יעקב סופר

[שמאל|ממוזער|יעקב סופר במשרדו בלבונטין 16, [ראשון לציון. המשרד היה ממוקם בקומה התחתונה והמשפחה גרה בקומה העליונה.]]
**יעקב סופר** (1 בינואר 1901, י"ז בטבת תרס"א – 2 במרץ 1970, כ"ד אדר א' תש"ל) היה חשמלאי ופעיל ציבור, המנהל הראשון של חברת החשמל באזור הדרום.

## ביוגרפיה
יעקב סופר נולד בפינסק שבפלך מינסק, רוסיה. אמו רבקה (לבית ופסי) ואביו מנחם מענדל בן רבי יעקב סופר. היה הבן היחיד במשפחתו, האמצעי ולו חמש אחיות. אביו היה פקיד בבית מסחר גדול בעיר ובמקביל ניהל ראינוע.

ב-1908 למד חשמלאות בבית ספר מקצועי. במהלך מלחמת העולם הראשונה שימש כחשמלאי להפעלת הראינוע של אביו ועסק בהקרנת סרטים עבור חיילים גרמנים, אשר כבשו את פינסק ושהו בה. הוא התקבל כיהודי היחיד לעבודה בתחנת החשמל של עיריית פינסק, שסיפקה חשמל לצורכי הצבא בלבד, ומונה לחשמלאי הראשי של העירייה.

ב-1917 כבשו הפולנים את פינסק והגרמנים נסוגו, לאחר מכן כבשו הרוסים את העיירה. כנער חווה את הפוגרומים בעיר שנערכו על ידי כנופיות הבלחוביצים בראשות בולק בלחוביץ אך הוא ומשפחתו ניצלו בגלל היותו חשמלאי יחיד בעיר, מה שהקנה לו תנועה חופשית בעיר. בהמשך ב-1918 נאסר יחד עם יהודים נוספים ונכלא אך שוחרר על ידי המנהל שלו בעבודה.

בשנת 1921, על רקע הביקוש לחשמלאים בארץ ישראל, הוזמן על ידי גיסו, יצחק פלוטניק, לעלות לארץ. עם הגעתו השתקע בראשון לציון. תחילה עבד בעבודות חקלאיות בכרמים, ולאחר מכן התקבל לעבודה ביקב של ראשון לציון כמכונאי, שם יזם הקמת תחנת חשמל תוך שימוש בקיטור. בשנים 1923–1925 שהה לסירוגין במצרים ובירדן, שם עבד כחשמלאי והתקין חשמל בארמונותיהם של המלך עבדאללה הראשון בעמאן ושל פואד הראשון, מלך מצרים בקהיר. וכן הקים מתקני חשמל באבו קיר ובאלכסנדריה.

עם שובו לארץ בשנת 1925 החל לעבוד ב"חברת החשמל ליפו". בשנת 1926 נשלח מטעם חברת החשמל להקים משרד של החברה בראשון לציון, ומונה למפקח אזור ראשון לציון–רמלה–לוד על ידי פנחס רוטנברג, שהיה ידידו הטוב. במסגרת תפקידו פעל, בין השאר, לחיבור העיר ראשון לציון לרשת החשמל, יעד שהושג בשנת 1927. החיבור לחשמל התקבל בראשון לציון הצעירה בחגיגות שכללו שתיית יין ברחובות ונאומים חגיגיים. בהמשך חובר החשמל תחת ניהולו לנס ציונה, רחובות, גדרה, מזכרת בתיה ובאר טוביה.

במהלך מאורעות 1929 טיפל בניתוקי חשמל וחבלות של קווי מתח גבוה שנעשו על ידי ערביי ישראל. בתקופה זו הטילה עליו הנהלת חברת החשמל רכישת קליינטים ערביים לחברה. הוא יצר קשר עם תופיק ביי מנס ציונה ועבד א-רחמן א-תאג'י שהתגורר על יד כפר אהרון. סופר יצר יחסי ידידות קרובים עם אל תאג'י וזה הכיר לו בהמשך את ראש עיריית עזה ושייחים וחאג'ים נוספים שהפכו ללקוחות חברת החשמל. גם במאורעות 1936 טיפל בניתוקי חשמל שנגרמו עקב חבלות של ערבים תוך סכנה ממשית לחייו. ב-1936 הגיע לעזה וחיבר בתים בה לחשמל.

בתקופת מלחמת העצמאות הוטלו עליו משימות מיוחדות מטעם חברת החשמל. במסגרת תפקידו הוא נהג להגיע לרמלה ובית דגן ולהעביר מידע מודיעיני לארגון ההגנה מה שסייע בין השאר לפיצוץ מפקדת חסן סלאמה ברמלה ב-1948 במסגרת "מבצע נחשון".

סופר ניהל את חברת החשמל בדרום במשך ארבעים שנה, עד לפרישתו לגמלאות בשנת 1965.

בנוסף לפעילותו המקצועית עסק בפעילות ציבורית והתנדבותית: ב-1940 נבחר להנהלת אגודה צרכנית שיתופית ראשון לציון. הוא היה חבר בארגון "בני ברית" וסגן נשיא לשכת בנימין דה רוטשילד. היה חבר ועדת הביקורת של "קופת מלווה וחיסכון שתופית" של ההסתדרות.

### חיים אישיים ומותו
ממוזער|המצבה על קברו של יעקב סופר|267x267 פיקסלים|שמאל
נישא לחסיה סופר לבית פלוטניק (1902–1968), פעילת ציבור. לזוג נולדו ארבעה ילדים: בתם הבכורה זהבה ליטבין (1922–1984), בתם השנייה עליזה (1926–1931) נהרגה בתאונת דרכים בגיל חמש. בנם השלישי מנחם (1931–1950) היה לוחם בפלמ"ח ובצה"ל במלחמת העצמאות. נהרג לאחר סיום המלחמה, עת עלה על מוקש, כאשר עסק בהנחת קווי חשמל בקרבת גבול ישראל- רצועת עזה. בנם הרביעי הוא פרופסור ארנון סופר (נולד ב-1935).

בשנותיו האחרונות הידרדרה בריאותו. הוא נפטר ב-1970, בגיל 69, ממחלה. נקבר בבית העלמין גני אסתר בראשון לציון.
[ממוזער|שלט רחוב יעקב סופר ב[ראשון לציון |200x200 פיקסלים]]

## הנצחה
על שמו נקראו רחוב וגן (באותו הרחוב) בראשון לציון (רחוב יעקב סופר וגן יעקב סופר).

## קישורים חיצוניים
* ד. גולן, "אבא סופר" פרש לפנסיה, ⁨⁨מעריב⁩, 25 מאי 1965⁩

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:פינסק: אישים
קטגוריה:חברת החשמל לישראל: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות גני אסתר בראשון לציון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1970