הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה

ממוזער|מזוודות עם 15 מיליון דולר שהעביר השליח הקטרי לחמאס|250x250 פיקסלים**הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה** היא גוף של ממשלת קטר שפועל על מנת להעביר סיוע כלכלי לרצועת עזה וממשלת החמאס, במסגרת מדיניות תמיכת קטר בחמאס. בתצורתו האחרונה, הכסף הועבר בפעימות החל מ-2018, ובכל פעימה הועברו במזוודות בין 15–40 מיליון דולר במזומן או בשיטות אחרות. המענקים הועברו באישורה של מדינת ישראל. השליח הקטרי לרצועה עבד גם בקידום תוכניות לשיקום חלקים מרצועת עזה.

על המדיניות נמתחה ביקורת וכונתה "פרוטקשן". במאי 2019, מיד לאחר מבצע גן סגור שבמהלכו נורו לעבר ישראל 700 רקטות ו-4 אזרחים נהרגו, אישרה ישראל את ההעברה בסך 180 מיליון דולר לרצועה.

## רקע
המימון הקטרי לחמאס נחלק לשתי תקופות. הראשונה, בשנים 2007–2012, אז מימנה ממשלת קטר את חמאס כראות עיניה, הרחק מכל פיקוח ובקרה בינלאומית.

החל משנת 2012 המימון הקטרי נעשה בתיאום עם ישראל, ארצות הברית והאו"ם, בעקבות החלטת הרשות הפלסטינית אז בהנהגת אבו מאזן לצמצם בצורה דרמטית את המשכורות לעובדי הרשות ברצועה. בשנת 2014, בעקבות מבצע צוק איתן, גובש מתווה מוסכם נוסף להזרמת כסף קטרי – אך לא במזומן.

ב-2017 הרשות הפלסטינית החלה שוב לקצץ במשכורות פקידי הרשות הפלסטינית ברצועה. פקידים אלה למעשה לא עובדים מאז סכסוך חמאס פת"ח מ-2007. בנוסף, הרשות החליטה ב-2017 להפסיק לשלם עבור החשמל שסופק לרצועת עזה על ידי חברת החשמל הישראלית.

בסך הכל בין השנים 2012 ל-2018 ישראל אפשרה העברות של יותר ממיליארד דולר מקטאר לעזה, בהעברות בנקאיות שבוצעו מדי פעם.

במרץ 2018 החלו מהומות המוניות בגבול ישראל-רצועת עזה, שכללו אלימות רבה והסלימו מספר פעמים לסבבי לחימה בין ישראל לחמאס וארגונים נוספים ברצועה. במקביל לעימות המתמשך החלו ניסיונות למה שכונה 'הסדרה' – הסכם רגיעה ארוך טווח ברצועה. במסגרת ניסיונות ההסדרה הציעה קטר להעביר מכספה מענקים לרצועת עזה להרגעת המצב, אולם חששה מחוקיותו של מימון ישיר לארגון. כדי לפתור זאת, ביקש ראש הממשלה בנימין נתניהו מאמיר קטר במכתב רשמי לתמוך בצורה ישירה בארגון במימון בסך 30 מיליון דולר בחודש, והעביר בקשה דומה דרך מזכיר האוצר האמריקאי, סטיבן מנושין. ממשלת ישראל הסכימה שהכסף יועבר בשש פעימות חודשיות, הכוללות 15 מיליון דולר כל אחת, בנוסף למענק של 10 מיליון דולר לקניית סולר להפעלת תחנת הכוח ברצועה.

## העברת מענקי הכסף
ממוזער|מדבקת מחאה נגד בנימין נתניהו עם הכיתוב "מממן החמאס" בעצרת מחאה של משפחות החטופים מול שער בגין|332x332 פיקסלים

ב-8 בנובמבר 2018, בעקבות בקשה של ראש הממשלה בנימין נתניהו, נכנס לרצועת עזה מענק הכסף הראשון בהסכמת ישראל אשר הועבר במזומן. בתחילה, סוכם כי המענק הקטארי, 90 מיליון דולר בשנה, יועבר בשש פעימות של 15 מיליון דולר כל אחת.

שר הביטחון באותה עת, אביגדור ליברמן, התנגד להעברת הכסף במזומן מקטאר לרצועת עזה, וכן התנגד להפסקת האש שאישר הקבינט המדיני־ביטחוני ב־13 בנובמבר. למחרת הוא נשא נאום שבו הודיע על התפטרותו מתפקיד שר הביטחון ועל פרישת סיעת "ישראל ביתנו" מן הקואליציה. בנאום ההתפטרות טען כי החלטת הקבינט מהווה "כניעה לטרור", וקרא לעריכת בחירות כלליות בהקדם.

לפי עמוס גלעד, במערכת הביטחון עלו בזמנו התנגדויות פנימיות למהלך, אך לבסוף היא יישרה קו עם האסטרטגיה של נתניהו - מתוך הנחה שלא יגיע לפעילות טרור, וכתגובה לאיומי חמאס.

מנגנון זה של העברת הכסף המזומן היה בניגוד למנגנון התיאום והפיקוח הישראלי שהיה נהוג בזמן שהעבירה הרשות הפלסטינית בראשות אבו מאזן את המשכורות. המענק חולק למחרת לפקידי הסקטור האזרחי של ממשל חמאס ברצועת עזה. ב-6 בדצמבר נערכה ההעברה השנייה של הכסף. באמצע ינואר אמורה הייתה להתקיים העברה שלישית, שנדחתה עקב פעילות חבלנית מצד צלפים מהרצועה, שפצעה חייל צה"ל.

בתחילת 2020, עקב מתחים בין קטר לחמאס איימה קטר להפסיק את המימון. בעקבות כך שלח ראש הממשלה בנימין נתניהו את ראש המוסד יוסי כהן ואלוף פיקוד דרום הרצי הלוי לקטר, בבקשה להמשיך את העברת המענקים. העברת הכספים נמשכה עד 2021. לאחר כהונתו, ראש המוסד לשעבר והאחראי לשעבר על יחסי ישראל–קטר, יוסי כהן, אמר: "עד מבצע שומר החומות קיווינו שהמעורבות הקטרית והכסף הקטרי יביאו אותנו להסדרה עם חמאס. אבל זה קצת יצא משליטה". לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, האחריות ביחס לסוגיה הועברה למשרד הביטחון.

ביולי 2021, ממשלת ישראל ה-36 (ממשלת השינוי בראשות בנט-לפיד), החליטה שלא יעבור יותר כסף קטרי במזוודות לעזה אלא במנגנון חלופי. באוגוסט פורסם שהשליח הקטרי מוחמד אלמעאדי הגיע להסכם עם הרשות הפלסטינית לחידוש הזרמתם של הדולרים הקטריים לרצועה. על פי ההסכם, כספי הרשות יועברו לבנק ברצועת עזה, ומשם יחולקו משכורות לפקידי הממשל של חמאס, וקצבאות למשפחות נזקקות. ישראל אינה צד בהסכם. בספטמבר, הרשות חזרה בה מההסכם להעברת הכסף לרצועה.

בתחילת שנת 2021 קטאר הודיעה כי תגדיל את המענק ל-30 מיליון דולר בחודש (כלומר, 360 מיליון דולר בשנה). 30 מיליון הדולרים מתחלקים כך ש:
* 10 מיליון דולר מנותבים למשפחות נזקקות
* 10 מיליון דולר לרכישת דלק מישראל
* 10 מיליון דולר לתשלום המשכורות לפקידים אזרחיים של ממשלת חמאס

באוגוסט 2021, האו"ם וקטר הגיעו לסיכום על הכנסת הכסף הקטרי למשפחות הנזקקות ברצועת עזה. בשלב זה, הכסף לא הועבר לפקידי חמאס ברצועה. ההסכם נחתם ב-19 באוגוסט 2021, לאחר 3 חודשים בלי העברת כספים. המענקים למשפחות נזקקות הועברו אך לא המענקים לפקידים.

בנובמבר 2021, פורסם שסוכם שחמאס תתחיל תשלם לפקידים את 10 מיליון הדולר באמצעות דלק מצרי, שיוזרם לרצועת עזה במימון קטר. אופן העברת הכספים לפקידי חמאס היה למעשה המשוכה האחרונה בכינון המנגנון, לאחר שהמענק הקטרי, שעמד על 30 מיליון דולר, הועבר בחלקו באמצעות העברת כ-10 מיליון דולר לנזקקים מעזה ורכישת דלק שמועבר מישראל לעזה (בעבור גם כן 10 מיליון דולר). על הסכום הנותר, כ-10 מיליון דולר נוספים, התקשו הצדדים לסכם עד שאושר מתווה הדלק המצרי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קטר: יחסי חוץ
קטגוריה:חמאס
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:העימותים בגבול ישראל – רצועת עזה (2018–2021)
קטגוריה:יחסי הרשות הפלסטינית – ישראל