא בשכונה.

כמו שכונות רבות בסביבתה, השכונה התחרדה.

בין השנים 2007–2008 ערכה עיריית ירושלים בשכונה שיפוץ נרחב של מתקני הרחוב, במסגרתו הותקנו ספסלי אבן וריצוף דקורטיבי, הוסדרה החנייה, הוקמה מערכת עמודי תאורה ייחודיים והוצב שילוט ייחודי.

## תושבים מפורסמים בשכונה
* הסופרת והמשוררת זלדה שניאורסון בת דודתו של הרבי מחב"ד.
* הסופרים עמוס עוז וא.ב. יהושע.
* החוקרים יצחק ויץ, יצחק קלזון ואבישי מרגלית.
* הרב צבי יהודה הכהן קוק ראש ישיבת מרכז הרב ומנהיג רוחני בולט של הציונות הדתית.
* הרב יצחק שיינר ראש ישיבת קמניץ בירושלים וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה ורעייתו אסתר לאה שיינר (לבית ברנשטיין).
* הרב משולם דוד הלוי סולבייצ'יק ראש ישיבת בריסק.
* הרב אפרים מיכאל גרבר חתן הרב יהושע זליג תרשיש.
* הרב נחום רגוזניצקי ראש ישיבת מאורות התורה.

## ראו גם
* בית פין
* בית הכנסת הר צבי

## לקריאה נוספת
* ג'יימס פין, **עתות סופה** : עלים מדפתרי הקונסוליה בירושלים משנת 1853–1856, (תרגום: אהרן אמיר), הוצאת יד יצחק בן-צבי, תש"ם-1980.
* .
* גדעון ביגר, **ירושלים בתקופת השלטון הבריטי 1948-1917** - שכונת כרם אברהם בבניינה, שבע מונוגרפיות בנושא ארץ־ישראל, אריאל 113-112, ירושלים, ינואר 1996 - שבט תשנ"ו, עמ' 136 ואילך.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאולה (ירושלים)
קטגוריה:ירושלים: שכונות
קטגוריה:שכונות חרדיות בירושלים
קטגוריה:היישוב הישן
קטגוריה:שכונות חצר בירושלים
קטגוריה:ארץ ישראל: חוות
קטגוריה:כרם אברהם: אישים
קטגוריה:היציאה מן החומות