open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דיקלופנק

**דיקלופנק** (באנגלית: **Diclofenac**; וולטרן; Voltaren) היא תרופה ממשפחת נוגדי דלקת שאינם סטרואידים (Non steroidal anti inflammatory drug - NSAID) שחוסמת את מסלול הציקלואוקסיגנז (Cyclooxygenase Pathway) בצורה שאינה בררנית (חלבוני Cox1 וגם Cox2) וגורמת להורדה ביצירת האיכוסנואידים (Eicosanoids), מה שמוביל להורדה בתגובה של מערכת החיסון ובכך מעכבת דלקת ומורידה חום.

באנגליה, ברזיל, הודו וארצות הברית, התרופה עשויה להיות בשימוש בצורה של נתרן או אשלגן מלחי. בסין השימוש העיקרי הוא בנתרן מלחי.

ניתן למצוא את התרופה בתצורה של משחה מקומית  ללא מרשם רפואי. בחלק מהארצות יש התוויות שימוש נוספות כגון: אקנה, כאבים וחום הנלווים לדלקת.

## התוויות לשימוש רפואי

דיקלופנק משמשת לטיפול בכאב, בתסמונות דלקתיות, הורדת חום וכאבי מחזור, דיסמנוריאה.

שימוש נוסף הוא נגד תסמונות דלקתיות כגון: תלונות על כאבי שרירים, דלקת מפרקים שגרונית (Rheumatoid Arthritis), דלקת מפרקים ניוונית (Osteoarthritis), כאב שיניים, שגדון (Gout), כאב שרירי במפרק הלסתות (TMJ pain), דלקת חוליות מקשחת (Ankylosing spondylitis).

דיקלופנק משמש לעיתים קרובות לשיכוך כאבים קל בינוני לאחר ניתוח או טראומה, במיוחד כאשר יש דלקת. התוויה נוספת לשימוש היא מיגרנה אקוטית - חדה.

כמו כן, דיקלופנק מקלה מעט על כאבים כתוצאה מאבנים בכליה ובכיס המרה, כאבי מחזור ורירית רחם תועה - אנדומטריוזיס (Endometriosis).

## תופעות לוואי

שימוש ארוך טווח בדיקלופנק בפרט או במדכאי דלקת שאינם סטרואידים - (NSAID) בכלל, עלול להוביל לכיב פפטי (אולקוס). שילוב של דיקלופנק ומיזופרוסטול (misoprostol), אנלוג סינתטי של פרוסטגלנדין (PGE1), יסייע בשמירה על רירית הקיבה.

להלן רשימת תופעות הלוואי השכיחות:

*מגדיל סיכון להתקף לב
*דימומים במערכת העיכול
*כיב קיבה (כיב פפטי)
*ניקוב דופן המעי

## התוויות נגד
מומלץ לא להשתמש בתרופה במצבים הבאים:

* רגישות לדיקלופנק
* רגישות בעבר לאספירין
* שלישון אחרון (3) במהלך הריון
* מחלת קרוהן או מחלת מעי דלקתית אחרת
* דימום תוך בטני ממערכת העיכול
* דימום מוחי
*הפרעות קרישה
*אסתמה

## קישורים חיצוניים

*diclofenac (Rx), *Medscape.com*

קטגוריה:מדכאי דלקת שאינם סטרואידים
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קטגוריה:אנילינים
קטגוריה:משחות תרופתיות
זילאוטון

250px|ממוזער|שמאל|זילאוטון
**זילאוטון** (zileuton), משווקת תחת השם המסחרי zyflo, ומעכבת את האנזים 5-lipooxygenase, ובכך למעשה מונעת את ייצורם של לויקוטריאנים (leukotrienes)
תרופה זו הוצגה לציבור בשנת 1996, ומשמשת בעיקר לטיפול באסתמה כרונית, אך אינו מאושר לשימוש בילדים.

## ספיגה
התרופה נלקחת דרך הפה.

## מינון
התרופה קיימת בשתי תצורות: קונבנציונלי ושחרור מושהה
מינון קונבנציונלי - 600 מ"ג (דרך הפה) 4 פעמים ביום.
מינון שחרור מושהה - 1200 מ"ג (דרך הפה) פעמיים ביום, כשעה לאחר ארוחת בוקר וערב.

## תגובות בין תרופתיות
תגובות בין תרופתיות עלולות לקרות עם התרופות הבאות:
* Theophylline
* propanolo
*warfarin

## תופעות לוואי
תופעות הלוואי הנפוצות:
כאב ראש
כאבי בטן
שלשול
בחילות
בעיות בעיכול
כאבי שרירים
עלייה בתפקודי כבד (עד פי 3 מהנורמה)

התרופה עלולה לגרום להעלאת תפקודי כבד הכבד, ולכן מטופלים הסובלים ממחלות כבד או מתפקודי כבד גבוהים, חייבים להודיע זאת לרופא המטפל טרם לקיחת התרופה, שכן ייתכן והרופא ישנה את סוג הטיפול.
כמו כן, התרופה עלולה לגרום להפרעות שינה ושינוי בהתנהגות. במקרה זה יש לפנות לרופא המטפל.

## מקורות

*Zileuton באתר MedlinePlus
*Zileuton באתר Medscape
* ד"ר גדעון ברגר, ד"ר מרדכי יגלה הטיפול באסתמה . מה נשתנה ?

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קטגוריה:אסתמה
ציספלאטין

**ציספלאטין** (cisplatin), **ציספלטינום**, או **ציס-דיאמינכלורופלטינום** (נוסחה כימית - ציס-[Pt(NH3)2(Cl)2] (משווק כ-אביפלטין (abiplatin)) היא תרופה כימותרפית. תרופה זו מעודדת מוות תאי מכוון (Apoptosis) על ידי יצירת קשרים בין בסיסים חנקניים בתוך מולקולת חומצת הגרעין (DNA Crosslinking).
200px|ממוזער|שמאל
200px|ממוזער|שמאל

## שימוש
ציספלאטין היא תרופה אנטי-סרטנית. היא ניתנת בהזרקה תוך וורידית לטיפול בגידולים ממאירים כגון סרקומות, קרצינומות מסוימות (כדוגמת סרטן השחלות), לימפומות. התרופה יעילה במיוחד כנגד סרטן האשכים.

## מנגנון פעולה
לאחר מתן התרופה, ציספלאטין מגיב בגוף עם מים. היון הנוצר [PtCl(H2O)(NH3)2]+ מאפשר בצורתו לאטום הפלטינום להיקשר לבסיסים החנקניים בחומצת הגרעין. לרוב, מועדפת קשירה לבסיס החנקני גואנין. יצירתו של התוצר[PtCl(guanine-DNA)(NH3)2]+, מאפשר החלפה של אטום כלור נוסף, בעוד בסיס חנקני מסוג גואנין.
ציספלאטין מצליב בין בסיסים חנקניים וגורם לשיבוש שיעתוק דנ"א וחלוקת התא במיטוזה. בנוסף, שיבוש מבנה חומצת הגרעין מעודד מנגנוני תיקון אשר בתורם מעודדים את תהליך המוות התאי המתוכנן (אפופטוזה), כאשר אותו תהליך תיקון מתברר כבלתי אפשרי. לרוב מתבצע קישור נגדי (Crosslinking) בין בסיסים מסוג פורין.

### עמידות לתרופה
לרוב גוף החולה מגיב בצורה יעילה לאחר קבלת התרופה, אך ניתן לראות הישנות מחלות (Relapse) עמידות לציספלאטין. חלק מהתאוריות גורסות כי מתרחשים שינויים במנגנוני ספיגת התרופה על ידי התאים, הגברת מנגנוני תיקון חומצת הגרעין, הגברת פירוק מטבולי של התרופה או עיכוב התאבדות התא המכוון (Apoptosis).

## תופעות לוואי
* נפרוטוקסיות (פגיעה בכליות) מהווה בעיה עיקרית.
* נוירוטוקסיות (פגיעה עצבית), כגון בעיות ראייה ושמיעה, היכולות להופיע לאחר התחלת הטיפול.
* בחילות והקאה.
* איבוד שמיעה.
* אנמיה המוליטית (של הרס כדוריות הדם האדומות).

## סינתזת התרופה

450px|Synthesis of cisplatin|מרכז

## ראו גם
* רעלן עצבי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תרופות לטיפול בגידולים
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
גריזופולבין

250px|ממוזער|שמאל|גריזופולבין
**גריזופולבין** (באנגלית: **Griseofulvin**) היא תרופה מעכבת פטריות, אך לא הורגת אותן (פונגיסטטית). התרופה הופקה מ-Penicillium Griseofulvum בשנות ה-50. משמשת לטיפול פטרת השיער, הציפורניים והעור. פעילה כנגד הפתוגנים מיקרוספורום, טריכופיטון ואפידרמופיטון אבל לא פעילה כנגד שמרים. בשימוש בעיקר כשמדובר בשטחי פנים גדולים.

## מנגנון פעולה
עוצרת את הליך המיטוזה הפטרייתי על ידי קשירת הטובולין. נקשרת לקרטין בתאים הממוינים ונאגרת בתאי האב, הקשר ההדוק והממושך לקרטין מאפשר צמיחה מחודשת ונקייה מהפטרת של הרקמה (בין אם זו עור, שיער או ציפורן).

## מתן התרופה
התרופה ניתנת באופן אוראלי ובשל השימוש הזמין בתרופות מקומיות היא אינה בשימוש נרחב. חשוב להמשיך בלקיחת התרופה עד שאין יותר אזורים נגועים. ניתנת במרווח של 6 שעות מאחר שהספיגה משתנה, מאכלים שומניים מגבירים ספיגה.

## תופעות לוואי
שלשול, בחילה, עייפות, סחרחורת, בלבול, פריחה, פגיעה בתפקודי כבד אנזימטי, אובדן חוש טעם, תחושת עקצוץ בכפות הידיים או בכפות הרגליים, רגישות לחשיפה ממושכת לשמש, תחושת גרד, אינסומניה, כאב בטן עליונה.

## קישורים חיצוניים

* גריזופולבין (Griseofulvin), באתר infomed
* גריזופולבין, באתר שירותי בריאות כללית
* 

קטגוריה:תרופות נוגדות פטריות
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קלונידין

**קלונידין** (באנגלית: **Clonidine**; שמות מסחריים: קלוניריט Clonnirit, נורמופרסאן Normopressan) היא תרופה ותיקה לטיפול ביתר לחץ דם, ADHD, והתקפי חרדה.

מסווגת כתרופה המפעילה את הרצפטור האנדרגני אלפא 2, ומעכבת את מערכת העצבים הסימפתטית.

## שימוש
הורדת לחץ דם, טיפול בכאב נאורופטי, טיפול בהרעלת אופיואיד, טיפול בהזעת יתר בשינה, חומר הרדמה ווטרינרי, טיפול בהתקפי חרדה, וטיפול בנדודי שינה. אושר על ידי ה-FDA לטיפול ב-ADHD.

## דרך פעולה
קלונידין מוריד לחץ דם על ידי הפעלת הרצפטורים האדרנרגיים מסוג אלפא 2 במוח, הקשר בין קלונידין לרצפטור גורם לירידת רמות הסידן בעצב הקדם-סינפטי, דבר הגורם לירידת כמות השחרור של הנוירוטרנסמיטר נוראדרנלין.

## תופעות לוואי
תופעות הלוואי השכיחות מאוד (מעל 10% מהמשתמשים) הן: סדציה (נמנום, טשטוש, עייפות) סחרחורת בעת קימה לעמידה (כתוצאה מירידה חדה בלחץ הדם) ויובש בפה. תופעות לוואי ששכיחותן 1%–10% כוללות: דיכאון, בעיות שינה, כאב ראש, עצירות, בחילות, כאבים תחת האוזן (מבלוטות הרוק) הקאות, בעיות בזקפה, עייפות. תופעות לוואי פחות שכיחות כוללות: תפיסה מוטעית של המציאות, הזיות, סיוטים, שינויי תחושה בידיים וברגליים, דפיקות לב איטיות, תסמונת ריינו (בעיה בזרימת הדם לאצבעות הידיים והרגליים), פריחה, גרד, אורטיקריה (חרלת) תחושה כללית רעה. ותופעות לוואי נדירות (פחות מ-1 ל-1000) כוללות: הגדלת השדיים בגברים, יובש בעיניים, דפיקות לב לא רגילות ולא סדירות, יובש בריריות האף, נשירת שיער, עליה ברמת הסוכר בדם. תופעות לוואי ששכיחותן טרם נקבעה כוללות: בלבול, ירידה בחשק המיני, טשטוש ראייה, דלקת כבד (הפטיטיס) שיכולה להתבטא גם בבדיקות דם לתפקודי כבד ואצירת נוזלים (בצקות).

תופעת לוואי חמורה אחרת היא אפקט הריבאונד (rebound effect) וחזרת התסמינים ביתר עוז עם סיום הפעילות של התרופה.

## הריון
מסווג על ידי ה-FDA כתרופה מקטגוריה C.

## קישורים חיצוניים

* Clonidine Side Effects
* U.S. National Library of Medicine: Drug Information Portal - Clonidine

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קטגוריה:אנילינים
ריפמפיצין

Rifampicin|שמאל|250 פיקסלים|ממוזער
ממוזער|שמאל|אינטראקציה של ריפמפיצין ודיגוקסין במעי
**ריפמפיצין** (**Rifampicin**) היא תרופה אנטיביוטית המשמשת בעיקר לטיפול בחיידק השחפת *[[Mycobacterium tuberculosis]]* ויעילה גם בטיפול נגד סוגים אחרים של מיקובטריום, ונגד החיידק *Haemophilus influenzae*.

## מנגנון פעולה
ריפמפיצין נקשרת לתת יחידה בטא של האנזים RNA פולימראז של חיידקים ופוגעת בתהליך השעתוק מ-DNA ל-RNA.

## התוויה

## עמידות
עקב הברירה הטבעית, חיידקים בעלי מוטציות אקראיות שהקנו להם הגנה מפני התרופה שגשגו, וכך במהלך השנים עלו מספר החיידקים העמידים לאנטיביוטיקה.
במקרה זה יש מנגנונים שונים של עמידות, לדוגמה:
# שינוי אתר המטרה של התרופה, במקרה זה שינוי במבנה האנזים RNA פולימראז של החיידק שאינו מאפשר עוד קישור לתרופה.
# ירידה בריכוז התרופה בחיידק.

## פרמקוקינטיקה
התרופה ניתנת בטבליות, ונספגת היטב במערכת העיכול, משם מתפזרת לדם וגם חוצה ה-BBB.
התרופה עוברת מטבוליזם בכבד ומופרשת דרך השתן או המרה.

התרופה יוצרת מטבוליט שעלול לשנות את צבע השתן לכתום-חום.

## התווית נגד
רימפיצין מעלה את ביטוי הגנים למערכת האנזימים P-450. (הפועלת על חמצון-חיזור) של הכבד. תכונה זאת עלולה ליצור תופעות לוואי עם תרופות אחרות, שמסיבה זאת יעברו מטבוליזם מהיר יותר בכבד ולכן זמן החיים שלהם יתקצר.
אחת הדוגמאות לשילובים בעייתיים עם תרופה זאת, היא מתן תרופה עם נוגד- הקרישה warfarin, או דיגוקסין. תרופה זאת עלולה להפחית את יעילותן של התרופות הללו.

תופעות לוואי נוספות שעלולות להיות הן: פריחה, רגישות יתר, חום, בחילות והקאות.

## לקריאה נוספת
* 
* 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנטיביוטיקה
קטגוריה:אנטיביוטיקה לטיפול בשחפת
קטגוריה:רשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי
קטגוריה:תרופות יתומות
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
דרקולה (סדרת טלוויזיה, 2013)

**דרקולה** (באנגלית: **Dracula**) היא סדרת טלוויזיה מסוגת דרמה שהופקה בשיתוף פעולה אמריקאי-בריטי שהופקה באולפני קרנבל שבלונדון, אנגליה, ושודרה ברשת NBC מ-25 באוקטובר 2013 ועד 24 בינואר 2014. הסדרה נוצרה על ידי קול האדון והיא הפקה טלוויזיונית מחודשת לספרו הקלאסי של ברם סטוקר, "דרקולה".

## תקציר העלילה
בשנת 1896, דרקולה מגיע ללונדון ומתחזה ליזם אמריקאי בשם אלכסנדר גרייסון שמבקש להביא אנרגיה אלחוטית ומדע מתקדם אל החברה הוויקטוריאנית של אנגליה. למעשה מהווה זהותו כיסוי לרצונו לנקום נגד אלה שבגדו בו מאות שנים קודם לכן, חברי מסדר הדרקון החשאי. עם ההתקדמות בתוכניתו, דרקולה מתאהב במינה מאריי, אישה שמזכירה לו במראה את רעייתו שהוצאה להורג מאות שנים קודם לכן.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:ערפדים בטלוויזיה
קטגוריה:דרקולה
קטגוריה:סדרות דרמה בריטיות
קטגוריה:יוניברסל טלוויזיה: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על טבעיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2013
בטאניכול

ממוזער|bethanechol
**בטאניכול** (bethanechol) היא תרופה העובדת כאגוניסט על הקולטנים המוסקרינים במערכת העצבים הפאראסימפתטית ללא אפקט על קולטנים ניקוטינים.

שלא כמו אצטילכולין, תרופה זו אינה עוברת הידרוליזה על ידי האנזים אצטיל - כולין אסטרז ולכן בעלת זמן החיים שלה ארוך יחסית.

## שימוש
בתאנכול ניתנת דרך הפה או מתחת לעור על מנת להגביר את התנועתיות בשלפוחית השתן שנוצרת כתוצאה מהרדמה כללית, השפעות ארוכות טווח של סוכרת או כתופעת לוואי של שימוש בתרופות נגד דיכאון.

הקולטנים המוסקרנים בשלפוחית השתן ובמערכת העיכול מגרים התכווצות של שלפוחית השתן, מתן שתן והגברת התנועה במערכת העיכול בהתאם.

## תופעות לוואי
תופעות הלואי של התרופה כוללות:
# זיעה.
# סחרחורת.
# בחילה.
# צמרמורת.
# הגברת תדירות מתן השתן.

## הוראות נגדיות
יש להיזהר משימוש בתרופה על יד חולי אסתמה, כיב פפטי, חסימת מעיים והיפרתירואידיזם.

הפעילות הפרה סמפטטית של התרופה עלולה להחמיר את הסמפטומים של המחלות הללו.

## לקריאה נוספת
*Principals of Pharmacology. David E. Golan. Insb 978-1-60831-270-2

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קטגוריה:תרכובות אמוניום רבעוני
קטגוריה:קרבמטים
לוראטדין

**לוראטידין (Loratadine)** היא תרופה אנטיהיסטמינית מדור שני, הפועלת על קולטן ה-H1 לטיפול באלרגיה. פועלת לטווח ארוך ומגיעה לשיאה לאחר כ 8–10 שעות.

לוראטידין פותחה בחברת שרינג פלאו והופצה החל משנות ה-80 של המאה ה-20. הגנות הפטנט שלה פגו בשנת 1991 ומאז היא בשימוש נרחב, גם ללא מרשם רופא. היא נמכרת תחת מספר שמות מסחריים (לדוגמה, קלאריטין, לוראסטין), אך ניתן למצוא את התרופה גם לפי שמה הגנרי. היא עדיפה על פני תרופות אנטיהיסטאמיניות מדור ראשון כיוון שהיא גורמת לפחות עייפות.

אחת הגרסאות של התרופה נקראת קלאריטין-די או קלארינייס (Claritin-D or Clarinase), בשילוב עם פסאודואפדרין, המקלה על גודש באף;
התרופה משמשת לטיפול בהתקררות, כמו גם בתסמיני אלרגיה.

## התוויות לשימוש רפואי
לוראטידין מיועדת להקלה סימפטומטית באלרגיות כגון: חרלת (Urticaria), סרפדת (Hives) ונזלת אלרגית (Allergic Rhinitis או "קדחת השחת"). לוראטידין אפקטיבית לטיפול משולב של תסמיני אף ועיניים: התעטשות, נזלת, עיניים מגורות או מגרדות. כמו כן, לוראטידין יכולה להפחית כאבי ראש בעוצמה חלשה עד בינונית.

לוראטידין, יכולה להקל על גירוד ממקור סרפדת או חרלת, ולכן יעילה כנגד Chronic Idiopathic Urticaria.

## זמינות
התרופה ניתנת דרך הפה. זמינה בכדורים, תרחיף (oral suspension), וסירופ. כמו כן היא קיימת בשילוב עם פסאודואפדרין. בנוסף, התרופה זמינה בצורת כדורים בעלי ספיגה מהירה.

## תופעות לוואי
בתור תרופה אנטיהיסטמנית מדור שני, היא גורמת לפחות עייפות וישנוניות בהשוואה לדור ראשון, אך עדיין לא ניתן להתעלם מתופעות אלו לחלוטין (החדירות של תרופות מדור שני את מחסום הדם-מוח היא פחות יעילה ולכן גורמות פחות לתופעות אלה). אף על פי שישנוניות היא תופעה נדירה במינון של 10 מ״ג, מי שנוטל לוראטידין צריך להיות מודע לכך שיכולה להיות ירידה בתפקוד של כישורים קוגניטיביים (כגון: נהיגה, עבודה, לימודים). במקרה של תחושת עייפות בעת לקיחת לוראטידין, יש להימנע מצריכת אלכוהול, שיכול להחמיר את התופעה ולגרום לעייפות ניכרת.

תופעות לוואי נדירות כוללות נדודי שינה, חרדה, ועצבנות. כאבי ראש, אצירת שתן, יובש בפה, ראיה מטושטשת, דלקת הלחמית (conjunctivitis).

## התוויות נגד (Contraindiction)
רגישת לתרופה (Hypersensitivity), פגיעה קיימת בתפקודי כבד או כליה, ברקית צרת קרן (Narrow Angle Glaucoma).

## קישורים חיצוניים

כל המידע על התרופה באתר Medscape

קטגוריה:אנטיהיסטמינים
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קטגוריה:קרבמטים
קטגוריה:רשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי
פלוקונאזול

**פלוקונאזול** (**fluconazole**) היא תרופה אנטי פטרייתית, המשתייכת למשפחת הטריאזולים (triazole).
פלוקונאזול מעכב את הפעולה של האנזים 14α-sterol demethylase וכך מדכא ביוסינתיזה של ארגוסטרול שהוא מרכיב חיוני לבניית ממברנת התא של פטריות.

## תכונות כימיות
פלוקונאזול מסיס במים ומסוגל לחצות את מחסום הדם-מח.

## מנגנון פעולה
פלוקונאזול מעכב את פעילותו של 14α-sterol demethylase הפטרייתי, האחראי על המרת לנוסטרול לארגוסטרול. בהיעדר כמות מספקת של ארגוסטרול ממברנת התא הפטרייתי אינה יציבה מה שמביא לחוסר איזון אוסמוטי ולמוות תאי. פלוקונאזול היא תרופה פונגוצידית- משמע מביאה למות הפטרייה ולא לעצירת התרבותה.

## טווח פעולה
לפלוקונאזול טווח טיפולי רחב המכסה:

* Criptococcus neoformans
* קנדידה (Candida)
* Blastomycosis
* Histoplasmosis
* Coccidioidomycosis
פלוקונאזול אינו יעיל כנגד Aspergillus

## שימושים קליניים
מבין משפחת האזולים, פלוקונאזול הוא האנטי-פטרייתי בעל הפעילות החלשה ביותר על אנזימי כבד.
עובדה זו הופכת אותו לבטוח לשימוש במינונים גבוהים (אינדקס תרפואטי גבוה).
פלוקונאזול משמש ל:
* קנדידה עורית ושל הריריות (מוקוזה).
* טיפול בדלקת קרום המח על רקע פטרייתי (חוצה את מחסום הדם-מח)
* זיהומים בנרתיק

פלוקונאזול משמש גם כטיפול מניעתי (פרופילקסיס) לזיהומים פטרייתיים בחולים לאחר השתלת מח עצם ובחולי סינדרום כשל המערכת החיסונית-AIDS, אבל הופעתן של פטריות עמידות מעלות בסימן שאלה את אסטרטגיית הטיפול הזו.

## תופעות לוואי
כשאר האזולים, פלוקונאזול רעיל לכבד (hepatotoxy), ורצוי לעקוב אחרי תפקודי כבד. תופעות הלוואי יכולות לכלול:
* כאבי בטן
* שלשולים
* שינויים באנזימי כבד
* צהבת - נדיר

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תרופות נוגדות פטריות
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
קטגוריה:רשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי
ברוך פיינברג

**ברוך פינברג** (6 באוגוסט 1933 – 17 במאי 2007) היה אתלט ישראלי. שיאן ישראל כ-15 שנים ו-7 פעמים (5 פעמים ברציפות) אלוף ישראל בהטלת כידון. זוכה מדליית ארד במשחקי אסיה (טוקיו 1958), בעל 4 מדליות מ-4 מכביות, ייצג את ישראל באולימפיאדת רומא 1960.
ממוזער|ברוך פינברג - מדליית הארד טוקיו 1958

## ביוגרפיה
פיינברג התאמן בקבוצת מכבי הצפון תל אביב ובהמשך בקבוצת מכבי חיפה.

בתחרויות האתלטיקה של המכביה החמישית שנערכו בשנת 1957 זכה פיינברג במדליית ארד, בהטלת כידון בתוצאה של 58.23 מטר, אחרי סיד קיוויט מארצות הברית (65.97 מטר) וצ. גריבלר מבריטניה (61.58 מטר).

במשחקי אסיה שנערכו בטוקיו שביפן בשנת 1958 זכה פיינברג במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 63.78 מטר, אחרי מוחמד נאווז שקבע שיא אסיה חדש של 69.41 מטר וג'לאל חאן (66.00 מטר) שניהם מפקיסטן. באחת ההטלות שלו הוא קבע תוצאה של 68 מטר, אך השופטים פסלו אותה בטענה שהכידון לא נתקע בקרקע כראוי.

### אולימפיאדת רומא 1960
באליפות ארצות הברית שנערכה ב-18 ביולי 1960 קבע פיינברג בהטלת כידון שיא ישראלי חדש של 67.10 מטר. חמישה ימים לאחר מכן, בתחרות בינלאומית שנערכה בבולטימור ארצות הברית ב-24 ביולי הוא קבע בהטלת כידון את הקריטריון האולימפי, לאחר ששבר את שיאו הישראלי שוב והעמידו על 70.72 מטר. באולימפיאדת רומא (1960) הוא סיים במקום 24, בהטלת כידון בתוצאה של 68.24 מטר שאותה קבע כבר בהטלה הראשונה במוקדמות.

בתחרות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכה בספטמבר 1961 זכה פיינברג במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 59.24 מטר, אחרי ריצ'רד בוקס מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש של 67.07 מטר ולפני דוד גריבלד מבריטניה (55.29 מטר).

בתחרות האתלטיקה של המכביה השביעית שנערכה ברמת גן בשנת 1965 זכה פיינברג במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 57.42 מטר, אחרי טרסאליוס משוודיה (63.76 מטר) ולויט מארצות הברית (62.63 מטר).

בתחרות האתלטיקה של המכביה השמינית שנערכה באוגוסט 1969 זכה פיינברג במדליית ארד בהטלת כידון 56.75 מטר, אחרי יצחק סיגורה מישראל (66.37 מטר) וקרי רוס מארצות הברית (57.89 מטר).

ביוני 1975 עבר פיינברג תאונת עבודה לאחר שמסור חשמלי ריטש את ידו ושתי אצבעות בכף ידו השמאלית (בה הטיל כידון) נקטעו. למרות ניתוחים ואשפוזים רבים שעבר, הוא לא פסק להשתתף בתחרויות בהטלת כידון בהן זכה בקביעות בתוארי אלוף ישראל לוותיקים. הוא היה מהנדס מכונות ובעל חברת השקעות. בנו, יוסי פינברג, היה אלוף ישראל לנוער בהטלת כידון בשנים 1986-7 והחזיק בשיא ישראל לנוער בשנים 1986-9.

## שיאים אישיים
* הטלת כידון: 70.72 מטר (1960) **שיא ישראלי בעבר**

## ראו גם
*ישראל במשחקי אסיה

## קישורים חיצוניים

* אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה באתר *gbrathletics* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופי ישראל בהטלת כידון
קטגוריה:שיאני ישראל באתלטיקה
קטגוריה:אתלטים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:נפגעי תאונות עבודה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
אג'קס (קומיקס)

**אג'קס** (באנגלית: **Ajax**) הוא דמות בדיונית של נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס הענק הירוק ודדפול ביקום מארוול קומיקס. אג'קס הראשון הופיע לראשונה בחוברת *Incredible Hulk #379* ממרץ 1991, ונוצר בידי הכותב פיטר דייוויד והמאייר דייל קאוון. אג'קס השני הופיע לראשונה בחוברת *Deadpool #14* ממרץ 1998, ונוצר בידי הכותב ג'ו קלי והמאייר וולטר מקדניאל.

אג'קס הוא אלטר אגו אותו חלקו שתי דמויות - אג'קס הראשון ופרנסיס פאני. אג'קס הראשון הוא חבר בקבוצת "פנתאון" אשר חבריה מושפעים מגיבורי המיתולוגיה היוונית, ואילו אג'קס השני היה חבר בפרויקט נשק אקס. את דמותו של אג'קס השני מגלם בסרט הלייב אקשן "דדפול" השחקן והראפר אד סקריין.

## ביוגרפיה בדיונית
### אג'קס הראשון
שמו האמיתי של אג'קס הראשון לא ידוע, והוא מצאצאיו של אגממנון האלמותי אשר נקרא על שמו של איאס וגדל בטקסס. הוא הצטרף לקבוצת "פנתאון" של אגממנון לצד צאצאיו הנוספים של אגממנון אשר כולם נקראים על שמם של גיבורים מן המיתולוגיה היוונית - אכילס, אטלנטה, דלפי, הקטור, קסיופיאה, פאריס, פרסאוס, פרומתאוס ויוליסס. הוא נלחם בענק הירוק במפגשם הראשון של הקבוצה עמו, וליווה את הקבוצה בהובלת הענק השבוי להר המשמש כבסיסם, והובס בידי הענק בקרב גומלין כאשר הוא השתחרר. כאשר הענק הצטרף לפנתאון, אטלנטה עזרה לאג'קס להתפייס עמו.

### פרנסיס פאני
פרט לכך שהיה חבר בסגל ההנהלה המקורי של צוות נשק אקס, דבר אינו ידוע על חייו הקודמים של אג'קס . בהופעתו הראשונה, הוא היה עוזרו של דוקטור קילברו בהוספיס אליו נשלחו סוכני ממשל כושלים, כשאחד מהם היה שכיר החרב וייד וילסון. במהלך שהותו כעוזרו של קילברו, האחרון מסיר את עצביו, ומשתיל בעורו שתלים המעניקים לו כוח על אנושי וזריזות גבוהה, דבר שהופך אותו ליריב עוצמתי אך מכריח אותו להיעזר בחליפת שאריון. לאחר מסכת התגרויות גדולה מצד וילסון, אג'קס קיבל אישור מד"ר קילברו להורגו. אג'קס החליט לענות את חברו של וילסון, המבצע המתת חסד על חברו הגוסס. בהתאם לחוקי ההוספיס הרג אג'קס  את וילסון בכך שעקר את ליבו ממקומו.

בהפעלה ראשונה של יכולת הריפוי העצמי שלו, וילסון מחדש את פעולת ליבו, אם כי שפיותו אובדת בתהליך זה. וילסון הזועם הורג לכאורה את אג'קס, ומאמץ את הכינוי דדפול. מאוחר יותר מתגלה כי אג'קס שרד, והוא חלק מצוות הניהול של נשק אקס הרודף אחר שאר חברי הפרויקט. אג'קס זוכה לנקמה ומענה את קילברו, אך מת שנית כשנופל מצוק. הוא שב פעם נוספת ורודף אחר דדפול, שהורס את בית שכנתו כדי להאט את התקדמותו. אג'קס לוכד את דדפול ואת קילברו, השופך דלי חומצה על ראשו של אג'קס ומצלק אותו. הוא רודף אחר דדפול עד לאגם, שם דדפול הורג אותו בכך שהוא זורק אותו לאגם ומנצל את התחשמלות שריונו כדי לשבור את מפרקתו. 

כאשר הישות הקוסמית ליידי מוות נעלמה, אג'קס הוקם לתחייה והחל לצוד את דדפול ותאנוס, שיצאו למסע חיפושים בעקבותיה. הוא איתר אותו בחלליתו של תאנוס הטיטאן המטורף, אשר חבר לדדפול נגד אג'קס והעיף אותו מחלליתו. הוא הובא חזרה לספינתו של תאנוס לצורכי עינויים. תאנוס ודדפול חשבו שמפיסטו הוא העומד מאחורי חטיפתה של מוות, ואג'קס הוקרב בריטואל פתיחת שער לגיהנום.

## קישורים חיצוניים
* דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

## הערות שוליים

קטגוריה:נבלי על במארוול קומיקס
Rumors (שיר של לינדזי לוהן)

**Rumors** (בעברית: **שמועות**) הוא סינגל, שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית לינדזי לוהן, מתוך אלבום הבכורה Speak. השיר יצא לאור ב-21 בספטמבר 2004, כסינגל ראשון מתוך האלבום על ידי חברת תקליטים יוניברסל וקזבלנקה רקורדס.

## וידאו קליפ
צילום הקליפ בוים על ידי ג'ק נאווה, שהפיק באותה העת את הקליפ ללהיט My Prerogative של בריטני ספירס ונראה לעיני הקהל בפעם הראשונה ב-14 באוקטובר 2004 בערוץ המוזיקה MTV.
בתחילת הקליפ נראית לוהן נעקבת על ידי פפראצי ונכנסת למכונית שלה ומתברר שזוהי כפילה שלה, בהמשך רואים את לוהן נמצאת במועדון ומצולמת על ידי מצלמה, בסצנות מסוימות רואים את לוהן רוקדת בתוך כלוב, מתנשקת עם בחור שאינה מכירה, רוקדת על הבמה עם קבוצת בנות ולקראת סוף הקליפ נראית לוהן מוקפת בפפראצי ובורחת במסוק מהמועדון וכך מסתיים הקליפ.
בשנת 2005 הקליפ היה מועמד בטקס פרסי הווידאו-קליפים של MTV בקטגוריית "קליפ הפופ הטוב ביותר" אך לא זכה.
מצד מבקרי המוזיקה זכה הקליפ לביקורות מעורבות וברובן טובות.

## הצלחה במצעדים
מבחינת מצעדים זכה השיר להצלחה נאה, השיר נכנס למקום עשירי באוסטרליה ונשאר במצעד חמישה עשר שבועות וקיבל מעמד זהב (35,000 עותקים), בארצות הברית נכשל השיר ולא נכנס לבילבורד הוט 100 אך בכל זאת קיבל מעמד זהב (500,000 עותקים).
באוסטריה, גרמניה ושווייץ נכנס הסינגל לשלושים המובילים ובמדינות נוספות הגיע לדירוגים גבוהים מהמקום ה-30.
בישראל נכנס השיר למקום הראשון בגלגלצ.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2004
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קורי רוני
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי ג'ייק נאוה
קטגוריה:שירים על המדיה
טירת קנוסה

**טירת קנוסה** (באיטלקית: **castello di Canossa**) ממוקמת בקרבת העיירה בעלת אותו השם במחוז אמיליה-רומאניה, צפון איטליה. 

הטירה מוכרת בעיקר בשל הפגישה בין היינריך הרביעי קיסר האימפריה הרומית הקדושה והאפיפיור גרגוריוס השביעי שנערכה בין כתליה בשנת 1077 במהלך מאבק האינווסטיטורה בעניין הזכות למנות אנשי דת לכהונות כנסייתיות, ואשר ממנה נגזר הביטוי הליכה לקנוסה.

## המבנה
טירת קנוסה ממוקמת במרכזה של שרשרת טירות וביצורים בשיפולי הרי האפנינים, בין בולוניה ופארמה, כ-18 קילומטרים מדרום מערב לבירת המחוז רג'ו אמיליה ועל גבול ממלכת טוסקנה.

הטירה נבנתה בשנת 940 לערך על ידי אדלברטו אוטו, בנו של זיגיפרדו מלוקה נסיך לומברדיה, בפסגתה של גבעה סלעית בגובה 576 מטרים. המתחם כלל מבנה מגורים, כנסייה, ומנזר ל-12 נזירים בנדיקטינים. הטירה הייתה מוגנת בחומה משולשת כאשר בין השתיים התחתונות נבנו מגורי השומרים והמשרתים.

## היסטוריה
במהלך ימי הביניים נחשבה הטירה לבלתי חדירה ובשנת 950 עמדה תחת מצור שנמשך 3 שנים ולא נפרצה. 

האפיפיור גרגוריוס השביעי היה מיודד עם מטילדה רוזנת טוסקנה, בת אצילים מטוסקנה שתמכה בו בתקופת האינבסטיטורה, העמידה את הטירה לשימושו, והורישה את כל רכושה לטובת הכנסייה. פגישת הפיוס בין קיסר האימפריה והאפיפיור בשנת 1077 היה האירוע המשמעותי ביותר בתולדות הטירה. 

בשנת 1255 נהרסו הטירה והכנסייה בידי אנשי רג'ו אמיליה והשטח הוחזר לבעלות משפחת קנוסה. בשנים 1321-1402 שוב עברה הטירה לשליטתה של רג'ו אמיליה, ובשנים שלאחר מכן ועד 1409 חזרה לבעלות המשפחה. משנת 1409 ועד 1796 הייתה הטירה בבעלות הענף הדרומי של שושלת הנסיכים מבית אסטה (Este). במשך השנים קבעו בטירה את משכנם מספר רוזנים ואצילים אחרים שהיו מקורבים לבית אסטה עד שסולקו במרד עממי של האוכלוסייה שתמכה בהקמת הרפובליקה של רג'ו אמיליה.

## כיום
בשנת 1846 התמוטט ונהרס חלק מן המבנה כתוצאה ממפולת סלעים. בשנת 1878 נרכשה הטירה על ידי ממלכת איטליה אשר הכריזה עליה כעל אתר מורשת לאומי. כיום הטירה עדיין עומדת בהריסותיה אם כי מספר פעולות שימור מנעו את המשך התדרדרות המבנה. במתחם פועל מוזיאון המציג את ההיסטוריה של הטירה וממצאים ארכאולוגיים שהתגלו בשטחה ובין הריסותיה.

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר הבית של מוזיאון הטירה 
* 

קטגוריה:איטליה: היסטוריה
קנוסה
קטגוריה:אמיליה-רומאניה
מיחזור פלסטיק

שמאל|ממוזער|250px|איסוף בקבוקי פלסטיק מהמכולה למשאית המיחזור
[ממוזער|270px|שלוש [צלמית (סמל חזותי)|צלמיות מיחזור שונות על אריזה אחת, לזכוכית פלסטיק ונייר. סמלילים אלו מודפסים באריזות שונות בישראל, על מנת ליידע את הציבור לאיזה מכל מיחזור יש להשליך את המוצר לאחר תום השימוש. סמליל מיחזור הפלסטיק הוא בצבע כתום.]]
תהליך של **[[מיחזור]] [[פלסטיק]]** משתנה על פי סוג הפולימר הממוחזר. ישנם שישה סוגי פולימרים עיקריים הניתנים למיחזור. פלסטיק ניתן למיחזור   2-3 פעמים, ולאחר מכן איכותו יורדת לרמה שלא ניתן למחזרו יותר.

## סוגי מיחזור
מחזור של פלסטיק מתחלק לארבעה סוגים:

#מיחזור ראשוני, שכולל עיבוד מכני ליצירת מוצר בעל תכונות דומות לחומר שמוחזר. זה סוג המיחזור היעיל ביותר, אך הצלחתו מותנית בהפרדה ומיון מוקפדים של הפסולת.

#מיחזור שניוני, שכולל עיבוד מכני ליצירת מוצר עם תכונות "נמוכות" יותר מהמוצר המקורי. זהו סוג המיחזור הנפוץ ביותר.

#מיחזור שלישוני מפרק את הפלסטיק פירוק כימי למרכיבים בסיסיים כמו נפט, שמהם אפשר לייצר פלסטיק חדש או חומרים סינתטיים אחרים. מיחזור כזה, בשיטת הפירוליזה למשל, הוא הכלכלי ביותר - שכן עלוית המיון, השטיפה והעירבוב זניחות.

#מיחזור רביעוני הוא שריפה של הפלסטיק ליצירת אנרגיה (חשמל, למשל.) פעולה זו הכי פחות יעילה משום שאינה מפחיתה את צריכת הנפט הגולמי לצורך ייצור פלסטיק והיא מלווה בפליטה של פחמן דו-חמצני וחומרים מזהמים.

## בישראל
עיקר מיחזור הפלסטיק בישראל הוא של פלסטיק מסוג פוליאתילן טרפתאלט (P.E.T), המשמש לרוב בייצור בקבוקי שתייה חד פעמיים. בתהליך המיחזור, הבקבוקים נשטפים, נגרסים ועוברים עיבוד, עד לקבלת פתיתים (Flakes). מפתיתים אלו מיוצרים מוצרים כגון סלסילות לפירות וירקות, תבניות לביצים, סרטי קשירה ומוצרי טקסטיל שונים, וכן בד פליס המשמש לייצור שטיחים, שמיכות מעילים וכובעים.

מפלסטיק שאינו P.E.T (כגון הפקקים של בקבוקי השתייה, בקבוקי חלב, בקבוקי חומרי ניקוי וכדומה) מפיקים לוחות דמויי-עץ, מהם מייצרים ריהוט גן וריהוט רחוב (ספסלים, פחי אשפה, גדרות, אדניות, שולחנות פיקניק, פרגולות ומתקנים מיוחדים). יתרון הלוחות בהיותם עמידים מאוד בתנאי מזג אוויר משתנים, וכן שאינם דורשים תחזוקה לאורך זמן.

## ראו גם
* סמל מיחזור

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיחזור
קטגוריה:טכנולוגיה סביבתית
קטגוריה:פולימרים
קטגוריה:פלסטיק
ישראל פרוש

**ישראל (שרוליק) פרוש** (נולד ב-28 בספטמבר 1980, י"ח בתשרי ה'תשמ"א) הוא פוליטיקאי חרדי־ישראלי, יו"ר ארגון "מרכז מגן ומושיע" וחבר מועצת העיר אלעד מטעם שלומי אמונים. כיהן כראש עיריית אלעד בשנים 2013–2024.

## ביוגרפיה
נולד בירושלים, בן בכור מתוך 12 ילדים למאיר פרוש, יו"ר מרכז אגודת ישראל בירושלים וחבר הכנסת מטעם סיעת אגודת ישראל ביהדות התורה, ולרחל, בת נחום יואל הלפרין ונכדת יעקב הלפרין.

פרוש למד בישיבת סלבודקה בבני ברק ובישיבת לוצרן בשווייץ בראשות הרב יצחק דוב קופלמן. לאחר נישואיו, שירת ביחידה לזיהוי חללים וכן ביחידת קצין העיר. לאחר מכן למד בכולל.

ב-2006 הקים את עמותת "חיים לנפש" המסייעת לנוער נושר, לאסירים ולחולים סופניים. באותה שנה החל לשמש כמנכ"ל אגודת ישראל בירושלים.

בשנת 2008 עבר להתגורר באלעד ונבחר לכהן כסגן ראש עיריית אלעד מטעם סיעת שלומי אמונים. בבחירות לעירית אלעד בשנת 2013 נבחר לראש עיריית אלעד.

באוגוסט 2025 מונה ליו"ר הארגון "מרכז מגן ומושיע", גוף שהוקם בהכוונת אדמו"רים וראשי ישיבות לריכוז פעולות ההסברה והסיוע במערכה בנושא גיוס בני הישיבות.

## פעילותו כראש עיריית אלעד
ב-22 באוקטובר 2013 נבחר פרוש כראש עיריית אלעד כמועמד שלומי אמונים ודגל התורה לאחר מערכת בחירות סוערת, שבה התמודד מול מועמד סיעת ש"ס צוריאל קריספל.
-
בספטמבר 2015 פרסם העיתון ידיעות אחרונות תחקיר ובו טענות כלפי התנהלותם של פרוש ושל העירייה.

ב-30 באוגוסט 2018 הודיעה סיעת שלומי אמונים כי פרוש יתמודד לכהונה נוספת בראשות העיר, למרות ההסכם שנערך בין סיעתו למפלגת דגל התורה בבחירות הקודמות. דגל התורה ומפלגת ש"ס ביקשו להעמיד מולו את יצחק פינדרוס, אך מועמדותו נפסלה. בבחירות שנערכו ב-30 באוקטובר ניצח פרוש את ברק צברי וזכה בקדנציה נוספת.

בבחירות לעיריית אלעד שהתקיימו ב־27 בפברואר 2024 התמודד פרוש מול מועמד ש"ס יהודה בוטבול. ערב הבחירות חתם פרוש הסכם קואליציוני עם מפלגת דגל התורה ומפלגת יחד שבטי ישראל של ברק צברי שהתמודד מולו בבחירות שנערכו ב־2018. בפברואר 2024 הודיע איתמר בן גביר על תמיכתו בפרוש בבחירות. בבחירות הפסיד פרוש לבוטבול, ברוב של 55% מול 45% ובפער של כ-2,326 קולות. לאחר הבחירות התראיין וחשף שהציעו לו לפני הבחירות דיל ולעבור ולהתמודד בירושלים או בבית שמש אך בחר להישאר באלעד.

## אילן יוחסין משפחת פרוש

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם אגודת ישראל
קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:חסידים
ישראל
קטגוריה:ראשי עיריית אלעד
קטגוריה:משפחת הלפרין
קטגוריה:בוגרי ישיבת סלבודקה (בני ברק)
קטגוריה:ראשי עיריות חסידים
קטגוריה:ראשי עיריות חרדים
קטגוריה:בוגרי ישיבת לוצרן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
אייגוספוטמוי

250px|ממוזער|שמאל|הכרסונסוס התראקי (חצי האי גליפולי)
**אַייגוֹסְפּוֹטָמוֹי** (ביוונית: Αἰγὸς Ποταμοί, בלטינית: **Aegospotami**) הוא שמו הקדום של נהר קטן בכרסונסוס התראקי (גליפולי של ימינו), צפונית־מזרחית לססטוס, הנשפך אל ההלספונטוס (דרדנלים). פירוש שמו ביוונית הוא "נַהֲרֵי הַעִזִים". שמו המודרני בטורקית: צָ'נָקָלֶה בּוֹאזִי (Çanakkale Boğazı). סמוך לו שכנה עיר יוונית קטנה בעלת אותו שם, ממנה נותרו לימינו שרידים בלבד. כיום שוכן במקום כפר בשם קרקובה (Kara-kova).

קסנופון כותב כי אייגוספוטמוי נמצאה מול למפסקוס , מעברו השני של המצר, במקום בו רוחבו הוא סטדיון אחד (כ-600 רגל), וכי החוף במקום זה פתוח, ללא נמל. סטראבון, הגאוגרף היווני, מספר כי המרחק בין אייגוספוטמוי לססטוס הוא שמונים סטדיון וכי בימיו הייתה העיר חָרֵבָה.

ב-405 לפנה"ס התחולל במימי המצר ליד אייגוספוטמוי קרב אייגוספוטמוי, קרב ימי חשוב, שהכריע את המלחמה הפלופונסית בין אתונה לספרטה.

ב-467 לפנה"ס נפל לאדמה לא הרחק מאייגוספוטמוי מטאוריט גדול, אשר לדברי פליניוס הזקן היו ממדיו כגודל מטענה של עגלה וצבעו חום, ושימש ציון דרך לבני המקום.

## מקורות
* פלוטארכוס. **חיי אישים - אנשי יוון**. תרגם מיוונית והוסיף הערות א"א הלוי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"א. (הביוגרפיות של סולון, תמיסטוקלס ואלקיביאדס תורגמו על ידי מ"ה בן שמאי.)

* Xenophon, *Hellenica*. Translated by H. G. Dakyns. London and New York, Macmillan and Co., 1897. Digitized copy in: ebooks.adelaide.edu,
* Strabo, *Geography*. Edited and translated by Horace L. Jones. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press and London, William Heinemann, 1917-32. Digitized copy in:  LacusCurtius.
* Aristotle, *Meteorology*. Translated by E.W. Webster. Digitized copy in: Internet Classics Archive.
* Pliny the Elder, *The Natural History*. Translated by J. Bostock and H.T. Riley. London, Taylor and Francis,1855. Digitized copy in: Perseus.
* Plinius, *Naturalis Historia*. Edited by Karl Mayhoff. Teubner Edition. (בלטינית). Digitized copy in:  Perseus.


## לקריאה נוספת

* E. Th. Theodossiou, P.G. Niarchos and V.N. Manimanis. "The fall of a meteorite at Aegos Potami in 467/6 BC". *Journal of Astronomical History and Heritage* 5(2) (2002), pp. 135-140. Digitized copy in: eprints.jcu.edu.au


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יוון העתיקה: גאוגרפיה
קטגוריה:יוון העתיקה: ערים בטורקיה
קטגוריה:ערים עתיקות שנהרסו
אלף עגורי אוריגמי

250px|ממוזער|עגורי אוריגמי
**אלף עגורי אוריגמי** (ביפנית: 千羽鶴, senbazuru) הם קבוצה של אלף עגורים מנייר מקופלים בטכניקת האוריגמי ומחוברים בעזרת חוט העובר ביניהם. אגדה יפנית עתיקה מבטיחה כי עגור יעניק משאלה למי שיקפל אלף עגורי אוריגמי. על פי גרסאות אחדות של האגדה הקיפול מעניק מזל טוב נצחי ולא רק משאלה בודדת, כדוגמת חיים ארוכים או החלמה ממחלה או פציעה, מה שהופך את הקיפולים למתנה פופולרית.

ביפן העגור הוא אחד היצורים המיתיים או הקדושים, יחד עם הדרקון והצב, ומאמינים כי הוא חי במשך אלף שנים, לכן מקפלים אלף עגורים, עגור עבור כל שנה מחייו.

על פי אחת המסורות של אגדה זו יש לסיים את קיפול העגורים בתוך שנה אחת והוא חייב להתבצע על ידי האדם שיממש בעזרתו משאלה.

## חשיבות תרבותית
באופן מסורתי נהוג לקבל מהאבות של זוג הנישא אלף עגורי נייר כמתנת חתונה, הסמליות של המתנה היא הדרך לאחל אלף שנים של אושר ושגשוג משותף לבני הזוג. במקרים נוספים מקובל להעניק את העגורים כמתנה לתינוק שנולד במטרה לאחל לו חיים ארוכים ומזל טוב. תליית העגורים בבית נחשבת לקמע בעל עוצמה המשפר את המזל.

במספר מקדשים בטוקיו והירושימה ניצבת אש תמיד כתפילה לשלום עולמי. את המקדשים פוקדים תלמידי בית ספר ומניחים שרשראות של עגורים הנחשפות לאיתני הטבע והתפוררותן משחררת את המשאלה בדומה לדגל תפילה טיבטי.

הסוכנות היפנית לחקר החלל משתמשת בקיפול אלף עגורים בתוך ימים אחדים כאחד המבחנים עבור האסטרונאוטים הפוטנציאליים שלה. עשרת העגורים האחרונים שמקפל המועמד מושווים לעשרת העגורים הראשונים שקיפל, בשאיפה לאמוד כיצד הלחץ לעמוד ביעד בזמן דחוק משפיע לרעה על איכות הקיפול.

קיפול העגורים הפך לסמל בעקבות הילדה סדקו ססקי שהייתה מנפגעי המתקפה האטומית על הירושימה וגיבורה לאומית ביפן שהחלה בקיפולי עגורי האוריגמי מתוך משאלה לשלום עולמי. ססקי הצליחה לקפל אלף עגורים ומשראתה שמשאלתה להבריא לא מתגשמת, המשיכה לקפל עגורים נוספים עד יום מותה. באנדרטה לזכרה בפארק השלום בהירושימה נמצא פסלה בו היא אוחזת בעגור אוריגמי.

קובץ:Peace flame in Tokyo.jpg|אש התמיד וקיפולי העגורים במקדש טושוגו בטוקיו
קובץ:Hiroshima senzaburu.jpg|האנדרטה לזכרה של סדקו ססקי בפארק השלום בהירושימה
קובץ:折鶴 WUXGA.jpg|עגורים מאוריגמי


## קישורים חיצוניים

* סיפורו של עגור השלום 

## הערות שוליים

קטגוריה:אוריגמי
קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:מיתולוגיה יפנית
קטגוריה:קמעות
עמליה דואק

**עמליה דוּאֶק** (נולדה ב-17 במאי 1990) היא עיתונאית, אשת רדיו וטלוויזיה ישראלית. משמשת כתבת לענייני כלכלה ומגישת "מהדורת היום" בחברת החדשות. מגישה מחליפה בהמדורה המרכזית ובחדשות סוף השבוע של חדשות 12.

## ביוגרפיה
ממוזער|עמליה דואק, 2018
דואק נולדה בישראל. אמה היא העיתונאית נחמה דואק ואביה הוא אלוף (במיל') יוסי בן-חנן.

החלה את דרכה העיתונאית בילדותה, כאשר בשנת 2002 הגישה את מהדורת החדשות "חמש וחצי" בערוץ הילדים לצדו של ירון לונדון, בעריכת מיקי רוזנטל ועבדה במעריב לנוער ככתבת אורחת. ב-2003 הגישה פינה בתוכנית "שישי בגאון" ששודרה בערוץ הראשון.

דואק שירתה בגלי צה"ל בשנים 2008–2011, ומילאה בתחנה מספר תפקידים, בהם כתבת לענייני תקשורת, תחבורה, תעופה, תיירות ותחום המשפט. בנוסף, הגישה בגלי צה"ל מהדורות חדשות ופינות כלכלה בתוכניות שונות בתחנה ושימשה גם כעורכת משנה של יומני חדשות בגלי צה"ל.

בשנת 2011 הצטרפה לחברת החדשות של ערוץ 2 ככתבת בתוכנית הצרכנות "תוכנית חיסכון", ובשנת 2012 מונתה לכתבת לענייני תחבורה של חברת החדשות. בשנת 2013 מונתה לכתבת הכלכלית של חדשות 2.

בשנת 2016 נבחרה על ידי המגזין "פורבס ישראל" לאחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל, ועוד קודם לכן הוגדרה על ידי המגזין כאחת מ-30 הצעירים המשפיעים בישראל.

בקיץ 2017 הנחתה לסירוגין את "הבוקר של קשת" בערוץ 2 של קשת, לצד יואב לימור.

משנת 2017 הגישה את התוכנית "לילה טוב ישראל" לסיכום חדשות היום.

כיום היא מגישה מחליפה בחמש עם רפי רשף, שש עם ובחדשות סוף השבוע.

החל ממלחמת חרבות ברזל משמשת כמגישת "מהדורת היום" לצידו של עופר חדד מדי יום.

דואק היא בוגרת אוניברסיטת תל אביב בהצטיינות במשפטים (LL.B) ובוגרת תואר שני במנהל עסקים במסלול למנהלים, גם הוא באוניברסיטת תל אביב.

## חיים אישיים

דואק נשואה לאיש העסקים משה גליקסמן. הזוג הורים לשני בנים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* דליה בן ארי, "מקצוע העיתונות הוא מקצוע בודד, סוליסטי ותחרותי" – עמליה דואק מספרת מה למדה על החיים, באתר את, 12 באפריל 2018
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:כתבי תיירות ישראלים
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:פורבס 30Under30: ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1990
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
מו סיזלאק

**מו סיזלאק** (באנגלית: **Moe Szyslak**) הוא דמות בדיונית מסדרת הטלוויזיה "משפחת סימפסון". מו הוא הברמן והבעלים של "הטברנה של מו", בר המשקאות של ספרינגפילד. מו הוא אדם אלים בעל אישיות מעורפלת, עבר פלילי ונטיות אובדניות (כולל ניסיונות התאבדות רבים).

## אישיות
מו הוא אדם הגר לבדו ברחוב אגוז 87, החש כי הקרובים אליו ביותר הם לקוחות הבר אותו הוא מנהל. הוא יתום, ואת זעמו על יתמותו הוציא כחבר בכנופיית "הפרחחים הקטנים" עד שגורש ממנה בעקבות הרג אחד מחברי הכנופיה. היתמות שלו כמעט ולא מוזכרת בסדרה. יש לו תואר בהצטיינות בברמנות מאוניברסיטת סוויגמור.

אופיו של מו אובדני והוא אף ניסה להתאבד מספר פעמים. מוצגות התפרצויות זעם רבות שלו, אלימות מצידו, התנהגות כפייתית, מרמור וחמדנות. הוא חוטא אף בהתנהגויות פליליות: הטרדה מינית של נשים, מסחר בפנדות וחיות בסכנת הכחדה, הימור בתחרויות אגרוף ועוד. בנוסף, בבר שלו הוא אפשר קיום אירועי רולטה רוסית ומסתיר מהגר הולנדי לא-חוקי.

תחת המעטפת האלימה מסתיר מו לב זהב, שנגלה מעט בעקבות העצות שהוא נותן ללקוחותיו הנאמנים בבר. יש לו חתול ששמו "מר פיק", אליו הוא קרוב מאוד. מו הציל מספר פעמים את חייה של מגי סימפסון והתגלה כשמרטף מוצלח עבורה. הוא עוסק גם בפעולות צדקה בדרום אמריקה ובאפריקה, כאשר הוא מספק ציוד רפואי לנפגעי שיטפונות ושריפות. מו מקריא ספרים לילדים חולים בבית החולים לילדים בספרינגפילד. למו ידע רב במכונאות רכב ובמחול.

באחד הפרקים בעונה ה-11, לאחר ניתוח פלסטי ששינה את פניו, הפך לזמר אופרת סבון והחל לצאת עם נשים אך חזר למצבו הרגיל לבסוף. למו היו מספר מערכות יחסים קצרות, שנגמרו בעקבות פניו ה"מכוערות". במספר הזדמנויות הוא חמד אף את מארג'.

## הבר של מו
הבר של מו מתואר בדרך כלל כמקום מדכא, חשוך ומלוכלך. לקוחותיו הקבועים היחידים הם הומר סימפסון, קארל קרלסון, לני לאונרד, בארני גאמבל ושניים נוספים. המשטרה מסרה למו כי 91% מסך כל תאונות הדרכים בעיר ספרינגפילד נגרמות על ידי ששת לקוחותיו אלה. מפעם לפעם ניסה מו לשנות את הבר שלו ולהפוך אותו ליותר אטרקטיבי עבור לקוחות חדשים, אך כל הניסיונות הללו נכשלו והסתיימו בחזרתו של הבר למצבו הקודם: למשל, בעונה 6 מו ניסה להפוך את הבר למסעדה משפחתית בשם "שק האוכל המשפחתי של הדוד מו" אך לא הצליח לעמוד לאורך זמן בהתנהגות החייכנית והסובלנית שנאלץ לגלות בפני הילדים שנכנסו למסעדה, ובעונות 2–3 החל למכור משקה הנקרא "מו הבוער", שאת המתכון לו גנב מהומר, שבעצמו כינה אותו "הומר הבוער". הבר עבר כתובות שונות במהלך הסדרה (בעונה תשיעית הבר בדרך התעשייתית נשרף כליל). בסרט נראה שהוא צמוד ל"כנסייה הראשונה".

## דיבוב
את מו מדבב האנק עזריה, והוא גם הדמות הראשונה בתוכנית שדובבה על ידו. במהלך האודישן לקולו של מו, ביצע עזריה קול של "סוחר סמים מהמערב הפרוע", יוצרי התוכנית חשבו שזהו הקול המתאים לדמות. עזריה נודע לא רק כמדבבו של מו, אלא גם ככותב שלו. ב-2001 ו-2003 זכה האנק עזריה בפרס אמי על הדיבוב שלו למו ועוד מספר דמויות.

## קישורים חיצוניים

* מו סיזלאק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb 
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:דמויות משפחת סימפסון
אישור (כרטיס חיוב)

**אישור** או (באנגלית: **Authorization**) או אישור ותפיסת מסגרת (Authorization hold) הוא שלב מקובל בפעולת קניה בכרטיס חיוב המונפקים על ידי חברות אשראי ובנקים, המתקיים הן בכרטיסי חיוב מיידי (Debit card) והן בכרטיסי אשראי (Credit Cards) רבים בעולם.

תהליך האישור קורה לרוב לאחר אימות זהות מחזיק הכרטיס. (Authentication) התהליך כולל פניה וקבלת אישור ממנפיק הכרטיס כי בעל הכרטיס רשאי לבצע את העסקה מחד, והבטחה מצד המנפיק שיכבד את החיוב של בית העסק מאידך. (למשל, ניתן לבחון האם מסגרת האשראי של הלקוח או הכרטיס מגבילות קניה זו והגבלות אחרות אשר ימנעו את התשלום אשר ימנעו את העסקה) לעיתים מבוצעת פעולה זו יחד עם פעולת הלכידה אשר מבצעת את חיוב כרטיס האשראי בפועל (בכרטיס חיוב מיידי זה יקרה באותה העת, ובכרטיס אשראי ירד ממסגרת הכרטיס ויחויב רק במועד החיוב הקרוב), אך לעיתים הפרדה בין שתי הפעולות רצויה. (ובעל העסק ירצה להחזיק את הכסף עד שבמועד מאוחר יותר ייקבע האם העסקה תושלם או לא, ובמידת הצורך לשחרר אותו)

אורך תקופת ההחזקה עשוי להשתנות בין חברת אשראי אחת לאחרת, ובין בנק מנפיק אחד למשנהו. בדרך כלל נהוג כי כרטיס חיוב מיידי יקבל תקופת החזקה של עד 5 ימים, ואילו כרטיס אשראי עד 30 יום.

במקרים מסוימים, בהם בעל עסק רוצה לוודא כי בעל הכרטיס מאושר לבצע רכישה בסכום מסוים, נהוג לבצע את פעולת האישור עוד בטרם סכום החיוב כולו ידוע. למשל בבתי מלון ניתן לאשר את כרטיס האשראי בטרם סכום החיוב ידוע (היות שהחיוב עלול לכלול הוצאות לא ידועות מראש כדוגמת שירותי מיני-בר או VOD) וכך לצמצם את הסיכון שהאורח שאינו יכול לשלם על עלות החדר. בעת סיכום החשבון בפועל, ההחזקה על החיוב המקורי מבוטלת, הכרטיס מאושר בשנית והסכום המדויק נלכד על ידי המלון.

קטגוריה:כרטיסי תשלום
נורברט ביסקי

**נורברט ביסקי** (גרמנית: **Norbert Bisky**; נולד ב-10 באוקטובר 1970) הוא צייר גרמני המתגורר בברלין. ידוע בעיקר בזכות ציורי הפרסקו שלו המתארים נערים.

## ביוגרפיה
ביסקי נולד בלייפציג שבגרמניה המזרחית. כבנו של הפוליטיקאי הקומוניסט לותאר ביסקי, מראשי מפלגת הסוציאליזם הדמוקרטי ו"די לינקה", ביסקי גדל בבית שבו הקומוניזם תפס מקום של דת. בשנים 1994–1995 למד באקדמיית הקיץ של זלצבורג בכיתתו של ג'ים דיין, ובשנים 1994–1999 – בבית הספר הגבוה לאמנויות בברלין, שם היה סטודנט לתואר שני של גאורג בזליץ .

עבודתו הושפעה רבות מהריאליזם סוציאליסטי שזו הייתה האומנות הרשמית של גרמניה המזרחית. אך עבודתו השתנתה והיא מציגה נושאים כמו: אסונות, מחלות ועריפת ראשים.
בו בעת ממשיך ביסקי לשמר את קווי הציור המציאותיים שלו שהם סימן ההיכר שלו. הדמויות שלו לרוב נופלות, מרחפות, רועדות ללא צירי כבידה.

ההמולה הסובבת את הדמויות בציוריו של ביסקי מוקפת ברמיזות לאידאולוגיה הנוצרית, תולדות האמנות, התרבות הגאה, פורנוגרפיה וחזיונות אפוקליפטיים. ביסקי מעביר רושם של אי-יציבות על בד הציור שמדגיש באופן שונה את הלך תקופתו.

במהלך הקריירה שלו הראה ביסקי התעניינות בישראל, והשתתף בשתי תערוכות בארץ:
* "נורברט ביסקי: ציורים", מוזיאון חיפה לאמנות (24 בינואר – 20 ביוני 2009).
* "אני ברלינאי", מוזיאון תל אביב לאמנות (21 בינואר – 24 במרץ 2012).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:להט"בים גרמנים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה לאמנויות בברלין
קטגוריה:לייפציג: אישים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1970
האקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון

**האקדמיה הרוסית לאומנויות התיאטרון - גיטיס** (ברוסית: **Российский университет театрального искусства — ГИТИС**) נוסדה ב-22 בספטמבר 1878 בשם "בית הספר למוזיקה על שם שסטקובסקי", נקראה אחר-כך "בית הספר למוזיקה ודרמה של החברה הפילהרמונית של מוסקבה" ב-1883, והועלתה למעמד של קונסרבטוריום ב-1886. הייתה ידועה בשם מכון המדינה על שם "לונצרסקי לאומנויות התיאטרון (גיטיס)", בו כונתה בשנים 1934 עד 1991, זהו בית הספר לאומנויות התיאטרון הגדול והוותיק ביותר ברוסיה והוא ממוקם במוסקבה.

## משימה ורקע
גיטיס מלמד את הסטודנטים במספר מקצועות באמנויות התיאטרון (בכללם בלט, משחק ועוד) ובה בעת מספק חינוך אוניברסיטאי מסורתי באמנויות חופשיות ובמדעי הרוח. כאלף וחמש מאות סטודנטים, סטודנטים מתקדמים וסטודנטים לאחר סיום לימודיהם מארצות שונות לומדים בגיטיס.

## המאה התשע עשרה
האוניברסיטה נוסדה כבית הספר למוזיקה על שם שסטקובסקי עבור אנשים שהגיעו למוסקבה בשלהי המאה ה-19, בחסותה של אגודת אוהבי המוזיקה ואמנויות הדרמה. ב-1883 האגודה שינתה את שמה לאגודה הפילהרמונית של מוסקבה ובית הספר התמחה במוזיקה ודרמה, תחת חסות האגודה. המצנט היה הדוכס הגדול ניקולאי ניקולאייביץ' הבן. כתוצאה מכך בית הספר הושווה במעמדו למוסדות השכלה גבוהה אחרים ורכש מעמד של אקדמיה למוזיקה שנקבע על פי כתב זכויות חדש שאושר בידי הקיסר, על פי בקשתה של הקיסרית אליזבת פדורובנה.

שחקנים ידועים, מורים ודמויות מתחום התיאטרון העבירו שיעורי דרמה בבית הספר למוזיקה ודרמה. בין המורים היו
אלכסנדר יוזין (1883–1889), אוסיפ פרבדין (1889–1891) וולדימיר נמירוביץ'-דנצ'נקו (1891–1901). בין בוגרי מחזור 1898 נמנו אולגה קניפר, מרגריטה סביטסקאיה ווסבולוד מיירהולד.

## בוגרים ידועים
* יבגני חורושבצב – קריין רדיו
* ניקולאי אוזרוב – שחקן תיאטרון ושדרן ספורט
* פיוטר פומנקו – במאי תיאטרון
* אנטולי אפרוס – במאי תיאטרון
* אנטולי וסילייב – במאי תיאטרון
* יז'י גרוטובסקי – במאי תיאטרון, תאורטיקן
* גאורגי טובסטונוגוב – במאי תיאטרון
* Eimuntas Nekrošius – במאי תיאטרון
* טטיאנה סמוילובה – שחקנית
* אנדריי זוויאגינצב – שחקן ובמאי סרטים
* אלם קואילב – שחקן ובמאי תיאטרון
* ילנה יאקובלבה – שחקנית
* צ'ולפן חמאטובה – שחקנית
* לב לשצ'נקו – שחקן וזמר
* יפים שיפרין – במאי תיאטרון ואופרה
* אלכסנדר מרין – שחקן ובמאי תיאטרון

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תיאטרון רוסי
קטגוריה:מוסקבה: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:בתי ספר לאמנות
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מעוטרי עיטור הידידות בין העמים
יחסי ישראל–מאוריטניה

בין מדינת ישראל והרפובליקה האסלאמית של מאוריטניה לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. עם זאת, בין השנים 1995–2010 התקיימו בין שתי המדינות מגעים הדדיים, אשר במסגרתם הכירה מאוריטניה בישראל בשנת 1999, ואיפשרו את תחילתם של יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות, אשר נותקו בשנת 2010 בעקבות מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה.

## היסטוריה
המגע הראשון בין שתי המדינות החל בשנת 1967, בעקבות פרוץ מלחמת ששת הימים, כאשר מאוריטניה הכריזה מלחמה על ישראל, וזאת כהבעת הזדהות עם שאר מדינות ערב, ובהיענות לקריאתה של הליגה הערבית. באופן רשמי, מצב המלחמה בין שתי המדינות נמשך ברצף עד לשנת 1999, אך בפועל להכרזה הפורמלית הייתה השפעה מועטה על המצב בשטח, ובין השנים הנ"ל מספר אנשי עסקים מישראל אף נסעו למאוריטניה וקיימו מגעים עם נציגי השלטון.

החל משנת 1995, זמן קצר לאחר החתימה על הסכמי אוסלו והשיפור ביחסים בין ישראל למדינות העולם הערבי, ולאורכה של שנת 1996, התקיימו מספר פגישות חשאיות בין בכירים במשטר הישראלי למקביליהם במשטר המאוריטני. במסגרת הפגישות, אשר לפי הסברה היוזם העיקרי שלהן היה נשיא מאוריטניה מעאוויה ולד סידאחמד טאייע, נידונו נושאים אשר היוו מוקד עניין עבור שתי המדינות, וכן נבחנו אפשרויות לסיום מצב המלחמה בין שתי המדינות, וכינון יחסי מסחר הדדיים, ברמה זו או אחרת.

בשנת 1996, במסגרת הדיונים החשאיים, הוחלט לראשונה לקיים מגע פומבי ישיר בין שתי המדינות, וזאת על ידי פתיחת "משרדי אינטרסים" של שתי המדינות, בחסות שגרירויות ספרד בשתי המדינות. במהלך שנת 1999 הוחלט לכונן יחסים רשמיים בין שתי המדינות, ובאותה השנה נשלחו נציגים דיפלומטיים רשמים מטעם שתי המדינות לבירת המדינה השנייה, צעד שגרר בפועל את ביטול הכרזת המלחמה של מאוריטניה משנת 1967, ואת ההכרה ההדדית של כל מדינה בעצמאותה של המדינה השנייה. היחסים מוסדו רשמית בתאריך 28 באוקטובר 1999, עם חתימת נציגי שתי המדינות, במסגרת פגישה בוושינגטון, על הסכם בדבר כינון יחסים דיפלומטיים מלאים ביניהן. בשלב זה מאוריטניה הייתה המדינה השלישית מבין חברות הליגה הערבית אשר הכירה בישראל כמדינה ריבונית (יחד עם מצרים וירדן, איתן חתמה ישראל הסכמי שלום מלאים). היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות המשיכו להתקיים בין השנים 1999–2009, וזאת חרף זעזועים מדיניים, כדוגמת פרוץ האינתיפאדה השנייה באוקטובר 2000, וההפיכה הצבאית במאוריטניה באוגוסט 2005.

בפברואר 2008, דווח כי אנשי אל-קאעידה במגרב האסלאמי תקפו את השגרירות הישראלית שבנואקשוט.

עם זאת, מבצע עופרת יצוקה הוביל למשבר חמור ביחסי שתי המדינות, בדומה ליחסיה של ישראל עם מדינות רבות במרחב הערבי-אסלאמי, כאשר עם תחילתו של המבצע מאוריטניה הודיעה על השעיית היחסים עם ישראל. בהמשך, במהלך חודש פברואר 2009, מאוריטניה החזירה את שגרירה מישראל, ובתחילת מרץ 2009 גירשה את סגל השגרירות הישראלית בנואקשוט, בהעניקה להם 48 שעות לצאת מגבולות מאוריטניה.

היחסים הדיפלומטיים בין המדינות הגיעו לסופם הרשמי בתאריך 21 במרץ 2010, עם הכרזת מאוריטניה על ניתוקם המוחלט של היחסים בין שתי המדינות.

באוגוסט 2020 תמכה מאוריטניה בהסכם הנורמליזציה בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות.

החל מאוקטובר 2023, עקב התקדמות המגעים בין סעודיה לישראל ועקב רצון לקידום אינטרסים מאוריטנים, החלה מאוריטניה במגעים לחידוש יחסים מלאים עם ישראל.

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יחסי אפריקה–ישראל לפי מדינה