פצצת ציקלון

שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|סופת ברייר של ינואר 1993 העמיקה באופן דרמטי לשפל שיא של 913 מיליבר (hPa)
**פצצת ציקלון** או **ציקלוגנזה מתפוצצת** (באנגלית: **Explosive cyclogenesis**; נקראת גם "פצצת מזג אוויר", "פצצה מטאורולוגית", "התפתחות מתפרצת", או "בומבוגנזה") היא תהליך של העמקה מהירה של שקע ברומטרי חוץ-טרופי. השינוי בלחץ הדרוש כדי לסווג תופעה כציקלוגנזה מתפוצצת תלוי בקו הרוחב. לדוגמה, בקו רוחב 60°, ציקלוגנזה מתפוצצת מתרחשת כאשר הלחץ המרכזי יורד ב־24 מיליבר או יותר תוך 24 שעות.

מדובר בתופעה שמתרחשת בעיקר מעל אזורים ימיים במהלך החורף, אך היא עלולה להתרחש גם באזורים יבשתיים. תהליך זה מהווה את המקבילה החוץ-טרופית להעמקה מהירה של ציקלונים טרופיים. אף שהתהליכים המטאורולוגיים היוצרים את שני סוגי הסערות שונים לחלוטין, ציקלוני פצצה עשויים להגיע למהירויות רוח של 120 עד 155 קמ"ש – בדומה לקטגוריות הנמוכות בסולם סאפיר-סימפסון – ולגרום למשקעים כבדים. אף שרק מיעוט מציקלוני הפצצה מגיעים לעוצמות כאלה, גם אלה החלשים יותר עלולים לגרום לנזקים משמעותיים.

## היסטוריה
בשנות ה-40 וה-50 של המאה ה-20, מטאורולוגים מבית הספר למטאורולוגיה של ברגן החלו לכנות באופן לא פורמלי חלק מהסופות שהתפתחו מעל הים בשם "פצצות", בשל עוצמתן החריגה — שהתאפיינה בהתפתחות מהירה ואלימה, תופעה שנראתה לעיתים נדירות בלבד מעל היבשה.

בשנות ה-70 של המאה ה-20, החלו להשתמש במונחים "ציקלוגנזה מתפוצצת" ואף "פצצות מטאורולוגיות", בעקבות עבודתו של פרופ' פרד סנדרס מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), שהתבסס על מחקר משנות ה-50 של החוקר תור ברגרון. סנדרס הפיץ את השימוש במונחים אלה במאמר שפורסם בשנת 1980 בכתב העת Monthly Weather Review.

במאמר זה, סנדרס ועמיתו ג'ון גיאקום הגדירו "פצצה" כציקלון חוץ-טרופי שהעמקתו בלחץ האווירי המרכזי מגיעה לפחות ל־(24 × sin φ / sin 60°) מיליבר תוך 24 שעות, כאשר φ מייצג את קו הרוחב. הגדרה זו מבוססת על תקן שקבע ברגרון, לפיו התפתחות ציקלונית מהירה בקו רוחב 60° צפון מוגדרת כירידה של 24 מיליבר בתוך יממה.

סנדרס וגיאקום ציינו כי עוצמת ההעמקה תלויה בקו הרוחב: בקוטב, העמקה שוות ערך תעמוד על 28 מיליבר ב־24 שעות, בעוד שבקו רוחב 25° תהיה זו ירידה של 12 מיליבר בלבד. כל אחד מקצבים אלה מוגדר כ־"1 ברגרון".

בהגדרה שגיבשו בשנת 1980 – שאומצה במילון המטאורולוגי של החברה האמריקאית למטאורולוגיה – תוארה "פצצה" כתופעה המתרחשת בעיקר בעונות הקרות ובאזורים ימיים.

בתחילת שנת 2014, בצפון האוקיינוס האטלנטי, ארבעה-עשר מתוך עשרים אירועי רוח שהגיעו לעוצמת סופת הוריקן עברו תהליך של בומבוגנזה – התהליך שבו נוצרת פצצת ציקלון – כך לפי מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי של ארצות הברית (NOAA). לפי NOAA, בומבוגנזה מתרחשת "כאשר ציקלון באזור רמות הביניים של קווי הרוחב מתעצם במהירות, עם ירידה של לפחות 24 מיליבר בלחץ האוויר המרכזי בתוך 24 שעות".

## היווצרות פצצת ציקלון
אי־יציבות ברוקלינית נחשבת לאחד מהמנגנונים המרכזיים בהתפתחותם של מרבית הציקלונים החוץ-טרופיים העוברים העמקה מתפרצת. עם זאת, מחלוקות נמשכות זמן רב באשר לחשיבות היחסית של תהליכים ברוקליניים לעומת תהליכים דיאבטיים (תהליכים הקשורים להחלפת חום) בתהליך ההעמקה המהירה של ציקלונים חוץ-טרופיים, תוך הסתמכות על מחקרים שונים.

בין הגורמים הנוספים שמשפיעים על תהליך זה ניתן למנות את המיקום היחסי של שקע בגובה 500 הקטופסקל ודפוסי העובי האטמוספירי, תהליכי פרונטוגנזה בעומק הטרופוספירה המתרחשים הן במעלה הזרם והן במורדו של השקע בפני הקרקע, השפעת האינטראקציה בין האוויר לים, ושחרור חום כמוס.

### אזורים ותנועה
[שמאל|ממוזער|ספיגת שאריות של [סופה טרופית|ציקלון טרופי חזק עלולה לעורר ציקלוגנזה נפיצה]]
ארבעת האזורים הפעילים ביותר בעולם שבהם מתרחשת ציקלוגנזה מתפוצצת של ציקלונים חוץ-טרופיים הם צפון־מערב האוקיינוס השקט, צפון האוקיינוס האטלנטי, דרום־מערב האוקיינוס השקט ודרום האוקיינוס האטלנטי.

בחצי הכדור הצפוני, השכיחות המרבית של ציקלונים חוץ-טרופיים העוברים העמקה מתפוצצת נצפית בתוך או מצפון לזרם הגולף שבאוקיינוס האטלנטי, לזרם הקורושיו במערב האוקיינוס השקט, וכן במזרח האוקיינוס השקט. בחצי הכדור הדרומי, תופעה זו שכיחה באזור סופות החוף המזרחי של אוסטרליה, מעל זרם מזרח אוסטרליה, דבר הממחיש את חשיבות האינטראקציה בין האוויר לים באתחול ובהתפתחות המהירה של ציקלונים חוץ-טרופיים.

ציקלונים העוברים העמקה מתפוצצת מדרום לקו רוחב 50° דרום נוטים לעיתים קרובות לנוע לכיוון קו המשווה, בניגוד לתנועה כלפי הקוטב שמאפיינת את מרבית ציקלוני הפצצה בחצי הכדור הצפוני. בממוצע שנתִי, כ־45 ציקלונים מתפתחים באופן מתפוצץ בחצי הכדור הצפוני, וכ־26 בחצי הכדור הדרומי, בעיקר בעונת החורף של כל חצי כדור. עם זאת, בחצי הכדור הדרומי נצפתה עונתיות פחות מובהקת באירועי ציקלוגנזה מתפוצצת.

## שימושים נוספים של "פצצת מזג אוויר"
המונח "פצצת מזג אוויר" משמש בניו זילנד בשיח הפופולרי לתיאור אירועי מזג אוויר דרמטיים או הרסניים. עם זאת, במרבית המקרים אין מדובר בציקלוגנזה מתפוצצת ממשית, שכן העמקה מהירה של אזורי לחץ נמוך נדירה באזור ניו זילנד. שימוש זה במונח "פצצה" עלול ליצור בלבול עם ההגדרה המטאורולוגית המדויקת יותר של המונח.

ביפן, המונח "פצצת ציקלון" (ביפנית: 爆弾低気圧, באקודן טֵייקיאַצו) משמש הן במחקר האקדמי והן בשפה היומיומית, בהתייחס לציקלון חוץ-טרופי העונה על תנאי ההגדרה המטאורולוגית של "פצצה".

המונח "פצצה" עשוי לעורר מחלוקת מסוימת. כאשר חוקרים אירופיים הביעו הסתייגות מהמונח בטענה שמדובר בביטוי בעל אופי מלחמתי, פרד סנדרס, מחבר־משותף של המאמר שהכניס את השימוש המטאורולוגי במונח, השיב בציניות: "אז מדוע אתם משתמשים במונח 'חזית'?".

## ראו גם
* שקע חזיתי
* מטאורולוגיה – מונחים
* סופה טרופית
* עין הסערה

## קישורים חיצוניים

* 
* נתוני ציקלון פצצה של צפון מערב האוקיינוס השקט
* מחזור האנרגיה של לורנץ
* Evolution of the Lorenz Energy Cycle in the Intertropical Convergence Zone in the South American Sector of the Atlantic Ocean

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינופטיקה
קטגוריה:סופות ציקלון
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:מערכות לחץ נמוך
קטגוריה:הוריקנים
קטגוריה:האזור הטרופי