open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סרנסק (כדורגל)

**סרנסק** (ברוסית: ****) היא קבוצת כדורגל רוסית מהעיר סרנסק, מורדוביה שמתמודדת בליגת הכדורגל המקצוענית, החל מעונת 2021/2022.

## היסטוריה
### כמועדון חובבני
סרנסק הוקמה לראשונה בשנת 2017 כמועדון חובבני אך התקיימה שנה אחת בלבד והתמודדה באליפות העיר סרנסק במסגרת הליגה הרביעית.

### בליגות המקצועניות
במאי 2021 ממשלת מורדוביה יזמה את הקמת המועדון מחדש כמועדון מקצועני והקבוצה נרשמה להשתתפות בליגה המקצוענית, השלישית בחשיבותה במבנה ליגות הכדורגל ברוסיה, כמחליפתה של מורדוביה סרנסק בתור הקבוצה העיקרית של רפובליקת מורדוביה. המועדון הוקם ביוזמת ממלא מקום ראש הרפובליקה של מורדוביה, ארטיום זדונוב שאמר כי הקבוצה תתבסס על משקיעים פרטיים ולא יוקצו לה כספים מתקציבה של מורדוביה. ירוסלב מוצ'אלוב מונה למאמן הראשי עם איגור לזרב כעוזרו. נשיא פדרציית הכדורגל של מורדוביה, אלכסנדר יגורוב, מונה למנכ"ל הקבוצה.

המועדון החדש שיחק את המשחק הרשמי הראשון שלו ב-14 ביולי 2021 במסגרת הגביע הרוסי וניצח את זניט פנזה בתוצאה 1:0. המשחק הראשון באליפות רוסיה היה במסגרת בית 3 בליגה הלאומית השנייה, כשהקבוצה שיחקה ב-18 ביולי עם קבוצת הנוער של "חימקי" וגם ניצחה בתוצאה 1:0. שני המשחקים נערכו במורדוביה ארנה ללא צופים בשל ההגבלות במסגרת המאבק במגפת הקורונה ברוסיה. הקבוצה התמודדה בשלב הבתים של הגביע הרוסי בכדורגל 2021/2022.

## סגל
### מאמנים

## הישגים לפי עונה

## אצטדיון הקבוצה

מאז הקמתה הקבוצה מארחת את משחקיה באצטדיון מורדוביה ארנה, אצטדיון כדורגל שנבנה לקראת מונדיאל 2018 שנערך ברוסיה. האצטדיון שנבנה כדי לארח כמה ממשחקי המונדיאל משמש כמגרשה הביתי של קבוצת סרנסק ומכיל 43,958 מושבים. האצטדיון נמצא בניהול ממשלת מורדוביה ובעבר נוהל על ידי חברת "Sport Engineering". הקבוצה מארחת את משחקיה במסגרת הגביע הרוסי בכדורגל והליגה הלאומית השנייה.

מתקן האימונים של הקבוצה ממוקם בבית הספר לספורט אולימפי של האתלטיקה בעיר סרנסק.

## צבעי הקבוצה

## תארים
;אליפות מורדוביה
* **זכייה (1):** 2017
;גביע מורדוביה
* **זכייה (1):** 2017
;הסופר קאפ של מורדוביה
* **זכייה (1):** 2017
*אליפות עבר הוולגה
* **סגנות (1):** 2017

## קישורים חיצוניים
* 

* סרנסק, באתר הליגה הרוסית השנייה בכדורגל
* סרנסק, באתר sportbox.ru
* סרנסק, באתר wildstat.ru
* סרנסק, באתר transfermarkt

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל רוסיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2021
קטגוריה:סרנסק: ספורט
רימאק נברה

**רימאק נברה** (בקרואטית: **Rimac Nevera**; נהגה: **רימאץ נברה** [rǐːmat͡s něʋeːra]) היא מכונית-על חשמלית במרכב קופה בעלת שני מקומות, שמיוצרת בייצור מוגבל (150 יחידות) על ידי רימאק אוטומובילי מיולי 2021. היא הוצגה ב-1 ביוני 2021. בשנת 2018 הציגה רימאק את דגם הקונספט המקדים בשם רימאק C טו קונספט. הנברה מחזיקה בתואר "**שיא התאוצה למכונית בייצור סדרתי**".
ממוזער|דגם הקונספט בארמון בלנהיים

## ייצור
ממוזער|דגם הקונספט
בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2018 הציגה רימאק את דגם הקונספט. הנעת הנברה קונספט לא שונה מדגם הייצור. דגם הייצור תוכנן להצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה בשנת 2020 אך עקב מחלת קוביד 19 (קורונה) התבטלה הצגתה והיא נחשפה ב-1 ביוני 2021. דגם הייצור מוצג בארמון בלנהיים משנת 2019 עוד לפני חשיפתו הרשמית ב-2021.

באפריל 2022 השלימה הנברה את מבחני החורף שלה והמשלוחים ללקוחות יחלו בחודשים הקרובים.
ממוזער|מבט לפנים המכונית

## עיצוב
הנברה מעוצבת כמעט ללא שינויים מדגם הקונספט, אף על פי שהיא מכונית על היא מעוצבת גם בסגנון "GT" המשלבת "יוקרה וביצועים" יחד. פנים המכונית מציג מושבי עור בצבעי חום ושחור, וגם סיבי פחמן המיועדים להורדת המשקל, מסך מגע המשדר את מולטימדיה למכונית שמציגה גם את ביצועי הרכב ומאפשרת לנהג שליטה על המכונית דרך המסך, לוח מחוונים דיגיטלי.

## מפרט טכני
הנברה כוללת ארבעה מנועים חשמליים (אחד לכל גלגל) המספקים יחד  ומומנט מרבי של 240.6 קילוגרמים-מטר (קג"ם). היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 1.85 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 412 קילומטרים לשעה. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 120 קילוואט שעה המספקת טווח נסיעה חשמלי של 456 קילומטרים.

## שיא מהירות
הנברה עושה קורטר מייל (כ-402 מטר) בזמן של 8.58 שניות, הנתון המהיר ביותר כיום לרכב בייצור סדרתי. היא מחזיקת התואר "**שיא התאוצה למכונית בייצור סדרתי**" ומאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 1.85 שניות.

## ראו גם
* מכונית חשמלית
* פינינפארינה בטיסטה
*אסטרמה פולמינאה

## קישורים חיצוניים

* 

* צפו: רימאק נבארה משפילה את פרארי SF90 סטרדלה, באתר קארטיוב, 05 ביוני 2021
* רימאק נברה: סקירה 2021, באתר טופ גיר, 01 ביוני 2021

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות על
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קונספט
קטגוריה:מכוניות חשמליות
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2021
נ
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בקרואטיה
הקבינטים של ארצות הברית בממשלי גרובר קליבלנד

300px|ממוזער|שמאל|איור של הנשיא קליבלנד (לפנים משמאל) עם חברי הקבינט השני
שני **קבינטים נשיאותיים** כיהנו **בממשלי [[נשיא ארצות הברית|הנשיא]] [[גרובר קליבלנד]]**, במהלך שתי תקופות הכהונה הנשיאותיות הנפרדות שלו, בשנים 1885-1889 ו-1893-1897.

## הקבינט הראשון
הקבינט הראשון של קליבלנד כיהן מ-4 במרץ 1885 ועד 4 במרץ 1889.

### הרכב הקבינט
הקבינט כלל עד 1889 שבעה בעלי תפקידים, ובאותה שנה צורף אליו מזכיר החקלאות. בקבינט כיהנו עשרה גברים. ארבעה מהם מילאו את תפקידיהם במשך כל תקופת כהונת הקבינט.

### חברי הקבינט
* מזכיר המדינה: תומאס בייארד (1885-1889)
* מזכיר האוצר: דניאל מנינג (1885-1887), צ'ארלס פרצ'יילד (1887-1889)
* מזכיר המלחמה: ויליאם אנדיקוט (1885-1889)
* התובע הכללי: אוגוסטוס היל גרלנד (1885-1889)
* המנהל הכללי של הדואר: ויליאם פרימן וילאס (1885-1888), דונלד דיקינסון (1888-1889)
* מזכיר הצי: ויליאם ויטני (1885-1889)
* מזכיר הפנים: לוציוס למאר (1885-1888), ויליאם פרימן וילאס (1888-1889)
* מזכיר החקלאות: נורמן ג'יי קולמן (1889)

## הקבינט השני
הקבינט השני של קליבלנד כיהן מ-4 במרץ 1893 ועד 4 במרץ 1897.

### הרכב הקבינט
הקבינט כלל שמונה בעלי תפקידים. כיהנו בהם 11 גברים. איש מהם לא היה חבר בקבינט הראשון של קליבלנד. ארבעה מהם מילאו את תפקידיהם במשך כל תקופת כהונת הקבינט.

### חברי הקבינט
* מזכיר המדינה: וולטר גרשם (1893-1895), ריצ'רד אולני (1895-1897)
* מזכיר האוצר: ג'ון גריפין קרלייל (1893-1897)
* מזכיר המלחמה: דניאל לאמונט (1893-1897)
* התובע הכללי: ריצ'רד אולני (1893-1895), ג'דסון הרמון (1895-1897)
* המנהל הכללי של הדואר: וילסון ביסל (1893-1895), ויליאם ליין וילסון (1985-1897)
* מזכיר הצי: הילרי הרברט (1893-1897)
* מזכיר הפנים: מ. הוק סמית' (1893-1896), דייוויד פרנסיס (1896-1897)
* מזכיר החקלאות: ג'וליוס סטרלינג (1893-1897)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קליבלנד
כאן חיים

**כאן חיים** היא סדרת רשת של כאן תאגיד השידור בבימויה של מתן דרורי, ובהגשתם של לוסי איוב ואלון יששכר. הסדרה סוקרת אחר שימור חיי הטבע בישראל, לדוגמה: היכחדותן של הלוטרות בישראל וחשיבותם של המסדרונות האקולוגיים.

כמו כן, הסדרה הוכנה בשיתוף פעולה עם החברה להגנת הטבע.

## פרקים

* **למה כבר לא רואים צבים בטבע?**: פרק זה עוקב אחר צבים בארץ ישראל והחי בבתה העשבונית, ומדוע היא נתפסת בציבור ובמוסדות התכנון כשטח חסר ערך ומקבלת יחס אדיש ומזלזל.

* **למה מסדרונות אקולוגיים חשובים לצבאים בישראל?**: פרק זה עוקב אחר הצבאים בארץ ישראל ואחר המסדרונות האקולוגיים. הפרק מסביר מדוע עד לפני שני עשורים הסתובבו פה עשרת אלפים צבאים והיום נותרו רק אלפים בודדים, ומדוע מספר כה רב של שמורות הטבע שהוקמו בשבילם ובשביל חיות אחרות לא מצליחות להגן עליהם מהכחדה. הוא מתאר את הפתרון הנחוץ - "המסדרון האקולוגי".
* **לאן נעלמו הלוטרות ואיך עוזרים להן לעשות קאמבק?**: פרק זה עוקב אחר היכחדותן של הלוטרות מארץ ישראל. הפרק מתאר כי בעבר היו פה המוני לוטרות, עם מסדרונות אקולוגיים שהפגישו בין הלוטרות של נהר הירדן ללוטרות מהים וסטטוס של "חיה מוגנת", ומדוע זה לא עזר. בנוסף, הפרק מתאר את הפתרון לבעיה.
* **אם דג הלוקוס ייכחד - הלך עלינו**: פרק עוקב אחר מצב שימורם של דגי הלוקוס בים התיכון בישראל.

## ראו גם
* סרטים וסדרות אודות החי בארץ ישראל

## קישורים חיצוניים

* סקירת הסדרה באתר כאן

קטגוריה:תאגיד השידור הישראלי: תוכניות וסדרות רשת
הכוחות הניידים של ונואטו

ממוזער|דגל הכוחות הניידים של ונואטו
**הכחות הניידים של ונואטו** (באנגלית: **Vanuatu Mobile Force**) או (**VMF**): הוא חיל קטן ונייד של 300 מתנדבים, אשר משמש כצבא למדינת ונואטו. הכוח הוקם בשנת 1980, ומפקדו כיום הוא קולונל רובסון אייברו. המשימה העיקרית שלו היא לסייע למשטרת ונואטו וחימושו הוא נשק קל. עם זאת במקרה של התקפה על מדינת ונואטו, ה-VMF ישמש כקו ההגנה הראשון בלחימה. בשנת 1994 הוצבו לראשונה 50 חיילי VMF בפפואה גינאה החדשה, כמשימת שמירת שלום.

## ראו גם
* מדינות ללא צבא
* צבא

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ונואטו
קטגוריה:צבאות מודרניים
קטגוריה:אוקיאניה: צבא וביטחון
דרו רוי

**אנדרו "דרו" רוי** (באנגלית: **Andrew "Drew" Roy**; נולד ב-16 במאי 1986) הוא שחקן אמריקאי

## ראשית חייו
רוי נולד וגדל בקלנטון , אלבמה. הוא למד בבית הספר התיכון מחוז צ'ילטון (אנ'), אותו סיים בשנת 2004. 

בגיל 19 עבר ללוס אנג'לס כדי לקדם את קריירת המשחק. 

## קריירה
בשנת 2006, שנה לאחר שהגיע ללוס אנג'לס, קיבל רוי את תפקידו הראשון בסרט האימה העצמאי "*Curse of Pirate Death*". הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בטלוויזיה בסדרה "גריק" בשנת 2007. 

בשנת 2009 גילם את גריפין בסדרת הטלוויזיה "iCarly" בניקלודיאון. הוא שיחק גם בתפקידי אורח בסדרה "האנה מונטנה" בערוץ דיסני ובסדרת הדרמה "לינקולן הייטס" ברשת Freeform. 

בשנת 2010 שיחק בסרט "סקרטריאט", שם גילם את סת' הנקוק, בנו של ארתור "בול" הנקוק, בעל חוות סוסים גזעיים. 

בשנת 2011 הוא קיבל תפקיד ראשי בסדרה "השמיים נופלים" ברשת הטלוויזיה TNT. בסדרה, הוא גילם את האל מייסון, בנו הבכור של טום (נואה ויילי), שהתקפות החוצנים גרמו לו להתבגר בטרם עת ולהפוך ללוחם. הסדרה בוטלה לאחר חמש עונות ב-2015 ורוי לקח חלק בכל עונות הסדרה. 

בשנת 2016 הוא כיכב בתור מיילס ווסט בסרט המותחן "*Mountain Sugar".* בשנת 2017, הוא שיחק בתפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "טיימלס". לאחר מכן באותה שנה לוהק לתפקיד חוזר בעונתה הרביעית של הדרמה הפוסט אפוקליפטית של TNT, "הספינה האחרונה". 

בשנת 2018 היה לו תפקיד משני בתור קרטר בסרט הטלוויזיה "Blood, Sweat, and Lies" מבית ערוץ לייפטיים. 

בשנת 2019 גילם את רון גולדמן (אנ') בן זוגה של ניקול בראון סימפסון בסרט ביוגרפי על חייה ומותה "*The Murder of Nicole Brown Simpson*". 

## חיים אישיים
בשנת 2015 נישא לרנה גרדנר; לבני הזוג נולד בן בשם ג'ק בשנת 2017, ובנם השני 'לוי' נולד בשנת 2019.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1986
טרי לוכלין

**טרי לוכלין** (באנגלית: **Terrence James Laughlin**; 25 במרץ 1951 – 20 באוקטובר 2017) היה מאמן שחייה אמריקאי, שהמציא שיטת אימון טוטאל אימרז'ן.
## ביוגרפיה
לוכלין נולד בברוקלין וגדל בלונג איילנד. לאחר סיום בית הספר הוא למד באוניברסית סאנט ג'ון בקווינס וסיים אותה עם תואר במדעי המדינה בשנת 1972.

עוד בגיל צעיר טרי לוכלין התאמן בשחייה. במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 הוא התחיל לאמן באקדמיה לצי השוכר ליד ניו יורק. במהלך אימון באקדמיה הוא תלמידיו זכו 24 פעמים באליפות ארצות הברית. בשנת 1989 הוא פרסם לראשונה שיטת אימון חדשה "טוטאל אימרז'ן" שיטה זו מיועדת בעיקר לשחיינים לא צעירים ושחייני טריאתלון. בשנת 1996 הוא פרסם את ספרו הראשון בנושא שנמכר ב-275 אלף עותקים. סרטון שהוא הכין ליוטיוב נצפה כ-2.8 מיליון פעמים (נכון ל-2022). שיטה שהוא המציא מנוצלת בכ-30 מדינות ברחבי העולם

בשנת 2015 הוא סיים משחה של כ-18 ק"מ קורסיקה - סרדיניה ב-4 שעות ו-31 דקות

טרי לוכלין נפטר מסרטן בשנת 2017.

## לקריאה נוספת

* Laughlin, Terry; John Delves (2004). Total Immersion: The Revolutionary Way To Swim Better, Faster, and Easier. Fireside. .
*Laughlin, Terry (2004). Triathlon Swimming Made Easy: The Total Immersion Way for Anyone to Master Open-Water Swimming. Total Immersion Inc. .
*Laughlin, Terry (2001). Swimming Made Easy: The Total Immersion Way for Any Swimmer to Achieve Fluency, Ease, and Speed in Any Stroke. Total Immersion Inc. .


## קישורים חיצוניים
* סרטון על שיטת אימון טוטאל אימרזן

## הערות שוליים

קטגוריה:מאמני שחייה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1951
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2017
המועצה העולמית לתיירות מקיימת

**המועצה העולמית לתיירות מקיימת** (באנגלית: **Global Sustainable Tourism Council**  (GSTC)) היא ארגון ללא מטרת רווח, הקובע ומוביל את הסטנדרטים לקיימות בתחום התיירות ברמה העולמית.

## תיאור
תפקיד המועצה מוכר על ידי מערכת האומות המאוחדות, בפרט על ידי ארגון התיירות העולמי (UNWTO)  ומומחי תיירות בת קיימא ברחבי העולם  .

ל- GSTC שתי קבוצות סטנדרטים, המכונות ביחד כקריטריונים של GSTC  ובאופן נפרד כקריטריונים של GSTC ליעדים (GSTC-D v2)  וקריטריונים של GSTC למלונות ומפעילי תיירות (GSTC-I) 

כמו תקנים אחרים, הקריטריונים של GSTC משמשים לחינוך והכשרה, פיתוח מדיניות, כקו מנחה למדידה, וכבסיס להתעדה והסמכה.

המועצה פועלת גם כגוף הסמכה, באמצעותה סטנדרטים לתיירות בת קיימא יכולים לקבל דירוגים על בסיס עמידתם בקריטריונים ובסטנדרטים של GSTC.

## מטרת הארגון
מטרתו העיקרית של הארגון היא להגדיל את הידע והנוהגים בתיירות בת קיימא בקרב גורמים פרטיים וציבוריים. על מנת להשיג מטרה זו, הוגדרו כמה יעדים: פיתוח תקנים בינלאומיים, ביצוע ושיפור קיימות זו ביעדים, קידום גישה לשוק, הגדלת הידע ושיטות העבודה המומלצות ועזרה באימות תקני הקיימות. ה-GSTC מגדיר תיירות בת קיימא בכללותה, באמצעות ארבעה סעיפים: השפעות סביבתיות, אחריות חברתית, כדאיות כלכלית ותרבותית של קהילות היעד התיירותי וניהול תוכנית קיימות.

## היסטוריה
בשנת 2008 פרסמה השותפות למען קריטריוני התיירות העולמית בר קיימא את הקריטריונים למלונות ולמפעילי תיירות. בשנת 2010, ארגון זה והמועצה למנהלות תיירות בת קיימא התמזגו ויצרו את המועצה העולמית לתיירות מקיימת (GSTC). החברים המייסדים כוללים את ארגון התיירות העולמי של האו"ם (UNWTO) , התוכנית הסביבתית של האו"ם (UNEP) , הארגון הלא ממשלתי Rainforest Alliance וקרן האומות המאוחדות (United Nations Foundation).

## קישורים חיצוניים
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגוני תקינה
קטגוריה:תיירות
קטגוריה:ארגונים להגנת הסביבה
אתי אלישקוב

**אתי אלישקוב** (נולדה ב-5 ביולי 1977) היא אשת עסקים ישראלית, מייסדת ומנכ"לית ליברה חברה לביטוח.

## ביוגרפיה
אלישקוב גדלה בחולון, היא הצעירה מבין 5 אחים ובת להורים יוצאי עיראק ממשפחת מועלם. היא בעלת תואר בחשבונאות מהמכללה למינהל, כמצטיינת דקאן. עבדה בתחום הפיננסים עוד מלימודיה האקדמיים, באחד מסניפי בנק דיסקונט. לאחר סיום לימודי החשבונאות, החלה התמחות במשרד רואי החשבון ארנסט אנד יאנג, קוסט פורר גבאי את קסירר. ב-2006, בגיל 29, מונתה לסמנכ"ל הכספים של הכשרה חברה לביטוח, וב-2012 מונתה למנכ"לית החברה. עם סיום תפקידה ב"הכשרה", מונתה אלישקוב למנכ"לית איילון אחזקות.

בדצמבר 2017 הקימה את ליברה חברה לביטוח. אלישקוב פעלה לגיוס ההון הראשוני הדרוש להקמת החברה ותחילת פעילותה, כאשר כ-50% ממנו השקיעה מהונה האישי ואת 50% הנותרים גייסה ממשקיעים שונים. אלישקוב היא בעלת השליטה בחברה ומחזיקה ב-46.8%, והיתרה בידי משקיעים נוספים, שכל אחד מהם מחזיק עד 5% לכל היותר.

## הוקרה
בשנת 2015 דורגה אלישקוב בדירוג הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 40 (40 עד 40) של מגזין גלובס. ב-2018 היא דורגה במקום ה-33 בדירוג 100 המשפיעים של דה מרקר. ב-2019 דורגה במקום ה-26 בשנת בדירוג הנשים המשפיעות של פורבס ישראל, וב-2020 במקום ה-19 באותו דירוג.

## חיים אישיים

אלישקוב מתגוררת בחולון. נשואה ואם לשניים.

## קישורים חיצוניים
* אתי אלישקוב - פרופיל ברשימת המשפיעים של פורבס ישראל 2020
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חולון: אישים
קטגוריה:בוגרות המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:מנכ"ליות ישראליות
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:יזמות ישראליות
קטגוריה:יזמים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
דליה קורח שגב

**דליה קורח שגב** (23 בינואר 1946 – 29 בנובמבר 2011) הייתה מורה וסופרת ישראלית.

## ביוגרפיה
קורח שגב נולדה לחוה ופסח ויינברג.

בזמן לימודיה בתיכון פגשה את אלחנן קורח, שהפך לבעלה. אלחנן נהרג במלחמת יום הכיפורים ברמת הגולן, כשספג פגיעה ישירה בצריח טנק בקרב הפריצה למובלעת הסורית. על סיפור אהבתם כתבה קורח שגב בספרה "סיפור על אור ועל חושך". בספר כלולים מכתבים רבים, שכתב אלחנן לרעייתו בשנות היכרותם וחייהם המשותפים.

קורח שגב הייתה מורה ומחנכת. "דליה הייתה מחנכת נערצת, שגם כתבה ספרי לימוד בתנ"ך, בלשון, בהבעה ובחיבור. בזכות שיטת הלימוד שפיתחה למדו דורות של תלמידות ותלמידים עברית בקלות ובהנאה רבה. היא גם הייתה סופרת של ספרי ילדים רבים", סיפרה אודותיה מרב מיכאלי, שהייתה תלמידתה.

בשנותיה האחרונות חלתה בסרטן. היא נטמנה בבית העלמין במושב רינתיה.

## ספריה
* עשר תחנות: מקראה ונושאים מעובדים בעברית לכיתות יסוד, 1983, הוצאת יסוד
* עשר תחנות ועוד תחנה, 1988, הוצאת יסוד
* להיות גדולים, 1991, הוצאת מודן
* כלב מי שלא אוהב, 1994, הוצאת מעריב
* חוויה לכיתות היסוד : לפיתוח ההבנה, החשיבה, ההבעה והיצירתיות, 1994, הוצאת רכס
* לקראת שלום, 1994, הוצאת מודן
* אוריינות: חוברת מעשית, 1998, הוצאת מודן
* הזבוב העצוב, 1999, הוצאת קוראים
* תהלוכה של ילדים, 1999, הוצאת קוראים
* מה מצאה התרנגולת?, 1999, הוצאת קוראים
* מתנה קטנה, 1999, הוצאת קוראים
* הפתעה של פסח, הוצאת קוראים
* על קצה הלשון המחודש : מיומנויות לשון ותקשורת, 2000, הוצאת מודן
* חלזון עם שמשיה ורודה, 2001, הוצאת מודן
* כתיב לכל עט, 2001, הוצאת מודן
* יש לי מושג - מבחר מושגים: עם ישראל - מדינת ישראל, 2002, הוצאת קוראים
* מתחילים ב-א - הקניה שיטתית של יסודות הקריאה, 2003, הוצאת מודן
* שרים ואוהבים בשירים ישראלים, 2004, הוצאת מודן
* מסע הפלא - איי גלאפגוס, 2006, הוצאת מודן
* מסע הפלא - חיות בר, 2006, הוצאת מודן
* מסע הפלא - תאילנד, 2006, הוצאת מודן
* מסע הפלא - הולנד, 2008, הוצאת מודן
* אלף-בית - לומדים אותיות לפי הסדר, 2010, הוצאת מודן
* חוה מהבית הגדול, 2011, הוצאת מודן
* סיפור-לי - ילדים אופים עוגה, הוצאת מודן
* סיפור-לי - הנעל הישנה, הוצאת מודן
* סיפור-לי - סיפור על ניב וטרקטורון, הוצאת מודן,
* פשוט - בלי אלימות, הוצאת מודן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרות ילדים ונוער ישראליות
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:מורות בישראל
קטגוריה:מחברות ספרי עיון ישראליות
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:מורים בישראל
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:אלמנות צה"ל
קטגוריה:ישראליות שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:אישים הקבורים במושבים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2011
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
רוח הגולן

**רוח הגולן** היא עמותה ישראלית, אשר נוסדה בשנת 1983 המפעילה כמספר מוסדות חינוך (כשרובם ממוקמים ברמת הגולן). בשנת 2019 תקציב העמותה עמד על כ-129,559,000 ש״ח ועבדו בה כ-754 איש. משרדי העמותה ממוקמים במושב חיספין שבדרום הגולן. יושב ראש ״רוח הגולן״ הוא הרב יגאל אריאל והמנכ"ל גבריאל חמו.

## מוסדות העמותה
* ישיבת ההסדר ״אורות שאול״ - ממוקמת בתל אביב ובראשה עומדים הרבנים תמיר גרנות ויובל שרלו.
* הישיבה התיכונית ״חיספין״ - הוקמה ב-1982 ולומדים בה כ-400 תלמידים.
* תוכנית ״אדיר במרום״ - מכינה קדם צבאית ומכללה טכנולוגית להנדסאים. התכנית אורכת כשנתיים ומשלבת לימודים תורניים וטכנולוגיים. חלק. מן הקורסים מתקיימים בתמיכת אוניברסיטת אריאל בשומרון. ישנם שיתופי פעולה גם עם משרד החינוך, חיל האוויר, חיל הים וחיל התקשוב.
* כפר הנוער ״איילת השחר״ - ממוקם במושב יונתן ומיועד לבנות בכיתות ט'-יב'. בכפר לומדות כ-100 נערות הלומדות לתעודת בגרות מלאה.
* מדרשת הגולן - מרכז טיולים והדרכות שהוקם ב-1986 בסמוך לחיספין. במדרשה פועל מרכז הארחה המכיל כ-100 חדרים.
* הישיבה התיכונית "תמ"ר" (ראשי תיבות של 'תורה, מדע, רמה') - ישיבה מדעית טכנולוגית הממוקמת במושב נטור ומונה כ-200 תלמידים.
* ישיבה תיכונית ״אלוני הבשן״ - ממוקמת בסמוך לרכס בשנית ולומדים בה כ-80 תלמידים.
* הישיבה התיכונית ״רגבים גולן״ - תוכנית רגבים משלבת עבודה חקלאית בשעות הבוקר עם לימודים לבגרות מלאה בשעות אחר הצהרים.
* ישיבה תיכונית ״רגבים בעמק״ - הוקמה בשנת התש"ע (2009) ושוכנת בטירת צבי בעמק בית שאן.
* ישיבת "רגבים כנרת" - ממוקמת בקיבוץ בית זרע, הוקמה בשנת תשפ"א
* ישיבת ״רגבים בנגב״ - ממוקמת בבני נצרים שבנגב המערבי.
* אולפנת ״רגבים בגולן״ - ממוקמת במושב רמת מגשימים.
* ישיבת ״רגבים בנימין״ - ישיבה תיכונית חקלאית במצפה דני שבמועצה אזורית מטה בנימין. הוקמה בשנת תשע"ט.
* בית מדרש "ברקאי" - הוקם בשנת 2012 על מנת לשלב לשלב לימודי קודש ולימודי טכנולוגיה לצעירים חרדים.
* אולפנת ״רגבים גוש עציון״ - ממוקמת בקיבוץ כפר עציון.
* אולפנת "רגבים אופק" (נוב) -אולפנה צומחת לבנות המשלבת תורה, עבודה ומחקר חקלאי. סדר היום מחולק בין עבודה מעשית בשעות הבוקר ללימודים עיוניים, כאשר תחום המחקר מתמקד בטכנולוגיות ובעתיד החקלאות.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רמת הגולן: חינוך
קטגוריה:ציונות דתית: חינוך
קטגוריה:רשתות בתי ספר בישראל
האפ קאזאק

**האפ קאזאק** הוא אלבום סולו מספר 13 של הזמר-יוצר החסידי אברהם פריד. האלבום יצא ב-1996 בחברת גל פז והוא מורכב מ-12 ניגוני חב"ד.

## על האלבום
האלבום יצא בשנת תשנ"ו והיה האלבום הראשון של ניגוני חב"ד של אברהם פריד. הוא כולל 12 ניגונים בהם "אלי אתה", "צמאה לך נפשי" ועוד. רוב השירים באלבום יצאו במשך השנים בגרסאות כיסוי והפכו לניגונים מפורסמים. האלבום נקרא על שם הניגון השלישי באלבום, "האפ קאזאק", המיוחס לרב אריה לייב משפולי. בשמחת תורה ובשביעי של פסח נוהגים לנגן אותו בחסידות חב"ד.

## רשימת השמעה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלבומי אברהם פריד
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים חסידיים
קטגוריה:אלבומי ניגוני חב"ד
מיכל הרצוג

[ממוזער|מיכל הרצוג, בעת ביקורה עם [נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה יצחק הרצוג באבו דאבי, לבושה בפריט לבוש מסורתי, ינואר 2022.]]
**מיכל הרצוג** (נולדה ב-15 במאי 1961) היא עורכת דין ישראלית ורעיית נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג.

## ביוגרפיה
הרצוג היא בתם של צביה לבית ברין, מורה ילידת עפולה, ושאול אפק, לוחם פלמ"ח ואלוף-משנה בצה"ל, יליד קיבוץ עין חרוד. 

הרצוג גדלה בתל אביב ובשכונת נווה רום ברמת השרון. בצה"ל שירתה בחיל המודיעין, שם הכירה את בעלה לעתיד, יצחק הרצוג, והם נישאו באוגוסט 1985. הם הורים לשלושה בנים, והתגוררו בשכונת צהלה בתל אביב עד מעברם למשכן הנשיא בירושלים.

בשנת 1986 סיימה את לימודי המשפטים באוניברסיטת תל אביב וב-1988 קיבלה רישיון מלשכת עורכי הדין. היא התקבלה לעבודה במשרד עורכי הדין של אורי סלונים, והשתתפה בין היתר בייצוגם של "האופנובנק" רוני ליבוביץ', של ראש אגף האבטחה בשב"כ בפני ועדת שמגר שהוקמה לאחר רצח רבין, ושל בנק לאומי במשפט הבנקאים ב-1993 בעקבות משבר מניות הבנקים.

לאחר שעבדה במשרדו של סלונים במשך כעשור, פנתה הרצוג לתחום הנדבנות והפילנתרופיה. בין היתר שימשה כיושבת ראש קרן וואהל בישראל, מנהלת הפרויקטים בקרן הצדקה של איש העסקים מארק ריץ', וכיהנה בוועד המנהל של "מעלה", ארגון הפועל לקידום נושאים של אחריות תאגידית ולפיתוח הסטנדרטים של ניהול אחראי בישראל. כיהנה כדירקטורית בחברת "פולאר השקעות" וכדירקטורית חיצונית בחברת "פרידנזון שירותים לוגיסטיים".

בשנת 2010 יזמה את הקמתו של ארגון בוגרים של הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב, ועמדה בראשו עד 2014, אז הוחלפה על ידי צבי האוזר.

## חיים אישיים
דודה היה תת-אלוף ארלוזור לב, שנהרג במלחמת יום הכיפורים. בן-דודה מצד אביה הוא שרון אפק, המשנה ליועצת המשפטית לממשלה הממונה על מערך הייעוץ והחקיקה במשרד המשפטים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בני זוג של נשיאי מדינת ישראל
קטגוריה:בני זוג של שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:בנות זוג של שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:בני זוג של חברי הכנסת
קטגוריה:משפטניות ישראליות
קטגוריה:משפטנים ישראלים
קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:דירקטוריות ישראליות
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:חיילות אגף המודיעין
קטגוריה:חיילי אגף המודיעין
מיכל
קטגוריה:משפחת אפק
קטגוריה:צהלה: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1961
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
יעקב מלכוב

**יעקב ישראל מלכּוב** (1875 בערך – 28 במרץ 1931) היה חסיד חב"ד, פובליציסט, בעל בית מלון ביפו, חבר ועד קהילת יהודי יפו ותל אביב.

## ביוגרפיה
יעקב מלכוב נולד בשנת 1875 בערך בהומל שבמחוז מוהילב ברוסיה הלבנה. למד בישיבת פוצ'פ אצל הרב השל נטע גנסין. בשנת ה'תרמ"ה עלה לארץ ישראל, והתגורר תחילה בירושלים, וממנה עבר ליפו ועסק בהוראה.

במרץ 1906 פתח אכסניה ומסעדה בשכונת נווה שלום ביפו. מסעדה זו מתוארת ברומן "תמול שלשום" מאת ש"י עגנון. בינואר 1911 העתיק את מקומם של האכסניה והמסעדה לבית קנדינוף ביפו. שימש גם כנציג העיתון "חבצלת" ביפו, ופרסם בו ידיעות ומאמרי דעה.

מלכוב היה ידידו ומעריצו של יוסף חיים ברנר, אך במאורע ברנר יצא נגד גישתו של ברנר. לאחר הירצחו של ברנר פרסם מלכוב חוברת "לאחר מטתו של ברנר", שבראשה כתב (על פי ): .

בינואר 1915 הוגלה עם משפחתו, במסגרת גירוש יפו, לאלכסנדריה שבמצרים. את זכרונותיו מתקופה זו פרסם בחוברת "ממצרים ועד הנה". עבד שם בבית-הספר החרדי שייסד אלעזר משה סלוצקין. בסיום מלחמת העולם הראשונה חזר לתל אביב, והפעיל את מלונו בשדרות רוטשילד. את דעותיו, שבהן ביקורת על ענייני היישוב, המשיך לפרסם בחוברות שהוציא לאור. פרסם גם חוברות היתוליות, כגון "קרובץ לפורים".

בשנת 1920 נבחר לוועד קהילת יהודי יפו ותל אביב.

בשנת 1926 נסע לביקור אצל בתו בפילדלפיה, וב-1930 חזר לארץ ישראל ועבר למושב הזקנים הכללי המאוחד בירושלים.

נפטר בי' בניסן תרצ"א, 28 במרץ 1931, והובא לקבורה בחלקת חסידי חב"ד בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

ש"י עגנון הזכיר את מלכוב באחדים מסיפוריו: "תשרי", שאותו עיבד לסיפור "גבעת החול", ו"תמול שלשום", וכן בזכרונותיו על ברנר. ב"תמול שלשום" מתאר עגנון את מלכוב:

## קישורים חיצוניים
* 
* , , 
* 
* 
* אלחנן ריינר, מפגש ביפו עם ברנר, מלכוב ויצחק קומר, בערוץ יוטיוב של בית עגנון, 19 במאי 2021
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:פובליציסטים כותבי עברית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת חב"ד
קטגוריה:חסידי חב"ד
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1875
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1931
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:מגורשי יפו 1914
עונת 1970/1971 בליגת העל ההולנדית

**עונת 1970/1971** הייתה העונה ה-15 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פיינורד באליפות הליגה. הארלם וא.ז 67 ירדו לליגת המשנה.

## מבנה
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו פולנדם ואקסלסיור רוטרדם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה.

### טבלת הליגה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:עונות בליגת העל ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1970
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1971
קטגוריה:1970 בהולנד
קטגוריה:1971 בהולנד
ג'יימס איבס

**ג'יימס מריט איבס** (באנגלית: **James Merritt Ives**; 5 במרץ 1824 – 3 בינואר 1895) היה ליתוגרף ואיש עסקים אמריקאי. הוא פיקח על הצד העסקי והפיננסי של חברת הדפוס "קורייר ואיבס" אותו ניהל יחד עם שותפו העסקי, נתנאל קורייר.

## ביוגרפיה
איבס נולד ב-5 במרץ 1824 בעיר ניו יורק. אביו עבד כמפקח על בית החולים בעיר ניו יורק. הוא היה אמן אוטודידקט, שהשכלתו לאמנות כללה ביקורים בגלריות לאמנות ובספריית אסטור. אף שהלך לעבוד בגיל 12, הוא המשיך את לימודי האמנות בכוחות עצמו.

ב-24 ביוני 1846 התחתן עם קרוליין קלארק (1827–1896). לזוג נולדו שישה ילדים, שני בנים וארבע בנות. קרוליין הייתה גיסתו של אחיו של נתנאל קורייר, צ'ארלס קורייר. צ'ארלס המליץ על איבס לנתנאל, ששכר אותו כמנהל חשבונות בשנת 1852 עבור חברת הדפוס האמנותי והליתוגרפיה שלו.

עד מהרה התברר כי כישרונו של איבס כאמן והידע האמנותי העניק לו תובנה חשובה לגבי מה שהציבור רוצה, וכישוריו בעסקים ובשיווק תרמו משמעותית לצמיחת החברה. איבס סייע בשיפור ומודרניזציה של שיטות הנהלת החשבונות של קורייר, ארגן מחדש את המלאי וייעל את שיטות הייצור. בשנת 1857 הציע קורייר לאיבס שותפות מלאה בחברה, המכונה "קורייר ואיבס", והפכה את איבס למנהל הכללי. בתפקידו החדש אייבס עזר לקרייר לראיין אמנים ובעלי מלאכה פוטנציאליים, ולבחור תמונות שהמשרד יפרסם. זה היה איבס שעודד הפקה של תמונות אידיאליות של החיים באמריקה בתקופה שהמעמד הבינוני גדל, והביקוש למוצרי הדפוס גדל מאוד.

חברת "קורייר ואיבס" הייתה ידועה בזכות הדפסי האמנות הפופולריים ביותר כמו סצנות חורף, נופים, אירועי ספורט, ספינות ואייקונים של חיי המאה ה-19. הדפסים אלה עדיין מבוקשים מאוד על ידי אספנים בהווה.

איבס עבד במשך ארבעים שנה בחברה עד מותו בריי, ניו יורק בשנת 1895.

הוא קבור בבית העלמין גרין ווד, ניו יורק.

לאחר מותו של איבס המשיכו בניו ובניו של קורייר לנהל את המשרד עד לסגירתו בשנת 1907.

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1824
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1895
רדיו א-נאס

**רדיו א-נאס** או **רדיו נאס** (בערבית: **راديو الناس**) היא תחנת רדיו אזורית המשדרת מהעיר נצרת החל מינואר 2020.

## היסטוריה
בשנת 2019, קבוצה בראשות איש העסקים הערבי-ישראלי זיאד עמרי, יו"ר הלא TV לשעבר, זכתה במכרז ייעודי שקיימה הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו להקמת תחנת רדיו בשפה הערבית.

לרדיו א-נאס שני תדרי שידור: 103.3FM ו־107.8FM. התדרים מכסים את כל אזור הגליל, ודרומה עד המשולש.

התחנה ממוקמת בקומה השביעית של מלון רמדה אוליבייה נצרת בנוף הגליל.

העיתונאי פיראס ח'טיב הוא מנכ"ל החברה. ראש חטיבת החדשות בערוץ הוא מוחמד מג'אדלה.

בין שדרניה הבולטים: פוראת נסאר, מוחמד מג'אדלה, פיראס ח'טיב ושירין יונס, עפאף שיני, פאדי זגאירה וסנאא חמוד.

לפי סקרים של לשכת הפרסום הממשלתית, דורגה רדיו א-נאס בתחילת פעילותה כתחנה השלישית מבחינת אחוזי האזנה בקרב המגזר הערבי.

בשנת 2025 זכתה שדרית התחנה, שירין יונס, בפרס "השדרית המצטיינת" מטעם אגודת העיתונאים בתל אביב במסגרת "כנס אילת לעיתונות ולרדיו".

ביוני 2025 השיק הרדיו שתי אפליקציות: "אפליקציית נאס", פורטל חדשות בערבית, וכן "נאסקום" - אפליקציית שירות המחברת בין נותני שירות לצרכנים ואף עוסקת במכירות מוצרים מיד שניה. כחודש מאז עלייתה לאוויר נרשמו לאפליקציית נאס כ־70 אלף הורדות. בקמפיין ההשקה השתתפו עובדי הרדיו ועיתונאים במגזר הערבי ביניהם מוחמד מג'אדלה, פוראת נסאר, שירין יונס ומוחמד אבו אלעז.

במדד התקשורת לשנת 2026 של מכון המחקר AGAM LABS נקבע כי רדיו א-נאס הוא כלי התקשורת הישראלי המוכר ביותר בקרב הציבור הערבי בישראל. כמו כן, עפ"י מדד זה, שלושה מתוך ארבעת העיתונאים שהציבור הערבי בישראל הכי אוהב הינם אנשי הרדיו (מוחמד מג'אדלה, פוראת נסאר ופיראס ח'טיב).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

נאס
נאס
קטגוריה:תקשורת ערבית בישראל
נאס
אך לאלוקים

**אך לאלוקים** הוא ניגון שזהות המלחין שלו אינה ידועה. פעם אחת ניגנו את הניגון אצל אדמו"ר הריי"צ מלובביץ' והוא התחבר לניגון, מאז היו מנגנים אותו במחיצתו מדי פעם במהלך התוועדויות.

## אודות הניגון

מילות הניגון: 

בספר הניגונים נכתב על ניגון זה שתנועות הניגון משמש כעין גשר המעביר את האדם מהגשמיות שלו לאווירה מעולה וסביבה של קדושה. מתנועה לתנועה מתגבר הרגש, שגורם לכפור להפשיר ולחמם את הנשמה.

מאז תשכ"ג לכבוד יום הולדת של הרבי מלובביץ' היו שרים את הניגון מרכז חב"ד העולמי – 770, בהתוועדות י"א בשבט תשכ"ד ביקש הרבי מר' יהודה קרינסקי שיתחיל לנגן את הניגון.

בספר הניגונים מופיע כניגון ק' (100)

## עיבודים מוזיקליים

ב-1960 הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד 1" של ניח"ח. ב־1996 הופיע הניגון באלבום "האפ קאזאק" של אברהם פריד, ב־2016 הופיע הניגון באלבום צמאה-3 בביצוע אביתר בנאי ובאלבום "פורים שמח" של יצחק מאיר בדואט עם מנדי ג'רופי, ב־2020 הופיע הניגון באלבום "לחיים טיש - חב"ד", באלבום "מי ארמיא" של פרחי חב"ד לונדון ועוד.

הניגון בוצע במהלך השנים גם על ידי אלי מרקוס, בני פרידמן, אהרלה סמט ביחד עם מהקהלת שירה, מוטי שטיינמץ ועוד.

## הערות שוליים

קטגוריה:ניגוני חב"ד
R U Mine?

"**R U Mine?**" (בעברית: "**האם את שלי?**") הוא שיר של להקת האינדי רוק האנגלית ארקטיק מאנקיז. השיר יצא להורדה דיגיטלית בבריטניה ב-27 בפברואר 2012, ונשלח פיזית לחנויות התקליטים ב-21 באפריל 2012 במהדורה מוגבלת של תקליט ויניל 7, בצירוף השיר החדש, "Electricity". המהדורה כללה 1,750 עותקים בלבד שנשלחו לחנויות. השיר נכתב על ידי סולן הלהקה, אלכס טרנר.

השיר נחת במקום ה-23 במצעד הסינגלים הבריטי, והפך לסינגל המצליח ביותר של הלהקה במצעד, מאז "Crying Lightning", שהגיע למקום ה-12 ביולי 2009. אף על פי שיצא במקור כסינגל עצמאי, השיר נכלל מאוחר יותר כסינגל המוביל של אלבום האולפן החמישי של הלהקה, *[[AM (אלבום)|AM]]*, בגרסה מעט שונה. מאוחר יותר, הוסמך השיר לתואר פלטינה בבריטניה, מה שהפך אותו לאחד השירים הנמכרים ביותר של ארקטיק מאנקיז.

השיר נכלל במשחקי הווידאו "Forza Horizon" ו-"Rocksmith 2014". כמו כן, נכנס השיר גם למשחק הווידאו "גיטר הירו לייב", והיה זמין להורדה במשחק המוזיקלי "Rock Band 3" החל מה-13 בינואר 2015.

## רקע ופרסום
סולן הלהקה וכותב השיר, אלכס טרנר, אמר כי הלהקה שאבה השראה ממערכות היחסים האחרונות שלהם, ואמר, "יש בשיר מספר התייחסויות ורפרנסים שאפשר לזהות - השיר "Some Velvet Morning", וטרייסי איילנד. הקטע המסוים הזה הוא כמו מה שליל וויין ודרייק עושים. [ ...] אני אוהב את הדבר הזה שהם עושים כשהם מדברים על משהו לאחור, אבל אז אומרים מה זה באמת בשורה הבאה. [...] אז אני אומר, 'I'm a puppet on a string' (אני בובה על חוט), רגע לפני שהזכרנו את טרייסי איילנד. על זה מדובר - חוסר ודאות".

את הריף המרכזי של השיר כתב הבסיסט ניק אומאלי, בזמן שהלהקה הקליטה את הבי-סייד "Evil Twin".

## ביקורות
מגזין המוזיקה NME דירג את השיר במקום ה-49 במצעד 100 השירים הגדולים של שנות ה-10.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הנלווה לשיר עלה ליוטיוב ב-27 בפברואר 2012, באורך כולל של 3 דקות ו-44 שניות, ומככב בו המוזיקאי וגיטריסט סקס פיסטולס לשעבר, סטיב ג'ונס. בשנת 2013, זכה הקליפ בפרס NME לקליפ הטוב ביותר.

מתופף הלהקה, מאט הלדרס, שהגה את הרעיון לקליפ, חשף כי הקליפ בוים על ידי פוקוס קריפס, ש'נתנו [ללהקה] מצלמה ואמרו לנו לצלם'.

הקליפ השני של השיר עלה ליוטיוב ב-29 במרץ 2012, בעקבות ההופעה החיה של הלהקה במקסיקו סיטי יום קודם לכן. בקליפ מבצעת הלהקה את השיר בלייב, והוא מסתיים בתמונה של המיקרופון של טרנר עם שתי חזיות תלויות עליו.

## רשימת רצועות

## קרדיטים
#### ארקטיק מאנקיז
* אלכס טרנר - סולן, גיטרה מקצבית
* ג'יימי קוק - סולן, גיטרה מקצבית
* ניק אומלי - גיטרה בס, קולות רקע
* מאט הלדרס - תופים, קולות רקע

## מיקומי שיא

###### 

### Electricity

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ארקטיק מאנקיז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת דומינו רקורדינג קומפני
חצי האי לינזלי

**חצי האי לינזלי** (באנגלית: **Linsley Peninsula**) הוא חצי אי רחב, מכוסה קרח, בצפון האי ת'רסטון, בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

צורת חצי האי מלבנית.

חצי האי בולט לחלקו הדרומי של מפרצון מרפי - כך שהוא מחלק את המפרצון לשני מפרצונים, משני צדדיו של חצי האי.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי חצי האי

חצי האי מופה לראשונה מהאוויר בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1946–1947.

### מקור השם

שמו של חצי האי ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

חצי האי נקרא על שמו של לוטטנט קומנדר ריצ'רד ג'י. לינזלי (Richard G. Linsley), מצי ארצות הברית, שהיה טייס מטוס הרקולס LC-130, אשר שימש לטיסות תמיכה עבור משלחת החקר הגאולוגית של התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, אשר עבדה באי ת'רסטון בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1968–1969.

## קישורים חיצוניים
* חצי האי לינזלי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* חצי האי לינזלי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* חצי האי לינזלי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

## הערות שוליים

לינזלי
חמדת (דמות)

**חמדת** הוא דמות ספרותית המופיעה באחדים מסיפוריו של שמואל יוסף עגנון, והגישה המקובלת בקרב חוקרי הספרות היא שחמדת הוא בן דמותו של עגנון עצמו.

## בכתבי עגנון

חמדת הוא גיבור הסיפור "בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש", שפורסם בשנת 1909 בעיתון "הפועל הצעיר", ולא נכלל בקובץ כל סיפוריו של עגנון. לפי סיפור זה חמדת "איש צעיר בעל כשרון היה; לפחות, האמינו בזה אבותיו התמימים, בשעה שהיו קוראים מדי שבת בשבתו אחרי שנת מנוחה של צהרים את שיריו וספוריו, שהיו הולכים ונדפסים בעיתונים." חמדת עזב את עירו ו"בא טריסטה והפליג משם באניה ליפו."

חמדת הוא גם גיבור הסיפור "גבעת החול" (שבגרסתו הראשונה, שפורסמה בעיתון "הפועל הצעיר" ב-1911, נקרא "תשרי", בשנת 1920 פורסם בשם "גבעת החול", ובשם זה נקרא גם בגרסתו הסופית מ-1931). חמדת גר לבדו בדירתו שבנווה צדק. הסיפור, שעלילתו מתארת שנה אחת בחיי חמדת, עוסק ביחסיו של חמדת עם יעל חיות ובמחסום הכתיבה ממנו הוא סובל.

בסיפור הקצר "לילות", שפורסם בשנת 1913, חמדת הוא המספר, המציג את מחשבותיו ורגשותיו. 

ברומן "תמול שלשום", שיצא לאור בסוף 1945, חמדת הוא אחד מידידיו של גיבור הרומן, יצחק קומר, ביפו. הרומן מתאר את מקום מגוריו של חמדת:

עוד מתאר הרומן את נסיבות עלייתו של חמדת מגליציה לארץ ישראל: "חמדת ויצחק שניהם בני גיל אחד, והיו צריכים לעמוד לבחינת הצבא. נשתמטו ועלו לארץ ישראל, ביום אחד בשתי ספינות."

תיאור נרחב של חמדת ניתן בסיפור האוטוביוגרפי "חמדת" שפורסם לראשונה בשנת ה'תש"ז ונכלל בקובץ "מעצמי אל עצמי". בפתח הסיפור מתואר חמדת: "חמדת הוא בחור בן טובים, כבן שמונה עשרה. בזה לא סיימנו כל שבחיו של חמדת. מעלה אחרת יש בו, שהאלקים פייט את לשונו. מעלה אחרת יש בו, שנפשו דבוקה בלשוננו הקדושה והוא עושה בה שירים."

הסיפור "אצל חמדת", שפורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ג ונכלל אחר כך בקובץ ״סמוך ונראה״, עוסק אף הוא באדם ששמו חמדת, אך בניגוד לסיפורים הקודמים, שבהם חמדת הוא צעיר המתגורר ביפו, בסיפור זה חמדת הוא חזן זקן שהמספר מגיע לבקרו ביאס בערב יום הכיפורים.

## בעקבות כתבי עגנון

בשנת 1922 נולד בנו של עגנון, שלום מרדכי, שנקרא כך על שם אביו של עגנון, אך אסתר, אשתו של עגנון העדיפה את הכינוי "חמדת", גיבור הסיפור "גבעת החול", ולימים הפך זה לשמו הרשמי של הבן. 

ההתנחלות חמדת, שבצפון בקעת הירדן, קרויה על שמו של חמדת. שמו העברי של נחל פיראן, היוצא מחמדת מזרחה, הוא נחל חמדת.

## הערות שוליים

קטגוריה:ש"י עגנון
קטגוריה:דמויות ספרותיות
חינגה ליטבאק-סמילר

**חינגה ליטבאק-סמילר** (10 בספטמבר 1899 – 1 במרץ 1977) הייתה גננת, מפיקת תיאטרון לילדים, משוררת, פזמונאית, מתרגמת וסופרת ישראלית.

## ביוגרפיה
נולדה בשנת 1899 לאליהו ליטבאק. שירתה ביחידת הנשים של הצבא הבריטי.

עלתה לישראל בשנת 1919 ונישאה לשלמה סמילר. השניים התגוררו בשכונת הדר הכרמל בחיפה.

לאחר עלייתה שירתה בלשכת הגיוס בחיפה וקראה לנשים להצטרף לצבא: "בואנה לעזרת הצבא שלהצלחתו אתן מתפללות ויהיה גם לכן חלק בניצחון כי יבוא"

בשנת 1935 ייסדה בחיפה את התיאטרון לילדים "קטינא", שסיסמתו הייתה "על ידי הילדים - ולמענם". בתיאטרון שיחקו ילדים בני 8 ומעלה.

בשנת 1937 עברה לירושלים, יחד עם תיאטרון הילדים ומשתתפיו הופיעו בעת גיוס המתנדבים ליחידות העבריות בזמן המלחמה, וכן בחגיגות אחד במאי וכן בחגיגות הבאת הביכורים בירושלים. הצגות התיאטרון כללו את "הנער השונא אילנות", "המלכה בשבי", "ליכלוכונית" ו-"ספר בראשית". סמילר פעלה רבות לעידוד חוגי דרמה לילדים ואף יזמה את הקמת "קרן צ'קוור" לטיפוח תרבות התיאטרון.

בתה, רבקה אל-נתן, נישאה לפנחס ספיר.

היא נפטרה ב-1977 ונקברה בהר המנוחות.

## יצירתה
### ספרים
* מחזה לכל עת; אוסף מחזות מקוריים ומתורגמים לילדים, 1970, הוצאת עידית

### שירים
* אווירון (מוכר גם "רד אלינו אווירון" ו"לאווירון") - לחן: פניה וגמן שלונסקי - ביצעו יפה ירקוני, שרה פיינשטיין, חיה קורן, רנה שץ, נתן דטנר.
* גן שלנו - לחן: פניה וגמן שלונסקי - ביצעו: מרים אביגל, יפה ירקוני.
* פזמון לפורים (מוכר גם כ"שיר המסכות") - לחן: מרק ורשבסקי - ביצוע מקהלת הדסים ודודו אלהרר.
* ברוזון קטן אחד מתנדנד מצד אל צד - לחן: אליהו אלון.
* גול גול זה הצב שלי שהביאה לי אמי - לחן: אליהו אלון.
* סביבון עשיתי בידי ושמחתי עד בלי די - לחן: אליהו אלון.
* שיר הביכורים - לחן: פניה וגמן שלונסקי.

### תרגומים
* אסור - מילים: ביירנה הנינג-ינסן, לחן: וינטרניץ חנן - ביצוע: שולמית לבנת.

### הצגות תיאטרון
* הלול (1932)
* על שפת ים חיפה (1932)
* בחנוכה עם משמר הגבול : מחזה בשתי מערכות (1950)
* המלכה בשבי - אגדה בשלוש מערכות (יחד עם הלל אביחנן) (1959)
* המעפיל הקטן (1959)
* ספר בראשית (על פי ביאליק)
* השפנים העליזים (1976)
* סוד האומן, או: בובות הפלא - מחזה בשתי מערכות (1960)
* עדלידע, מש­חק בתוך משחק (1960)
* נס פורים של יוסי : מחזה בדיחה בשתי מערכות (1960)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:פזמונאיות ישראליות
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררי ילדים ישראלים
קטגוריה:מפיקות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:מחזאיות ישראליות
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים כותבי עברית
קטגוריה:פזמונאיות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:מפיקי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:מחזאים ישראלים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:גננות ישראליות
קטגוריה:מתרגמות ישראליות
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:הדר הכרמל: אישים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977
סמושאוילק

**סמושאוילק** (בהונגרית: **Szamosújlak**) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. 

אוכלוסיית סמושאוילק קטנה מ-500 תושבים בשנת 1990 עד 339 תושבים בשנת 2020.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-14.

## יהודי סמושאוילק
יהודים חיו בסמושאוילק בתקופות זמן שונות. משנת 1885 היו יהודי המקום תחת חסות רבנות פהרגיארמט ובשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
יובל חלד

**יובל חלד** (נולד ב-1967) הוא פיזיולוג מאמץ, איש אקדמיה, יועץ וסופר. שימש כפיזיולוג הראשי של צה"ל בחיל הרפואה בדרגת סא"ל, כמדען ראשי וכמנהל מכון הלר למחקר רפואי במרכז הרפואי ע"ש שיבא. פרופ' חלד הוא פרופסור מן המניין בפקולטה למדעים במכללת סמינר הקיבוצים בתוכנית לתואר שני בחינוך לפעילות גופנית ובריאות, פרופסור אורח בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב ובפקולטה לרפואה באוניברסיטת USUHS במדינת מרילנד, ארצות הברית. משמש כפיזיולוג הראשי של מרכז מדיקס לרפואת ספורט בתל אביב וכפיזיולוג יועץ במכון הלאומי לרפואת ספורט במרכז הרפואי על-שם שיבא, תל השומר.

## קורות חיים
פרופ' חלד סיים תואר ראשון בחינוך גופני במכללה לחינוך גופני ע"ש זינמן במכון וינגייט ותואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו. בעל תואר שני בפיזיולוגיה של המאמץ ותואר שלישי (PhD) בפיזיולוגיה מהפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. את לימודי הפוסט דוקטורט סיים בהצטיינות בשנת 2007 בפקולטה לרפואה באוניברסיטת USUSH בבת'סדה שבמדינת מרילנד, ארצות הברית, ושם קיבל מעמד פרופסור חבר. על שם פרופ' חלד מעבדה לחקר הפיזיולוגיה של גוף האדם באוניברסיטת USUHS, ולזכותו מדליית הצטיינות במדע ומחקר מטעם אוניברסיטת USUHS ומשרד ההגנה האמריקאי. 

בין השנים 1997 עד 2016 שימש כפיזיולוג במכון לפיזיולוגיה בחיל הרפואה (מכון הלר למחקר רפואי) וסיים את תפקידו כמנהל המכון במעמד הפיזיולוג הראשי של צה"ל בחיל הרפואה. בשנת 2019 קיבל מינוי פרופסור מן המניין בפקולטה למדעים במכללת סמינר הקיבוצים והוא מרצה כפרופסור אורח בבית הספר לפיזיותרפיה ובבית הספר לבריאות הציבור בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.   

משמש כיועץ מדעי לחברות בארץ ובעולם בתחומי הרפואה, בריאות, הזדקנות ואריכות ימים, פיזיולוגיה של המאמץ וביוטכנולוגיה, כיועץ מדעי לאיחוד האירופי, וכפיזיולוג הראשי במרכז מדיקס לרפואת ספורט. נותן חוות דעת מומחה משפטי בתחומו וכן משמש כאורח בתוכניות בוקר בטלוויזיה וברדיו בנושאי בריאות, הזדקנות בריאה, רפואת ספורט, פעילות גופנית ותזונה. מבין תחומי העניין והמחקר שלו: פיזיולוגיה של המאמץ, ויסות חום, תזונה, שינה, תהליכים מטבוליים, הסתגלות לסטרס, מדעי האימון הגופני, אבולוציה, ומדעי ההזדקנות ואריכות הימים.  

לפרופסור חלד למעלה מ-100 פרסומים מדעיים בעיתונים מדעיים נבחרים. והוא מחברם של שני ספרים: '**בריאות מחוץ לאזור הנוחות - מדע ההורמזיס'<nowiki/>** ו- '**עד מתי ''רק'' עד 120?**'

## חברות בארגונים
* דירקטור בחברה לפיתוח מועצת גני תקווה 
*חבר במועצה המדעית של מכללת סמינר הקיבוצים
*חבר בכיר בקולג' האמריקאי לרפואת ספורט ACSM 
* חבר בקונסורציום לבריאות וביצועים גופניים (CHAMP) בבית הספר לרפואה USUHS בארצות הברית
* חבר במערכת העיתון הישראלי לרפואה צבאית (JIMM)

## קישורים חיצוניים

* Heled. Y, באתר PubMed

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: בית הספר למקצועות הבריאות
קטגוריה:פיזיולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:יועצים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
סטמארצ'קה

**סטמארצ'קה** (בהונגרית: **Szatmárcseke**) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר טיסה שבצפון־מזרח הונגריה.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-12.

## יהודי סטמארצ'קה
יהודים חיו בסטמארצ'קה החל מתחילת המאה ה-18. רובם עסקו במסחר וחלק במלאכה ובחקלאות.

בזמן הקרע ביהדות הונגריה בקונגרס של יהודי הונגריה בשנים 1869-1868 בין החרדים למשכילים, הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי שסירב לקבל על עצמו את תקנות הקונגרס.

לקהילה היה בית כנסת שנחנך בשנת 1884, "חדר" ומקווה.

בזמן הטרור הלבן נכלאו כמה מבני הקהילה במחנה הסגר. החל משנת 1938 הופקעו רישיונות המסחר והמלאכה של רוב יהודי הכפר. השלטונות המקומיים הקפידו הקפדת יתר על ביצוע הגזירות האנטי-יהודיות.

בשנת 1942 נאסרו שני יהודים מהכפר ונכלאו במחנה הסגר. אחד מהם מת בעינויים והשני שוחרר לאחר כמה חודשים, לאחר מכן הגברים היהודים נשלחו לעבודות כפייה והנותרים במקום נצטוו לענוד את הטלאי הצהוב.

בדף הקהילה מתוך מפקד קהילות הונגריה שבוצע בשנת 1944 נכתב כי יש בקהילה 45 תושבים והרב של הקהילה הוא רבה של פהרגיארמט.

כמה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה במרץ 1944 רוכזו היהודים בגטו זמני בכפר וכעבור מספר ימים הועברו לכפר קלצ'ה ומשם לגטו מאטסלקה ולבסוף שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.

חמישה ניצולים חזרו לכפר לאחר המלחמה אך עזבו עד מהרה את המקום בגלל עוינות התושבים. הקהילה בוטלה רשמית ורכושה נמכר על ידי איגוד הקהילות היהודיות בהונגריה.

## מפורסמים
* פרנץ קלצ'יי גר בכפר בתחילת המאה ה-19

## לקריאה נוספת
*סטמארצ'קה בפנקס הקהילות הונגריה, עמ' 401-402
* סאטמאר-צ'אקא, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה – תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמ' 282 (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944).

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
אליפות העולם בהוקי קרח 2022

**אליפות העולם בהוקי קרח 2022** היא טורניר אליפות העולם בהוקי קרח שהתקיים בהלסינקי ובטמפרה שבפינלנד בחסות פדרציית ההוקי קרח הבינלאומית, והייתה האליפות ה-86 במספר. הטורניר התחיל ב-13 במאי והסתיים במשחק הגמר ב-29 במאי 2022.

זו הייתה הפעם התשיעית שפינלנד מארחת את אליפות העולם, כולל הפעמיים הקודמות, ב-2012 וב-2013, בהן אירחה את האליפות במשותף עם שוודיה. פדרציית ההוקי קרח הבינלאומית הכריזה על פינלנד כמאחרת האליפות ב-15 במאי 2015, יחד עם הכרזת מארחות האליפות למספר שנים קדימה.

כיוון שב-2021 לא נערכו אליפויות העולם בדרגים הנמוכים ולא הייתה תנועת נבחרות בין הדרג העליון לבין דרג 1A, רשימת הנבחרות המשתתפות באליפות הייתה אמורה להיות זהה לרשימת הנבחרות שהשתתפו באליפות העולם הקודמת.

בשל סנקציות שהוטלו על רוסיה מטעם הוועד האולימפי הבינלאומי בעקבות תוכנית אמרצה מאורגנת, נבחרת רוסיה תשחק באליפות ללא דגלה, סמליה והמנונה. תחת זאת תשתמש הנבחרת בסמלי הוועד האולימפי הרוסי, ובמקום המנון רוסיה ינוגן במקרה הצורך קונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של צ'ייקובסקי. לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה, החליטה פדרציית ההוקי קרח הבינלאומית לאסור על נבחרת הוועד האולימפי הרוסי ונבחרת בלארוס להתחרות באליפות. נבחרות צרפת ואוסטריה הועלו מדרג 1A במקומן - צרפת החליפה את נבחרת הוועד האולימפי הרוסי בבית A, ואוסטריה את בלארוס בבית B.

בנוסף הוחלט שבשל מגבלות מגפת הקורונה האליפות כולה תיערך בהלסינקי בלבד, ומשחקי בית A כמו גם שניים ממשחקי רבע הגמר, שנועדו להיערך בטמפרה, הועברו להיכל הקרח הלסינקי. בהמשך, עקב היותו של האולם הראשי המיועד של המשחקים - הארטוואל ארנה בהלסינקי - בבעלות אוליגרכים רוסים, הוחלט להוציא את האליפות מהאולם, והמיקום המרכזי של האליפות הועבר ל"נוקיה ארנה" בטמפרה, שצורפה מחדש כעיר לארחת לאליפות.

פינלנד, המארחת, זכתה באליפות בפעם הרביעית בתולדותיה, ולראשונה באליפות אותה אירחה, לאחר ניצחון במשחק הגמר 4:3 על קנדה לאחר הארכה. 

נבחרות איטליה ובריטניה, שסיימו אחרונות בשלב הבתים, ירדו לדרג 1A לשנה הבאה. במקומן תשחקנה באליפות העולם בהוקי קרח 2023 נבחרות סלובניה והונגריה, שזכו במקומות הראשונים בדרג 1A. להונגריה זו תהייה הופעה ראשונה בדרג העליון של אליפות העולם מאז 2016.

## אולמות

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## שלבי ההכרעה
*בחצי הגמר משובצות מנצחות רבע הגמר מחדש, על פי הישגיהן בבתים המוקדמים.

 * אחרי הארכה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

2022
קטגוריה:2022 בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט בפינלנד
קטגוריה:הלסינקי: תחרויות ספורט
קטגוריה:טמפרה
I Will Love Again

**I Will Love Again** (בעברית: **אני אוהב שוב**) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הקנדית-בלגית לארה פביאן, מתוך אלבום האולפן הרביעי שלה, *[[Lara Fabian (אלבום)|Lara Fabian]]*. השיר יצא לאור ב-18 באפריל 2000, על ידי חברות התקליטים אפיק רקורדס וקולומביה רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום.

השיר הגיע למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב, והיה ללהיט ברחבי אירופה.

## רקע וכתיבה
ישנן ארבע גרסאות לשיר. הגרסאות בשפה האנגלית תוארו כבלדת דאנס-פופ ובלדה בסגנון שונה. שתי הגרסאות בשפה הספרדית הן "Otro Amor Vendrá" ו-"". כל הגרסאות הללו זמינות להאזנה במהדורת הדלוקס של האלבום. הגרסה בשפה האנגלית הופצה כסינגל השני מתוכו.

עשור וחצי לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-11 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
שני קליפים נוצרו לשיר. אחד מציג את הזמרת במסיבה ביתית והשני מציג את לארה במסיבה במועדון.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1999
קטגוריה:סינגלים מ-2000
קטגוריה:שירי לארה פביאן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מארק טיילור
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פול בארי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס