אורי שיינס

**אורי שיינס** (נולד: 16 באפריל 1961) הוא פרופסור ישראלי לזואולוגיה ושמירת טבע בחוג לביולוגיה וסביבה של מכללת אורנים, מייסד ויושב ראש ארגון טיים.

## ביוגרפיה
שיינס נולד בבאר שבע למשפחה בת ארבעה ילדים. הוריו לייב ושושנה שיינס היו פעילי סביבה אשר יזמו את המאבק נגד הקמת הכור הגרעיני בין אשקלון לאשדוד בשנות ה-70. אביו עבד בחברת מקורות ובעקבות עבודתו נדדה המשפחה בילדותו ברחבי הארץ. בגיל 16 נסע עם משפחתו לשליחות בתאילנד. כשחזר לישראל התגייס לנח"ל, חבר לגרעין הצופים שישב בקיבוץ קטורה, והשתתף בהקמת שיזפון (כיום נאות-סמדר). בצבא יצא לקורס מ"כים ואז לקורס קצינים, והפך למפקד מחלקת סיור בגדוד 50.

שיינס סיים תואר ראשון במדעי החיים (1988), תואר שני בזואולוגיה (1991) ודוקטורט בזואולוגיה (1997), כולם באוניברסיטת תל אביב.

עבודת התיזה של התואר השני הייתה בנושא היבטים ברביית החולד, עבודת הדוקטורט עסקה במורפולוגיה, הכימיה והתכונות הפרומונליות של בלוטת הרדר בחולד.

ב-1998 יצא לפוסט דוקטורט באוניברסיטת קולומביה וכשחזר לארץ הצטרף לאוניברסיטת חיפה ב־2001. ב-2009 מונה לראש החוג לביולוגיה של אוניברסיטת חיפה בקמפוס מכללת אורנים.

### חיים פרטיים
נשוי ואב לשלושה ילדים. מתגורר בגבעת עדה.

## פעילותו למען הסביבה
בשנת 2000 התריע על ההשפעות הסביבתיות של סלילת כביש חוצה ישראל. הוא הצביע על מחדלים בשלב תסקירי ההשפעה על הסביבה, פיצול בתי־גידול, הרס שטחים פתוחים, דריסה של בעלי חיים, פגיעה בצמחייה וזיהום מי תהום ואוויר. הוא הדגיש את הקושי לחזות מראש את ההשפעות האמיתיות של פרויקטים בסדר גודל כזה, והתריע כי הנזקים עלולים להיות בלתי הפיכים. הוא פעל להגשת עתירה לבג"ץ נגד כביש חוצה ישראל בתביעה לטיפול בתשטיפי כבישים והגנה על מקורות הירקון.

ב-2007 יצא לשנת שבתון בניו זילנד. כשחזר ב-2008 היה ממקימי מפלגת התנועה הירוקה. ב-2010 התנועה הירוקה בהובלתו עתרה לבג"ץ בדרישה שוועדת טירקל תדון מחדש בהתאמתו של יואב גלנט לתפקיד הרמטכ"ל, עקב חשדות בפרשת הקרקעות. בג"ץ דרש מהיועץ המשפטי "הסברים על הטעות שהוסיפה לנחלת גלנט במושב עמיקם שטחים על חשבון השטח הציבורי".

ב-2011 שיינס היה מעורב במחקר ובמאבק להגנה על חולות סמר שבדרום הערבה, אזור המהווה בית גידול ייחודי למינים נדירים ואנדמיים. הוא פעל להעלאת המודעות לחשיבותם האקולוגית והתריע מפני הפגיעה בהם עקב כריית חול וצמצום שטחי המחיה. במסגרת מאמצי השימור, רכישת הקרקעות סייעה להצלת הדיונות האחרונות באזור. פעילותו בתחום זה שילבה מחקר מדעי עם מעורבות ציבורית בשמירת טבע.

בשנת 2015 ייסד את ארגון TiME (This is My Earth) הבינלאומי, הפועל להאטת קצב הכחדת מינים, למאבק בהתחממות הגלובלית ולשמירה על אזורים בעלי מגוון ביולוגי גבוה ברחבי העולם. הארגון פועל באמצעות מודל של גיוס המונים בינלאומי, המאפשר לציבור להשתתף הן במימון הפעילות והן בבחירת אזורי היעד לשימור, אשר נקבעים גם על ידי ועדה מדעית בין-לאומית. לאחר רכישת השטחים, מועברת הבעלות עליהם לארגונים מקומיים לצורך הגנה ארוכת טווח. פעילות הארגון מתמקדת בעיקר בדרום אמריקה, לצד אזורים נוספים באפריקה ובאסיה. מאז הקמתו הוביל שיינס יוזמות לשימור שטחי טבע במדינות שונות, תוך תרומה להגנה על מינים רבים של בעלי חיים וצמחים ולהפחתת פליטות פחמן דו-חמצני. בשנת 2017 רשם ארגון TiME את הצלחתו הראשונה, כאשר רכש באמצעות גיוס המונים שטח טבע באמזונאס הפרואני, אשר הוסב לשמורת טבע. השטח, הממוקם בהרי האנדים, כולל למעלה מ־300 מינים של בעלי חיים, בהם מינים רבים המצויים בסכנת הכחדה חמורה לפי הרשימה האדומה של IUCN.

עד שנת 2025 השלים הארגון שלוש עשר רכישות של שטחי טבע במדינות שונות, בהן פרו, קולומביה, אקוודור, ברזיל, בליז, קניה ופיליפינים. נכון לתחילת 2025, תרמה פעילותו לשימור למעלה מ־ 13 קמ"ר של אזורים בעלי חשיבות אקולוגית, להגנה על מאות מיני בעלי חיים וצמחים המצויים בסכנת הכחדה, ולצמצום פליטות של פחמן דו־חמצני בהיקף של מאות אלפי טונות.

הוא כיהן כחבר בוועד המנהל של החברה להגנת הטבע, חבר מליאה ויו״ר הוועדה המדעית מקצועית ברשות הטבע והגנים ושותף בהקמת הארגון "אדם טבע ודין".

## מחקריו
שיינס מתמחה בביולוגיה של שמירת הטבע.

ב-2003 התגלה לראשונה המין מברישימון הערבה במהלך מחקר שנערך משני צדי הגבול בין ישראל וירדן על ידי שיינס וצוות של חוקרים ישראלים וירדנים באזור הערבה הדרומית, צפונית לעין עברונה. במסגרת מחקריו עסק גם בחקר מינים נדירים ובסכנת הכחדה באזור זה, בהם השממית ישימונית תמנע והגרביל הדרומי, והצביע על ייחודיותן הגנטית של אוכלוסיות מקומיות.

שיינס היה שותף במחקרים מקדימים על השבת אייל הכרמל לישראל. מחקרים אלו הראו את החשיבות של האייל כאוכל עשב ועלים בחורש הים תיכוני והצורך שלו במקור סדיר של מים בבית הגידול שלו.

בשנת 2018, במסגרת מחקריו על חיות הבר בישראל, חקר שיינס את השפעת הציד ושימושי הקרקע על ההתנהגות, המבנה החברתי והפיזיולוגיה של חזירי הבר באזור הכרמל, יחד עם תלמידו ד"ר אחיעד דוידסון. המחקר בחן הבדלים בין אזורים עם ציד גבוה לבין אזורים ללא ציד, וממצאיו הראו כי ציד מגביר את רמות הורמון הפרוגסטרון אצל נקבות, מאיץ את גיל הבגרות המינית שלהן, מגביר את החששנות של החזירים, משנה את דפוסי שיחור המזון ומשפיע על מבנה העדרים. עם זאת, לא נמצא כי לחץ הציד גורם לסטרס כרוני. עוד העלו הממצאים כי ציד אינו מצמצם את אוכלוסיית חזירי הבר ואף עשוי לתרום לעלייתה. תוצאות המחקר תרמו להבנת הביולוגיה של חזירי הבר ולפיתוח גישות לניהול אוכלוסיות ולהפחתת קונפליקטים בין בני אדם לחיות בר.

## קישורים חיצוניים

* אורי שיינס באתר אוניברסיטת חיפה
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זואולוגים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: ביולוגיה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:גבעת עדה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961