open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פרייהר

[ממוזער|200px|[כתר הרלדי של פרייהר כחלק משלט האצולה]]
**פֿרַייהֵר** (בגרמנית: **Freiherr**; מילולית: "אדון חופשי") הוא תואר אצולה במרחב הגרמני, האימפריה הרומית הקדושה ויורשותיה, פרוסיה, סכסוניה, בוואריה, לוקסמבורג, גרמניה, אוסטריה וכו'. דרגת הפריהר היא השנייה במדרג האצולה, בין "אצולת השירות", מעל לתארים ריטר ואדלר ומתחת לתואר גראף. הפריהר היא הדרגה הבסיסית שבה מותר לשאת את הכינוי "פון" לפני שם המשפחה. הדרגה מקבילה בערך לתואר "ברון". תואר אשתו של הפריהר הוא "פרייפראוּ" (Freifrau) ובנותיו הבלתי-נשואות נקראות "פריין" (Freiin). הפניה הרשמית לבעל תואר זה היא Herr Baron.

## שימוש בתואר
עד מלחמת העולם הראשונה, התואר פֿרַייהֵר היווה חלק משם המשפחה ובא לפני שם המשפחה לאחר השמות הפרטיים, יחד עם התחילית "פון" (von, מילולית: מ-) (ולפעמים "אונד צו", und zu), למשל קרל לודוויג פרייהר פון אונד צו גוטנברג. עם זאת, בפרוסיה היה נהוג להקדים את התואר לשם הפרטי (למשל: פרייהר הנס פון שוורץ).

לאחר מלחמת העולם הראשונה נאסר השימוש בתואר כתואר אצולה הן בגרמניה והן באוסטריה. בגרמניה הפך התואר, בהתאם לחוקת רפובליקת ויימאר, לחלק אינטגרלי משם המשפחה, אך ללא משמעות מעבר לכך. באוסטריה נאסר (עד היום) כל שימוש בתואר והוא הושמט משמות המשפחה שכללו אותו לפני כן (כך למשל פרידריך פרייהר פון שוורץ הפך לפרידריך שוורץ).

## שורשי התואר בפיאודליזם וההבדל בינה לבין ברון
במערכת הפיאודלית ניתן התואר ישירות על ידי הריבון למנהל חלקה "חופשית", כלומר בעל זכות אחזקה והנאה מנדל"ן, ללא חובה פיאודלית, תוך אוטונומיה שיפוטית כלפי תושבי החלקה. חלקתו של הפריהר יכלה להיות כלולה בנחלה גדולה יותר של גראף או הרצוג, אך הפריהר לא חב להם חובה פיאודלית. חלקת הפריהר הייתה חלק מ"נחלת הכתר".

תואר הברון, שקיים בשפה הגרמנית, יכול להתייחס הן לפרייהר (כך לרוב) או לבעל תואר-ביניים במסגרת המדרג הפיאודלי, שנמוך מגראף (וכפוף לו) כתואר אליו יכלו להתקדם אבירים או בני אצולת השירות, הכפופים לגראף.

כאשר תואר פרייהר ניתן מקיסר האימפריה הרומית הקדושה, נקרא התואר Reichsfreiherr (פרייהר של הרייך).

## פרייהרים מפורסמים
* הברון מינכהאוזן – Hieronymus Carl Friedrich **Freiherr** von Münchhausen
* "הברון האדום" מנפרד פון ריכטהופן – Manfred Albrecht **Freiherr** von Richthofen
* הברון מוריס הירש – Moritz, **Freiherr** von Hirsch auf Gereuth
* הברון מוריץ פון קניגסוורטר – Moritz **Freiherr** von Königswarter
* הברון פרדיננד פון רוטשילד – Ferdinand James Anselm, **Freiherr** von Rothschild

## קישורים חיצוניים
* שאלות ותשובות בנוגע לאצולה במרחב הגרמני 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:מילים וביטויים בגרמנית
קטגוריה:פיאודליזם
זרמים קטועים

**זרמים קטועים** הוא סרט דוקומנטרי ישראלי-שווייצרי משנת 2010, בוים על ידי גיא דוידי הישראלי ואלכסנדר גוצ'מאן השווייצרי.

הסרט צולם משנת 2005 ועד 2008 בכפר בילעין, מערבית לרמאללה והוא מתעד את החיים בכפר הסובל מניתוקים תדירים מרשת המים.

## תקציר
מסלולי חיים נפגשים בכפר אחד בשומרון. לאורך קווי צנרת המים השבורה נעים אנשי הכפר בילעין במסלוליהם לעבר עתיד לא ברור. ישראל, השולטת על מקורות המים, מספקת מעט מים לשתייה, וכאשר זרם המים אינו ודאי - דבר לא יכול להתפתח. השליטה על הלחץ בצינורות אינה רק שליטה באורח החיים, אלא גם בתודעה. היו ימים בהם בילעין (פירוש שמו: בלי מים) היה הכפר הראשון באזור שהתחבר לרשת המים. זו הייתה אפשרות לקדמה ולהתפתחות, אולם בעיני חלק מהתושבים היו מי הצינור - מים מרים. מי הצינור שימשו ככלי להשפעה על האנשים על מנת שישתפו פעולה עם השב"כ הישראלי והצבא. הקרע הפריד בין האנשים בכפר לשני מחנות. החזרה לטכניקה העתיקה של חפירת בארות לאיסוף מי גשמים היא ביטוי לעצמאות המתחדשת של התושבים אולם ספק אם היחסים בין האנשים בכפר יחלימו.

## הפקת הסרט
לאחר שיצרו יחד מספר סרטים קצרים החליטו היוצרים גוצ'מאן ודוידי לגור במשך שלושה חודשים בכפר בילעין והתחילו לצלם את מה שיהווה הבסיס לסרט. הרעיון לסרט החל בעקבות שמו של הכפר בילעין שפירושו בלי מקור מים.

המעבר לבילעין עורר תגובות מעורבות בכפר בגלל החשש לביקורת על הכפר על עצם שיתוף הפעולה עם ישראלים. זרמים קטועים הופק באופן עצמאי במימון פרטי בלבד, רוב הצילומים לסרט נעשו מסתו 2005 ועד אביב 2006.

סצנת הסיום הוויזואלית של הסרט כללה צילומים תחת גשם ועל מנת להשלים אותה נדרשו שלוש שנים. הרעיון לשם הסרט הוא מטאפורה למספר הרב של הדמויות בסרט שגורלן נקטע בדרך כלשהי.

## הפצת הסרט
זרמים קטועים השתתף בתחרות הקולנוע הדוקומנטרית של פסטיבל קולנוע דרום 2010 ובמסגרת התחרות הדוקומנטרית בפסטיבל הסרטים בירושלים 2010.

הוא הוצג בעשרות פסטיבלי קולנוע ברחבי העולם וזכה בשנת 2011 בציון לשבח מצלמת דוד בקטגוריית הסרט התיעודי בפסטיבל הקולנוע היהודי בורשה.

על אף העניין הרב בסרט שהיווה את הבסיס לסרטו השני של דוידי "חמש מצלמות שבורות" הסרט מעולם לא שודר בטלוויזיה בישראל.

## קישורים חיצוניים

* 

* דף הבית של הסרט
* דף סרט באתר סינמטק תל אביב
* דף סרט באתר סינמטק ירושלים.

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטי 2010
קטגוריה:סרטים בערבית
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים תיעודיים העוסקים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:בלעין
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2010
מערות חזן

250px|ממוזער|שמאל|חלל ובו בורות לאיסוף נוזל מכדים
250px|ממוזער|חדר תת-קרקעי לאחסון נוזל בכדים (אולי שמן או יין) בכדים. ברצפה שקעים לבסיס הכדים ולתעלות האיסוף למקרה שהכד נשבר
**מערות חזן** הוא שמה של מערכת מסתור מתקופת מרד בר כוכבא, הממוקמת במערב בני דקלים והיא מורכבת ממערות קרסטיות, חללים חצובים, מתקנים חקלאיים ובורות מים המקושרים זה לזה במנהרות ומחילות תת-קרקעיות.

אתר המערות התגלה על ידי חברי מושב אמציה ב-1979 בראשות הבן הבכור של המושב,  שנהרג בהיותו מפקד צוות בסיירת צנחנים.

ב-2021 הוכרז כגן לאומי והחלו עבודות להנגשתו ובניית פארק לתושבי היישוב בני דקלים.

שם המקום נגזר מן המלה הערבית ח'זאנה (ארון, אוצר), הוא השם בו כינו את האתר הכפריים הערבים באזור, שנשדד עוד בשלהי העת העתיקה של ידי שודדי עתיקות.

## תיאור הממצאים
האתר נחפר ב-1983 על ידי הארכאולוגים שלמה גודוביץ' וגדעון אבני.

המערכת כוללת 35 חללים תת-קרקעיים, מחילות ומנהרות באורך כולל של כ-220 מטרים בשטח המשתרע על כ-650 מ"ר.

מאז סוף ימי בית שני ועד תום מרד בר כוכבא וכן מהתקופה הביזנטית בארץ ישראל ועד התקופה הערבית הקדומה התקיים במקום, מעל לפני הקרקע, יישוב, אשר עשה שימוש בחללים התת-קרקעיים לשימושים שונים כגון אחסון ומסתור. החללים התת-קרקעיים הורחבו, חוברו והותאמו לשהיה ממושכת בתקופת מרד בר-כוכבא, אז גם הותקנו מוקדי התעייה ושמירה, חדרי מסתור, פירי אוורור ומתקנים חקלאיים-תעשייתיים תת-קרקעיים כגון בית בד. כן הותקנו לאורך המחילות שקעים לנרות שמן.

במרכז המערכת נמצאות שתי מערות פעמון ומערת קולומבריום, ששולבו באמצעות מחילות במערכת המערות שתחת בתי היישוב. ארבעה חללים תת-קרקעיים שימשו כמחסן לקנקנים, רצפת חדרי האחסון נחצבה בדוגמת שקעים עגולים (כ-150 שקעים בממוצע בחדר) ובאחד מהם נמצאו קנקני שמן שלמים. תחכום מקימי החדרים מתבטא בכך שנבנו בשיפוע מתון מאוד, כאשר בין השקעים מחברות תעלות קטנות המובילות לבור איגום, כך שאם נסדק קנקן, תוכנו היה זורם ונאגר ולא אובד.

## ראו גם
* מערכות המסתור של בר כוכבא

## לקריאה נוספת
* עמוס קלונר, יגאל טפר, **מערכות המסתור בשפלת יהודה**, הוצאת הקיבוץ המאוחד עמ' 115–127 - המערכת התת-קרקעית ב"אחוזת חזן"

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* "מערות חזן" בחבל לכיש, אתר "הולכים ברגל" ב"גלגל ההיסטוריה", אתר מט"ח
* גן לאומי מערות חזן
* באתר מועצה אזורית לכיש

## הערות שוליים

קטגוריה:בר כוכבא
קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:מועצה אזורית לכיש
חזן
אסיף

[250px|שמאל|ממוזער|יבול נאסף על ידי בני האדם בעבודת כפיים, במשך רוב ה[היסטוריה של החקלאות.]]
ממוזער|250px|אסיף של שיבולים מהשדה, ציור משנת 1895
בחקלאות, **אָסִיף** הוא תהליך איסוף הפרי מהשדות, הכרמים והמטעים, לאחר שזה נקצר, נבצר או נקטף. האסיף מסמל את סיום העונה של גדילת היבול, או את סיום מחזור הגדילה של גידול מסוים.

בארץ ישראל עונת האסיף אורכת כחמישה חודשים. אסיף הדגן חל בקיץ, בסביבות חודשי תמוז–אב; ואסיף הפירות בסתיו, בסביבות אלול עד חשוון.

המונח אסיף כולל בתוכו גם את השלבים שעובר היבול לאחר הוצאתו מן האדמה – קירור, מיון, ניקוי, אריזה ועד השלב של עיבודו, או עד השלב של הובלתו למרכזי ממכר.

משה סתוי בספרו "הכפר הערבי" (1946) כתב: .

## האסיף בדת ובתרבות
בלוח גזר מהמאה ה-10 לפנה"ס, מופיע האסיף כתקופה החופפת לחודשיים הראשונים בשנה – "ירחו אסף", המכוון לחדשים תשרי וחשוון. בתרבויות השונות צוין אסיף התבואה בחגים הכוללים סעודות ומשתה.

### ביהדות
בתורה נקרא חג הסוכות גם בכינוי "חג האסיף", מפני שלקראת סוכות מסיימים לאסוף מהכרם ומהמטע את כל התוצרת החקלאית של עונת הגשמים הקודמת, ובעיקר מסיימים לדרוך את הענבים בגתות ומכניסים את היין ליקבים. חג האסיף נבדל מ"חג הקציר" (שבועות), שבו קוצרים את החיטה ומחג הפסח שבו מתחיל קציר השעורה וחג החנוכה שככל הנראה מקורו בחג חקלאי שנחוג בסוף מסיק וכבישת שמן הזית. ככל הנראה התוצרת העיקרית שנאספה לקראת סוכות לא הייתה תבואה, שנאספה כבר בתחילת הקיץ, אלא פירות קיץ כמו תאנים ובעיקר ענבים (שבדרך כלל יובשו לדבלים וצימוקים). יש גם הטוענים כי הכוונה בכינוי "חג האסיף" לאיסוף הקש שנוצר מהתבואה שיובשה בשדה לאורך הקיץ, שאותו אוספים לכאורה בסוכות שכן אם יושאר עוד בשדות הוא עלול להתקלקל עקב הגשמים.

אחד ההסברים הקושרים בין האסיף למנהג הישיבה בסוכה מציין כי בזמן איסוף היבול ישבו החקלאים בסוכה שבנו בשדה או בכרם על מנת להיות קרובים לעבודתם ובכך לחסוך בזמן, להגן על היבול מפני גנבים ובעלי חיים או לפקח על העבודה במקרה שהיו בעלי הכרם. הישיבה בסוכה עוגנה גם במאורע היסטורי − הושבת בני ישראל בסוכות במדבר.

לפי המקרא, במסגרת הרפורמה הדתית של ירבעם בן נבט הוא העביר את חג האסיף סוכות בממלכת ישראל מהחודש הראשון לשני.

### באמריקה
באמריקה הצפונית קיבל חג האסיף משמעות נוספת של הודיה כללית ושם הוא נחוג כחג ההודיה.

## קישורים חיצוניים

* רונית מעוז, התפיסה של מקצב העונות החקלאיות מתקופת המקרא ועד סוף תקופת התלמוד, חלק א': העונות החקלאיות, פרק ז': אסיף, אתר דעת, 2002.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פעולות חקלאיות
כריס מסינה

**כריסטופר "כריס" מסינה** (באנגלית: ** Christopher "Chris" Messina**; נולד ב-11 באוגוסט 1974) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי. הופיע בסרטים: "שטן", "רובי ספרקס", "ג'ולי וג'וליה", "ויקי כריסטינה ברצלונה" ו"ארגו".

## ביוגרפיה
מסינה נולד בכפר בנורת'פורט , ניו יורק בלונג איילנד למשפחה ממוצא איטלקי. הוא למד תיאטרון בתיכון, ולאחר מכן למד במכללת מרימאונט מנהטן  בניו יורק, אך נשר לאחר סמסטר אחד.

## קריירה
הוא למד משחק באופן פרטי עם מורים ברחבי מנהטן, והתחיל את הקריירה שלו באוף ברודוויי.

בשנת 2005 התגלה מסינה בדמותו של עורך הדין טד פיירוול בעונתה החמישית של סדרת הדרמה "עמוק באדמה" של רשת HBO.

בשנת 2006 שיחק בדרמה העצמאית "אירה ואבי" בה שיחק לצידה של ג'ניפר וסטפלדט.

בשנת 2008 שיחק בסרטו המצליח של וודי אלן "ויקי כריסטינה ברצלונה" בתפקיד דאג הארוס של ויקי (רבקה הול) ושיחק בקומדיה "ארוס עליה" בתפקיד ד"ר דייב.

בשנת 2010 שיחק מסינה בתפקיד הראשי במותחן האימה "שטן" בתור הבלש בוודן. שיחק גם בסרט הדרמה "גרינברג" בתור פיליפ, אחיו של רוג'ר גרינברג (בן סטילר) ושיחק בסרט הדרמה "סימן בלתי נראה" לצידה של ג'סיקה אלבה. בשנת 2011 הצטרף לעונה הרביעית של הסדרה "Damages" בתפקיד כריס סאנצ'ז.

בשנת 2012 הופיע מסינה בדרמה הקומית המוערכת "רובי ספרקס" בתפקיד הארי, אחיו של הסופר קלווין (פול דנו), ובהמשך שיחק בדרמות "סלסט וג'סי לנצח", "האיש המכני הענק" לצידה של ג'נה פישר ובסרט המותחן עטור השבחים "ארגו" בהפקתם של בן אפלק וג'ורג' קלוני. בטלוויזיה השתתף מסינה בסדרת הדרמה הפוליטית של אהרון סורקין "חדר החדשות" בתפקיד ריס לנסינג, נשיא חברת החדשות ובסדרה הקומית "מינדי" בתור דני קסטלאנו.

בשנת 2016 שיחק בדרמת הפשע "חי את הלילה", לצד בן אפלק (שגם ביים), זואי סלדנה וסיינה מילר.

בשנת 2020 הופיע בסרט הקומדיה מבית נטפליקס, "I Care a Lot", לצדה של רוזמונד פייק. באותה שנה לוהק לדמות משנית במותחן הפוליטי "גזלייט" אודות פרשת ווטרגייט, בגילומו של סוכן ה-FBI אנג'לו לאנו. הסדרה עלתה לשידור ברשת Starz במהלך 2022.

בשנת 2022 הוכרז כי מסינה לוהק לככב לצד קיילי קווקו במותחן הקומי של חברת הסטרימינג האמריקאית Peacock בשם "Based On a True Story".

בשנת 2023 שיחק בסרט הביוגרפי "אייר".

## חיים אישיים
בשנים 1995–2006 היה נשוי לשחקנית רוזמרי דה ויט.

מסינה מתגורר בלוס אנג'לס עם אשתו השנייה, מפיקת הקולנוע ג'ניפר טוד , ולהם שני בנים משותפים, מילו וג'ובאני, שנולדו ב-2008 וב-2009.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
מותאקס

**מותאקס** (ביוונית: μόθαξ, *pl*. μόθακες; בלטינית: mothax) היא מילה ביוונית דורית שפירושה אח מאומץ או חורג. המונח "מותאקס" שימש לציון מעמד סוציו-פוליטי בספרטה העתיקה, ובמיוחד בתקופת המלחמה הפלופונסית (431-404 לפנה"ס). המותאקים היו צאצאי אבות ספרטנים ואמהות הלוטיות או ילדיהם של ספרטנים עניים. אלה האחרונים, שלא יכלו בשל עוניים להשתתף במימון הסעודות המשותפות בתרומת מזון, לא השתייכו לחבר האזרחים (ה"ספרטיאטים" או ה"הומויאוי" – "השווים") אך הורשו להילחם בצבא הספרטני לצדם של הפריאויקים.

המותאקים היו בני חורין והתחנכו עם הבנים הספרטנים כאילו היו אחיהם החורגים. את חינוכם והשתתפותם בסעודות מימנו משפחות ספרטניות עשירות. מותאקים אחדים, כמו גיליפוס וליסנדרוס, עלו לגדולה חרף מעמדם הנחות; אביו של גיליפוס הוגלה מספרטה באשמת בגידה ואילו ליסנדרוס היה בן למשפחה ענייה.

## מקורות

* Hodkinson, Stephen. *Property and Wealth in Classical Sparta.* The Classical Press of Wales, 2000.
* Pomeroy, Sarah B., et al. *Ancient Greece*. New York, Oxford University Press, 1999. p. 483.

* הערך Mothax באתר Livius.Org.

קטגוריה:ספרטה
סובא

250px|ממוזער|שמאל|משפחה בכפר בשנת 1935
**סוּבָּא** (בערבית: **صوبا**, תעתיק מדויק: **צובא**) היה כפר ערבי בראש הר צובה ממערב לירושלים.

## היסטוריה
סובא יושב לראשונה בתקופה הפרסית וההלניסטית. הצלבנים בנו בכפר מצודה, אשר נקראה בלמונט. המצודה נבנתה לפני שנת 1169. בתי הכפר הראשונים נמצאו בתוך חומות המבצר.

תושבי הכפר התפרנסו בעיקר מגידול דגנים ופירות. בשנת 1834 במהלך מרד הפלחים שימשו הכפר והמצודה כמעוז של תושבי אבו גוש נגד המצרים, כתוצאה מכך נהרסו הכפר והמצודה על ידי אבראהים פאשא.

בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת ירושלים.
לפי מפקד האוכלוסין של שנת 1931 היו בסובא (יחד עם דיר-עמאר, כיום שוכן במקומו בית חולים איתנים) 434 תושבים ו-100 בתים נושבים.
בסקר הכפרים שנערך בשנת 1945 בארץ ישראל, הוערך שטח הכפר ב-4,102 דונם עות'מאני, מתוכם 15 דונם בבעלות יהודית ו-5 דונם שטחים ציבוריים. מספר התושבים הוערך ב-620.

מצודה קטנה בתחומי הכפר שימשה לשמירת הדרך לירושלים. במלחמת העצמאות שימש הכפר כבסיס לוחמים כנגד היישובים היהודים. הכפר שימש (בדומה לכפר אל-קסטל הסמוך) בסיס לכוחות הערבים שחסמו את הדרך שהובילה לירושלים. ההגנה תקפה את הכפר שלוש פעמים אך לא הצליחה לכבשו. לבסוף נכבש הכפר בלילה שבין 12 ל-13 ביולי 1948, על ידי חטיבת הראל של הפלמ"ח במסגרת מבצע דני ותושביו ברחו או גורשו ממנו.

על אדמות הכפר נבנה קיבוץ צובה. רבים מבתי הכפר עומדים כיום ללא גגות. בית הקברות של הכפר נמצא למרגלות ההר וביצורים שנחפרו על ידי ההגנה נראים בצדו הצפון-מזרחי של ההר.
[שמאל|ממוזער|250px|[הר צובה ועליו שרידי הכפר סובא ומצודת בלמונט ומאחוריו קיבוץ צובה]]

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הרי ירושלים: יישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:צובה
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי
IOS 7

**iOS 7** היא הגרסה השביעית של מערכת ההפעלה הניידת של אפל - iOS, והעוקבת ל-iOS 6. המערכת הוצגה בכנס המפתחים העולמי של אפל, ה-WWDC, ב-10 ביוני 2013, והגרסה הסופית שוחררה למכשירים התומכים ב-18 בספטמבר, לאחר 6 גרסאות בטא וגרסת GM אחת (Golden Master - גרסה ניסיונית ואחרונה לפני הגרסה שמשתחררת לקהל). השינויים העיקריים הם ממשק המשתמש החדש ומספר שיפורים לפונקציונליות של מערכת ההפעלה. העיצוב של האלמנטים החדשים של הגרסה הובל על ידי ג'ונתן אייב, סגן הנשיא של אפל לעיצוב.

## היסטוריה
iOS 7 הוכרזה ב-10 ביוני 2013, ולאחר הנאום המרכזי ב-WWDC, שוחררה בטא 1 למפתחים. בטא 1 תמכה באייפוד טאצ' 5 ובאייפון 4 ומעלה. בטא 2 שוחררה ב-24 ביוני ותמכה בנוסף גם באייפד מיני ובאייפד 2 ומעלה. בטא 3 שוחררה ב-8 ביולי. עד בטא 3, אפל שחררה גרסת בטא כל שבועיים אבל בטא 4 שברה את הדפוס הזה בכך ששוחררה ב-29 ביולי, שלושה שבועות אחרי גרסת הבטא הקודמת. יש ספקולציות שחושבות שבטא 4 עוכבה בשבוע בגלל ניסיון פריצה לשרתי המפתחים של אפל שנערכו ארבעה ימים בלבד לפני מועד שחרורו הצפוי. גרסת הבטא האחרונה, בטא 6 שוחררה ב-15 באוגוסט, והוסיפה הבאת תיקונים ל-iTunes, לענן ושיפורי מהירות ויציבות. ב-10 בספטמבר 2013, באירוע ההכרזה של אפל, אפל הודיעה כי iOS 7 תשוחרר לציבור בגרסתה המלאה ב-18 בספטמבר. באותו יום השתחררה גרסת (Golden Master (GM למפתחים על-מנת להשלים בדיקות תוכנה אחרונות לפני השחרור המלא לציבור.

## עיצוב
iOS 7 קיבלה את הסלוגן - "השינוי הגדול ביותר ל-iOS מאז הצגת האייפון". השינוי הבולט ביותר הוא העיצוב. בסרטון תדמית תואר העדכון שהוא מדגיש סמלים חדשים, שקיפות, שכבות ועוד תכונות כחלק מהשינויים העיקריים בעיצוב. לפי הדיווחים, הסמלים עבור iOS 7 תוכננו על ידי צוות השיווק של אפל תוכננו סביב לוח הצבעים של אפל, סטייה מהעיצוב הרגיל של ה-iOS. יש המקשרים את הצבעים ללוגו המקורי של אפל משנת 1977.

## תגובות
iOS 7 קיבל ביקורות חיוביות. הניו יורק טיימס שיבח וכתב שהמשתמשים יתרגלו לממשק שהשתנה באופן דרמטי ויהנו מהתכונות החדשות. הוא גם ציין כי iOS 7 הוא השינוי הגדול ביותר לכל מכשירי ה-iOS ולא רק האייפונים.

אבל זמן קצר אחרי שהושקה ה-iOS 7 לבעלי האייפונים והאייפדים כבר נחשפה פרצת אבטחה במסך הנעילה שלה, הפרצה מאפשרת לכל אחד במספר לחיצות לעקוף את קוד הנעילה והפתיחה של המכשיר ולגשת למייל, לחשבונות הטוויטר, פייסבוק, הבעיה נפתרה בעדכון ה-7.0.2.

## ראו גם
* iOS
* iOS 6
* IOS 8

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:IOS
ננו-נוזל

**ננו-נוזל** הוא נוזל המכיל חלקיקים בסדר גודל ננו-מטרי (מיליארדית המטר) הנקראים ננו-חלקיקים. ננו-חלקיקים הנמצאים בננו-נוזל עשויים בדרך כלל ממתכות, תחמוצות, קרביד, וננו-צינורות פחמן 
. 

ננו-נוזלים הם בעלי תכונות של קיבול והעברת חום ולכן הם בעלי פוטנציאל יישומי גבוה. הם גורמים לשיפור במוליכות התרמית ובמקדם העברת החום. הוספת ננו נוזלים בקולטי שמש משפרת את העברת החום וכך הופכת את עבודת קולט השמש ליעיל יותר.

## ראו גם
* ננו-נוזלים בקולטי שמש
* ננוחלקיק
* מוליכות תרמית

## הערות שוליים

קטגוריה:ננוטכנולוגיה
קטגוריה:אנרגיה
קטגוריה:אנרגיה סולארית
סוגינאמי

**סוגינאמי** (ביפנית: **杉並区**) הוא אחד מ-23 הרבעים של טוקיו אשר יחדיו מהווים את לבה של טוקיו, בירת יפן. נכון ל-2011 נאמדה אוכלוסיית הרובע ב-538,703 נפש וצפיפות האוכלוסייה הייתה 15,834 נפש לקמ"ר. שטח הרובע הוא 34.02 קמ"ר. הרובע נחשב כרובע המשמש בעיקרו למגורים. במקביל, יצא לו שם של מוקד של אקטיביזם חברתי. 

## גאוגרפיה
רובע סוגינאמי נמצא בקצה המערבי של חלק הרבעים המיוחדים בעיר טוקיו. בשכנות לרובע נמצאים הרבעים המיוחדים: שיבויה ונקאנו במזרח, נרימה בצפון ובדרום סטגאיה. ממערב נמצאות הערים מיטאקה ומוסאשינו.

נהר קנדה, שאורכו 26 ק"מ, עובר בסוגינאמי. שני יובלי הקנדה, זפוקוג'י ומיושוג'י מקורם נמצא בשטחי הרובע: בפארק זנפוקוג'י הנמצא במערב סוגינאמי ובפארק מיושוג'י הנמצא מצפון לתחנת הרכבת אוגיקובו.

### שכונות
השכונות החשובות ברובע נמצאות לאורך קו הרכבת צ'ואו החוצה את הרובע בכיוון מזרח-מערב ומחבר אותו עם רובעי המסחר המרכזיים של טוקיו.
*אוגיקובו - שכונה במרכז הרובע ובה תחנת הרכבת אוגיקובו. בעבר היה בה שוק פתוח ידוע. חלקה הדרומי של השכונה היה ידוע בעבר כמקום מגורים יוקרתי לבעלי חברות ואנשי ממשל, אך איבד את מעמדו זה. נכון ל-2006 סבלה השכונה מירידה בפעילות הכלכלית בשל עליית מחירי הקרקע.
*שיני אוגיקובו - שכונה ממערב לאוגיקובו בעבר הייתה ידועה כ"מובלעת היפית". כיום יש בה חנויות רבות לחפצי ערך עתיקים.
*אסגאיה - שכונה ממזרח לאוגיקובו נודעה בעבר בריכוז של סופרים שחיו בה.
*קואנג'י - שכונה ממזרח לאסגאיה. בעיקרה שכונת מגורים הנהנית ממיקומה הסמוך יחסית לרובע שינג'וקו.

## היסטוריה
השם סוגינאמי מקורו בתקופת אדו המוקדמת והוא גרסה מקוצרת לשם סוגינאמיקי, או "שדרת ארזים". שם זה עלה לאחר שאציל בעל אחוזה מתקופה מוקדמת יותר, לורד טדאיושי אוקבה, נטע שדרת ארזים כדי לציין את גבולות אחוזתו.

הרובע הוכרז כאחד מ-23 הרבעים המיוחדים של טוקיו ב-15 במרץ 1947. ב-1970 נחשפו סטודנטים מהרובע לערפיח ונדרש אשפוזם. אירוע זה משך תשומת לב ציבורית נרחבת והעלה את המודעות לסכנות שבזיהום אוויר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קובץ:Suginami kokaido.jpg|סוגינאמי קוקאידו - משכנה של התזמורת הפילהרמונית של יפן 
קובץ:Koenj awaodori.jpg|פסטיבל ריקודי רחוב הנערך בקואנג'י
קובץ:Asagaya station.JPG|תחנת הרכבת של אסגאיה
קובץ:Hewlett packard japan ogikubo.jpg|בניין חברת "היולט פקארד יפן" בשכונת אוגיקובו


קטגוריה:טוקיו: רבעים
אלכסיי שצ'וסב

**אלכסיי שצ'וסב** (ברוסית: **Алексей Викторович Щусев**; נולד ב-/8 באוקטובר 1873 – 24 במאי 1949) היה אדריכל רוסי וסובייטי.

## חייו
שצ'וסב נולד בקישינב (אז באימפריה הרוסית, כיום מולדובה), והיה בנו של אציל שעבד במערכת העזרה הסוציאלית. בשנת 1891 שצ'וסב התקבל ללימודים באקדמיה לציור בסנקט פטרבורג. מוריו היו לאונטי בנואה ואיליה רפין. עבור עבודת גמר הוא קיבל מדליית זהב והוענק לו סיור לימודי. תחילה נסע שצ'וסב לאסיה המרכזית וסייר בסמרקנד וסביבתה. בשנים 1898–1899 נסע לתוניס, וינה, ונציה, פריז, לונדון וערים נוספות באירופה.

### פעילות בתקופת האימפריה הרוסית
בתחילת המאה ה-20 עבד בשיחזור מספר כנסיות ישנות מהמאה ה-12. על עבודה זו שנמשכה עד לשנת 1910 שצ'וסב קיבל תואר "אקדמיק". במקביל הוא עבד על תכנון בניינים חדשים - כנסיות ובתים לפי הזמנה פרטית. בנוסף לעבודות אלו זכה שצ'וסב בתחרויות להקמת כנסייה רוסית בסן רמו, איטליה ופרויקטים נוספים.

בשנת 1911 זכה שצ'וסב בתחרות לפרויקט של הקמת תחנת רכבת "קזנסקי" במוסקבה. העבודות במתחם נמשכו כ-30 שנים החל משנת 1913. בפרויקט זה שצ'וסב שיתף פעולה עם המהנדס ולדימיר שוחוב. כמו כן בשנים 1912–1916 שצ'וסב תכנן מספר תחנות רכבת נוספות.

### פעילות לאחר מהפכת אוקטובר
לאחר מהפכת אוקטובר, היה בין האדריכלים המבוקשים. במשך 5 שנים 1918–1923 הוא עבד על פרויקט של תוכנית מתאר של מוסקבה. התכנון של שצ'וסב היה מבוסס על שמירת המרכז ההיסטורי של העיר, שימור מבנים היסטוריים ופיתוח מרכזים נוספים מחוץ למרכז ההיסטורי. על התוכנית נמתחה ביקורת קשה ורעיונותיו לא מצאו ביטוי בתוכנית שאושרה בשנת 1935.

בשנת 1923 היה אדריכל ראשי של תערוכה כלל ארצית שנערכה במוסקבה. במסגרת זו נבנו ביתנים לנושאים שונים הקשורים עם התערוכה.

אחד הפרויקטים הידועים של שצ'וסב הוא המאוזוליאום של לנין בכיכר האדומה. המבנה הזמני נבנה לפי תכנון של שצ'וסב כבר לקראת סוף ינואר 1924. בשנת 1930 ניצח בתחרות למבנה קבוע.

בשנות ה-30 תכנן מספר רב של בניינים במוסקבה. אחד הפרויקטים הגדולים היה בית מלון "מוסקבה" שנבנה מול הכיכר האדומה והיה מבנה מרשים מאוד עד שנהרס בתחילת המאה ה-21. בשנת 1934 הוחלט על מעבר האקדמיה למדעים של ברית המועצות. שצ'וסב תכנן מספר בניינים שרובם נבנו כבר לאחר סיום מלחמת העולם השנייה.

בשנת 1940 התבקש שצ'וסב, להכפיל את גודלו של בניין הלוביאנקה במוסקבה על ידי הוספת קומה והרחבת הבניין מאחור. תוכניתו של שצ'וסב הדגישה את סגנון הקלסיציזם הסטליניסטי של הבניין. אולם שצ'וסב הספיק, בשנות הארבעים, לשנות רק המחצית השמאלית בחזית הבניין. זאת, עקב פתיחת החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה ועיכובים נוספים. חזיתו הבלתי סימטרית של הבניין נותרה ללא שינוי עד לשנת 1983, כאשר תחת הנהגתו של יורי אנדרופוב הושלם שינוי המחצית הימנית בחזית והסימטריה הושבה לבניין, בהתאם לתוכניתו המקורית של שצ'וסב.

לאחר מלחמת העולם השנייה הוביל תכנון בנייה מחדש של מספר ערים שנהרסו במהלך המלחמה.

שצ'וסב נפטר ב-24 במאי 1949 ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

## הנצחה
המוזיאון לאדריכלות הרוסית ע"ש שצ'וסב במוסקבה נקרא על שמו.

## יצירות של שצ'וסב
להלן דוגמאות של מבנים שבנה ונשמרו עד היום.

## קישורים חיצוניים

* [תיאור עבודות של שצ'וסב (ב[רוסית])]

קטגוריה:אדריכלים רוסים
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1873
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1949
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1949
המופע של שביט ונטורה

**המופע של שביט ונטורה** היא קומדיה ישראלית אשר שודרה בערוץ דיסני.

## עלילה
הסדרה עוסקת בשביט ונטורה, נערה אשר נבחרה להגיש תוכנית יומית בה היא מראיינת את אורחיה, לרוב אורחים מפורסמים, אשר בכל תוכנית במידה ומזמינים אדם מפורסם אשר ברגע האחרון המפורסם לא מגיע.
בנוסף  בכל תוכנית ורסנו מתאכזב מהתוכנית ששידר כיוון שהתוכנית לא הייתה מוצלחת ולא היו לה מספיק צפיות. מפיק ויוצר התוכנית הוא מני ורסנו, נער בן 14 אשר בחר בוונטורה באודישנים לתפקיד. יחד איתה ועם אחותו החורגת שילי (העוזרת שלו) מצלם ורסנו את התוכנית במחסן ביתו בפרק האחרון לסדרה מני מציע לשביט חברות וכך נגמרת הסדרה.

## הדמויות
* **שביט ונטורה** (נואל ברקוביץ') -הנערה אשר נבחרה להנחות את התוכנית. נוהגת להגיד "שבבום".
* **מני ורסנו** (מעיין אלוני) - נער בן 14 שמפיק את התוכנית ממחסן ביתו.
* **שי-לי קרופניק** (נועה קאשי) - ילדה המשמשת כעוזרת מפיק. אחותו החורגת של מני.
* **שמרית ייעגר חמיץ** (דנה אברהם-סמו) - המטפלת של מני. כשאין אורחים בתוכנית היא נוהגת להתחפש לדמויות ולהיות האורחת.

## האורחים בתוכנית
בכל פרק התארח בתוכנית אורח שונה, להלן הרשימה:

* שמרית יגער חמיץ - מתחפשת לאנשים שונים כאשר חסרים אורחים. הדמויות שאליהן התחפשה היו מנשה הנינג'ה (פרק 2), מגדת עתידות (פרק 4), שף (פרק 15), שילה חיים (פרק 17), יו"ר המעריצים של שביט (פרק 9). 
* שחר חסון - הופיע כדמות "**יוסי אזיקים**" שוטר אשר תפס הרבה פושעים. (פרק 3)
* עתי שולברג - ידיו בטעות נקשרו לאופניו של מני, **שביט** התבלבלה בינו לקוסם שהבריז מהתוכנית. (פרק 6)
* שייקה לוי - יו"ר ועד הבית, רוצה להעיף את מני מהמחסן שלו (פרקים 8, 12)
* טוטו תמוז -  שחקן כדורגל אשר הגיע לאולפן עם אוהד מעריץ. שביט מתבלבלת בין טוטו לאוהד. (פרק 10)
* ירדן הראל - מגיעה לעשות כתבה על שביט בחדשות הבידור (פרק 13)
* נתן בשבקין - זוכה הריאליטי הישרדות. (פרק 14) 
* ירון ברובינסקי - מפיק מהוליווד שרוצה לקנות את התוכנית. (פרק 16)

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:קומדיות נעורים ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2012
קטגוריה:ערוץ דיסני ישראל: תוכניות וסדרות
אטומיק בטי

**אטומיק בטי** (באנגלית: **Atomic Betty**) היא סדרה מצוירת לילדים אשר משודרת במקור בקנדה ובצרפת החל מ-29 באוגוסט 2004.

בישראל הסדרה שודרה בין השנים 2004-2008 בערוץ הילדים.

## עלילה
בטי בארט היא נערה מתבגרת טיפוסית שלומדת בבית ספר, ושרה בלהקה. היא גרה במוס ג'ו הייטס, חבריה ובני משפחתה לא יודעים זאת אך היא שוטרת גלקטית, שתפקידה לשמור על השלום בגלקסיה ולאכוף את החוק. בעזרת ספארקי העוזר שלה, ורובוט בשם X-5, היא נלחמת במקסימוס אדון רשע ומינימוס העוזר שלו, למרות היותה ילדה רגילה על פני כדור הארץ, אטומיק בטי היא גיבורה גדולה ברחבי הגלקסיה ואפילו יש לה מועדון המעריצים.

בכל פרק, משבר מתרחש אי שם בגלקסיה, בדרך כלל תוך כדי שבטי נהנית מפעילות כלשהי עם חבריה. צמידה מתחיל לצפצף, והיא בורחת כדי להציל את הגלקסיה יחד עם צוותה בחללית.

## דמויות

* **אטומיק בטי** (טליה ברקאי) - כוכבת הסדרה, נערה צעירה שנבחרה להציל את העולם. סובלת מהזנחה הורית, שכן אימה מעדיפה את החתול שלה על פניה.
* **X-5** (עמי מנדלמן) - הרובוט העוזר של בטי. בעונה החמישית משמש כמורה של בטי בתור מסווה. 
* **ספארקי** (דור צויגנבום) - חברה הטוב והעוזר של בטי. לומד בכיתה של בטי בעונה החמישית. 
* **אדמירל דגיל** (מיכה אוזין סליאן) - המנהל של בטי, נותן לה משימות והוראות. בעונה החמישית, אחרי האירועים בסוף העונה הרביעית, העתיק את המפקדה לכדור הארץ. 
* **פנלופה** (נעה קשפיצקי) - בריונית שנוהגת להתעמר בבטי בכל הזדמנות. חבורת חייזרים דמויי דבורים בחרה בה בתור השליטה שלהם, בהמשך יצרה שיבוט דמוי דבורה שלה. 
* **נוח** (איל כהן) - חברה הטוב של בטי, שמאוהב בה סתר. לאחר שהוא מגלה את זהותה הסודית, הוא מצטרף לחבורה שלה. 
* **מקסימוס** (יורם יוספסברג) - הנבל הראשי בסדרה. חפץ למצוא את כוכב הבית של בטי ולהשמיד אותו. דומה באופן חשוד לחתול של אמא של בטי, דבר המרמז על קנאתה העזה של בטי באותו חתול. בסוף העונה הרביעית גילה שבטי באה מכדור הארץ, ובתחילת העונה החמישית התקיף אותו, עד שבטי שקרה לו לגבי זה. 
* **מינימוס** (גיורא קנת) - יד ימינו של מקסימוס. חייזר דמוי קוף בעל שני פרצופים: המרושע והפחדן.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סדרות הנפשה צרפתיות
קטגוריה:סדרות הנפשה קנדיות
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:Cartoon Network: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה צרפתיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:סדרות טלוויזיה קנדיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
סמדר מודעי

**סמדר מודעי-אילון** (נולדה בשנת 1945) היא אתלטית עבר ישראלית, 4 פעמים אלופת ישראל (1961, 1964, 1967 ו-1968) ושיאנית ישראל במשך 5 שנים בקפיצה לרוחק.

## ביוגרפיה
מודעי גדלה בקיבוץ נען, והתאמנה בהפועל נען ובהמשך בהפועל ראשון לציון.

### 1960
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1960 זכתה מודעי במדליית ארד, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.96 מטר, אחרי אילנה קרשיק ממכבי תל אביב (5.13 מטר) ומרים סידרנסקי מהפועל הדסים (5.04 מטר).

### 1961 – אלופת ישראל
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1961 זכתה מודעי לראשונה בקריירה שלה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.25 מטר.

### 1963
באליפות ישראל שנערכה בסוף יוני 1963 היא זכתה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.47 מטר, אחרי גאולה גדישביץ שקבעה שיא ישראלי חדש של 5.52 מטר ולפני א. פונדיק (5.17 מטר).

### 1964
באליפות ישראל שנערכה ביולי 1964 היא זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בשיא אישי חדש של 5.49 מטר.

### 1965
באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט ביולי 1965 היא זכתה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.33 מטר, אחרי גאולה גדישביץ (5.41 מטר) ולפני חנה סמוך (5.14 מטר). חודש וחצי לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-7 שנערכה באוגוסט 1965 היא זכתה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בשיא אישי חדש של 5.53 מטר, אחרי גאולה גדישביץ שקבעה שיא ישראלי חדש ושיא מכביה חדש של 5.61 מטר ולפני חנה סמוך (5.45 מטר).

### 1966 – שיאנית ישראל
בתחרות הבינלאומית לנשים שנערכה בבארי שבאיטליה בספטמבר 1966 זכתה מודעי במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.62 מטר. שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בפריז שבצרפת ב-2 באוקטובר היא זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש של 5.90 מטר, שיפור לשיא בן ה-8 חודשים וחצי של חנה סמוך (5.85 מטר). חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה באצטדיון רמת גן, ב-27 באוקטובר היא השוותה את שיאה הישראלי (5.90 מטר). שיא זה החזיק מעמד 5 שנים ונשבר על ידי אסתר רוט-שחמורוב (6.14 מטר).

### 1967
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון האוניברסיטה בירושלים בדצמבר 1967 זכתה מודעי במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.33 מטר. שנה לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בסוף יוני 1968 הגנה מודעי על תוארה לאחר שזכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.60 מטר, לפני אילנה ברוך מהפועל רמת גן (5.34 מטר).

### 1968
בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-8 שנערכה באוגוסט 1969 זכתה מודעי במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.52 מטר, אחרי אסתר שחמורוב שקבעה שיא מכביה חדש של 5.68 מטר ולפני אן לוי מבריטניה (5.25 מטר).

## קישורים חיצוניים

* 50 התוצאות הטובות בכל הזמנים - קפיצה לרוחק באתר איגוד האתלטיקה בישראל
* אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה באתר *gbrathletics* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופות ישראל בקפיצה לרוחק
קטגוריה:אלופי ישראל בקפיצה לרוחק
קטגוריה:שיאניות ישראל בקפיצה לרוחק
קטגוריה:נען: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
תל אביב (שיר של עומר אדם)

"**תל אביב**" (מכונה גם "תל אביב, יא חביבי, תל אביב" על שם הפזמון החוזר) הוא שיר מסוגת המוזיקה הים-תיכונית, שכתב והלחין דורון מדלי עבור הזמר המבצע עומר אדם בשנת 2013. את השיר עיבד חן מצגר-אדר, ביחד עם הנרי מזרחי אלי.
## הפקה
השיר נכתב במטרה לקדם את מצעד הגאווה בתל אביב ויצא לאור בשנת 2013. הוא הופק כקליפ צבעוני על ידי צוות ליין המסיבות הלהט"בי אריסה, עם רקדני הצוות וביניהם אוריאל יקותיאל שהופיעו בו, וצולם בחוף הילטון בתל אביב. הזמר שנבחר לבצע את השיר היה עומר אדם, שאינו משתתף בצילומי הקליפ.

החיבור בין סוגת המוזיקה הים-תיכונית לבין קהילות הלהט"ב התקיים כבר מספר שנים קודם. זמרים כדוגמת מרגלית צנעני, דודו אהרון ואחרים, הופיעו בפני להט"בים באירועים שונים, חלקם רשמיים, בעשור השני של המאה ה-21. מעבר לכך, המוזיקה המבוצעת על ידי הצוות הגאה של "אריסה" היא מוזיקה ים-תיכונית. אך השיר "תל אביב" חצה גבול תרבותי שעשור שנים קודם לא היה נראה כסביר, במדינת ישראל, כאשר לראשונה נבחר ביצוע של זמר ים תיכוני לייצג את חגיגות אירועי הגאווה בישראל, ולראשונה מאז מרגלית צנעני שהופיעה בסיום המצעד בספורטק, הופיע זמר ים תיכוני בעל-שם כזמר מוביל על הבמה המרכזית בסיום מצעד הגאווה .

השיר "תל אביב" חרג במהרה מפס-קול לקליפ והפך לשיר בפני עצמו המושמע בתחנות ים תיכוניות. המבקרים גמרו עליו את ההלל כתופעה תרבותית המשלבת שני קהלים שונים לכאורה, ובכך מייצגת את תרבות הפופ הים-תיכוני הישראלי העכשווי, ומהווה חלק ממגמה של ביטול סטריאוטיפים בחברה הישראלית והבאתה למקום תרבותי חברתי משותף.

בשיר נעשה שימוש ייחודי במילות סלנג להט"בי, מילים שהשימוש בהן קודם לכן לרוב לא חרג מגבולות קהילת הלהט"ב בישראל, ושימש כאמצעי פנימי לבידול מאוכלוסיית דוברי העברית הכללית. לדוגמה: "פגשה אחד, גבר-גבר ו**רג'אל** (=גברי מאוד)", "תסתכל כמה **לירדים** (=יפֵי-תואר) מסביב";

השיר הושמע רבות ברדיו, במועדונים ובאירועים לכלל הציבור הישראלי, ונצפה רבות ברשת האינטרנט. בין השאר אף הופץ ברשת כשהוא מתורגם לשפת הסימנים. בעיתונות הגאה הוזכר השיר כאחד מעשרת השירים המשפיעים על קהילת הלהט"ב בישראל בכל הזמנים.

השיר בוצע על ידי אלקנה מרציאנו בשלב הגמר של תוכנית המציאות "The Voice" בישראל בשנת 2014, והביא אותו לניצחון.

בשנת 2016, הוציאה הזמרת אישתאר, המתגוררת בצרפת, גרסה בצרפתית לשיר הנקראת "A Paris".

נכון לאוגוסט 2025 לשיר זה יש מעל ל-32 מיליון צפיות.

## קישורים חיצוניים

* השיר ללא הקליפ, בביצועו של עומר אדם, באתר היוטיוב של עומר אדם

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירי אריסה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דורון מדלי
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירים על תל אביב-יפו
נבחרת מיוט בכדורגל

**נבחרת מיוט בכדורגל** היא נבחרת הכדורגל של האי מיוט שבשליטת צרפת הנמצא באוקיינוס ההודי, בין מדגסקר לצפון מוזמביק.

הנבחרת נשלטת על ידי התאחדות הכדורגל של מיוט. הנבחרת אינה חברה בפיפ"א או ב AFC ולכן איננה מורשית להשתתף בגביע העולם בכדורגל או בגביע אפריקה לאומות.

בשנים 2010, 2012 שיחקה בגביע המושבות מעבר לים של צרפת בכדורגל. במשחק על המקום השלישי הפסידה לנבחרת גוואדלופ.

בשנת 2007 הנבחרת השתתפה בפעם הראשונה במשחקי איי האוקיינוס ההודי וסיימה במקום השלישי אחרי הפסד בחצי הגמר לנבחרת מדגסקר וניצחון במשחק על המקום השלישי על נבחרת מאוריציוס. בשנת 2011 הנבחרת השתתפה בפעם השנייה במשחקי איי האוקיינוס ההודי וסיימה במקום הרביעי אחרי הפסד בחצי הגמר לנבחרת מאוריציוס והפסד במשחק על המקום השלישי לנבחרת ראוניון. 

## כל גביעי [[חלוקה מנהלית של צרפת#מושבות מעבר לים|המושבות מעבר לים של צרפת]] בכדורגל
* 2008 - שלב הבתים
* 2010 - מקום רביעי
* 2012 - מקום רביעי

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
מיוט
מיוט
מיוט
קטגוריה:מיוט
גאולה גדישביץ

**גאולה גדישביץ** (נולדה בשנת 1947) היא אתלטית עבר ישראלית, שלוש פעמים אלופת ישראל (1962, 1963 ו-1965), שיאנית ישראל במשך כארבע שנים, אלופה ושיאנית המכביה (1965) בקפיצה לרוחק.

## ביוגרפיה
גדישביץ התאמנה בקבוצת הפועל חדרה בהדרכתו של שורה רפפורט.

### שיאנית ישראל
בתחרות שנערכה במכון וינגייט בתחילת פברואר 1962 קבעה גדישביץ בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 5.48 מטר, שיפור ב-9 ס"מ לשיא הישראלי בן השנתיים של אילנה קרשיק (5.39 מטר).

### אלופת ישראל
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1962 זכתה גדישביץ לראשונה בקריירה שלה, במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.24 מטר. שנה לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בסוף יוני 1963 היא הגנה על תוארה לאחר שזכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש של 5.52 מטר, לפני סמדר מודעי (5.47 מטר) וא. פונדיק (5.17 מטר).

### אלופה ושיאנית המכביה
בתחרות הליגה באתלטיקה שנערכה בחדרה בתחילת אפריל 1965 קבעה גדישביץ בקפיצה לרוחק שיא ישראלי חדש של 5.53 מטר, שיפור ב-1 ס"מ לשיאה. בתחרות שנערכה במסגרת מחנה אימונים שנערך במכון וינגייט במאי אותה שנה היא שיפרה את שיאה הישראלי בקפיצה לרוחק והעמידה אותו על 5.56 מטר. באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה במכון וינגייט ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.41 מטר, לפני סמדר מודעי (5.33 מטר) וחנה סמוך (5.14 מטר). חודש וחצי לאחר מכן, בתחרות האתלטיקה של המכביה ה-7 שנערכה בסוף אוגוסט היא זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בשיא ישראלי חדש ובשיא מכביה חדש של 5.61 מטר, לפני סמדר מודעי (5.53 מטר) וחנה סמוך (5.45 מטר). שיא זה החזיק מעמד ארבעה חודשים ונשבר על ידי חנה סמוך (5.69 מטר).

## קישורים חיצוניים

* 50 התוצאות הטובות בכל הזמנים - קפיצה לרוחק, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
* אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה, באתר *gbrathletics* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופות המכביה: אתלטיות
קטגוריה:אלופות ישראל בקפיצה לרוחק
קטגוריה:אלופי ישראל בקפיצה לרוחק
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
כלא דרטמור

**כלא דרטמור** (באנגלית: **HM Prison Dartmoor**) הוא בית סוהר, השוכן ליד הכפר פרינסטאון שבמחוז דבון בבריטניה. 

הכלא ממוקם בליבה של ערבת דרטמור שבדרום דבון ובשולי הפארק הלאומי דרטמור. הוא נמצא בבעלות דוכסות קורנוול ומופעל על ידי שירות בתי הסוהר של בריטניה.

## היסטוריה
הכלא נפתח בשנת 1809 כדי לשמש כאתר מבודד שבו ישוכנו אלפי שבויי מלחמה - שבויים צרפתים מן המלחמות הנפוליאוניות ושבויים אמריקאים ממלחמת 1812. 

לאחר שחרור השבויים עמד הכלא נטוש במשך שנים רבות. ב-1851 נפתח מחדש, הפעם כבית סוהר אזרחי לפושעים פליליים, ויצא לו מוניטין ככלא שמור המיועד לפושעים מסוכנים ביותר. בין האסירים שנכלאו בו מאז היה איימון דה ואלירה, לימים ראש ממשלת אירלנד. ב-1917, במהלך מלחמת העולם הראשונה, הומר למתקן עבודה עבור 1,100 סרבני שירות בצבא מטעמי מצפון, אשר זכו לשחרור ממאסר. ב-1920 שב המתקן לשמש כבית כלא. 

כיום, למרות המוניטין שיצאו לו, משמש האתר כמתקן בדרגת ביטחון ג' (אחת לפני הנמוכה ביותר) בתכולה של עד 659 אסירים, ומשמש לכליאת עברייני מין, עבריינים לא אלימים ועברייני צווארון לבן. רוב המבנים בו הם אלו שנבנו במאה ה-19. מאז 1996 פועל בו מוזיאון המציג את תולדות המקום מאז היווסדו.

הכלא זכה לאזכורים רבים בתרבות הבריטית. בין השאר התייחס הסופר ארתור קונאן דויל לכלא (אותו כינה "כלא פרינסטאון") בארבעה מהסיפורים שכתב על הבלש שרלוק הולמס. בספר כלבם של בני בסקרוויל, אחד מארבעת הספרים באורך מלא שכתב על הולמס, דובר על אסיר נמלט מהכלא שבסופו של דבר נהרג בעת מנוסתו מפני הכלב. הכלא נזכר גם בסדרה המלאך, בסדרה איסטאנדרס ובתוכניות נוספות.

Dartmoor Prison and North Hessary.jpg|מראה הכלא
Dartmoor Prison entrance.jpg|השער הראשי של הכלא


## ראו גם
* מתקן מעצר למהגרים הארמונדסוורת'
* הפארק הלאומי דארטמור

## קישורים חיצוניים
 
* 
* הכלא באתר משרד המשפטים הבריטי

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אירופה: בתי סוהר
קטגוריה:מחנות שבויים
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: חוק ומשפט
קטגוריה:דבון (מחוז)
ימים טובים (אלבום של דודו אהרון)

**ימים טובים** הוא אלבומו השישי של הזמר דודו אהרון. האלבום יצא לאור ב-11 בספטמבר 2013 כשנה לאחר אלבומו הקודם גיבור, על ידי חברת התקליטים פליי רקורדס.

אהרון כתב והלחין את חלק משירי האלבום. האלבום כולל גרסת כיסוי של דודו אהרון לשיר "קרוסלה" אותו כתב והלחין בן ארצי. כמו כן, האלבום כולל את שיר הנושא של העונה השנייה של סדרת הריאליטי "הרווק" בכיכובו של אהרון, אשר שידורה הסתיים בסמוך ליציאת האלבום ואת השיר "לא מאוחר לשנינו" אותו הלחין הזמר אייל גולן למילים של יוסי גיספן.

כמה חודשים לאחר צאתו, זכה האלבום במעמד "אלבום זהב".

## סינגלים
* ב-29 בנובמבר 2012 יצא הסינגל "אבא סלח לי" המוקדש לאביו למילים ולחן של אהרון.
* ב-12 בפברואר 2013 יצא הסינגל "תהיי שלו" למילים של יוסי גיספן ולחן של אהרון.
* ב-27 במאי 2013 יצא הסינגל "האוטו שלי היופי שלך", שכתב והלחין יחד עם אבישי ספיר לעיבוד והפקה מוזיקלית של יעקב למאי. בקליפ שיצא עם השיר השתתפה שיר אלמליח.
* ב-7 ביולי 2013 הוציאו אהרון וג'ולייטה את הסינגל המשותף "לילה מסובך" שכתב דורון מדלי והלחין קונסטנטינוס פאנזיס, הפקה מוזיקלית ביצע יעקב למאי.

## שירי האלבום

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי דודו אהרון
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי זהב בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת פליי רקורדס
קצלקואטל

200px|שמאל|ממוזער|קצלקואטל כפי שמתואר בקודקס טלריאנו-רמנסיס
**קֶצַלְקוֹּאַטְל** (מנאוואטל, בספרדית: **Quetzalcóatl**, אלפבית פונטי: kɛtsɑːlˈkoʊɑːtəl [ket͡saɬˈkowaːt͡ɬ]) הוא אל בתרבות מסו-אמריקה. מקור השם הוא במשפחת שפות הנאוואטל, ופירוש שמו הוא: "הנחש (=קואטל) המנוצה (=)". עבודת אל בדמות הנחש המנוצה תועדה לראשונה בטאוטיווקאן במאה הראשונה לספירה או במאה הראשונה לפנה"ס. תקופה זו נמצאת בין סוף התקופה הקדם-קלאסית לבין תחילת התקופה הקלאסית (400 לפנה"ס-600 לספירה) של תרבות מסו-אמריקה, והערצת אל זה נפוצה לכל האזור עד לסוף התקופה הקלאסית (900-600).

בתקופה הפוסט-קלאסית (1519-900), עבודת אל הנחש המנוצה התבססה במרכז הדתי המקסיקני הראשי בצ'ולולה. בתקופה זו הוענק שמו של האל על ידי חסידיו, בני הנהואה. באזור המאיה, הוא מקביל לאלים קוקולקאן (Kukulcan) או גוקומאץ (Gujkumatz), אשר מתפרשים בשפות המאיה השונות ל"הנחש המנוצה".

בתקופה שלאחר כיבושי הספרדים במאה ה-16, במספר מקורות מזהים את קצלקואטל כצה אקאטל טופילצין, שליט העיר המיתית טולאן. קיים ויכוח בין היסטוריונים האם התיאורים במקורות האלו מתארים אירועים היסטוריים. בנוסף, מקורות ספרדים ראשוניים, אשר נכתבו על ידי אנשי דת, מזהים את קצלקואטל דווקא כהרנאן קורטס או תומאס הקדוש. גם על זיהוי זה קיימת מחלוקת לגבי טיבו של קצלקואטל.

בקרב האצטקים, שכתבי הקודש שלהם תועדו היטב, קצלקואטל נקשר באלי הרוח, נוגה, השחר, הסוחרים, האומנויות, המלאכה והידע. הוא היה גם פטרונם של אנשי הדת האצטקים. קצלקואטל היה אחד מהאלים החשובים בפנתיאון האצטקי, יחד עם האלים טלאלוק וטסקטליפוקה.

## דמותו בתרבות המודרנית
*ציור הקיר "הופעתו של קצלקואטל" (1934-1932) מאת חוסה קלמנטה אורוסקו, הנמצא במכללת דארטמות' בהנובר, ניו המפשייר בארצות הברית
*הפטרוזאור העצום קוואצלקואטלוס קרוי על שם האל.
* ספר ההרפתקאות בת מונטסומה מאת הנרי ריידר הגרד שתורגם לעברית ב-1935, מציג לאורך-כל הדרך את קצלקואטל (לפעמים בשם-הקיצור האצטקי: "קֵצַל"), בתור הדמות הראשית שנעבדה על ידי האצטקים בחצי האי יוקטן עד הכיבוש הספרדי.
*ספר המדע הבדיוני של איבן הנטר "מסע אל העבר" שתורגם לעברית ב-1955 עוסק במסע בזמן בניסיון לגלות את זהותו ומוצאו של קצלקואטל.
*בסרט "ווקאנדה לנצח" הנבל הוא נאמור שאנשיו קוראים לו "קוקולקאן".
*מוזכר בסדרת האנימה יו-גי-הו! המימד החמישי, שם נרמז במהלך הסדרה כי "דרקון הארגמן" הוא קצלקואטל, או קשור אליו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלים אצטקיים
קטגוריה:מסו-אמריקה
קטגוריה:דרקונים
שטרסבורג (כדורסל)

ממוזער|ההיכל הביתי '''רנוס ספורט'''
**שטרסבורג אילקירש-גראפנסטדן באסקט** (בצרפתית: **Strasbourg Illkirch-Graffenstaden Basket**) היא קבוצת כדורסל צרפתית מהעיר שטרסבורג, הקבוצה מתמודדת בליגת העל הצרפתית.

## היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1929. בשנת 1938 החל להשתתף בליגה הבכירה. בעונת 1948/49 הקבוצה ירדה לליגה השנייה. בעונת 1960/61 העפילה הקבוצה בחזרה לליגת העל. מאז החלה היסטוריה של עליות וירידות מהליגה הראשונה לשנייה. בעונת 1993/94 העפילה לליגה הבכירה תוך שהיא מגיעה גם לגמר הגביע הצרפתי ומפסידה בו לקבוצת אנז'ה 49.

בעונת 2004/05 (עם הישראלי אפיק ניסים) זכתה הקבוצה באליפות צרפת לאחר ניצחון 68-72 במשחק הגמר מול קבוצת נאנסי. בעונת 2012/13 הגיעה לסדרת גמר האליפות והפסידה לקבוצת נאנטר 3-1. בעונת 2013/14 הפסידה בגמר **הסופרקאפ הצרפתי** 77-69 לקבוצת גראבלין דנקירק. בנוסף הפסידה שוב את האליפות, הפעם לקבוצת לימוז' לאחר 3-0 בסדרת הגמר. בעונת 2014/2015 זכתה לראשונה בתולדותיה בגביע הצרפתי לאחר ניצחון 70:68 על לה מאן.

## במסגרת אירופאית
הקבוצה השתתפה במפעלים היבשתיים במסגרת גביע קוראץ', גביע ספורטה, גביע יול"ב, היורוצ'לנג' והיורוקאפ. ההישג הגדול ביותר של הקבוצה היה בהגעה לגמר היורוקאפ בעונת , בו הפסידה לגלאטסראיי. עונת 2013/2014 הייתה העונה הראשונה והיחידה של הקבוצה בשלב הבתים של היורוליג.

הקבוצה מארחת בהיכל **רנוס ספורט** המכיל 6,200 מקומות ישיבה.

### שחקני עבר בולטים
*  אפיק ניסים

## תארים והישגים
***[[ליגת העל הצרפתית בכדורסל|הליגה הצרפתית]]**:
**אליפות (1): 2005
**מקום שני: 2013, 2014, 2015, 2016, 2017
**חצי גמר: 2006,
***[[הגביע הצרפתי בכדורסל|הגביע הצרפתי]]**:
**זכייה (1): 2015
**גמר: 1994, 1999
**חצי גמר: 2007
***הסופרקאפ הצרפתי**:
**זכייה (1): 2015
**גמר: 2013
***[[גביע יול"ב]]**:
**רבע גמר: 2007

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל צרפתיות
קטגוריה:שטרסבורג: ספורט
קטגוריה:גראנד אסט: ספורט
קטגוריה:שטרסבורג: ארגונים
אוליבר סמיתיס

**אוליבר סמיתיס** (באנגלית: **Oliver Smithies**; 23 ביוני 1925 - 10 בינואר 2017) היה גנטיקאי בריטי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה ב-2007 ביחד עם מרטין אוואנס ומריו קפקי.

## ביוגרפיה
סמיתיס ואחיו התאום נולדו בהאליפקס בבריטניה. סמיתיס זכה למלגה ללימודים בבייליול קולג' שבאוניברסיטת אוקספורד, סיים תואר ראשון, במהלך לימודי הרפואה עבר ללימודי ביוכימיה וסיים תואר שני ושלישי (1951). בין 1953 ל-1960, כיהן סמיתיס כעמית מחקר באוניברסיטת טורונטו. בשנים 1960–1988 כיהן כפרופסור באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. ב-1978 נבחר לחבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים. ב-1988 מונה לפרופסור לפתולוגיה במעבדה למחקר רפואי באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. 

סמיתיס זכה במספר פרסים ובהם פרס לסקר ב-2001, פרס וולף לרפואה ב-2003 יחד עם רלף ברינסטר ומריו קפקי ופרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה ב-2007.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
קטגוריה:גנטיקאים בריטים
קטגוריה:זוכי פרס נובל בריטים
קטגוריה:זוכי פרס וולף לרפואה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1925
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2017
קטגוריה:זוכי פרס מאסרי
קטגוריה:זוכי פרס קרן גיירדנר הבינלאומי
קטגוריה:זוכי פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי
אדמונד גוון

**אדמונד גוון** (באנגלית: ** Edmund Gwenn**; 26 בספטמבר 1877 - 6 בספטמבר 1959) היה שחקן קולנוע אנגלי זוכה שני פרסי גלובוס הזהב ופרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 1947 על הופעתו בסרט "נס ברחוב 34".

## ביוגרפיה
גוון נולד בשם אדמונד ג'ון קלאוויי בוונדוורת' שבדרום מערב לונדון, למד ב"מכללת המלך" והחל לשחק בגיל צעיר תחת הדרכתו של המחזאי המפורסם ג'ורג' ברנרד שו שגילה אותו. 
גוון נאלץ להקפיא את הקריירה שלו בתקופת מלחמת העולם הראשונה מאחר ששירת כלוחם בצבא בריטניה.

## קריירת משחק
גוון החל את דרכו בקולנוע הבריטי בשנות ה-20 של המאה ה-20, התגלה לראשונה על ידי אלפרד היצ'קוק בשנות ה-30 בסרטיו "משחק ההונאה" בו שיחק גוון בתפקיד ראשי ו "הואלסים מווינה" בתפקיד המלחין האוסטרי יוהאן שטראוס.
את הופעותיו הראשונות בהוליווד עשה גוון בקומדיה של ג'ורג' קיוקור "סילביה סקרלט" לצידם של אגדות הקולנוע קרי גרנט וקתרין הפבורן ובדרמה של מרווין לרוי "אנתוני אדוורס" בתפקיד ג'ון בוניפאטר. בשנת 1940 שיחק בפעם השלישית עבור אלפרד היצ'קוק בסרטו המפורסם "כתב חוץ" בתור שומר הראש רוולי וכמו כן גם בעיבוד ההוליוודי הראשון לרומן "גאווה ודעה קדומה". 

ב-1941 הופיע גוון בקומדיה של סם ווד "השטן ומיס ג'ונס" ובדרמה "הריעו לגברת בישוף" ב-1943 השתתף בקומדיית הילדים "לאסי שובי הביתה" ב-1944 שיחק גוון בדרמה הבריטית "מפתחות הממלכה" בתור איימיש מקנאב. גוון זכה בשנת 1947 בפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ובפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר על תפקידו בתור קריס קרינגל המגלם את סנטה קלאוס בפנטזיית חג המולד "נס ברחוב 34".

גוון זכה בפרס גלובוס זהב שני בקריירה בשנת 1950 על תפקידו בתור סקיפר מילר בקומדיה "מר 880", על הופעתו הועמד גם בשנית לפרס האוסקר אותו הפסיד לג'ורג' סנדרס. את תפקידיו האחרונים עשה גוון בקומדיה השחורה של אלפרד היצ'קוק "מי רצח את הארי?" בתפקיד קפטן אלברט וויז ובסרט האימה הבדיוני "הם!" בתור ד"ר הארולד מדפורד.

## חיים אישיים
היה נשוי במשך תקופה קצרה לשחקנית מיני ביאטריס טרי.

גוון נפטר ב-6 בספטמבר 1959 מדלקת ריאות בגיל 81 בשכונת וודלנד הילס שבלוס אנג'לס. גופתו של גוון נשרפה ואפרו נשמר במשרפת "צ'אפל אוף פינס".

על שמו של גוון כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.

## פילמוגרפיה
* משחק ההונאה (1931)
* הייתי מרגל (1933)
* הואלסים מווינה (1934)
* סילביה סקרלט (1935)
* המתים המהלכים (1936)
* אנתוני אדוורס (1936)
* המתים המהלכים (1936)
* יאנקי באוקספורד (1938)
* גאווה ודעה קדומה (1940)
* כתב זר (1940)
* הריעו לגברת בישוף (1941)
* השטן ומיס ג'ונס (1941)
* יאנקי באיטון (1942)
* לאסי שובי הביתה (1943)
* בין שני עולמות (1944)
* מפתחות הממלכה (1944)
* זרם תחתי (1946)
* נס ברחוב 34 (1947)
* החיים עם אבא (1947)
* רחוב דולפין ירוק (1947)
* גבעות במולדת (1948)
* דירה לפגי (1948)
* אתגר ללאסי (1949)
* לואיזה (1950)
* תינוק יפה (1950)
* מר 880 (1950)
* למען השם (1950)
* בונזו הולך לקולג' (1952)
* עלובי החיים (1952)
* הביגמיסט (1953)
* מיסטר סקאוטמאסטר (1953)
* הם! (1954)
* מי רצח את הארי? (1955)
* קלאבוך (1956)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:זוכי אוסקר: שחקן המשנה הטוב
קטגוריה:שחקני תיאטרון אנגלים
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: קולנוע
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: קולנוע: שחקן משנה
קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1877
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1959
נבחרת ואליס ופוטונה בכדורגל

**נבחרת ואליס ופוטונה בכדורגל** (בצרפתית: **Équipe de Wallis-et-Futuna de football***)* היא נבחרת הכדורגל של איי ואליס ופוטונה שבשליטת צרפת הנמצאים באוקיינוס השקט, בין פיג'י וסמואה.

הנבחרת נשלטת על ידי התאחדות הכדורגל של ואליס ופוטונה. הנבחרת אינה חברה בפיפ"א או ב-OFC ולכן איננה מורשית להשתתף בגביע העולם בכדורגל או בגביע אוקיאניה לאומות. הנבחרת משתתפת במשחקי דרום הפסיפיק.

## משחקי דרום הפסיפיק
*1963 - לא נכנסה
*1966 - סיבוב 1
*1969 - לא נכנסה
*1971 - לא נכנסה
*1975 - לא נכנסה
*1979 - רבע גמר
*1983 - רבע גמר
*1987 - מקום חמישי
*1991 - סיבוב 1 
*1995 - סיבוב 1 
*2003 - לא נכנסה
*2007 - לא נכנסה
*2011 - לא נכנסה

## כל גביעי [[חלוקה מנהלית של צרפת#מושבות מעבר לים|המושבות מעבר לים של צרפת]] בכדורגל
* 2008 - לא השתתפה
* 2010 - לא השתתפה
* 2012 - לא השתתפה

ואליס ופוטונה
ואליס ופוטונה
ואליס ופוטונה
קטגוריה:ואליס ופוטונה
דיסקוגרפיה של טייסטו

**דיסקוגרפיה של טייסטו** הוא ערך המכיל רשימה הכוללת את כל האלבומים, הסינגלים והקלטות נוספות של התקליטן והמפיק המוזיקלי טייסטו, לפי סדר הפצתם. בנוסף לכך גם דירוגים במגזין DJ Mag לאורך השנים וקופרודקציות.

## אלבומים
### אלבומי אולפן
* 2001 - In My Memory
* 2004 - Just Be
* 2007 - Elements Of Life
* 2009 - Kaleidoscope
* 2011 - Kiss from the Past (בשם Allure)
* 2014 - A Town Called Paradise

### אלבומי וידאו
;אלבומים אלו הוקלטו תוך כדי המופע
* 1999 - Live at Innercity: Amsterdam RAI
* 2001 - Underground Trance
* 2003 - Another Day at the Office
* 2003 - We Can Not Get Enough! Dance Valley
* 2004 - Tiësto in Concert
* 2005 - Tiësto in Concert 2
* 2008 - Copenhagen: Elements of Life World Tour

### אלבומי מיקס
* 1995 - Forbidden Paradise 3: The Quest for Atlantis
* 1995 - Forbidden Paradise 4: High as a Kite
* 1996 - Forbidden Paradise 5: Arctic Expedition
* 1996 - Lost Treasures: Isle of Ra
* 1996 - Lost Treasures: Concerto for Sonic Circles
* 1996 - Forbidden Paradise 6: Valley of Fire
* 1997 - Magik One: First Flight
* 1997 - Lost Treasures: Creatures of the Deep
* 1998 - Forbidden Paradise 7: Deep Forest
* 1998 - Global Clubbing: The Netherlands
* 1998 - Space Age 1.0
* 1998 - Magik Two: Story of the Fall
* 1998 - Magik Three: Far from Earth
* 1999 - Space Age 2.0
* 1999 - Live at Innercity: Amsterdam RAI
* 1999 - Magik Four: A New Adventure
* 1999 - In Search of Sunrise
* 2000 - Magik Five: Heaven Beyond
* 2000 - Magik Six: Live in Amsterdam
* 2000 - Summerbreeze
* 2000 - In Search of Sunrise 2
* 2001 - Revolution
* 2001 - Magik Seven: Live in Los Angeles
* 2002 - In Search of Sunrise 3: Panama
* 2003 - Nyana
* 2005 - In Search of Sunrise 4: Latin America
* 2006 - In Search of Sunrise 5: Los Angeles
* 2007 - In Search of Sunrise 6: Ibiza
* 2008 - In Search of Sunrise 7: Asia
* 2011 - Club Life: Volume One Las Vegas
* 2012 - Club Life: Volume Two Miami
* 2012 - Dance (RED) Save Lives
* 2013 - Club Life: Volume Three Stockholm
* 2015 - Club Life: Volume Four New York

## סינגלים

## רמיקסים

## קופרודוקציות
* A3 - יחד עם DJ מונטנה
* Andante - יחד עם ארני בלינק
* Clear View / T-Scanner / Hard Target / West & Storm - יחד עם גרג "סטורם" ואן סחרווזנדה
* Control Freaks - יחד עם בנו דה חוי ופיט ברפוטס
* Glycerine - יחד עם Yves Vandichel
* Hammock Brothers - יחד עם קור פיג'נמן ורונלד קראמר
* Jedidja - יחד עם דניס וואקופ רייחס
* Main Men - יחד עם פיט ברפוטס
* Paradise In Dubs - יחד עם .C.A.A ביימנס
* TB X-Press - יחד עם ביורן ונדלן
* Two Deejays - יחד עם Yves Vandichel ומייקל ואן הט הוף
* Kamaya Painters - יחד עם בנו דה חוי
* Gouryella / Vimana - יחד עם פרי קורסטן
* Alibi / Major League - יחד עם ארמין ואן ביורן
* Boys Will Be Boys - יחד עם אנגר דימאס ושואוטק

## דירוג ב-DJ Mag במשך השנים
* 2000 - מקום 24 (בכורה)
* 2001 - מקום שישי
* 2002 - מקום ראשון
* 2003 - מקום ראשון
* 2004 - מקום ראשון
* 2005 - מקום שני
* 2006 - מקום שלישי
* 2007 - מקום שני
* 2008 - מקום שני
* 2009 - מקום שני
* 2010 - מקום שלישי
* 2011 - מקום שלישי
* 2012 - מקום שני
* 2013 - מקום רביעי
* 2014 - מקום חמישי

טייסטו