open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ז'אן קראז

ממוזער|left|200px|ז'אן קראז בלב ים במדי הצי עם חתולו, בלו-ניאל, 1902.
**ז'אן אמיל פול קְרָאז** (בצרפתית: **Jean Émile Paul Cras**; פונטי: ʒɑ̃ kʁaz; 22 במאי 1897 – 14 בספטמבר 1932) היה מלחין צרפתי בן המאה ה-20 וקצין צי מקצועי. יצירותיו המוזיקליות שאבו השראה מבריטני, מחוז הולדתו, ממסעותיו לאפריקה ומעל לכל, ממסעותיו הימיים. כקומנדר בצי שירת בהצטיינות במערכה האדריאטית במלחמת העולם הראשונה.

## קורות חייו
### קריירה בצי
ממוזער|left|טיפוסי סרגלים ימיים, מד-זווית של ז'אן קראז
ממוזער|left|ז'אן קראז, רב-חובל בצי הצרפתי, בסביבות 1930

קראז נולד ומת בברסט. אביו היה קצין רפואה ימי. הוא התקבל לצי בגיל שבע-עשרה. כפרח קצונה על סיפון ה"איפיגני", נלחם בדרום אמריקה, באיי הודו המערבית ובסנגל. הוא הועלה לדרגת לייטננט ב-1908. כישוריו המתמטיים הביאו אותו להציע כמה וכמה חידושים בנהלים טכניים, שהצי אימץ לשימושו, בהם המצאת בורר חשמלי וסרגל תכנון ימי (שנקרא על שמו).

## קישורים חיצוניים


* ''Recent Repertoire Discoveries from France'', article by Paul-André Bempéchat with a summary of Cras' career, from Cello.org.
* Death of Monique Cras, daughter of Jean Cras, article by Paul-André Bempéchat, (in English) from Agence Bretagne Presse.
* ''Jean Cras'', article & catalogue d'oeuvres by Marie-Claire Mussat (in French), from Musiques et danses de Bretagne.
* ''Jean Cras : un destin hors norme'', article (in French) from AbeilleInfo.com.
* String Trio Score from Sibley Music Library Digital Scores Collection.
* Jean Cras at Compositeurs Bretons
* Jean Cras String Trio & Piano Trio soundbites and discussion of works


קטגוריה:ימאים צרפתים
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-20
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1879
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1932
אחינו יעקב

"**האח יעקב**" (במקור הצרפתי: "**Frère Jacques**"; בעברית מוכר בשם "**אחינו יעקב**" או "**אחינו הנהג**") הוא שיר ילדים שמקורו צרפתי.

השיר מספר על נזיר בשם יעקב, אשר ישן עד מאוחר, ונקרא להתעורר במהירות לתפילת הבוקר על ידי פעמוני הבוקר של הכנסייה.

השיר מושר לעיתים כקאנון. לעיתים, הלחן של השיר משמש כגרסה ללימוד האלפבית הערבי.

בפתיחת הפרק השלישי של הסימפוניה הראשונה של מאהלר מופיע סולן קונטרבס, המבצע וריאציה על הנושא של אחינו יעקב ("Frère Jacques"). סולו זה מייחד את הסימפוניה כאחת הבודדות העושה שימוש בקונטרבס באופן כזה. הגרסה של מאהלר לשיר, המכונה בפיו Bruder Martin, עושה שימוש בסולם מינור במקום מז'ור, תמורה המשווה לשיר אופי של מארש אבל. שינוי האופי לסולם מינור איננו המצאה של מאהלר, כפי שנהוג לחשוב, אלא הדרך שבה הושר קטע זה במאה ה-19 וראשית המאה ה-20 באוסטריה.

רביעיית הזמר הצרפתית, "פרר ז'אק" (Les Frères Jacques), שפעלה משנות ה-40 ועד שנות ה-80, נקראה בשם השיר.

## מילות השיר
בצרפתית:


*Frère Jacques, frère Jacques,*
*Dormez-vous ? Dormez-vous ?*
*Sonnez les matines! Sonnez les matines!*
*Ding, dang, dong. Ding, dang, dong.*



בתרגום חופשי לעברית:

*האח יעקב, האח יעקב*
*האם אתה ישן? האם אתה ישן?*
*צלצלו בפעמוני הבוקר! צלצלו בפעמוני הבוקר!*
*דינג-דנג-דונג. דינג-דנג-דונג.*


מקובל לפרש את המונח **אח** (Frère) במילות השיר לתואר המקובל לנזירים נוצריים בצרפתית ובעברית כאחד.

## גרסה עברית (כולן על פי הלחן המקורי)
**אחינו יעקב** - תרגום של דוד יודילוביץ'
*אָחִינוּ יַעֲקֹב*
*אַל תִּישַׁן*
*הַפַּעֲמוֹן מְצַלְצֵל*
*דִּין דָּן דּוֹן!*


**אחינו יעקב** - גרסת תרגום מהעלייה הראשונה
אַחַי קוּמוּ נָא
אַל תָּנוּמוּ נָא
הַפַּעֲמוֹן מְצַלְצֵל
הַפַּעֲמוֹן מְצַלְצֵל
דִּין דָּן דּוֹן


**אחינו יעקב** - נוסח מכבי-לידרבוך

אַחַי קוּמוּ נָא
אַל תָּנוּמוּ נָא
הַשָּׁעָה
כְּבָר אַרְבָּע
כְּבָר צִלְצֵל הַשָּׁעוֹן
כְּבָר צִלְצֵל הַשָּׁעוֹן
בָּם בָּם בּוֹם


**אחינו הנהג** (מילים: לא ידוע)
*אחינו הנהג, אחינו הנהג*
*סע מהר! סע מהר!*
*אם תיסע מהר, יתפוס אותך שוטר*
*סע לאט! סע לאט!*

*אחינו הנהג, אחינו הנהג*
*סע לאט! סע לאט!*
*אם תיסע לאט, נעשה ממך סלט*
*סע מהר! סע מהר!*


עוד גרסה ל**אחינו הנהג** (מילים: לא ידוע)
*אחינו הנהג, אחינו הנהג*
*סע מהר! סע מהר!*
*לא רוצים הביתה,*
*רוצים לנסוע הייטה*
*סע מהר, סע מהר!*

זאת גרסת טיולי בית הספר בשנות ה-50' של המאה ה-20

## קישורים חיצוניים

*  (גרסאות עבריות לשיר)

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים קאנוניים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים על דמויות גבריות בדיוניות
קטגוריה:שירים על שינה
גביע דייוויס 1924

**אתגר הטניס הבינלאומי 1924** (באנגלית: **1924 International Lawn Tennis Challenge**) הייתה התחרות ה-19 במניין של מה שנודע היום כ"גביע דייוויס".

מחזיקי הגביע היו נציגי ארצות הברית ומשחק הגמר נערך בארצות הברית. לתחרות נרשמו 23 נבחרות שחולקו ל-2 בתים - "בית אמריקה" ו-"בית אירופה". בין מנצחי הבתים נערך משחק על הזכות להתמודד עם מחזיקת הגביע על התואר. כמו בשנה הקודמת במשחק זה נבחרת אוסטרליה ניצחה את צרפת.

המשחק על התואר נערך ב-11-13 בספטמבר 1924 בפילדלפיה, ארצות הברית. נבחרת אוסטרליה התמודדה על התואר נגד נבחרת ארצות הברית אך הפסידה עם תוצאה 5:0. בכך האמריקאים זכו בתואר בשנה החמישית ברציפות.

## משחקי פלייאוף
### בית אמריקה
בית זה כלל 6 נבחרות, כולל הרפובליקה הסינית, אוסטרליה ויפן. מנצחת הבית הייתה נבחרת אוסטרליה, כמו בשנה הקודמת.

### בית אירופה
הבית כלל 17 קבוצות, כולל ארגנטינה, דרום אפריקה, ניו זילנד והודו הבריטית. לאחר משחקים מוקדמים נותרו 8 קבוצות והחלו משחקי רבע הגמר.

### משחק בין מנצחי הבתים
המשחק בין מנצחי הבתים התקיים בבוסטון, ארצות הברית במהלך 4-6 בספטמבר 1924. נבחרת אוסטרליה ניצחה את צרפת עם תוצאה 3:2. בכך היא התקדמה למשחק נגד מחזיקת הגביע, כמו ב-3 שנים הקודמות.

## משחק על התואר

## קישורים חיצוניים
* נתונים על התחרות

קטגוריה:תחרויות טניס ב-1924
1924
1924
1924
1924
1924
1924
1924
כלותה (נהר)

**כלותה** (באנגלית: **Clutha River**, במאורית: **Mata-Au**) הוא הנהר השני באורכו בניו זילנד, והארוך ביותר באי הדרומי.
הנהר זורם בכיוון דרום-דרום מזרח לאורך 338 קילומטרים דרך מרכז ודרום חבל אוטגו, מאזור אגם ואנקה באלפים הדרומיים ועד שפכו לאוקיינוס השקט, כ-75 קילומטרים דרומית-מערבית לעיר דנידין.

ספיקתו של נהר כלותה היא הגבוהה ביותר בין נהרות ניו זילנד וזרימתו היא המהירה ביותר מבין נהרות המדינה.
הנהר ידוע בנופיו היפים ובהיסטוריה של כריית זהב לאורך גדותיו בתקופת הבהלה לזהב במאה ה-19. בחלקו העליון של הנהר, צבע מימיו הוא טורקיז, תופעה שמתרחשת עקב התערבבות מימיו עם מי הקרחונים באגם ואנקה.

בזמני קדם אזור הנהר היה מאזורי המחיה של עוף המואה ושל עיט האסטי אשר צד את המואה. שני המינים נכחדו לאחר הגעת המאורים לניו זילנד. פירוש שמו המאורי של הנהר, Mata-Au, הוא "זרם שטחי". את שמו האנגלי קיבל הנהר מכינויו הגאלי של נהר קלאייד (Clyde) בסקוטלנד, אשר זורם דרך גלאזגו.

אזור הנהר סובל משיטפונות תכופים, כשהידוע מביניהם אירע בשנת 1878, ובמהלכו נהרסו שני גשרים שהיו באותה עת על הנהר.

## קישורים חיצוניים

* 

250px|ממוזער|ימין|גשר כביש מעל הנהר, באזור העיירה בל-כלותה.

קטגוריה:אוטגו
קטגוריה:ניו זילנד: גופי מים
קטגוריה:אוסטרליה ואוקיאניה: נהרות
וחטנג צ'לידזה

**וַחטַנג צֵ'לידזֵה** (בגאורגית: **ვახტანგ ჭელიძე**; 10 באפריל 1917 – 11 ביוני 2005) היה מתרגם וסופר גאורגי.

## ביוגרפיה
וחטנג צ'לידזה נולד בשנת 1917 בכפר בחווי  שבחבל גוריה, כאשר גאורגיה הייתה חלק מהאימפריה הרוסית; בשנת 1941 הוא סיים את לימודיו בחוג לשפה וספרות אנגלית בפקולטה הפילולוגית של האוניברסיטה הממלכתית של טביליסי.

בשנת 1945 פורסם התרגום הראשון של צ'לידזה - "רומיאו ויוליה" מאת ויליאם שייקספיר; בשנים 1952-1948 הוא היה העורך הראשי בהוצאת הספרים של משרד החינוך של גאורגיה הסובייטית - "סַבּליגמַטי".

בשנת 1955 צ'לידזה פרסם את יצירתו המקורית הראשונה - הרומן הביוגרפי "חייו של איוואנה מצ'בלי" - שגיבורו הוא מתרגם ופובליציסט גאורגי מהמאה ה-19.

בשנים 1957-1955 צ'לידזה ערך את הגרסה הגאורגית של כתב העת הסאטירי הסובייטי "קרוקודיל" - "ניאנגי"; בשנים 1962-1957 הוא ערך את כתב העת הספרותי "ציסקַרי".

בשנים 1967-1963 צ'לידזה עמד בראש מנהלת האמנות במשרד החינוך של גאורגיה הסובייטית, ואילו בשנים 1973-1967 היה מנהל הוצאת הספרים "סַבּצ'וֹתַה סַכַּרתווֵלוֹ".

בשנים 1983-1973 צ'לידזה פרסם בארבעה כרכים את עבודתו הספרותית הבולטת ביותר - החיבור התיעודי-ספרותי "הכרוניקות של חיי כארתלי"; הוא התבסס על אוסף החיבורים ההיסטוריים הגאורגיים מימי הביניים - "חיי כארתלי" - בשילוב עם מקורות היסטוריים חיצוניים.

בשנים 1985-1973 צ'לידזה היה העורך הראשי של העיתון "ליטֵרַטוּרוּלי סַכַּרתווֵלו" - ביטאונהּ של התאחדות הסופרים הגאורגית; באותה תקופה הוא גם הקים את כתב העת "חוֹמלי". בשנים 1991-1987 צ'לידזה היה מנהל הוצאת הספרים "נַקַדוּלי", שהתמחתה בספרי ילדים ונוער; במשך שני עשורים אלה, הוא היה גם חבר במועצות העריכה של עיתונים, כתבי-עת והוצאות ספרים אחרים.

מלבד "רומיאו ויוליה" מאת שייקספיר, צ'לידזה תרגם מאנגלית לגאורגית את יצירותיהם של ג'ון פלטשר, ג'ון מילטון, דניאל דפו, וולטר סקוט, צ'ארלס דיקנס, ג'ון גולסוורתי, מארק טוויין, ג'ק לונדון, ארנסט המינגוויי, ג'ון סטיינבק, ג'רום דייוויד סלינג'ר ואחרים.

צ'לידזה זכה בחייו בתארים ובפרסים הבאים: פעיל אמנות נכבד של גאורגיה הסובייטית (1967), פרס איוואנה מצ'בלי למתרגמים גאורגים (1978), הפרס הלאומי של גאורגיה (1998) והפרס הספרותי הממלכתי "סַבַּה" של גאורגיה (2003).

וחטנג צ'לידזה מת בשנת 2005 בטביליסי ונקבר בפנתאון דידובה שבעיר.

## קישורים חיצוניים
* וחטנג צ'לידזה באתר ספריית הפרלמנט הלאומית של גאורגיה, 

קטגוריה:סופרים גאורגים
קטגוריה:מתרגמים גאורגים
קטגוריה:ילידי 1917

קטגוריה:גאורגים שנפטרו ב-2005
ז'ורדן

**ז'ורדן** (בצרפתית: **Jordan**) הוא שם משפחה צרפתי.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות פרטיים צרפתיים
דוד אבן כליפא

הרב **דוד אבן כליפא** (ה'תרס"ו, 1906 – כסלו ה'תשנ"ב, 16 בנובמבר 1991) היה דיין ומורה צדק, רב המחוזות עין תמושנת וסעידה באלג'יריה, ורב קהילת מאסי בצרפת.

## קורות חייו
נולד בשנת 1906 לרב מכלוף ולשמחה. בצעירותו למד תורה אצל רבי יוסף משאש בעיר תלמסאן, ומאוחר יותר בישיבת "יגדיל תורה" באוראן. כשבגר למד ושימש את הרב דוד הכהן סקלי – רבה הראשי של אוראן שבאלג'יריה, שלימים נהיה גם חותנו (רדב"ך נשא לבתו של הכהן סקלי).

בשלב יותר מאוחר כשהגיע להוראה, ייסד בית מדרש יחד עם עמיתו הרב מסעוד הכהן.

כִּהן כרב המחוז עין תמושנת (عين تموشنت) הנמצא בצפון אלג'יריה על שפת הים התיכון, עד לחיסול הקהילה היהודית בשנת 1962 (ה'תשכ"ב) סמוך להכרזת העצמאות של אלג'יריה מצרפת. כמו כן שימש גם כרב במחוז סעידה (سعيدة) הממוקם דרומית לעין תמושנת. לימים, כשעזב את ארץ הולדתו ועבר לצרפת, נתמנה לרבה של מאסי – פרבר הנמצא בפריז.

לאחר מספר שנים בצרפת עלה לישראל והתיישב בירושלים, שם ייסד בשנת 1985 בית כנסת ובית מדרש שנקראים "קריית חנה דוד – מכלל יופי" ועמד בראשם עד פטירתו בשנת 1991 כשהוא בן 85. בצוואה שהשאיר אחריו, הורה לתלמידו המובהק הרב מנחם שוראקי להמשיך את דרכו בהנהגת המוסדות. דרכי הלימוד בבית מדרש זה מותאמים למסורת הלימוד של חכמי צפון אפריקה ובו לומדים תלמידי חכמים שמשתלבים במעגל העבודה לאחר לימודיהם. בית מדרשו ייסד גם מערך הוצאה לאור המתמקד ביצירותיהם של חכמי צפון אפריקה ומפרסם כתבים רבים.

ניתן ללמוד מכתביו שהיה ציוני נלהב, תמך ועודד את העלייה לארץ ישראל ושיבח בספריו את העצמאות המדינית של ישראל.

## יצירתו התורנית
* '''דרכי דוד''' - שו"ת על ארבעת חלקי השולחן ערוך, בסוף הספר מובאים חידושים על מסכתות הש"ס ומדרשי חז"ל, באתר HebrewBooks. עד היום הודפס רק כרך אחד מתוך שמונת כרכי השו"ת, יתר הכרכים עדיין בכתב יד.
* **מכלל יופי** – ספר פירושים על התורה.
* **דבש לפי** – פירוש מקיף לכל ספר הזוהר. מטרת חיבור זה היא לחזק את כל מנהגי יהדות צפון אפריקה שמקורם ושורשם לקוחים מהזוהר ומתורת הסוד.
* **חיבור על חכמי אלג'יריה** – לפני פטירתו השלים רבי דוד ספר מקיף אודות קורותיהם של חכמי אלג'יריה, הספר נשאר עדיין בכתב יד.

## קישורים חיצוניים
* אתר בית המדרש "מכלל יופי" מייסודו של רבי דוד אבן כליפא
* 
* 

קטגוריה:פעילים ציונים באלג'יריה
קטגוריה:פעילים ציונים בצרפת
קטגוריה:רבנים אלג'יראים
קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:ישראלים ילידי אלג'יריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1906
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
דאוטפול סאונד

**דאוטפול סאונד** (באנגלית: **Doubtful Sound**) הוא פיורד בצידו הדרומי-מערבי של האי הדרומי של ניו זילנד, בשטח הפארק הלאומי פיורדלנד.
הפיורד נמצא בסמוך לפיורד המוכר והנגיש יותר - המילפורד סאונד, ותופס את המקום השני מבין אתרי התיירות המפורסמים בניו זילנד.

250px|ממוזער|שמאל|מראה אופייני בדאוטפול סאונד
250px|ממוזער|שמאל|דאוטפול סאונד ביום שמשי
הפיורד נקרא לראשונה בשם מפרץ דאוטפול (*מפרץ מוטל בספק*) על ידי מגלה הארצות ג'יימס קוק, בעקבות החלטתו לא להיכנס עם ספינתו לתוך המפרץ כי היה בספק אם יוכל לנווט בו.

הפיורד מכיל מספר זרועות משנה שהם פיורדים משל עצמם. בשטח הפיורד מספר מפלי מים, המוכר בהם הוא מפלי בראון שגובהו מעל 600 מטר, והוא בין המפלים הגבוהים בניו זילנד. בעונה הגשומה נוצרים בשטח הפיורד מאות מפלי מים עונתיים.
כמו כן, בשטח הפיורד מספר איים.

הגישה לדאוטפול סאונד אפשרית בשיט דרך ים טסמן, או באמצעות כביש המתחיל בתחנת הכוח התת-קרקעית מאנאפורי שעל גדת אגם מאנאפורי (זהו הכביש היחיד בניו זילנד אשר לא מחובר לרשת הכבישים הארצית, והגישה אליו אפשרית רק באמצעות חציית האגם בסירה).
מספר חברות תיירות מפעילות טיולים יומיים ודו-יומיים לפיורד, באמצעות שיט לגדתו הנגדית של אגם מאנאפורי, נסיעה באוטובוס לדאוטפול סאונד דרך מעבר וילמוט ולאחר מכן שיט בדאוטפול סאונד עצמו.

הרכב המים בשטח הפיורד (כמו גם בשטחם של פיורדים אחרים בסביבה) ייחודי בכך שהוא דו-שכבתי. השכבה העליונה היא מי גשם מתוקים המכילים שכבת טאנין מיערות הסביבה. השכבה התחתונה היא מי ים מלוחים. שכבת הטאנין הכהה, החוסמת מעבר חופשי של אור לתוך המים, הביאה לכך שבמי הפיורד התפתחו צורות חיים כדוגמת אלמוגים שחורים, הנמצאים לרוב בעומק של 30-40 מטרים, אך בדאוטפול סאונד ניתן למצוא אותם בעומק של 10 מטרים בלבד.

בנוסף ניתן למצוא בדאוטפול סאונד להקות של דולפיננים (מין נפוץ של דולפין), דובי ים, פינגווינים, מינים רבים של דגים ואף מינים נדירים של לווייתנים.

דיפ קוב (Deep Cove), שהוא אחת מהזרועות היוצאות מדאוטפול סאונד, משמש לקבלת המים המשוחררים מאגם מאנאפורי, שבינו לבין הפיורד יש הפרש גבהים של 230 מטרים, באמצעות צינורות תת-קרקעיים בתהליך ייצור החשמל בתחנת הכוח ההידרואלקטרית התת-קרקעית מאנאפורי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ניו זילנד: פיורדים
קטגוריה:סאות'לנד
פנינייה

**פְּנִינִיָּה** או **פניניית הקסדה** (שם מדעי: *Numida meleagris*) היא מין עוף מסדרת התרנגולאים השייכת למשפחת הפניניתיים והמין היחיד בסוג **Numida**. הפנינייה מזכירה מעט תרנגול הודו; כמוהו, יש לה ראש צבעוני בעל גוון אדום-כחול וגופה שחור עם נקודות, ובשל הדמיון ביניהם, תרנגול ההודו קיבל את שמה של הפנינייה בחלק השני ("הכינוי הייחודי") של שמו המדעי. עם זאת, שני העופות שייכים למשפחות טקסונומיות שונות בסדרת התרנגולאים. על ראשה של הפנינייה ישנה כרבולת דמוית קסדה, ממנה נגזר שמה.

הפנינייה חיה בטבע בסוואנות ואזורי שיחים באפריקה שמדרום לסהרה, אך מוכרת בהרבה מקומות כחיית מחמד ואף הועברה על ידי האדם לאזורים כמו איי הודו המערבית, ברזיל, אוסטרליה ודרום צרפת.

אורכה של הפנינייה 53–58 ס"מ. ומשקלה עד 1.3 ק"ג.

## כשרות הפניניה
לכל הדעות, שלושת סימני הטהרה (זפק, קורקבן נקלף ואצבע יתירה) קיימים בפנינייה, אך בנוגע למסורת הנדרשת בדבר כשרות הפניניה, המצב שונה בין עדה לעדה. לקהילת תימן וככל הנראה בארץ ישראל ישנה מסורת על כשרותה. באירופה ישנם מקומות עם מסורת וישנם מקומות ללא מסורת. ישנם מקומות כמו בתוניסיה, בהם הייתה מחלוקת חריפה בדבר כשרותה. חוסר ידיעה על מסורת לא צריך להפוך את הפניניה לעוף טמא, אך עם ההחמרה בדורות האחרונים בנושא הכשרות, נוצר מצב בו אוסרים את אכילתה, והאיסור לעיתים גורם לקהילות שאכלו את הפנינייה להימנע מכך. ב"סעודת מסורת" המתקיימת אחת לעשר שנים משמרים את מסורת הכשרות של הפנינייה (ושל בעלי חיים אחרים, שגם עבורם יש חשש שהמסורת תאבד) ומעבירים אותה לדור ההמשך.

## תת-מינים
*N. m. coronatus - נפוץ במזרח דרום אפריקה
*N. m. galeatus - נפוץ במערב אפריקה עד דרום צ'אד, מרכז קונגו וצפון אנגולה
*N. m. marungensis - נפוץ במרכז קונגו עד מערב אנגולה וזמביה
*N. m. meleagris - נפוץ במזרח צ'אד עד אתיופיה, צפון קונגו, אוגנדה וצפון קניה
*N. m. mitratus - נפוץ בטנזניה עד מזרח מוזמביק, זמביה וצפון בוצואנה
*N. m. papillosus - נפוץ בדרום אנגולה עד בוצואנה ונמיביה
*N. m. reichenowi - נפוץ בקניה ומרכז טנזניה
*N. m. sabyi - נפוץ בצפון מערב מרוקו
*N. m. somaliensis - נפוץ בצפון מערב אתיופיה וסומליה

ממוזער|ימין|פנינייה מבויתת

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:פניניתיים
קטגוריה:חיות משק
קטגוריה:עופות הסוואנה האפריקנית
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:אתיופיה: עופות
קטגוריה:סודאן: עופות
קטגוריה:סומליה: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:דרום אפריקה: עופות
קטגוריה:נמיביה: עופות
אדולפו רואיס קורטינס

ממוזער|שמאל|250px|אדולפו רואיס קורטינס
**אדולפו רואיס קורטינס** (בספרדית: **Adolfo Tomás Ruiz Cortines**, [נהגה: aˈðolfo ˈrwis korˈtines]; 30 בדצמבר 1889 – 3 בדצמבר 1973) היה נשיא מקסיקו ה-47. קורטינס היה פוליטיקאי מקסיקני חבר המפלגה המוסדית המהפכנית (PRI), וכיהן כנשיא מקסיקו בין השנים 1952–1958. זכור בעיקר בשל מתן זכות הצבעה לנשים בבחירות לנשיאות שניתנה באישורו.

## ביוגרפיה
אדולפו רואיס קורטינס, יליד 1890 ממדינת וראקרוס, היה בנם של אדולפו רואיז טג'דה ומריה קורטינס קוטרה. הייתה לו אחות אחת, מריה. אביו נפטר חודשיים לפני שנולד. המשפחה עברה להתגורר אצל חוסה גבריאל קוטרה קלזאדה, אחיה של סבתו מצד אמו. רואיס קורטינס אמר כי דודו גבריאל לימד אותו "ערך הסדר האישי, הערצה לאנשים תומכי הרפורמות והצורך בסדר בכל היבטי החיים."

רואיס קורטינס למד בבית הספר היסודי הישועי הצמוד למקדש לה פסטורה. ב-21 בספטמבר 1901 נכנס למכון וראקרוסנו, שם סיים ארבע שנות לימודי תיכון. בסוף 1905, בגיל שש עשרה, עזב את המכון והחל לעבוד כמנהל חשבונות בחברת בגדים מסחרית, שם שהה עד 1912.

רואיס קורטינס נלחם לצד הפלג 'החוקתי' בראשות ונוסטיאנו קאראנסה במהלך המהפכה המקסיקנית. בשנת 1926 הוענק לו עיטור "ותיק המהפכה, דרג התקופה השנייה: שנים 1913-1916". רואיס קורטינס היה מעורב בממשלותיהם של הנשיאים לאסרו קארדנאס (1934-1940) ומנואל אבילה קמאצ'ו (1940-1946). הוא כיהן בתפקיד מושל מדינת וראקרוס ומאוחר יותר מזכיר הפנים תחת הנשיא מיגל אלמאן ולדס (1946-1952), שקבע אותו ליורשו.

בין השנים 1952–1958 כיהן בתפקיד נשיא מקסיקו. במהלך ממשלתו הוא החל תפנית למודרניזציה וננקטו צעדים לרפורמה בחקלאות, הוא הפקיע אחוזות גדולות זרות בצפון הארץ וקבע מחירי ערבות לגידולים, התעשייה קודמה, הוא הקים את תוכנית פיתוח ימי, שנקראה מארצ'ה מאר (Marcha Mar); וועדת החשמל הפדרלית העניקה את שירותיה ליותר משש מאות יישובים.

רואיס קורטינס הקים את הבונוס לעובדי ציבור בשנת 1954; ונתן זכויות אזרח מלאות לנשים. בסיום נשיאותו הוחלף באדולפו לופס מטאוס. קורטינס רואיס התחתן ב-31 בדצמבר 1915 עם לוסיה קרילו גוטיירס. הם היו הורים לשלושה ילדים: מריה כריסטינה, לוסיה ואדולפו. הם התגרשו בשנת 1935. בתחילת 1941 התחתן בשנית עם מריה איזגווייר. בשנת 1953 נולדה בתו פלור.

רואיס קורטינס פרש מהפוליטיקה לאחר מות בנו בשנת 1962. אדולפו רואיס קורטינס נפטר בווראקרוס ב-3 בדצמבר 1973. כהונתו של הנשיא רואיס קורטינס התאפיינה בצנע. הוא לא השתמש במכוניות רשמיות, הוא העדיף להסיע את עצמו מהבית לעבודה. הוא לא העדיף אף אחד מחבריו וגם לא היה מיליארדר כשעזב את הנשיאות, זאת בשונה מקודמו, מיגל אלמאן ולדס, שאגר הון עתק דרך הונאות ושחיתות שלטונית בתקופת כהונתו.

## קישורים חיצוניים

* נקרולוג עם פטירתו, 4 בדצמבר 1973 בעיתון הניו יורק טיימס 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נשיאי מקסיקו
קטגוריה:מקסיקנים חברי הבונים החופשיים

קטגוריה:ילידי 1890
קטגוריה:מקסיקנים שנפטרו ב-1973
מנואל אווילה קמאצ'ו

**מנואל אווילה קמאצ'ו** (בספרדית: **Manuel Ávila Camacho**, [נהגה: maˈnwel ˈaβila kaˈmatʃo]; 24 באפריל 1897 – 13 באוקטובר 1955) היה נשיא מקסיקו ה-45. קמאצ'ו היה פוליטיקאי מקסיקני, שכיהן כנשיא מקסיקו בין השנים 1940–1946. הוא היה נשיא קתולי, לאחר שורה של נשיאים במחצית הראשונה של המאה ה-20 בעלי עמדה אנטי-דתית מוצהרת. בשנת כהונתו האחרונה העביר רפורמה פוליטית מקיפה, שנועדה למנוע ממפלגות פוליטיות קיצוניות משני צדי המפה הפוליטית להתארגן בצורה חופשית, על ידי הצבת סף מינימום גבוה של מספר החברים הנדרש כדי לאשר את חוקיותה של התארגנות פוליטית.

## ביוגרפיה
מנואל אווילה קמאצ'ו נולד בפואבלה, מקסיקו, בשנת 1897, להורים בני מעמד הביניים. אווילה קמאצ'ו הצטרף לצבאו 'החוקתי' של ונוסטיאנו קאראנסה בשנת 1914, במסגרת המהפכה המקסיקנית, ועלה במהירות בין שורות ההנהגה. כמארגן ומנהל מיומן, הוא מונה לראש משרד המלחמה והחיל הים תחת הנשיא אבלרדו רודריגס ושר ההגנה הלאומי תחת הנשיא לאסרו קארדנאס בשנת 1937. בהתפטרותו מתפקידו בשנת 1939, הוא זכה במועמדות לנשיאות מטעם המפלגה הממשלתית; ה-PRM - מפלגת המהפכה המקסיקנית (Partido de la Revolución Mexicana). אווילה קמאצ'ו נבחר לנשיא מקסיקו בשנת 1940 לאחר הבחירות הכלליות בהם הייתה הונאה נרחבת שהוצאה לפועל מטעם המפלגה.

בבחינת ההתנהלות הפנים פוליטית קבע הנשיא החדש ארבעה חוקים עבור קבלתה של מפלגה חדשה למערכת הפוליטית, חוקים אשר בפועל תרמו לשימור הסדר השלטוני של ה-PRM: יהיו לפחות 10,000 חברים פעילים בכל עשר מדינות; המפלגה תתקיים לפחות שלוש שנים לפני הבחירות הבאות; על המפלגה להסכים עם העקרונות שנקבעו בחוקה; אסור למפלגה ליצור בריתות או להיות כפופה לארגונים בינלאומיים או למפלגות פוליטיות זרות.

כנשיא, אווילה קמאצ'ו ניהל מדיניות פנים של מתינות והתקדמות יציבה. לאחר סדרת נשיאים מתנגדי-דת חריפים, הגיע אווילה קמאצ'ו לפשרה עם הכנסייה הקתולית ויצא בהכרזה פומבית על דתו. הוא גם הרחיב את מערכת בתי הספר, בנה בתי חולים, אישר חקיקה לביטחון סוציאלי ותמך ברפורמה מוגבלת של חלוקת אדמות. אולם ממשלו זכור בעיקר בזכות היחסים החדשים ששוקמו עם שכנתה של מקסיקו מצפון, ארצות הברית. המחלוקת ארוכת השנים סביב ארצות הברית המופקעת נכסי נפט הוסדרו; מקסיקו סיפקה עבודה חקלאית וחומרי גלם הדרושים למאמץ המלחמתי של בעלות הברית, והיא הכריזה מלחמה על מדינות הציר בשנת 1942, ואף שלחה טייסת לשרת במערכה באוקיינוס השקט במסגרת מלחמת העולם השנייה.
[ימין|ממוזער|נשיא מקסיקו אווילה קמאצ'ו סועד עם [נשיא ארצות הברית, פרנקלין דלאנו רוזוולט.]]
לאחר נשיאות של לאסרו קארדנאס שייצג את השמאל הקיצוני הפוליטי במקסיקו בין השנים 1934 עד 1940, משטרו של אווילה קמאצ'ו ייצג פנייה פוליטית ימינה, ייצוב דחף הרפורמה ומיסוד ההתקדמות החברתית. לאחר פרישתו מהנשיאות בשנת 1946, נותר אווילה קמאצ'ו כח פוליטי מרכזי ודמות רבת השפעה בתוך המפלגה השלטת למשך שארית חייו. הוא קבע למועמד הנשיאות אחריו את מיגל אלמאן ולדס.

את רוב זמנו לאחר הנשיאות בילה אווילה קמאצ'ו בעבודות בחוות ביתו ובייעוץ לגורמים בתוך הממשל עד שנפטר בשנת 1955 בגיל 58. במהלך נשיאותו הוענק לו מסדר העננים המועלים מטעם ממשלת הקוומינטנג של הרפובליקה הסינית ובהמשך גם הוענק לו מסדר העיט הלבן בידי הממשלה הפולנית הגולה שגלתה עם פלישת גרמניה הנאצית לפולין.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נשיאי מקסיקו
קטגוריה:מקסיקנים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:אבירי מסדר העיט הלבן
קטגוריה:ילידי 1897
קטגוריה:נפטרים ב-1955
הסלר

**הסלר** (בגרמנית: **Häßler**, Hasler) הוא שם משפחה.

קטגוריה:שמות משפחה
אזור קפילרי

**אזור קפילרי** או "**אזור שוליים נימי**" (באנגלית: "**Capillary Fringe**") הוא שכבת קרקע הנמצאת מעל מפלס של מי תהום שבו נמצא מים בגלל נימיות.

המים באזור קפילרי נקראים מים נימיים (גם: "מי קיבול" או קפילריים), והם מוחזקים בנקבוביות קטנות בכוחות קפילריים - כוח הנימיות. מים אלו זמינים לצמחים מכיוון שהם מוחזקים על ידי מתח פנים בלבד (בניגוד למים היגרוסקופיים למשל).

האזור הקפילרי נמצא בתווך בין מפלס מי התהום לתווך הבלתי רווי.

במקורות שונים ניתן למצוא מילים נרדפות למונח זה: אזור מים נימיים/קפילריים, אזור נימי/קפילרי, סְפָר נימי/קפילרי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:מים
קטגוריה:הידרולוגיה
רישיון MIT

**רישיון MIT** הוא רישיון לתוכנה חופשית, שמקורו במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (**MIT**). הוא רישיון חופשי מתירני ומאפשר שימוש חוזר גם בתוכנה קניינית, בתנאי שעותק של הרישיון יצורף לעותקי התוכנה. תוכנה קניינית תישאר קניינית למרות שיש בה רכיבים ברישיון MIT. רישיון זה הוא גם 'תואם GPL', כלומר הרישיון החופשי GPL מאפשר שילוב רכיב ברישיון MIT בתוכנה ברישיון GPL והפצה מחדש תחת רישיון GPL.

חבילות תוכנה בולטות המשתמשות ברישיון MIT באחת מגרסאותיו הם: Expat, מונו, ספיידר, Ruby on Rails, Node.js, לואה (מגרסה 5.0 ומעלה), Wayland, jQuery, FreeRTOS ומערכת החלונות X11.

## הרישיון
צורה נפוצה של רישיון MIT (מהאתר הרשמי של מיזם התוכנה החופשית, שהוא גרסה בשם "רישיון Expat"), מוגדרת באופן הבא:


Copyright (c)  

Permission is hereby granted, free of charge, to any person obtaining a copy of this software and associated documentation files (the "Software"), to deal in the Software without restriction, including without limitation the rights to use, copy, modify, merge, publish, distribute, sublicense, and/or sell copies of the Software, and to permit persons to whom the Software is furnished to do so, subject to the following conditions:

The above copyright notice and this permission notice shall be included in all copies or substantial portions of the Software.

THE SOFTWARE IS PROVIDED "AS IS", WITHOUT WARRANTY OF ANY KIND, EXPRESS OR IMPLIED, INCLUDING BUT NOT LIMITED TO THE WARRANTIES OF MERCHANTABILITY, FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE AND NONINFRINGEMENT. IN NO EVENT SHALL THE AUTHORS OR COPYRIGHT HOLDERS BE LIABLE FOR ANY CLAIM, DAMAGES OR OTHER LIABILITY, WHETHER IN AN ACTION OF CONTRACT, TORT OR OTHERWISE, ARISING FROM, OUT OF OR IN CONNECTION WITH THE SOFTWARE OR THE USE OR OTHER DEALINGS IN THE SOFTWARE.


## ראו גם
*הרישיון הציבורי הכללי של גנו

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:רישיונות תוכנה מתירניים
כולל ברודסקי

**כולל ברודסקי** היה כולל אברכים שפעל בסוף המאה ה-19 בוולוז'ין, על שמו של איל ההון והתעשיין היהודי ישראל ברודסקי מקייב שהקים ומימן אותו.

## היסטוריה
ישיבת וולוז'ין הוציאה מתוכה במשך השנים מאות תלמידי חכמים וגדולי תורה, ונוצר צורך להכשירם לשמש כרבנים ומורי הוראה בערים ובקהילות היהודיות ברחבי האימפריה הרוסית. לשם כך הגו ראשי ישיבת וולוז'ין, בראשות הנצי"ב, רעיון לייסד כולל מיוחד שבו תלמד קבוצה נבחרת מבוגרי הישיבה במשך תקופה של מספר שנים בלי עול ודאגות פרנסה.

בסוף שנת תרמ"ו (1886) נפגש הרב מאיר לוין, חתנו של ראש הישיבה הקודם, הרב אליעזר יצחק פריד, עם התעשיין ישראל ברודסקי, מייסד ענף הסוכר ברוסיה וענף תעשייני הסוכר במשפחת ברודסקי, והציע לו ליטול על עצמו את החסות והמימון של כולל האברכים. ברודסקי נעתר וייסד קרן של עשרים וחמישה אלף רובל לאחזקת אברכי הכולל.

את תקנון הכולל ניסח הרב מאיר לוין, על דעתו של ברודסקי, והוא נחתם בכ"ד באלול תרמ"ו. נקבע כי הכולל ימנה עשרה תלמידים מצטיינים שיקבלו מימון מלא במשך כחמש שנים, אז יתקדמו האברכים למשרות רבנות ובמקומם ייכנסו אברכים חדשים. במקרה שבאמצע התקופה יתפנה מקום לאחר שאברך יקבל משרה רבנית, יתקבל לכולל אברך חדש. בפועל כמעט ולא קרה שאברך פרש באמצע התקופה, משום שהמימון לכל אברך היה בסדר גודל של משרה רבנית מכובדת, ומשום כך העדיפו האברכים להשלים את תקופת הלימוד וההכשרה הרבנית.

בתקנון הכולל נאסר על תלמידיו לנסוע מוולוז'ין לבתיהם במשך כל תקופת לימודיהם ללא הסכמת מנהל הישיבה. גם לאחר שקיבלו את אישורו, הותר להם לנסוע לתקופה שאינה עולה על שישה שבועות בשנה.

על פי התקנון, האחראים לבחירת האברכים לכולל היו ראש הישיבה ומנהלה. לכולל נבחרו הבוגרים המצטיינים ביותר של הישיבה, והם כונו "הברודסקאים".

בשנת תרמ"ז החלה קבוצת האברכים הראשונה את לימודיה בכולל. עם חברי הקבוצה נמנו, בין היתר, הרב שמחה זליג ריגר, הרב יעקב קנטורוביץ,  הרב אליהו אהרן מילייקובסקי, הרב שמואל צבי שחור (לימים מילא את מקומו של אביו הרב מיכאל שחור בעיר יז'יורי שבמחוז גרודנה), הרב שלום אליעזר רוגוזין, הרב ראובן גורדון ועוד. בהמשך למדו בכולל אברכים נוספים ובהם הרב משה לנדינסקי.

בשנת תרנ"ב (1892) נסגרה ישיבת וולוז'ין, אולם "כולל ברודסקי" המשיך לפעול כרגיל, משום שלא נחשב חלק מהישיבה. כמה שנים לאחר סגירת הישיבה שב לוולוז'ין הרב רפאל שפירא לכהן בה ברבנות ומתוך מטרה לכונן מחדש את הישיבה. בשלב הראשון פרס את חסותו על כולל ברודסקי, ובעקבות זאת נמשכו אברכים נוספים לבוא ולהתגורר בוולוז'ין, ותוך זמן שבה וולוז'ין לשמש מקום תורה מרכזי.

על פועלו של ישראל ברודסקי ועל חלקו בכינונה מחדש של ישיבת וולוז'ין בזכות "כולל ברודסקי", כתב ההיסטוריוגרף החרדי יעקב ליפשיץ: .

## לקריאה נוספת
* תנחום פרנק, **תולדות בית ה' בוואלאז'ין**
## הערות שוליים

קטגוריה:כוללי אברכים באירופה
קטגוריה:יהדות ליטא
קטגוריה:ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:ישיבות שהתקיימו בעבר בשטחה של בלארוס
ורטה

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
יעקב מן

הרב **יעקב משה מן** (1849 - ט' בטבת תרס"ט ינואר 1909) היה מראשוני בוני ירושלים החדשה.

## קורות חיים
נולד ברוסיה למשה לייב פרידלנד וללאה לבית ריזיס, נצר למשפחה שעלתה בעליית תלמידי הגר"א.

היה תלמידו של הרב משה יהודה לייב מקוטנא מחבר ספר 'זית רענן'. אחר כך היה תלמיד מובהק של הרב משה נחמיה כהניו מחסלביץ, ראש ישיבת עץ חיים, ושל רבה של ירושלים הרב שמואל סלנט. שימש במשך כשנתיים כמלמד של הבחורים בכתה הגבוהה של תלמוד תורה של ההונגרים שנוסד אז, בין הבוחנים הקבועים בכיתתו היה ר' יוסף חיים זוננפלד. רבי יעקב מן היה בן בית אצל המהרי"ל דיסקין, ומספרים שכאשר היה רבי יעקב מן מבקר אצלו בעיר העתיקה, תמיד היה המהרי"ל דיסקין מלווה אותו עד המדרגות, ולא היה נכנס הביתה, עד שלא היה רואה אותו ברחוב.

הרב מן סירב לבקשת הרב שמואל סלנט לשבת כדיין בבית הדין של ירושלים. הוא טען שדיינים ישנם רבים ומשום כך, העדיף לבנות את העיר ולהתפרנס כקבלן בניין. היה זה בתקופה שבה התפרסמו בעיתונות כתבות הפונות ליהודים לעסוק בבניין הארץ.

אחת העבודות הראשונות שלו הייתה חציבת חלון בקיר המערה בקבר שמעון הצדיק, כדי לשפר את האוורור של המקום. עבודתו הראשונה כמשגיח בנייה הייתה בשכונת משכנות ישראל, ובהמשך שימש כמשגיח הראשי על הבניה בשכונת מזכרת משה. מאוחר יותר שימש כקבלן ועסק בבניית שכונות ובתים בירושלים. בדרך כלל בחר הרב מן להעסיק יהודים בעבודות הבניה שלו. הרב מן גם הכשיר צעירים ירושלמיים בבנייה וסיתות.

כאשר העולים מתימן התקשו למצוא תעסוקה, ובקשו להתחיל לעסוק בחקלאות, העמיד לרשותם הרב מן בשנת תרנ"ה (1895), קרקע חקלאית ב"רמה" הסמוכה לקבר שמואל הנביא, שנודעה גם בשם נחלת ישראל. יהודים אחרים בירושלים חששו לעבוד שם. התימנים עיבדו שם את הקרקע במהלך השבוע, ובסופו היו חוזרים לנשיהם ובניהם בירושלים. כעבור שנה התימנים נטשו את המקום, לאחר פגיעות חוזרות ונשנות מצד ערביי הסביבה שהרסו את הנחלות המעובדות.

ר' יעקב מן נישא לחשא לבית חשין בתו של רבי יצחק חשין מעסקני הציבור בירושלים ומנהל בית החולים ביקור חולים ונין ונכד למייסדי היישוב הישן תלמידי הגר"א. בין בניו נמנים הרב חיים מן, ראש המלמדים בתלמוד תורה של ישיבת עץ חיים ויצחק דוד מן, תעשיין וחבר מועצת עיריית ירושלים, שעל שמו קרוי רחוב בשכונת גבעת מרדכי.

מן סבל ממחלת לב, וטופל על ידי הד"ר משה וולך. הוא נפטר בבית החולים שערי צדק בליל שבת בחצות של תשעה בטבת תרס"ט.

## מבנים ושכונות שנבנו על ידי הרב מן
* בית הכנסת האשכנזי "בית ישראל" ברחוב פלא יועץ 2 בשכונת ימין משה, בשנת תרנ"ט (1889).
* בית החולים שערי צדק, החל בשנת 1897.
* משכן הקבע של בית הספר למל, מחוץ לחומות העיר העתיקה בשכונת זיכרון משה ברחוב ישעיהו בשנת 1902. 
* שכונת אחוה. בנה יחד עם חתנו - ר' אברהם המבורגר, בשנת תרס"ח.
* טחנת קמח בעיר העתיקה.


תמונה:Shaaey old.JPG|בניין שערי צדק הישן ברחוב יפו
תמונה:Lemel (1).JPG|בית הספר למל
תמונה:PC040858-1.JPG|שכונת אחוה


## לקריאה נוספת
* בספר 'מוסד היסוד' עמ' 228.
* בספר "בני יונה" מאת אברהם ליואי, בהוצאת דפוס מוזס בע"מ, 1963, עמודים 124-79, פרק: ר' יעקב מן וביתו דור שלישי לעולים"

## קישורים חיצוניים
* פנחס גרייבסקי, **החרש והמסגר בירושלים**, עמ' יב-יד, באתר HebrewBooks
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מייסדי שכונות ירושלים
קטגוריה:קבלני בניין ארץ-ישראלים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:רבני ישיבת עץ חיים
יעקב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1849
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1909
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
שנפלד

**שנפלד** (Schönfeld) הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית ומשמעותו שדה יפה.

קטגוריה:שמות משפחה
בוח'תר

שמאל|ממוזער|250px|
**בוח'תָר** (בטג'יקית וברוסית: **Бохтар**; בפרסית: **باختر**, תעתיק: **באח'תר**; עד שנת 2018 נקראה **קורגונטפה** (בטג'יקית: **Қурғонтеппа**; בפרסית: **قرغان‌تپه**, תעתיק: **קרע'אנתפה**; ברוסית: **Курган-Тюбе** - **קוּרְגָן-טְיוּבֶּה**)) היא בירת מחוז ח'תלון בדרום-מערב טג'יקיסטן והעיר השלישית בגודלה במדינה (אחרי דושנבה וח'וג'נד). העיר שוכנת כ-80 ק"מ דרומית לבירה דושנבה ועל פי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2024, אוכלוסיית העיר מנתה כ-130,800 בני אדם. העיר הייתה בתחומי אמירות בוכרה וסופחה לרוסיה הסובייטית בשנת 1920.

## אקלים

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טג'יקיסטן: ערים
מוזיאון סילקבורג

**מוזיאון סילקבורג** (בדנית: **Silkeborg Museum**), הוא מוזיאון היסטורי שנמצא בעיר סילקבורג בדנמרק. הוא ממוקם במבנה העתיק ביותר בעיר, בית אחוזה משנת 1770.

## המוזיאון
המוזיאון נוסד בשנת 1904, ועד שנת 1951 היה ממוקם באחוזת סילקבורג. במוזיאון נמצאת המומיה של האיש מטולאנד, אחת מגופות הכבול השמורות ביותר שנמצאו בדנמרק מתקופת הברזל הקדם רומאית.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קצרמר היסטוריה
סילקבורג
מרדכי רוטנברג (פריז)

הרב **מרדכי רוטנברג** (נולד בט' בסיון ה'תשי"ח, 28 במאי 1958 אנטוורפן בלגיה) הוא רב חרדי בפריז, רב בית הכנסת אגודת הקהילות ברחוב פָּאוֶוה (Pavée), ורב מערכת כשרות גדולה בצרפת.

## ביוגרפיה
נולד באנטוורפן שבבלגיה לרב חיים יעקב ורבקה לבית מלכיור, ונקרא על שם סבו הרב מרדכי רוטנברג, רב קהילת מחזיקי הדת באנטוורפן וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, שנספה בשואה. למד בישיבת מרכז התורה ברנסי, בראשות הרב יעקב טולידאנו, ולאחר מכן נשלח לארץ ישראל ללמוד בישיבת מיר.

נישא לבלה, בת הרב פנחס מנחם יוסקוביץ, ששימש כרב ראשי של פולין לאחר נפילת המשטר הקומוניסטי.

לאחר פטירתו של אביו, בז' באלול תש"ן (1990), מונה להחליפו כראש אגודת הקהילות והיה לרב הרביעי של בית הכנסת אגודת הקהילות ברחוב פאווה (rue Pavée) שברובע הרביעי של פריז. הוא ממשיך את דרכו של אביו גם בניהול מערכת החינוך ומערכת הכשרות. גיסו, הרב יצחק כץ, הקים לאחר פטירת חמיו קהילה נפרדת בשם "קהל יראים פריס" (קי"ף).

מכהן כנשיא ישיבת אמת ליעקב ב-St Maurice.

קטגוריה:בוגרי ישיבת מיר (ירושלים)
קטגוריה:פריז: רבנים
קטגוריה:בית הכנסת אגודת הקהילות
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1958
MorphOS

**MorphOS** היא מערכת הפעלה למחשב, דמוית-AmigaOS. 

היא משלבת מוצרים קניינים, ומבוססי קוד פתוח, בשביל המעבד בעל סט הפקודות PowerPC, של לוח האם Pegasos, מאיצי ה-PowerUP הנמצאים בשימוש מחשבי Amiga, וסדרות של מוצרים שבפיתוח חברת "פריסקייל סמיקונדקטור", המשתמשים בקושחת Genesi, כולל EFIKA, ו-mobileGT.

ליבת המערכת מבוססת על המיקרו-ליבה Quark, הקניינית, למרות שמספר ספריות, וחלקים נוספים, הם קוד פתוח, כמו שולחן העבודה Ambient.
 
מ-MorphOS  גרסה 2.4, ה-Mac Mini G4, של אפל נתמך אף הוא, ומהפצת MorphOS 2.5, ו- MorphS 2.6, המודולים של eMac, ו-PowerMac G4, נתמכים בהתאמה.   בהפצת MorphOS 3.2 נוספה תמיכה מוגבלת ל-PowerMac G5.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מערכות הפעלה
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2000
מצר אקשי

**מצר אקשי** (ביפנית: 明石海峡) הוא מצר ים ביפן בין קצהו הצפוני של האי אוואג'י לבין האי הונשו (או ליתר דיוק לבין העיר אקשי השוכנת מערבית לעיר קובה). הוא מקשר בין מפרץ אוסקה ממזרח לים הארימה ממערב, המהווים שניהם חלק מהים הפנימי סטו.

רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא 3.6 ק"מ ועומקו המרבי 100 מטר.

גשר אקשי-קייקיו החוצה את המצר, מחבר את העיר אוואג'י באי אוואג'י עם העיר קובה באי הונשו. הגשר נחשב לגשר התלוי הארוך ביותר בעולם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

[ימין|ממוזער|242px|מבט אווירי על מצר אקשי ו[גשר אקשי-קייקיו]]

אקשי
אקשי
קטגוריה:מחוז היוגו: גאוגרפיה
פיטר גלוב

**פיטר גלוב** (בדנית: **Peter Glob**, ידוע גם כ-**P.V. Glob**, 20 בפברואר 1911 - 20 ביולי 1985) היה ארכאולוג דני שעבד כמנכ"ל המוזיאונים והעתיקות של דנמרק וכן היה מנהל המוזיאון הלאומי של דנמרק בקופנהגן. 

גלוב ידוע בעיקר בשל מחקריו על גופות כבול מדנמרק, כגון גופותיהם של האיש מטולון, ושיירי גופות אדם אחרים מתקופת הברזל שהשתמרו בביצות כבול. 

הוא היה מייסד-שותף של המכון הסקנדינבי לוונדליזם השוואתי, מכון שלמד את ההיסטוריה של הגרפיטי. גלוב היה בנו של הצייר הדני יוהנס גלוב ואביו של אמן הקרמיקה הדני לוטה גלוב. 

גלוב עסק גם בארכאולוגיה של המזרח התיכון והוביל כמה משלחות מדעיות לשם.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ארכאולוגים דנים

קטגוריה:דנים שנולדו ב-1911
קטגוריה:נפטרים ב-1985
הסופר קאפ הבלגי

**הסופר קאפ הבלגי** (בהולנדית: **Belgische Super Cup**, בצרפתית: **Supercoupe de Belgique**, בגרמנית: **Belgischer Fußball-Super Cup**) הוא מפעל כדורגל בלגי המוכרע במשחק אחד, ומפגיש בין אלופת בלגיה לבין מחזיקת הגביע הבלגי. אם האלופה היא גם מחזיקת הגביע, היא תפגוש במשחק את הקבוצה שהפסידה בגמר הגביע. המפעל נוסד בשנת 1979, ושוחק מאז בכל שנה, מלבד 1989. התאחדות הכדורגל הבלגית המלכותית היא הגוף המארגן והמנהל של המפעל.

עד לשנת 2004 שוחק המשחק באצטדיון המלך בודואן שבבריסל, ומאז הוא משוחק במגרש הביתי של האלופה.

שיאנית הזכיות בתואר היא קלאב ברוז' שזכתה 18 פעמים בתואר.

## היסטוריית הזוכות

* המנצחת במשחק מופיעה ב**כתב מודגש**.

1 בשנה זו מחזיקת הגביע הבלגי הייתה ווטרסחיי ת'ור, אך מכיוון שהייתה קבוצה חובבנית, היא לא הורשתה לשחק במפעל ובמקומה התייצבה יריבתה בגמר הגביע באותה שנה

2 בשנה זו משחק הגמר שוחק בשני מפגשים

## זכיות לפי קבוצה

בלגיה
קטגוריה:בלגיה: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל בבלגיה
בצלאל לנדוי

[ממוזער|250px|שמאל|מצבת קברו של בצלאל לנדוי ב"חלקת גליציה" ב[בית הקברות בהר הזיתים. בתחתיתה הכיתוב: **ע"פ צוואתו לא נכתב עליו שום תוארים**]]
**בצלאל לנדוי** (י"ד בטבת תרפ"ד, 22 בדצמבר 1923 – ט"ז באייר תשנ"ו, 5 במאי 1996) היה סופר והיסטוריוגרף חרדי ירושלמי פורה.

נולד ללוי יצחק לנדא, חי ונפטר בירושלים. הוא אחיו הצעיר של הלמדן הירושלמי הרב משה יהושע לנדא, מתלמידי החזון איש. חיבר עשרות ספרים ומאמרים, והיה בעל טור קבוע בעיתון "המודיע" במשך עשרות שנים. בנו יעקב אהרן לנדוי מילא את מקומו בכתיבת טורים ב"המודיע".

ספריו נושאים בדרך כלל אופי היסטוריוגרפי; מלבדם כתב גם מבואות רבים לספרים, שהיה שותף לעריכתם.

## מספריו
* **הבעש"ט ובני היכלו**: דרך חייו ופעלו לדורו ולדורות. בני ברק: נצח, תשכ"א.
* **הרבי רבי אלימלך מליזענסק**: דרך חייו ופעלו לדורו ולדורות. ירושלים: אור החסידות, תשכ"ג.
* **הגאון החסיד מווילנא**: זה ספר תולדות רבינו אליהו זצ"ל, הוא הגר"א. דרך חייו ופעלו לדורו ולדורות. ירושלים: אושא, תשכ"ה.
* **הגאון מטשעבין**: רישומי זיכרון לדרך חייו ופעלו, בתוספת אגרות קודש וחידושי תורה מכת"י שלא נדפסו. ירושלים: אושא, תשכ"ז.
* **בן שלוש עשרה למצוות**, ירושלים, תשנ"ו.
* **קובץ מאמרים ותדפיסים**, תשל"ג.
* **להודות ולהלל**, בענייני חנוכה. ירושלים, תשנ"ח.
* **מסע מירון**, שירי בר יוחאי ואסופת מאמרים בענייני ל"ג בעומר והילולא דרשב"י במירון. ירושלים, תשכ"ו.
* **שער השמים**, תולדות המקומות הקדושים, ב"כ
* **הרב הקדוש מבעלזא**, על תולדותיו של הרה"ק רבי אהרן רוקח מבעלזא

### חיבורים נוספים
* מבוא לילקוט שמעוני במהדורת ח. וגשל
* מבוא לספר שערי קדושה מרבי חיים ויטאל, ראשי פרקים לתולדות המקובל רבי חיים ויטאל, בני ברק, תשכ"ז
* מלחמת בר כוכבא בראי הדורות, בתוך מחניים (כתב עת), נט

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים חרדים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת גליציה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996
גביע דייוויס 1926

**אתגר הטניס הבינלאומי 1926** (באנגלית: **1926 International Lawn Tennis Challenge**) הייתה התחרות ה-21 במניין של מה שנודע היום כ"גביע דייוויס".

מחזיקי הגביע היו נציגי ארצות הברית ומשחק הגמר נערך בארצות הברית. לתחרות נרשמו 24 נבחרות שחולקו ל-2 בתים- "בית אמריקה" ו"בית אירופה". בין מנצחי הבתים נערך משחק על הזכות להתמודד עם מחזיקת הגביע על התואר. במשחק זה נבחרת צרפת ניצחה את נבחרת יפן.

המשחק על התואר נערך ב-9-11 בספטמבר 1926 בפילדלפיה, ארצות הברית. נבחרת צרפת התמודדה על התואר נגד נבחרת ארצות הברית אך הפסידה עם תוצאה 4:1. בכך האמריקאים זכו בתואר בשנה השביעית ברציפות.

## משחקי פלייאוף
### בית אמריקה
בית זה כלל 5 נבחרות, כולל יפן והפיליפינים. מנצחת הבית בשנים האחרונות, נבחרת אוסטרליה, לא השתתפה בתחרות. לראש הבית הגיעה נבחרת יפן.

במשחק המוקדם, יפן ניצחה את מקסיקו, ו-4 נבחרות המשיכו במשחקי חצי הגמר והגמר.

### בית אירופה
הבית כלל 19 קבוצות, כולל ארגנטינה, דרום אפריקה והודו הבריטית. לאחר משחקים מוקדמים החלו משחקי רבע הגמר.

### משחק בין מנצחי הבתים
המשחק בין מנצחי הבתים התקיים בפורסט הילס (ניו יורק), ארצות הברית במהלך 26-28 באוגוסט 1926. נבחרת יפן הפסידה לצרפת עם התוצאה 3:2. בכך הצרפתים התקדמו למשחק נגד מחזיקת הגביע בפעם השנייה ברציפות.

## משחק על התואר

## קישורים חיצוניים
* נתונים על התחרות

קטגוריה:תחרויות טניס ב-1926
1926
1926
1926
1926
1926
1926
1926
1926
1926
1926
קטגוריה:1926 בארצות הברית
גאליפריי

ממוזער|טקסט=ציור המתאר את כוכב הלכת גאליפריי, כוכב לכת בדיוני, הלקוח מסדרת המדע הבדיוני דוקטור הו|ציור המתאר את כוכב הלכת גאליפריי, כוכב לכת בדיוני, הלקוח מסדרת המדע הבדיוני דוקטור הו
**גאליפריי** (באנגלית: **Gallifrey**) הוא כוכב לכת בדיוני מסדרת המדע הבדיוני הבריטית דוקטור הו וכוכב הבית של אדוני הזמן. הכוכב היה חלק מכוכב כפול (בשם "גרידלוק") שהוא חלק מקבוצת הכוכבים קסטבורוס (מוזכר בפרקים "הפירמידות של מאדים", "מתקפת הסייברמנים" ו"מסע הארורים"), ב"קואורדינטות גלקטיות עשר אפס אחת-עשרה אפס אפס על אפס שתיים ממרכז האפס הגלקטי" (מוזכר ב"פירמידות של מאדים (1975), "מעגל מלא" (1980), ובאופן חלקי ב"משפחת הדם" (2007)).

במהלך העשור הראשון של הסדרה, שמו של כוכב הבית של הדוקטור לא נחשף, על אף שהכוכב הוצג לראשונה ב"משחקי המלחמה" (1969) במהלך משפטו של הדוקטור. שמו של הכוכב צוין לראשונה ב"לוחם הזמן" (1973). בסדרה אף פעם לא מוצהר באופן ברור שהכוכב גאליפריי מוצג. מאחר שאל הכוכב מגיעים לרוב על ידי מסע בזמן, הזמן בו מוצג הכוכב יכול להיות בכל זמן בעבר או בעתיד של כדור הארץ לפני השנה 100 טריליון, שאליה אדוני הזמן מעולם לא הגיעו.

מיקומו של הכוכב בסדרה המחודשת (מ-2005 ואילך) נחשף בהדרגה במהלך שלוש השנים הראשונות לסדרה. בעונה הראשונה, נרמז שהכוכב נהרס יחד עם אימפריית הדאלקים על ידי הדוקטור במהלך מלחמת הזמן. לכוכב לא התייחסו בשמו עד ספיישל חג המולד של 2006, הוא תואר בפלאשבק ב"צליל התופים" (פרק סיום העונה השלישית), והיה חלק חשוב בעלילת הספיישל "סוף הזמן". הכוכב הופיע לזמן קצר בפרק סיום העונה השביעית, "שמו של הדוקטור", שבו הוצג הרגע בו הדוקטור הראשון וסוזן (נכדתו של הדוקטור) גונבים את הטארדיס. בסוף ספיישל החמישים שנה לסדרה, "יומו של הדוקטור", נחשף שהכוכב שרד, על אף שקפא בזמן והועתק למימד אחר.

קטגוריה:דוקטור הו
טווס ירוק

**טווס ירוק** או **טַוָּס בּוּרְמֶנִי** (שם מדעי: *Pavo muticus*) הוא מין של טווס, שמצוי ביערות של דרום-מזרח אסיה.

## מאפיינים
בית הגידול המועדף עליו הוא יער פתוח עם צפיפות נמוכה של עצים, והוא לא נראה בדרך כלל ביערות גשם. הטווס נמצא בדרך כלל בגבהים שבין 900–1000 מטרים מעל גובה פני הים. זהו מין מאוד חששן, אך קריאותיו של הזכר נשמעות לעיתים קרובות לקראת הזריחה והשקיעה, ובבוקר המוקדם. זנבו של הטווס הירוק, כמו של הטווס המצוי, ארוך במיוחד, למרות שהנוצות הירוקת והמרהיבות שלו, שמשמשות אותו בתצוגת החיזור, אינן אלא "נוצות סיכוך" (נוצות שמכסות נוצות אחרות ומסייעות לתעופה) מוארכות במיוחד.

הטווס ניזון בעיקר מחומרים צמחיים כגון זרעים, עלים, ניצנים ופירות, אך גם מחרקים כגון טרמיטים, חגבים, צרצרים ועשים. הם אף צדים לעיתים נחשים. הטווס מרבה לשוטט בחיפוש אחר מזון, אך אינו נודד. קבוצות של נקבות ואפרוחים מורכבות בדרך כלל מ-2 עד 6 פרטים.

עונת החיזור מתרחשת בין אפריל ליוני. הנקבות אינן מתקבצות להרמונות, אלא הזכר מנסה לחזר אחרי כל נקבה שמגיעה לטריטוריה שלו בזירת חיזור. הוא מרים את זנבו הארוך ומרטיט אותו. הנקבה מטילה 4–6 ביצים, והיא דוגרת עליהן במשך 26–28 ימים, עד הבקיעה. האפרוחים גדולים יותר ואפורים יותר מאשר אלה של הטווס המצוי. למרות שהאפרוחים יכולים לעוף כבר בגיל שבועיים, הם נשארים עם הוריהם למשך שנה נוספת.

מצוי בבורמה, תאילנד, סין, וייטנאם, קמבודיה ובאי ג'אווה; ייתכן שהוא נכחד בצפון הודו ובבנגלדש, והוא נכחד במלזיה. כיום יש בין כ-5,000 עד 10,000 טווסים ירוקים בטבע, המין הוכרז כנמצא בסכנת הכחדה בגלל ציד ואיבוד בתי גידול, ואוכלוסייתו כעת נמצאת בירידה.

## גלריה

תמונה:Peacock head (4872586446).jpg|תקריב על הראש
תמונה:Peacock frontal.jpg|טווס ירוק עם זנב פרוס
תמונה:Green Peafowl - Thailand S4E8495 (15362422410).jpg
תמונה:Green Peafowl, Hanoi.jpg
תמונה:Strutting his Stuff (6034824422).jpg
תמונה:Merak tarung.jpg
תמונה:Green Peafowl.jpg
תמונה:Pavo muticus (Tierpark Berlin) - 1017-899-(118).jpg


## קישורים חיצוניים

* טווס מצוי, באתר אויסואקס-בירדס

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:טווסים
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:עופות יערות הגשם של תת-היבשת ההודית
קטגוריה:מיאנמר: עופות
קטגוריה:ג'אווה: עופות
קטגוריה:תאילנד: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1766
דורון וייס

**דורון וייס** הוא איש מערכת הביטחון לשעבר, שירת במשך 34 שנים בשירות הביטחון הכללי וכיהן כסגן ראש השב"כ. 
## ביוגרפיה
וייס הצטרף לשב"כ ב-1977, מילא בארגון שורת תפקידים בכירים בהם ראש מרחב צפון, ראש אגף משאבי אנוש, ראש אגף התכנון, ראש אגף המבצעים וסגן ראש הארגון. פרש מהשב"כ במאי 2011.

לאחר פרישתו מונה לדירקטור ברכבת ישראל ובנובמבר 2013 נבחר ליושב ראש הדירקטוריון, כיהן בתפקיד במשך כשנה.

וייס בעל תואר ראשון בלימודי ארץ ישראל מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.

## קישורים חיצוניים
*
*

קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:סגני ראש השב"כ
קטגוריה:ראשי אגף המבצעים בשב"כ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:רכבת ישראל
קטגוריה:ראשי האגף למשאבי אנוש בשב"כ
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
הלל ברוקנטל

הרב **הלל ברוקנטל** (24 בינואר 1909, ב' בשבט ה'תרס"ט – 30 באוקטובר 1980, כ' בחשוון ה'תשמ"א) היה ממייסדי הקיבוץ חפץ חיים ורבו הראשון של הקיבוץ.

## תולדות חייו
נולד בעיירה אוסצ'יקי דולנה (יידיש: איסטריק) בגליציה המזרחית, לשלמה ובת שבע. בנעוריו למד תורה אצל הרב מאיר שפירא (המהר"ם שפירא מלובלין) בעיירה סאנוק ועל ידיו הוסמך לרבנות בשנת 1925, בהיותו בן 16. לאחר זמן עבר ללמוד וללמד בישיבת פרנקפורט של הרב יוסף ברויאר. בשנת 1934, בשליחות הרב ברויאר, המשיך לעיר פיומה באיטליה, שבה ניסה להקים עם קבוצת חברים שלוחה של ישיבת פרנקפורט.

בשנת 1935 עלה ברוקנטל לארץ ישראל והצטרף לקיבוץ נוער אגודתי בכפר סבא (לימים קיבוץ חפץ חיים). ברוקנטל השתלב בעבודה היומיומית של חברי הקיבוץ, בעבודות חוץ, בחקלאות ובפרדסים, ובנוסף בלט בפעילות רוחנית, ובפסיקות הלכתיות. בט"ו באב תרצ"ו, 3 באוגוסט 1936 נישא למלי (מעלה-עמליה) לבית לנדאו, שהצטרפה אליו מתל אביב לקיבוץ בכפר סבא.

בשנת 1937, בהמלצת הרב ד"ר יצחק ברויאר ובנימין מינץ, נסע הלל ברוקנטל מטעם אגודת ישראל לאנסחדה, הולנד וניהל שם יחד עם רעייתו קבוצת הכשרה עבור צעירים חלוצים יהודים דתיים, פליטים מגרמניה, כהכנה לעלייתם ארצה. בשנת 1940, לאחר הכיבוש הגרמני, נעצר ברוקנטל על ידי שלטונות הכיבוש, ונלקח למחנה שבויים בשלזיה עילית. עם תום מלחמת העולם השנייה בשנת 1945 שוחרר והגיע לארץ ישראל (באוניה מטרואה), חזר לקיבוץ חפץ חיים (שעלה להתיישבות קבע כבר בשנת 1944) והצטרף שם לאשתו ושלושת בניו, שהגיעו ארצה כבר בשנת 1942.
לאחר חזרתו לקיבוץ, כיהן כרב הקיבוץ (במהלך השנים שימש גם כמנהל בית הספר בקיבוץ וכמורה למקצועות שונים) עד פטירתו בשנת 1980 בגיל 71. הובא למנוחות בבית העלמין של חפץ חיים .

## דרכו
בתפקידו כרב הקיבוץ חפץ חיים פעל בדרך של מתינות ומתן דוגמה אישית, ודגל בשילוב של לימוד תורה ואהבת תורה עם חיי מעשה חלוציים בארץ ישראל.

בנוסף, נדרש להכרעות הלכתיות תקדימיות, שהיו נחוצות לדרך החיים והאידאולוגיה של קיבוץ חפץ חיים (תוך התייעצות עם גדולי תורה אחרים, למשל עם הרב אברהם ישעיהו קרליץ).

את הקיבוץ הנהיג הרב הלל ברוקנטל בשותפות מיוחדת עם הרב ד"ר קלמן כהנא.

## לקריאה נוספת
* מלי ברוקנטל, צבי נאמן, **העלית מן שאול נפשי, סיפורם המופלא של מלי ברוקנטל ושלושת ילדיה בתקופת מלחמת העולם השניה**, זליונמ"ש, 2008
* "גישתנו למצוות השמיטה" - מאמרו של הרב ברוקנטל באתר דעת
* מאיר וונדר, **ברוקנטל, ר' הלל**, בתוך אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ו, ירושלים תשס"ה, עמ' 255–256

קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:פעילי פועלי אגודת ישראל
קטגוריה:רבני קיבוצים
קטגוריה:חפץ חיים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
סכר קוסו

**סכר קוסו** (בצרפתית: **Barrage de Kossou**) הוא סכר סוללה על נהר הבנדמה במרכז חוף השנהב. הסכר שוכן כ-32 ק"מ צפונית מערבית ליאמוסוקרו בירת חוף השנהב.

כושר ייצור החשמל של הסכר הוא 176 מגה וואט, כמות חשמל שיכולה לשמש 118,000 בתי אב. הסכר יצר את אגם קוסו שהוא האגם הגדול ביותר בחוף השנהב.

## קישורים חיצוניים

* Kossou Hydroelectric Power Plant Cote dIvoire
300px|ממוזער|ימין|מפעל החשמל ליד הסכר
600px|ממוזער|מרכז|הדרך על הסכר
 
קטגוריה:חוף השנהב: גאוגרפיה
קוסו
מלונאי

**מלונאי** הוא אדם העוסק בניהול בית מלון. 

פעמים רבות, כאשר המלונאי הוא גם הבעלים של המלון או של רשת בתי המלון, נקראים המלון או הרשת על שמו. כך, למשל, רשת "הילטון", על שם קונרד הילטון, רשת "ריץ", על שם סזאר ריץ ורשת פתאל ניהול מלונות על שם דוד פתאל.

בדרך כלל מלונאי בעל השכלה במלונאות ו/או במינהל עסקים. בישראל מתקיימים לימודי מלונאות במכללה האקדמית כנרת, בבית הספר הארצי לתיירות ועוד. בשנים 2011-2017 בתל אביב פעל סניף של בית ספר למלונאות צרפתי ואטל.

## קישורים חיצוניים

* מה כולל תפקיד של מלונאי
* 

*
קטגוריה:מקצועות
גבריאל גידור

**גבריאל (גבי) גידור** (1931 – 6 בנובמבר 2022) היה מנכ"ל התעשייה האווירית לישראל.

## ביוגרפיה
גידור נולד בהונגריה ב-1931, בן ליצחק גייגר. במלחמת העולם השנייה היה אסיר במחנה ריכוז. ב-1947 העפיל לארץ ישראל באונייה "גאולה", האונייה נתפסה על ידי שלטונות המנדט הבריטי, גידור גורש למחנות המעצר בקפריסין ושהה בהם עד הקמת המדינה. עם הגיעו לישראל התגייס לצה"ל ושירת בחיל האוויר. הושאל למכון הממשלתי לבדק מטוסים (לימים התעשייה האווירית) והקים את בתי המלאכה הראשונים למכשירים ואביזרים תעופתיים. בהמשך נשלח מטעם חיל האוויר להשתלמויות במפעלים לייצור מטוסים באירופה. ב-1960 מונה לראש ענף תחזוקה בחיל בדרגת סגן-אלוף. בשנים 1964 עד 1966 שהה בצרפת כראש משלחת משרד הביטחון ונציג חיל האוויר.

ב-1966 מונה לראש אגף מטוסים בתעשייה האווירית ולאחר מכן שימש סגן מנהל חטיבת בדק מטוסים. ב-1970 מונה לסמנכ"ל החברה והיה אחראי על ייצור מטוס הכפיר. ב-1974 מונה לסמנכ"ל החטיבה לייצור כלי טיס. ב-1977 מונה למנכ"ל התעשייה האווירית. הוא כיהן בתפקיד עד 1982, פרש עקב חילוקי דעות עם שר הביטחון אריאל שרון. תקופתו כמנכ"ל אופיינה בהפיכתה של התעשייה האווירית לחברה התעשייתית וליצואנית הגדולה בישראל, כולל עסקאות נשק חשאיות עם הרפובליקה העממית של סין, בהחלטת הממשלה על הוצאה לפועל של פרויקט הלביא ופיתוחו בתעשייה האווירית, פיתוח והשקת מטוס המנהלים אסטרה.

לאחר פרישתו מהתעשייה האווירית היה מנהל עסקי שאול אייזנברג בצפון אמריקה. אחר כך שימש נציג של איש העסקים מרכוס כץ בישראל.

היה נשוי ואב לארבעה, התגורר בתל אביב. הלך לעולמו ב-6 בנובמבר 2022 והובא למנוחות בבית העלמין ירקון.

## לקריאה נוספת
* צה"ל בחילו, אנציקלופדיה לצבא ולביטחון, הוצאת רביבים, עמ' 204

## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לי התעשייה האווירית לישראל
קטגוריה:חיילי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:סגני-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:עובדי משרד הביטחון
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:גולי מחנות המעצר בקפריסין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022