נפתלי יצחק הלוי רוהלד

**רבי נפתלי יצחק הלוי רוהלד** (במקור: הורוויץ, ראו להלן. ה'תקפ"ד, 1824 – י"א טבת ה'תרס"ב, 21 בדצמבר 1901) היה רב ירושלמי, ממוצא ליטאי, שוחט ובודק, איש ציבור, מראשי קהילת הפרושים בירושלים, מחשובי אנשי היישוב הישן. נודע גם כאביו של המומר הנוצרי שבתי בנימין הלוי רוהלד, ושל ברוך בנדט הלוי רוהלד, מייסד דפוס "ציון" ("דפוס רוהלד") בירושלים.

## ביוגרפיה
נולד בבריסק, לאביו הגביר ר' ברוך בנדט ב"ר שמשון הלוי הורוויץ, מחשובי קהילת יהודי בריסק בן למשפחת הורוויץ, צאצא בן אחר בן לרבי ישעיה הלוי הורוויץ – השל"ה, וכן צאצא של רבי שבתי כהן – הש"ך.

הוא נולד בשם נפתלי יצחק הלוי הורוויץ. על הסיבה להחלפת שמו – ראו להלן.

בשנת ה'תקצ"ג, 1833, עלו הוריו לארץ ישראל, והתיישבו בצפת. אביו שהיה גביר גדול הביא איתו מבריסק 15 אלף דינרי זהב, והרבה כלי כסף וזהב. ביום ראשון, ח' סיון ה'תקצ"ד, 15 ביוני 1834, כחלק מפרעות ביהודי צפת, שהתקיימו כחלק ממרד הפאלחים, פרצו הדרוזים לצפת, ובזזו את בתי היהודים, נפתלי יצחק ומשפחתו ברחו לכפרי הסביבה. כשחזרו לעיר מצא ר' ברוך בנדט את ביתו ריק מכל רכושו. לאחר כמה ימים נפטר ר' ברוך בנדט, והותיר את יצחק נפתלי יתום ואת משפחתו כעניים. נפתלי יצחק למד בישיבה בצפת.

ביום ראשון, כ"ד טבת ה'תקצ"ז, 1 בינואר 1837, בעת התרחשות רעידת האדמה בצפת, נהרס גם בית מגוריו של נפתלי יצחק, שהיה אז בן 13. הוא עצמו נמחץ תחת ההריסות, וחולץ לאחר שלושה ימים כאשר הוא קבור מתחת לאבני מפולת, כאשר ראשו פצוע, אצבעות רגלו הימנית קטועות, ידו השמאלית לחוצה תחת גל האבנים, ובצד ידו הימנית היה כד מלא חלב, ממנו ניזון במהלך שלושת הימים שהיה קבור. כשפינו את ההריסות והוציאו את נפתלי יצחק מהמקום בו היה קבור נפל גם הקיר האחרון של המבנה, ובנס ניצל ממוות תוך כדי הצלתו. אחרי האסון הזה עברה המשפחה לירושלים, יחד עם רבים משורדי רעידת האדמה. קבוצה זו שעברה לירושלים בעקבות ההרס בצפת, היוותה ככל הנראה את הגרעין לקהילת הפרושים בירושלים, ולישיבת עץ חיים.

## חייו לאחר המעבר לירושלים
בירושלים נפתלי יצחק המשיך ללמוד בישיבה והתפרסם לשבח בשקידתו ובהתנהגותו בחסידות ובפרישות. בהגיעו לפרקו, השתדך עם מרת חיה, ביתו של אחד מראשי קהילת הפרושים בירושלים – רבי שמואל אמדורסקי ממוהליב (נכדו של "ר' שמואל גליל רב" – אב"ד מינסק, בעל השו"ת "תשובת שמואל", שהיה נכדו של רבי שמואל מפיורדא, מחבר ה"בית שמואל", על אבן העזר) צאצא של רבי שלמה לוריא, ושל רחל בת ר' יוסף יונה לוריא, צאצאית אף היא של רבי שלמה לוריא.

באותו הזמן עסקנות העדה האשכנזית בירושלים ניסתה להשיג אישור ממי שהיה אחראי על כך מטעם המוסלמים בארץ, לכך שגם האשכנזים נקראים יהודים, כך שגם מוסלמי יכול לאכול משחיטתם, מה שיאפשר לאשכנזים להחזיק שחיטה עצמאית, ללא תלות בשחיטה הספרדית. עקב השנים בהם אשכנזים לא יכלו לשמש בארץ כשוחטים – בכל העדה האשכנזית כולה היה שוחט אחד זקן בשם ר' בעריל, כך שהיה נצרך ללמד שוחט צעיר את מלאכת השחיטה. ר' נפתלי יצחק בעקבות דרישת העדה למד שחיטה ובדיקה מהשוחט הזקן ר' בעריל, ומשהוסמך לשחיטה ר' בעריל השוחט הזקן הפסיק לשחוט, ואכל רק משחיטת ר' נפתלי יצחק, שלדעת ר' בעריל עלה עליו בידיעות ובאומנות בדיקת הסכין (חלק מדיני שחיטה הם בדיקה של חדות הסכין, שאין בה פגם).

### משרתו כשוחט ובודק ראשי
כשהתאפשרה השחיטה העצמאית לאשכנזים בארץ התמנה ר' נפתלי יצחק הלוי לשוחט ובודק של העדה האשכנזית. לאחר שגדלה העדה, והתמנו שוחטים נוספים, נעשה לשוחט הראשי. עקב תפקידו לימד וחינך שוחטים רבים, ביניהם גם שוחטים ספרדים.

### עסקנותו ומעשי הצדקה שנהג
נפתלי יצחק הלוי עסק גם בצרכי ציבור אחרים; היה גבאי בית הכנסת 'סוכת שלום', שפעל בחצר ביתו של רבי ישעיה ברדקי, והיה מכובד גם על מתפללי בית הכנסת החורבה. מתואר שגם תושבי ירושלים שאינם יהודים כיבדוהו. למרות מצבו החומרי הקשה, ומשפחתו שגדלה, המשיך להרבות במעשי חסד, ובין היתר גידל גם יתום בביתו.

כשיסדו את חברת מאה שערים, הצטרף ביחד עם בנו שמואל, וגם קנה מגרש בשכונה, אך נאלץ למכור אותו בשביל כסף לחתונת בנו ר' ברוך בנדט.

## הסיבה לשם 'רוהלד'
בעת היקלעו לטורקיה, נתפש על ידי השלטונות הטורקיים, עקב היותו נתין זר, ועמד להיות נידון למוות. בתא המאסר איתו שהה גם אזרח גרמני, בעל שם פרטי 'רוהלד'. את האזרחים הגרמנים טורקיה החליטה רק לגרש, ולא לדון אותם למוות, עקב רצונה לשמור על יחסים 'טובים' עם גרמניה. רוהלד, שהיה ערירי, ריחם על היהודי שהיה איתו בתא – נפתלי יצחק, שכפי שנודע לו היה בעל משפחה וילדים, והסכים להתחלף איתו. נפתלי יצחק הלוי הורוויץ אמר שהוא רוהלד הגרמני. רוהלד אמר שהוא נפתלי יצחק הלוי הורוויץ. וכך רוהלד הגוי הגרמני הוצא להורג, ונפתלי יצחק הלוי הורוויץ שוחרר לגרמניה, ומשם חזר לארץ ישראל למשפחתו. לזכר אותו גוי שהקריב את עצמו למענו, שינה נפתלי יצחק את שמו מהשם המשפחה הורוביץ, החשוב, לשם הסתמי 'רוהלד'.

## סוף חייו
אשתו חיה נפטרה ביום שלישי כ"ג אייר ה'תרכ"ט, 4 במאי 1869. נישא בשנית לגוטא קלרה (גיטל) בת ר' נתן נטע אשכנזי, בנו של רבי מנחם מענדל משקלוב.

חי בדחקות, היה שוקד על לימוד התורה, הרבה במעשים טובים, והיה מסביר פנים ומיטיב לכל מי שפנה אליו. מתואר שהיה נחשב שמרן מאוד. ובאופן זה חינך את ילדיו, כתב ספר לצאצאיו, בו כותב אודות מוצא משפחתו, ומוסר הדרכות נוספות לצאצאיו.

נפטר בירושלים, י"א טבת ה'תרס"ב, 21 בדצמבר 1901. נקבר בירושלים, בהר הזיתים.

## משפחתו
* אשתו חיה, בת ר' שמואל אמדורסקי

ילדיו מאשתו הראשונה:
** בנו ר' שמואל הלוי רוהלד, מנקר. בנו ר' שלמה רוהלד – מזכיר תלמוד תורה "שערי תורה" ביפו, סופרם ומזכירם של הרב נפתלי הרץ הלוי והרב אברהם יצחק הכהן קוק ביפו, ולאחר מכן מזכיר ראשי של משרד הרבנות בתל אביב ורשם ראשי בבית הדין בעיר.
** בתו הענע (הניה) רחל, אשת ר' אברהם בן ציון מייזליש. בנם ר' מאיר מייזליש כותב על ר' נפתלי יצחק הלוי: "הרה"ג מו"ה נפתלי שו"ב זצ"ל".
* אשתו השנייה, גוטא קלרה, בת הרב נתן נטע אשכנזי, בנו של הרב מנחם מענדל משקלוב.

ילדיו מאשתו השנייה:
** בנו ר' ברוך בנדט הלוי רוהלד, מייסד דפוס "ציון" ("דפוס רוהלד") בירושלים.
** בנו ר' שבתי בנימין הלוי רוהלד, סייע לאחיו בדפוס, התנצר, ובסוף ימיו חזר בתשובה, וביקש להיקבר בקבר ישראל.
** בתו ציפא ציפורה
** בתו שרה
** בתו בריינדל, אשת ר' שלמה זרח הלפמן.

## קישורים חיצוניים
נפתלי יצחק הלוי רוהלד באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו.

ניר לבית הלוי: זכרון לראש השו"בים וראשון לעדת האשכנזים בירושלם הרב נפתלי יצחק רוהלד הלוי.

כרטיס קבר חברה קדישא ירושלים.

פרויקט בן יהודה, אודות בנו, ר' שמואל הלוי רוהלד, כחלק מחברת מאה שערים.

ראו כאן, אודות בנו, ר' ברוך, שם מוזכר גם אודותיו.

דיון בפורום תפוז אודות צאצאיו.

עיין גם כאן, ב־EverybodyWiki אודותיו.

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:משפחת הורוביץ
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1901
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1824