הרפורמה המשפטית במקסיקו (2024)

**הרפורמה המשפטית במקסיקו (2024)** היא סדרה של  שארגנו מחדש את . הרפורמה החליפה את השיטה המבוססת על מינויים לבחירת שופטים, בשיטה שבה שופטים - שנבחרו מראש על ידי הקונגרס - נבחרים בהצבעה עממית, כאשר כל שופט מכהן לתקופת כהונה מתחדשת של תשע שנים. הרפורמה גם מצמצמת את מספר שופטי  מ-11 ל-9 ומגבילה את כהונתם ל-12 שנים. היא גם מאפשרת שימוש ב ומקימה טריבונל חדש לפיקוח שיפוטי ולמתן דין וחשבון, תוך צמצום משמעותי של הטבות ומשכורות שקיבלו בעבר חברי הרשות השופטת. עם אישור החוק, מקסיקו הפכה למדינה הראשונה שבה נערכו בחירות לכל השופטים.

הרפורמה הוצגה על ידי הקואליציה, בהובלת מפלגת , במטרה לחסל את השחיתות במערכת המשפט. היא נתקלה בהתנגדות משמעותית של האופוזיציה, עובדי מערכת המשפט וארגונים בינלאומיים, שטענו כי היא מאיימת על  של מערכת המשפט. היא הציתה מחאות ושביתות ברחבי המדינה, ואף הובילה להסתערות על הסנאט ביום ההצבעה על החוק.

התיקונים השיגו את הרוב הדרוש של שני שלישים בקונגרס המקסיקני, ולאחר מכן אושרו על ידי רוב  בזמן שיא, והיא הוכרזה על ידי הנשיא היוצא אנדרס מנואל לופס אוברדור ב-15 בספטמבר.

## רקע
במהלך כהונתו, לופס אוברדור התעמת לעיתים קרובות עם הרשות השופטת, והאשים אותה בהפרעה לממשלתו על ידי מתן צווי מניעה חוקתיים () שעיכבו פרויקטים שלו, כמו מסילת הרכבת . הוא טען כי הרשות השופטת נשלטת על ידי מיעוט, שותפה לפשעי צווארון לבן ומושפעת משחקנים חיצוניים. ב-1 בספטמבר 2023 הוא הכריז על תוכנית לקדם רפורמה משפטית שמטרתה למנוע ניגודי עניינים ושחיתות, והציע שהשופטים ייבחרו בהצבעת העם.

ב-5 בפברואר 2024 הציג לופס אוברדור חבילת רפורמות חוקתיות הידועה בשם "תוכנית C", ביניהן רפורמה במערכת המשפט במדינה. מאחר שמדובר בתיקון חוקתי, הרפורמה דרשה אישור ברוב של שני שלישים בשני בתי הקונגרס של מקסיקו.

במהלך הבחירות הכלליות במקסיקו ב-2024, קלאודיה שיינבאום ניהלה קמפיין להעברת "תוכנית C", כולל הרפורמה המשפטית, אם הקואליציה שלה תשיג רוב מוחלט בקונגרס. הברית המפלגתית שלה , הכוללת את ,  ו - זכתה ברוב מוחלט ב עם 364 מתוך 500 מושבים. ב, חסרו להם שלושה מושבים לרוב המיוחס הנדרש, עם 83 מתוך 128 מושבים. בחודשים לאחר מכן, הושג הרוב באמצעות עריקות פוליטיות. זמן קצר לאחר ניצחונה בבחירות, שיינבאום התחייבה לתעדף את הרפורמה המשפטית. בין ה-27 ביוני ל-8 באוגוסט, שיינבאום ומורנה הסכימו לקיים תשעה מפגשים לדיון, שכל אחד מהם יתמקד בהיבט אחר של הרפורמה.

## הליך החקיקה
### בית הנבחרים
במהלך הימים האחרונים של  הרפורמה המשפטית הוצגה בפני ועדת החוקה של בית הנבחרים. ב-26 באוגוסט 2024, הוועדה הצביעה להעביר את הרפורמה להצבעה בבית הנבחרים עצמו, ברוב של 22 בעד ו-16 נגד. ב-31 באוגוסט, שופט נתן צו חוקתי לבקשת עובדי בית המשפט והשופטים השובתים, וחסם את האפשרות לקיים דיון או הצבעה על הרפורמה בקונגרס.

ב-1 בספטמבר, בתחילת  עלתה הרפורמה להצבעה בקריאה ראשונה. הקבוצה הפרלמנטרית של המפלגה המוסדית המהפכנית עזבה את האולם בטענה שהקריאה אינה חוקית בשל הצו החוקתי. , מתאם הקבוצה הפרלמנטרית של מורנה, הגן על הקריאה וטען כי צווים חוקתיים אינם חלים על רפורמות חוקתיות.

ב-3 בספטמבר הייתה אמורה הרפורמה לעלות לדיון ב, שם מתכנס בית הנבחרים. בשל מחאות של עובדי בית המשפט והסטודנטים, שחסמו את הגישה למקום, ההצבעה הועברה לאולם התעמלות, צעד שזכה לביקורת מצד נציגי האופוזיציה. בשעות המוקדמות של ה-4 בספטמבר 2024 אושר הנוסח הכללי, ברוב של 359-135, כאשר נציגי האופוזיציה הצביעו נגד. בשעות שלאחר מכן, בוצעו מספר תיקונים, ההצבעה הסופית עברה עם 357 קולות בעד ו-130 נגד, כאשר כל צירי האופוזיציה מתנגדים.
ממוזער|מפגינים מתפרצים לאולם הסנאט

### סנאט
ב-8 בספטמבר 2024, ועדות החוקה של הסנאט קיימו ישיבה משותפת, והצביעו לקידום הרפורמה להצבעה בסנאט, עם 25 קולות בעד ו-12 נגד. מכיוון שלמורנה ושותפיה היה חסר רק מושב אחד לרוב של שני שלישים בסנאט, הם היו זקוקים לתמיכה של לפחות סנאטור אחד מהאופוזיציה כדי להעביר את הרפורמה. האופוזיציה הודיעה כי תצביע פה אחד נגד, וגם טענה כי הופעלו לחצים חריגים על סנאטורים לתמוך ברפורמה, כולל איומים.

ב-10 בספטמבר התקיימה ההצבעה בקריאה ראשונה על הרפורמה. שני סנאטורים נעדרו ונטען כי אחד מהם נעצר, אך הטענה הופרכה, וההצעה עברה ברוב של 83-41. הסנאטור הנעדר השני, מיגל אנחל יונס מארקס , ביקש חופשה והוחלף על ידי אביו, מיגל אנחל יונס לינרס , שהבהיר כי יצביע לפי שיקול דעתו ולא לפי החלטת האופוזיציה.

הדיון על הרפורמה הופרע כאשר מפגינים הסתערו על הבניין ואילצו להכריז על הפסקה ללא הגבלת זמן. הישיבה התכנסה מחדש במקום חלופי תחת אבטחה של . במהלך הישיבה חזר הסנאטור שיצא לחופשה יונס מארקס והודיע כי יפרוש ממפלגתו ויצביע בעד הרפורמה, שעברה כלשונה ברוב של 86-41.

### אשרור
לאחר שאושרה בבית המחוקקים, הרפורמה נשלחה לבתי המחוקקים של המדינות. נדרש אשרור של רוב המדינות (17 מתוך 32) כדי שהתיקונים החוקתיים ייכנסו לתוקף. ואחאקה הפכה למדינה הראשונה שאשררה את הרפורמה ב-11 בספטמבר 2024, שעות ספורות לאחר אישורה בסנאט; 17 מדינות נוספות הלכו בעקבותיה במהלך 24 השעות הבאות, רובן אשררו את הרפורמה במסלול מהיר. קרטרו הייתה המדינה הראשונה שהצביעה נגד הרפורמה ויומיים לאחר מכן הצביעה חליסקו נגד.

ב-12 בספטמבר, רוב המדינות אישרו את הרפורמה, וסקטקס הפכה למדינה ה-17 שעושה זאת. תהליך אשרור בתי המחוקקים של המדינות הושלם תוך פחות מ-24 שעות, ושבר את השיא הקודם שנקבע ברפורמת האנרגיה של 2013, שהאשרור שלה ארך 45 שעות.

ב-13 בספטמבר התכנסו הסנאט ובית הנבחרים כדי לפרסם את ההצהרה החוקתית על הרפורמה, ושלחו אותה רשמית לנשיא לופס אוברדור לפרסום. עד אז, 23 בתי מחוקקים של מדינות כבר אישרו את הרפורמה. כל חברי האופוזיציה החרימו את הישיבה.

ב-15 בספטמבר, רגע לפני זעקת דולורס המסמלת את יום העצמאות המקסיקני, הכריז הנשיא לופס אוברדור על הרפורמה המשפטית *ב*, בנוכחות הנשיאה הנבחרת קלאודיה שיינבאום.

## הרפורמות
### בחירת שופטים
הרפורמה מציעה עריכת בחירות לכל תפקידי השופטים הפדרליים, כולל שופטי בית המשפט העליון. השופטים, למעט שופטי בית המשפט העליון, ייבחרו לתקופה של תשע שנים, עם אפשרות לבחירה חוזרת אחת ברציפות.  (INE) יפקח על הבחירות, וייאסרו רכישת שטחי תקשורת, מימון ציבורי ופרטי, וקמפיינים של מפלגות פוליטיות.

ממוזער|כרזת מחאה נגד הרפורמה
כדי להיות זכאי להתמודד לתפקיד שיפוטי, המועמד חייב להיות אזרח מקסיקני מלידה, ללא הרשעות פליליות חמורות, להחזיק תואר במשפטים עם ממוצע ציונים מינימלי של 8, להיות בעל ניסיון מקצועי רלוונטי של חמש שנים לפחות, להגיש סדרה של מאמרים בנושאים משפטיים רלוונטיים ולספק חמישה מכתבי המלצה המתארים את כישוריו. מועמדים לא יכולים להיות כאלה שכיהנו בתפקיד במסגרת , , נשיא, חבר בית הנבחרים, סנאטור או מושל במהלך השנה שלפני הבחירות. בחירות מיוחדות נועדו להתקיים ב-2025 כדי לבחור שופטים חדשים לבית המשפט העליון ולאייש מחצית מכל התפקידים השיפוטיים. המחצית הנותרת תיבחר ב-2027.

### אנונימיות שיפוטית
הרפורמות מאפשרות ל, כלומר מערכת משפט בה זהות השופטים נשמרת בסודיות מוחלטת ולא נחשפת לצדדים או לציבור, לדון בתיקים הקשורים לפשע מאורגן. ההוראה הוצעה על ידי בית הנבחרים בשלב הדיון בוועדה, בתגובה להצעה שהעלה לופס אוברדור במהלך מסיבת העיתונאים היומית שלו כמה ימים קודם לכן.

### פיקוח שיפוטי
הרפורמה מציעה להחליף את מועצת המשפט הפדרלית בבית הדין המשמעתי השיפוטי. הטריבונל יורכב מחמישה חברים שייבחרו בהצבעת העם לכהונה אחת של שש שנים, כאשר הנשיאות תתחלף בין החברים שקיבלו את מספר הקולות הגבוה ביותר. לבית הדין תהיה סמכות להעניש, להשעות או להדיח שופטים, והחלטותיו לא יהיו ניתנות לערעור.

### שינויים בבית המשפט העליון
מספר השופטים בבית המשפט העליון יצומצם מ-11 ל-9 ומשך כהונתם יופחת מ-15 ל-12 שנים. בנוסף, תקופת כהונתו של נשיא בית המשפט העליון תקוצר לשנתיים ותתחלף בין השופטים בעלי מספר הקולות הגבוה ביותר.

### משכורות
תקרת שכר תוטל על כל השופטים, ותבטיח שמשכורתו של אף שופט לא יעלה על זו של הנשיא. שופטים פורשים יקבלו משכורת של שלושה חודשים ו-20 ימי שכר לכל שנת שירות.

## תביעות משפטיות
ב-7 באוקטובר 2024,  (PAN) הגישה תביעה של אי חוקתיות 164/2024, המבקשת לבטל את הרפורמה המשפטית. בימים שלאחר מכן, הוגשו תביעות נוספות על ידי גופים שונים, שצורפו כולן בהמשך לתביעה המקורית.

בתגובה, ב-28 באוקטובר 2024, פרסם שופט בית המשפט העליון חואן לואיס גונסאלס אלקאנטרה קרנקה טיוטת חוות דעת המציעה להכריז על הבחירות העממיות של שופטים פדרליים כבלתי חוקתיות, תוך שמירה על ההוראה לבחירה עממית של שופטי בית המשפט העליון. הן הקונגרס בראשות מפלגת מורנה והן הנשיאה שיינבאום הודיעו על כוונתם להתעלם מהפסיקה, בטענה שלבית המשפט העליון אין סמכות לפסוק על תיקון חוקה שאינו חוקתי.

ב-5 בנובמבר 2024 החל בית המשפט העליון לדון בטיוטת חוות הדעת, שדרשה רוב של שמונה שופטים כדי לעבור. במהלך הדיון הביעו ארבעה שופטים התנגדות, בטענה כי לבית המשפט אין סמכות לפסוק על תיקונים חוקתיים. ההצבעה הסופית הייתה 7-4, וכתוצאה מכך נדחתה חוות הדעת.

## ביקורת ותגובות
במאי 2024, לשכת עורכי הדין המקסיקנית, בית הספר למשפטים באוניברסיטת סטנפורד וצוות חשיבה של  קבעו כי "בחירות שיפוטיות פוגעות בעצמאות ובחוסר משוא פנים של מערכת המשפט".

, ה לענייני עצמאות שופטים ועורכי דין, שלחה הודעה לממשלת מקסיקו ביולי 2024 והזהירה כי הרפורמה, כפי שהוצגה ב-5 בפברואר, "עלולה לערער את עצמאות הרשות השופטת המקסיקנית". במכתבה טענה כי היא מודאגת במיוחד לאור "דיווחים על התערבות בעצמאות השיפוטית באמצעות התקפות מילוליות נגד שופטים מסוימים". היא אמרה כי השינויים המוצעים עלולים "להגביר את הסיכון של מועמדים לשיפוט לנסות לרצות את הבוחרים או את נותני החסות שלהם כדי להגדיל את סיכוייהם להיבחר מחדש, במקום לקבל החלטות המבוססות אך ורק על נורמות וסטנדרטים שיפוטיים".

ארגון Human Rights Watch אמר כי ההצעות יפגעו קשות בעצמאות השיפוטית ויפרו את הסטנדרטים הבינלאומיים של זכויות אדם בנוגע לזכות לשימוע הוגן, וטען כי על השופטים להבטיח את כהונתם ולהיות מוגנים מפני השפעה פוליטית. בפרט, נטען כי משפטים המתנהלים על ידי "שופטים חסרי פנים" מנוגדים לזכות למשפט הוגן.

ארגון  (WOLA) כינה את הרפורמה "נסיגה בזכויות האדם" בשל הסבירות שסיעה פוליטית דומיננטית ברשות המחוקקת וברשות המבצעת "תשתלט" על מערכת המשפט באמצעות תפקידה בבחירת המועמדים. הוא גם הזהיר מפני "העמקת הפופוליזם העונשי" והיחלשות הזכות להליך הוגן.

בהודעה לעיתונות שפורסמה ב-12 בספטמבר 2024,  (IACHR), הביעה את "דאגתה החמורה" מחבילת הרפורמה המשפטית. הוועדה ציינה את האופי ה"נמהר" של התהליך, וטענה כי ההצעות לא לקחו בחשבון את האיומים הנשקפים מהפשע המאורגן בחלקים שונים של המדינה ואת ההתערבות האפשרית בבחירות עתידיות לשופטים על ידי גורמים פליליים. צוין גם כי שופטים "חסרי פנים" לא תואמים את האמנה האמריקאית לזכויות אדם שמקסיקו חתומה עליה.

שגריר ארצות הברית במקסיקו, קן סלזאר, כינה את הרפורמה המשפטית סיכון לדמוקרטיה של מקסיקו ואיום על יחסי המסחר בין מקסיקו לארצות הברית. בשל הביקורת על הרפורמה המשפטית, הנשיא לופס אוברדור השהה את היחסים הדיפלומטיים עם שגרירויות ארצות הברית וקנדה ב-27 באוגוסט.

## הערות שוליים

### ביאורים

קטגוריה:מקסיקו: פוליטיקה
קטגוריה:מקסיקו: חוק ומשפט
קטגוריה:רפורמות
קטגוריה:2024 באמריקה הצפונית
קטגוריה:2024 בפוליטיקה
קטגוריה:2024 בחוק ומשפט