open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
זיבה

20px אין לבלבל ערך זה העוסק במחלת מין עם הערכים העוסקים במושגים ההלכתיים זב וזבה.

**זיבה** (באנגלית: **גונוריאה**, **Gonorrhoea**) היא מחלת מין הפוגעת בעיקר באיברי המין ובשופכה, אך במקרים מסוימים גם באיברים נוספים הכוללים ריריות, דוגמת: הלוע והעיניים. הגורם למחלה הוא החיידק *Neisseria gonorrhoea (ניסריה גונוריאה)*.

תסמיני המחלה מתפתחים לרוב תוך יומיים עד חמישה לאחר ההדבקה (אם כי ישנם מקרים שבהם התסמינים מופיעים רק כעבור מספר חודשים), וכוללים כאב בזמן הטלת השתן, הפרשת מוגלה מן הפין, הנרתיק, או הגרון, וכן דלקת בצוואר הרחם ודימום בפי הטבעת. ללא טיפול עלולה הדלקת להתפשט דרך מערכת המין של האישה ולגרום לדלקת החצוצרות ואף לעקרות או היריון חוץ-רחמי; אצל הגבר היא עלולה לגרום להיצרות השופכה ודלקת בלוטת הערמונית. סיבוכים מאוחרים של המחלה כוללים דלקת מפרקים, דלקת זיהומית של פנים הלב ודלקת הלחמית.

כאשר אישה בהריון חולה בזיבה, עלולה המחלה לעבור גם לתינוק בעת מעברו בתעלת הלידה, ולגרום אצלו לדלקת בלחמיות, אשר ללא טיפול עלולה לגרום לפגיעה קשה בראייה עד כדי עיוורון.

## אבחון וטיפול
כיום נהוג להשתמש במספר שיטות לזיהוי החיידק, הן מולקולריות והן שיטות של בקטריולוגיה קלאסית:
* **בידוד החיידקים על מצע גידול** – בידוד החיידקים במעבדה דורש שימוש במצע אגר מיוחד דוגמת: Thayer-Martin agar, GC agar, או אגר שוקולד (Chocolate agar). המושבות שמתקבלות על קרקעות מזון אלה הן קטנות, בעלות גוון אפרפר ומרקם חלק ומבריק.
* **צביעת גראם ומיקרוסקופיה** – זיהוי חיידקים באמצעות מיקרוסקופ אור לאחר צביעת גראם הוא תהליך מקובל בזיהוי החיידק, כי חיידקי ה-*Neisseria gonorrhoea* הם חיידקים גראם שליליים בעלי תצורה נקדית (Cocci), המופיעים לרוב בתצורה דיפלוקוקית (בזוגות) שמזכירה זרעי שעועית. כשמבצעים צביעת גראם לדגימה מהפרשה מהפין או הנרתיק (משטח מיקרוסקופי ישיר), מתגלים חיידקי ה-*Neisseria gonorrhoea* לרוב בתוך תאי דם לבנים מסוג נויטרופילים ומקרופאגים.
* **[[ספקטרומטר מסה]]** – מדידת היחס בין המטען למסה של חלקיקים טעונים: באמצעות מדידה זו ניתן לנתח דגימה ולקבוע את החומרים המצויים בה, כגון הרכב חלבוני המעטפת של החיידקים.

הטיפול במחלה הוא בנטילת אנטיביוטיקה. נכון ל-2016 אנטיביוטיקה מקבוצת אזיתרומיצין  או צפטריאקסון  הן היעילות ביותר. אך בשל עמידות החיידקים לאנטיביוטיקה, התאמת התרופה נעשית מקומית, ייעודית למקרה. בעבר השתמשו לצורך כך בתרופות מקבוצת הפניצילין.

## אפידמיולוגיה
כ-88 מיליון מקרי זיבה מתרחשים מדי שנה, מתוך כ-448 מיליון מקרים חדשים של מחלות מין מדבקות הניתנות לריפוי מדי שנה – הכוללות גם עגבת, כלמידיה וטריכומוניאזיס. המחלה שכיחה ביותר באפריקה, באמריקה ובמערב האוקיינוס השקט.בעשור השני של המאה הנוכחית שולש מספר החולים בזיבה בישראל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## גלריה

קובץ:SheMayLookCleanBut.jpg|כרזה המזהירה מפני הידבקות בעגבת וזיבה, מתקופת מלחמת העולם השנייה
קובץ:PenicillinPSAedit.jpg|פרסומת לפניצילין כתרופה לזיבה, 1944


## הערות שוליים

קטגוריה:זיהומים המועברים בעיקר במגע מיני
צמצם

שמאל|ממוזער|200px|צמצם שמכוון ל-F/8. בצמצם ניתן להבחין בשבעה עלעלים.
שמאל|ממוזער|200px|צמצם סגור (ימין) ופתוח (שמאל)

[שמאל|ממוזער|200px|אלומת [לייזר טיטניום-ספיר באורך גל 920 ננומטר חולפת דרך צמצם, תוך כדי סגירה ופתיחה של צמצם אחר במעלה המסלול האופטי, ושל הצמצם המופיע בסרטון.]]

[שמאל|ממוזער|200px|אלומת [לייזר טיטניום-ספיר באורך גל 750 ננומטר חולפת דרך צמצם פתוח למחצה (ימין) וסגור (שמאל)]]

**צמצם** (באנגלית: **diaphragm**) הוא רכיב במצלמה או במערכות אופטיות אחרות שתפקידו לחסום חלקית את מעבר האור, ובכך לשלוט במאפיינים שונים כמו עומק השדה. הצמצם עשוי בדרך כלל ממתכת דקה ובמרכזו חור עגול, כך שקרני האור שלא עוברות דרך החור נעצרות בגוף הצמצם. במצלמות מודרניות, הצמצם משולב בהתקן של עדשת המצלמה. ברוב המצלמות קוטר החור נשלט על ידי מעין תריס עגול בעדשה (Iris), המורכב, לרוב, ממספר עלעלים (בדרך כלל מ-3 ועד 20) המרכיבים מעגל. העלעלים מונחים זה על זה ויכולים להתקרב או להתרחק ממרכז המעגל ובכך לשלוט על כמות האור הנכנס למצלמה. בכך ניתן להשפיע על כמות הצבע/ הבהירות ובכך להעניק לתמונות מסוימות משמעות אחרת באמצעות, שינוי כמות האור שניתן לראות בתצלום.

קיימים מנגנונים חלופיים למנגנון "העלים" הנסגרים. לעיתים הצמצם הוא קבוע ולעיתים השליטה בו מתבצעת באמצעות החלפת דיסקיות ידנית. מנגנונים אלו נדירים וניתן למצוא אותם בעדשות המיועדות לקהל נישה. דוגמה לעדשות בעלות מנגנון החלפה ידנית של טבעות הן עדשות המותג Lensbaby.

מידת הפתיחה של הצמצם אינה רציפה בדרך כלל, אלא בעלת מספר ערכים בדידים. היחס המקובל בין כל שני ערכים עוקבים הוא \sqrt{2}, כך שסגירת צמצם ביחידה אחת מקטינה את כמות האור פי שניים. למרות זאת, במצלמות מתקדמות, יש אפשרות להגדיל או להקטין את הצמצם בערכים שהם פחות מתחנה שלמה.

## השפעות הצמצם
מלבד השפעתו של הצמצם על כמות האור הנכנסת למצלמה, משפיע גודל מפתח הצמצם גם על עומק השדה של התמונה. ככל שהצמצם סגור יותר, כך גדל עומק השדה בתמונה. צמצם סגור מקטין את אפקט החשכת הפינות הנוצר לעיתים בצילום עם צמצם פתוח. נוסף על כך, שימוש בצמצם סגור יחסית מגדיל את הניגודיות בתמונה.

מעבר לגודל מסוים המשתנה בין עדשה לעדשה, סגירת הצמצם יוצרת תופעת עקיפה (Diffraction) הפוגעת בחדות התמונה.

כמו כן, הצמצם משפיע גם על איכות הבוקה בתמונה. ככל שמספר העלעלים בצמצם גדול יותר, כך הבוקה תהיה נעימה יותר לעין, ואילו ככל שמספרם קטן, הבוקה תהיה גסה ומחוספסת יותר.

## ראו גם
*מהירות התריס
## קישורים חיצוניים

* גבי גולן -  צמצם (מתוך בלוג על צילום)

קטגוריה:ציוד צילום
קטגוריה:אמצעים אומנותיים בצילום
קטגוריה:מכשירים אופטיים
עוזי אסנר

**עוזי אסנֶר** (נולד ב-21 ביוני 1956) הוא מוזיקאי ומעבד, וכן מנצח על מקהלות ותזמורות.
## קריירה
את דרכו המוזיקלית החל בלהקות צבאיות. היה בלהקת חיל הים ובלהקת פיקוד הדרום, כמו כן שימש כמעבד של הלהקות בין השנים 1978-1974. הופיע בסרט "הלהקה" בתפקיד מוני הקלידן.

אסנר מנצח על מקהלות רבות כגון: האירוסים בית אלפא, חבורת הזמר מטה אשר, "שירון" מהוד השרון ומקהלת נוצרים אוהבי ישראל בדנוור ארצות הברית, ו"שובבי הגבעה" - להקת ילדים בגבעת שמואל.

הוא שימש כמנהל מוזיקלי בתוכניות טלוויזיה רבות כגון: "שירים שנשארים", עם דורי בן זאב, "פרפר נחמד" (גם כמלחין), "רחוב סומסום - שארע סימסים", "קשת וענן", "זהו זה!" (במשך שש עונות) ו"מי לה שיא", בהנחיית מני פאר, וכן ליווה שורה של זמרים ידועים כגון: יפה ירקוני, רבקה מיכאלי, מייק בורשטיין וחוה אלברשטיין. ניהל מוזיקלית את זהו זה!, את מופעיו הבימתיים והטלוויזיוניים של טוביה צפיר וכן מופעים מרכזיים בערוץ הראשון.

הוא מופיע בתוכניות זמר בכל הארץ עם אחיו חיים אסנר. השניים מכונים "האחים אסנר", ומקיימים סדרות זמר מפוארות בהיכלי התרבות הגדולים ברחבי הארץ. בהופעות הם מארחים אמנים מוכרים - ותיקים וצעירים - ומנהלים סדרות הן כמנחים והן מנהלים מוזיקליים.

בשנת 2007 הלחין דיסק לקהילה האוונגליסטית בשם "התנ"ך ואני", המבוסס על סיפורי התנ"ך.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:קלידנים ישראלים
קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת חיל הים
קטגוריה:חברי להקת פיקוד הדרום
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ג' (חיפה)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
אלקטרוניקה רפואית

**אלקטרוניקה רפואית** כוללת את שלל האבזרים והכלים האלקטרוניים המשמשים את הרפואה.
[שמאל|ממוזער|250px|סורק [CT]]
כלים אלה הם משלושה סוגים:
* כלים המשמשים את הרופא באבחון מצב בריאותו של הנבדק.
* כלים למתן טיפול רפואי.
* כלים המשמשים את החולה להתגברות על בעיה רפואית שהוא סובל ממנה.

## כלי אבחון
* צילום רנטגן
* אלקטרוקרדיוגרם (מכונה א.ק.ג., באנגלית: EKG — Electrocardiogram)
* אלקטרואנצפלוגרם (מכונה א.א.ג., באנגלית: EEG — Electroencephalogram)
* הדמיית אולטראסאונד
* טומוגרפיה ממוחשבת (באנגלית: CT — Computerized Tomography)
* הדמיית תהודה מגנטית (באנגלית: MRI — Magnetic Resonance Imaging)
* PET

## מכשור לטיפול רפואי
* רדיותרפיה

## מכשור לסיוע לחולה
* עזרי שמיעה
* קוצב לב

## מכשור ל[[מעבדה רפואית]]
*תהודה מגנטית גרעינית
*אלקטרופורזה
*ספקטרוסקופיה
*ספקטרוסקופיית פורייה

## קישורים חיצוניים

* ד"ר סמדר רייספלד, ד"ר רחל מינץ וד"ר יעל קשתן, בדיקות רפואיות ומכשירים רפואיים, אתר מט"ח
* 

קטגוריה:אלקטרוניקה
קטגוריה:טכנולוגיה רפואית
קטגוריה:מכשירי חשמל רפואיים
קונסטנטין סטניסלבסקי

**קונסטנטין סרגייוויץ' סטניסלבסקי**, בשמו האמיתי **קונסטנטין סרגייוויץ' אלקסייב** (ברוסית: **Константи́н Серге́евич Станисла́вский**, בלידה **Алексе́ев**, 5 בינואר 1863 - 7 באוגוסט 1938) היה שחקן תיאטרון ובמאי רוסי, אשר פיתח את שיטת המשחק הקרויה על שמו שיטת סטניסלבסקי.

סטניסלבסקי נולד במוסקבה במשפחת הסוחרים אלקסייב. בשנת 1877 החל לעבוד בעסק משפחתי ובמקביל עסק בתיאטרון, תחילה כשחקן ובהמשך כבמאי.

לבד מהיותו שחקן תיאטרון בולט ברוסיה, היה גם מחדש ויוצר בתחומי התיאטרון והפסיכולוגיה של משחק הבמה.

כשחקן וכבמאי הקפיד על כל פרט ופרט בביצוע תפקיד בהצגה או בהכנת פריטי התפאורה לה.

בשנת 1898 הוא הקים ביחד עם ולדימיר נמירוביץ'-דנצ'נקו את התיאטרון האמנותי של מוסקבה. עם הזמן תיאטרון זה הפך להיות בין הטובים בעיר.

במסגרת שיטתו, המכוונת למשחק ריאליסטי וכן, פיתח כלים לשחקן אשר מסייעים לו להיכנס אל הדמות שאותה הוא מגלם על כל פרטיה ולהגיע לכדי הזדהות מלאה ומשכנעת איתה. שיטתו של סטניסלבסקי (אשר מכונה "השיטה") מתבססת על: א. הבנה מקיפה של הנסיבות בהן פועלת הדמות ו-ב. פעולתו של השחקן כאילו נסיבות אלו היו נסיבות חייו שלו. כדי להשיג זאת מציע סטניסלבסקי לשחקן שתי טכניקות עיקריות: 1. זיכרון חוויותיו האישיות ("זיכרון רגשי"- איך אני הרגשתי ופעלתי כשקרה לי דבר כזה) ו-2. דמיון פעיל ("magic if"- אילו דבר כזה היה קורה לי איך הייתי מגיב).
שיטתו של סטניסלבסקי אומצה על ידי אנשי תיאטרון מהעולם כולו והייתה לטכניקה המשפיעה ביותר בכל הנוגע להכשרת שחקנים ותפיסת אומנות המשחק, וככזו נמצאו לה ממשיכים ומפרשים רבים. אחד מהידועים שבממשיכים אלו, לי סטרסברג, אשר ניהל במשך שנים רבות את "אולפן השחקנים" בניו יורק, בו לימד את תלמידיו משחק ברוח שיטת סטניסלבסקי.

ב-14 השנים האחרונות של חייו הרכיב סטניסלבסקי את השיטה מחדש תוך שהוא דוחק הצידה את הפנייה הישירה לרגשות ומביא לקדמת עיסוקו של השחקן את העבודה השיטתית על עולם הדימויים של הדמות. לגישה זו קרא "שיטת הפעולות הפיזיות". את פיתוח השיטה המשיכו לאחר מותו קולגות כגון מייקל צ'כוב ותלמידים שלו כמו מריה קנבל ואנטולי וסילייב.

שורה ארוכה של שחקנים ידועים, בהם מייסדי תיאטרון "הבימה", התחנכו על שיטתו. סטניסלבסקי עזר אישית, בשנת 1917 לאנשי "הבימה" להקים את תיאטרונם, הדריכם לקראת הופעתם הראשונה והעמיד לרשותם את תלמידו יבגני וכטאנגוב להיות להם לבמאי.

אפרים קישון מציג באחת הסאטירות שלו מזווית הומוריסטית שחקן בשם ירדן פודמניצקי, שמנסה בשיטת סטניסלבסקי לרדת לנבכי נפשה של הדמות אותה הוא אמור לשחק בהצגה. אותו פודמניצקי לא ישן ולא אוכל, מסתובב בכל מיני פינות למצוא דמות דומה לזו שהוא אמור לגלם, וכשהוא מוצא אחת כזאת הוא הולך אחריה, ועוקב אחר תנועותיה ללא לאות.

## ספריו בעברית
***חיי באמנות**, תל אביב: ספרית "רמון" מסדה, ניסן תשי"ב - אפריל 1942
***עבודת השחקן על עצמו: יומנו של תלמיד**, נוסח עברי: הלל אבי חנן, תל אביב: עם עובד-תרבות וחינוך, 1966.

## קישורים חיצוניים

*  תחילת הדרך - אחד משחקניו של סטניסלבסקי מספר על המפגש הראשון עמו
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:במאי תיאטרון רוסים
קטגוריה:שחקני תיאטרון רוסים
קטגוריה:שחקני תיאטרון סובייטים
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:אמני העם של ברית המועצות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1863
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1938
אררט (מדינה ליהודים)

[ממוזער|186 פיקסלים|מבט מלמעלה על האי [גרנד איילנד, הטריטוריה שיועדה למדינת היהודים]]
**אררט** הוא השם שניתן לעיר מקלט ליהודים שביקש להקים בארצות הברית העיתונאי והדיפלומט היהודי-אמריקני מרדכי מנואל נח בשנת 1825.

## היוזמה להקמת המדינה
מרדכי מנואל נח, סופר, מחזאי, פוליטיקאי יהודי ממדינת ניו יורק בארצות הברית, ביקש להושיע את העם היהודי באמצעות הקמת מדינה שבה ימצאו היהודים מקלט מכל רודפיהם ומצוקותיהם. מדינה זו נועדה להצטרף לשאר המדינות המרכיבות את ארצות-הברית כמדינה חדשה נוספת.

ב־1820 החל נח במשא ומתן לקניית האי גרנד איילנד שבנהר הניאגרה, בסמוך לבאפלו ודרומית למפלי ניאגרה. שאיפתו הייתה למשוך לשם סוחרים ובנקאים יהודים שיבינו את ההזדמנויות בפרויקט וחקלאים ממזרח אירופה שיעבדו את האדמה. האי גרנד איילנד נקנה בשנת 1815 על ידי מדינת ניו יורק מידי האינדיאנים, ונח רכש שליש ממנו, וקיבל אופציה לרכישת שני השלישים האחרים. נח האמין כי בבנייה לגובה ניתן יהיה לשכן באי שישה מיליון יהודים.

בשנת 1825 נערך טקס מפואר בן מאות מוזמנים, רובם נוצרים וחלקם יהודים, בכנסיית סן פול בבאפלו. על רקע האורטוריה "יהודה המכבי" של הנדל, וכשהוא לבוש בגלימה סגולה ותליון מזהב שנלקחו מתיאטרון, הכתיר עצמו נח כ"שופט ישראל" של העיר החדשה **אררט**. נח בחר בשם "אררט" בהשראת שם משפחתו ובהשראת מקום מנוחת המבטחים של תיבת נח לאחר המבול.

בטקס נשא נח נאום, שבו הכריז על הקמת בית לעם היהודי, והציג את אבן הפינה ליישוב החדש, שעליה נכתב בעברית: "שמע ישראל יי אלוהינו יי אחד", ובאנגלית: 

האירוע הגרנדיוזי השיג את מטרתו וזכה לתשומת לב רבה מצד עיתונים באמריקה ואירופה. נח פנה בקול קורא לכל העם היהודי לבוא לשם ולהקים במקום את מולדתו החדשה. אולם היהודים לא נענו לקריאתו ולעגו לו כמשיח מטעם עצמו או כמי שמחפש הזדמנויות להרוויח על גבם של היהודים. כיום אין בגרנד איילנד קהילה יהודית או בית כנסת, אך אבן הפינה שמורה במוזיאון ההיסטורי של באפלו.

נח המאוכזב החליט לפעול, עד מותו ב-1851, למען הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל ההיסטורית.

## ביטוי ספרותי
קורותיה של מדינת אררט מתוארים בסיפור קצר בשם "תיבת נח" מאת ישראל זנגוויל (1899).

הסופרת נאוה סמל כתבה את ספרה "אישראל" שהתפרסם בשנת 2005 בהשראת סיפורו של מרדכי מנואל נח.

התיאטרון הקאמרי מעלה בנובמבר 2015 מחזה בשם "בחזרה לאישראל", על פי ספרה של נאוה סמל, בבימויה של אורלי רביניאן ובכיכובו של גיל קופטש, המציג היסטוריה חלופית – מה היה קורה אילו הייתה מוקמת מדינת היהודים במאה ה-19.

## קישורים חיצוניים

* תיבת נח, נאמן למקור, הספרייה הלאומית
* אורי קציר, מושבה לא נושבה, בבלוג אפלטון – סקירה על ניסיונות להקים מדינות ואוטונומיות ליהודים, ביניהן מדינת אררט.
* ישראל זנגוויל, Ghetto tragedies, 1899 (או במהדורת 1911) – קובץ סיפורים להורדה, וביניהם הסיפור "תיבת נח" ("Noah's ark") 
* אריאל הורוביץ, יהודית דמוקרטית אמריקנית: על היוזמה שהקדימה את הרצל בשבעים שנה, כתבה על נח ועל אררט באתר בית אבי חי, ינואר 2016
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרויקטים של התיישבות יהודים מחוץ לארץ ישראל
קטגוריה:מדינות יהודיות מחוץ לארץ ישראל
קטגוריה:מדינת ניו יורק
חוק טיטיוס-בודה

**חוק טיטיוס-בודה** (באנגלית: **Titius-Bode Law**) הוא כינויה של היפותזה העוסקת במרחקי כוכבי הלכת מהשמש. ההיפותזה הופרכה עם גילויו של כוכב הלכת נפטון ב-1846. ההתאמה החלקית, עבור מספר כוכבי לכת, בין המרחקים שמחושבים בעזרת החוק ובין המרחקים המדודים נחשבת כיום למקרית, ומקובל להניח שהחוק אינו מתאר תופעה פיזיקלית או אסטרונומית אמיתית.

## ניסוח
לפי חוק טיטיוס-בודה המרחק של כוכב לכת מהשמש ביחידות אסטרונומיות נתון על ידי:
:\,d=0.4+0.3 \cdot 2^i

כאשר i הוא מספר סידורי המקבל את הערכים:
:\,i=-\infty,0,1,2,3,4,5,...

## גילוי החוק
במאה ה-18 ניסו האסטרונומים למצוא חוקיות מתמטית המתארת את סידורם של כוכבי הלכת במסלוליהם סביב השמש. חוקיות כזו נמצאה ב-1766 על ידי יוהאן טיטיוס והתפרסמה בשנים הבאות על ידי יוהאן אלרט בודה. החוק ידוע כיום בשם "חוק טיטיוס-בודה". 

עד לגילויו של אורנוס על ידי ויליאם הרשל ב-1781 לא יוחסה חשיבות רבה לחוק טיטיוס-בודה. ההתאמה הגדולה בין התחזית לגבי מיקומו של אורנוס ובין מיקומו בפועל הפנתה את תשומת לבם של האסטרונומים לחוק, ומאז מיקומו של כל גרם שמים שהתגלה במערכת השמש הושווה לתחזית של חוק טיטיוס-בודה. כך למשל, מיקומו של כוכב הלכת הננסי קרס שנמצא בחגורת האסטרואידים התאים לחוק. גילויו של קרס בשנת 1801 סיפק חיזוק משמעותי נוסף למעמדו של חוק טיטיוס-בודה, במיוחד לאור העובדה שקיומו של כוכב לכת במיקום זה נחזה על ידי בודה כבר ב-1768.

## הפרכת חוק טיטיוס-בודה
עם גילוי נפטון התברר שהחוק שגוי, משום שמיקומו כלל לא התאים לחוק. כיום יודעים שחוק טיטיוס-בודה היה חוק מקרי לחלוטין עבור כוכבי הלכת שהיו מוכרים באותה עת. משערים שחוקיות פשוטה כגון זו המתוארת בחוק טיטיוס-בודה צפויה להתקיים במערכות בהן קיימת תהודה מסלולית כלשהי, אולם גם להשערה זו אין אישוש חד-משמעי.

## טבלת השוואה
להלן טבלה שמשווה בין המרחקים לפי חוק טיטיוס-בודה לבין המרחקים המדודים:

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:היסטוריה של האסטרונומיה
קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
סגסוגת

**סגסוגת**, **מֶסֶג** או **נתך** היא שילוב של שני יסודות או יותר, אשר לפחות אחד מהם הוא מתכת, וגם תוצאת השילוב היא בעלת תכונות מתכתיות, ומתאפיינת בקשר מתכתי. החומר המתכתי הנוצר הוא לרוב בעל תכונות שונות באופן משמעותי מרכיביו. היסודות בסגסוגת עשויים להיות מפוזרים באופן אחיד, כתמיסה מוצקה, או באופן לא אחיד, עם אזורים (פאזות) עשירים פחות או יותר באחד המרכיבים. בדרך כלל מייצרים סגסוגות על ידי התכת המרכיבים בטמפרטורה גבוהה מנקודת ההתכה שלהם, אולם ניתן לייצר סגסוגות מסוימות גם בטיפול מכני, בטמפרטורה נמוכה (Mechanical alloying).

## תכונות
הסגסוגת "יורשת" חלק מתכונות היסודות המרכיבים אותה, בדרך כלל תכונות פיזיקליות כגון צפיפות, תגובתיות והולכה חשמלית ותרמית.

לעומת זאת, תכונות הנדסיות כגון מאמץ מתיחה, מודול יאנג וכוח גזירה עשויות להיות שונות בתכלית מן התכונות של החומרים המרכיבים את הסגסוגת. בין שאר הגורמים, הדבר נגרם עקב שונות גודל האטומים בתוך הסגסוגת - אטומים גדולים יפעילו כוח דוחס על אטומים שכנים, ואילו אטומים קטנים יותר יפעילו כוחות מותחים על שכניהם. בניגוד למתכות טהורות, שם האטומים חופשיים יותר לזוז, תכונה זו עוזרת לסגסוגת להתנגד לעיוותים.

בניגוד למתכות טהורות, לרוב הסגסוגות אין נקודת היתוך אחת. במקום זאת, יש להן טווח היתוך שבו החומר הוא תערובת של מוצק ונוזל. הטמפרטורה שבה ההתכה מתחילה נקראת מוצקיות (solidus), וזאת שבה ההתכה מושלמת נקראת נוזליות (liquidus).

## סוגי סגסוגות
סגסוגת המורכבת משני מרכיבים נקראת סגסוגת שניונית (בינארית), סגסוגת המורכבת משלושה מרכיבים נקראת סגסוגת שלישונית, וסגסוגת המורכבת מארבעה מרכיבים נקראת סגסוגת רביעונית. 

ברוב הסגסוגות השניוניות יש יחס מסוים בין אחוזי שני המרכיבים בסגסוגת שבו יש רק נקודת התכה אחת ונקודה זאת נקראת "נקודה יוטקטית" (eutectic). סגסוגות שיש להן נקודה יוטקטית נקראות סגסוגות יוטקטיות.

## שימוש
שמאל|ממוזער|250px|כבלי פלדה
מסגים מתוכננים כך שיהיו להם תכונות יותר רצויות מן המרכיבים שלהם. למשל, **[[פלדה]]** היא מסג מברזל ופחמן, החזק יותר מברזל. 

מסגים מסוימים הם בשימוש כל כך נרחב ביחס למתכות הבסיס שמהן הם עשויים שהשם של המתכת העיקרית שמרכיבה את המסג הוא השם של המסג. למשל, זהב 14 קרט (58%) הוא מסג של זהב עם יסודות אחרים. בדומה, הכסף בתעשיית התכשיטים והאלומיניום אשר משמש כחומר בנייה הם גם מסג. 

לגילוי המסגים חשיבות רבה בהתפתחות הטכנולוגיה והתרבות. גילוי תהליך יצור ה**[[ארד]]** (ברונזה) באלף השלישי לפני הספירה, הביא לשינוי חשוב ביותר בהתפתחות האדם שהביא להגדרת התקופה כתקופת הברונזה. להמצאת מסג הדוראלומין (Duralumin) אשר מורכב משילוב של אלומיניום, נחושת ומגנזיום ב-1909, הייתה השפעה מכרעת על התפתחות התעופה, מאחר שהמסג החדש קל בהרבה מהפלדה וחזק בהרבה מהאלומיניום.

## דוגמאות לסגסוגות ומרכיביהן העיקריים
* יצוין, כי רשימה זו היא דוגמה בלבד. קיימות אלפי סגסוגות ולא ניתן לבנות רשימה המכילה את כולן. 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:הנדסת חומרים
קטגוריה:מטלורגיה
קטגוריה:מתכות
חצי אי

[שמאל|ממוזער|250px|חצי האי [פלורידה בארצות הברית]]
**חצי [[אי]]** הוא זרוע יבשה החודרת לתוך הים. זרוע זו מכונה חצי אי מכיוון שהיא מוקפת כמעט מכל עבריה בים, מלבד במקום התחברותה אל עיקר היבשת. זרוע יבשה קטנה יחסית קרויה לשון יבשה או כֵּף.

## חצאי איים בולטים
להלן רשימה של חצאי איים בולטים בעולם והמדינות אליהם הם משתייכים:

### באסיה
190px|ממוזער|חצי האי הקוריאני
* תת-היבשת ההודית – הודו, פקיסטן, בנגלדש, נפאל ובהוטאן
* חצי האי ערב – ערב הסעודית, תימן, עומאן והאמירויות הערביות המאוחדות
* חצי האי קמצ'טקה – סיביר, רוסיה
* חצי האי הצ'וקצ'י – סיביר, רוסיה
* אנטוליה – טורקיה
* חצי האי גואידה – רוסיה
* חצי האי הקוריאני – קוריאה הדרומית וקוריאה הצפונית
* חצי האי הודו-סין – וייטנאם, קמבודיה, לאוס, תאילנד וחלק ממיאנמר
* חצי האי סיני – מצרים
* חצי האי המלאי – מיאנמר, תאילנד, ומלזיה

### באמריקה
140px|ממוזער|חצי האי יוקטן
* חצי האי לברדור – קנדה
* חצי האי בות'יה – קנדה
* חצי האי פוקסה – קנדה
* חצי האי גאספה – קנדה
* פלורידה – ארצות הברית
* חצי האי אלסקה – ארצות הברית
* חצי האי סווארד – ארצות הברית
* חצי האי דלמארבה – ארצות הברית
* חצי האי באחה קליפורניה – מקסיקו
* חצי האי יוקטן – מקסיקו
* חצי האי ברונסוויק – צ'ילה
* לה גואג'ירה – ונצואלה וקולומביה
* חצי האי פאראקס – פרו
* חצי האי ואלדס – ארגנטינה

### באירופה
190px|ממוזער|חצי האי האפניני (חצי האי האיטלקי)
* חצי האי האיברי – פורטוגל, ספרד, אנדורה וגיברלטר (חלק מהממלכה המאוחדת)
* חצי האי קולה – רוסיה
* חצי האי סקנדינביה – שוודיה ונורווגיה
* יוטלנד – דנמרק
* פלופונסוס – יוון
* חצי האי האפניני – איטליה, סן מרינו, הוותיקן
* חצי האי הבלקני – אלבניה, בוסניה והרצגובינה, בולגריה, יוון, מקדוניה הצפונית, מונטנגרו, סרביה, רומניה, טורקיה, קרואטיה, סלובניה וקוסובו
*חצי האי קרים – אוקראינה, נשלט דה פקטו על ידי רוסיה החל מ-2014 (ראה סיפוח חצי האי קרים)

### באוקיאניה
* חצי האי כף-יורק – אוסטרליה
* חצי האי אייר – אוסטרליה
* חצי האי בירד הד – אינדונזיה
* חצי האי קורומאנדל – ניו זילנד
* חצי האי אוטאגו – ניו זילנד

### באנטארקטיקה
* חצי האי האנטארקטי – אנטארקטיקה

## לקריאה נוספת
* פרופסור משה בְּרָוֶר, "חצי אי", **לקסיקון גאוגרפי**, (עמ' 9), הוצאת יבנה, תשס"א

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צורות נוף
ויקטור ורום

**ויקטור ורום** (באנגלית: **Victor Vroom**; ב-9 באוגוסט 1932- 26 ביולי 2023) היה פרופסור אמריטוס באוניברסיטת ייל. ורום הוא פסיכולוג שהציע הסבר חלופי להסברו של פרדריק הרצברג להבנת מנגנון ההינע.

על פי הסבר זה המכונה בשם "תורת הציפיות", הנעה נוצרת באמצעות ציפייה של היחיד שלפיה התנהגותו תביא לתוצאה המיוחלת.
"תורת הציפיות" של ורום עוסקת במוטיבציה ובניהול.

התאוריה מניחה כי התנהגות העובד היא בחירה מודעת בין מספר חלופות. מטרת הבחירה היא למקסם את ההנאה ולמזער את הכאב.
ורום הציע כי הקשר בין התנהגות העובד ומטרותיו אינה פשוטה כפי שתוארה על ידי מדענים אחרים.

ורום הבין שהביצועים של העובד מבוססים על גורמים אינדיבידואליים כגון אישיות, כישורים, ידע, ניסיון ויכולות.
ציפיות מסוימות אצל אנשים עלולות להניע קבוצה שונה של מטרות אישיות.

ציפיות בתורת הציפיות:
קיים מתאם חיובי בין מאמץ לביצוע.
ביצועים חיוביים יובילו לפרס נחשק.
הפרס יספק צורך חשוב.
הרצון לספק את הצורך הוא חזק דיו על מנת להצדיק את המאמץ.

תורת הציפיות מבוססת על שלוש הנחות היסוד הבאות:

#ערכיות - מתייחס לערך הרגשי שאנשים מחזיקים ביחס לתוצאות (תגמולים). הרצון של העובד ביחס לתגמול חיצוני (כסף, קידום, זמן פנוי והטבות) ולתגמול פנימי (שביעות רצון). ההנהלה צריכה לזהות מה העובדים מעריכים יותר.
#ציפיות - לעובדים יש ציפיות ורמת ביטחון עצמי שונה ביחס לביצועים שלהם. ההנהלה צריכה לזהות מה העובדים צריכים - הדרכה, הקצאת משאבים ופיקוח.
#כלי להשגת מטרה - לפי תפיסת העובד - האם הוא יקבל מה שהובטח לו? ההנהלה חייבת להבטיח הבטחות שניתן לקבל ולהכיר בעובדה שהעובדים מודעים לכך.

שלושת ההנחות קשורות ברמה הפסיכולוגית, וביחד יוצרות הגדלה ברמת המוטיבציה למיקסום ההנאה ולמיזעור הכאב.

## קישורים חיצוניים
 

קטגוריה:פסיכולוגים קנדים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קרנגי מלון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ייל
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1932
קטגוריה:קנדים שנפטרו ב-2023
פסטור

[שמאל|ממוזער|160px|[לואי פסטר, על שמו קרוי תהליך הפסטור]]
**פִסטור** הוא תהליך שבו מחומם מזון במהירות, עד קרוב לטמפרטורת הרתיחה ומקורר במהירות. מטרת התהליך היא להרוג נגיפים ואורגניזמים מזיקים כדוגמת חיידקים, פרוטוזואה ופטריות הנמצאים בנוזל מבלי לפגוע בטעמו או בערכו התזונתי. התהליך מאריך את חיי המדף של המזון. התהליך קרוי על שמו של לואי פסטר.

פסטר מצא שהסיבה לקלקול משקאות כגון בירה ויין ולהחמצתם היא פעילות החיידקים המצויים בהם. בתהליך של חימום המשקה, כך גילה, ניתן להשמיד את רוב החיידקים ולשפר את איכותו ויציבותו של המשקה. רעיון זה אומץ על ידי תעשיית החלב, שסבלה גם היא מקלקול מהיר והחמצת החלב, כתוצאה מפעילות החיידקים שבו. יחד עם קלוד ברנאר ביצע פסטר את ההליך לראשונה ב־20 באפריל 1862.

הפסטור הקלאסי הוא חימום לטמפרטורה של 63–68 מעלות צלזיוס למשך 30 דקות. פסטור תעשייתי בימינו הוא תהליך של חימום לטמפרטורה של 73 מעלות צלזיוס ל־16 שניות וקירור מיידי לשתי מעלות צלזיוס. תהליך זה הורס את כל החיידקים הפתוגניים ואת כל הפטריות (שמרים ועובשים שונים). החימום המהיר בטמפרטורה מבוקרת והקירור המהיר גורמים לכך, שרוב הערכים התזונתיים של המזון המפוסטר נשמרים. החיסרון בתהליך הוא שהוא אינו פוגע בנבגי החיידקים. דבר זה מצמצם את אורך חיי המדף של המזון המפוסטר שכן לאחר פרק זמן מסוים, מתפתחים הנבגים לחיידקים פעילים ופוגעים במזון. שמירה בקירור של מזון מפוסטר מעכבת את התהליך ומאריכה את חיי המדף של המוצר.

בין המוצרים שניתן לפסטר: חלב, ביצים, יין, בירה, מיצי פירות, דבש, מיונז, מזון תינוקות, חמוצים, נקניקים ועוד.

## פסטור על ועיקור
תהליך דומה לפסטור הוא "פסטור על". בתהליך זה מתבצע חימום לטמפרטורה של 125 מעלות צלזיוס לשנייה אחת, והוא נועד להאריך את חיי המדף של החלב (תוך פגיעה קטנה בערכו התזונתי). חימום זה מאריך את חיי המדף יותר מפסטור סטנדרטי ולמעשה אינו נחשב פסטור.

תהליך קיצוני יותר הוא "אולטרה פסטור" או עיקור (UHT). תהליך זה מתבצע על ידי חימום לטמפרטורה של 140 מעלות צלזיוס למשך שתי שניות. תוצאת התהליך קרויה חלב עמיד. חלב זה מעוקר לחלוטין ולפיכך יכול להחזיק מעמד תקופה ארוכה מאוד ללא קירור כל עוד לא נפתחה אריזתו. לחלב עמיד טעם שונה מחלב מפוסטר.

## קישורים חיצוניים

*
* 

קטגוריה:שימור מזון
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:חלב
קטגוריה:צרפת: המצאות
קטגוריה:כימיה של מזון: תהליכים
קטגוריה:חיטוי ועיקור
דידג'רידו

[שמאל|ממוזער|250px|נגן רחוב מנגן בדידג'רידו ב[ספרד]]
שמאל|ממוזער|300px|דידג'רידו מסורתי
**דידג'רידו** (או בקיצור **דידג**') הוא כלי נשיפה קדום שפותח על ידי תושביה המקוריים של אוסטרליה, האבוריג'ינים. אף שאין מידע מדויק לגבי גילו, ישנן עדויות שהשימוש בו החל כבר לפני 1,500 שנה, והוא מתואר פעמים רבות ככלי הנשיפה העתיק בעולם. לכלי נגינה זה לפחות 45 שמות במרחבי אוסטרליה השונים, אחד מתוכם הוא "יִדָקי" (yiḏaki), ואילו "דידג'רידו" הוא השם שקיבל בקרב אנשי המערב. 

באופן מסורתי עשוי הדידג'רידו מענף של אקליפטוס שחלקו הפנימי כורסם על ידי טרמיטים. בכלי מנגנים על ידי נשיפה לתוכו והרעדת השפתיים, פעולות שיוצרות רטט בענף ובכך נוצר הצליל. הצליל של הדידג'רידו הוא בעל תו אחד אך יכול להישמע מגוון על ידי הוספת קולות של הנגן עצמו (כגון צעקות), הקטנת נפח האוויר בלחיים או לחלופין ניפוח הלחיים, הזזת הלשון בתוך חלל הפה ועוד. 

בדומה לכלי נשיפה אחרים, ביכולתם של נגני דידג'רידו מיומנים לנשוף אוויר מהפה אל תוך הכלי ובו-זמנית לשאוף אוויר מהאף אל הריאות (סירקולציה), וכך לנגן ברציפות ובמקצועיות לפרקי זמן ארוכים. פעולה זו מכונה "נשימה מחזורית" והיא ניתנת לשימוש בכלי נשיפה רבים.

בתרבות האבוריג'ינית העתיקה הכלי שימש לטקסים פולחניים ולתיאורי זמן החלום. 
כיום התרבות המערבית אימצה את הכלי ופיתחה בו סגנון נגינה ומקצבים שונים. כמו כן מכינים דידג'ים לא רק מאקליפטוס אלא גם מעצים אחרים כגון אגבה, במבוק, אזדרכת ועוד.

## קישורים חיצוניים

*[קטע וידאו מאתר של [אייל עמית] עם הסברים על הכלי]
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלי נשיפה מעץ
קטגוריה:אבוריג'ינים
יורה (גשם)

[ממוזער|250px|[שקע קפריסאי (קווים לבנים - איזוברים) שמרכזו מעט צפונית לקפריסין. אירוע זה הביא (בגיבוי אפיק רום) לירידת גשם בעל אופי חורפי, שהיווה את היורה של אותה עונה.]]
ה**יורה** הוא הגשם הראשון שיורד בסתיו באזורי האקלים הים תיכוני. בישראל, בדרך כלל יורד היורה בחודשים אוקטובר או נובמבר. תופעת היורה ייחודית לאקלים ים-תיכוני, שרק בו אין גשמים במשך עונת הקיץ. באזורי האקלים הממוזג לא מפסיקים הגשמים לפרק זמן ממושך בשנה, ולכן לא מיוחסת שם חשיבות לגשם הראשון שמבשר את תחילת עונת גשמי הסתיו. היורה הוא גשם סמלי ביהדות והוא מבשר על בוא החורף - העונה הקרה והגשומה במזרח התיכון.

## הגדרה מטאורולוגית
ההגדרה המטאורולוגית ליורה בישראל היא הגשם הראשון היורד כתוצאה מהשפעת שקע ברומטרי (מסוג שקע חזיתי), לאחר עונת הקיץ (שנמשכת בדרך כלל בין החודשים יוני לספטמבר). במהלך הקיץ יכולים לרדת גשמים קלים כתוצאה מהתעמקות האפיק הפרסי שהיא מערכת שנוצרת כתוצאה משקע תרמי, ונוכחת באורח קבע בחודשי הקיץ. במהלך הסתיו עשויים לרדת גשמי זעף גם כתוצאה מפעילות של אפיק מים סוף, אשר גם היא מערכת תרמית, אולם בדרך כלל גשמים אלו לא יורדים בתפרוסת נרחבת.

## פירוש המילה
המילה "יורה" מוזכרת כבר בתנ"ך בספר דברים: . חז"ל ב נתנו שלושה פירושים למילה:
* "ש**מורה** את הבריות להטיח גגותיהן ולהכניס פירותיהן ולעשות כל צורכיהן". כלומר, המילה 'יורה' משורש **יר"ה** = להורות, ללמד. כי היורה, הגשם הראשון, מלמד להתארגן לקראת החורף, לטייח את הגגות, לסתום את נקודות התורפה הרטובות שדרכם יטפטפו הגשמים לבית - התראה ראשונה לקראת החורף.
* "ש**מרוֶה** את הארץ ומשקה עד התהום, שנאמר: . כלומר 'יורה' משורש **רו"ה** - שמרווה את התלמים המצפים למטר.
* "שהוא יורד בנחת ואינו יורד בזעף או אינו יורה אלא שמשיר את הפירות ומשטיף את הזרעים ומשטיף את האילנות". כלומר, יורה משורש יר"ה מלשון , כיריית חץ שאינו מחטיא את המטרה, כדברי רש"י (שם): "ההולך ביושר ואינו נוטה לכאן ולכאן".

## ראו גם
*מלקוש, הגשם האחרון
* פטריכור
*אפיק רום
*אקלים ארץ ישראל
*מודלים לחיזוי מזג אוויר

## קישורים חיצוניים

* 
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:גשם
האלכסון של קנטור

**האלכסון של קנטור** היא הוכחתו של גאורג קנטור משנת 1891 שהמספרים הממשיים אינם בני מנייה. כלומר, לא קיימת פונקציה חד-חד-ערכית בינם לבין המספרים הטבעיים.

הוכחה זו מראה שיש לפחות שתי עוצמות אינסופיות שונות, כלומר שני גדלים שונים של אינסוף: העוצמה של המספרים הטבעיים, שאותה סימן קנטור באות העברית \!\ \aleph_0 (קרי: אָלֶף אֶפֶס), ועוצמת הממשיים, המסומנת ב |\R|. משפט קנטור מראה שקיימים אינסוף גדלים שונים של אינסוף, שכן לכל קבוצה אינסופית, קבוצת החזקה שלה היא בעלת עוצמה גדולה יותר.

פול דו בואה ריימון הוא זה שהתחיל את המחקר בתחום זה. קנטור הוכיח את הטענה עוד ב-1874 עם הוכחה מוכרת פחות. עם זאת לאלכסון של קנטור ערך מוסף שכן הרעיון שבבסיסה, שנקרא "לכסון", שימש בעוד הוכחות רבות נוספות.

## הוכחה
[ממוזער|250px|האלכסון של קנטור – מניחים שיש רשימה של כל ה[מספר ממשי|מספרים הממשיים בין 0 ל-1, ומראים שיש מספר ממשי שלא מופיע ברשימה. m מייצג ספרות שהן 0 ו-w מייצג ספרות שאינן 0.]]
ההוכחה כאן מתבססת על ההצגה העשרונית של המספרים הממשיים, אך היא עובדת עם כל בסיס ספירה שאינו בסיס אונרי. כל מספר ממשי ניתן להציג כסדרה אינסופית של ספרות (לעיתים כולן 0 החל ממקום מסוים). ניתן להוכיח שהקטע הפתוח (0,1), המכיל את כל המספרים בין 0 ל-1, שווה בעוצמתו לכל הישר הממשי (כלומר קיימת התאמה חד-חד-ערכית ועל בינו לבין כל המספרים הממשיים). בקטע זה, ההצגה של כל מספר מתחילה בספרה 0, אחריה נקודה עשרונית ואחריה סדרה אינסופית של ספרות. נשמיט את כל המספרים שמסתיימים בסדרה אינסופית של 9, שכן סדרות אלו מייצגות מספר ממשי שניתן לייצגו בדרך אחרת. כעת יש לנו התאמה חד-חד-ערכית ועל בין הסדרות האינסופיות של הספרות לבין המספרים הממשיים בקטע (0,1), שכן כל מספר ממשי בקטע מיוצג על ידי סדרת ספרות אחת בדיוק.

כעת נוכיח בדרך השלילה שהמספרים הממשיים בקטע (0,1) אינם בני מנייה; כלומר, נניח שלכל מספר ממשי בקטע ניתן להתאים מספר טבעי כלשהו. עתה יש לנו רשימה אינסופית של מספרים בקטע שאת הפריטים שלה נסמן כך: \!\, r_1,r_2,r_3,\dots. כעת נראה שיש מספר שאינו נמצא ברשימה.

נבנה את המספר הזה כך:
נבחן את הרשימה. אם הספרה במקום ה-n בפיתוח העשרוני של המספר \!\, r_n היא 0, במספר שלנו הספרה ה-n תהיה 1. אחרת, היא תהיה 0.

בצורה פורמלית, אם \!\, r_n=0.r_n^1r_n^2\dots הוא הפיתוח העשרוני של המספר \!\, r_n, (הספרות העליונות הן אינדקסים שמציינים את מיקום הספרה בפיתוח של המספר) הרי שהמספר שלנו יוגדר בתור \!\, r=0.r^1r^2\dots כאשר
r^n =\left\{ \begin{matrix} 1 & r_n^n=0 \\ 0 & r_n^n \ne 0 \end{matrix} \right.

דוגמה:
נניח שסדרת המספרים שלנו היא כזו:
:\!\,r_1=0.\mathbf{0}105110\dots
:\!\,r_2=0.4\mathbf{1}32043\dots
:\!\,r_3=0.82\mathbf{4}5026\dots
:\!\,r_4=0.233\mathbf{3}126\dots
:\!\,r_5=0.4107\mathbf{0}46\dots
:\!\,r_6=0.99378\mathbf{2}8\dots
:\!\,r_7=0.010513\mathbf{0}\dots
:\!\,\dots

הספרות הבולטות הן הספרות שמעניינות אותנו. בדוגמה הנוכחית, המספר שאנו בונים ייראה כך: \!\,r=0.1000101\dots

לפי הפיתוח העשרוני שלו, המספר אותו בנינו נמצא בקטע (0,1). אך לא ייתכן שהוא נכלל ברשימה שערכנו, שכן עבור כל מספר טבעי n דאגנו שהמספר שבנינו יהיה שונה מהמספר \!\, r_n בספרה אחת לפחות. נוצרה סתירה כיוון שהנחנו שכל המספרים בקטע ערוכים ברשימה ובכל זאת מצאנו אחד שאינו ברשימה. מכאן שההנחה כי אפשר בכלל לערוך רשימה לא נכונה ולכן הקטע (0,1) איננו בן מנייה.

## ראו גם
*מונחים בתורת הקבוצות
## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הוכחות
קטגוריה:אינסוף
אלכסון של קנטור
מבנה אלגברי

שמאל|ממוזער|מבנים אלגבריים שונים. הוספת תכונה מתאימה מצמצת את המחלקה
באלגברה מופשטת, **מבנה אלגברי** הוא מבנה מתמטי המורכב מקבוצה לא ריקה של איברים, בתוספת של פעולה, או מספר פעולות, המוגדרות על איברים אלו, המקיימות אקסיומות מסוימות. מבנים אלגבריים נבדלים ממבנים מתמטיים אחרים (למשל מרחבים טופולוגיים, קבוצות סדורות ארכימדיות או מרחבי מידה) בכך שאקסיומות המבנה שלהן הן שפה מסדר ראשון המכילה אך ורק פונקציות (ולא יחסים).  

מבנים אלגבריים מדגימים את ההפשטה וההכללה שהם נשמת אפה של המתמטיקה. במסגרת הדיון במבנים אלגבריים נלקחים עצמים מתמטיים קונקרטיים, כגון המספרים השלמים או המספרים הממשיים, נבחנות תכונותיהם המופשטות ביותר, ותכונות אלה עוברות הכללה, כך שניתן לבחון באמצעותן מגוון רחב של עצמים מתמטיים שאף להם תכונות אלה. בדרך זו אפשר למקד את תשומת הלב בתכונות המהותיות של העצם שאותו חוקרים, ולקבל תוצאות כלליות שיהיו ישימות גם במקרים אחרים.

כאשר אין חשש לבלבול, המבנה האלגברי מזוהה עם הקבוצה. כך למשל, שבעוד שחבורה מוגדרת בדרך כלל כשלשה סדורה\left\langle G, \cdot, e \right\rangle החבורה קרויה בפשטות "החבורה G". לפעולות המוגדרות במבנה האלגברי קוראים בדרך כלל "כפל" או "חיבור" (כאשר הפעולה חילופית), משום שהאקסיומות כופות עליהן תכונות דומות לאלו של החיבור והכפל הרגילים. עם זאת, לעיתים קרובות האיברים במבנה האלגברי אינם מספרים, וממילא הפעולות אינן הפעולות המספריות הרגילות.

להלן מספר מבנים אלגבריים ידועים:
* מאגמה: קבוצה עם פעולה בינארית יחידה.
* קוואזי-חבורה: מאגמה עם חילוק.
* חבורה למחצה (או אגודה): מאגמה אסוציאטיבית.
* מונואיד: חבורה למחצה עם איבר אדיש לפעולה.
* חבורה: מונואיד שבו לכל איבר יש איבר הופכי.
* חבורה אַבּלִית: חבורה חילופית, כלומר, פעולת הכפל מקיימת ab=ba.

* חוג: מבנה, שבו מוגדרות שתי פעולות: "חיבור" ו"כפל" (המתפלג ביחס לחיבור), שהוא חבורה אַבּלִית ביחס לחיבור ומונואיד ביחס לכפל.
* שדה: חוג שבו האיברים השונים מהאפס (דהיינו מהאבר האדיש לחיבור) יוצרים חבורה אַבּלִית ביחס לכפל.
* אלגברה בוליאנית: קבוצה עם שתי פעולות בינאריות המקיימת אקסיומות המזכירות את אקסיומות תחשיב הפסוקים.

מבנים אחרים כוללים שני מרכיבים:
* מודול מעל חוג: חבורה אבלית עם פעולת כפל (כפל בסקלר) של אברי החוג באברי המודול.
* מרחב וקטורי מעל שדה: מודול שהחוג מעליו הוא מוגדר הוא שדה.
* אלגברה מעל חוג חלופי: מודול בעל מכפלה ביליניארית (ועל פי המקובל בוויקיפדיה העברית, אסוציאטיבית).

## לקריאה נוספת
* אברהם אורנשטיין, **מבנים אלגבריים**, האוניברסיטה הפתוחה, 1987.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
משחק רביעיות

ממוזער|250px|משחק רביעיות לציון 100 שנה לתל אביב. בקלפים המצולמים דימויים הקשורים לאמנות פלאסטית בתל אביב
ממוזער|250px|משחק רביעייה
**משחק רביעיות** או **משחק רביעייה** הוא משחק קלפים לילדים המכיל 28 קלפים או יותר. המשחק הומצא בהולנד, ובמקור נקרא "Kwartet". הקלפים מחולקים לרביעיות בנושאים שונים. מטרת המשחק היא להשלים רביעיות לפי נושא המשחק. אפשר גם לשחק עם קלפים רגילים כאשר לכל מספר יש ארבע צורות, ובלי ג'וקר.

כהכנה למשחק מחלקים לכל שחקן חמישה

קלפים וקובעים את סדר השחקנים.

לכל שחקן ישנה זכות לדרוש קלף משחקנים שונים באותו התור אם לא זכה לשלילה. יש המתירים לדרוש רק קלף השייך לרביעייה שלשחקן עצמו יש לפחות נציג אחד שלה, ויש המתירים לדרוש כל קלף, גם אם השחקן אינו מחזיק בנציג אחד מהרביעייה. לעיתים מותר לדרוש רק קלף אחד בתור, ולעיתים מותר לדרוש קלפים בזה אחר זה כל עוד השחקן לא נענה בשלילה. לשחקן אסור לשקר - אם דרשו ממנו קלף שיש לו, הוא חייב לתת אותו. המנצח הוא זה שהצליח להשלים את המספר הגדול ביותר של רביעיות.

בכל שלב יכול (או חייב, כתלות בגרסה) שחקן המחזיק בארבעת חלקיה של רביעייה להניחה גלויה על השולחן.

כאשר מספר הקלפים של שחקן מתחת לארבעה קלפים, חובתו לקחת מהקופה קלפים עד שימלאו לו ארבעה.

למשחק, המשלב לימוד וחוויית משחק, יש גרסאות רבות הנבדלות בציורים על הקלפים בהתאם גם בכמות הקלפים (למשל, משחק רביעייה בנושא חודשי השנה מכיל 48 קלפים).

לרביעיות יש וריאציות רבות כגון, רביעיות מכוניות, רביעיות צבעים, רביעיות ארצות. קיימים משחקי רביעיות בעלי מטרות חינוכיות, כגון לימוד סיפורי התנ"ך.

## קישורים חיצוניים

*משחק רביעיות בנושא ספרים וסופרים חלק מקלפי המשחק
* 

## הערות שוליים

רביעיות
רביעיות
פעולה אונארית

במתמטיקה, **פעולה אונארית** (או **[[אופרטור (מתמטיקה)|אופרטור]] אונארי**) היא פעולה המתבצעת על איבר בקבוצה, ותוצאתה היא איבר בקבוצה. בניסוח פורמלי יותר: פעולה אונארית היא פונקציה מהקבוצה אל עצמה. פעולה אונארית על קבוצה \ S היא הפונקציה \ f: S \to S.

דוגמאות לפעולות אונאריות:
* בקבוצת המספרים הממשיים, מינוס היא פעולה אונארית הנותנת לכל מספר את המספר ההופכי לו תחת הפעולה הבינארית חיבור.
* הוצאת שורש ריבועי היא פעולה אונארית בקבוצת המספרים הממשיים האי-שליליים.
* פעולת השלילה הלוגית נותנת לכל טענה לוגית את הטענה ההפוכה לה. לטענה "גשם יורד בחוץ", למשל, השלילה הלוגית מתאימה את הטענה "גשם אינו יורד בחוץ".
* כתב הסתרים הקרוי "כתב אתב"ש" מתאים לכל אות באלפבית אות שמרחקה מהקצה השני של האלפבית שווה למרחק האות הנתונה מהקצה האחד (כלומר לאות א' מתאימה האות ת', לאות ב' מתאימה האות ש' וכו').
* בקבוצת המספרים המרוכבים, הצמוד המרוכב.

## ראו גם
*פעולה בינארית
## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:יחסים מתמטיים
פעולה בינארית

250px|ממוזער|הפעולה <math>\circ</math> לוקחת שני איברים <math>x,y</math> ומחזירה איבר חדש <math>x \circ y</math>

**פעולה בינארית** (או **אופרטור בינארי**) היא פעולה מתמטית המתבצעת בין שני איברים בקבוצה (לא בהכרח שונים זה מזה).

## הגדרה פורמלית
**פעולה בינארית** על קבוצת איברים היא פונקציה מזוגות סדורים של אברי הקבוצה אל הקבוצה, ובסימון מתמטי: עבור הקבוצה S, פעולה בינארית היא פונקציה f מהמכפלה הקרטזית של הקבוצה בעצמה, אל הקבוצה: f: S\times S \to S. לעיתים f היא פונקציה חלקית, לדוגמה: לא ניתן לחלק באפס.

פעולות בינאריות הן הבסיס למבנים אלגבריים הנחקרים במסגרת האלגברה המופשטת. מבנים העוסקים בפעולות בינאריות הם חבורה, חוג, שדה ועוד.
פעולה בינארית מסומנת פעמים רבות בין שני האיברים שעליהם היא פועלת, למשל, אופרטור החיבור + נכתב a+b, ולא בכתיב הפונקציונלי +(a,b).
לפעולות בינאריות על קבוצות סופיות יש טבלת פעולה.

## תכונות
פעולות בינאריות הן פעמים רבות קומוטטיביות או אסוציאטיביות. פעמים רבות יש בהן איבר יחידה ואיבר הופכי. נדגים מושגים אלה באמצעות פעולה שנסמנה \star הפועלת על קבוצה S:
* פעולה המקיימת x \star y = y\star x לכל x,y\in S נקראת פעולה חילופית (קומוטטיבית).
* פעולה המקיימת (x \star y) \star z = x \star (y \star z) לכל x,y,z\in S נקראת פעולה אסוציאטיבית (כלומר מקיימת את חוק הקיבוץ).
* אם קיים איבר e\in S אשר מקיים לכל x\in S את התנאי x \star e = e\star x =x אז הוא נקרא איבר אדיש (או נייטרלי) כלפי הפעולה. לפי ההקשר, איבר אדיש יכונה איבר יחידה או איבר האפס, ויסומן ב־1, ב־0, ב־e או ב־I.
* אם קיים איבר אדיש e לפעולה, אז איבר ההופכי לאיבר x\in S הוא איבר y \in S שמקיים x\star y = y\star x =e . האיבר ההופכי מסומן לרוב ב־x^{-1} או ב־-x.

## דוגמאות
ארבע פעולות החשבון (חיבור, חיסור, כפל וחילוק) הן פעולות בינאריות מוכרות וידועות. גם כפל מטריצות הוא פעולה בינארית. שרשור מחרוזות, כלומר פעולה שלוקחת שתי מחרוזות של תווים ומצמידה אותן זו לזו, היא דוגמה נוספת לפעולה בינארית.

בלוגיקה בוליאנית נפוץ השימוש בפעולות בוליאניות בינאריות: או, וגם, XOR, NAND, NOR ו-XNOR.

## ראו גם
* פעולה אונארית

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:יחסים מתמטיים
קבוצה בת מנייה

בתורת הקבוצות, **קבוצה בַּת מְנִיָּה** היא קבוצה שקיימת פונקציה חד-חד-ערכית ממנה לקבוצת המספרים הטבעיים, או לחלופין, קיימת פונקציה חד-חד-ערכית ועל מקבוצת המספרים הטבעיים אליה. קבוצה בת־מנייה היא סופית, או קבוצה אינסופית שעוצמתה אָלֶף אֶפֶס (\aleph_0). על קבוצה כזו נאמר שהיא נמצאת בהתאמה לקבוצת המספרים הטבעיים. לכן, ניתן לסדר את איבריה בסדרה, ללא חזרות. לדוגמה, קבוצת המספרים הרציונליים וקבוצת המספרים האלגבריים, הן בנות־מנייה. לעומת זאת, קבוצת המספרים הממשיים היא קבוצה שאינה בת־מנייה. כל קבוצה אינסופית שאפשר לסדר את איבריה בסדרה, ואפילו עם חזרות, היא בת־מנייה (לפי משפט קנטור-שרדר-ברנשטיין). עובדה זו נדרשת בהוכחה של טענות יסודיות כמו שאיחוד קבוצות בן מנייה, גם הוא בן מנייה.

## דוגמאות
שמאל|ממוזער|סידור אפשרי של הזוגות בהוכחתו של גאורג קנטור
להלן הוכחת גאורג קנטור שקבוצת ה**זוגות** של מספרים טבעיים היא בת־מנייה:

נסדר את הזוגות באופן הבא; ראשית יבוא (1,1), אחריו (1,2) ו-(2,1), אחר-כך שלושת הזוגות (i,j) שסכום הקואורדינטות שלהם i+j=4, אחר-כך ארבעת הזוגות שסכום הקואורדינטות שלהם 5, וכן הלאה. (הזוגות (i,j) שסכומם n מסודרים לפי הערך של i, מהקטן לגדול). הרשימה כוללת כל זוג של מספרים טבעיים, ולכן אוסף הזוגות בן מנייה. להתאמה שבהוכחה קוראים פונקציית זיווג.
מן ההוכחה הזו נובע למשל שאוסף המספרים הרציונליים (החיוביים) הוא בן מנייה: יש פונקציה מן הזוגות של מספרים טבעיים המכסה את כל המספרים הרציונליים, (i,j) \mapsto \frac{i}{j}. בדרך זו מתקבל כל מספר רציונלי יותר מפעם אחת (ולמעשה אינסוף פעמים) - אם רוצים ליצור רשימה שבה כל רציונלי יופיע פעם אחת, אפשר לדלג על זוגות (i,j) שאינם זרים; כפי שהוסבר לעיל, ההוכחה תקפה גם ללא השיפוץ הזה.

הטיעון של קנטור מראה שכל מכפלה קרטזית A \times B של קבוצות בנות־מנייה, גם היא בת־מנייה. באינדוקציה נובע שאם A קבוצה בת־מנייה, אז לכל k טבעי הקבוצה A^k גם היא בת־מנייה. יתרה מזו, גם איחוד של מספר בן מנייה של קבוצות, שכל אחת מהן בת־מנייה, הוא בן מנייה.

הקבוצה \cup_{k=1}^{\infty} \mathbb{N}^k היא קבוצה בת־מנייה. בניסוח אחר, קבוצת כל הסדרות ה**סופיות** של מספרים טבעיים היא בת־מנייה. אלא שיש קבוצות גדולות יותר: משיטת האלכסון של קנטור יוצא שקבוצת כל הסדרות בנות המנייה של מספרים טבעיים (ואפילו של המספרים 0 ו-1) היא גדולה מכדי להיות בת־מנייה. מכיוון שכך, גם קבוצת המספרים הממשיים אינה בת־מנייה.

## ראו גם
* הוכחת האי-מנייה הראשונה של קנטור

## קישורים חיצוניים

* 
* 	

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:אינסוף
וייטקונג

**וייטקונג** (VC) הוא הכינוי שניתן בארצות הברית לארגון "החזית הלאומית לשחרור דרום וייטנאם" (NLF), שהוקם ב-1960 ולחם יחד עם צפון וייטנאם נגד דרום וייטנאם והצבא האמריקני במהלך מלחמת וייטנאם, במטרה לאחד את וייטנאם בשלטון קומוניסטי. משמעות הביטוי "וייטקונג" בשפה הווייטנאמית – "קומוניסטים וייטנאמים".

הארגון הוקם כגוף עצמאי לחלוטין, אך בעקבות הסלמת המלחמה נגד הצבא האמריקני נקלטו בו קצינים רבים מצבא צפון וייטנאם, והחל ביניהם שיתוף פעולה הדוק. הארגון נתמך על ידי ממשלת הצפון, התמקד בלחימה זעירה (גרילה) בתוך דרום וייטנאם, והפעיל תשתית של משתפי פעולה בכפרים. לוחמי הארגון לבשו ביגוד אזרחי ופעלו בקרב האוכלוסייה האזרחית, במטרה להקשות על הצבא האמריקני לאתר אותם ולפגוע בהם.

התחמושת והאספקה ללוחמי הווייטקונג הגיעו מצפון וייטנאם בשיירות שעברו ב"נתיב הו צ'י מין", דרך הג'ונגלים ובשטח קמבודיה. בנוסף לכך נחפרה רשת של מנהרות ברחבי דרום וייטנאם, שבהן התחבאו אנשי הווייטקונג לאחר התקפותיהם.

ב-30 בינואר 1968 השתתפו לוחמי הווייטקונג במתקפת הטט שהובילה צפון וייטנאם, ואשר כללה התקפות גרילה על כל מחוזות דרום וייטנאם.

אחרי נסיגת האמריקנים מסייגון בשנת 1975 וכיבושה בידי הצפון, הארגון שלט בדרום וייטנאם עד לאיחודה הרשמי עם הצפון הקומוניסטי בשנת 1976.

## יחידות עיקריות
[שמאל|ממוזער|150px|לוחם וייטקונגי נושא רובה [AK-47 (התמונה צולמה במהלך חילוף שבויי מלחמה)]]
* חיל השחרור – הכוח הלוחם העיקרי. אורגן במסגרות גדודיות, והיה חמוש בנשק מתקדם מתוצרת ברית המועצות וסין.
* מיליציות מקומיות – יחידות תשתית שפעלו באזורים מוגדרים. חלק מחיילי המיליציות גויסו באופן חלקי לתפקידי משמר, קישור, מודיעין, העברת אספקה ועוד. ביחידות אלה הושם דגש על חינוך פוליטי, ובמסגרתו נערכו כנסים בהם נאמו מפקדי וייטקונג וראשי הארגון.
* צבא הפעילים – אזרחים הפעילים בזרוע המדינית בתפקידי גבייה, פיקוח, ארגון וגיוס. כל הפעילים היו חברי המפלגה הקומוניסטית של דרום וייטנאם.

## ראו גם
* מלחמת וייטנאם
* צפון וייטנאם
* דרום וייטנאם

## קישורים חיצוניים

* 
*סא"ל אלעד אדרי, "הערכת החסר המודיעינית של ארגון הווייטקונג והשפעתה על ההפתעה האמריקנית במתקפת טט", הוצאת מערכות, גיליון 480–482
*רס"ן (מיל') קובי סגל, "סוד התבוסה האמריקנית בווייטנאם", הוצאת מערכות, גיליון 480- 481
*רס"ן גיל כהן, "בין מתקפת טט בווייטנאם למלחמת לבנון השלישית והשפעותיה על ההספקה לכוחות", הוצאת מערכות, גיליון 480- 481
*סגן אלוף גדעון שרב וד"ר טל טובי, הקמת הוייטקונג ואופי המערכה הצבאית מולו (פודקאסט), 23 במרץ 2020
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת וייטנאם
קטגוריה:וייטנאם: צבא וביטחון
אלגברה מופשטת

**אלגברה מופשטת** היא ענף של האלגברה שבמסגרתו מוגדרים ונחקרים מבנים אלגבריים כגון שדות, חבורות וחוגים. הענף נקרא כך כדי להבדילו מהאלגברה הבסיסית, הנלמדת בבתי ספר, שעוסקת במניפולציות טכניות של ביטויים ונוסחאות מתמטיות במספרים ממשיים ומרוכבים.

תחום חשוב באלגברה מופשטת הוא אלגברה ליניארית, שחוקרת את תכונותיהם של וקטורים, מרחבים וקטוריים, מטריצות, העתקות ליניאריות ומערכות של משוואות ליניאריות.

## היסטורית
מבחינה היסטורית, המבנים הנחקרים באלגברה מופשטת צצו לרוב לראשונה בתחומים אחרים, ובמסגרת האלגברה זכו לאקסיומטיזציה מדויקת, ותכונותיהם נלמדו לעומק. הענף החל להתפתח באופן עצמאי במאה ה-19 כאשר מתמטיקאים החלו לפתח יצירים מתמטיים, שאינם מספרים (כגון קווטרניונים, וקטורים, מטריצות, חבורות ועוד), והוא הפך לענף המרכזי של האלגברה במאה ה-20 כאשר מגוון המקרים עבר איחוד לתיאור מערכות אלגבריות באופן אקסיומטי או כבניה ממערכות אחרות. היה זה שינוי בהבנת האלגברה מתחום העוסק בעיקר בפתרון של משוואות פולינומיות לתחום העוסק במבנים מופשטים המכונים מבנים אלגברים. ספר הלימוד הראשון, שתיאר את האלגברה באופן החדש היה ספרו של ואן דר וארדן (van der Waerden) אלגברה מודרנית, שיצא בשנת 1930 בשני כרכים. מרבית החלק השני של הספר מבוסס במידה רבה על עבודתה של אמי נתר. 

היתרון שבשיטת עבודה זו, הוא היכולת להשיג תוצאות כלליות, שתהיינה תקפות למקרים רבים, על ידי התייחסות למספר תכונות בסיסיות המשותפות לכל אותם מקרים, תוך הזנחת המידע שאינו חיוני. לדוגמה, התהליך שבו נבנים המספרים הרציונליים מתוך המספרים השלמים הוא למעשה מקרה פרטי לבנייה של שדה שברים מתוך חוג, ולכן ניתן לחזור עליו לכל חוג שמקיים מספר תכונות נפוצות.

שם התחום מגיע מההפשטה שמתבצעת לעצמים הנחקרים במסגרתו – רוב תכונותיהם מוזנחות, ומתייחסים אך ורק למספר תכונות בסיסיות – "אקסיומות", שמהן מופק המידע על העצמים. לאחר מכן, כל עצם מתמטי שניתן להוכיח כי הוא מקיים את האקסיומות, יקיים את כל התכונות שנמצא שנובעות מאותן אקסיומות.

## קישורים חיצוניים

* 
* Thomas W. Judson, Abstract Algebra: Theory and Applications
* Edwin H. Connell, Elements of Abstract and Linear Algebra
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלגברה
אמנות ASCII

[ממוזער|שמאל|250px|תמונת [זברה באמנות ASCII]]
ממוזער|שמאל|250px|אותה התמונה במקור, מודפסת בשחור על נייר לבן, לפני הפיכתה לנגטיב
[ממוזער|שמאל|250px|שטר 20 ש"ח מ[שקל חדש#סדרה ב'|סדרה ב' של השקל החדש. דיוקנאות האישים בסדרה זו עוצבו מאותיות ראשי התיבות של שמם.]]
ממוזער|שמאל|250px|הדפסת תמונה על ידי תווים מיוחדים, לפני עידן מדפסות גרפיקה

**אמנות ASCII** היא צורת אמנות ממוחשבת, בה משתמשים בתווי ASCII כדי ליצור ציורים שונים ולהציג תמונות ופריטי גרפיקה אחרים.

את אמנות ה-ASCII, המשתמשת ב-95 התווים הדפיסים הקיימים בקוד זה, ניתן ליצור באמצעות עורך טקסט פשוט ופרימיטיבי ולשמור כקובץ טקסט. כך אכן יצרו אומני ה-ASCII הראשונים את יצירותיהם. היות שהשיטה מתבססת על אלמנט בסיסי וראשוני בתחום המחשבים (הצגת תווים על מסך), החלה אמנות ה-ASCII את דרכה ממש במקביל להתפתחות המחשבים האישיים.

השיטה מנצלת את העובדה שתווי ASCII מיוצגים לרוב בעזרת גופן ברוחב אחיד, מה שמקל על העיצוב ומאפשר אחידות של הציור בין מחשבים ומערכות שונות.

כיום זמינות תוכנות רבות המקלות על יצירת אמנות ה-ASCII, זאת באמצעות אוטומציה של בחירת ומיקום התווים השונים. תוכנות אחרות מסוגלות לעבד תמונה רגילה (מפת סיביות, Bitmap) לתמונת ASCII.

אמנות ASCII נפוצה במיוחד בחתימות הממוחשבות של משתמשים שונים באינטרנט. גולשי אינטרנט המשתמשים בפורומים, דואר אלקטרוני, צ'אטים וכדומה נוהגים ליצור לעצמם חתימה שתקל על זיהויים ותוסיף נופך אישי להודעותיהם. חתימות אלו כוללות לעיתים קרובות, לצד פרטים מזהים כגון שם וכתובת, גם ציורי ASCII. בנוסף, שימוש ב ASCII נעשה כדי ליצור אנימציות, כאשר בכל תמונה שונה, כל סימן יכול לשנות מקום או להתחלף בסימן אחר, ובכך ליצור אנימציה.

ניתן אף לשלוח יצירות אמנות ASCII באמצעות מסרון סלולרי.

## דוגמאות

המילה "אי!" כתובה באותיות המילה:
     אאא     אא       יייייי      !!!!!!!
     אא     אא        יייייי      !!!!!!!    
     אא    אאא        יייי        !!!!!
     אא   אא אא                 !!!!!   
      אאאאא  אא                  !!!
       אא    אא                        
      אא     אא                 !!!!
     אא     אאא                 !!!!

## ראו גם
* אמנות מדיה חדשה
* TheDraw
*אמנות פיקסלים

## קישורים חיצוניים

*ASCII Text Generator
* יצירת ציור ASCII על ידי טקסט ובחירת גופן
* יצירת ציור ASCII על ידי תמונה
* גלריית אמנות ה ASCII  של ג'ואן סטארק
	

קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
קטגוריה:טכניקות אמנותיות
קטגוריה:מערכות BBS
חקר ההפרטה

**חקר ההפרטה** הוא תחום מחקר נרחב העוסק בהשפעות ההפרטה המדינית בעיצוב החברה והמדינה המודרניות. חקר הנושא קודם באופן משמעותי בעקבות התרחבות תופעת הפרטה בשנות ה-80 של המאה ה-20, תקופה בה הפך השימוש במונח לנפוץ.

באופן יחסי לתחומי מחקר אחרים, חקר ההפרטה מושפע ביותר מעמדת החוקר.

רוב מפרסמי הספרות המקצועית בנושא תומכי ההפרטה, בהשפעת הנטייה הכללית של חקר הכלכלה לעבר צמצום מעורבות הממשלה במשק ואימוץ נקודת מבט המעמידה את הרווחיות הכלכלית ככוח מרכזי בתחום זה. הכרעה ערכית זו הביאה לגישה כללית הרואה בהפרטה אמצעי להבראת המשק.

מכון אדם סמית בלונדון הוא מכון המחקר המפורסם ביותר בתחום ומצדד בהפרטה. בין החוקרים המפורסמים התומכים בהפרטה מצויים פיירי, באטלר, סאבאס, פול ופורסיית. מכונים חשובים נוספים התומכים בהפרטה הן The Institute For Saskatchwan Enterprise בקנדה, Reason Foundation,  הריטג' פאונדיישן ו- National Center For Policy Analysis בארצות הברית.

קיימת ספרות מקצועית דלה של מתנגדי ההפרטה. דוגמה לספרות כזו היא אסופת המאמרים המפורסמת "הפרטה?", בה מובעת עמדת האיגודים המקצועיים באנגליה בנושא.

למרות העיסוק הנרחב בתחום לא גובשה הגדרה מלאה ומוסכמת של הפרטה מדינית, בשל תפוצתה הרחבה של מגמה זו, והגיוון הרב בה עקב כך. חקר הכלכלה מאופיין, אם כך, בגיוון ובאי-בהירות ביחס למהותה של ההפרטה.

חוקרים מפורסמים שעסקו בגיבוש תאוריה כוללת הם החוקר השוודי לונדקוויסט, שמביע במאמריו את הקושי בהגדרה אך מציע הגדרה שכזו ושיטות סיווג של הפרטות שונות, והחוקר הבריטי דנליווי, המנתח את תהליך ההפרטה במובנו ההיסטורי ומשווה גישות שונות בהתייחסות להפרטה.

רוב הספרות בתחום עוסקת בחקר מקרה מסוים של הפרטה (לדוגמה: בדיקת הפרטת התחבורה הציבורית על ידי רות; בדיקת הפרטת החינוך על ידי לוין), או בהתהליכי הפרטה במדינה מסוימת (לדוגמה: בדיקת ההפרטה בטורקיה על ידי בילגיק; בדיקת ההפרטה באוסטרליה על ידי לינדסי).

עיסוק נוסף של חקר ההפרטה הוא בניסיון להתוות דרכים מעשיות להפרטה, ויצירת ספרות עזר למעוניינים בביצועה.

קטגוריה:הפרטה
בריזה

ממוזער|שמאל|250px|A - בריזת ים, B- בריזת יבשה
**בְּרִיזָה** (**רוח ים**) היא רוח מקומית, המתפתחת במהלך שעות היממה עקב סירקולציה תרמית הנוצרת כתוצאה מהפרשי טמפרטורה בין הים והיבשה.

## בריזת ים
במהלך שעות היום, היבשה מתחממת בקצב מהיר בהרבה מהים, בגלל קיבול החום הסגולי הנמוך של היבשה לעומת קיבול החום הסגולי הגבוה של הים. 
עקב כך האוויר הסמוך ליבשה מתחמם, מה שגורם לצפיפות נמוכה של עמודת האוויר מעל היבשה. בישראל טמפרטורת מי הים התיכון בחודשי הקיץ היא 30-28 מעלות צלזיוס, ואילו הפרשי הטמפרטורות בין היום ללילה ביבשה גדולים יותר.
בגלל אפקט זה, תיווצר רמה ברומטרית ברום מעל היבשה שתגרום נשיבת רוח לכיוון השקע הברומטרי ברום מעל הים,
הרוח הנושבת ברום לכיוון הים תיצור רמה בפני הים ושקע בפני היבשה וכך תיווצר סירקולציה של הרוח.
האוויר הנושב מכיוון הים מביא מולקולות מים שהתאדו מהים ליבשה.
על פני השטח תורגש רוח קרה ולחה המגיעה מכיוון הים.

לרוב, "בריזה" סתם, היא כינוי לבריזת ים ("רוח ים" בעברית).

## בריזת יבשה
תהליך הפוך מתרחש בשעות הלילה, עקב קירור מהיר של היבשה, מפאת קיבול החום הסגולי הנמוך של היבשה לעומת קיבול החום הסגולי הגבוה של הים.
בפני השטח תורגש רוח קרה ויבשה הנושבת מכיוון היבשה לכיוון הים.

## ראו גם
* מטאורולוגיה – מונחים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:רוחות