open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יותר משישראל שמרו את השבת שמרה השבת אותם

ממוזער|220x220 פיקסלים|אשר צבי גינצברג - ממציא הביטוי**יותר משישראל שמרו את השבת שמרה השבת אותם** היא אמרה מאת אחד העם, שעל פיו השבת הגנה על עם ישראל יותר משעם ישראל שמר אותה.

## מקור האמרה
ב-1898 העלה מקס נורדאו הצעה לבטל את יום השבת כיום המנוחה, ולהתאימו ליום המנוחה הנוצרי (יום ראשון). בתגובה פרסם אחד העם (אשר צבי גינצברג) מאמר בשם "ילקוט קטן" בירחון "השילוח", וכתב בו:

 זהו המקור הראשוני למשפט בנוסחו זה.
[ממוזער|מודעה מ[עיריית תל אביב בחתימת מאיר דיזנגוף נגד חילולי שבת בעיר. ניתן לראות בסוף המודעה משפט דומה לביטוי.]]
ברוח השקפתו של אחד העם, המשפט התייחס לשמירת שבת כמעשה בעל ערך סוציולוגי-היסטורי של גיבוש החברה ושימור הלאומיות, ולא כבעל ערך הלכתית-תאולוגית הנובע מציווי אלוהי. אחד העם עצמו חילל שבת על פי ההלכה עד סוף ימיו.
## שימוש באמרה
נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק ציטט את הביטוי בפסיקתו ששמירת שבת בבתי עסק אינה מהווה כפייה דתית. היהודים באים הפיקו מערכון על הביטוי.

פוליטיקאים רבים השתמשו במשפט לרוב בשל מחאות על חילולי שבת: מאיר דיזנגוף, מיכאל ביטון, יעקב טסלר, מפלגת ש"ס, אליהו חסיד, שלמה לורינץ, משולם נהרי ועוד.

האמרה משמשת גם לקמפיינים לשמירת שבת.

יש שהתנגדו לביטוי בשל היותו שגוי לטענתם, או מכיוון שהוא מורה לשמור את השבת בשל שמירתה ולא בשל ציווי האל.

## ייחוסים שגויים
מכיוון שהמשפט מזכיר אמרות תורניות, רבים ייחסוהו למחברים קדומים; פרופסור שמעון ברנשטיין ייחס את הביטוי לרבי יהודה הלוי בספר הכוזרי. כך ייחס גם הרב שמעון משה דיסקין. הרב ראובן שלזינגר ייחס את הביטוי לחז"ל בצורה של "כדאיתא בחז"ל...". כך גם במודעה של אגודת הרבנים בחתימת הרב משה פיינשטיין, יש שייחסו את הביטוי לרס"ג.[ממוזער|250x250 פיקסלים|שמירת שבת - שלט שנהג [ש"י עגנון לתלות ליד ביתו, ובו בקשה לעוברים ברחוב שלא להפר את מנוחת השבת.]]יהודה נחשוני ייחס את המשפט לחיים נחמן ביאליק.

## מקורות קדומים
הביטוי הופיע בצורתו הרעיונית הרבה לפני אחד העם – במדרש תהלים ובפרקי דרבי אליעזר נאמר,  גם רבי אברהם אבן עזרא כתב בפיוטו "כי אשמרה שבת אל ישמרני". כמו כן הוא כתב באגרת השבת "שמרתיך בכל ימים למען / שמרתני מאד מימי נעורים". רבי דוד הלוי סגל בספרו טורי זהב על השולחן ערוך כותב "לפי שאם ישמרו את השבת – השבת ישמור אותם".

הרב מרדכי טנדלר שאל את הרב משה פיינשטיין האם יש מקור לביטוי זה, והוא השיב שיש אזכורים רעיוניים קרובים למימרה אך לא כלשונה.

בכל הצורות שבהן הוא הופיע הוא לא נכתב במדויק כדברי אחד העם.

## הקבלות
הביטוי שימש כפראפרזה למספר מחברים, הרב יצחק ברדא כתב "יותר מששמרו ישראל את התורה – התורה שמרה עליהם", הרב פינחס קורח והרב פרופסור אברהם שטיינברג כתבו אף הם בצורה דומה.הרב נח הלוי סגל כתב "יותר מששמרו ישראל על מצות אלו שמרו המצות על עם ישראל".

## לקריאה נוספת
* יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, **אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא**, חלק א, ירושלים תשע"א, עמ' 377 – 380.
* 
* אביעד הכהן, "השבת - יום מנוחה במדינה יהודית ודמוקרטית", דף פרשת השבוע, משרד המשפטים, מס' 66, אדר תשס"ב

## הערות שוליים

קטגוריה:שבת
קטגוריה:מילים וביטויים בעברית
גני איילון

**גני איילון** היא שכונה בדרום-מזרח לוד. אוכלוסיית השכונה מעורבת חרדים, דתיים וחילונים. השכונה מכונה בעגה החרדית בשם שכונת אחיסמך על שם מושב אחיסמך שהשכונה ממוקמת בסמיכות אליו, וממנו נרכשו הקרקעות עליהן נבנה חלקו המשמעותי של הפרויקט החרדי.

## היסטוריה
השכונה הוקמה בסיוע של פילנתרופים חרדים מתוך מטרה לעזור לצעירים חרדים לרכוש דירה במחיר מוזל.

השכונה החלה להיבנות בשנת 2010 ועקב קשיים רבים ומחלתו של הרב רוטשילד שהיה אחראי על הקמתה, אכלוסה התעכב. ראשוני התושבים בשכונה החלו לגור בה רק בשנת 2019, וכיום מתגוררות בשכונה כ-3,000 משפחות, מרביתן חרדיות.

חלק מהדירות בשכונה נמכרו דרך תוכנית מחיר למשתכן.

עקב ריבוי המשפחות והבדלי הסגנונות הפנים חרדיים בקרב המתגוררים בשכונה הוחלט למנות שני רבנים, הרב אברהם ברוידא, והרב שבח רוזנבלט, שבפועל מכהן מטעמו תלמידו הרב יעקב לנדו.

גם לשלב ב' של הפרויקט מונו שני רבנים הרב ישראל משה בלוי כנציגו של הרב ברוידא, והרב מרדכי סילמן חתנו של הרב שבח רוזנבלט כנציגו של חותנו.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:לוד: שכונות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2010
CEST

**שעון הקיץ של מרכז אירופה** או באנגלית **Central European Summer Time (CEST)** לעיתים נקרא גם **Central European Daylight Time (CEDT)**, הוא זמן השעון הסטנדרטי הנצפה במהלך תקופת שעון הקיץ, באותן מדינות אירופה ששומרות על שעון מרכז אירופה (CET; UTC+01:00) במהלך החלק השני של השנה. שעון זה מתאים את עצמו ל-UTC+02:00, מה שהופך אותו לזהה לשעון מזרח אירופה (EET), שעון מרכז אפריקה (CAT), שעון דרום אפריקאי (SAST), שעון מצרים (EGY) ושעון קלינינגרד שברוסיה.

## שמות
שמות נוספים שהוחלו על שעון הקיץ של מרכז אירופה הם שעון-קיץ מרכז אירופה (MEST), שעון הקיץ של מרכז אירופה (CEDT), ו-Bravo Time (האות השנייה של האלפבית הפונטי של נאט"ו).

## פרקי זמן
מאז 1996, שעון הקיץ האירופי נשמר בין 01:00 UTC (02:00 של CET ו-03:00 של CEST) ביום ראשון האחרון של מרץ, לבין 01:00 UTC ביום ראשון האחרון של אוקטובר; בעבר הכללים לא היו אחידים בכל האיחוד האירופי.

היו הצעות לנטוש את שעון הקיץ באירופה משנת 2021, על ידי העלאת שעון החורף בשעה ושמירה על הזמן הזה לאורך כל השנה.

## מדינות שמשתמשות ב־CEST

המדינות הבאות מחילות את שעון הקיץ של מרכז אירופה כיום:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

המדינות הבאות החילו את שעון הקיץ של מרכז אירופה בעבר:
*  (בשנים 2005–2008)
*  (בשנים 1951–1959, 1982–1989, 1996–1997, 2012–2013)
*  (בשנים 1998–1999)
*  (בשנים 1993–1995)

קטגוריה:זמן
קטגוריה:אירופה
היחידה למניעת שוד עתיקות

**היחידה למניעת [[שוד עתיקות]]** היא יחידה ברשות העתיקות. שאוכפת את חוק העתיקות. היא שומרת על אתרי העתיקות של מדינת ישראל ואוצרות העתיקות משוד והרס, בין היתר על ידי סיכול חפירות לא חוקיות, לכידת עבריינים, פיקוח על מסחר עתיקות, הכנה להעמדת עבריינים לדין, תיעוד, דיווח ופרסום של אתרים שנפגעו משוד, תיאום ופיקוח על אימוני צה"ל.

היחידה הוקמה בשנת 1986 בעקבות דו"ח מבקר המדינה שהצביע על הנזק הרב שנגרם משוד עתיקות. ביחידה מועסקים 23 עובדים, רובם אקדמאים, קציני צה"ל במיל', משטרה ושב"כ בדימוס. מאז שנת 1998 עומד בראש היחידה אמיר גנור. תחת פיקוחה נמצאים כ-35,000 אתרי עתיקות. תקציב היחידה מגיע מתקציבה השוטף של רשות העתיקות שהוא נגזרת של תקציב המדינה. תקציבה השנתי השוטף של היחידה עומד על כ-6 מיליון ש"ח. היחידה מטפלת בכ־300 מקרי שוד הנחשפים מדי שנה, ובעבירות שונות על חוק העתיקות וחוק רשות העתיקות בשותפות עם גורמי אכיפה נוספים.

ביהודה ושומרון, מופעלת יחידה מקבילה בידי קמ"ט ארכאולוגיה שב.

## לקריאה נוספת
*

## קישורים חיצוניים
* היחידה למניעת שוד עתיקות, באתר רשות העתיקות

## הערות שוליים

קטגוריה:רשות העתיקות
קטגוריה:ישראל: רשויות פיקוח
ארז פדן

**ארז פדן** (נולד ב-22 באוגוסט 1969) הוא עורך דין ישראלי המשמש כפרקליט מחוז דרום (פלילי).

## ביוגרפיה
פדן נולד לאיתי ועמירה וגדל כבן הדור השלישי בקיבוץ בעין השופט. שירת בצה"ל כמפקד פלוגה בחיל ההנדסה הקרבית ובהמשך כמג"ד (בדרגת סא"ל) במילואים. בעל תואר ראשון במשפטים בהצטיינות מאוניברסיטת חיפה, תואר שני במשפטים מהאוניברסיטה העברית, ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד. בוגר תוכנית העמיתים של קרן וקסנר.

### פרקליטות מחוז ירושלים
התמחה תחילה במחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה, ולאחר מכן שימש כפרקליט במחוז ירושלים של פרקליטות המדינה, וניהל תחילה תיקים פליליים, מינהליים ואזרחיים. בהמשך, ניהל כפרקליט בכיר במחוז תיקי פשע חמור מסוגים שונים, וכן תיקי שחיתות שלטונית דוגמת תיק המינויים הפוליטיים של צחי הנגבי, פרשת הרבנים, ועוד. בהמשך שימש פדן כ"ממונה" ומנהל מחלקה.

בשנת 2017 שימש פדן כמשנה לפרקליט מחוז ירושלים (פלילי). במסגרת תפקידיו הוביל את התביעה בתיק המעונות נגד שרה נתניהו ועזרא סיידוף, תיק הרב אליהו בקשי דורון, תיקי אליעזר ברלנד ומקורביו, תיק "חתונת השנאה", תיק "הכנופיה הירושלמית", רצח בני הזוג כדורי, תיקים חמורים נוספים, ועוד.

ביוני 2019 התבטא בראיון לכאן ב ביחס לתיקי נתניהו, וטען כי טענותיו של ראש הממשלה בנימין נתניהו על "רדיפה" הן חסרות שחר.

ביוני 2021 הועלה שמו כאחד המועמדים לכהן כראש המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה, במקומו של דן אלדד.

עמד בראש צוות היגוי של פרויקט לצמצום אלימות צעירים, במסגרתו פותח מודל משולב בין גורמי האכיפה, עיריית ירושלים, גורמי חינוך ורווחה, שירות המבחן לנוער ואקדמיה. כן יזם שיתוף פעולה בין הפרקליטות ומשטרת ישראל ובין גופים ציבוריים שונים בנושא המאבק באלימות בחברה הערבית. במסגרת הפרויקט, הנקרא "עוצרים את הדימום" פותחה תוכנית לצמצום האלימות הפועלת כפילוט במספר יישובים. המיזם אומץ במסגרת החלטת ממשלה. על חלקו ביוזמה הוענק לו פרס נשיא האגודה הישראלית לקרימינולוגיה.

### פרקליט מחוז דרום (פלילי)
באוקטובר 2022 נבחר פדן פה אחד בידי ועדת המכרזים לתפקיד פרקליט מחוז דרום (פלילי).

## חיים אישיים
פדן נשוי לד"ר שני לוין-פדן, רופאה וטרינרית, ואב לארבעה. מתגורר בקיבוץ בית ניר. חובב מרתונים.

## קישורים חיצוניים

* ראיון ב"עושים צהרים" עם יעל דן – על הגשת כתב אישום בפרשיית מין חמורה
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עין השופט: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה: משפטים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:משפטנים בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קטגוריה:פרקליטי מחוז דרום
קטגוריה:בית ניר: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
דוד רשלבך

**דוד (דודי) רשלבך** (8 במאי 1953, כ"ג באייר ה'תשי"ג – 21 באוקטובר 1973) היה לוחם בחיל השריון בצה"ל. שירת בחטיבה 600 במלחמת יום הכיפורים, ונפל במהלך המלחמה בקרבות החזית הדרומית במתחם "מיזורי", על לחימתו עוטר בעיטור העוז.

## ביוגרפיה
דוד, בן שרה ויוסף, נולד ב-8 במאי 1953 ביפו. הוא למד בבית-הספר היסודי "עליות" ברמת גן וסיים את לימודיו התיכוניים בבית-הספר "עמל" בתל אביב. הצטרף עוד בנעוריו לתנועת "הנוער העובד והלומד", בקן רמת-גן ושימש שם כמדריך. בתקופה הקצרה שנותרה לו עד למועד גיוסו, התנדב לעבוד בקיבוץ מגל, משום שרצה לעבוד עם בעלי-החיים, שכה אהב.

התגייס בתחילת מאי 1971 והוצב לשרת בחיל השריון. לאחר הטירונות ולאחר שהשלים קורס למקצועות הטנק הוצב ביחידת טנקים קדמית באזור תעלת סואץ.

### מלחמת יום הכיפורים
כשפרצה מלחמת יום הכיפורים דוד היה חלק מגדוד 184 בחטיבה 14, הוא שרד את הקרבות הקשים של החווה הסינית, וצורף לחטיבה 600. בצהרי 21 באוקטובר נשלחו ארבעה טנקים לאתר יחידת חי"ר מצרית במתחם "מיזורי" סמוך לחווה הסינית. מיד בתחילת הקרב נפגעו שלושה טנקים והטנק של דוד נותר הטנק הכשיר היחידי, דוד לא היסס וקפץ חשוף לעבר הטנקים האחרים במטרה לחלץ משם את הפצועים לטנק שלו. מיד לאחר מכן נפגע גם הטנק שלו וצוות הטנק זינק לעבר תעלה סמוכה, דוד התחיל לידות רימוני יד לעבר החיילים המצרים, וכשאזלו הרימונים החל לידות אבנים במטרה לגרום למצרים לחשוב שעדיין מיידים עליהם רימונים. החיילים המצרים הבינו זאת והתחילו להתקרב לעבר החיילים הישראלים, שהחליטו להיכנע. דוד לא השלים עם הכניעה וזינק לאחד הטנקים הבוערים, במטרה למצוא בו רימונים נוספים, חבריו צעקו לו שייכנע, אך הוא הוציא את גופו המפויח מהצריח והשליך רימון לעבר המצרים. מיד לאחר מכן הוא נפגע מצרור מקלע בראשו ונהרג במקום.

### לאחר המלחמה
לאחר המלחמה הובא דוד לקבורה בבית העלמין הצבאי בקרית שאול, הוא הועלה אחרי מותו לדרגת סמל ראשון.

במאי 1975 הוענק לו עיטור העוז. בכתב העיטור תוארו מעשיו:

שמו של רשלבך הונצח באנדרטת יד לשריון, ביד הזיכרון לבני גוש דן שנפלו במערכות ישראל ובאנדרטת גדוד 184.

## קישורים חיצוניים
* , באתר יזכור של משרד הביטחון
* עיטור העוז שהוענק לדוד רשלבך, באתר הגבורה
* סמ"ר רשלבך דוד, באתר עמותת חטיבה 600.
* כתבה על דוד רשלבך בעיתון במחנה מיום 9/5/1975
* דוד רשלבך, באתר חטיבה 14
* קטע מהספר "בשבי המצרי במלחמת יום הכיפורים – יומנו של שריונר", מאת אבי וייס שבו מופיע רשלבך

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:מעוטרי עיטור העוז במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
ולודז'ימייז' לובאנסקי

**ולודז'ימייז' לאונרד לובאנסקי** (נולד ב-28 בפברואר 1947) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת החלוץ, לובאנסקי הוא סגן מלך השערים בכל הזמנים של נבחרת פולין אחרי רוברט לבנדובסקי. לובאנסקי אף נחשב לכובש השער הצעיר ביותר בתולדות גביע אירופה לאלופות, לאחר שכבש שער נגד דוקלה פראג הצ'כית ב-13 בנובמבר 1963, כשלובאנסקי היה בגיל 16 שנים ו-258 ימים.

## קריירה
ב-21 באפריל 1963, רשם לובאנסקי את הופעת הבכורה שלו עבור גורניק זאבז'ה במסגרת הליגה, במשחק הביתי נגד ארקוניה. בדקה ה-72 של המשחק, הוא אף כבש את שערו הראשון בליגה, והעלה את הקבוצה ליתרון 3–0; המשחק הסתיים בניצחון 4–0 לטובת גורניק. במהלך עונת 1962/1963, לובאנסקי שיחק 8 משחקים, כבש 4 שערים וזכה באליפות פולין הראשונה.

לובאנסקי היה מלך השערים בליגה ארבע פעמים ברציפות (1969-1966), ואף זכה פעמיים בתואר "כדורגלן השנה בפולין" בשנים 1967 ו-1970.

ב-1967, הוא הפך לפולני הראשון שנכנס לרשימת כדורגלני השנה באירופה של כדור הזהב, בעודו ממוקם במקום ה-16. ב-1972 הגיע למקום ה-7.

ב-1970, נציגי ריאל מדריד פנו לגורניק זאבז'ה, בהצעה לרכוש את לובאנסקי בסכום של כמיליון דולר, שהיה סכום שיא באותה תקופה. עם זאת, הוועד המרכזי של מפלגת הפועלים הפולנית המאוחדת דחה את ההצעה.

לאחר פציעה קשה ב-1973 במהלך משחק של נבחרת פולין, הוא הופיע פחות ופחות על המגרש, וב-15 ביוני 1975, שיחק לובאנסקי את משחקו האחרון בליגה, בו הפסידה גורניק זאבז'ה בבית 0–5 ללגיה ורשה.

בעונת 1982/1983 שיחק במדי לוקרן הבלגית. בעונת 1982/1983, הוא ייצג את המועדון הצרפתי ואלנסיין. לאחר מכן שיחק בקבוצת קמפר הצרפתית עד לפרישתו ממשחק פעיל בשנת 1985.

## תארים
; גורניק זאבז'ה
***אליפות הליגה הפולנית** (7): 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1971, 1972
***[[הגביע הפולני]]** (6): 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972.
; נבחרת פולין
* מדליית זהב אולימפית: 1972

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פולנים
קטגוריה:גליביצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גורניק זאבז'ה
קטגוריה:כדורגלני לוקרן
קטגוריה:כדורגלני ואלנסיין
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:מאמני כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1978
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1947
1923 (סדרת טלוויזיה)

**1923** (באנגלית: **1923**) היא סדרת דרמה מערבונית אמריקאית של רשת "פרמאונט+" של היוצר טיילור שרידן בבימוי של בן ריצ'רדסון. הסדרה משמשת כפריקוול לעלילת הסדרה "ילוסטון", וכהמשך לעלילת המיני-סדרה "1883". העונה הראשונה שודרה ב-18 דצמבר 2022. בפברואר 2023 חודשה הסדרה לעונה שנייה ואחרונה שעלתה לשידור ב-23 בפברואר 2025.

## רקע עלילתי
עלילתה של הסדרה עתידה להתמקד בדור חדש של משפחת דאטון, המנהלת את חוות "ילוסטון דאטון" בין תקופות שונות של קשיים, בהם שלהי המערב הישן של אמריקה, תקופת היובש ותקופת השפל הגדול.

## צוות השחקנים והדמויות
* הלן מירן – **קארה דאטון**, אשתו של ג'ייקוב דאטון והמטריארכית המשפחתית.
* הריסון פורד – **ג'ייקוב דאטון**, הפטריארך הנוכחי של המשפחה ובעלי חוות "ילוסטון". בעלה של קארה ואחיו של ג'יימס דאטון.
* סבסטיאן רושה – **האב רנו**, מנהל בית הספר לילידים אמריקאים.
* דארן מאן – **ג'ק דאטון**, בנו של ג'ון דאטון ואחיינו של ג'ייקוב דאטון. בעל חווה מסור שנאמן מאוד למשפחתו.
* מישל רנדולף – **אליזבת סטרפורד**, צעירה נלהבת ואמידה אשתו של ג'ק.
* ג'יימס באדג' דייל – **ג'ון דאטון**, אחיינו המבוגר ביותר של ג'ייקוב דאטון ויד ימינו.
* מארלי שלטון – **אמה דאטון**, אשתו האדוקה של ג'ון דאטון ואמו של ג'ק.
* בריאן גראתי – **זיין**, מנהל העבודה הנאמן של חוות "ילוסטון".
* אמינה ניבס – **טיונה ריינווטר**, אישה צעירה הלומדת בפנימייה ממשלתית.
* ג'וליה שלאפפר – **אלכסנדרה**, אישה בריטית שנפגשת עם אחד מבני משפחת דאטון בחוץ לארץ.
* ברנדון סקלנאר – **ספנסר דאטון**, אחיינו של ג'ייקוב דאטון ואחיו הצעיר של ג'ון דאטון, שהיה עד לזוועות מלחמת העולם הראשונה.
* רוברט פטריק – השריף **ויליאם מקדואל**, השריף המקומי וידידם של משפחת דאטון.
* ג'רום פלין – **באנר קרייטון**
* ג'ניפר אילי – **האחות מרי**, נזירה אירית המלמדת בבית הספר לילידים אמריקאים במונטנה.

## סקירת הסדרה

## עץ משפחת דאטון

## הפקה
### פיתוח וליהוק
בפברואר 2022, נמסר על פיתוחה של "1932", סדרת פריקוול שנייה ל"ילוסטון", אשר תמשיך את עלילות משפחת דאטון אחרי אירועי המיני-סדרה "1883". במאי 2022, נמסר על ליהוקם של הלן מירן והאריסון פורד לתפקידים הראשיים. ביוני 2022, נמסר על החלפת שם הסדרה ל-"1923", וכן הוכרז כי הסדרה תתרחש בשנה זו ולא בשנת 1932. בספטמבר 2022, נמסר על ליהוקו של סבסטיאן רושה לצוות השחקנים. בנוסף לרושה, נמסר גם על ליהוקם של ג'יימס באדג' דייל, דארן מאן, מארלי שלטון, מישל רנדולף, בריאן גראתי, אמינה ניבס, ג'וליה שלאפפר, ברנדון סקלנאר, רוברט פטריק, ג'רום פלין וג'ניפר אילי לצוות השחקנים.

בפברואר 2023 חודשה הסדרה לעונה שנייה.

### צילומים
ההכנות לקראת צילומי הסדרה החלו בביוט, מונטנה, ביולי 2022 ואילו הצילומים עצמם החלו ב-22 באוגוסט, ימים ספורים לאחר סיום צילומי העונה החמישית של "ילוסטון". בנוסף, נמסר כי חלק מהצילומים יתקיימו בעיירות אנקונדה ווייטהול, שתיהן במונטנה.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות ספין-אוף אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על משפחות
קטגוריה:פרמאונט+: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות פריקוול
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
פרדיננד קרל, ארכידוכס אוסטריה

**פרדיננד קרל, ארכידוכס אוסטריה**, לימים היה ידוע בשם **פרדיננד בורג** (בגרמנית: **Ferdinand Karl von Österreich**; 27 בדצמבר 1868 – 12 במרץ 1915) היה חבר בבית הבסבורג ודודו של קרל הראשון, קיסר אוסטריה.

## ביוגרפיה
פרדיננד קרל נולד ב-27 בדצמבר 1868 בווינה, והיה בנם השלישי של קרל לודוויג, ארכידוכס אוסטריה ומריה אנונציאטה, נסיכת שתי הסיציליות, בתם של פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות ומריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה. הארכידוכס פרנץ פרדיננד, שחיסולו בסרייבו ב-28 ביוני 1914 הביא לפרוץ מלחמת העולם הראשונה, היה אחיו הבכור.
ימין|ממוזער|200x200 פיקסלים|פרדיננד קארל ואשתו ברטה צ'ובר (1910)
כמו אחיו, בשנת 1909 הוא התחתן נישואים מורגנטיים עם ברטה צ'ובר (1879–1979), בתו של עמנואל צ'ובר. בניגוד לאחיו, הוא עשה זאת ללא ידיעתו או הסכמתו של הקיסר, לאחר שברח שנתיים לפני שהנישואים נחשפו בפומבי.

ב-6 באוגוסט 1911 ויתר על זכויותיו ותאריו כבן לשושלת בית הבסבורג וקיבל את השם "פרדיננד בורג", לפי דרישתו של הקיסר פרנץ יוזף. מכאן ולהבא הוא נעדר מהחצר בווינה וחי בטירול.

באותה תקופה פרדיננד קרל סבל בשחפת, ממנה נפטר ב-12 במרץ 1915 במינכן. לו ולאשתו לא היו ילדים. נקבעה לו הלוויה כארבעה חודשים לאחר מותו.

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אבירי מסדר מלטה
קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו משחפת
קטגוריה:ילידי 1868
קטגוריה:נפטרים ב-1915
מריה אנונציאטה, ארכידוכסית אוסטריה

**מריה אנונציאטה, ארכידוכסית אוסטריה** (בגרמנית: **Maria Annunziata von Österreich**; 13 ביולי 1876 – 8 באפריל 1961) הייתה אחייניתו של פרנץ יוזף, קיסר אוסטריה והנסיכה אם המנזר של מנזר הגברות המלכותיות והקיסריות של תרזה של מצודת פראג (1894–1918). 

## ביוגרפיה
מריה אנונציאטה נולדה ב-13 ביולי 1876 בעיר רייכנאו על הרקס, לקרל לודוויג, ארכידוכס אוסטריה, שהיה אחיו הצעיר של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה, ולאשתו השלישית מריה תרזה, נסיכת פורטוגל בתם של מיגל הראשון, מלך פורטוגל ואדליידה מלוונשטיין-ורטהיים-רוזנברג.

בזמן שהותו אצל פרנץ פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, זיגפריד אוגוסט, דוכס בבוואריה פגש את אחותו למחצה הרווקה של המארח, הארכידוכסית מריה אנונציאטה, הוא התאהב בה, ואירוסיהם היו אמורים להתפרסם בבוא העת. הם היו זוג יפה, כי הנסיכה ירשה הרבה מהזוהר כמו גם מהמראה הטוב של אמה, מריה תרזה, נסיכת פורטוגל, בעוד שהדוכס זיגפריד היה כנראה הנסיך שנראה הכי טוב בביתו, קצין פרשים מרהיב, ואחד מהצאצאים הבודדים של מלוכה מהעולם הישן אשר זכה להצטיינות כרוכב מכשולים.

חודשיים לאחר מכן, בוטל האירוסין על ידי הארכידוכסית, עקב גילויה הפתאומי של תולדותיו הסוערות של ארוסה, אשר לא ידעה עליהם בזמן שהבטיחה להפוך לאשתו. ביטול האירוסין היה עניין שהוסדר בין הצעירים לבין עצמם, וכי הם היו מאוהבים זה בזה עמוקות, מה שהוכח על ידי פנייתה מיד לאחר מכן של הארכידוכסית לקיסר בבקשה לקבל רשות להיכנס למסדרים הקדושים לקחת את נדריה של נזירה בנדיקטינית, בזמן שהדוכס הפך טרף למלנכוליה, שעם הזמן התפתחה לשיגעון, מה שהביא לכליאתו.
ממוזער| הדוכס זיגפריד אוגוסט בבוואריה וארוסתו הארכידוכסית מריה אנונציאטה
פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה סירב לאפשר לאחיינית שלו להפוך לנזירה, והצביע בפניה שעליה להסתפק בתפקיד אם המנזר ממסדר הגבירות האצילות של הרדשין בפראג, שהיה מעין חצי כנסייה. כבוד המוחזק תמיד על ידי נסיכת הבית הקיסרי. הגברת אם המנזר מהמסדר המסוים הזה הייתה האישה היחידה שקיבלה את הזכות למלא תפקידים אפיסקופליים מסוימים, זו זכותה של תפקידה להכתיר את מלכת בוהמיה כאשר הארכיבישוף הקרדינל של פראג מכתיר את המלך. בין סממני דרגתה ניתן למנות מצנפת אפיסקופלית וקרוזירית אפיסקופלית, והיא ענדה טבעת אפיסקופלית של תפקיד, שאותה נדרשו נשות המסדר לנשק. התפקיד לא כלל הבטחות של פרישות מתמדת, וחבריה רשאים היו להינשא בכל עת שירצו, דבר זה כרוך כמובן בעזיבתם את המסדר, שאורגן במטרה לספק כראוי את נשות האצולה שהתרוששו שלא באשמתן. כל שנדרש מהם היה שמירה על כללים מסוימים וביצוע מטלות וטקסים דתיים מסוימים. כל אחד מחברי המסדר נשא את תואר הכבוד "קנונס", והמלכה האם של ספרד כיהנה בתפקיד המנזר עד נישואיה למלך אלפונסו, ומשכה מלגה ככזו של 30,000 דולר בשנה.

מריה אנונציאטה מתה בוואדוץ ב-8 באפריל 1961.

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בית ברגנסה
קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1961
הקול האנושי (סרט)

**הקול האנושי** (באנגלית: **The Human Voice**) הוא סרט קצר משנת 2020 שכתב וביים פדרו אלמודובר, על פי מחזהו של ז'אן קוקטו "הקול האנושי". הסרט מציג אישה (טילדה סווינטון), המחכה בדירתה לגבר שנטש אותה, והיא מצפה שיבוא לקחת את חפציו. זהו סרטו הראשון של אלמדובר בשפה האנגלית.

## תמצית העלילה

אישה מלווה בכלב קונה גרזן בחנות לכלי עבודה. היא חוזרת עם הכלב לדירתה המהודרת, שעל אחד מקירותיה תלויה רפרודוקציה ענקית של הציור "ונוס וקופידון" של הציירת בת המאה ה-17 ארטמיזיה ג'נטילסקי. האישה חושבת על הגבר שעזב אותה שלושה ימים קודם לכן, לאחר ארבע שנות זוגיות. היא נסערת מאוד ועל סף קריסה נפשית. מתברר שהדירה היא למעשה תפאורה של קירות חסרי תקרה בתוך מחסן גדול. האישה לוקחת את הגרזן וחובטת בחליפת גבר שעל המיטה. היא משליכה כלי אוכל ומנפצת אותם, ואחר כך בולעת שלל גלולות ונרדמת במיטה, עד שהכלב מעיר אותה.

היא עונה לשיחת טלפון באמצעות אוזניות בלוטות', כך שפניה גלויות במשך כל השיחה. השיחה היא מהגבר שעזב אותה, והיא מתארת לו באריכות את מעשיה ומחשבותיה. הוא מגיב בקצרה לדבריה, אך דבריו אינם נשמעים לצופה, כך שהשיחה נראית כמונולוג ארוך של האישה. "אהבתי אותך כל כך", היא אומרת, ומספרת שדמיינה עצמה נועצת בו סכין. היא אומרת לו שמזוודותיו מחכות לו, ומציינת ש"ארבע שנים של אושר אתך, הן יקרות מפז". היא מפצירה בגבר שייקח את כלבו, המתגעגע אליו.

כשמתברר לה שהגבר לא מתכוון לבוא לקחת את חפציו אלא לשלוח שליח, היא מוחה: "אתה לא נפרד לשלום מאישה שאותה אהבת יותר מארבע שנים בשיחת טלפון", ומספרת לו על מצבה הנפשי המעורער.

השיחה מתנתקת. האישה לוקחת ג'ריקן ומתיזה נוזל דליק על קירות הדירה העשויים עץ. הגבר מטלפן שוב כדי להיפרד, והיא מבקשת ממנו שיביט לעבר ביתם. היא מציתה את הבית ויושבת ומביטה בלהבות, תוך שהיא ממשיכה לדבר אל הגבר, עד להגעת הכבאים, ואז היא מסתלקת עם הכלב.

## הפקה והפצה
מחזהו של ז'אן קוקטו משנת 1928, "הקול האנושי", העניק בשנת 1988 השראה לסרטו של אלמודובר, "נשים על סף התמוטטות עצבים". בפברואר 2020 פורסם שטילדה סווינטון תשחק בסרט הקצר "הקול האנושי", שאותו יביים פדרו אלמודובר, לפי תסריט שאותו כתב כעיבוד חופשי למחזה זה של קוקטו.

צילומי הסרט תוכננו לאפריל 2020, אך נדחו עקב מגפת הקורונה. הצילומים העיקריים החלו ב-16 ביולי 2020, והסתיימו ב-27 ביולי. צילומי הסרט נעשו תחת מגבלות הקורונה, כפי שתיארה סווינטון: "הבנו בזמן שעשינו את הסרט: אנחנו באולפן, אנחנו עם צוות קטן, יחסית. הכל תחת ביקורת מלאה, בדקו אותנו כל הזמן, ופשוט עשינו את הסרט. ... אחרי שבריר שנייה, שבו הבנתי שיהיו חברי צוות שלעולם לא אזהה ללא המסכות שלהם, ניגשנו לצילום הסרט כמו שנהגנו תמיד לצלם: מעט דברים ישתנו בעולם החדש הזה, והרבה מאוד לא ישתנה".

הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-3 בספטמבר 2020 בפסטיבל הסרטים של ונציה. ב-24 בספטמבר הוקרן הסרט בפסטיבל הקולנוע של ניו יורק, וב-17 באוקטובר הוקרן בפסטיבל הסרטים של לונדון. הקרנת הסרט בספרד החלה ב-21 באוקטובר. חברת Sony Pictures Classics רכשה את זכויות ההפצה בארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

* Peter Bradshaw, The Human Voice review - Tilda Swinton on the verge in Almodóver's tale of despair, The Guardian, May 13, 2021
* David Fear, ‘The Human Voice’: Tilda Swinton, Pedro Almodóvar and Pure Cinephile Bliss, Rolling Stone, April 30, 2021
* Sheena Scott, ‘The Human Voice’: Pedro Almodovar’s Film Starring Tilda Swinton On MUBI, Forbes, July 23, 2021

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי פדרו אלמודובר
קטגוריה:סרטים ספרדיים
קטגוריה:סרטי 2020
קטגוריה:סרטי אל דסאו
ניקולאי, רוזן מונפזאט

**הנסיך ניקולאי מדנמרק, רוזן מונפזאט** (ניקולאי ויליאם אלכסנדר פרדריק; נולד ב-28 באוגוסט 1999) הוא בן למשפחת המלוכה הדנית. הוא בנם הבכור של הנסיך יואכים ואשתו הראשונה, אלכסנדרה, רוזנת פרדריקסבורג. כיום הוא השישי בסדר הירושה לכתר הדני. כשנולד, הוא היה שלישי, אחרי דודו ואביו.

## ביוגרפיה
הנסיך ניקולאי נולד בריגשוספיטלט אשר בקופנהגן ב-28 באוגוסט 1999. הוא הנכד הבכור של מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק ובעלה המנוח, הנסיך הנריק.

הוא הוטבל לנצרות בקפלה של ארמון פרדנסבורג ב-6 בנובמבר 1999, על ידי הכומר הדני כריסטיאן תודברג. בהטבלה בוצעה לראשונה היצירה המוזיקלית "Lys på din vej", שהלחין פרדריק מגל והוקדשה לנסיך ניקולאי. הסנדקים שלו הם דודו מצד אביו, מלך דנמרק; דודתו מצד אמו, ניקולה ביירד; דוכס אדינבורו, פיטר סטיינסטרופ וקמילה פלינט. לאחר גירושיהם ב-2005, לנסיך יואכים ואלכסנדרה הייתה אחריות משותפת על הנסיך ניקולאי ואחיו.

כמו אביו ודודו, ניקולאי למד בבית הספר קרבס בקופנהגן. בשנת 2014 למד בכיתה י' בבית הספר הרלופסהולם בנסטווד וקיבל שם גם את השכלתו. כשעזב את בית הספר הרלופסהולם באוגוסט 2018, החל ניקולאי תוכנית צבאית דו - שנתית באקדמיה של הצבא הדני המלכותי בווארדה. עם זאת, הוא עזב חודשיים אחר כך, כשהחליט שקריירה בצבא לא מתאימה לו. ביולי 2019, הוא התקבל לבית הספר לעסקים של קופנהגן ללימודי מנהל עסקים.

## תארים
תוארו של ניקולאי, שהיה במקור "הוד מעלתו הנסיך ניקולאי מדנמרק", הורחב ב-29 באפריל 2008 ל"הוד מעלתו הנסיך ניקולאי מדנמרק ורוזן מונפזאט". בספטמבר 2022, החליטה סבתו מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק לשלול מילדיו של בנה יואכים את מעמדם הנסיכותי. החל מ-1 בינואר 2023, ניקולאי נקרא "הוד מעלתו הרוזן ניקולאי ממונפזאט". ניקולאי הגיב שהוא היה "המום ומבולבל" כשנודע לו על ההחלטה.

### פרסים והוקרה
* דנמרק: זוכה מדליית יובל רובי המלכה מרגרטה השנייה
* דנמרק: מקבל מדליית יובל הזהב של המלכה מרגרטה השנייה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נסיכים דנים
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1999
יחסי הודו–טנזניה

[250px|ממוזער|[נשיא טנזניה ג'קאיה קיקווטה (מימין) נפגש עם ראש ממשלת הודו מאנמוהאן סינג בעת ביקורו בטנזניה, 2011]]
**יחסי הודו–טנזניה** הם היחסים הבינלאומיים בין הודו לטנזניה.

## סקירה כללית
15,000 הודים ביקרו בטנזניה בשנת 2007. במאי 2011, ראש ממשלת הודו מאנמוהאן סינג קרא לשיתוף פעולה הדוק יותר עם טנזניה. הסחר בין הודו לטנזניה הסתכם ב-31 מיליארד דולר בשנים 2009–2010 והודו היא המשקיעה השנייה בגודלה בטנזניה.

משנות ה-60 ועד שנות ה-80, לשתי המדינות היה חזון זהה של אנטי-גזענות ואנטי-קולוניאליזם. בנובמבר 1962, הודו פתחה נציבות עליונה בדאר א-סלאם וקונסוליה כללית בזנזיבר באוקטובר 1974. בשנים האחרונות, הקשרים בין המדינות התפתחו למערכת יחסים מודרנית ופרגמטית עם מעורבות כלכלית גדולה ומגוונת. הודו היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של טנזניה ומקור מרכזי של מכונות ותרופות חיוניות. רבים ממפעלי העסקים העיקריים בטנזניה הם בבעלות חברים ממוצא הודי. ההודים מהווים את קהילת המהגרים הגדולה ביותר בטנזניה ותרומתם החיובית להתקדמות ולפיתוח של המדינה המארחת שלהם מוכרת ומוערכת היטב. שיתוף פעולה ידידותי, טכני, כלכלי ומדעי נחתם בשנת 1966. בשנת 1975 נחתם הסכם תרבות, ובשנת 2008 נחתם מזכר הבנות בנושא תיירות בין הודו לטנזניה.

## הקהילה ההודית בטנזניה
הפזורה ההודית הראשונה הגיעה לטנזניה זמן קצר לאחר מלחמת העולם הראשונה, כאשר חבר הלאומים עיצב את טנזניה כמדינת חסות בריטית. 40,000 הודים חיים בטנזניה, בעיקר בדאר א-סלאם, ארושה, דודומה, מורוגורו, מוואנזה, מביה וזנזיבר.

## נציגויות דיפלומטיות
* הודו מחזיקה בטנזניה נציבות עליונה בדאר א-סלאם.
* טנזניה מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי, המוסמכת גם לסרי לנקה, נפאל, בנגלדש ומיאנמר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
בעקבותייך

**בעקבותייך** הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים ישראפון, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן השני של הצמד "סביב לעולם" ובמיני-אלבום "בשנה הבאה".

## על השיר
השיר נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש. במרכז מילותיו סדרת הוראות לאישה להפגין את חושניותה במספר דרכים שונות, והתמורה בה תזכה אחרי קיום כל הוראה: קשירת סרטים בצבע כחול וורוד בשערה, שירת מזמורים, לגימת יין אדום, רקימת וילון ותלייתו בחלון ותפירת חולצה שקופה למחצה. התמורה עבור קיום ההוראות מוצעת בסיום כל בית ובפזמון. התמורה לקשירת הסרטים היא ש"הבחורים יצאו מדעתם",  עבור שתיית היין היא תזכה בשריקות התפעלות,  ועבור הווילון המתנפנף והחולצה השקופה שמוטל עליה לרקום ולתפור יביטו בה עד אין קץ. הפרס שמוצע בפזמןן הוא ש"אנו" (כנראה קבוצת גברים) יתגנבו למעונה.

הפזמון מושר שלוש פעמים, והוא סובב סביב עונת האביב. על-אף שיצא ב-1968, החל מאפריל 1969 צעד שישה שבועות במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', ואף דורג במקום ה-14 בסוף אותה השנה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילן ואילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על יופי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קרחון גרימלי

**קרחון גרימלי** או **קרחון גרימליי** (באנגלית: **Grimley Glacier**) הוא קרחון באזור חוף פאלייר של ארץ פאלמר בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.

אורכו של קרחון גרימלי 28 קילומטרים.

רוחבו של קרחון גרימלי 6 קילומטרים.

קרחון גרימלי ממוקם 5.55 קילומטרים צפונית לקרחון סאנפיקס.

קרחון גרימלי זורם לכיוון מזרח - צפון-מזרח ונשפך אל קרחון קייסי.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הקרחון

אזור הקרחון צולם לראשונה מהאוויר ב-28 בספטמבר 1940 על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית (United States Antarctic Program (בראשי תיבות:USARP))

וכן ב-22 בדצמבר 1947 האזור צולם מהאוויר על ידי משלחת רון לחקר אנטארקטיקה (Ronne Antarctic Research Expedition (בראשי תיבות: RARE).

אזור הקרחון נסקר על הקרקע בדצמבר 1960, על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (Falkland Islands Dependencies Survey (בראשי תיבות: FIDS)).

### מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

הוועדה קראה לקרחון על שם פיטר ה. גרימלי (Peter H. Grimley) שעבד בשנת 1960 עבור סקר שטחי חסות איי פו'לנד, והיה גאולוג בתחנת המחקר שהייתה באי הורסשו וכן בתחנת המחקר שהייתה באי סטונינגטון.

גרימלי
כבר אחרי חצות

"**כבר אחרי חצות**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי אילן ואילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים ישראפון, והוא נכלל כרצועה ה-12 והאחרונה באלבום האולפן השני של הצמד "סביב לעולם", וכרצועה השנייה במיני-אלבום "בוא ונשתגע בחולות".

## על השיר
נכתב על ידי עמוס אטינגר והולחן על ידי נורית הירש. הוא עוסק בשעות הלילה המאוחרות, רגע לפני עלות השחר. הבתים מספרים על העיסוקים שעתידים לבוא בבוקר, כמו קריאת עיתון, ניקיון האתמול מן הרחובות וכיבוי אורות הירח והכוכבים, ובקשה להמתין איתם, על מנת לאפשר עוד רגע קט לאוהבים. 

ב-1 ביוני 1969, כשנה לאחר יציאתו, נכנס למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל. ב-27 ביולי עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד. אילנית הקליטה גרסת סולו משלה, שהופצה גם כן באופן מסחרי.

ב-1971 הוציאה אילנית תקליטון ובו גרסה אנגלית לשיר (מילים: חנה בן-ארי), בשם "Midnight Has Come and Gone".

בשנת 2005 הוציאה הזמרת דין דין אביב גרסת כיסוי לשיר, שהגיעה בשיאה למקום ה-14 במצעד השבועי של רשת ג'.

## מיקומי שיא
### גרסתם של אילן ואילנית

### גרסתה של דין דין אביב

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירי אילן ואילנית
קטגוריה:שירי דין דין אביב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עמוס אטינגר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
יחסי הודו – כף ורדה

[250px|ממוזער|שר הכלכלה והתעסוקה של כף ורדה ז'וזה דה סליבה גונסלבס (משמאל) בעת ביקור ב[ניו דלהי, 2017]]
**יחסי הודו–כף ורדה** הם היחסים הבינלאומיים הקיימים בין כף ורדה להודו.

## סקירה כללית
לאחר שכף ורדה הפכה למושבה פורטוגזית ב, היא הפכה לנקודת מעבר חשובה לנתיבי מסחר מאירופה להודו ואוסטרליה. בשנת 1977 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים. כף ורדה חתמה על הסכם המסגרת של ISA (International Solar Alliance) במרץ 2018.

שליח מיוחד של ראש הממשלה (SEPM) ושר המדינה לפיתוח הכפר, סודארשן בהגאט ביקר בכף ורדה בספטמבר 2015 כדי להזמין באופן אישי את נשיא כף ורדה להשתתף בפסגת הפורום של הודו אפריקה (IAFS-III).

משלחת מכף ורדה בראשות שר החוץ טולנטיני אראוז'ו ז'ורז'ה השתתפה ב-IAFS-III בין התאריכים 26–29 באוקטובר 2015. שר הכלכלה והתעסוקה של כף ורדה, ז'וזה דה סילבה גונסאלבס מלווה בז'וזה קוריה, יועץ משרד החוץ, השתתפו בכנס ה-12 של CII Eximbank שנערך בניו דלהי בין התאריכים 9–10 במרץ 2017. אולבו אוולינו גרסיה, שר האוצר של כף ורדה השתתף בפגישה השנתית ה-52 של AfDB בגנדהינגר במאי 2017. שר התעשייה, התעשייה והאנרגיה של כף ורדה, ד"ר אלכסנדר דיאס מונטירו, השתתף באספה הראשונה של ISA ו-2nd Re-Invest in Greater Noida (3–5 בנובמבר 2018). ד"ר ז'וליו סזאר הרברט דוארטה לופס, שר המשנה לראש הממשלה לשילוב אזורי של כף ורדה השתתף בכנס CII-EXIM בנק הודו-מערב אפריקה באבוג'ה שבניגריה ב-8–9 באוקטובר 2018.

## יחסי סחר
הייצוא של הודו לכף ורדה מורכב בעיקר מתרופות, דגנים, חלקי רכב ורכיבים חשמליים. הודו מייבאת בעיקר ברזל ופלדה ושאר גרוטאות מתכת, בעיקר נחושת ואלומיניום.

ב-3 במרץ 2017, שגרירות הודו ארגנה אירוע עסקי בשיתוף לשכת המסחר, התעשייה והשירותים של סוטאונטו (CCISS). ב-22 בפברואר 2018, שוב בשיתוף עם CCISS, שגרירות הודו ארגנה אירוע עסקי בהצטיינות בסמינר בפראיה. ב-17 בינואר 2019, השגרירות ארגנה אירוע עסקי במינדלו בשיתוף עם לשכת המסחר של ברלבנטו.

## נציגויות דיפלומטיות
* הודו מיוצגת בכף ורדה באמצעות שגרירותה בדקר שבסנגל.
* כף ורדה מחזיקה בהודו קונסוליית כבוד בניו דלהי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
סביב לעולם

"**סביב לעולם**" הוא אלבום האולפן השני של הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים "ישראפון". הוצאתו נחשבת לאבן דרך משמעותית בקריירת הצמד, כיוון ששיריו הצליחו לראשונה להיכנס למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. נכללו בו רצועות בשפה הצרפתית, ספרדית, עברית, אנגלית, גרמנית ופורטוגזית.

## סינגלים
* "הילדים של סיון" – נכתב והולחן על ידי דודו ברק וניסים שובל. זהו שיר המתמקד בילדי החודש סיוון. שמות הילדים לא מוזכרים בשיר, אם-כי מסופר כי כולם נולדו למזל תאומים ("במזל תאומים יבנו הילדים"). עלילתו מתרחשת בעונת הקיץ החמה ("בימים של חמה ושרב", "ילדים שעם קיץ נולדו").
* "בעקבותייך" – נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש. במרכז מילות השיר עומדת אישה, שמפגינה את חושניותה במספר דרכים שונות: קשירת סרטים בצבע כחול וורוד לגופה, שירת מזמורים, לגימת יין אדום, רקימת וילון ותלייתו בחלון ותפירת חולצה שקופה למחצה. תגובות הגברים באה בסיום כל בית. תחילה הם מתפעלים מיופייה ויוצאים מדעתם, אחר כך שורקים לה כשהיא הולכת ברחוב ולבסוף מביטים בה עד אין קץ. הפזמון מושר שלוש פעמים, והוא סובב סביב עונת האביב. על-אף שיצא ב-1968, החל מאפריל 1969 צעד שישה שבועות במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', ואף דורג במקום ה-14 בסוף אותה השנה.
* "כבר אחרי חצות" – נכתב והולחן על ידי עמוס אטינגר ונורית הירש. הוא עוסק בשעות הלילה המאוחרות, רגע לפני עלות השחר. הבתים מספרים על העיסוקים שעתידים לבוא בבוקר, כמו קריאת עיתון, ניקיון האתמול מן הרחובות וכיבוי אורות הירח והכוכבים.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי אילן ואילנית
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים בגרמנית
קטגוריה:אלבומים בספרדית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים בפורטוגזית
קטגוריה:אלבומים בצרפתית
קטגוריה:אלבומי חברת ישראפון
Una Na

**"Una Na"** הוא שיר פופ לטיני שהוקלט על ידי הזמרת והשחקנית הארגנטינאית לאלי. הזמרת כתבה את השיר יחד עם המלחין הקובני אנדי קליי ומפיקיו פיטר אקסלרד, לואיס בורגיו ונאנו נובלו, מחברת ההפקה 3musica. הוא יצא לאור ב-28 ביולי 2017, דרך סוני מיוזיק ארגנטינה, כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, Brava.

## רקע והוצאה
במאי 2017, לאלי אישרה שהחלה לעבוד על האלבום החדש שלה וחשפה את השם של סינגל חדש בשם "Sin Enamoramos". לאחר מכן, ביולי של אותה שנה, פרסמה הזמרת סדרת סרטונים דרך אינסטגרם, והכריזה על ההוצאה של "Una Na", שהחליף את הסינגל שהוכרז בעבר כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השלישי שלה. השיר נולד בג'אם סשן עם המפיק הקובני אנדי קליי במרץ 2017, כשקידמה את הסינגל הקודם שלה "Ego" במיאמי, פלורידה.

## הרכב
"Una na" נכתב עם אספוסיטו, הזמר והיוצר הקובני אנדי קליי, והמפיקים פיטר אקסלרד, לואיס בורגיו וגוסטבו נובלו. הוא הופק, עובד והוקלט על ידי 3musica במיאמי. השיר ממזג פופ עם מקצבים אורבניים כדי להשיג צליל רענן ושונה. הזמרת הסבירה שהשיר מספר סיפור אהבה, בהתייחס למערכת היחסים שלה עם בן זוגה דאז והמפיק המוזיקלי סנטיאגו מוקורראה. השיר היה אמור להיקרא במקור "Una y Otra Vez, אך מאוחר יותר שונה ל"Una Na", תוך חזרה על שתי האותיות האחרונות של המילה "Una". לדברי הזמרת, זה הופך את השם למקורי יותר.

## וידאו קליפ
בבימויו של חואן ריפארי, הקליפ עלה לאוויר ב-20 בספטמבר 2017 בחצות ב-Vevo. שעות לפני כן ניתן היה לראות סצנות מהקליפ על מסכי פרסום ברחבי בואנוס איירס, שהכריזו על יציאתו. הסרטון צולם בעמק קלצ'קיס במחוז סלטה, ארגנטינה.

## מיקומי שיא

### מצעדים שנתיים

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי לאלי אספוסיטו
קטגוריה:שירי פופ לטיניים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק לטין
נסים שובל

**נסים שובל** (1941, בולגריה – 27 בדצמבר 1986, ישראל) היה מלחין, מנצח, פזמונאי ומעבד מוזיקלי ישראלי, ואביה של הזמרת גיתית שובל.

## ביוגרפיה
שובל נולד ב-1941, בשלביה המתקדמים של מלחמת העולם השנייה והשואה, בבולגריה עם המופיליה. הוא נשלח יחד עם אחותו ואימו למחנה ריכוז ביוון. בגיל 5, לאחר תום המלחמה, עלה לישראל יחד עם משפחתו. לימים סיפר שכשהיה על ספינת המעפילים נהגו תושבי הארץ לספר לו על טעם התפוזים הישראליים. שובל, שדמיין את התפוז כפרי מלא בקצפת, נחל אכזבה גדולה כשטעם תפוז מר. הוא הגיע לקיבוץ שפיים, והחל לספר את סיפורו לבני הנוער בגילו.

בשנה לא ידועה החל לעבוד ב"קול ישראל". בשנת 1968 הלחין עבור הצמד המוזיקלי אילן ואילנית את הסינגל "הילדים של סיון", שנכלל באלבומם השני, "סביב לעולם". כשנתיים לאחר מכן פורסם "שיהיה מחר" בביצוע אלכסנדרה. הוא הפך לאחד השירים המוכרים ביותר שלה, ואף הגיע בשיאו למקום ה-16 במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. שובל המשיך לעבוד עם אלכסנדרה גם בהוצאת השיר "לאהוב אותך כרע", שהגיע בשיאו למקום ה-19 ברשת ג'.

בשנת 1981 הלחין עבור עפרה חזה את השיר "העיר מדברת אליך" מתוך האלבום "בוא נדבר". הוא נפטר בהמשך השנה בגיל 45 בערך ונקבר בבית העלמין הדרום.

היה נשוי לפזמונאית שרה שובל. בתו היא הזמרת גיתית שובל. 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:ניצולי השואה: בולגריה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1986
באצ'בוקוד

**באצ'בוקוד** (בהונגרית: **Bácsbokod**) הוא כפר בנפת באצ'אלמאש שבמחוז באץ'-קישקון בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה, גם בבאצ'בוקוד אוכלוסיית היישוב נמצאת בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 3,157 תושבים ובשנת 2022 חיו בו רק 2,286 תושבים.

## יהודי באצ'בוקוד
יהודים חיו בעיירה במאה ה-19 ובמאה ה-20. יהודים רבים מהעיירה נרצחו במהלך שואת יהודי הונגריה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
באצ'סלש

**באצ'סלש** (בהונגרית: **Bácsszőlős**) הוא כפר בנפת באצ'אלמאש שבמחוז באץ'-קישקון במרכז הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבאצ'סלש אוכלוסיית הכפר נמצאת בירידה, כך, בשנת 1990 חיו בכפר 519 תושבים ובשנת 2022 חיים רק 337 תושבים.

האזור מיושב מאות שנים והכפר קיבל עצמאות בשנת 1952.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
אצטדיון קאנג'ורוהאן

**אצטדיון קאנג'ורוהאן** (באינדונזית: **Stadion Kanjuruhan**) הוא אצטדיון הממוקם ברובע קפנג'ן בעיר מאלאנג במחוז מזרח ג'אווה שבאינדונזיה. אצטדיון זה הוא האצטדיון הביתי של קבוצות הכדורגל: ארמה, ארמה פוטרי ופרסקאם מטרו שמקורם במאלאנג.

האצטדיון נקרא על שם ממלכת קנג'ורוהאן, ממלכה הינדית מהמאה ה-8 באזור מאלאנג של ימינו.

## היסטוריה
אצטדיון קאנג'ורוהאן נבנה בשנת 1997, כאשר עלות בנייתו המשוערת היא כ-35 מיליארד רופי מקומי. ב-9 ביוני 2004, האצטדיון נחנך על ידי הנשיאה האינדונזית מגוואטי סוקרנופוטרי, במסגרת משחק של הליגה האינדונזית הראשונה לעונת 2004, בין ארמה ל-PSS סלמן. המשחק הסתיים בניצחון 0–1 לארמה. האצטדיון שופץ בשנת 2010 למטרות להתאמה לליגת האלופות האסיאתית לעונת 2011, כאשר הוסף כוח תאורה.

ב-1 באוקטובר 2022, לפחות 129 בני אדם נהרגו ו-180 נפצעו לאחר שנרמסו, בסיום משחק ליגה כאשר פרסבאיה סורבאיה ניצחה 2:3 את הקבוצה המקומית ארמה מלאנג, ואוהדי הקבוצה המקומית הזועמים פרצו למגרש והתעמתו עם כוחות המשטרה שהפעילו אמצעים לפיזור הפגנות שגרמו למהומות ותדחוקת קהל. אירוע זה ידוע בתור אחד מהאסונות הקשים במהלך אירוע ספורט בהיסטוריה, ונקרא אסון אצטדיון קאנג'ורוהאן 2022.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אינדונזיה: מבנים
קטגוריה:אינדונזיה: כדורגל
קאנג'ורוהאן
קטגוריה:ג'אווה
גדת קרמליובסקאיה

**גדת קרמליובסקאיה** (ברוסית: **Кремлёвская набережная**) היא גדה של נהר מוסקבה מול חומת הקרמלין. הגדה ממוקמת בין רחוב לניבקה לבין מורדות וסילייבסקי של הכיכר האדומה. גדת האבן הראשונה במוסקבה.

## גלריה

קובץ:Набережная реки Москвы.JPG|
קובץ:Московский Кремль, фото 7..JPG|
קובץ:Москва. Кремлёвская наб. 2014 IMG 8495.2 e1t3R.jpg|
קובץ:Москва майская. Вид на Кремль и Москву-реку с Большого Москворецкого моста.jpg|
קובץ:Вид на кремлёвскую стену.jpg|
קובץ:Московский Кремль, фото 2..JPG|
קובץ:Московский кремль ночью.jpg|


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קרמליובסקאיה
קרמליובסקאיה
יחסי טורקיה–מאלי

**יחסי טורקיה–מאלי** הם יחסי החוץ בין מאלי לטורקיה. טורקיה פתחה שגרירות בבמקו ב-1 בפברואר 2010 ומאלי פתחה שגרירות באנקרה ב-27 ביוני 2014.

## יחסים דיפלומטיים
לאחר 68 שנות שלטון קולוניאלי צרפתי, מאלי וטורקיה כוננו יחסים דיפלומטיים. במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 טורקיה - בשיתוף עם הבנק העולמי - סיפקה סיוע טכני וניהולי לחברות מדינה. הסיוע נמשך ב-1982 לאחר שמאלי וקרן המטבע הבין-לאומית חתמו על הסכם לקידום יזמות פרטית. טורקיה סיפקה סיוע כספי בסילוק החוב של אייר מאלי לפני שניתן היה להפריט את אייר מאלי ב-1985.

## סיוע טורקי
טורקיה, באמצעות סוכנות TİKA, סייעה גם בפיתוח תשתיות במאלי. טורקיה, יחד עם קרן אופ"ק לפיתוח בינלאומי שילמה 142 מיליון דולר עבור הכביש הסלול בן 359 קילומטרים בין סבארה לגאו, שהחליף את דרכי העפר שדרשו שלושה ימים למעבר. באופן דומה, טורקיה שיתפה פעולה עם שווייץ ביצירת תוכנית תחזוקת כבישים בשנים 1981 עד 1983. טורקיה סיפקה 43.3 מיליון דולר לתחזוקה של 6,600 מיילים של כביש, והשלימה את בנייתו מחדש של כביש במקו–סגו , המהווה חלק מהכביש המהיר חוצה סהרה.

## יחסים כלכליים
* קיימות טיסות ישירות מאיסטנבול לבמקו מאז מאי 2015.
* נפח הסחר בין שתי המדינות היה 57 מיליון דולר בשנת 2018 (יצוא/יבוא טורקי: 48.4/8.6 מיליון דולר).

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
הר סקוט (קנדה)

**הר סקוט** (באנגלית: **Mount Scott**) ממוקם על גבול בין פרובינציות אלברטה וקולומביה הבריטית שבקנדה.

גובהו של ההר 3,296 מטרים מעל פני הים.

ההר מתנשא לגובה של 966 מטרים מעל סביבתו.

זהו הפסגה ה-44 הגבוהה ביותר של אלברטה, והר 46 הנישא ביותר של אלברטה. זוהי גם הפסגה ה-57 בגובהה בקולומביה הבריטית.

## היסטוריה
### מקור השם

שמו של ההר הוצע בשנת 1914 על ידי ג'י. אי. האוורד (G.E. Howard).

ההר נקרא על שם קפטן רוברט פלקון סקוט.

ההר מופיע בשם זה לראשונה במפה בשנת 1920, במפת גבולות אלברטה - קולומביה הבריטית מספר 26, משנת 1920.

השם אומץ רשמית ב-2 בנובמבר 1921.

### הטיפוס על ההר

הטיפוס הראשון לפסגת ההר נערך בשנת 1928, על ידי וו. ר. היינסוורת' (W.R. Hainsworth), ועל ידי מ. מ. סטרומיה (M.M. Strumia).

קטגוריה:הרי הרוקי הקנדיים
כמו שאתה יודע

"**כמו שאתה יודע**" הוא שיר בביצוע הזמרת מרגלית צנעני, שיצא לאור כסינגל מתוך אלבומה "שמור אותי" מ־1987. עוזי חיטמן כתב והלחין את השיר. ננסי ברנדס עיבד והפיק אותו.

## הצלחה
"כמו שאתה יודע" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־22 בדצמבר 1987. הוא צעד שישה שבועות, עד 9 בפברואר 1988, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום ה־18, ב־5 בינואר 1988.

## מיקומי שיא

## עיבודים וגרסאות כיסוי
עוזי חיטמן הקליט את השיר, שנכלל באלבומו "עוזי שר חיטמן" מ־1994.

מייקל הרפז ביצע את השיר בהופעה בערוץ 24 ב־2011, בליווי נגנים בהם תמיר קליסקי בפסנתר ועידן אמסלם בגיטרה.

השיר נכלל במופע "בלוז אנדלוס" שהעלו תום כהן ותזמורת ירושלים מזרח ומערב (התזמורת האנדלוסית ירושלים) ב־2016, בעיבוד ובניהול מוזיקלי של כהן, בניצוח אייל מזיג, בביצוע מרגלית צנעני ובליווי זמרות מהעבריים מדימונה.

מעצב האופנה והזמר יובל כספין ביצע את השיר במסגרת מופע מחווה לעוזי חיטמן שנערך בתיאטרון הקאמרי ב־2016.

הקומיקאית והזמרת טלי אורן ביצעה את השיר במסגרת המופע "חיטמן שר חיטמן" של אוהד חיטמן ב־2022.

## קישורים חיצוניים

* "כמו שאתה יודע" – תום כהן והתזמורת האנדלוסית ירושלים מארחים את מרגלית צנעני והעבריים מדימונה, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירי עוזי חיטמן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עוזי חיטמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עוזי חיטמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת האחים ראובני
פרס הספר הלאומי (ארצות הברית)

**פרס הספר הלאומי** (באנגלית: **National Book Award**) הוא פרס ספרותי, המוענק מדי שנה בארצות הברית על ידי .

הפרסים מוענקים לספר אחד מדי שנה בכל אחת מחמש הקטגוריות: סיפורת, ספרי עיון, שירה, תרגום ונוער. הקרן מעניקה גם שני פרסי מפעל חיים מדי שנה: "מדליה על תרומה מכובדת לתרבות הספרותית האמריקאית" ו"פרס הספרות על שירות יוצא מן הכלל לקהילה הספרותית האמריקאית". הטקס מתקיים בעיר ניו יורק מדי שנה בחודש נובמבר. בדומה לפעילויות ציבוריות אחרות, הופסקה פעילותו בתקופת מגפת הקורונה.

טקס פרסי הספר הלאומי התקיים לראשונה בשנת 1936 על ידי . במהלך מלחמת העולם השנייה הופסקה הענקת הפרס ובמשך תקופה ממושכת לא התקיימה. הטקס חודש בשנת 1950 על ידי שלושה ארגונים מתעשיית הספרים. בתקופת קיומו הראשונה של הפרס, היו זכאים לקבלו גם סופרים ומוציאים לאור שאינם אמריקאים. מתקופת חידושו, הפרס מוענק רק לספרים שפורסמו בארצות הברית במהלך שנת הפרס.

בשנת 1988 הוקמה "קרן הספר הלאומי", שהיא מוסד ללא כוונת רווח, במטרה לנהל ולהעצים את פרסי הספר הלאומיים. מעבר לבחירת הפרס, הקרן מתמקדת גם בקידום החינוך והאוריינות, בעיקר על ידי חסות להופעות פומביות של סופרים. מטרתה המוצהרת של הקרן היא  "לחגוג את הספרות הטובה ביותר בארצות הברית, להרחיב את הקהל שלה ולהבטיח שלספרים יהיה מקום נכבד בתרבות האמריקאית". 

מדי נובמבר מתקיימת ארוחת ערב חגיגית לפני טקס פרסי הספר הלאומי, אליה מוזמנים כל הסופרים שהגיעו לגמר בקטגוריות השוהות.  בטקס עצמו מכריז צוות  השופטים על הזוכים בפרסי הספר הלאומי של השנה. כל הפיינליסטים מקבלים 1,000 דולר, מדליה וציטוט שנבחר על ידי צוות השופטים; הזוכים מקבלים 10,000 דולר ופסל ברונזה יוקרתי. 

בשנת 2017 פורסם בניו יורק טיימס כי פרסי הספר הלאומי, פרס מאן בוקר ופרס נובל לספרות נחשבים "לפרסים הספרותיים היוקרתיים ביותר בעולם".

## קישורים חיצוניים

*  
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קצרמר ספרות
הספר הלאומי
הספר הלאומי
*
גארי לוגסי

**גארי לוגסי** (בצרפתית: **Gary Lugassy**; נולד ב-20 באוגוסט 1982) הוא טניסאי עבר צרפתי ממוצא יהודי. לוגסי אופיין כשחקן אשר מסתמך על ידו השמאלית.

בשיאו דורג במקום ה-194 בעולם, ב-22 באוקטובר 2007; ואילו בזוגות היה בשיאו במקום ה-340 ב-11 בספטמבר 2006.

במהלך הקריירה שלו זכה לוגסי ב-158,482 דולר. כאשר שיחק נתוניו היו 1.89 מ' על 80 קילוגרמים.

## ביוגרפיה
לוגסי החל לשחק באופן מקצועני בשנת 2003. באותה השנה הצליח לזכות ביחד עם מייקל קווינטרו הקולומביאני בטורניר הזוגות בטורניר באפלו בארצות הברית.

הוא זכה בתחרות הזוגות עם אלסנדרו גרווינה בצ'לנג'ר דה גרנבי 2006, בקנדה, תואר הצ'לנג'ר היחיד שלו.

בטורניר גרנבי צ'לנג'ר ב-2007 הוא ניצח במשחק מול מילוש ראוניץ', שרשם את הופעתו הראשונה אי פעם ברמה זו.

ב-12 ביולי 2009 זכה בתואר אלוף טורניר US Marly Le-Roi Open מול האלוף המכהן דאז, אלכסנדר לקרואה, ואף זכה לכתבה שהכתירה אותו כ"שחקן הכי נחמד בסבב" בעיתון ה"לה פריזיאן". בכתבה נכתב כי לוגסי לומד, במקביל לקריירה הבינלאומית שלו, תואר במנהל עסקים.

לוגסי שיחק את משחקו המקצועני האחרון ב-20 באפריל 2015. לאחר פרישתו, עבר לאמן בקבוצות טניס בצרפת למחייתו. במהלך הקריירה שלו הוא השתתף באופן קבוע בהגרלות המוקדמות של כל ארבע תחרויות הגראנד סלאם, 12 פעמים בסך הכל, אך מעולם לא הצליח להתקדם לטורניר הראשי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טניסאים צרפתים
קטגוריה:טניסאים יהודים
קטגוריה:שחקני פוקר יהודים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1982
היורד למעלה

**היורד למעלה** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2015 בכתיבתו ובבימויו של אלעד קידן, עם איתי טיראן ואורי קלאוזנר בתפקידים הראשיים.

העלילה מתרחשת בחיפה ובעיקר במדרגות המחברות את הכרמל לעיר התחתית. שני גיבורי הסרט צועדים כל הסרט במדרגות האלה, אחד יורד בהן כדי לעזוב את מדינת ישראל והשני עולה בהן כדי למצוא עגיל שאשתו איבדה.

הסרט זכה בשלושה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2015:
* פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר – אלעד קידן
* פרס אופיר לפסקול הטוב ביותר – ויטלי גרינשפן, אביב אלדמע
* פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר – אריק להב ליבוביץ'
הסרט היה מועמד לפרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר, זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, השתתף בבחירה הרשמית של ההקרנות מיוחדות בפסטיבל הקולנוע בקאן, הוקרן בטרום בכורה בפסטיבל קולנוע דרום והיה מועמד לפרס האקדמיה האירופית לקולנוע. 

## תקציר העלילה
אורי (איתי טיראן) הוא משורר חיפאי מתוסכל שחברתו עזבה אותו והוא מחליט לעזוב את ישראל כטרמפיסט בספינת מסחר שהציע לו ידידו הקברניט (ערן בוהם). הוא מתחיל לרדת במדרגות מהכרמל עד לנמל חיפה ובדרך נפגש בכמה ממכריו.
הראשון הוא נוצה (שלומי אברהם), לבוש במדי צבא ומזכיר לאורי שהוא יוצא עם היחידה לתרגיל במילואים. אורי אומר שאין לו כוונה לצאת כעת למילואים וכשקצינת הקישור מתקשרת אליו הוא ממציא סיפור שקרי שאינו מסוגל כעת לצאת למילואים.
הוא ממשיך לרדת ונפגש בגידי (שגיא מינץ), חבר שלו מבית הספר אותו לא ראה זמן רב. גידי עומד למשפט על הצתת רכבה של גרושתו ואיתי מסכים ללוות אותו לבית המשפט ולתת לשופטת (עביר חדאד) עדות שקרית על יושר ליבו של גידי.

משה (אורי קלאוזנר) הוא מורה לשעבר, שמתפרנס בדוחק מסחרחרת סוסים לילדים. הוא גר בעיר התחתית ונשוי לנאוה (מיכאלה עשת). נאוה מגלה לו כי איבדה את העגיל שקבלה ממנו לרגל נישואיהם ומשה מחליט לעלות במדרגות לכרמל ולחפש את העגיל.
בדרך הוא פוגש את ידידו עורך הדין הערבי (גסאן עבאס) ומציע לו לפתוח בשותפות את מוזיאון הנכבה אבל נתקל בסירוב. הוא ממשיך לעלות ונתקל בגננת שלו (שושיק שני), שהיא כעת חולה סיעודית.

אורי ומשה נפגשים באמצע הדרך. משה היה מחנך של אורי והם משוחחים ומעלים זכרונות על חברי כיתה ג1 ונפרדים לדרכם. בכניסה לנמל נפגש אורי בשלושת חבריו לרביעיית ברברשופ והם שרים את "לאור הירח הכסוף" ונפרדים ממנו. הוא עולה לאנייה והקברניט מודיע לו כי ללא ביטוח לא יוכל להפליג. אורי ממהר לעיר לסדר לו ביטוח, אך מאחר את האנייה והקברניט זורק לו את תיקו שנופל למים. אורי המתוסכל עולה על הכרמלית, פוגש שם בחורה (שרון טל) ומנסה להתחיל איתה, אך היא מגלה לו כי יש לה חבר.

משה ממשיך בחיפושיו, נכנס לקניון ופוגש בסבתא (נעמי פולני), שמנסה לשכנע את נכדה לעלות על סוס בסחרחרה של משה ועוזר לה בשכנוע הנכד. לאחר זמן הוא פוגש בשאול מרגי (אוהד שחר), שמסתבר שהוא המאהב של נאוה וכי את העגיל שהוא מחפש, היא שכחה בחדרו.

בסוף היום שני הגיבורים, העולה והיורד, נשארים מתוסכלים.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים
* 

* קדימון להיורד למעלה, באתר יוטיוב
* קטע המשפט מתוך הסרט, באתר יוטיוב
* קטע הכרמלית, באתר יוטיוב
* אלעד קידן מקבל פרס אופיר על התסריט הטוב ביותר, באתר יוטיוב
* היורד למעלה, בספר הקולנוע הישראלי
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2015
קטגוריה:חיפה בקולנוע
Live 2022

***Live 2022*** הוא אלבום הופעה הראשון של חנן בן ארי, האלבום יצא לאור ב-22 בספטמבר 2022.

## רקע והפקה
את האלבום הפיק ועיבד תומר בירן.

בסמוך להוצאת האלבום הוציא פרומו - הצצה לאלבום בו הוא מציג שיר קצר שכתב ולהלחין בסגנון של ראפ.

בן ארי כתב בהוצאת האלבום כך:

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי הופעה מ-2022
קטגוריה:אלבומי חנן בן ארי
קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי תומר בירן