בעל-מחשבות

[250px|ממוזער|בעל-מחשבות כאורח המערכת של [כתב עת|כתב העת "דאס פולק", ריגה, 1921]]
**בעל-מחשבות** (בכתיב יידי: **בעל-מחשבֿות**, נהגה: "בַּאל-מחשׁוֹבֶס"; ברוסית: **Ба‘ал-Махашавот**, ולפי ההגייה האשכנזית **Бал-Махшовес**) הוא שם העט של ד"ר **איסידור ישראל אליַשֵב** (**אלישיב**; ביידיש: **ישראל איזידאָר עליאַשעוו**; בגרמנית: **Isidor Eljaschoff**; ברוסית: **Исраэль Исидор Эльяшев**; 13 בספטמבר 1873, קובנה – 13 בינואר 1924, קובנה), נוירולוג, פובליציסט, פעיל ציוני, עורך ספרותי ועורך עיתונים יידי, מתרגם ומבקר ספרות, תיאטרון ואמנות, הנחשב למבקר הראשון של ספרות יידיש.

## קורות חיים
איסידור (ישראל) אלישב נולד בעיר קובנה שבליטא בשנת 1873. למד בישיבת קלם, ישיבת תנועת המוסר של שמחה זיסל זיו ("הסבא מקלם") בעיירה גרובין שבקורלנד. בהמשך למד רפואה והתמחה בנוירולוגיה.

אלישב, אשר פעל ברוסיה, בפולין ובגרמניה, החדיר לביקורת של ספרות היידיש קני-מידה ומושגים אסתטיים אשר היו מקובלים בספרות האירופית בתקופתו, ונחשב לאחד מחשובי המבקרים של ספרות היידיש.

פרסם ביקורות בעיתונים שונים, בהם בין היתר בכתב-העת הציוני הגרמני *[[Ost und West]]* (אוֹסט אונד וֶסט, 'מזרח ומערב'). כן היה מעורכי העיתון היידי הציוני "די אידישע שטימע" ('הקול היהודי').

אלישב הוא שתרגם את הרומן "אלטנוילנד", לבקשתו האישית של הרצל. הואיל ובאותהּ העת הייתה יידיש שפת אמם של רוב יהודי אירופה, היה תרגומו של אלישב זה שבו קראו מרבית היהודים את קריאתו של הרצל לייסוד מדינה יהודית.

בנוסף לעבודתו הספרותית, פעל אלישב גם במישור הפוליטי: היה מחלוצי התנועה הציונית, והשתתף בקונגרס הציוני הראשון (בזל, 1897) כציר מברלין.

ביחס לריב הלשונות בין היידישיסטים לבין תומכי העברית (ה"הבראיסטים"), שביטויהּ הנודע היה "מלחמת השפות" בארץ ישראל (1913–1914), מצא עצמו בעל-מחשבות בתווך:

אחותו ד"ר אסתר אלישיב (1878–1941) הייתה סופרת, עורכת, מרצה לפילוסופיה ולביקורת ספרות ומחנכת.
בני אחותו שיינה היו מרדכי אלישיב (1898–1977), מחנך עברי בליטא ובישראל (מנהלו הראשון של תיכון קוגל בחולון), וד"ר שמואל אלישיב (1899–1955), איש ציבור בליטא וביישוב ודיפלומט ישראלי (שגריר ישראל בברית המועצות).

### ארכיון
ביוגרפיה שלו נמצאת בארכיונו של זלמן שניאור בארכיון גנזים, אגודת הסופרים בתל אביב.

## כתביו
* (ביחד עם יהושע חנא רבניצקי), **זעמעלבוך קולטור, 1905 : ענטהאלט א פאעמא פון [[י"ל פרץ]]ערצעהלונגען און ארטיקלען פון [[שלום אש]], א' ריזען, ד' פרישמאן...איבערזעצטע - פון א' טשעחאוו, מארק טווען...געאגראפיש - סטאטיסטישע איבערזיכט פון אלע לענדער און פעלקער - פאפולער - וויסענשאפטליכע ארטיקלען...** / רעדיגירט פון יהושע חנא רבניצקי און איס עלשעוו , מינסק קולטור, 1905, (256 עמודים).
* **פלוגבלאט**, ביחד עם שכנא לבנהרץ ו-יהושע חנא רבניצקי, מינסק קולטור, 1906, (4 כרכים).
* **סקירות ורשמים**, (במספר כרכים), ורשה: ספרות, תרע"ב 1911.
* **קריטיק**, קייב: קולטור-ליגע, 1920.
* **דאס דרום-יידנטום און די יידישע ליטעראטור אין XIX יארהונדערט**: א היסטאריש-קריטישע שטודיע, ברלין: כלל, תרפ"ב-1922.
* **געקליבענע שריפטען**, וילנה: ש. שרעבערק, 1910–1915. אסופת כל כתביו; יצאה בהמשך במהדורות נוספות:
** **אונטערן ראד: געזאמלטע שריפטן**, ברלין: בעל-מחשבות-קאָמיטעט, 1927.
** **געקליבענע שריפטען**, ורשה: ביכער, 1929.
** **געקליבענע ווערק**, ניו יורק: ציקא, 1953.

*Dr. J. Eljaschoff, "Ueber Jargon ("Juedisch") und Jargonliteratur", in: Berthold Feiwel & Ephraim Moses Lilien (Hgs.), *Jüdischer Almanach 5663*, Berlin: Jüdischer Verlag, 1902, p. 58, (עותק דיגיטלי ממהדורה שנייה, באתר Compact Memory) 


## קישורים חיצוניים
* מרקוס מוזלי, 
* 
* 
* יוסף חיים ברנר, ביבליוגרפיה, "העתיד היהודי" (ירחון לספרות, מדע וציונות); עורך: י. וורטסמאן, שנה ראשונה(?), א (אוגוסט 1908), בפרויקט בן-יהודה
* 
* שמואל ניגער, 'בעל-מחשבות', בספרו **לעזער, דיכטער, קריטיקער** (**געקליבענע שריפטן**, כרך ב), ניו יורק: אידישער קולטור פארלאג, 1928, עמ' 495–565, בארכיון האינטרנט 
* נחום ברוך מינקאָוו, 'בעל מחשבות', **זעקס יידישע קריטיקער**, בואנוס איירס: פארלאג יידבוך, ביי דער געזעלשאפט פאר יידיש וועלטלעכע שולן אין ארגענטינע, 1954, עמ' 227–290, בארכיון האינטרנט 
*  (מן הספר "דמויות בספרותנו", חלק ב)
* 
* 'אלישיב, ישראל־איזידור בן שלמה־זלקינד („בעל מחשבות”)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 113 (, תמונה 1311).
*געקליבענע שריפטען (מהדורות שונות), כרך 1, כרך 2, כרך 3, כרך 4, כרך 5. במאגר ספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית של פולין.
* 

מפרי עטו:

* Isidor Eljaschoff, "Ch. D. Nomberg", *Ost und West* 3:11 (November 1903), 763–768, Compact Memory 


## הערות שוליים

קטגוריה:סופרי יידיש הידועים בשם עט
קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:סופרים יהודים ליטאים
קטגוריה:סופרי יידיש רוסים
קטגוריה:סופרי יידיש גרמנים
קטגוריה:חוקרי ספרות יהודים גרמנים
קטגוריה:מבקרי ספרות יהודים
קטגוריה:מבקרי תיאטרון
קטגוריה:מתרגמים יהודים גרמנים
קטגוריה:מתרגמים ליידיש
קטגוריה:רופאים יהודים ליטאים
קטגוריה:רופאים יהודים גרמנים
קטגוריה:משתתפי הקונגרס הציוני העולמי הראשון
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:פובליציסטים יהודים ליטאים
קטגוריה:פובליציסטים יהודים גרמנים
קטגוריה:עורכי עיתונים ביידיש
קטגוריה:עיתונאי יידיש גרמנים
קטגוריה:עיתונאי יידיש רוסים
קטגוריה:עורכים ספרותיים יהודים
קטגוריה:סגל די אידישע שטימע
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים ליטאים
קטגוריה:עיתונאים יהודים ליטאים
קטגוריה:עיתונאים יהודים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1873
קטגוריה:נפטרים ב-1924