מקומון

**מקומון** הוא כתב עת, כזה שמתמקד באירועים מקומיים או בהשפעתם של אירועים ארציים על המקום. נושאים טיפוסיים במקומון הם פוליטיקה עירונית, התנהלות העירייה, חינוך מקומי, ספורט מקומי (בעיקר כאשר מדובר בקבוצות לא-מקצועניות), תחבורה ציבורית, פשיעה ושערוריות מקומיות, תוכניות בינוי ופיתוח עירוניות, ואיכות הסביבה.

מבחינה מערכתית מתמקד המקומון באירועים מקומיים, שבדרך כלל אינם זוכים לפרסום בעיתונות הארצית. בין הנושאים אשר זכו לכתבות בעיקר מצד מקומונים אלו כתבות שעוסקות מבחינת המודעות, שהן הבסיס הכלכלי לקיומו של עיתון, מספק המקומון מענה לבעיית המחיר הגבוה של מודעות בעיתונות הארצית. בעל חנות רהיטים בנהריה שמפרסם מודעה ב"ידיעות אחרונות" נאלץ לממן במחירה גם את עלות הנייר וההפצה של עיתון המגיע לאילת. המקומון אפשר פרסום מודעות מקומיות במחירים נמוכים. בשל ריבוי הפרסומות בעיתונים המקומיים, אלו היוו מקור רווח לעיתוני האם שלהם.

החלטה מערכתית ראשונה של המקומון היא היקף הלוקליות שלו, כלומר היקף האזור שבסיקורו יעסוק ובו יופץ – האם להתמקד ברובע מסוים, בעיר מסוימת או בגוש ערים מסוים. אזור ההפצה גדול לעיתים מאזור הסיקור, למשל כאשר תושבי פרוורים מתעניינים גם במקומון של המטרופולין.

ב חלה ירידה חדה בתפוצת המקומונים בעולם ובישראל, בעיקר בגלל המעבר לפרסום באינטרנט ובשל התפתחות הרשתות החברתיות. בארצות הברית לבדה נסגרו אלפי עיתונים מקומיים.
## מקומונים בישראל
רוב המקומונים בישראל הם שבועונים, המופצים ביום חמישי או שישי. במשך השנים פעלו בישראל מאות מקומונים. עד תחילת שנות ה-20 של המאה ה-21 רובם הפסיקו לצאת בדפוס, ופעילים בעיקר באינטרנט.

המקומון הראשון בארץ ישראל, היה "ידיעות עיריית תל אביב" שיצאה לאור בשנים 1921–1955; אחריו יצא לאור "הצפון" הרוויזיוניסטי, בחיפה, החל מ-1926 במשך שנתיים.

תרבות המקומונים במדינת ישראל התפתחה בדרום הארץ החל משנות החמישים של המאה העשרים. בשנת 1954 החל לצאת לאור בבאר שבע המקומון "קול הנגב" ובאשקלון, לזמן קצר, מקומון בשם "אשקלון החדשה". בפברואר 1962 החל לצאת לאור "ערב ערב באילת", שהוא המקומון הוותיק בישראל שעדיין יוצא לאור, בין השנים 1966–1989 יצא בעיר ערד המקומון "כידוד". בשנת 1968 החל להתפרסם באזור הקריות "הד הקריות", בשנת 1971 חדשות השבוע בראשון לציון ובשנת 1973 קול השרון בנתניה. בשנת 1974 משה אלון הקים את "ידיעות הגליל". בהמשך נוסדו בשנות ה-70 המקומונים המתחרים "צפון 1" על ידי איש גורדון ו"כלבי" ו-"שבע" בבאר שבע. ב-1975 הקים יוסי גדעוני את עיתון "שכונות בתל אביב".

ב-1979 החל לצאת לאור בירושלים המקומון "כל העיר" ביוזמת עמוס שוקן (אז מנכ"ל "קבוצת הארץ"), על בסיס צוות המקומון "ירושלתון" שפעל כבר קודם וחיפש מו"ל חדש. המודל העסקי שלו היה הפקת עיתון איכותי המכסה נושאים מקומיים, המופץ בחינם באופן נרחב ומבוסס על הכנסות מפרסום. הוא זכה להצלחה רבה מאחר שטרום תקופת הרדיו המקומי והפרסום המקוון באינטרנט, הציע לעסקים מקומיים אפשרות לפרסם מודעות במחיר זול יותר מהעיתונות הארצית וממוקד לקהל מקומי. בנוסף נתן כיסוי נרחב לנושאים מקומיים (לדוגמה סיקור מקיף של קבוצת הכדורגל "ביתר ירושלים"). בעקבות הצלחתו יזם שוקן, שנה אחר כך, הקמת מקומון מקביל בתל אביב "העיר" שגם זכה להצלחה מסחרית. הכיסוי העיתונאי ב"העיר" היה חדשני ופרובוקטיבי ונתן כיסוי מורחב על נושאי תרבות, אירועים (מדור שהפך בהמשך למוסף בפני עצמו - "עכבר העיר") אופנה וכתבות מגזיניות לאו דווקא בנושאים מקומיים. לאחר מספר שנים "העיר" הופץ כבר בכל רחבי מטרופולין תל אביב והוא הפך למעשה לעיתון הנפוץ ביותר בגוש דן. תפוצתו בשיאה, באמצע שנות ה-80, הייתה 190,000 עותקים מדי שבוע. בהמשך הוקמה על ידי שוקן רשת של מקומונים - "רשת שוקן", באמצעות הקמה או רכישה של מקומונים נוספים, בהם: "כלבו" בחיפה, "צומת השרון", "כאן דרום", "מלאבס" ו"השקמה".

ב-1982 בתגובה להצלחת "רשת שוקן" החלה קבוצת "ידיעות אחרונות" להקים או לרכוש מקומונים משלה ("קול ירושלים", "קול חיפה", "קול הנגב" ועוד). והחל מ-1989 אגדו המקומונים תחת חברת הבת "ידיעות תקשורת", עם הנהלה מרכזית. כעיתון הנפוץ במדינה שילב ידיעות את הפצת המקומונים בסופי שבוע עם מהדורת יום שישי שלו.

ב-1983 יזם העיתונאי אלי ניסן את הקמת רשת המקומונים "רחוב ראשי", לפי הדגם של התקשורת המקומית בארצות הברית. הקמת מערכת חדשות מרכזית לכ-15 מקומונים, שתפעיל גם עיתונאים בכל עיר, הקמת רשת הפצה מרכזית, ורשת פרסום ושיווק משותפת. על פי התכנון מנגנון זה היה אמור להיות גם התשתית לקראת הקמת רשת תחנות רדיו מקומיות ותחנות מקומיות של טלוויזיה בכבלים. לצורך המיזם גייס ניסן את התעשיין דב לאוטמן, חברת ההשקעות "דנות" ובנק לאומי. עיתוני הרשת הראשונים החלו להתפרסם במאי 1983, אך לאחר 7 חודשים הרשת נסגרה לאחר שצברה הפסדים של כ-4.5 מיליון דולר.

ב-1984 הקים יוסי גדעוני את רשת המקומונים "אינדקס" שפעלה בבת-ים, חולון, אזור השפלה ואזור השרון.

ב-1998 הקימה "קבוצת מעריב" את רשת מקומוני "זמן מעריב". באותה תקופה הקים אלי עזור את רשת "המקומון", המוציאה לאור מקומונים המופצים חינם בתיבות הדואר של התושבים, בערים: רמת-גן, גבעתיים, תל אביב ופתח תקווה. בהמשך רכש גם את העיתון המקומי "שבע", המופץ בבאר שבע.

ב חלה יריד החדה ומהירה בתפוצת המקומונים. בין היתר מכיוון שהפרסום ומודעות, שהיו חלק ניכר מהכנסות המקומונים, עברו לפרסום באינטרנט. וכן בשל ירידה בביקוש למקומונים בשל התפתחות הרשתות החברתיות שבהן מועלות סוגיות שנדונו במקומונים. בדצמבר 2010 מוזג "העיר" לתוך מוספו "עכבר העיר" שב-2013 הפך לדיגיטלי בלבד. באותה שנה גם נסגרה רשת מקומוני "זמן מעריב". גם רשת "ידיעות תקשורת" ביצעה צמצומים רבים, איחדה את כל פעילותה למערכת עיתון אחת, הפסיקה את הדפסתם של רוב המקומונים שלה ומיקדה את פעילותה באתר החדשות המקומיות "Mynet". במהלך 2020 רוב המקומונים של "רשת שוקן" הפסיקו לצאת בדפוס. בשנת 2021 הועברה הבעלות על רוב המקומונים של הרשת למי שהיה סמנכ"ל הסחר שלה, אבי סלומון, והיא החלה לפעול בשם "רשת העיר".

## המקומונים בעידן הדיגיטלי
המקומונים, שהיו עמוד התווך של התקשורת המקומית בשנות השמונים והתשעים, החלו להתנוון כתוצאה מהתפתחות האינטרנט. דבר שהציב בפניהם אתגרים רבים, הן כלכליים והן מקצועיים. התפתחות העיתונות באינטרנט דורשת בחינה מחודשת של כללי הרגולציה הקיימים בעולם התקשורת. המקומונים בעידן הדיגיטלי מתמודדים עם מספר אתגרים משמעותיים, הנובעים מהשינויים שחלו בתעשיית התקשורת:

**תחרות מצד ענקי האינטרנט:** החברות הגדולות והדומיננטיות ביותר בתעשיית האינטרנט, כמו "גוגל", ו"מטא" שולטות בשווקים רבים באמצעות פלטפורמות ושירותים מגוונים, כמו מנועי חיפוש, רשתות חברתיות ויש להן יכולות להציע שירותי פרסום ברמה מקומית במחיר תחרותי; מה שמקשה על מקומונים קטנים להתחרות בהם.

**ירידה בהכנסות מפרסום:** בעבר, מקומונים רבים הסתמכו על הכנסות מפרסום מקומי. עם זאת, עם צמיחת האינטרנט, מפרסמים רבים מעדיפים לפרסם באתרי אינטרנט גדולים בעלי קהל גולשים רחב יותר, מה שפוגע בהכנסות מפרסום של מקומונים. הכנסה נוספת ומשמעותית הייתה ממודעות של מכירת מוצרי יד שנייה, ומודעות דרושים. כאשר רוב הפעילות בתחומים אלו עברה לרשת האינטרנט.

**שינויים בהרגלי צריכת מידע:** הציבו החל לצרוך מידע באינטרנט ובמכשירים ניידים, ופחות נוטה לקרוא עיתונים מודפסים או מקוונים. שינוי זה פוגע בקהל היעד של המקומונים.

## ראו גם
* כתב עת

## קישורים חיצוניים

* 
* אריה קיזל, תמורות בתקשורת המקומית בישראל, העיר רצוי ומצוי, 6 באפריל 2011
* 
* 
* 
* 
* כספי ד׳, 2011. מבט חדש על עיתונאות מקוונת בישראל. קשר מס׳ 41, 1-13

## הערות שוליים

*
קטגוריה:עיתונות