open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יולוס אנטוניוס

**יולוס אנטוניוס** (לטינית: **Iullus Antonius**; 43–2 לפנה"ס), אציל ופוליטיקאי רומאי שפעל בתקופת האימפריה המוקדמת.

## תולדות חייו
אנטוניוס נולד ברומא בשנת 43 לפנה"ס, אביו מרקוס אנטוניוס היה חלק מהטריומווירט ואחד האנשים החזקים ביותר ברומא ואמו פולביה אנטוניה הייתה צאצאית של האחים גרקכוס והמצביא סקיפיו אפריקאנוס.

אמו של אנטוניוס ניסתה, ביחד עם דודו לוקיוס אנטוניוס, להנהיג מרד באיטליה כנגד שלטונו של אוקטביוס אולם ניסיון זה לא צלח והמורדים הובסו. כתוצאה מכך פולביה הוגלתה לסיקיון שם היא נפטרה בשנת 40 לפנה"ס. בינתיים אוקטביוס ומרקוס אנטוניוס השלימו ביניהם וחידשו את בריתם וכדרך לחיזוק הברית מרקוס אנטוניוס נשא לאישה את אוקטביה שהייתה אחותו של אוקטביוס.

אנטוניוס עבר לגור ביוון יחד עם אביו ואמו החורגת ושאר משפחתם. אולם בשנת 36 לפנה"ס מרקוס אנטוניוס נטש את משפחתו וחידש את יחסיו עם קלאופטרה השביעית מלכת מצרים מכיוון שנזקק לכספיה למען מימון הפלישה לאימפריה הפרתית אותה תכנן. בניגוד לאחיו הבכור אנטיליוס אנטוניוס לא התלווה אל אביו כשזה עבר לחיות בחצר המלוכה שבאלכסנדריה.

אנטוניוס חזר עם אמו החורגת לרומא, והיא המשיכה לגדלו כאילו היה בנה. אוקטביה השיאה אותו בשנת 21 לפנה"ס לאחותו החורגת קלאודיה מרקלה שהתגרשה ממרקוס ויפסניוס אגריפס באותה שנה במצוות אוגוסטוס, לזוג נולד בן בשם לוקיוס אנטוניוס.

אנטוניוס נכנס לחיים הציבוריים וכיהן כפראיטור בשנת 13 לפנה"ס, כקונסול בשנת 10 לפנה"ס וכפרוקונסול של אסיה בשנים 6-7 לפנה"ס. אנטוניוס זכה להערכה רבה מצדו של אוגוסטוס, ככל הנראה בהשפעת אמו החורגת שסייע לו בקידום הקריירה הפוליטית שלו.

אנטוניוס היה מאהבה של יוליה בת אוגוסטוס וכשהדבר התגלה בשנת 2 לספירה אוגוסטוס גזר עליו עונש מוות אולם הוא הספיק להתאבד לפני ביצוע עונשו. למרות שבאופן רשמי הוא הואשם בניאוף ייתכן שאנטוניוס היה בעל כוונת פוליטיות ואף קשר כנגד שלטונו של אוגוסטוס, ההיסטוריון דיו קסיוס מציין שהוא היה "בעל שאיפות למלוכה".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רומאים בתקופת הקיסרות
קטגוריה:השושלת היוליו-קלאודית
קטגוריה:קונסולים בקיסרות הרומית
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-1 לפנה"ס
טאטדים, קיסר אתיופיה

**טאטדים** היה קיסר אתיופיה בן לשושלת זאגווה. על פי ההיסטוריון האתיופי טאדסה טמרת הוא היה בנו הבכור של הקיסר מארה תקלה היימנות.

על פי הספר הגאדלה ימהרנה קריסטוס, טאטדים עשה מאמצים להבטיח את רציפות הקיסרות לילדיו, ונקט בפעילויות כנגד אחיו ג'אן סאיום וגארמה סאיום. החוק האגאווי של ירושה קבע שהכתר עובר לאחיו ולא לילדיו בעיה שהטרידה את מלכי הזאגווה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שושלת זאגווה
קטגוריה:קיסרי אתיופיה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
ג'אן סאיום, קיסר אתיופיה

**ג'אן סאיום** היה קיסר אתיופיה וחבר בשושלת זאגווה. ההיסטוריון האתיופי טאדסה טמרת כותב שהוא היה בנו של הקיסר מארה תקלה היימנות אחיו הצעיר של הקיסר טאטדים ואביו של הקיסר לעתיד ימהרנה קריסטוס. שמו אינו מופיע ברשימת הקיסרים הגדולה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שושלת זאגווה
קטגוריה:קיסרי אתיופיה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
מודול הנפח

שמאל|ממוזער|250px|מודול הנפח
שמאל|ממוזער|250px|מודול הנפח
**מודול הנפח** (באנגלית: **Bulk modulus**) הוא תכונה מספרית של חומר, המודדת באיזו מידה משתנה הנפח שלו כתוצאה מהפעלת לחץ אחיד.
**מודול הנפח** בדומה למודול יאנג, נמדד ביחידות של מאמץ (דהיינו, כוח ליחידת שטח, כגון פסקל). מודול הנפח תלוי בטמפרטורה, ובפיזיקה מקובל לסמן אותו באות **K**.

## הגדרה
מודול הנפח מוגדר על ידי הביטוי המתמטי
:K= -V\frac{\partial p}{\partial V}
וגם - K= \rho\frac{\partial p}{\partial \rho}

כאן:
* *p* - הלחץ הפועל על החומר
* *V* - נפח החומר
* \frac{\partial p}{\partial V} - נגזרת חלקית של פונקציית הלחץ ביחס לנפח
* \frac{\partial p}{\partial \rho} - נגזרת חלקית של פונקציית הלחץ ביחס לצפיפות
* \ \rho - צפיפות החומר

## תיאור

מושג מודול הלחץ הוא מושג הפוך למושג הדחיסות. מודול הנפח הוא אחד מהמודולים המתארים את האלסטיות של החומר והוא מציג את הקשר בין מאמץ לבין מעוות החומר. מודול הנפח הוא מושג היכול להתאים לתיאור ההתנהגות של חומר שאיננו מוצק כמו זורם או נוזל, תחת לחץ. הערך של מודול הנפח לחומר מסוים מושפע מהטמפרטורה של החומר. אפשר להגדיר ולמדוד את מודול הנפח של החומר בטמפרטורה קבועה או בתהליך אדיאבטי.

מודול הנפח האדיאבטי לגז נתון בקרוב על ידי הביטוי:
:K_S=\kappa\, p
: K_S= -V(\frac{d p}{d V})_S = \rho(\frac{\partial p}{\partial \rho})_S 
ומתקיים הקשר: K_S= \frac{C_P}{C_V}K_T

כאשר:
* K_S - מודול הנפח האדיאבטי
* K_T - מודול הנפח בטמפרטורה קבועה
* *&kappa;* - קבוע התהליך
* *p* - לחץ
* *&rho;* - צפיפות החומר

בזורמים, הערך של מודול הנפח וצפיפות החומר מגדירים את מהירות ההתפשטות של הקול באותו תווך.
:c=\sqrt{\frac{K}{\rho}}
* *K* - מודול הנפח
* *c* - מהירות הקול בתווך הזורם
* *&rho;* - צפיפות החומר

## קישורים חיצוניים
* תכונות אלסטיות של מודול הנפח
* מודול הנפח בזכוכית בעלת הרכב שונה
* מודול הנפח באתר אינג'ינירינג טול בוקס
* עוד על מודול הנפח
* מודול נפח אדיאבטי
* מודול הנפח באתר diracdelta
* 

קטגוריה:מכניקה
קטגוריה:גדלים פיזיקליים
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:הנדסת חומרים
המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר

**המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר** היא הגוף המאגד את ארגוני הסגל הבכיר של מרבית האוניברסיטאות בישראל (הטכניון, האוניברסיטה העברית בירושלים, מכון ויצמן למדע, אוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה ואוניברסיטת בן-גוריון בנגב), וחברים בה יושבי הראש של ארגוני הסגל האקדמי הבכיר.

משנת 2014, יושב ראש המועצה המתאמת הוא פרופ' אלי וייץ מאוניברסיטת תל אביב. בין 2010 לשנת 2014 כיהן כיושב ראש פרופ' ניר שביב מהאוניברסיטה העברית, אשר החליף את פרופ' צבי הכהן מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. 

בניגוד למרבית העובדים בישראל, המאוגדים בארגוני עובדים ארציים (ובראשם ההסתדרות הכללית, וכן ההסתדרות הרפואית, הסתדרות המורים וכדומה), חברי הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות מאורגנים בארגונים נפרדים, כל אוניברסיטה וארגון הסגל הבכיר שלה. עם זאת, בנושאים המשותפים לכלל חברי הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות, מתקיים שיתוף פעולה באמצעות המועצה המתאמת של הסגל האקדמי הבכיר. 

עם פתיחת שנת הלימודים באוניברסיטאות ב-2007 הכריזה המועצה על השבתת ההוראה הפרונטלית של הסגל הבכיר, במטרה להשיג פיצוי על שחיקת שכר, שנגרמה, לטענתם, במהלך העשור הקודם לשביתה. השביתה נמשכה 90 יום, לכל אורכו של סמסטר א', ובסיומה נחתם הסכם עם השובתים.

## קישורים חיצוניים
* חברי המועצה המתאמת

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: ארגוני עובדים
קטגוריה:ישראל: אקדמיה
ברדס

ממוזער|שתי נשים שלובשות חולצה חמה עם ברדס
**בַּרְדָּס** (או **קַפּוּצ'וֹן**, מצרפתית) הוא כובע המחובר לבגד, לרוב לבגדי חורף כגון גלימה, מעיל או אימונית, אם כי כיום מצוי כאביזר אופנתי אף בפריטי קיץ כגון גופיות וחולצות טי.

בשונה מכובע רגיל, חיבורו של הברדס לבגד יוצר רצף לבוש המגן גם על הצוואר. הוא מאפשר ללובש הסתרה או הסוואה במידה מסוימת.

אימונית עם ברדס היא פריט באופנת הראפרים.

בצה"ל מכונה לעיתים הברדס של מעיל דובון בשם **צ'וּקוּ**. על חלק מהחיילים נאסר ללבוש אותו על הראש בזמן פעילות, וזאת כדי לשמור על השמיעה, הערנות או על שדה הראייה.

## ברדס בהיסטוריה
הברדס לרוב עשוי מפיסת בד אחת ריבועית המקופלת ונתפרת בתפר אחד אחורי או עליון, הפינה שבין החלק העורפי והעליון נגזר בצורה מעוגלת, הצד שלישי נתפר לשולי הגלימה או המעיל או נגזר יחד עם גזרת הבגד והצד הרביעי נשאר פתוח עבור הפנים.

במשך מאות רבות מופיע הברדס כחלק מגלימה ארוכה או קצרה בעיקר מעל לכתפיים, כחלק ממעיל או מטפחת ענקית ששימשה לכיסוי כתפים. אך הוא מזוהה בעיקר עם ימי הביניים. במאה-ה12 המאוחרת לובשים גברים באירופה גלימת - צווארון שמחוברת לברדס. בתקופת הבארוק הצרפתי1675-1655, הוא היה נפוץ בצורות שונות כחלק מהלבוש הנשי והגברי.

היו הבדלי גזרות בין הברדס האנגלי והברדס הצרפתי. בדיוקן של המלכה אליזבט מיורק, אשתו של הנרי ה-7, היא מצוירת עם ברדס אנגלי. שערה ממוסגר בתוך שולי הברדס הרקום, שנופלים לפני כתפיה ויתרת הברדס תלוי מאחור. הברדס האנגלי היה בדרך כלל עשוי מקטיפה, והייתה לו מעין הגבהה משולשת [Gable] מעל לאמצע הראש שנוצר על מסגרת נוקשה. הברדס הצרפתי היה קטן יותר, מורכב על מסגרת נוקשה ונלבש מאחורי הראש.

מילון אבן-שושן מגדיר את הברדס כאחד ממיני הבגדים שנזכרו במשנה (כלאים ט' ז'). 2. בימינו כסוי לראש המחובר אל המעיל מאחור. מצוין גם שאולי הברדס נקרא על שם מקום המוצא Brundisima שבאיטליה.

## ברדס בספרות ובאמנות
באגדה של האחים גרים במקור הגרמני שמה Rothkappchen ששמה תורגם ככיפה אדומה, kappchen תורגם לכיפה ועל אף שכיפה היא פריט לבוש גברי, טעות התרגום השתרשה.

דמותו של מלאך המוות מתוארת לרוב כחובשת גלימה וברדס שחור.

שמו של ה'שודד האציל' רובין הוד, קשור לכך שהברדס מסתיר חלקית את פני הלובש.
## ראו גם
* גלימה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כיסויי ראש
ימהרנה קריסטוס, קיסר אתיופיה

**ימהרנה קריסטוס** (נקרא אברהם על יד המסיונר הפורטוגזי פרנסיסקו אלואראס) היה קיסר אתיופיה ובן שושלת זאגווה. ההיסטוריון האתיופי טאדסה טמרת כותב שהוא היה בנו של הקיסר גארמה סאיום. ההיסטוריון האתיופי טאדסה טמרת כותב שקיסר זה היה הנוצרי האדוק ביותר מבין קיסרי אתיופיה והתעקש שאתיופיה תנהג לפי הקנונים של שליחי ישו.

הקיסר ימהרנה קריסטוס בנה כנסיות החצובות בסלע, שנקראות על שמו ונמצאות כ-6 קילומטרים צפונית-מזרחית מלליבלה. פרנסיסקו אלואראס מתאר תיאור מפורט של הכנסיות בספרו פרסטר ג'ון של איי הודו המערבית מהמאה ה-16. ההיסטוריון טאדסה טמרת מייחס את בניית הכנסייה למשלחת אתיופית שהגיע לח'ליף צלאח א-דין ב-1173 והביאה משם מתנות רבות וזהב. בספר גאדלה ימהרנה קריסטוס נכתב שאת הזהב לכנסייה המשלחת לקחה את דלתו של הח'ליף. החוקר פאול ב' האנז מספק רשימה מלאה של הכנסיות החצובות בסלע שבנה קיסר זה. אחת הכנסיות נקראת על שמו (ይምርሃነ ክርስቶስ). 

פרנסיסקו אלואראס מזכיר בספרו שקיסר זה החל את מנהג הכליאה של קרובי משפחה הטוענים לכתר באמבה גאשאן.

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-11
קטגוריה:שושלת זאגווה
קטגוריה:קיסרי אתיופיה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קאדוס חארב, קיסר אתיופיה

**קאדוס חארב** היה קיסר אתיופיה וחבר בשושלת זאגווה. ההיסטוריון האתיופי טאדסה טמרת כותב שהוא היה בנו של הקיסר ג'אן סאיום. כמה מההיסטוריונים מסכימים ששלטונו היה בין התאריכים 1079–1119. ההיסטוריון האנטינגפורד אינו כולל אותו ברשימתו על שליטי שושלת זאגווה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שושלת זאגווה
קטגוריה:קיסרי אתיופיה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-12
ניקולאי קודריצקי

**ניקולאי מיכאילוביץ' קודריצקי** (באוקראינית: **Микола Михайлович Кудрицький**; 6 באוקטובר 1962 – 16 במרץ 1994) היה כדורגלן סובייטי-אוקראיני שנולד בעיר ניקופול שבברית המועצות (כיום באוקראינה). את מרבית הקריירה עשה בקבוצת דנייפר דנייפרופטרובסק. בתחילת שנות ה-90 הגיע לישראל והיה משחקניה הבולטים של בני יהודה תל אביב, עד שנהרג בתאונת דרכים.

## קריירה
קודריצקי החל את דרכו ככדורגלן בקבוצת קולוס ניקופול בעיר הולדתו, ובשנת 1985 עבר לקבוצת דנייפר דנייפרופטרובסק, במדיה שיחק שש שנים. בשנת 1988 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הסובייטית, ושנה לאחר מכן זכה עמה גם בגביע הסובייטי. בסך הכל הבקיע 29 שערי ליגה במדי הקבוצה.

לקראת פתיחת עונת 1991/1992 יצא מנג'ר בני יהודה גיורא שפיגל לאוקראינה להתרשם מהשחקן והחליט להחתימו בקבוצה. משחקו הראשון של קודריצקי בישראל התקיים ב-16 בנובמבר 1991, במשחק גביע הטוטו נגד מכבי נתניה. בעונה זו זכה עם בני יהודה בגביע הטוטו, וכבש 14 שערי ליגה.

בעונת 1992/1993 כבש 17 שערי ליגה, הגיע למעמד בכיר בקרב שחקני בני יהודה, ואף קיבל את סרט הקפטן. בשנים האלה נאבקה הקבוצה על האליפות וקודריצקי כיכב במדיה לצידם של חיים רביבו ואלון מזרחי. קודריצקי גם היה לחביב הקהל וכונה על ידי חלקם בשם "הצאר ניקולאי".

בעונתו האחרונה במדי הקבוצה, עונת 1993/1994, נחשד במעורבות בלקיחת שוחד בליגה הארצית אולם לא הוגש נגדו כתב אישום. בעונה זו, לאחר עזיבתם של מרבית כוכבי הקבוצה, היה קודריצקי שחקנה המוביל של בני יהודה, ועד למותו באמצע העונה הבקיע 20 שערי ליגה.

בסך הכל הבקיע קודריצקי 51 שערי ליגה במהלך שנתיים וחצי בהן שיחק בבני יהודה, והוא נחשב לאחד השחקנים הזרים הטובים ששיחקו בישראל.

## מותו
ב-15 במרץ 1994 התקיים משחק ידידות בין נבחרת ישראל לבין נבחרת אוקראינה, לאחר המשחק ערכה נבחרת אוקראינה מסיבה בבית מלון עם השחקנים האוקראינים ששיחקו בליגה הישראלית וביניהם נכח באירוע גם קודריצקי. בשעה 4 לפנות בוקר, קילומטר צפונית לרעננה, איבד קודריצקי שליטה על רכבו, התנגש בגדר ההפרדה במהירות 160 קמ"ש ורכבו התהפך. קודריצקי, שלא היה חגור בחגורת בטיחות, מת במקום.

ארונו של קודריצקי הונח מספר שעות באצטדיון שכונת התקווה. כ-10,000 אוהדים עברו ליד ארונו וחלקו לו כבוד אחרון.

אביחי מליחי כתב שיר לזכרו, שבוצע בידי פיני חדד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:קשרי כדורגל סובייטים
קטגוריה:קשרי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:ניקופול: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני קריוובס
קטגוריה:כדורגלני דניפרו
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים שמתו במהלך הקריירה
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אוקראינים בישראל
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1962
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1994
רפאל לוי

**רפאל לוי (הלוי) סגל מהנובר** (בגרמנית:** Rafael Levi**; ה'תמ"ה, 1685 – ב' בסיון ה'תקל"ט, 17 במאי 1779) היה מתמטיקאי ואסטרונום יהודי-גרמני, מחבר "תכונת השמים".

## קורות חיים
רפאל לוי נולד ב. התייתם בגיל צעיר מאביו, יעקב יוסף לוי. למד בישיבת פרנקפורט על נהר מיין, ואחר כך למד בכוחות עצמו מדעים ושפות. עבד כמנהל חשבונות אצל יהודי החצר וולף אופנהיימר בהנובר. אחר כך משך את תשומת לבו של לייבניץ, שהיה איש החצר בהנובר, והפך לתלמידו ובן-חסותו והיה דר בביתו במשך שלש שנים. בהמשך היה מורה לפילוסופיה, למתמטיקה ולאסטרונומיה.

ספרו "תכונת השמים" (אמסטרדם תקט"ז; נדפס מחדש כמה פעמים במאה העשרים) עוסק באסטרונומיה, ובו ביאור להלכות קידוש החודש של הרמב"ם; כן פרסם לוחות אסטרונומיים שונים ומאמרים גרמניים במתמטיקה. בחיבור שנשמר בכתב יד הוא עוסק בחישוב הקץ וקובע את זמני הגאולה ותחיית המתים.

כאחד מן המשכילים המוקדמים ראה חשיבות דתית בחשיפת היהודים לחידושי המדע המודרני ובהפחתת הבערות אצלם. הוא עמד בקשר עם אנשי תנועת ההשכלה המאורגנת: התכתב ונפגש עם משה מנדלסון, והיה מורהו של יצחק אייכל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ספריו תכונת השמים (אמסטרדם תקט"ז), לוחות העיבור חלק א' (ליידן תקט"ז), לוחות העיבור חלק ב' (הנובר תקי"ז) באתר HebrewBooks
* 
*  (ערך כפול)
* ערן רביב, ספר "לוחות העיבור" לר' רפאל הלוי מהנובר: שני טפסים שונים. גיליונות ספרני היהדות כז (תשע"ד 2014)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משכילים מוקדמים
קטגוריה:אסטרונומים גרמנים
קטגוריה:אסטרונומים יהודים
קטגוריה:מורים למתמטיקה
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:מתמטיקאים גרמנים במאה ה-17
קטגוריה:מתמטיקאים גרמנים במאה ה-18
קטגוריה:ילידי 1685
קטגוריה:נפטרים ב-1779
מטאלורג דונצק

**מועדון הכדורגל מטאלורג דונצק** (באוקראינית: **Металург Донецьк**) היה מועדון כדורגל מהעיר דונצק, אוקראינה. בשיאו, היה אחד ממועדוני הפאר של אוקראינה. הקבוצה שיחקה בליגה האוקראינית הבכירה ונחשבה לקבוצת מרכז-טבלה כאשר הישג השיא שלה הוא הגעה למקום השלישי בליגה האוקראינית (שלוש פעמים) והגעה למעמד גמר הגביע האוקראיני פעמיים בעונת 2009/2010 ובעונת 2011/2012.

## היסטוריה
שורשיה של קבוצת מטאלורג מתחילים במועדון מקומי קטן בעיירה קירובסקה בשם "**אנטרטסיט קירובסקה**".

לאחר עונה ראשונה מאכזבת יחסית בתקופת אוקראינה העצמאית, בעונת 1993 הקבוצה סיימה שלישית בליגה האוקראינית השלישית (הרביעית בסדר הליגות) והעפילה לליגה השנייה (השלישית בחשיבותה). הקבוצה עברה באותה תקופה לעיירה שחטארסק ונקראה מחדש "**מדיטה שחטארסק**". שנתיים לאחר מכן שינתה הקבוצה את שמה פעם נוספת, הפעם ל"**מטאלורג דונצק**" ועברה לעיר דונצק.

אחרי שסיימה שנייה בליגה זו, הקבוצה העפילה לליגה האוקראינית הראשונה (השנייה בחשיבותה) עד שזכתה גם בליגה הזאת בעונת 1997 ושיחקה הלראשונה בליגה האוקראינית בעונת .

הקבוצה הופיעה לראשונה באירופה בגביע אופ"א בעונת , אז הפסידה כבר בסיבוב הראשון לקבוצת ורדר ברמן הגרמנית. הקבוצה חזרה לגביע אופ"א בעונה שלאחר מכן, אז הפסידה פעם נוספת בסיבוב הראשון, הפעם לקבוצת פארמה האיטלקית.

הקבוצה המשיכה בגביע אופ"א בעונת , וגברה בסיבוב השני המוקדם על קבוצת פ.צ. טיראספול המולדאבית אך הפסידה בסיבוב הראשון לקבוצת לאציו האיטלקית. גם בעונת  שיחקה הקבוצה בגביע אופ"א, אז גברה בסיבוב המוקדם השני על קבוצת שופרון ההונגרית אך הפסידה בסיבוב הראשון לקבוצת פאוק סלוניקי.

בעונת , הקבוצה שיחקה בליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות השני הקבוצה ניצחה את קבוצת פרטיזן מינסק מבלארוס. בסיבוב המוקדמות השלישי הקבוצה ניצחה את קבוצת אינטרבלוק מסלובניה. בשלב הפלייאוף הקבוצה הפסידה לקבוצת אוסטריה וינה והודחה מהטורניר.

בעונת , הקבוצה שיחקה בליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות השני הקבוצה ניצחה את קבוצת שליק ניקשיץ' ממונטנגרו. בסיבוב המוקדמות השלישי הקבוצה הפסידה לקבוצת טרומסה מנורווגיה והודחה מהטורניר.

בעונת , הקבוצה שיחקה בליגה האירופית. בסיבוב המוקדמות השלישי הקבוצה הפסידה לקבוצת קוקסי מאלבניה והודחה מהטורניר.

בשנת 2015, בעקבות מלחמת האזרחים באוקראינה ובעיות פיננסיות של הבעלים של הקבוצה, פורק המועדון.

## סגל
### כדורגלנים מפורסמים

### מאמנים מפורסמים
* קו אדריאנסה
* סמיון אלטמן
* טון קאנן
* סלבוליוב מוסלין

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:דונצק: מועדוני ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1996
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהתפרקו
קטגוריה:קבוצות כדורגל ששיחקו בליגה הבכירה באוקראינה
מסיבת סרטן הנהרות

ממוזער|שמאל|250px|סרטנים מבושלים באופן מסורתי עם שמיר
ממוזער|שמאל|250px|מנורת נייר בדמות פני הירח, האופיינית לחגיגה
**מסיבת סרטן הנהרות** היא סעודת קיץ חגיגית במדינות הנורדיות, שמקורה בשוודיה (שם היא נקראת "kräftskiva") והיא התפשטה גם לפינלנד (שמה בפינית: 
"Rapujuhlat"). המסיבות נערכות לרוב באוגוסט, מסורת שמקורה בחוק שהיה נהוג במשך רוב המאה ה-20, לפיו ציד סרטן הנהרות הותר בסוף הקיץ בלבד. כיום אין מגבלה חוקית כזו.

סרטן הנהרות מבושל בהרתחה במי מלח ומתובל בשמיר טרי שנקצר לאחר פריחתו. הסרטן מוגש קר ונאכל בידיים. הארוחה מלווה בדרך כלל באקווביט (משקה מזוקק) ושאר סוגי שנאפס, בירה, לחם, גבינת וסטרבוטן חריפה, פשטידת פטריות וסלטים. 

מסורתית הארוחה אמורה להתקיים בחוץ, אך בפועל פעמים רבות היא נדחקת פנימה עקב מזג אוויר סוער או יתושים תוקפניים. המסיבה מלווה באביזרים כגון מפות נייר, סינרים, כובעי נייר משעשעים ומנורות נייר, לרוב בדמות פני הירח. האווירה המקובלת היא קולנית וגסה וכוללת אכילה רעשנית, לרבות מציצת לְשַׁד הסרטן בקול שאיבה רם לפני הסרת שריונו ושירי שתייה. יש הטוענים שהמסורת מחייבת "משקה אחד לכל אצבע" אך בפועל לא רבים עומדים בקצב זה.

## קישורים חיצוניים

* מסיבת סרטן הנהרות, מתוך הספר "Modern-day Vikings: A Practical Guide to Interacting with the Swedes"
* מסיבת סרטן הנהרות, מהאתר הרשמי של שוודיה
* מסיבת סרטן הנהרות בפינלנד, מאתר "finnguide"


Kräftskiva,_Häringe_slott,_1991.jpg|מסיבת סרטן הנהרות, שוודיה, 1991
Crawfish party or kräftskiva.jpg|קישוטים ומאכלים אופייניים במסיבת סרטן הנהרות


קטגוריה:המטבח השוודי
קטגוריה:המטבח הפיני
סרטן הנהרות
קטגוריה:מאכלים לאומיים
קטגוריה:מאכלי ים
קטגוריה:אירועים בחודש אוגוסט
חינוך הומניסטי

**חינוך הומניסטי** הוא שם כולל למספר שיטות ותאוריות חינוכיות שהתפתחו לאור זרמים שונים בהומניזם. הגישות השונות כולן הן חלק מההומניזם המערבי, אך כל גישה מדגישה פן אחר שלו. כל הגישות חותרות למימוש האדם וחירותו. 

במובן המובא כאן, המונח "חינוך הומניסטי" נטבע על ידי נמרוד אלוני כדי לאגד זרמים בפילוסופיה חינוכית. שימוש זה במונח אינו מקובל בשפות אחרות.

## הגישה הקלאסית-תרבותית
גישה זו מדגישה את המידות הטובות ואת המוסר האנושי-הומניסטי כאבן היסוד של החינוך. המידות הטובות מתפתחות על ידי חינוך, ובפרט על ידי חינוך למצוינות. מבחינה תרבותית, הגישה תומכת בלימוד של היצירות הקלאסיות של התרבות האנושית, התנסות באמנות ופיתוח הכושר המדעי. ערכי התרבות הם הערכיים המרכזיים בחינוך הקלאסי-תרבותי, והם המקבלים את הדגש והחשיבות הרבים ביותר. הערכים נקבעים מלמעלה, ומועברים לתלמיד, בעוד לתלמיד אין חופש בחירה רב בבחירת הערכים המובאים לו. בכך ישנו איבוד של אחד הערכים המרכזיים בהומניזם, והוא ערך החרות. גישות אחרות מנסות להתמודד עם הקושי הזה בגישה הקלאסית, ומנסות להדגיש יותר את החרות.

## הגישה הרומנטית-נטורליסטית
גישה זו יוצאת מנקודת הנחה שהאדם הוא טוב מיסודו, והענקת חרות מלאה תביא להתפתחותו הטובה ביותר. הדגש מוסט, בגישה זו, מן התרבות אל הטבע ומן התבונה אל הרגש. על הילד לא ייכפו חומרי הלימוד והנושאים השונים שבהם יעסוק, ויינתן לו החופש ללמוד את שברצונו ללמוד. הסקרנות הטבעית של הילד מקבלת קרדיט בגישה זו, והלמידה היא למידה חווייתית. גישה זו מתבטאת, למשל, אצל ז'אן-ז'אק רוסו, בחיבורו "אמיל, או על החינוך", המתאר חינוך טבעי ובתנועת החינוך של הנאורות הגרמנית, הפילנתרופיניזם.

## הגישה האקזיסטנציאליסטית
גישה זו מדגישה את הבחירה הקיומית, תוך התמקדות בפיתוח אישיותי וגילוי הזהות העצמית הפנימית. המושג המרכזי בגישה הוא הזהות העצמית, גילוי הרצון הפנימי, התחושות העצמיות של הילד, ובחירת דרך החיים על פי הזהות האישית.

## הגישה הרדיקלית-ביקורתית
גישה זו מדגישה את השפעותיהם השליליות של גורמים חברתיים, פוליטיים וכלכליים על הילד. לפי גישה זו, השפעות אלו הן תמיד ציניות ופושעות, ועל כן יש לחסן את הילד מפניהן, באמצעות גישה ביקורתית המזהה את ההשפעות הללו. החינוך יתמקד בשחרור התלמיד מדפוסי חשיבה דוגמטיים וחינוך לזיהוי הגורמים המדכאים את האישיות. גישה זו תתמוך במהפכנות אישית, בהעלאת ספקות ובביקורת על כל תחומי החיים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פילוסופיה של החינוך
קטגוריה:הומניזם
קטגוריה:חינוך אלטרנטיבי
ספריות לאומיות

**[[ספרייה לאומית]]** הנה ספרייה המיועדת וממומנת על ידי הממשלה כדי לשרת את העם. מטרת הספרייה הלאומית היא שימור אוסף מקיף של התוצרים הספרותיים של האומה כולה, כולל פרסומים של הממשלה עצמה. מרבית הספריות הלאומיות אחראיות גם על בנייתה של ביבליוגרפיה לאומית ורובן משמשות כספריות הפקדה של עבודות שנוצרו באותה מדינה.

 

רשימה זו מכילה את הספריות הלאומיות של מדינות ואזורים תלויים נוספים. למקצת המדינות יש יותר מספרייה לאומית אחת ויש מדינות בהן אין ספרייה לאומית רשמית ואחת או יותר מהספריות הגדולות ממלאות דה פקטו את תפקידי הספרייה הלאומית.

ספריות לאומיות של קולוניות, אוטונומיות ושטחים תלויים אחרים (גם אם הן נמצאות מעבר לים) מופיעות תחת המדינה השולטת בהן.

## רשימת ספריות לאומיות
### א

### ב

### ג

### ד

### ה

### ו

### ז

### ח

### ט

### י

### כ

### ל

### מ

### נ

### ס

### ע

### פ

### צ

### ק

### ר

### ש

### ת

## קישורים חיצוניים

* רשימת כתובות של ספריות לאומיות באתר הפדרציה הבינלאומית של ארגוני ספריות ומוסדות (IFLA)
* רשימת כתובות של ספריות לאומיות באתר nationallibraries.org
* The European Library  - הספרייה האירופאית - עריכת חיפושים בתוכן של ספריות לאומיות באירופה

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רשימות מקומות
מנצ'סטר (ניו המפשייר)

**מנצ'סטר** (באנגלית: **Manchester**, ) היא העיר הגדולה ביותר במדינת ניו המפשייר בארצות הברית. העיר קרויה על שם העיר מנצ'סטר באנגליה. במפקד האוכלוסין של שנת 2020 מנתה האוכלוסייה 115,644 תושבים.

## גאוגרפיה
מנצ'סטר היא מרכז האזור המטרופוליטני הקרוי "*New England City and Town Metropolitan Area*"   (NECTA MA), שאוכלוסייתו הגיעה בשנת 2000 ל-173,663 נפש. העיר משתייכת למגלופוליס של צפון-מזרח ארצות הברית, ונמצאת בקצה הצפוני שלו.

מנצ'סטר שוכנת במחוז הילסבורו, שעל גדת נהר מרימק. ליד העיר נשפכים לנהר מספר פלגים גדולים. במזרח העיר נמצא אגם מסבסיק (Massabesic Lake), המספק לתושבים מי שתייה, ועקב כך נאסרו בו הרחצה ופעילויות המים האחרות.

שטחה של מנצ'סטר, על פי מדידות רשמיות, 90.4 קמ"ר, מתוכם 85.5 קמ"ר יבשה ו-4.9 קמ"ר מים. הנקודה הגבוהה ביותר נמצאת בצפון-מערב העיר, וגובהה הוא 171 מטר מעל פני הים.

## חינוך ותרבות
מוסדות החינוך של מנצ'סטר מונים שתי אוניברסיטאות, שש מכללות, שבעה תיכונים (ארבעה מהם מחוזיים ושלושה פרטיים), ארבע חטיבות ביניים ובתי ספר יסודיים רבים.

בעיר מגוון אתרי תרבות: 
* תיאטרון פאלאס (נוסד ב-1914).
* מוזיאון האמנות "Currier Museum", המציג ציורים ויצירות אמנות מאירופה ומאמריקה.
* מוזיאון היסטורי בחצר טחנת הקמח בשכונת "אמוסקיג מיליארד" (Amoskeag Millyard).
* מרכז מסבסיק-אדובון (Massabesic Audubon), המציע תוכניות וסיורים חודשיים לציבור הרחב ולבתי ספר.
* מרכז המבקרים הלימודי "Amoskeag Fishways", המציע פעילויות מגוונות בנושא הדגים וחייהם.
* מוזיאון הסיירות ע"ש לורנס ל. לי (Lawrence L. Lee). 
* ספריית מקס י. זילבר.
* המרכז המדעי SEE, המציע פעילויות וחוויות בנושאי מדע וטבע.
* בית הקברות של רחוב ואלי (Valley), שקבורים בו אישים חשובים רבים מן ההיסטוריה של מנצ'סטר.

במנצ'סטר נמצאות גם חמש קבוצות ספורט בענפים הבאים: כדורסל, כדורגל, הוקי קרח, ובייסבול. בעיר קיימים שני אצטדיונים גדולים: "Verizon Wireless Arena" המכיל 10,000 מושבים, ומשמש לאירועי ספורט ולקונצרטים, ו"Merchantsauto.com Stadium", בסמוך לנהר המרימק, המשמש למשחקי בייסבול.

## כלכלה ומסחר
מיקומה של מנצ'סטר כעיר הגדולה ביותר בצפון ניו אינגלנד, והעובדה שצמיחתה הכלכלית היא המהירה ביותר בכל ניו אינגלנד, יצרו בה ביקוש רב לעובדים והגבירו מאוד את אפשרויות התעסוקה. כלכלת העיר עברה שינויים משמעותיים ביותר, יחסית לשנות השמונים של המאה העשרים, עת עסקה העיר בעיקר בתעשיית טקסטיל.

כיום יש במנצ'סטר אזור מסחרי משגשג, וחנויות ומסעדות רבות הולכות ונפתחות לרוב. "הקניון של ניו המפשייר" ברחוב סאות' ווילו מכיל 125 חנויות. באזור זה נמצא גורד השחקים "סיטי הול פלאזה", הגבוה ביותר בצפון ניו אינגלנד. בניינים ידועים אחרים הם של המשרדים הראשיים של "בנק סיטיזן" ו"בנק אוף אמריקה".

בשנים האחרונות ניכרת מגמה גוברת של רכישת הבתים העתיקים ששימשו את עובדי טחנת אמוסקיג במאה התשע-עשרה. גם באזור זה הולכות ונפתחות לאחרונה חנויות ומסעדות רבות.

## ערים תאומות
למנצ'סטר יש כיום שלוש ערים תאומות:
* 
*  
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ניו המפשייר: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1751
גילוי וכיסוי בלשון

**גילוי וכיסוי בלשון** היא מסה שכתב חיים נחמן ביאליק באוקטובר 1915, העוסקת בתולדותיהן ובמשמעותן של מילים, ובהמשך לכך, בהבדל שבין שירה ופרוזה. המסה נחשבת לאחת החשובות ביותר שנכתבו בנושא זה בעברית.

## הטיעון המרכזי של המסה
ב"גילוי וכיסוי בלשון" טוען ביאליק כי המילים בלשון אינן קבועות ונצחיות, אלא משמעותן משתנה במשך הזמן, בין אם מסיבות של השתנות השימוש בהן בשפת היומיום, או מסיבות של התיישנות ושחיקה. לטענתו, "שום מלה אין בה בטולה הגמור של שום שאלה, אבל מה יש בה? – כסויה". עוד הוא מציין שבמהלך השנים  מילים נשחקות מרוב שימוש ומאבדות מגדולתן. 

ביאליק טוען, ש"בעלי הפרוזה" משתמשים ברובד השווה שבלשון, ומנסים להשתמש במילים במשמעותן המקובלת, בלי לנסות לשנות את השפה ולהעיר אותה מתרדמתה. השירה, טוען ביאליק, משתמשת במילים באופן גמיש הרבה יותר, ומנסה להניע אותן באופן דינמי, ולהשתמש במשמעויותיהן הרדומות והערות.

## אופי המסה
המסה עוסקת בנושא תאורטי במסגרת עיסוק פורמליסטי בשפה (בשפה בכלל, ולאו דווקא בשפה העברית). עם זאת, המסה כתובה בלשון פיוטית ומציגה את טיעוניה באמצעות דימויים ובליווי רמיזות והרמזים למקורות שונים. הדימוי המרכזי במסה מופיע לקראת סופה, והוא מדמה את הפרוזאיקונים להולכים על נהר קפוא, שאינם חוששים כלל להחליק או להיפגע, והם כהולכים על קרקע מוצקה. הם מתעלמים ממשמעויות לוואי, ויוצרים רושם של שפה סדורה וקבועה, אף על פי שלמעשה המים תחתיהם גועשים וסוערים. את הפואטיקנים מדמה ביאליק להולכים על נהר קפוא שקרחוניו נשברים, והם מוכרחים לעבור ולדלג מקרחון לקרחון, והם אינם יציבים לעולם:

## תקופת הכתיבה
המסה נכתבת בתקופת מלחמת העולם הראשונה. ביאליק מצא לנכון לעסוק בכתיבה תאורטית על הלשון, בזמן שהעולם כולו כמרקחה. העיסוק בשפה הוא חלק מתפיסה כוללת של הוגים ציוניים באותה העת (בהם אליעזר בן-יהודה ויוסף חיים ברנר), לפיה השפה היא האלמנט החשוב ביותר באיחוד העם היהודי בתפוצות, ואולי האלמנט המשפיע ביותר בהבאת העם היהודי לארץ אחת. על חשיבה זו חלקו בתקופה מסוימת רבים מההוגים הציוניים שדבקו בעמדה המכונה "ז'רגוניסטית", שתמכה בשימוש בעברית באופן מוגבל, במקביל ליידיש ולז'רגונים עבריים נוספים כשפות מרכזיות ביצירה העברית.

## לקריאה נוספת
* צבי לוז וזיוה שמיר (עורכים), **על "גילוי וכיסוי בלשון" - עיונים במסתו של ביאליק**, אוניברסיטת בר-אילן, 2001
* צבי לוז, "קריאה ב'גילוי וכיסוי בלשון' - פירוש צמוד למאמרו של ביאליק", **[[מעגלי קריאה]]**, יוני 1991
* יריב בן אהרון ועלי אלון, "מסכת 'גילוי וכיסוי בלשון'", **מחברות [[שדמות]]** במדרשת אורנים
* נתן רוטנשטרייך, "גילוי וכיסוי בלשון", בספר: גרשון שקד (עורך), **ביאליק יצירתו לסוגיה בראי הביקורת**, מוסד ביאליק, 1974, עמ' 371–384. 

## קישורים חיצוניים
* גילוי וכיסוי בלשון: הטקסט המלא של המסה, בפרויקט בן-יהודה
*  "גילוי וכיסוי בלשון" מאת ח"נ ביאליק - בהקראת גלית סליקטר, בערוץ יוטיוב של פרויקט בן-יהודה
* רחל אליאור, "גילוי וכיסוי בלשון ושפת האין והיש", בתוך צבי לוז וזיוה שמיר (עורכים), **על "גילוי וכיסוי בלשון" - עיונים במסתו של ביאליק**, אוניברסיטת בר-אילן, 2001, עמ' 113--127 
* רות קרטון-בלום, דיזנדרוק וביאליק: בין "חיוב ושלילה בביטוי" ל"גילוי וכיסוי בלשון", **[[מאזנים (כתב עת)|מאזנים]]**, יולי 1975
* גדעון כ"ץ, התנועה ב'גילוי וכיסוי בלשון' לביאליק, **[[דעת (כתב עת)|דעת]]** 83, 2017
* 
* 

קטגוריה:יצירות חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:מסות
קטגוריה:יצירות משנת 1915
לגינון נודד

**לָגִינוּן נוֹדֵד** (או **לָגִינוּן נַוָּד**; שם מדעי: *Lagocephalus spadiceus*) הוא מין של דג ממשפחת הנפוחיתיים (מכונים בסלנג "**אבו נפחא**"). הדג נפוץ בים סוף וגם באוקיינוס ההודי, אך ניתן למצוא אותו גם בים התיכון, לשם הגיע מבית גידולו הטבעי במסגרת התופעה הנקראת "הגירה לספסית". הדג הוא מוותיקי המינים הפולשים מהים האדום לים התיכון וזוהה ככזה כבר בשנות ה־30 של המאה העשרים.

## מאפיינים
הלגינון מגיע לאורך של 43 סנטימטר. בדומה לדגים אחרים במשפחת הנפוחיתיים, הוא יכול להתנפח בעת סכנה ובכךלהקשות על טורפיו. בשל תכונה זו, הדג נקרא בסלנג העברי **[[אבו נפחא]]**, שם שמקורו בערבית.

בדומה למינים נוספים במשפחה, אוצר דג הלגינון באיבריו הפנימיים – בכבד, בכיס המרה ובאיברי המין – רעל חזק בשם טטרודוטוקסין שעלול לגרום למוות. הרעל מתחיל להשפיע בין עשרות דקות ועד שעות ספורות ממועד אכילת הדג, וגורם בתחילה לשיתוק השפתיים, אובדן כושר הדיבור והבליעה, הזעה, כאבי ראש, בחילות וסימפטומים נוספים, ובהמשך לשיתוק שרירי הנשימה ולחנק. אין לרעל סותרן (אנטידוט), והטיפול הקיים הוא טיפול סימפטומטי – בעיקר הנשמה מלאכותית.

דווח על מספר מקרים שבהם דייגים ישראלים חובבים העלו את הדג ברשתם, לא ידעו לזהותו, טעמו ממנו ולקו בהרעלת טטרודוטוקסין חריפה, עד כדי חשש לחייהם. דג הפוגו, הנמנה אף הוא עם אותה משפחה, נחשב ביפן למעדן יוקרתי, אך הגשתו במסעדות נמצאת תחת רגולציה הדוקה ודורשת התמחות ארוכה ורישיון, לאחר שגבה לא מעט קורבנות.

## ראו גם
* פוגו

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1845
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון ריצ'רדסון
קטגוריה:נפוחיתיים
קטגוריה:מיני בעלי חיים פולשים בישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים רעילים
קטגוריה:דגים במפרץ אילת
אברהם סלמאן

**אברהם סלמאן** (בערבית: **ابراهيم سالمان**; 1931 – 13 ביולי 2014) היה מבכירי נגני הקאנון בישראל.

## ביוגרפיה
סלמאן נולד בבגדאד. הוא התעוור בגיל שנתיים בשל מחלת הגרענת. הוא למד בבית הספר לעיוורים בבגדאד, יחד עם סלים דאוד, דאוד אכרם ויוסף רביע, שניגנו עמו מאוחר יותר בתזמורת של קול ישראל בערבית. בבית הספר למד את מקצוע השענות. סלמאן החל ללמוד מוזיקה בגיל חמש, ובגיל אחת עשרה נכבש בקסם צליליו של הקאנון. הנגינה בקאנון הייתה לעיסוק המרכזי בחייו.
כישרונו הנדיר נתגלה מיד כאשר הצטרף לתזמורת הרדיו המלכותי העיראקי. עבודתו זכתה להערכה רבה בעולם הערבי כולו, והמוניטין שיצאו לו הביאוהו ללוות זמרים ערבים מן השורה הראשונה.
עוד לפני עלותו ארצה הובטח לו שיתקבל לתזמורת קול ישראל בערבית.

סלמאן עלה לישראל עם משפחתו בשנת 1950 ועבד בתזמורת קול ישראל בערבית עד שנת 1988. הוא הפך לנגן המרכזי של התזמורת, ונוכחותו, כשהוא ישוב מאחורי הקאנון, במשקפיים כהים בשל היותו עיוור, הייתה לסמל של התזמורת.

בנוסף לפעילותו כנגן קאנון, הוא כתב מוזיקה כלית, מוזיקה לסרטים והשתתף בהקלטות של מוזיקה קלאסית מערבית. אחת החשיפות שלו לקהל, שלא הכיר את המוזיקה הערבית הייתה בשיתוף פעולה עם להקת "כוורת" באלבום "פוגי בפיתה" בקטע "לאמור א'לאבי", שהיה קטע נגינה בסגנון מזרחי שהלחין סלמאן יחד עם דני סנדרסון. באותו אלבום ניגן סלמאן גם בקטע "התמנון האיטר" יחד עם תזמורת קול ישראל בערבית. סלמאן שיתף פעולה עם סנדרסון כשניגן בשיר "יוסף מלך השטיחים" (1978) ובלהיט "מה הדאווין שלך?" (1984).

האלבום היחיד שבו מרוכז תיעוד של עבודותיו, הופיע ב-1997 בהוצאת נאדה. האלבום מכיל הקלטות ותיקות משנות ה-60, שנבחרו בקפידה על ידי המפיק אבשלום פרג'ון, ובצידן הקלטות חדשות שנעשו בשנת 1996.

סלמאן נפטר בגיל 83 לאחר שלקה בדום לב. הוא הותיר אחריו אישה ושלושה ילדים. נטמן בבית העלמין ירקון.

## קישורים חיצוניים

* הדגמות מקאמים בביצוע אברהם סלמאן, ירושלים 1980. הקלטת שמע באתר הספרייה הלאומית
* סרטון על ראיון שנערך עם אברהם סלמאן
* 
* 

קטגוריה:נגנים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:חברי תזמורת קול ישראל בערבית
קטגוריה:נגנים יהודים עיראקים
קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:עיוורים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים עיוורים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
דנאריוס

[150px|שמאל|ממוזער|דנאריוס [כסף (יסוד)|כסף של הקיסר הרומי גטה]]
שמאל|ממוזער|250px|דנארי מתקופות שונות
**דנאריוס** או **דנריוס** (בלטינית: denarius, ריבוי: denarii) היה שמו של אחד המטבעות במערכת הכספים הרומית. דנאריוס היה מטבע כסף ששימש את הרומים אחרי שנת 211 לפנה"ס. הדנאריוס היה מקבילו של הדרכמה היוונית ברפובליקה הרומית. במקורות העבריים הוא נקרא **דינר**, ולעיתים זוז, ושוויו הגיע ל-1/4 סלע.

הדנאריוס הוכנס לשימוש בתקופת המלחמה הפונית השנייה ולצורך מימונה. משמעות שמו היא "מכיל עשר", והדינאריוס היה אמור לשקול כמו 10 יחידות אס. בראשיתו, היה קוטרו של המטבע כסנטימטר, הוא הוטבע בכסף טהור ומשקלו היה כ-3.5 גרם. 6250 דנארי שוו כיכר בארץ ישראל. במשך השנים הופחת בהתמדה חלקו של הכסף במשקלו של הדנאריוס, ובמשקל האס, לא תמיד היה כך, ובסביבות 141 לפנה"ס הדנאריוס היה שווה ערך ל-16 אס. בהמשך, חלקו של הכסף הופחת עד כדי מחצית משקלו בשנת 200, ועד כדי אחוז אחד בסוף המאה ה-3.

באמצע המאה ה-3, איבד הדנאריוס את מקומו לטובת האנטוניניאנוס.
הפעם האחרונה בה הוטבע דנאריוס הייתה בשנים 270 ל-275, בתקופת שלטונו של אורליאנוס ובשנים הראשונות לשלטונו של דיוקלטיאנוס.
אולם השימוש בו המשיך גם בתקופה הקרולינגית ובמהלך ימי הביניים.

במערב אירופה ובעיקר בצרפת המשיך תיאור מטבעות מסוימים כ"דֶנְיֶיה" (denier, דנריוס בצרפתית) עד למהפכה הצרפתית. הסימן d לפני המטבע הבריטי עד 1971 נבע ממורשת זו. שמו של המטבע המודרני דינר נובע משמו של הדנאריוס.

## אזכורים בברית החדשה
בברית החדשה, ספרי הבשורה מתייחסים לדינר כאל שכר עבודה יומי של פועל פשוט (הבשורה על-פי מתי, פרק כ', פסוק 2; הבשורה על-פי יוחנן, פרק י"ב, פסוק 5). בספר חזון יוחנן, במהלך פתיחת החותם השלישי (הסוס השחור), קב (Χοῖνιξ - מידת נפח עתיקה של כ-22.7 סמ"ק) של חיטה ושלושה קבים של שעורה הוערכו כל אחד בשווי של דינר אחד. חוקר המקרא רוברט ה. מאונס מציין כי מחירי החיטה והשעורה, כפי שהם מתוארים בחזון, נראים גבוהים פי עשרה עד שנים-עשר מעלותם הרגילה בעת העתיקה. לפיכך, חזון יוחנן מתאר מצב שבו מוצרי יסוד נמכרים במחירים מופקעים. משום כך, רוכב הסוס השחור מסמל תקופות של מחסור חמור או רעב כבד, אך לא בהכרח של גוויעה המונית. ככל הנראה, קויניקס חיטה אחד היווה את קצבת המזון היומית לאדם מבוגר. לכן, בתנאים המתוארים בחזון יוחנן ו', ההכנסה הרגילה של משפחה ממעמד הפועלים הייתה מספיקה לרכישת מזון לאדם אחד בלבד. השעורה, שהייתה זולה יותר, אפשרה להזין שלושה אנשים תמורת שכר של יום עבודה אחד.

הדינר מוזכר גם במשל העבד שלא מחל ובמשל השומרוני הטוב (הבשורה על-פי לוקאס, פרק י', פסוקים 25–37). הפסוקים העוסקים במתן מס לקיסר ("תנו לקיסר את אשר לקיסר") בבשורה על מתי פרק כ"ב, פסוקים 15–22 ובבשורה על פי מרקוס פרק י"ב, פסוקים 13–17, עושים שימוש במילה היוונית (δηνάριον, דנאריון) כדי לתאר את המטבע שהוצג בפני ישו.

## לקריאה נוספת

* John R. Melville-Jones, **A Dictionary of Ancient Roman Coins** (1990)


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רומא העתיקה: מטבעות
זנאבווורק

**ווֹיזֵארוֹ** **זֶנֵאבּווֹרְק** הייתה אצילה אתיופית מאזור שוואה שחיה במאה ה-19. היא הייתה אשתו של המירדאזמאץ' של ממלכת שאווה ווסאן סגד, אמו של המלך האתיופי סהלה סלאסי, השליט הראשון של שאווה שנשא בתואר נגוס (מלך), סבתו של המלך היילה מאלכות והסבתא רבה של הקיסר מנליק השני. וויזרו זנאבוורק החזיקה במחוזות מאנז וטגלט כאחוזה פיאודלית פרטית.

זנאבוורק הייתה האישה החזקה ביותר בשוואה במשך שלטונם של בעלה, בנה ונכדה. חרף המאמצים של סהלה סלאסי לפתור את הוויכוחים הממושכים על טבעו של ישו הנוצרי שהשפיעו על הכנסייה האורתודוקסית האתיופית בשאווה, היא התערבה למען הסוסת לדת ("שלוש הלידות"), שהוליך לצו ב-24 בנובמבר 1841 שגירש את כל הכמרים שלא אימצו את גישתה על טבעו של ישו הנוצרי.

היא הצטרפה לכלתה באזאביש, ובגדה בנכדה היילה מאלכות, בזמן הפלישה של הקיסר תוודרוס השני לשאווה ב-1855 על מנת להשליט את המרות של האימפריה האתיופית בממלכת שאווה.

מורשתה נשמרה בשפה האמהרית -זנאבוורק הוא כינוי שניתן לנשים אצילות, תואר זה מתאר כיום נשים נשואות בדרך כלל (גברת).

## הערות שוליים

קטגוריה:אתיופיה: אצולה
קטגוריה:שאווה
חאק א-דין השני

**חאק א-דין השני** היה שליט יפאט לקראת סוף המאה ה-14, ובנו של אחמד אבן עלי. טאדסה טמרת כותב על שליט זה "המייסד של ממלכת אדאל כפי שאנו מכירים, שהחלה את מאבקה הארוך כנגד הממלכה הנוצרית (אתיופיה).

אף על פי שאל-מקריזי מציין שחאק א-דין ואחיו סעאד א-דין השני נולדו בבית המלוכה האתיופי, שניהם נהפכו להיות השליטים הגדולים של האסלאם בקרן אפריקה. חאק התחיל את הקריירה כפושע בעקבות מחלוקת בין סבו עלי אבן סאבר א-דין לדוד מולה אספה. טאדסה טמרת מזכיר שחאק היה איש שלמד הרבה מאוד תורה איסלאמית ובאותו הזמן נעשה המנהיג של הקבוצות האסלאמיות.

תוך שהוא מוקף בחסידים מרובים, הוא הכריז על מלחמה כנגד שני קרובי משפחתו. הוא פנה לקיסר האתיופי ניואיה קראסטוס לעזרה, בסדרת התנגשויות הוא הביס את הצבא המשולב שלהם, ודוד מולה אספה נהרג בקרב. הקיסר האתיופי נכנס ליפאט, על מנת לוודא שסבו של חאק עדיין השליט של העיר, על אף שהוקמה בירה חדשה הנקראת וואהאל. (טרימינאם קורא לעיר זאת בשם וופאט). טאדסה טמרת כותב שהעברת הבירה עזרה לשמר את עצמאותה של יפאט, והחלה להשפיע על הממלכות השכנות דאווארו, האדייה ובלה.

חאק א-דין השני מלך כעשר שנים, עד שהוא נהרג בפעולה כנגד חייליו של הקיסר האתיופי. ישנו ויכוח לגבי שנת המוות שלו: אל-מקריזי כותב שחאק נהרג בשנת 776 על פי הלוח המוסלמי (לפי חישוב יוצא שהוא נהרג ב-1373 או 1374), אבל בספר ההיסטוריה של שושלת וואלשמה הוא מת בשנת 1386. הוויכוח ממשיך ואל-מקריזי טוען שהקיסר ששלט בחייו של חאק היה דווית הראשון, בזמן שהמקורות האתיופיים מציינים שמלכותו של חאק החלה בשלטונו של הקיסר ניואיה קראסטוס. טאדסה טמרת טוען שאל-מקריזי צודק בשנת המוות של חאק אך בילבל את הקיסר ניואיה מאריאם עם יורשו המפורסם יותר דווית הראשון, ריצ'רד פאנקהארסט, מקבל את התאריך והזיהוי של אל-מקריזי.

## הערות שוליים

קטגוריה:שושלת וולאשמה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
שלמה שיבולת

**שלמה שיבולת** (נולד ב-26 באפריל 1927) הוא רופא פנימאי ישראלי. לשעבר הרופא של יחידה 101 וחטיבת הצנחנים בפיקודו של אריאל שרון.

## ביוגרפיה
[250px|ממוזער|הרופא הגדודי, ד"ר שלמה שיבולת, מטפל בפצוע במהלך [מבצע אלקיים בחאן יוניס, אוגוסט 1955]]
שיבולת נולד בשם שלמה סחיוֶוסחורדר (Schijveschuurder) בעיר מאלאנג שבאי ג'אווה, אז קולוניה של ממלכת הולנד (כיום במדינת אינדונזיה), בן ליהודים הולנדים. אביו שירת כקצין רפואה בצבא הולנד והיגר עם רעייתו למושבות הודו המזרחית ההולנדית. בזמן מלחמת העולם השנייה (בין השנים 1942–1945) היו שיבולת ובני משפחתו שבוים במחנה עבודת כפייה יפני – מחנה סי-רנגו-רנגו באי סומטרה. הוא נהג לעבור את גדר התיל של המחנה יחד עם שלושה מחבריו וללכת ברגל דרך יער הגשם עד לכפר הקרוב ביותר כדי להחליף חפצי ערך במצרכי מזון בסיסיים וכינין.

בשנת 1946 חזרה המשפחה להולנד, שם למד רפואה באוניברסיטת אמסטרדם. הוא החליט לעלות לישראל בשנת 1952, בעקבות גילויי אנטישמיות בהולנד.

עם עלייתו לישראל עִברת את שמו מ"סחיווסחורדר" (Schijveschuurder, מילולית "משייף גלגלים"), שם יהודי ידוע בהולנד, ל"שיבולת", כביטוי לקושי הרב שיש למי שאינו הולנדי לבטא "סחיווסחורדר", ובאנלוגיה למסופר בספר שופטים (פרק י"ב) על אנשי שבט אפרים שלא יכלו לבטא שי"ן ימנית, וכאשר ביקשו מהם לומר "שיבולת" הם ביטאו "סיבולת".

שיבולת גויס לצה"ל ושימש רופא של גדוד 890 בחטיבת הצנחנים (חטיבה 202) תחת פיקודו של אריאל שרון. בשנת 1953 הוקמה יחידה 101 בפיקודו של אריאל שרון ושיבולת מונה לרופא היחידה. במהלך מבצע קדש שימש כרופא חטיבת הצנחנים, שוב תחת פיקודו של אריאל שרון. במסגרת זו עבר קורס צניחה.

בתום שירותו הצבאי החל לעבוד כרופא ומנהל מחלקה פנימית ד' בבית חולים איכילוב, ולימים ניהל אותה. התמנה לפרופסור לרפואה פנימית בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב.

בין היתר, שימש בשנת 1977 חבר בוועדה שבחנה את מצבו הבריאותי של יהושע בן-ציון והמליצה שלא לשחררו מבית סוהר. כמו כן נודע כרופאו של המרגל מרקוס קלינגברג וכמי שהיה מעורב בהחלטה לשחררו מן הכלא. פרסם שורה ארוכה של מחקרים מדעיים בתחומי מומחיותו בכתבי עת בינלאומיים. מחקריו המצוטטים ביותר עוסקים במכת חום.

בתקופת פעולות התגמול פגש את אורנה זוסמן, בתו של המשורר ומבקר התיאטרון עזרא זוסמן, ולאחר זמן מה נישא לה. לשניים נולדו חמישה ילדים. לאחר מותה של אורנה ממחלת הסרטן קיים שיבולת מספר מערכות יחסים והביא לעולם ילד נוסף. כיום נשוי שיבולת לג'נבייב, עובדת סוציאלית שפגש בעת עבודתו בבית החולים איכילוב.

בשנת 2005 פרסם אוטוביוגרפיה בשם "רופא".

## אוטוביוגרפיה
* שלמה שיבולת, **רופא**, הוצאת יהלם, 2005.

## קישורים חיצוניים
* דן לחמן, ביקורת על הספר "רופא"
* מפרסומיו המדעיים

## הערות שוליים

קטגוריה:חיילי חיל הרפואה במלחמת סיני
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:רופאים צבאיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי אינדונזיה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
פרנצ'סקו טולדו

**פרנצ'סקו טולדו** (איטלקית: Francesco Toldo; נולד ב-2 בדצמבר 1971, בפדובה) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק בעמדת השוער.

## קריירה קבוצתית
טולדו החל את הקריירה בקבוצת מילאן, אך מעולם לא שיחק עם הקבוצה. במקום זה, הקבוצה האיטלקית השאילה אותו לטרנטו ורוונה בין השנים 1991 עד 1993. טולדו הצטרף לקבוצת פיורנטינה, שם הפך לשוער הראשון של הקבצה במשך שמונה עונות. בזמנו עם ה"סגולים" המתיק את שהייתו עם זכייה בגביע איטליה פעמיים, והשתתפות בליגת האלופות. שנה לפני פשיטת הרגל של פיורנטינה, הוא הועבר לאינטר מילאנו ב-2001. הוא היה השוער הראשון של הקבוצה הזו למשך 4 שנים, עד קיץ 2005, כאשר השוער הברזילאי ז'וליו סזאר הצטרף וגרם להורדתו של טולדו לספסל למשך משחקי הקיץ. הוא חזר לשחק כשוער הראשון בפברואר 2006 בזמן ירידה בכושר של סזאר, לא לפני פרסום שמועות על מעברו לפאלרמו, מילאן, ובחזרה לפיורנטינה. הארכת החוזה תשאיר אותו במועדון אינטר עד 2009. במשחק עגום מאוד של הקבוצה, טולדו הוציא את הכדור מהרשת לא פחות משש פעמים בגביע איטליה 2007.
בשנת 2010 אחרי תשע שנים בקבוצת אינטר פרש טולדו בגיל 39.

## קריירה בינלאומית
בסוף 2004, טולדו שיחק בנבחרת איטליה 28 פעמים. הוא היה שחקן רזרבי בטורניריה של איטליה ביורו 96, מונדיאל 1998, מונדיאל 2002, ויורו 2004, למרות היותו אחד השוערים הטובים בעולם בתקופה זו.

לעומת חוסר ההשתתפות בטורנירים רבים, הוא הצליח להראות את יכולתו כשוער ביורו 2000. על אף תחרות חזקה עם שוערים כמו ג'אנלואיג'י בופון, טולדו נבחר לפתוח ביורו 2000, מכיוון שבופון שבר את ידו במשחק ידידות נגד נורווגיה רק שמונה ימים לפני תחילת הטורניר. טולדו עזר לנבחרתו להגיע לגמר, שם הפסידו לנבחרת צרפת. בזמן חצי הגמר נגד הולנד, מארחת הטורניר, טולדו הציל פנדל בזמן המשחק ולאחר מכן שניים בקרב הפנדלים. לעומת הצלחתו בחצי הגמר, הוא נכשל בהצלת בעיטה קריטית של סילביאן ווילטורד לקראת סוף המשחק כאשר איטליה הובילו 1-0. בתוספת הזמן צרפת ניצחה הודות לגול של דויד טרזגה.

## קישורים חיצוניים

* 

* פרופיל באתר הקבוצה

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני הלאס ורונה
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני אינטר מילאנו
קטגוריה:שוערי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני יורו 2000
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1971
וירטוס בולוניה

**וירטוס פלקנסטרו בולוניה** (באיטלקית: ** Virtus Pallacanestro Bologna**) היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר בולוניה, המתמודדת בסרייה א' וביורוליג.

## היסטוריה
הקבוצה הוקמה בשנת 1879 כמועדון התעמלות, כשמועדון הכדורסל מתחיל להתחרות רק בשנות ה-20 של המאה ה-20. המועדון זכה ב-15 אליפויות מקומיות וב-8 גביעי מדינה. העונה המוצלחת ביותר של וירטוס הייתה עונת 2001 שבה זכה המועדון בליגה האיטלקית, בגביע וביורוליג, כלומר בכתר משולש. הקבוצה זכתה גם באליפות אירופה בשנת  כששחקנה הבולט היה פרדראג דנילוביץ'.

הקבוצה הורדה ליגה אחרי עונת 2003 בגלל בעיות כספיות, אך חזרה לליגה הראשונה בעונת 2005/2006 ואף סיימה בעונה הבאה כסגנית הליגה. בשנת 2009 זכתה בולוניה בתואר ראשון מאז 2002 כאשר הניפה את גביע היורוצ'לנג', לאחר ניצחון בגמר מול שולה באסקט, 75-77.

## תארים והישגים
***[[ליגת העל האיטלקית בכדורסל|סרייה א']]**:
****אליפות (17):** 1946, 1947, 1948, 1949, 1955, 1956, 1976, 1979, 1980, 1984, 1993, 1994, 1995, 1998, 2001, 2021, 2025
**מקום שני: 1936, 1938, 1940, 1943, 1950, 1952, 1953, 1957, 1958, 1959, 1960, 1961, 1977, 1978, 1981, 2007, 2022, 2023
***[[הגביע האיטלקי בכדורסל|הגביע האיטלקי]]**:
****זכייה (8):** 1974, 1984, 1989, 1990, 1997, 1999, 2001, 2002
**גמר: 1993, 2000, 2007, 2008, 2009, 2010, 2023
***הסופר קאפ האיטלקי**:
****זכייה (4):** 1995, 2021, 2022, 2023
**גמר: 1997, 1998, 1999, 2000, 2002, 2009, 2010, 2020
***[[הליגה האיטלקית השנייה בכדורסל|הליגה האיטלקית השנייה]]**:
****זכייה (1):** 2017
***[[יורוליג|אליפות אירופה]]**:
****זכייה (2):** 1998, 2001
**גמר: 1981, 1999, 2002
***[[גביע ספורטה]]**:
****זכייה (1):** 1990
**גמר: 2000
***[[ליגת האלופות בכדורסל|ליגת האלופות]]**:
****זכייה (1):** 2019
***[[יורוצ'לנג']]**:
****זכייה (1):** 2009
***[[יורוקאפ]]**:
** **זכייה (1):** 2022

## שחקני עבר בולטים

## מאמני עבר בולטים

*  אטורה מסינה
*  סרג'יו סקאריולו
*  דושקו איבאנוביץ'

## ספונסרי עבר
בכדורסל האיטלקי הקבוצות נקראות על שם הספונסר הראשי שלהם. להלן רשימה של כל הספונסרים של וירטוס בולוניה:

## קישורים חיצוניים

* 

* דף הקבוצה באתר היורוליג

קטגוריה:קבוצות כדורסל איטלקיות
קטגוריה:בולוניה: ספורט
קטגוריה:אלופות אירופה בכדורסל לקבוצות
בירה מכבי

[250px|ממוזער|שמאל|[סמליל קודם של החברה]]
250px|ממוזער|שמאל|התווית הראשונה של בירה מכבי, עם דמות הלוחם המכבי**בירה מכבי** (באנגלית: Maccabee) היא בירת לאגר לתת בהירה, תוצרת חברת טמפו משקאות. הבירה מיוצרת החל משנת 1964 והיא נועדה בעיקר לייצוא. 

לאורך השנים זכתה הבירה ב-4 מדליות זהב בתחרויות בינלאומיות (בלוקסמבורג, פריז, בריסל ורומא). פלח השוק שלה בשנת 2009 היה, כ-11% משוק הבירה בישראל. את משווקת בבקבוקים של 330 מ"ל, 500 מ"ל או של 650 מ"ל, בפחיות של 330 מ"ל או 500 מ"ל וגם בחבית של 20 ליטר.

## היסטוריה
בירה "מכבי" הושקה באוגוסט 1964 על ידי מבשלת שיכר לאומית בנתניה, כבירה פרימיום שיועדה לתיירים בבתי מלון ומסעדות יוקרה ולייצוא. הצורך לייצא בירה עלה מאחר שבישראל היה למבשלה עודף כושר ייצור. כדי לייצר את הבירה, הזמינו ברומייסטר בעל שם בינלאומי מגרמניה. הבירה, בת 5% אחוזי אלכוהול, יוצרה בסגנון פילזנר, שמקורו בעיירה פילזן שבצ'כיה. סגנון הפילזן מאופיין בבהירות וצלילות, טעם כשותי ורמת גזים גבוהה.  באוקטובר 1964 נשלח משלוח ראשון של הבירה לייצוא לארצות הברית, אך הבירה זכתה להצלחה גם בקרב קהל הצרכנים הישראלי. על תווית הבקבוק הראשונה משנת 1964 הופיע ציור של המכבים.

בשנת 1967 בוצע לראשונה ייצוא לקנדה, וב-1969 לאוסטרליה. 

בירה מכבי זכתה במספר תחרויות בינלאומיות לבירה בשנים: 1977 בלוקסמבורג, 1979 בפריז, 1981 בבריסל ו-1995 ברומא. על תוויות הבירה התווספו המדליות במהלך השנים.

בשנת 2001 הושק מסע פרסום תחת הסיסמה: "מכבי להיות קצת מזה וקצת מזה. להיות ישראלי" שהחליף את סיסמת הפרסום הקודמת של המותג "יש מכבי יש חברים".

בשנת 2005 יצאה טמפו עם מהדורה מוגבלת של מארזי בירה מכבי מעוצבים בידי אמנים ישראליים. המהדורה הייתה תולדה של שיתוף פעולה בין טמפו לבין ארגון וראייטי תחת השם "מכבי אמנים", במסגרתו עוצבו מארזי בירה מכבי בעיצובים ייחודיים של שלושה אמנים ישראליים, כמו: מנשה קדישמן, יאיר גרבוז ועפרה צימבליסטה. חלק מההכנסות ממכירת הבקבוקים הועברו כתרומה לארגון וראייטי.

בשנת 2009 עברה בירה "מכבי" מתיחת פנים. בעזרתה של חברת היינקן העולמית, עודכנה נוסחת המשקה ואחוז האלכוהול עלה מ-4.9% ל-5% אחוזים. בנוסף, הבקבוק והתווית עוצבו מחדש על ידי המעצב פיליפ בולקייה.

## מוצרים נוספים של המותג
בשנות השבעים השיקה בירה מכבי מאלט לייצוא. בשנת 1991 הושקה "מכבי לייט" בה אחוז האלכוהול ירד ל-3.5. בשנת 2003 יצאה בירה "מכבי ליים" בטעם של בירה עם לימון ליים.
בשנת 2006 הושקה בירה "מכבי שנדי"- בירה דלת אלכוהול בתוספת משקה ליים. בסוף שנת 2014 הושקה גרסה נוספת לבירה בה אחוז האלכוהול עלה ל-7.9 תחת התיאור "בירה לאגר חזקה". שווקה גם תחת הסיסמה "יש מכבי - יש חברים".

## קישורים חיצוניים

*בירה מכבי באתר טמפו
* 
## הערות שוליים

מכבי
קטגוריה:מוצרי טמפו תעשיות בירה
קטגוריה:טמפו תעשיות בירה
פלנקה

**פָּלֵנְקֵה** (מספרדית: **Palenque**) הוא שמה של עיר קדומה מתקופת המאיה אשר נמצאת במדינת צ'יאפס שבמקסיקו. על אף גודלה הקטן בהשוואה לאתרי מאיה אחרים באמריקה המרכזית, פלנקה מפורסמת בהשתמרות יוצאת הדופן של מבניה, במגוון הרחב של סוגי מבנים ובתחריטים אשר גולפו על ראשי מקדשיה, תחריטים שעזרו רבות בפיענוח אופייה של תרבות המאיה וההיסטוריה שלה.

העיר ננטשה שנים רבות לפני הגעת הכובשים הספרדים אל חופי אמריקה, ו"התגלתה מחדש" במאה ה-16, אין הסכמה בין החוקרים מה הייתה סיבת הנטישה. אחת התאוריות, המופיעה בספרו של ג'ארד דיימונד **[[התמוטטות (ספר)|התמוטטות]]**, היא שלאחר סדרה ארוכה של שנים ברוכות משקעים גדלה אוכלוסיית העיר מאוד, וכשהגיעו לאחר מכן שנות בצורת נקלעו רבים מהתושבים למצוקת רעב, החלו למרוד, הסדר החברתי קרס, ותושבי העיר נמלטו מאימת הרעב והמהומות.

## בתרבות פופולרית
אריך דניקן ייחד בספרו הפופולרי מרכבות האלים ובסרט בשם זה חלק לתחריט שנמצא בפלנקה, המתאר אדם השוכב על גבו ומסביבו עיטורים. דניקן פירש את התחריט כתיאור של אסטרונאוט קדמוני. אין שום פרט בתחריט התומך בהשערה מרחיקת לכת זו.

בשנת 1987 הוכרז האתר כאתר מורשת עולמית.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מקסיקו: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:מקסיקו: היסטוריה
קטגוריה:צ'יאפס
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים של מאיה
קטגוריה:התקופה הפרה-קולומביאנית
קטגוריה:מקסיקו: אתרים ארכאולוגיים
מפתח זר

**מפתח זר** (באנגלית: **Foreign Key**) במסדי נתונים הוא מונח מעולם מסדי הנתונים היחסיים, המתאר שדה (עמודה) בטבלה אשר ערכיו האפשריים (Domain) נשאבים משדה מקביל בטבלה אחרת אשר בה משמש השדה כמפתח ראשי.

ערכי המפתח הזר אינם בלעדיים (Unique) בטבלת הבן (הטבלה שמכילה מפתח זר) ויכולים לחזור על עצמם. המפתח הזר הוא לעולם לא ריק, מאחר שהוא מצביע למפתח ראשי שתמיד חייב להכיל ערך ייחודי (למשל ת.ז של האב). מפתח זר כמו מפתח ראשי יכול להיות מפתח מורכב, כלומר מפתח שמכיל בתוכו מספר ערכים.

ניתן להגדיר קשר זה כאילוץ מפורש (Constraint) בהגדרת הטבלה, כך שמערכת ניהול מסד הנתונים (DBMS) תמנע מופעים של המפתח הזר שאינם עונים לאילוץ, כלומר אינם נמצאים בטבלת האב. כתוצאה מהגדרת אילוץ כזה, לא נוכל גם למחוק רשומה מטבלת האב כל עוד ישנן רשומות בטבלת הבן המכילות את מפתח הרשומה כמפתח זר.

על ידי שימוש במפתח זר מגדירים ולמעשה יוצרים את הקשרים בין הטבלאות השונות במסד הנתונים.

## דוגמאות למפתחות זרים

קטגוריה:מסדי נתונים
נתונות שתי הטבלאות הבאות: טבלה של חברות שמייצרות ממתקים וטבלה של ממתקים.
לכל חברה יש מספר ייחודי משלה (מזהה חברה) שאינו יכול להתקיים עבור שתי חברות, כלומר הוא מפתח ראשי של הטבלה.
בטבלת הממתקים, ישנה עמודה של מזהה חברה - כלומר הפנייה לטבלת החברות.
מספר ממתקים יכולים להצהיר שהחברה שמייצרת אותם היא אותה חברה, כלומר העמודה מזהה חברה הוא מפתח זר בטבלת הממתקים.
זהו **קשר של רבים ליחיד**: לכל ממתק יש רק חברה אחת שמייצרת אותו, ומצד שני כל חברה מייצרת הרבה ממתקים.

מניתוח של הנתונים אפשר להסיק את הבאות:
* חברת אטראוס מייצרת רק את הממתק נקופלת.
* חברת פלית מייצרת את הממתקים נילקי וליפלי.
* חברת לרמית מייצרת את הממתקים אמבה וגיסלי.

אם מספר חברות יכולות לייצר את אותן הממתקים (שלא כמו בדוגמה הקודמת שכל ממתק מיוצר רק על ידי חברה אחת) אז יש להיעזר בקשר הנקרא **קשר של רבים לרבים**. קשר זה מושג על ידי טבלת קשר שמצליבה בין מזהה ייחודי של ממתק (מפתח ראשי) לבין מזהה ייחודי של חברה (מפתח ראשי). בטבלה זו דוגמה למפתח ראשי מורכב: הוא מכיל שני שדות שכל אחד מהם הוא מפתח זר לטבלאות האחרות, להלן דוגמה:

ניתוח של המידע בטבלת הקשר מעלה את הבאים:
* חברת פלית מייצרת נילקי, נקופלת ואמבה.
* חברת אטראוס מייצרת נקופלת, אמבה וליפלי.
* חברת לרמית מייצרת אמבה, ליפלי וגיסלי.