open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דקנטר (כתב עת)

**דקנטר** (באנגלית: **Decanter**) הוא כתב עת ליין ואלכוהול, המתפרסם בלמעלה מתשעים ארצות מדי חודש. המגזין כולל ידיעות על הנעשה בתעשייה, מדריכי בצירים והמלצות על יינות. דקנטר מארגן את "פרסי עולם היין של דנקטר" המוענקים מדי שנה (Decanter World Wine Awards). כתב העת נוסד ב-1975 וכיום הוא משתייך לקבוצת טיים וורנר, עורכו הוא גאי וודוורד.

## דירוג יינות
דקנטר מדרג יינות בסולם של 1 עד 5 כוכבים, על מנת לשפוט את איכות היינות אותם הוא מסקר. השיטה נהפכה לפופולרית בידי מיכאל ברודבנט בספר בצירי היין שלו.

## Decanter.com
אתר היין האינטרנטי של דקנטר מציג חדשות יין והמלצות על יינות. אם כי האתר מכסה היבטים נוספים של יין, בכללם מדריכי בציר, מדריכי למידה, ארכיב מקוון של כתב העת, מדור המציג מחירים של מכירות פומביות הנקרא "קניון" (Shopping Mall).

## אירועי דקנטר
* מפגשי היין המשובח של דקנטר - המפגש הוא סופשבוע של טעימות יין המציג 100 יצרנים מרחבי תבל כמו גם סדנות הדרכה. הוא נערך במלון לנדמרק במרכז לונדון, מדי נובמבר.
* מפגשי היין המשובח האזוריים של דקנטר - הם דומים למפגשי נובמבר, אלא שמתמקדים באזור יין מסוים בעולם, כדוגמת בורדו. אלו הם אירועים בני יום אחד שנערכים אף הם במלון לנדמרק במהלך חודשי פברואר ומאי. הם מציגים 100 יצרנים מאזור מסוים ומדי יום נערכות שלוש סדנאות בהדרכת מומחים.
* אירועי העיר של דקנטר - ערבי טעימות הנערכים בלונדון. אירועים אלו החלו בשנת 2006 בטעימת ריוחה בלויד אוף לונדון.
אירועי המסחר של דקנטר מיועדים לקוני יין, סוחרים, סומליה, ועיתונאים וכוללים טעימות. האירועים הללו החלו בטעימות פריולי ב-2005.
ארוחות הערב של דקנטר נוסדו ב-2004. פאנל טועמים מומחים מרחבי הגלובוס שבראשו עומד סטיבן ספורייר, שופט יינות על בסיס אזורי המשקף מגוון, סגנון ומחיר לצרכן. באירוע מוענקים פרסים. אירועים נוספים שנערכים במקום הם "תחרות יין ואלכוהול הבינלאומית" ו"אתגר היין הבינלאומי".

## איש (או אשת) השנה של דקנטר

מדי שנה בוחר המגזין אישיות מעולם היין שהותירה את חותמה על התחום.
* 1984 - סרז' הוסאר משאטו מוסר, לבנון.
* 1985 – לורה וקורין מנצולופולוס משאטו מרגו, בורדו.
* 1986 – מרצ'ס פיירו אנטינורי, פירנצה.
* 1987 – אלכסיס לישין, בורדו.
* 1988 – מקס שוברט, אוסטרליה.
* 1989 - רוברט מונדבי, קליפורניה.
* 1990 – פרופסור אמיל פינו, בורדו.
* 1991 – איגנציו דומק, חרס דה לה פרונטרה.
* 1992 – אנדרה צ'ליצ'ף, קליפורניה.
* 1993 – מיכאל ברודבנט, מאסטר ביין, לונדון.
* 1994 - מיי אליאן דה לנקוויזינג, בורדו.
* 1995 – יו ג'ונסון, חבר מסדר האימפריה הבריטית, לונדון.
* 1996 – גאורג רידל, אוסטריה.
* 1997 – לן אבנס, חבר מסדר האימפריה הבריטית, איי או, אוסטרליה.
* 1998 – אנג'לו גאיה, פיימונטה.
* 1999 – ג'נסיס רובינסון, חברת מסדר האימפריה הבריטית, מאסטר ביין, לונדון.
* 2000 – פול דרייפר, קליפורניה.
* 2001 – ז'אן קלוד-רוזו, שמפניה.
* 2002 – מיגל טורס, פנדס.
* 2003 – ז'אן מישל קזס, בורדו.
* 2004 – בריאן קרוסר, אדלייד הילס.
* 2005 – ארנסט לוסן, מוזל.
* 2006 – מרסל גיגל, רון.
* 2007 – אנתוני ברטון משאטו לאוביל ברטון, בורדו.
* 2008 – כריסטיאן מואיז, בורדו.
* 2009 – ניקולס קטנה, ארגנטינה.
* 2010 - אובר דה וילן, רומאנה קונטי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: כתבי עת
קטגוריה:יין
Supermarket

**Supermarket** הוא אלבום האולפן הרביעי של להקת הרוק הפסיכדלי רוקפור, ואלבומה הראשון באנגלית.

## רקע
האלבום ממשיך את הקו המוזיקלי אותו החלה הלהקה באלבומם המקורי האחרון בעברית שיצא 5 שנים לפניו, "האיש שראה הכל".

רוקפור הייתה בכך לאחד מראשוני האמנים הישראלים שבעת הצלחתם המקומית (לאחר האלבומים האיש שראה הכל ובחזרה לשבלול, שני האלבומים הכי הנמכרים ומושמעים של הלהקה) החליטו לפנות לקהל בינלאומי. בנוסף, רוקפור הייתה פורצת דרך כלהקה ישראלית שחיה בישראל ופועלת באנגלית, תופעה נדירה יחסית באותן השנים, והשפיעה בכך על אמנים ישראלים רבים שעשו כמוה, כאשר בסוף אותו עשור רבים מהאמנים והלהקות שפעלו בישראל התנהלו עם ליריקה באנגלית ובפנייה לקהל בחו"ל.

האלבום היווה את נקודת הפתיחה לקריירה הבינלאומית של הלהקה, כאשר עד 2004 רוקפור הספיקה להוציא עוד שלושה אלבומים באנגלית, לקיים מספר סיבובי הופעות בארצות הברית ואף לעבור להתגורר בה לזמן מה.

Supermarket זכה לביקורות חיוביות.

מתוך האלבום יצאו 2 סינגלים: "Wild Animals" (אליו צורפו השיר "Prelude" של להקת The Millennium, השיר "How Does It Feel to Feel" של The Creation, והשיר "Eight Miles High" של הבירדס, כולם בהופעות חיות), ו־"Superman" (בשתי גרסאות שונות, בצירוף השיר "One Side of an Egg" והשיר "Astronauts" בהופעה חיה באולפן גלי צה"ל).

בנוסף להפצה על גבי תקליטורים, האלבום נמכר גם על גבי תקליט בהפצה מצומצמת של 500 עותקים ממוספרים.

## רשימת השירים
#"Government" - 05:12
#"Forest Woods" - 03:07
#"Superman" - 05:10
#"Wild Animals" - 03:35
#"Powers" - 03:21
#"Route 66" - 05:57
#"Supermarket" - 05:52
#"Oranges" - 03:38
#"She's Full of Fears" - 06:44

## משתתפים באלבום
*אלי לולאי - קולות, גיטרת קצב, אפקטים
*ברוך בן יצחק - גיטרות, מלוטרון, סטילופון, אורגן, פסנתר, קולות שניים
*מרק לזר - בס, בס כפול, קולות שניים
*איסר טננבאום - תופים, כלי הקשה
*נעם רפפורט - מלוטרון, פסנתר
*יוסף קופולוביץ' - סינתיסייזר (בשירים Government ו־She's Full of Fears)
*אלדד גואטה - אורגן האמונד (בשיר Oranges)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אלבומי רוקפור
קטגוריה:אלבומים באנגלית
PBM מארינר

שמאל|ממוזער|250px|מטוס מרינר של משמר החופים בעת המראה
**מארטין PBM מארינר** היה ספינה מעופפת ומטוס סיור ימי שהופעל בתקופת מלחמת העולם השנייה ותחילת המלחמה הקרה. המטוס פעל במקביל ל-PBY קטלינה. המטוס טס לראשונה ב-18 בפברואר 1939 ונכנס לשירות בצי האמריקני בספטמבר 1940.

## תכנון ופיתוח
ב-1937 תכננה חברת גלן ל. מרטין ספינה מעופפת דו-מנועית חדשה שנועדה להחליף את מטוס המרטין P3M המיושן. החברה קיבלה הזמנה לייצור אב טיפוס ראשון ב-30 ביוני 1937, וב-28 בדצמבר קיבלה הזמנה לייצור 21 מטוסי מרטין מרינר מדגם PBM-1. ב-18 בפברואר 1939 טס מטוס ה-PBM הראשון.

במטוס הותקנו חמישה צריחים ותאי פצצות. המצופים שעל הכנפיים בדגם ה-PBM-1 היו מתכנסים בעוד שבדגם ה-PBM-3 היכולת הזו בוטלה.

## היסטוריה מבצעית
מטוס המרינר הראשון נכנס לשירות בצי האמריקני ב-1 בספטמבר 1940. לפני הצטרפותה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה, נעשה שימוש במטוסי המרינר בעיקר לצורך ביצוע סיורים באוקיינוס האטלנטי. לאחר המתקפה היפנית על פרל הארבור שהביאה לכניסתה של ארצות הברית למלחמה, נעשה שימוש במטוסים לצורך לחימה בצוללות אויב. ב-30 ביוני 1942 הוטבעה צוללת אויב ראשונה (צוללת גרמנית) על ידי מטוס מרינר. בסיום המלחמה נזקפו 10 הטבעות של צוללות לטובת מטוסי המרינר.

במחצית הראשונה של שנת 1943 רכש משמר החופים האמריקני 27 מטוסי מרינר מדגם PBM-3. בסוף 1944, רכש המשמר 41 מטוסי מרינר נוספים מדגם PBM-5 ונוספים נרכשו במהלך המחצית השנייה של 1945. במטוסים נעשה שימוש לצורך משימות חיפוש והצלה ארוכות טווח והם היו בשירות המשמר עד 1958, אז הוחלפו בהדרגה על ידי מטוסי הP5M מרלין וה-HU-16 אלבטרוס החדשים יותר.

הצי האמריקני המשיך לעשות שימוש במטוסי המרינר גם לאחר מלחמת העולם השנייה. במלחמת קוריאה נעשה שימוש במטוסים לצורך משימות סיור. המטוסים הוסיפו לשרת בצי עד יולי 1956, אז הוחלפו על ידי מטוסי P5M מרלין.

בסוף 1943 הוחכרו 12 מטוסי מרינר מדגם PBM-3R לחיל האוויר המלכותי האוסטרלי לצורך הובלת חיילים וציוד. המטוסים נותרו בשירות האוסטרלים עד 1948. 

חיל האוויר המלכותי הבריטי רכש 17 מטוסי מרינר מדגם PBM-5A בסוף שנת 1955 אולם לא עשה בהם כמעט שימוש וחלקם אף הוחזר לצי האמריקני.

חיל האוויר המלכותי ההולנדי רכש 17 מטוסי מרינר מדגם PBM-5A בסוף שנת 1955, אולם לאחר סדרה של תאונות הוצא אחרון מטוסי המרינר משימוש בחודש דצמבר 1959.

## מאפיינים
שמאל|250px
### מאפיינים כללים
* **צוות:** 7
* **אורך:** 79 רגל 10 אינץ' (23.50 מטר)
* **[[מוטת כנפיים]]:** 118 רגל (36 מטר) 
* **גובה:** 27 רגל 6 אינץ' (5.33 מטר)
* **שטח כנף:** 1,408 רגל² (131 מטר²)
* **משקל ריק:** 33,175 ליברות (15,048 ק"ג)
* **משקל טעון:** 56,000 ליברות (25,425 ק"ג)
* **הנעה:** שני מנועים כוכבים מדגם רייט R-2600

### ביצועים
* **מהירות מרבית:** 205 מיל/שעה (330 קמ"ש)
* **טווח:** 3,000 מיל (4,800 ק"מ)
* **סייג רום:** 19,800 רגל (6,040 מטר)
* **קצב טיפוס:** 800 רגל/דקה (4.1 מטר/שנייה)

### חימוש
**מקלעים**
* 8 × מקלעי M1919 בראונינג 12.7 מילימטר

**פצצות**
* פצצות מסוגים שונים במשקל של עד ל-4,000 ליברות (1,800 ק"ג) **או**
* 2 × טורפדו סימן 13

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חברת גלן ל. מרטין
קטגוריה:מטוסים ימיים אמריקאיים
קטגוריה:מטוסים אמריקאיים במלחמת העולם השנייה
התרוממות (סרט)

**התרוממות** הוא סרט קולנוע ישראלי שעלה לאקרנים במאי 1970 בהשתתפותם של שלישיית הגשש החיוור.

בסרט מתוארים שלושה חברים ונשותיהם המחליטים לקיים מסיבת חילופי זוגות על מנת להכניס ריגוש בחייהם. אולם עם התפתחות העניינים מתחילים השישה להתחרט.

באוקטובר 2012 היה אמור הסרט להיות מוקרן בסינמטק של פריז, במסגרת רטרוספקטיבה של סרטי אורי זוהר. ההקרנה בוטלה, לאחר ששייקה לוי הודיע בשם בעלי הזכויות לסרט כי לא יותר כל שימוש בו. לדברי לוי, הגששים "מתביישים בסרט הזה". עם זאת, הסרט הוקרן מספר פעמים בטלוויזיה, ישנם עותקים פיראטיים שלו על גבי קלטות וידאו, והוא ניתן להורדה באיכות ירודה באינטרנט.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1970
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטי אורי זוהר
קטגוריה:סרטי שחור-לבן
מיקרוטיה

שמאל|ממוזער|250px|תינוק הלוקה במיקרוטיה
**מיקרוטיה** היא מום מולד, שבו נולד תינוק עם אוזן חיצונית קטנה ולא מפותחת, ולפעמים חסרה לחלוטין (אנוטיה). המום מתבטא ברוב המקרים בצד אחד של הפנים (בדרך כלל צד ימין), ולא בשני צידי הפנים.

קיימות 4 רמות של מיקרוטיה:
*רמה 1 - אוזן חיצונה ותעלת שמע קטנה מהרגיל.
*רמה 2 - אוזן חיצונה קטנה בהרבה וחסימה של תעלת השמע החיצונית.
*רמה 3 - במקום אוזן חיצונה קיימת רק רקמת סחוס. תעלת השמע החיצונית ועור התוף אינם קיימים.
*רמה 4 - כלל לא קיימת אוזן.

## שכיחות
מיקרוטיה מתרחשת אחת ל-8,000 לידות, ו-66% מן המקרים הם אצל זכרים. 60% מהמומים מופיעים באוזן ימין, 30% באוזן שמאל וב־10% מהמקרים המום מופיע בשתי האוזניים.
לא ידוע על גורם ספציפי להתפתחות המום, אם כי יש לעיתים רחוקות קשר תורשתי, כך שבאותה משפחה יש הופעה חוזרת של המום.

## השפעות
מיקרוטיה היא בעיה אסתטית בעיקרה אם כי בעלת השפעה על השמיעה באוזן הבעייתית.
לרוב נלוות למיקרוטיה תופעת האטרזיה, חסימת האוזן התיכונה ועיוות של עצמות השמע ולעיתים אף עיוות של האוזן הפנימית, כך שנגרמת לחולה ירידת שמיעה משמעותית באוזן הלוקה.
המיקרוטיה אינה משפיעה על עצב השמע, כך שעזרי שמיעה כמו שתל baha יכולים לפתור את בעיית השמיעה. לרוב עקב הירידה בשמיעה, הילדים הסובלים ממיקרוטיה/אטרזיה נחשבים כילדים עם שמיעה חד צידית, וצריכים לקבל תמיכה על מנת למנוע בעיות התפתחות הקשורות לשמיעה.

הטיפול במיקרוטיה יעשה על ידי מנתח פלסטי, יכלול השתלה של תחליף לאוזן בסדרת ניתוחים. המקור לתחליף האוזן יכול להיות אורגני, סחוס של התורם עצמו למשל מהצלעות (הגישה השכיחה יותר לטיפול), או התקנת שתל מחומר חיצוני.

## קישורים חיצוניים

* מיח"א מרכז ילדים חרשים
* הסבר על המום באתר של ד"ר ברנט
* הסבר על המום באתר של ד"ר עמי ברק
* הסבר על המום באתר של ד"ר שי דובדבני

קטגוריה:מומים מולדים בעיניים, באוזניים, בפנים ובצוואר
רבי יונתן

רבי **יונתן** היה תנא מהדור הרביעי של התנאים. הוא היה כהן, וחברו ובר-הפלוגתא של רבי יאשיה. שניהם למדו אצל רבי ישמעאל.

רבי יונתן מוזכר במשנה פעם אחת בלבד, ופעם אחת בתוספתא. לעומת זאת הוא מופיע מספר פעמים בספרא, ובספרי על ספר דברים, ובעיקר במדרשי ההלכה כדוגמת הספרי לבמדבר והמכילתא. שמו מופיע תדיר במחלוקות עם רבי יאשיה, וברוב מוחלט של הפעמים הם נחלקים במדרש המקרא, למעט פעם אחת בה הם נחלקים בהלכה, לגבי מכסת האנשים שצריכים להיות בעיר הנידחת.

רבי יונתן החליט לעזוב את ארץ ישראל יחד עם כמה מחבריו, ביניהם רבי יהודה בן בתירא ורבי מתיא בן חרש, ככל הנראה בעקבות גזירות אדריאנוס שנגזרו בימים שלאחר מרד בר כוכבא, אך כאשר הגיעו לפלטום התחרטו, ושבו לגור בארץ.

## שמו
הפתגם "כל המקיים את התורה מעוני סופו לקיימה מעושר" וכו', מיוחס במקור לרבי נתן בן יוסף, וכן בכמה מקומות נוספים ניתן למצוא אמירות בשם רבי יונתן בן יוסף, שבמקומות אחרים נאמרו בשם רבי יונתן. כתוצאה מכך יש שמזהים את רבי יונתן עם רבי יונתן בן יוסף, וכן כמחבר מגילת אבות דרבי נתן.

## מתורתו

רבי יונתן, כתלמיד של רבי ישמעאל, דבק בגישה ש"דיברה תורה כלשון בני אדם", בניגוד לגישתו של רבי עקיבא שנהג ללמוד מכל אות שבתורה דברים שמעבר לפשט הכתוב. כך לדוגמה את המילים במקרא  או  שעליהם דרשו תנאים אחרים הלכות מהמילה המיותרת, לכאורה, 'זאת', פירש רבי יונתן כמשמעות לשון בני אדם: ; כלומר, כדרך שאנשים נוהגים לחתום את דבריהם.

## קישורים חיצוניים

* 
*
* 
* 
* זכריה פרנקל, דרכי המשנה (עמ' 149-146)

## הערות שוליים

יונתן
קטגוריה:תלמידי רבי ישמעאל
קייטנה

[שמאל|ממוזער|250px|משחקי [אקרובטיקה בים בקייטנה של קיבוץ יגור, שנות ה-50 של המאה ה-20]]
[שמאל|ממוזער|250px|קייטנת טבע לתלמידי כיתות ז'-ח' ב[ארצות הברית]]
שמאל|ממוזער|250px|קייטנת אמנות
**קַיְטָנָה** היא מסגרת חינוכית חלופית לגן או לבית הספר לילדים בחופשת הקיץ. הקייטנה כוללת לרוב פעילויות מגוונות, כגון ימי טיולים, סדנאות, פעילות ספורטיבית וביקורים באתרי בילוי ופנאי. קייטנות מסוימות אף מקדישות עצמן לנושאים מסוימים, החל ממדע וכלה בספורט כמו למשל ליגה קאמפ. הקייטנות מנוהלות במסגרת ממלכתית או במסגרת פרטית - על ידי עמותות, אגודות, חברות מסחריות או אף על ידי אנשים פרטיים. שעות הפעילות של הקייטנות דומות ברוב המקרים לשעות הפעילות בגנים ובבתי הספר. ובחלק מהמקרים יתקיימו גם במוסד הלימודים עצמו. קייטנה הכוללת גם לינה ידועה כמחנה קיץ. 

קייטנות מזוהות בעיקר עם החופש הגדול. אך בישראל נפוצות קייטנות גם בשבוע החופש שלפני חג הפסח. והן כוללות לרוב בעיקר פעילות חברתית ומחנאית של ספורט וחוויה. לפיכך הן מאופיינות במספר חסרונות, כגון צוות מדריכים צעיר וללא הכשרה פדגוגית (ברוב המקרים המדריכים בקייטנות יהיו תלמידים בתיכון או חיילים משוחררים) ופעילויות כמו שהייה בבריכות שחייה, טיולים וספורט, הטומנות בחובן סיכונים מסוימים.

מקור המילה "קייטנה" במילה הארמית "קַיִט" שמשמעותה "קיץ".

## הקייטנה בראייה חינוכית
[ממוזער|250px|המחזור הראשון של [נירעם בקייטנה (1949)]]
הרשויות המקומיות ותנועות הנוער בארץ מקיימות קייטנות במהלך החופשות החל מראשית החינוך העברי בארץ ישראל, כהשלמה לחינוך שמתקיים במוסדות החינוך במהלך שנת הלימודים. הדגש בקייטנות הוא על חיי חברה, משחק, בידור, מלאכה יוצרת, תרבות, אמנות וספורט. בקייטנות הילדים מוצאים פורקן לאחר שנת לימודים ארוכה, ומתרעננים לקראת מאמץ מחודש בשנת הלימודים הבאה. בעולם גוברת ההכרה שהקייטנות והמחנות הם כלי חינוכי שעשוי לתרום לעיצוב אישיותם והתנהגותם החברתית של הילדים.

## חוק הקייטנות
בשנת 1990 חוקקה הכנסת את חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח), התש"ן–1990. החוק קובע כי קייטנה היא עסק שנדרש עבורו רישוי עסקים לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח–1968, ורישיון זה יינתן לה רק לאחר אישור ממי שהוסמך על ידי שר החינוך. קייטנות העומדות בדרישות מסוימות רשאיות לבקש פטור מרישוי עסקים. החוק והתקנות שהותקנו מכוחו קובעים אמות מידה מקצועיות לפעילויות בקייטנות, בתחומי כוח האדם, החינוך, הביטחון, התברואה והבטיחות.

משרד החינוך, הממונה על ביצוע חוק הקייטנות, קבע בעקבות זאת את תקנות הקייטנות (רישוי ופיקוח), התשנ"ד–1994, בהן נקבעו הוראות לגבי בטיחות, תברואה, ביטחון ופעילות הפדגוגית בקייטנות. זאת בתוספת להוראות שנקבעו כשני עשורים לפני כן בתקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לקייטנות ומחנות נופש), התשל"ו–1975, והוראות והנחיות משרד הבריאות. ההנחיות מפרטות גם על ההדרכה והפיקוח הפדגוגי, ועל תהליך קבלת האישור לקייטנות.

על פי חוזר מנכ"ל קייטנות , קייטנה מוגדרת כ".

## ראו גם

* מחנה קיץ

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*  קייטנות לתלמידי בתי ספר עממיים על שפת הים בתל אביב, 1938, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים 
*  ילדים בקייטנות הקיץ בירושלים ותל אביב, 1945, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
*  קייטנה של ועד ההורים המרכזי, יומני כרמל, ספטמבר 1948 (התחלה 1:57)
* ארגון הקייטנות של ישראל - עמותה רשומה 515681435 ארגון לפיתוח החינוך הבלתי פורמלי בישראל
*  "ילדינו בקייטנות נופש", יומני כרמל ספטמבר 1949 (התחלה 3:02)
* 
* 
* דוקטרינת השוקו והלחמנייה

## הערות שוליים

קטגוריה:חינוך בלתי פורמלי
קטגוריה:חופשה
מה אתם הייתם עושים?

ממוזער|לוגו התוכנית בעונות 1-2
**מה אתם הייתם עושים?** הייתה תוכנית ניסויים חברתיים במצלמה נסתרת ישראלית המבוססת על הפורמט האמריקאי "What Would You Do?" . בשתי עונתיה הראשונות היא שודרה בערוץ 2 במסגרת שידורי קשת בהנחייתו של חיים הכט, ובעונתה השלישית שודרה ברשת 13 בהנחייתו של אברי גלעד.

## פורמט
הגרסה הישראלית מבוססת על התוכנית האמריקאית שמשודרת מ-2008, "What Would You Do?" , בערוץ ABC. התוכנית מציגה סיטואציות מוקצנות מחיי היום-יום, המגולמות על ידי שחקנים מקצועיים במקומות ציבוריים, ומתעדת באמצעות מצלמה נסתרת את תגובותיהם של העוברים והשבים. התוכנית מתיימרת להיות בעלת אג'נדה חברתית, ובסיום כל סיטואציה המנחה משוחח עם האנשים שעברו במקום, משבח את אלה שבחרו להתערב ומתעמת עם אלו שבחרו שלא להתערב.

בין הסיטואציות שהוצגו בתוכנית ובחנו את תגובות הציבור: ילד המחפש אוכל ברחוב, אדם שמטריד מינית עובדת הכפופה לו, שיכור המבקש מהעוברים והשבים לעזור לו להתניע את רכבו, חייל עם מדים שמתכונן לשינה על ספסל ברחוב, גבר המכה את אשתו ברחוב, אב שמכה את בנו, עובדי מוסך שמרמים בעבודה, מטפל שמכה קשיש על כיסא גלגלים, חייל שמאיים להתאבד, חייל שנותן לילד לשחק עם הנשק שלו, אדם שמסרב למכור לערבי ולאחר מכן להומואים, אדם המכניס סם אונס במשקה של אישה שפגש ועוד. במרבית המקרים אכן אנשים התערבו, אך היו פעמים שבהם ההתערבות לא הייתה לטובה: כאשר בוימה סצנה שבה בעל מכה את אשתו, אישה שעברה ברחוב טענה כי אמנם זה לא נכון להכות אבל בטח יש לו סיבה ושלא ישפטו אותו לחינם. בסצנה בה הוכנס סם אונס כביכול, שני צעירים שיכורים התעניינו האם הם יכולים להצטרף לשחקן או לקנות סם. הם הביעו על כך חרטה.

## סקירת הסדרה

## פרקים
### עונה 1 (2010)

### עונה 2 (2012–2013)

### עונה 3 (2019)

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2010
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:רשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות מבוססות על פורמט אמריקאי
קטגוריה:חיים הכט
מכבי חולון (כדורגל נשים)

**מכבי חולון נשים** היא מועדון כדורגל מהעיר חולון שבישראל. הקבוצה שיחקה בליגת העל בכדורגל נשים החל מעונת 1999/2000 אך בתום עונת 2020/2021 ירדה לליגה הלאומית. מכבי חולון זכתה עד כה ב-9 גביעים (שיא ישראלי), מהם 8 ברציפות, החל מעונת 2002/2003 וב-6 אליפויות בליגה הבכירה.

בעונת 2025/2026 התאחדה מכבי חולון עם הפועל פתח תקווה מליגת העל, תחת השם מכבי חולון. המועדון המאוחד נרשם בליגת העל, במהלך שספג ביקורת על הספורטיביות שלו.

## היסטוריה
הקבוצה נוסדה בשנת 1999 והצטרפה לליגת הנשים החל מעונתה השנייה. בשנים הראשונות דשדשה הקבוצה בתחתית הטבלה אך לאחר התפרקות קבוצות הפועל ומכבי תל אביב בתום עונת 2001/2002, השחקניות הבכירות מקבוצות אלו ובראשן סילבי ז'אן הצטרפו לקבוצה.

בעונת 2002/2003 זכתה הקבוצה בדאבל ראשון כשהיא מקדימה את מכבי חיפה בשני המפעלים. מכבי חיפה התפרקה בעונה שלאחר מכן ושחקניות רבות ממנה הצטרפו לקבוצה. בעונה זו לא התקיימה ליגה סדירה ומכבי חולון זכתה בגביע המדינה.

הקבוצה הפכה לדומיננטית באופן מוחלט והחל מעונת 2004/2005 זכתה בחמישה דאבלים רצופים כשהיריבה העיקרית שלה על התארים היא קבוצת אס"א תל אביב. בגביע השמיני ברצף זכתה הקבוצה בעונת 2009/2010 אך בעונה זו הפסידה את האליפות לאס"א תל אביב.
בעונת 2012/2013 זכתה הקבוצה בגביע התשיעי שהיה גם התואר האחרון בו זכתה הקבוצה עד היום.

בעונת 2020/2021 לא הצליח המועדון להעמיד קבוצה ובסופו של דבר החליטה ההתאחדות להפסיק את פעילותה בעונה זו. בתום העונה ירדה לליגה הלאומית.

לאחר האיחוד עם הפועל פתח תקווה, חזרה הקבוצה לשחק בליגת העל.

## הופעות באירופה
בשנת 2006 שיחקה מכבי חולון בשלב הבתים של ליגת האלופות לנשים שהתקיים באוקראינה. מכבי חולון הוגרלה לבית עם אלופת אוקראינה - צ'רינגוב, אלופת קפריסין - א.י.ק קוקינוחוביאון פמגוסטה, ואלופת יוון, פאוק. את הטורניר החלה מכבי חולון עם תיקו 1-1 נגד אלופת יוון פאוק, סילבי ז'אן כבשה את השער למכבי חולון. במחזור השני של שלב הבתים פגשה מכבי חולון את הקבוצה החלשה בבית א.י.ק קוקינוחוביאון פמגוסטה, וניצחה אותה 5-0. סילבי ז'אן כבשה שלושער ופחימה סיון הוסיפה צמד. במחזור האחרון של שלב הבתים הפסידה מכבי חולון לאלופת אוקראינה צ'רינגוב בתוצאה 3-0, סיימה שנייה בבית והודחה מליגת האלופות לנשים.

## תארים
* **אליפויות**: 6
** 2002/2003, 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009

***גביעים**: 9
** 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010, 2012/2013

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:קבוצות כדורגל נשים ישראליות
חולון (כדורגל נשים)
קטגוריה:חולון: מועדוני ספורט
אמבולוצטוס

240px|ממוזער|שחזור של אמבולוצטוס שוחה
**אמבולוצטוס** (שם מדעי: *Ambulocetus*) הוא סוג לווייתן קדום שהיה מימי למחצה - לרצונו הלך על היבשה, ולרצונו שחה במים. מכאן גם משמעות שמו - "לווייתן שוחה-מהלך". הוא חי בתחילת האאוקן, לפני כ-50 עד 49 מיליוני שנים. הוא מאובן מעבר, מבחינה זו שהוא מהווה חוליה בשרשרת האבולוציה של הלווייתנאים; דרכו ניתן לראות את ההתפתחות של הלווייתנים מתוך יונקים יבשתיים לחלוטין. מאובני האמבולוצטוס נמצאו בצפון פקיסטן ובמערב הודו. בזמן קיומו (באאוקן), אזור מזרח פקיסטן של היום היה אזור החוף של ים טתיס הקדום.
## מאפיינים
אורכו כשלושה מטרים, ומראהו כשל תנין ארוך. משקלו הוערך בכ-140 עד 720 קילוגרמים. כפות רגליו היו גדולות והותאמו לשחייה, ובד בבד רגליו היו חזקות מספיק כדי לשאת את משקלו על היבשה. נראה כי הוא הניע את עצמו במים על ידי הנעת גבו בצורה גלית אנכית, בדומה לדרך בה לוטרות ולווייתנאים שוחים. מאחר שדרך שחייה זו יחסית לא יעילה, משערים כי האמבולוצטוס צד באופן דומה לתנינים של ימינו, משמע העמדת מארב במים רדודים לטרף לא חשדני. לאמבולוצטוס לא היו אוזניים חיצוניות. על-מנת להרגיש בטרף מתקרב, הוא נהג להצמיד את ראשו לאדמה ולחוש ברעידות המתרגשות. ניתוח כימי של שיניו הראה כי האמבולוצטוס היה יכול לחיות במים מתוקים וגם במים מלוחים.

האמבולוצטוס נחשב ללוייתן קדום בשל העובדה שהוא חולק מספר מאפיינים תת-מימיים עם הלווייתנים: התאמה באפו אפשרה לו לאכול ולבלוע מתחת למים; לעצם המקיפה את האוזן היה מבנה הדומה לזה המקביל אצל לווייתנים, שאפשר לו לשמוע היטב מתחת למים; דמיון במבנה השיניים ועוד.

שלד של האמבולוצטוס נמצא כמעט במלואו, ולכן תיאורו מפורט פי כמה מזה של חבריו למשפחת האמבולוצטיים: הימלאיצטוס ו-*Gandakasia*.

## בתרבות
יצור זה הופיע בסדרות פלאווורלד וללכת עם חיות.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמבולוצטיים
קטגוריה:פקיסטן: מאובנים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1994
קטגוריה:יונקים שחיו באאוקן באסיה
לוס יאנוס

ממוזער|שמאל|250px|נוף בלוס יאנוס
[ממוזער|שמאל|250px|[קפיבארה|קפיבארות חוצות נהר באזור הלוס יאנוס]]
**לוס יאנוס** (בספרדית: **Los Llanos**; באופן מילולי: "המישורים") הוא שטח ערבה גדול ממדים, הנמצא בצפונה של דרום אמריקה, ממזרח להרי האנדים, בשטח המדינות ונצואלה וקולומביה.
## גאוגרפיה
זהו אזור מישורי המכוסה בצמחייה עשבונית, יערות וכרי דשא, הנמצא לרוחב קו המשווה. בחלק גדול משטחו זורם הנהר אורינוקו המהווה את הגבול בין ונצואלה לבין קולומביה.

האקלים במישורי "לוס יאנוס" הוא טרופי חם ולח בכל עונות השנה, אך השינויים הגאוגרפיים בעונות השונות הם קיצוניים. במהלך העונה הגשומה ממאי עד אוקטובר עשוי רוב השטח להיות מוצף במים עד לגובה מטר. הדבר הופך את הצמחייה במקום, כולל את היערות, באופן זמני לביצה, ולכן מהווה בית גידול ייחודי לחיות בר רבות, חלקן נדירות. באזור חיים 70 מינים שונים של עופות מים, שחלקם בסכנת הכחדה. 

ההצפות העונתיות לא אפשרו קיום חקלאות במקום עד לתקופה המודרנית עתירת הטכנולוגיה. בתקופה הקולוניאלית שימש האזור לרעיית מיליוני ראשי בקר, ולא עובד. 

כיום נחשב אזור לוס יאנוס לאזור תיירותי חשוב, בעל מגוון מרהיב של בעלי חיים וציפורים. באזור זה נמצאים, למשל, נחשי האנקונדה הגדולים, הקפיבארות - מכרסמי הענק שזהו אחד ממקומות גידולם היחידים, ועוד. אחד מסוגי התיירות במקום הוא טיולים בני 3-4 ימים באזור על ידי מורי דרך מקומיים.

## קישורים חיצוניים

* צילומים מלוס יאנוס, ונצואלה - מתוך hosteltrail.com

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
יאנוס
יאנוס
יאנוס
ירון דן

**ירון דן** (8 בינואר 1939 – 20 באפריל 1984) היה חוקר ישראלי של ארץ ישראל בעת העתיקה. נולד ברחובות להורים שעלו מליטא. שירת בנח"ל מוצנח והיה חבר הכשרה במנרה. ב-1960 החל ללמוד היסטוריה של עם ישראל, ארכאולוגיה ותולדות יוון ורומא באוניברסיטה העברית. דן נפטר ב-20 באפריל 1984.

## עבודתו המחקרית
תחום התמחותו היה תקופת בית שני על רקע ההיסטוריה ההלניסטית והרומית. ועד סוף ימיו לימד בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית. כבר לקראת עבודת הדוקטורט שלו החליט לקבוע את מוקד התעניינותו בשלהי הזמן העתיק, במאות הרביעית-השביעית לספירה. מאות שנים אלו זכו בדרך כלל להתעניינות פחותה ממאות השנים שקדמו להן.
דן הכין את עצמו לקראת עבודה בחקר התקופה הזאת על ידי לימוד הלשונות העתיקות (יוונית, לטינית, סורית) ולשונות המחקר החדישות, וגם תלמוד. כמו כן, השתלט גם על מקצועות עזר מגוונים שהיו נחוצים למטרה זאת.

## פרסומיו
פרסם מחקרים העוסקים בהיבטים שונים של תולדות ישראל וארץ-ישראל בסוף הזמן העתיק, וכן פרקים של סינתזה בספרי סיכום היסטוריים. גולת הכותרת ביצירתו המדעית היא ספרו "**חיי העיר בארץ-ישראל בשלהי העת העתיקה**", שאותו השלים על ערש דוויי, וראה אור לאחר מותו. ספר זה משרטט בצורה מרתקת פרקי חיים בתחומים השונים של העיר הארץ-ישראלית בתקופה הביזנטית. הספר הוא מונוגרפיה יסודית על בעיה מרכזית בתולדות התקופה ומכיל דיון ממצה על העיר בארץ-ישראל, צורתה הפיזית, ריבודה החברתי, הנהגתה, יחסיה אל השלטונות, בעלי המקצועות החופשיים שבה, המסחר וחיי הכלכלה שלה. גם חיי היום-יום מתוארים בכללותם. פרקי הספר דנים במאות החמישית, השישית והשביעית לספירה. כלומר, עד כיבושי האסלאם (640 לספירת הנוצרים).

### עיונים בתולדות ארץ-ישראל בתקופה הרומית-ביזאנטית
"עיונים בתולדות ארץ-ישראל בתקופה הרומית-ביזאנטית" הוא אסופה של שלושה-עשר ממאמריו שיצאה לאחר מותו. המאמרים שופכים אור חדש על היבטים רבים של ההיסטוריה העדתית, הכלכלית והיישובית של ארץ-ישראל בתקופה הרומית-ביזנטית.

### פרסומים נוספים
שניים ממחקריו של ירון דן "סחר פנים וסחר חוץ בארץ-ישראל בימי הבית השני" ו"החיים הכלכליים בארץ-ישראל בתקופה הביזאנטית" פורסמו בקובץ המחקרים "פרקים בתולדות המסחר בארץ ישראל" בעריכת ב"ז קדר, טרודה דותן ושמואל ספראי.

מחקרים נוספים של ירון דן על התקופה הביזנטית בארץ-ישראל פורסמו במסגרת הכרך החמישי של "ההיסטוריה של ארץ ישראל" בהוצאת כתר ויד יצחק בן-צבי. כרך זה בעריכת משה דוד הר עוסק בתקופה הרומית-ביזנטית.

## לקריאה נוספת
* מנחם שטרן, **מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני** (עורכים: ישעיהו גפני, משה דוד הר, משה עמית), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשנ"א-1991, חלק ז: דברי זיכרון, ירון דן, עמ' 642–644.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חוקרי העת הקלאסית
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: היסטוריה של עם ישראל ויהדות זמננו
קטגוריה:ארץ ישראל: היסטוריונים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1984
דן בן-עמוס

**דן בן-עמוס** (3 בספטמבר 1934 – 26 במרץ 2023) היה חוקר פולקלור ישראלי שכיהן כפרופסור באוניברסיטת פנסילבניה.

## קריירה
דן בן-עמוס נולד בארץ ישראל. הוא החל ללמוד לתואר ראשון באוניברסיטה העברית בלימודי מקרא וספרות אנגלית, במהלך הלימודים עבר ללמוד ספרות עברית עם דגש על פולקלור. הוא סיים את התואר בשנת 1961. במהלך לימודיו עזר לפרופ' דב נוי באיסוף חומרים בעבור ארכיון הסיפור העממי בישראל. בעצתו של נוי המשיך בלימודיו בארצות הברית ולמד באוניברסיטת אינדיאנה לתואר שני אותו קיבל בשנת 1964 ולתואר דוקטור אותו קיבל בשנת 1967. אוניברסיטת אינדיאנה הייתה בזמנו המוסד האקדמי היחיד בארצות הברית שהעניק תואר דוקטור בפולקלור. בין השנים 1966 ל-1967 היה מרצה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בשנת 1967 החל ללמד באוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה, בשנת 1970 מונה לפרופסור חבר ובשנת 1977 לפרופסור מן המניין במחלקה לפולקלור.

## משפחה
השחקן עמנואל בן-עמוס היה אחיו של דן בן-עמוס.

## מספריו
* **הספרות העממית היהודית**, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, תשס"ו.

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 

קטגוריה:פולקלוריסטים
קטגוריה:פולקלוריסטים יהודים
קטגוריה:חוקרי יהדות יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אינדיאנה בלומינגטון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פנסילבניה
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
צבעי קומסי

שמאל|ממוזער|150px|תוצאות אלקטרופורזה צבועות בקומסי כחול, צבע המשמש לצביעת חלבונים
**צבעי קומסי** (באנגלית: **Coomassie dyes**) הם משפחת צבעים המשמשים לצביעת חלבונים, במקור הצבעים פותחו לצביעת צמר וכונו בשם זה לציון הכיבוש הבריטי של העיר קומאסי שבגאנה (בשנת 1896). הצבע הראשון שהתגלה והנפוץ ביותר הוא קומסי כחול R-250 (האות R מציינת reddish- אדמדם, 250 חוזק הצביעה). סוגים נוספים של צבעי קומסי הם: כחול G-250 (ירקרק) וסגול R-150 (אדמדם).
צבעי קומסי נקשרים בסביבה חומצית לחלבון בשיירים בעלי קבוצות ארומטיות (היסטדין, פנילאלנין טריפטופן וטירוזין) וכן לארגינין. קישור הצבע לחלבון הוא בקשר בין מולקולארי די-פולרי.

## שימושים מעבדתיים לצביעת קומסי
* צביעת ג'לים: שימוש מעבדתי נפוץ לצבעי קומסי הוא צביעת חלבונים אחרי הפרדת חלבונים באלקטרופורזה על ג'ל. לאחר הפרדת חלבונים בג'ל אקרילאמיד ניתן לצבוע את החלבונים על ידי טבילתם בתמיסת צבע קומסי בעודף למשך מספר שעות. התמיסה בדרך כלל מורכבת מקומסי כחול R-250 בריכוז 0.25% מומסת במים. לאחר צביעת הג'ל יש להסיר את הצבע המיותר בעזרת תמיסת דיסטיינר המכילה 40% מתנול, 10% חומצה אצטית ו-50% מים. התמיסה ממיסה את עודפי הצבע ומאפשרת את גילוי החלבונים. לרוב הג'ל מכיל מספר סמני גודל - חלבונים בגודל ידוע המאפשרים את קביעת גודלי החלבונים השונים. ניתן לשמור את בג'ל הצבוע מספר ימים במים או לזמן ארוך יותר בחומצה אצטית 7%. לחלופין ניתן ליבש את הג'ל.
* שיטת ברדפורד: שיטה לקביעת ריכוז חלבון בתמיסה. השיטה מבוססת על שינוי צובעו של קומסי כחול G-250 בסביבה חומצית מירקרק לכחול בנוכחות חלבונים (מ-465nm ל-595nm).
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כימיה אנליטית
קטגוריה:שיטות חלבונים
קטגוריה:ביולוגיה: שיטות ומכשור
צמח (מצב רפואי)

**צמח** או **מצב וֵגֵטָטִיבִי** (באנגלית: **Vegetative state**) הוא תיאור של מצב רפואי שנגרם מנזק מוחי כבד. המצב תואר לראשונה ב-1940 על ידי ארנסט קרצ'מר. 

המצב מסווג מבחינת חומרתו בין מצב הכרה מינימלי  לבין תרדמת. כאשר המצב נמשך עד ארבעה שבועות הוא מכונה "מצב וגטטיבי", לאחר ארבעה שבועות משתנה ההגדרה ל"**מצב וגטטיבי מתמשך**", ואם גם לאחר שנה המצב לא משתפר ההגדרה מתחלפת ל"**מצב וגטטיבי קבוע**". אלה הן הגדרות סטטיסטיות בלבד, ואירעו מקרים נדירים של חולים שהתאוששו מכל אחד משלבי המצב, כאשר לעיתים אף הגיעו לכדי החלמה מלאה.

שני המשתנים המרכזיים בהערכת התחזית (פרוגנוזה) של חולים במצב הם משך שהותם במצב זה, וגילם (ככל שהחולה מבוגר יותר, הפרוגנוזה גרועה יותר).

המצב הרפואי של צמח מתאפיין בהיעדר תגובה לגירויים חיצוניים, אך בשונה מתרדמת, החולה עשוי לעיתים לפקוח את עיניו ולהפגין מחזור של שינה וערות. בנוסף, חולים במצב של צמח נצפו מבצעים פעולות של חיוך, בליעה, דמיעה או אנחה. החולים מוזנים באמצעות זונדה, אך מלבדה הם אינם נזקקים לעזרי טיפול נמרץ נוספים בשל השתמרותו היחסית של גזע המוח במצב רפואי זה.

## היבטים משפטיים ומוסריים
בניגוד למוות של גזע המוח או מוות מוחי כולל שבהם גזע המוח מת, ומצבים אלו מוכרים כמוות בחקיקה של מדינות שונות, במצב וגטטיבי גזע המוח מתפקד לפחות באופן חלקי ולכן אדם במצב זה יכול לכל היותר לענות על ההגדרה של "מות המוח הגדול" שלא התקבלה בעולם. לכן התעוררו בעיות מוסריות ומשפטיות במקרים שבהם ברור שהחולה לא יתעורר לעולם, כאשר למשל כל חלקי מוחו ספגו נזק מבני כולל למעט גזע המוח, וישנם פילוסופים ורופאים התומכים על כן בביצוע המתת חסד בחולים במצב זה.

מקרה מיוחד הוא זה של תינוקות אננצפאליים שעקב בעיות בלידה נולדים ללא חלקי מוחם מלבד גזע המוח. המקרה המפורסם מביניהם היה של התינוקת ק. שהרופאים הצליחו להחזיקה בחיים למעלה משנתיים וחצי, אך במקרים אחרים בשנות האלפיים תינוקות כאלה הומתו ואיבריהם נתרמו להשתלות בהתאם לרצון ההורים.

## מקרים מפורסמים של מצב וגטטיבי
* טרי שיאבו
* אריאל שרון
* מני לוי

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:נוירולוגיה
שירות הביון החשאי האוסטרלי

**שירות הביון החשאי האוסטרלי** (באנגלית: **Australian Secret Intelligence Service**) נוסד ב-13 במאי 1952 כסוכנות הביון הממשלתית של אוסטרליה האחראית לאיסוף מודיעין חיצוני.

## היסטוריה
ב-13 במאי 1952 במועצה שכינס ראש הממשלה האוסטרלי רוברט מנזיאס הוחלט להקים את ASIS ועפ"י סעיף 61 בחוקת הקהילייה האוסטרלית, מונה אלפרד דיקין ברוקס למנכ"ל הסוכנות. במשך תקופה של שני עשורים, נותר הארגון בלתי ידוע לציבור.

חשיפת הארגון בתקשורת התרחשה ב-1 בנובמבר 1972, כאשר הדיילי טלגרף האוסטרלי דיווח על גיוס סוכנים ל-ASIS היישר מהאוניברסיטאות למבצעי ריגול באסיה. בעיתון "The Australian Financial Review" נחשפה קהילת המודיעין האוסטרלית כולה - הארגון האוסטרלי למודיעין וביטחון (ASIO), שירות הביון החשאי האוסטרלי (ASIS), ארגון הביון המשולב (JIO) - ארגון הביון הצבאי שהפך לארגון הביון של משרד ההגנה האוסטרלי (DIO), חטיבת האותות של משרד ההגנה האוסטרלי (DSD) שהפכה למינהל אותות והיא בעצם שירות מודיעין אותות. כמו כן נחשף גם קיומה של ONA - משרד הערכות הלאומיות במשרד ראש הממשלה האוסטרלי.

## קישורים חיצוניים
* 
* Bills Digest No. 11 of 2001-02 פירוט על תולדות הארגון באתר האינטרנט של הפרלמנט האוסטרלי ופירוט אודות תיקונים לחוק שירותי הביון האוסטרליים 

קטגוריה:קהילת המודיעין האוסטרלית
קטגוריה:אוסטרליה: צבא וביטחון
אריק וולף

**אֶריק רוברט וולף** (באנגלית: **Eric Robert Wolf**; 1 בפברואר 1923 – 6 במרץ 1999) היה אנתרופולוג יהודי-אמריקאי. מחקריו עוסקים באמריקה הדרומית ובתרבות וחיי איכרים.

## קורות חיים
וולף נולד בווינה. משפחתו ברחה לבריטניה בעקבות גל האנטישמיות שקדם למלחמת העולם השנייה ובשנת 1940 עברה המשפחה לניו יורק. הוא נלחם במלחמת העולם השנייה, ונשלח לאיטליה. כששב לארצות הברית החל ללמוד סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, וסיים תואר ראשון בשנת 1946. אחר כך המשיך למסלול לדוקטורט באוניברסיטת קולומביה, וסיים אותו בשנת 1951. כשסיים את לימודיו נסע למקסיקו לבצע מחקר שטח. בתחילת שנות השישים ערך מחקרים באיטליה.

## מספריו

* *The Mexican Bajío in the 18th Century* (Tulane University, Middle American Research Institute, 1955)
* *Sons of the Shaking Earth* (University of Chicago Press, 1959)
* *Anthropology* (Prentice-Hall, 1964)
* *Peasants* (Prentice-Hall, 1966)
* *Peasant Wars of the Twentieth Century* (Harper & Row, 1969)
* *The Hidden Frontier: Ecology and Ethnicity in an Alpine Valley* (with John W. Cole) (Academic Press, 1974)
* *   [[אירופה והאנשים ללא היסטוריה]] -  Europe and the People Without History* (University of California Press, 1982)
* *Envisioning Power: Ideologies of Dominance and Power* (University of California Press, 1999)
* *Pathways of Power: Building an Anthropology of the Modern World* (with Sydel Silverman) (University of California Press, 2001)


## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה קצרה, סו קוינג לים, באתר אוניברסיטת אינדיאנה 
* ביוגרפיה 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנתרופולוגים אמריקאים
קטגוריה:אנתרופולוגים יהודים
קטגוריה:מהגרים מבריטניה לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי קווינס קולג' (ניו יורק)
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סוציולוגים יהודים אמריקאים
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:יהודים אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1923
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1999
לא לעלות יותר

**לא לעלות יותר** הוא סרט בבימויו של זאב רווח בז'אנר סרטי הבורקס משנת 1979. הסרט זכה להצלחה מסחרית גדולה, והיה הסרט הנצפה ביותר בישראל בשנים 1979–1980, עם כ-450,000 צופים. הסרט צולם בינואר 1979 ויצא לאקרנים באפריל אותה שנה.

## עלילה
ששון (זאב רווח) הוא נהג שכיר בחברת דן, המתגורר בשכונת שפירא. למרות יחסי מין סדירים עם אשתו (גאולה נוני), השניים אינם מצליחים להביא ילדים לעולם. בעזרת חברו הטוב (ז'אק כהן), הוא עובר להתגורר בצפון תל אביב ומשתתף בטיפולי הפוריות של אשתו אצל רופא מומחה (גדעון זינגר).

ככל שהזמן חולף הוא מתחיל לחשוד שאשתו בוגדת בו עם חברו לעבודה (גבי עמרני). מצב זה גורם לקומדיית טעויות של שקרים וסודות.

## הפסקול
שם טוב לוי הלחין את הפסקול של הסרט. למנגינה המלווה את הסצנה בה גאולה נוני, המגלמת את אשתו של הגיבור, חוזרת לביתה, חוברו מילים שנתיים לאחר יציאת הסרט לאקרנים. את המילים כתבה דליה רביקוביץ וכך נוצר השיר "שובי לביתך", שפורסם בשנת 1981 בביצוע של לוי עצמו ונכלל באלבום הסולו השני שלו, "התעוררות".

## צילומים
במהלך צילומי הסרט גאולה נוני הקפידה לשמור על מראה אסתטי, אך עודף המשקל שהפריע לה הביא אותה להיכנס למשטר דיאטה קפדני במיוחד, שבמהלכו הצליחה להפחית כ-14 קילוגרמים ממשקלה. 

שילוב של הדיאטה הקיצונית, המתח הרב שנלווה לתפקיד הראשי והאחריות הגדולה שנטלה על עצמה גרם לה להתמוטטות עצבים. 

בעקבות זאת נוני נאלצה להתאשפז, וצילומי הסרט הופסקו זמנית. הבמאי זאב רווח בחר שלא להחליפה בשחקנית אחרת, אלא להמתין להחלמתה ולהמשיך בצילומים עם שובה.

## שחקנים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי בורקס
קטגוריה:סרטי זאב רווח
קטגוריה:תל אביב-יפו בקולנוע
קטגוריה:שכונת שפירא
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1979
סולם סקוביל

[ממוזער|303x303 פיקסלים|דוכן פלפלים בשוק ירקות ב[יוסטון, טקסס, המציג את הפלפלים שלו בדירוג על פי סולם סקוביל]]
**סולם סקוביל** הוא סולם מדידה למידת חריפות בין היתר של פלפלים חריפים ופלפל שחור על פי תכולת החומר הפעיל שבהם דוגמת קפסאיצין ופיפרין. קפסאיצין היא תרכובת כימית אשר מגרה את קצות העצבים של העור, במיוחד הקרומים הריריים. מספר יחידות חום (Scoville Heat Units** - SHU**) מציין את מידת נוכחות הקפסאיצין.

הסולם נקרא על שם יוצרו, הכימאי האמריקאי וילבור סקוביל, שהמציא את השיטה בשנת 1912 ומתבסס על הוספה הדרגתית של אלכוהול המופק משמן הקפסאיצין למי סוכר עד לרמה בה פאנל הנסיינים (בדרך כלל חמישה) מרגיש את החריפות. בשנות האלפיים, עם זאת, השימוש הוא בשיטת HPLC - כרומטוגרפיית נוזל בלחץ גבוה.

בכל זן פלפל כמות שונה של קפסאיצין וחומרי טעם נלווים אליו, הקרויים קפסאיצינואידים (capsaicinoids). הקפסאיצין הוא החומר הפעיל בתרסיסי גז פלפל. במצבו הטהור הוא מוצק נטול ריח וצבע. עם אכילת פלפלת הצ'ילי, הקפסיאיצין נקשר לקולטני כאב בלשון ובלוע המשויכים בדרך כלל לזיהוי חום. הקפסאיצין אינו מסיס במים ולכן שתיית מים לא מפיגה את החריפות, אם כי עוזרת לעיתים פסיכולוגית להורדת אשליית החום.
* פלפל מתוק (גמבה) נמדד ב־0 יחידות סקוביל (SHU).
* פלפל "ירוק חריף" הוא שם גנרי בישראל לפלפל אנהיים שהוא תת־זן של פלפלת הצ'ילי הניו־מקסיקנית, חריפותו משתנה בהתאם לעונה ולבשלותו, בשיאו של הקיץ וככל שהוא בוסרי-ירק יותר, הוא בשיא חריפותו הנעה בין 500–3,500 יחידות, ואף נמדדו פלפלים שהגיעו לכ־10,000 יחידות. בהתחשב בגודלו הגדול יחסית, רמת החריפות אותה מקנה לתבשיל גם כן גבוהה למדי על אף חריפותו המתונה ביחס לזנים אחרים.
* פלפל טבסקו יכול להגיע ל־50 אלף יחידות.
* פלפל סאבינה אדומה מגיע ל־577,000 יחידות.
* אלוף הפלפלים הטבעיים הוא פלפל דורסט נאגה, המכונה גם "באהוט ג'ולוקיה" הגדל באזור צפון מזרח הודו ובנגלדש, שהגיע ל־970,000 יחידות.
* תחרות עזה קיימת בין מגדלי פלפלים המכליאים זנים שונים כדי להגיע לחריפות גדולה אף יותר. האלוף לשעבר הוא זן בלתי יציב ושנוי במחלוקת מקצועית בשם "נאגה וייפר" (Naga Viper). זהו פיתוח אנגלי משלושה זנים שונים, שאחד מהם הוא דורסט נאגה. באחד המבחנים בשנת 2010 זכתה דגימה מזן זה בשיא הניקוד באותה עת – 1,382,118 יחידות.
* באוקטובר 2023 נקבע שיא גינס חדש במידת החריפות לזן "פלפל X", המגיע לכ-2.69 מיליון יחידות. האלוף הקודם הוא "מלאך המוות מקרולינה" (Carolina Reaper) המגיע לכ־2 מיליון יחידות.
* חקלאי בריטי טוען כי פיתח זן בשם "נשימת הדרקון" (Dragon’s Breath), שמגיע ל־2,400,000 יחידות, לאחר פיתוח של 8 שנים. הזן יועמד לשיא בספר השיאים של גינס. לטענתו, הפלפל כה חריף שיכול לשמש כחומר להרדמה מקומית, ויכול להוות תחליף לאנשים רגישים לחומרי הרדמה רגילים.
* תרסיס פלפל מגיע לכ־5,300,000 יחידות.
* קפסאיצין טהור מגיע לכ־16,000,000 יחידות.
* פיפרין טהור (החומר המקנה חריפות לפלפל שחור) מוערך בכ־100,000 יחידות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

סקוביל
קטגוריה:פלפל
קטגוריה:משככי כאבים
קטגוריה:חריפות
תומאס לורנס

סר **תומאס לורנס** (באנגלית: **Thomas Lawrence**; 13 באפריל 1769 – 7 בינואר 1830) היה צייר אנגלי הידוע בשל ציורי הדיוקנאות והנושאים הנרטיביים השאפתניים שלו.

## ביוגרפיה
לורנס נולד בבריסטול שבדרום-מערב אנגליה. אביו היה בעל פונדק, תחילה בבריסטול ולאחר מכן בדוויזס, וכבר בגיל 6 הוצג לורנס בפני אורחי הפאב של הפונדק כעילוי צעיר היכול לצייר את הדיוקנות שלהם ולדקלם קטעים מכתביו של המשורר ג'ון מילטון. ב-1779 נאלץ אביו לעזוב את דוויזס בעקבות כישלון העסק שלו, וכישרונו של תומאס הצעיר הפך למקור ההכנסה הראשי של המשפחה, והוא זכה למוניטין רב באזור העיר באת'. הבכורה שלו כצייר עם עיפרון צבעוני הייתה באוקספורד, בה התקבלה בזלזול, וב-1782 עברה המשפחה לבאת', בה מצא לורנס עסוק מאוד בציור בעיפרון צבעוני של דיוקנאות האנשים האופנתיים ביותר תמורת גינאה או גינאה וחצי לציור. ב-1784 זכה בפרס מטעם האגודה לאמנויות עבור דיוקן שצייר לפי הציור Transfiguration של רפאל, וזמן קצר לאחר מכן החל לצייר ציורי שמן.

ב-1787 עבר לורנס ללונדון לאחר ששקל והחליט לא לפתוח בקריירת תיאטרון, התקבל על ידי סר ג'ושוע ריינולדס, והתקבל ללימודים באקדמיה המלכותית לאמנויות. כמעט מיד הוא החל להציג בתערוכות, והמוניטין שלו גדל במהירות כה רבה עד שב-1791 הוא החל לכהן כעמית באקדמיה. מותו של סר ג'ושוע ב-1792 סימן את תחילת הדרך להצלחות נוספות. לורנס מונה מיד לצייר באגודה הדילטנטית, ולציירו הראשי של המלך ג'ורג' השלישי במקום ריינולדס. ב-1794 הוא כבר היה אחד מציירי הדיוקנאות הפופולריים ביותר באותה תקופה, ומושאי הציורים שלו נמנו עם האנשים הידועים ביותר באנגליה, ולבסוף רבים ממשפחות המלוכה של אירופה. קרולינה מבראונשווייג-וולפנביטל, אשתו של המלך ג'ורג' הרביעי, הייתה אחת ממושאי הציור המועדפים שלו, ואף נטען כי השניים היו בני זוג.

לורנס סבל מבעיות כלכליות. ב-1796 קיבל מלורד סיפורת', אחד מפטרוניו, מענק בסך 1,000 לירות שטרלינג (שווה כיום ל-77,000 לירות שטרלינג בקירוב), על מנת לפתור את בעיותיו הכלכליות. לורנס צייר דיוקנאות אחדים של לורד סיפורת', בהם דיוקן באורך מלא של בתו מרי.

ב-1815 קיבל לורנס תואר אבירות; ב-1818 נסע לאאכן על מנת לצייר את השליטים והדיפלומטים שהתאספו שם לצורך הקונגרס השלישי, וכשביקר לאחר מכן בווינה וברומא זכה למחמאות רבות. לאחר 18 חדשים חזר לורנס לאנגליה, וכבר ביום הגעתו נבחר לנשיא האקדמיה במקום בנג'מין וסט שהלך לעולמו ימים אחדים קודם לכן. הוא כיהן בתפקיד זה מ-1820 עד יום מותו. הוא מעולם לא נישא. שנה אחת לאחר מותו יצא ספר לזכור בשם The Life and Correspondence of Sir T. Lawrence, שנכתב על ידי ד"א ויליאמס.

באולם ווטרלו שבווינדזור יש תצוגה נרחבת של עבודותיו של לורנס, ביחד עם הציור המפורסם שלו בו מופיע ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון. הציור Master Charles William Lambton, שנוצר עבור לורד דרהאם, נחשב אחד מציוריו הטובים ביותר. עבודותיו מוצגות במוזיאונים בריטיים אחרים, בעיקר בגלריית האמנות גילדהול, הגלריה הלאומית בלונדון ומוזיאון טייט בריטניה, כשבמאה ה-20 יוצאו ציוריו למוזיאונים בארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

* עבודותיו של תומאס לורנס
* תומאס לורנס במהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה
* 
* 

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1769
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1830
קטגוריה:תומאס לורנס: ציורים
קרל פרילינג

**קרל פרילינג** (בגרמנית: **Carl Frühling**; 28 בנובמבר 1868 - 25 בנובמבר 1937) היה מלחין ופסנתרן אוסטרי.

פרילינג נולד בלמברג (כיום לבוב באוקראינה). אביו היה סוחר יהודי.
למד ב"עמותת ידיד המוזיקה" (Gesellschaft der Musikfreunde) בשנים 1887-1889, נגינה בפסנתר אצל אנטון דור ותאוריה אצל פרנץ קרן.
ב-1907 נטש את היהדות.
הוא היה לפסנתרן מלווה ולמורה. פרילינג עבד עם הוברמן, סרסטה, אגון וֶלֶס ורביעיית רוזה.

יצירותיו המוקדמות לפסנתר נושאות אופי טרקליני, אבל חמישיית הפסנתר אופוס 30 ושלישיית הקלרינט אופוס 40 רציניות יותר וכתובות במסורת הרומנטית. בשנת 2009 יצאה חמישיית הפסנתר בהדפסה מחודשת בהוצאת סילברטרסט. הרבה מן המוזיקה שלו אבד או שלא התגלה עד כה. הצ'לן סטיבן איסרליס מקדם את ביצוע יצירותיו, שאת חלקן גילה מחדש וביצע.
פרילינג הפסיד את כספו בגלל האינפלציה בתחילת שנות ה-30 ומת בווינה עני וחסר כל.
## יצירותיו
### מוזיקה תזמורתית

* קונצ'רטו לפסנתר, אופוס 12
* "שיר לכת חגיגי", אופוס 23
* "תמונות בלט", אופוס 34
* סוויטה בפה מז'ור, אופוס 36
* פנטזיה, אופוס 55, עם חליל סולו
* "פתיחה עליזה", אופוס 75.
* "מיניאטורות", סוויטה, אופוס 78
* "הומורסקה", אופוס 87

### מוזיקה קאמרית

* סונאטה, אופוס 22, לצ'לו ופסנתר
* רביעיית מיתרים במי מז'ור, אופוס 25
* חמישיית פסנתר בפה דיאז מינור, אופוס 30
* שלישיית פסנתר במי מז'ור, אופוס 32
* חמישיית פסנתר ברה מז'ור, אופוס 35
* שלישייה בלה מינור, אופוס 40, לקלרינט, צ'לו ופסנתר
* "דואטינו", אופוס 57, לשני חלילים
* רונדו, אופוס 66, לחליל ופסנתר

### מוזיקה לפסנתר

* "לוציה", מזורקה, אופוס 1
* "לה פיקאנט", פולקה צרפתית, אופוס 5
* מזורקה בריליאנט, אופוס 11
* סרנדה, אופוס 13
* "פה דה סילפידה", ואלס, אופוס 14
* 5 קטעים, אופוס 15-19
* 3 קטעים לפסנתר, אופוס 21
* "ולסים קונצרטנטיים", אופוס 24
* 2 קטעים לפסנתר, אופוס 37

### מוזיקה מקהלתית

* מיסה גדולה בסול מז'ור, אופוס 6
* קנטטה (א. סילזיוס), אופוס 54, לקולות סולנים, מקהלה צמעורבת ועוגב
* 3 "Sinnsprüche" (אסים אגה), אופוס 62, למקהלה מעורבת
* "Lied der Eintagsfliegen" (ק. שנלר), אופוס 63, למקהלת נשים ופסנתר (4 ידיים) 
* "לצד הזרם", אופוס 67, למקהלת גברים
* 2 Lieder im Volkston, אופוס 68, למקהלה מעורבת
* "ברכת אחים", אופוס 73, למקהלת גברים
* Matt giesst der Mond, אופוס 74, למקהלה מעורבת
* אופוסים 77, 89, 91, 93, 102 למקהלה מעורבת
* אופוסים 80, 83, 86, 106 למקהלת גברים

### מוזיקה לקול סולו

* Der Landsturm (מ. מטרון), אופוס 39, לקול ותזמורת
* "3 שירים על סיפורים יפניים עתיקים", אופוס 47, לקול ותזמורת
* "שיר לבודהה", אופוס 59, לבריטון ותזמורת כלי נשיפה מעץ
* 2 שירים, אופוס 70, לטנור ותזמורת
* 5 לידר לקול ותזמורת
* לידר לקול ופסנתר

## לקריאה נוספת


*'Frühling, Carl', Grove Music Online ed. L. Macy (Accessed 21 June 2007), http://www.grovemusic.com/

* פרילינג, קרל, מילון גרוב המקוון למוזיקה בעריכת ל. מייסי

## קישורים חיצוניים



* Edition Silvertrust Website with Sound-bites from the Op.30 Piano Quintet


קטגוריה:מלחינים אוסטרים
קטגוריה:פסנתרנים אוסטרים

קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1868
קטגוריה:נפטרים ב-1937
טיפת מזל

"**טיפת מזל**" הוא סרט קולנוע ישראלי מסוג מחזמר דרמטי, בבימויו של זאב רווח, שיצא לאקרנים בשנת 1992.

הסרט מספר אודות עולה ממרוקו המפרנס בדוחק את בתו לאחר שאשתו עזבה אותו.

## עלילה
ז'וז'ו בן שושן (זאב רווח), זמר יהודי מצליח במרוקו מחליט לעלות לישראל יחד עם אשתו (ברי סימון) ובתו ויוי (זהבה בן). לילה לפני המסע לישראל, אשתו מחליטה לעזוב אותו יחד עם מאהבה לצרפת. ז'וז'ו נאלץ לעלות עם בתו לישראל ללא אשתו ונתקל בקשיים של העולים החדשים בישראל הצעירה של שנות ה-50. הוא מתבייש לספר לבתו את האמת על אמה, ואומר לה כי היא הייתה חולה ונפטרה במרוקו.

בתו גדלה והופכת לזמרת בעלת קול נדיר וכאשר ז'וז'ו חלה, היא מתחילה לעבוד אצל אמרגן ממוצא רומני (אריה מוסקונה), שגילה אותה כאשר הופיעה במועדון לעולי מרוקו. וזאת על מנת לממן לו ניתוח יקר בצרפת. כאשר ז'וז'ו מגלה זאת, הוא מגרש אותה מהבית. כשויוי מופיעה בחתונה בה נוכח החבר של אביה מוריס (ז'אק כהן) היא מובילה אותו אל אביה ומוריס מגלה שהוא התעוור ומחליט לממן ולצאת עימם לצרפת לניתוח המסובך. כאשר הם מגיעים לשם, ז'וז'ו עובר את הניתוח ומופיע לצד חברו במופע מוזיקלי. שם נתקלת האם האובדת בבתה, אותה לא ראתה מאז עזבו את מרוקו.

## שחקנים

## מוזיקה
זאב רווח וזהבה מבצעים במהלך הסרט גרסאות כיסוי למספר שירים שזכו לפרסום ובהם שיר הנושא "טיפת מזל", שנכתב ללחן טורקי והשיר "בתשלומים" שביצע במקור פלפל אל-מסרי ו"לשכת עבודה" של ג'ו עמר וחביבי דיאלי.

## קישורים חיצוניים

* הסרט המלא לצפייה ישירה באתר וואלה VOD
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1992
קטגוריה:סרטי בורקס
קטגוריה:סרטי זאב רווח
קטגוריה:סרטים מוזיקליים ישראליים
קטגוריה:סרטים בערבית יהודית
קטגוריה:סרטים רב-לשוניים
קטגוריה:סרטים על עיוורים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1992
היום הבין-לאומי לקניין רוחני

**היום הבין-לאומי לקניין רוחני** מאורגן על ידי הארגון העולמי לקניין רוחני של האומות המאוחדות (WIPO) ומצוין בכל שנה מאז 2001 ב-26 באפריל. מטרות ציון היום הן הגברת מודעות, שיפור הבנת התחום, עידוד התקדמות טכנולוגית וכיבוד קניינו הרוחני של הזולת. יום זה נבחר בשל כך שבשנת 1970 נכנסה לתוקפה ההחלטה להקים את הארגון.

בשנת 2010 צוין היום בישראל בקמפיין הסברתי בקרב בתי ספר נבחרים באזור ירושלים. ההסברה נעשתה על ידי בוחני פטנטים ועובדי הנהלה מרשות הפטנטים, המדגמים וסימני המסחר.

## קישורים חיצוניים

* 
* היום הבינלאומי לקניין הרוחני, באתר מבקר המדינה
* רשות הפטנטים, המדגמים וסימני המסחר אודות היום הבינלאומי לקניין רוחני לשנת 2009
* אודות היום הבינלאומי לקניין רוחני באתר WIPO

* World Intellectual Property Day on the South African Company Intellectual Property Registration Office (CIPRO) web site.
* World Intellectual Property Day on the Canadian Intellectual Property Office (CIPO) web site.
* Heroes and villains of World Intellectual Property Day on Out-Law.com


קניין רוחני, יום
יום
קניין רוחני, יום
קניין רוחני, יום
גלעד קידר

**גלעד קידר** (נולד ב-27 ביוני 1959) הוא צייר ורשם ישראלי.

## ביוגרפיה
קידר נולד וגדל בקיבוץ מעברות לאיתן ודליה קידר. בין השנים 1990–1992 למד במחלקה לאמנות באקדמיה בצלאל. תערוכתו הראשונה הוצגה בסדנאות האומנים בתל אביב באצירת יורם קופרמינץ. בשנת 1996 עזב את הקיבוץ ועבר לתל אביב.

### חיים אישיים
קידר נשוי ואב לבת, הוא מתגורר ויוצר בתל אביב.

## תערוכות
*1993 - "הרוח צומחת בין העצים" סדנאות האומנים בת"א, תל אביב-יפו
*1994 - "אחי השמש, אחותי הלבנה" ארט פוקוס, סדנאות האומנים
*1994 - ארט פוקוס: הקיבוץ גלריה לאומנות, תל אביב-יפו
*1998 - גלריית קיבוץ לוחמי הגטאות
*1999 - "מיצב ציורים". גלריית מרכז ההנצחה טבעון
*1999 - "מן האוסף". גלריה שרה לוי, תל אביב-יפו
*2000 - "קיר פרטי: אוסף בנו כלב", מוזיאון תל אביב
*2001 - "תרשימים חדשים". גלריה טל אסתר, תל אביב-יפו
* "דיוקן עצמי". בצלאל לימודי המשך.
*2002 - "ים תיכוני", גלריה בית הגפן, חיפה
*2003 - "דם הכלנית וכתם הכרכום", מוזיאון ישראל, ירושלים
*2004 - "אל מול השיירה". אוסף בנו כלב, גלריית מרכז ההנצחה טבעון
*2005 - "העניין הוא כזה וכזה", מוזיאון הרצליה, הרצליה
*2006 - "עכשיו אני יודע איך להמשיך!", גלריה הקיבוץ, תל אביב-יפו
*2008 - "שאריות והשארות", גלריית החדר, תל אביב-יפו
*2008 - "עניינים חדשים ישנים", גלריה לאמנות גבעת-חיים איחוד
*2010 - "זירה פנימית". יאיר גלריה לאמנות, תל אביב-יפו
*2013 - "מבחר עבודות", גלריה גורדון 2, תל אביב-יפו
*2013 - "#109", יאיר גלריה לאמנות, 2013.

## פרסים
* פרס קרן חבצלת - 1994
* פרס לעידוד היצירה באומנויות הפלסטיות לשנת תשנ"ו. משרד החינוך והתרבות - 1996
* פרס אוסקר הנדלר, קיבוץ לוחמי הגטאות - 1998
* פרס רכישה: משרד המדע, התרבות והספורט - 2002.

## פרסומים וקטלוגים
*"צמר גפן וברזל". מחברת של ארבעים ושבעה רישומים במהדורה של שנים עשר. פרויקט בהוצאת לושי - הוצאה לאור - 2000
*"תרשימים חדשים". קטלוג בהוצאת גלריה טל אסתר - 2001
*"העניין הוא כזה וכזה". קטלוג מלווה לתערוכה במוזיאון הרצליה - 2005.

## קישורים חיצוניים
* פרסום התערוכה "זירה פנימית" בגלריה יאיר לאמנות
* יניב שפירא משוחח עם גלעד קידר, באתר גלריית הקיבוץ
* גלעד קידר אתר הבית
* העניין הוא כזה וכזה, ציור וחריטה על גבי דלתות, 1999-2005, באתר מוזיאון הרצליה
* רותי דירקטור על התערוכה "שאריות והשארות" גלריית החדר הצוֹפָה - רותי דירקטור רואה אמנות
* 

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:מעברות (קיבוץ): אישים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:זוכי פרס אוסקר הנדלר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
הספקטרום הנראה

[ממוזער|[מנסרה (אופטיקה)|מנסרה המפרקת אור לבן לאורכי הגל השונים של הספקטרום הנראה]]

**הספקטרום הנראה** הוא החלק מן הספקטרום האלקטרומגנטי הנראה בעין האנושית. קרינה אלקטרומגנטית בטווח זה של אורכי גל נקראת **האור הנראה** או פשוט אור. עין אנושית טיפוסית תגיב לאורכי הגל שבין 380 ל-750 ננומטר (nm), או במושגים של תדירות הגל, בין 400 ל-789 טרה-הרץ (THz).

הטווח המוגבל של הגלים השייכים לספקטרום הנראה משקף תכונה של העין האנושית, יותר מאשר תכונה של הגלים האלקטרומגנטיים. מינים רבים של בעלי חיים מסוגלים לראות גם תדרים הנמצאים מחוץ ל"ספקטרום הנראה", כמו ציפורים, דבורים וחרקים רבים נוספים, הרואים גם קרינת על-סגול, וכן טורפים שונים, כגון העכסנים, החשים גם בקרינת תת-אדום ומשתמשים בה למעקב אחר חום הגוף של טרפם וגם מספר הקולטנים שלהם לרוב רחב הרבה יותר משל בני האדם.

## ראו גם

* אור

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אופטיקה
קטגוריה:ראייה
קטגוריה:הספקטרום האלקטרומגנטי