מלכת דבורים

[ממוזער|מלכה (מסומנת) מוקפת בפועלות [דבורה קטלנית|אפריקאיות]]
**מלכת הדבורים** (באנגלית: **Queen bee**) היא בדרך כלל דבורה נקבה בוגרת ומופרית לאחר הזדווגות (יש המכנים אותה ג'ין או גינֶה Gyne), החיה במושבת דבורים או בכוורת והיא האחראית לשמירת היציבות הגנטית והתפקודית של המושבה. המלכה מאופיינת באברי רבייה מפותחים, והיא משמשת לרוב כאֵם של רוב – ולעיתים כל – הדבורים בכוורת. תפקידה הבלעדי הוא הטלת ביצים ובשיא עונת הפעילות היא מסוגלת להטיל עד כ־2,500 ביצים ביום.

מלכות מתפתחות מזחלים הנבחרים בידי הפועלות המזינות אותם באופן מיוחד, כך שיוכלו להתפתח לבגרות מינית. בדרך כלל קיימת בכוורת רק מלכה בוגרת ומטילה אחת; במצב שכזה הדבורים מצייתות לה ומגינות עליה במסירות רבה.

המונח "מלכת דבורים" יכול להתייחס באופן כללי לכל דבורה נקבה בעלת מערכת רבייה מפותחת, הדומיננטית במושבה של דבורים חברתיות, ולא רק לדבורי הדבש. אולם, כפי שניתן לראות אצל הדבורה חסרת העוקץ הברזילאית Schwarziana quadripunctata, מושבה יחידה עשויה להכיל מספר מלכות או אף מלכות ננסיות, המוכנות להחליף את המלכה הדומיננטית במקרה של מוות פתאומי.

## התפתחות
שמאל|ממוזער|זחלי מלכה בתא מלכותי השוכבים על גבי מצע שעווה
במהלך העונות החמות בשנה, דבורים נקבות "פועלות" עוזבות את הכוורת מדי יום כדי לאסוף צוף ואבקה. לעומת זאת, לזכרים אין תפקיד מבני או משמעותי בהאבקה. תפקידם העיקרי, אם הם בריאים, הוא להזדווג. זכר שמצליח להזדווג נופל לקרקע ומת מיד לאחר ההזדווגות. כל ביצה מופרית עשויה להתפתח למלכה, וההבחנה בין מלכה לפועלת נקבעת בהתאם לתזונה בשלב הזחל. זחלי מלכות ניזונים באופן בלעדי במזון מלכות - סוג של הפרשה עשירה בחלבון, המיוצרת בבלוטות הנמצאות בראשן של הפועלות הצעירות, ואילו זחלי פועלות ניזונים בפולן דבורים (לחם דבורים), שהיא תערובת של צוף ואבקה. כל זחלי הדבורים מקבלים מעט מזון מלכות בימים הראשונים לאחר בקיעתם, אך רק זחלי מלכה ניזונים ממנו באופן רציף, ולכן הם מתפתחים לנקבות בעלות כשירות רבייה מלאה, בניגוד לפועלות.

מלכות נוצרות בתאי מלכה "מלכונים" שנבנים במיוחד לכך. תאי המלכה הם בעלי צורה ומרקם המזכירים "בוטן" (peanut-like). תאי המלכה מתחילים ככוסות מלכה (queen cups) - כוסיות שעשויות להיות גדולות יותר מתאים רגילים לגידול זחלים וממוקמות במנח אנכי במקום אופקי. הפועלות מרחיבות את כוס המלכה והופכות אותה לתא מלכה רק לאחר שהמלכה מטילה ביצה בכוס. במצבים של יצירת נחיל חדש (swarming) או לשם החלפת מלכה בתהליך supersedure, המלכה הזקנה (האֵם) מתחילה להטיל ביצים בתוך כוסות המלכה כאשר התנאים בכוורת מתאימים לכך. תאי הנחיל (swarm cells) בדרך כלל תלויים מתחת למסגרת הכוורת, בעוד שתאי החלפת המלכה supersedure ו"תאי הצלה" (emergency queen cells) נבנים לעיתים בתוך חלת הדבש; במקרים של החלפה במצב חירום נהוג להמיר תאים אופקיים של זחלי פועלות לתאים אנכיים על ידי הפועלות שבונות תאי מלכה חדשים.

כאשר הזחל של המלכה הצעירה נכנס לשלב הגולם (pupa) כשראשו בזווית כלפי מטה, הפועלות סותמות את תא המלכה בדונג דבורים. כשהמלכה הבתולה מוכנה לבקוע מהתא האטום - היא לועסת חיתוך מעגלי סביב מכסה התא. לעיתים המכסה מתנודד ונפתח כמו מכסה על ציר, והפתח הזה מאפשר למלכה הצעירה לצאת מהתא.

בעונת יציאת הנחילים (swarming), המלכה האֵם הזקנה נוהגת לעזוב עם הנחיל העיקרי (prime swarm) לפני שהמלכה הבתולה הראשונה בוקעת מתא המלכה.

דבורה מתפתחת בארבעה שלבים – גלגול מלא: ביצה ממנה בוקע זחל, ההופך לגולם, וממנו בוקעת דבורה בוגרת. הגלגול המלא לוקח כ-21 יום לבקיעת הפועלות מתא ההטלה, 16 יום לבקיעת המלכה מתא ההטלה, ו-24 יום לבקיעת הזכרים. להלן טבלה המרכזת, משווה ומסכמת את תהליכי ההתפתחות של מלכה, פועלת וזכר:-

## מחזור חיי מלכת דבורים בתולה

מלכה בתולה היא דבורה נקבה שעברה גלגול מזחל שהוזן במזון מלכות, שעדיין לא הזדווגה עם דבורים זכרים (המכונים רחפנים או drones). מלכות בתולות הן בגודל ביניים בין הפועלות לבין מלכות מבוגרות שמטילות, והן פעילות הרבה יותר מהמלכות המטילות. קשה לאתרן בעת בדיקת מסגרת של חלת דבש, כיוון שהן נעות במהירות על פני חלת הדבש, מטפסות מעל הפועלות אם נדרש, ואף עלולות לעוף. לעיתים קרובות ניתן למצוא מלכות בתולות שנצמדות לקירות או לפינות הכוורת במהלך בדיקות.

מלכות בתולות נראות כאילו שהן מפרישות מעט פרומון מלכות, ולעיתים הפועלות כלל לא מזהות אותן כמלכה.

מלכה בתולה, בשעותיה הראשונות לאחר בקיעתה מתא המלכה המוצב בכניסה לכוורת או בנוכחותה בכוורת חסרת מלכה, מתקבלת בצורה טובה על ידי הפועלות. לעומת זאת, מלכה מבוגרת המוצבת בכניסה לכוורת, בדרך כלל מזוהה על ידי הפועלות כ"איום זר" וקיים סיכוי גבוה שהיא תיהרג על ידי הפועלות הוותיקות.

כאשר מלכה בתולה צעירה בוקעת מתא מלכה, היא בדרך כלל מחפשת מלכות יריבות בתולות ומנסה להרוג אותן. מלכות בתולות יאתרו במהירות כל מלכה בתולה אחרת שבקעה ויהרגו אותה בעקיצה, כמו גם כל מלכה שעדיין לא יצאה מתא המלכה. תאי מלכה שנפתחו בצד מצביעים על כך שמלכה בתולה כנראה נהרגה על ידי יריבה. כאשר מושבה נשארת לאחר שהנחיל העיקרי עזב, הפועלות עשויות למנוע ממלכות בתולות להילחם אחת בשנייה ובתולה אחת או יותר עשויות לעזוב עם נחילים נוספים, ואילו אחרות עשויות להישאר עם שארית המושבה. חלק מהמלכות הבתולות נצפו בורחות מהכוורת כדי להימנע מהריגתן והן מחפשות כוורת חסרת מלכה, כמו בדבורה מהזן Melipona scutellaris. כאשר הנחיל מתמקם במבנה החדש, המלכות הבתולות חוזרות להתנהגותן הרגילה ונלחמות עד מוות ביניהן, עד שנשארת רק מלכה אחת. אם לנחיל הראשי יש מלכה בתולה ומלכה זקנה, בדרך כלל המלכה הזקנה תישאר בחיים. היא ממשיכה להטיל, ובתוך מספר שבועות היא תמות מוות טבעי והבתולה לשעבר, שהזדווגה בינתיים, תחליף אותה.

שלא כמו הפועלות, העוקץ של המלכה הוא חלק ואינו בעל זיזים או קרסים (barbed) כמו העוקץ של הפועלות. לפיכך, היא מסוגלת לעקוץ מספר פעמים מבלי למות.
שמאל|ממוזער|270x270 פיקסלים|תא המלכה המכוסה נפתח כדי לחשוף את גולם המלכה (עם עיניים כהות).

### זמזום Piping
"פייפינג" הוא () זמזום שמייצרות מלכות דבורים בתולות ומלכות מטילות בזמנים מסוימים במהלך התפתחותן. מלכות בתולות בשלבי התבגרות מתקשרות באמצעות אותות ויברציוניים: קווקינג (quacking) בשלב שהן עדיין בתאי המלכה, וטוֹטינג (tooting) כשהן במושבה לאחר שבקעו מהתא. השם הכללי של האותות והזמזומים האלה נקרא piping. מלכה בתולה עשויה להפיק קול מסוג זה לעיתים קרובות עוד לפני בקיעתה מתא המלכה, ולתקופה קצרה אחריו. מלכות מטילות עשויות גם הן להשמיע זמזום פייפינג למשך תקופה קצרה לאחר שהתמקמו בכוורת חדשה.

זמזום ה"פייפינג" הוא זמזום שמייצרות מלכות דבורים (בתולות ומטילות) לעיתים, במיוחד כאשר יש יותר ממלכה אחת בכוורת. למשל במהלך הכנתן של מספר מלכות במקביל וגם בזמן של התפלגות לנחילים או תחרות על הנהגה. ההשערה היא שהפייפינג משמש כ"קריאת קרב" מבחינת המלכה שרוצה לבסס את מעמדה. היא מודיעה למלכות היריבות ולפועלות על נכונותה להילחם. ייתכן גם שהפייפינג מהווה איתות לפועלות באיזו מלכה כדאי לתמוך.

המלכה הבוגרת מפיקה "פייפינג" קולני הכולל פולס של שתי שניות, ואחריו סדרת "טוטים" קצרים, כל אחד מהם באורך של כרבע שנייה. מלכות מתת־המין האפריקאי (דבורי "אפריקנייזד") מייצרות מתקפות פייפינג תכופות ועוצמתיות יותר מאשר מינים אירופיים, כפי שתועד במחקר.

#### מאפיינים אקוסטיים ודפוסי זמן
מחקרים שניתחו אותות piping בדבורים הראו:
* כאשר מלכה בתולה בוקעת ומתחילה לזמזם, ה־tooting מאופיין בתדר יסודי סביב 400 הרץ ביום הבקיעה, ובהמשך, לאורך מספר ימים התדר עולה עד לכדי 500 הרץ.
* דפוס הקול כולל פולסים: בתחילה מספר פולסים ארוכים (לדוגמה, פעמיים פולסים של כשנייה בודדת לכל אחד), ואחר כך סדרה של פולסים קצרים יותר (short pulses). לדוגמה 15–20 פולסים קצרים שהופכים בהדרגה לפחות (כ-7–10) אחרי כמה ימים.
* זמזום ה־quacking של מלכות בתולות בתאים מתואר כשרשרת פולסים קצרים מאד, כל פולס פחות מ־0.2 שניות, בתדר יסודי נמוך סביב 350 הרץ.
* הקולות מועברים בעיקר כתת-רעדות דרך מבנה הדונג/החלה. המלכה לוחצת את בית החזה (thorax) שלה על הדונג, ומפעילה כיווצים מהירים של שרירי כנפיה בעוד הכנפיים מקופלות, כך שהאותות עוברים באמצעות הדונג ומורגשים בכל הכוורת.

#### חשיבות מחקרית ויישומית
* מדידות אקוסטיות וביו-מכניות מראות שהשיעור והתדירות של פייפינג יכולים לשמש אינדיקטור מוקדם ליציאת נחיל swarming מהכוורת. דבר שיכול לסייע לדבוראים לחזות מתי המושבה צפויה להתפצל.
* הבנת דפוסי הפייפינג, תדר, משך ודפוסי quacking מסייעת ללימוד התנהגות הדבורים, והבנת התקשורת בקרב חרקים חברתיים, ומאפשרת את הבנת מנגנוני התחרות, השליטה החברתית והבחירה של מלכה.

## רבייה

ממוזער|מלכה בין פועלות
מלכה בתולה השורדת את הקרבות הפנימיים בכוורת תצא ביום שמשי וחמים לאזור ההתכנסות של הדבורים הזכרים (רחפנים drones) הנמצא במרחק של כ-100 מטר מהכוורת ובגובה של 15–30 מעל פני האדמה, שם תזדווג עם כ־12–15 מהם. אם מזג האוויר מאפשר זאת, היא עשויה לשוב אל אזור ההתכנסות במשך מספר ימים עד שתושלם ההזדווגות. ההזדווגות מתרחשת תוך כדי מעוף. המלכה הצעירה אוגרת עד כ־6 מיליון תאי זרע ממספר זכרים בשק הזרע שלה, ומהם היא תשחרר זרע באופן סלקטיבי במהלך 2–7 שנות חייה הבוגרים.

למלכה הבתולה הצעירה קיימת תקופת זמן מוגבלת לצורך הזדווגות. אם היא אינה יכולה לצאת למעוף הכלולות במשך מספר ימים בשל מזג אוויר גרוע ונשארת בתולה, היא תהפוך ל"מטילת רחפנים" (דבורים זכרים). מלכות המטילות אך ורק ביצי זכרים גורמות בדרך כלל לקריסת המושבה, משום שהפועלות אינן מקבלות לטיפולן ביצים מופרות שמהן ניתן לגדל פועלות חדשות או מלכה חלופית.

אף שהעיתוי עשוי להשתנות, הזדווגות המלכה מתרחשת לרוב בין היום השישי ליום העשירי לאחר בקיעתה מתא המלכה. הטלת הביצים מתחילה בדרך כלל 2–3 ימים לאחר חזרתה לכוורת, אך לעיתים היא עשויה להתחיל אף מוקדם יותר.

מקרה מיוחד ונדיר של רבייה הוא תהליך של רביית בתולים (היפרתנוגנזה thelytoky): רבייה של פועלות או מלכות שלא הזדווגו עם זכרים, דבר הגורם להטלת ביצים בלתי מופרות. היפרתנוגנזה מתועדת בדבורת הקייפ, Apis mellifera capensis, ונמצאה בשכיחות נמוכה גם בכמה תתי-סוגים אחרים.

### המבנה האנטומי והתפקודי של מערכת הרבייה
ממוזער|שמאל|האנטומיה של מערכת הרבייה של מלכת הדבורים

מערכת הרבייה של המלכה מותאמת לייצור המוני של ביצים ולאגירת זרע לטווח ארוך. לאחר תקופת מעופי הכלולות המלכה אוגרת מיליוני תאי זרע ומטילה במשך שנים מבלי להידרש להזדווגות נוספת.
#### אנטומיה של מערכת הרבייה הנקבית
* **שחלות (Ovaries)**: מלכת דבורים היא בעלת זוג שחלות שכל אחת כוללת אובריולים רבים (כל שחלה מכילה 160–180 צינורות שחלתיים, מספר גבוה בהרבה מזה של פועלת), מה שמאפשר תפוקה גבוהה של ביצים.
* **תעלת ביצה (oviduct) ונרתיק (vagina)**: הביצית עוברת מהשחלה דרך הצינור עד לנרתיק/ערוץ ההטלה; לאורך נתיב זה ישנם מנגנונים המאפשרים הפריה מבוקרת. המנגנונים כוללים **שסתום הפריה** – שהוא שריר זעיר שמאפשר שליטה מדויקת בהפריה, למצב של בחירה האם להזריק זרע, כאשר הזרקת זרע תוביל לנקבה ואי הזרקת זרע תוביל לזכר.
* **נרתיק וקופולטריקס** – חלל קבלה גדול שבו נקלט הזרע בהזדווגות לפני שהוא מועבר למאגר הזרע.
* **ספראמטקה (spermatheca) — מאגר הזרע**: איבר כדורי קטן בו נשמר הזרע המועבר במהלך ההזדווגות. תנאי הסביבה ואיכותם בתוך הספראמטקה (נוזל מיוחד, רמות חמצון נמוכות וחלבונים שומרי זרע), קריטיים להישרדות הזרע.

#### אנטומיה של מערכת הרבייה הזכרית
* **אשכים ושקי זרע**: אצל הזכרים יש אשכים שמפתחים ותורמים ליצירת תאי זרע. לאחר ההתבגרות האשכים מתנוונים במידה מסוימת והזרע נאגר ב**שקיקי הזרע** והבלוטות הנלוות. שקיקי הזרע מכילים כ-10–11 מיליון תאי זרע. בצמוד לשקיקי הזרע ישנה **בלוטת ריר** – גדולה ושקופה.
* **איבר ההזדווגות — Endophallus**: איבר פנימי הנמצא בתוך גוף הזכר ומובלע עד לרגע ההזדווגות, בו הוא מתהפך (eversion), נכנס לנרתיק המלכה ומתפוצץ בעת ההזדווגות. המבנה מותאם להעברת כמות גדולה של נוזל זרע במהירות ובלחץ גבוה.

### ההזדווגות (מעוף הכלולות)
שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|מלכת דבורים שחזרה לכוורת לאחר הזדווגות ושרידי איבר המין הזכרי שזיווג אותה עדיין מחוברים לגופה. שרידים אלה מוסרים בקלות על ידי הפועלות כך שהמלכה מתפנה לחזור למעוף הכלולות ולהזדווג פעם נוספת.
* ההזדווגות מתרחשת מחוץ לכוורת, באזורים הנקראים Drone Congregation Areas (אזורי התכנסות הזכרים). המלכה יוצאת למעופי הכלולות ומזדווגת עם מספר זכרים מהאזור.
* **מהלך ההזדווגות** - הזכר מתקרב למלכה באוויר, תופס אותה באמצעות רגליו, מעלה את לחץ ההמולימפה ומזריק את נוזל הזרע לתוך ערוץ ההטלה של המלכה. הזרע מועבר בהזרקה עזה ומהירה. לרוב ההזדווגות אורכת שניות בודדות.
* **לאחר ההזרעה** - איבר המין הזכרי נקרע ונשאר בחלקו מחובר לגוף המלכה, והזכר חווה פציעה חמורה שמובילה למותו זמן קצר לאחר ההזדווגות.

#### יתרונות ההזדווגות הרב פעמית
* **הזדווגות הרב פעמית (polyandry)** - מלכות דבורת הדבש מזדווגות בדרך כלל עם מספר זכרים במהלך מספר מעופי כלולות, לעיתים עם עשרות זכרים.
* **יתרונות אבולוציוניים ופונקציונליים**
** גיוון גנטי - ריבוי הזדווגויות מגדיל את הגיוון הגנטי בקרב צאצאי הכוורת, מה שמפחית סיכונים הקשורים למחלות וטפילים ומשפר את היציבות החברתית והתפקודית בכוורת.
** בתהליך ההזדווגות קיים אובדן עצום של זרע, וריבוי ההזדווגויות מחפה עליו.
** קיבולת הזרע - מאגר גדול של זרעים מאפשר למלכה להטיל במשך שנים רבות מבלי להזדקק להזדווגות חוזרת, זהו חסכון אנרגטי והבטחה לפריון מתמשך.

#### המנגנון הפיזיולוגי וסיבות אבולוציוניות למות הזכר
* **מנגנון פיזיולוגי** - בעת ההזרעה מתהווה לחץ המולימפתי גבוה שמאפשר את הזרקת הזרע למלכה. בסיום ההזרעה ה-endophallus נשבר ונשאר בחלקו בתוך הנרתיק של המלכה; הפציעה שנגרמת לזכר גורמת למותו.
* **הסבר אבולוציוני** — המנגנון מבטיח שהזכר "נותן את כל כולו" בהזדווגות היחידה שלו, ממקסם את העברת הזרע, ומקטין את הסיכוי להזרעה חוזרת של זכר נוסף. מנגנון זה גם מקנה יתרון תחרותי לזרע שמועבר בלחץ גבוה. בנוסף, החלק מה-endophallus שנשאר אצל המלכה לאחר ההזדווגות מונע דלף זרע.

### תהליך ההטלה ושליטה במין הביצה
שמאל|ממוזער|תא הטלה מלכותי
שמאל|ממוזער|זחלי מלכות צפים על מזון מלכות בתאי מלכות פתוחים המונחים על גבי מצע שעווה
* **קביעה של מין העובר** - המלכה יכולה לשלוט במין הביצה המוטלת: ביצה שמקבלת שחרור זרע מהספראמטקה (מופרית) תתפתח לנקבה (עובדת או מלכה), וביצה ללא הפריה תתפתח לזכר. לדוגמה, זכרים גדלים בתאי זכרים רחבים יותר (drone cells).
* **מנגנון השחרור הסלקטיבי של הזרע** - כאשר ביצה עוברת בתעלת ההטלה המלכה שולטת על שחרור הזרע מהספראמטקה. שחרור זה מווסת את ההפריה של ביצה מסוימת. מנגנונים נוירו-הורמונליים ושרירי הצינורות שולטים על תהליך שחרור הזרע והעברתו לביצית.

#### ההטלה
כעבור 2–3 ימים לאחר מעופי הכלולות מתחילה המלכה להטיל. היא בודקת כל תא בלשונה וברגליה הקדמיות, מחליטה על פי גודל התא אם הוא תא פועלת (קוטר 5.2 מ"מ) או זכר (6.5 מ"מ). בעת ההטלה היא מכופפת את בטנה, מחדירה אותו לתא ההטלה, ובתנועה מהירה משחררת ביצה אחת. אם גודל התא קטן או גדול מגודל תא של זכר, מופעל דחף עצבי אל שרירי דופן הצינור המקשר בין הספראמטקה והנרתיק, בו בזמן שתאי זרע נשאבים מהספראמטקה ומועברים לנרתיק עוברת בו הביצה, וכך מוטלת ביצה מופרית לנקבה פועלת או למלכה לפי גודל התא. לעומת זאת בתא הזכרי הגדול יותר פישוק רגלי המלכה אינו מפעיל דחף עצבי להפעלת שאיבת הזרע, וכך מוטלת ביצה בלתי מופרית. ממש לפני שחרור הביצה, המלכה פותחת/סוגרת את שסתום ההפריה, כאשר **פתוח** ← ביצה מופרית ← פועלה או מלכה; **סגור** ← ביצה לא מופרית ← זכר. קצב ההטלה מגיע לשיא של 1,500–2,500 ביצים ביום באביב.

מהביצים המופרות, שמהוות את הרוב, בוקעים זחלי הנקבות הפועלות שהן עקרות. המלכות נוצרות גם הן מאותן הביצים, אלא שהן מוטלות מלכתחילה לתאים מיוחדים הנקראים **מלכונים** הנבנים בשולי חלת הדבש, והזחלים שבהן מתמיינים באופן שונה בזכות האכלתם במזון מלכות שהוא מזון עשיר בחלבונים, המכיל בין היתר הורמונים שונים. הנקבה שנבחרה על ידי הדבורים להיות מלכה מקבלת תזונה פי שלושים מן האחרות; כך היא גדלה יותר ומסוגלת להטיל ביצים. את הביצים הבלתי מופרות שמהן בוקעים הזכרים, מטילה המלכה לתוך תאים רחבים יותר מתאי הפועלות, אך רק אם יש צורך בהם.

### החלפת מלכה בתהליך סוּפֶּרְסִידְיוּר (Supersedure)
שמאל|ממוזער|200x200 פיקסלים|מלכה לא מסומנת עם פועלות.
ממוזער|תאי מלכת נחיל מכוסים
כאשר תהליך הפקת הפרומונים של המלכה פוחת. הדבורה המלכה תזוהה על ידי הפועלות כמזדקנת, חולה או כושלת. כהגנה על המושבה, הפועלות יחליפו את המלכה בתהליך הקרוי "סוּפֶּרְסִידְיוּר". החלפת המלכה בתהליך זה מתרחשת מבלי שהכוורת תתפצל לנחילים. בתהליך זה ייתכן מצב שבו המלכה הזקנה והצעירה תחיינה ביחד בכוורת עד שהמלכה הזקנה תמות או תיעלם.

במקרים מסוימים דבוראי יכול לכפות החלפת מלכה, לדוגמה על-ידי גזירת אחת הרגליים האמצעיות או האחוריות של המלכה. פעולה זו מונעת ממנה למקם את ביציה כראוי בתחתית תאי הדגירה, מה שהפועלות מבחינות בו ומגיבות עליו בגידול מלכה חלופית. כאשר המלכה החלופית מוכנה, הפועלות מחסלות את המלכה הדומיננטית, בתהליך המכונה "balling" (התכרבלות, הצטופפות או הדחקות). כלומר התקהלות צפופה סביב המלכה, כך שחום גופה עולה יתר על המידה והיא מתה. תופעת ה-balling איננה רק תוצאה של החלפת מלכה טבעית, היא מהווה גם בעיה נפוצה לדבוראים בשעה שהם מנסים להכניס לכוורת מלכה חלופית באופן מלאכותי.

אם המלכה מתה פתאום, הפועלות ינסו להקים "מלכת חירום" על ידי בחירת כמה תאי דגירה בהם הזחלים בקעו זה עתה. הפועלות מציפות את התאים האלו בבהילות במזון מלכות. בשלב זה הפועלות בונות תאי מלכה גדולים יותר על-גבי התאים הרגילים, אשר בולטים אנכית מעל פני חלת הדבש באזורי הדגירה. מלכות החירום בדרך-כלל קטנות יותר ופחות פוריות ממלכות רגילות.

## זיהוי המלכה על ידי הדבוראי

שמאל|ממוזער|230 פיקסלים|מלכה מסומנת
בטן מלכת הדבורים ארוכה יותר מבטן הפועלות הסובבות אותה וגם ארוכה יותר מבטן הדבורים הזכרים. עם זאת, בכוורת הכוללת 60,000 עד 80,000 דבורי דבש, לעיתים קשה מאוד לדבוראים למצוא את המלכה במהירות; מסיבה זו, רבות מהמלכות בכוורות שאינן פראיות מסומנות בכתם קל של צבע על גב החזה שלהן. הצביעה בדרך כלל אינה מזיקה למלכה ומקלה על מציאתה בעת הצורך.

אף על פי שהצבע נבחר לעיתים באקראי, מגדלי מלכות מקצועיים משתמשים בצבע שמציין את שנת בקיעת המלכה, דבר המסייע להם להחליט אם המלכות זקנות מדי לשמירה על כוורת חזקה והאם יש להחליפן. המנמוניקה שעוזרת לדבוראים לזכור את סדר הצבעים הוא המשפט "Will You Raise Good Bees" (לבן, צהוב, אדום, ירוק, כחול - white, yellow, red, green, blue).

לעיתים משתמשים בדיסקים קמורים זעירים המסומנים במספרי זיהוי (Opalithplättchen), כאשר לדבוראי יש מספר גדול של מלכות שנולדו באותה שנה. שיטה שניתן גם להשתמש בה כדי לעקוב אחר מספר מלכות דבורים באותה כוורת למטרות מחקר.

## גידול מלכות Queen rearing
גידול מלכות (Queen rearing) הוא התהליך שבו דבוראים מגדלים מלכות דבורים מזחלי פועלות צעירות. השיטה הנפוצה ביותר ידועה בשם "שיטת דוליטל" (Doolittle method). בשיטה זו, הדבוראי מעביר זחלים בני פחות מ-24 שעות לתוך תאי מלכה מוכנים (queen cell cups). תאי המלכה מוצבים בתוך מושבה שבונה תאים. מושבת בניית התאים היא מושבה חזקה, המזון שלה מסופק בשפע על ידי הדבוראי, אך ללא מלכה, המושבה המזינה את הזחלים במזון מלכות, מפתחת אותם למלכות דבורים.

לאחר כ־10 ימים, תאי המלכה מועברים מהמושבה למושבות גרעיניות קטנות למטרת הזדווגות, ומוצבות בתוך חצרות הזדווגות (mating yards). לאחר כ־7–10 ימים, המלכות הבתולות יוצאות למעופי כלולות, מזדווגות עם 10–20 דבורים זכרים, וחוזרות למושבות הגרעיניות שלהן כמלכות שיכולות להתחיל להטיל.

גידול מלכות יכול להתבצע בקנה מידה קטן על ידי דבוראים חובבים או דבוראים משניים המגדלים מספר קטן של מלכות לשימוש עצמי, או בקנה מידה גדול ומסחרי על ידי חברות המייצרות מלכות דבורים למכירה לציבור. נכון לשנת 2017, עלות מלכת דבורת דבש נעה בין 25 ל־32 דולרים.

דבוראים יכולים גם להשתמש בשיטות חלופיות לגידול מלכות. דוגמאות לכך הן ערכת Jenter, והזרעה מלאכותית.

## ראו גם
* מזון מלכות
* מלכת נמלים
* חלת דבש
## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Bees Gone Wild Apiaries, accessed May 2005
* Bienenkönigin, Drohn und Arbeitsbienen 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:דבורים
קטגוריה:דבוראות
קטגוריה:דבוראים
קטגוריה:התנהגות חברתית בבעלי חיים
קטגוריה:רבייה
קטגוריה:דבוריים