הוועדה הציבורית לעדכון דרכי גיוס, מיון והכשרה של דירקטורים בחברות ממשלתיות

**הוועדה הציבורית לעדכון דרכי גיוס, מיון והכשרה של דירקטורים בחברות ממשלתיות** (ועדת מידני), בראשות פרופ' אסף מידני, הוקמה באוגוסט 2024 ביוזמת השר דודי אמסלם, לאחר שרשות החברות הממשלתיות הועברה תחתיו. תפקיד הוועדה היה לעדכן את שיטת בחירת הדירקטורים לחברות הממשלתיות, ובפברואר 2025 פרסמה את המלצותיה. משמעותן העיקרית היא התרת מינוי מקורבים למפלגות השלטון כדירקטורים. מצב זה נחסם קודם לכן בזכות "נבחרת הדירקטורים", שבה היה תנאי עיקרי שהמועמד יהיה נטול זיקה פוליטית לשר הממונה על החברה הממשלתית.

## רקע
בשנת 2013 הוקמה "נבחרת הדירקטורים", מאגר מועמדים שנועד לייצר מינוי שוויוני ותחרותי, על סמך קריטריונים מקצועיים ראויים. לפני הקמת הנבחרת, תהליך מינוי הדירקטורים בחברות הממשלתיות בישראל לווה במינויים פוליטיים, חוסר שקיפות וכשלים מקצועיים. דוחות מבקר המדינה וביקורת ציבורית הצביעו על ניהול כושל ובזבוז כספי מיסים, עקב חוסר התאמה בין המועמדים לבין הצרכים של החברות. ב־2022 מנה המאגר מעל 1,200 מועמדים, וכלל ייצוג שוויוני של נשים, אך ספג ביקורת על היעדר עיגון בחוק ועל ייצוג חסר לאוכלוסיות מיעוטים. ניסיונות לבטל את הנבחרת נבלמו משפטית. ב־2022 מונתה ועדה בראשות רקפת רוסק עמינח שהמליצה להחמיר את תנאי הסף בחברות גדולות, ולאפשר לשרים למנות עד 20% מהדירקטורים מחוץ לנבחרת, בתנאי שהם עומדים בתנאי הסף שלה.

השר דודי אמסלם, האחראי על רשות החברות הממשלתיות, מתנגד לנבחרת הדירקטורים. בדיון שהתקיים בוועדה לביקורת המדינה, הביע תמיכה במינוי מקורביו לתפקידים ציבוריים. אמסלם אף פעל יחד עם שר התקשורת שלמה קרעי להדחת יו"ר הדירקטוריון של דואר ישראל, מישאל וקנין, וניסה להחליפו בחבר מרכז הליכוד. מדובר הליך בתקדימי, שכן בישראל יו"ר של חברה ממשלתית מעולם לא הודח במהלך כהונתו. בפס"ד שניתן פה אחד עצר בג"ץ את ההדחה של וקנין, שטען שהליך ההדחה פוליטי ולא חוקי.

בשנת 2024 הועברה רשות החברות הממשלתיות ממקומה הקבוע במשרד האוצר למשרד לשיתוף פעולה אזורי שתחת השר דודי אמסלם. עוד קודם לכך הוביל אמסלם בממשלה מהלכים הכוללים ניתוק יחסים עם מנהלת הרשות מיכל רוזנבוים ודרישה להדחתה, עד שלבסוף התפטרה רוזנבוים. לדבריה, השר אמסלם אינו רואה בחברות הממשלתיות משאב ציבורי, אלא מקור ל"ג'ובים" לצבירת כוח פוליטי. לכן, לדבריה, הוביל ללחצים למינוי מקורבים, חיסולי חשבונות פוליטיים, מכרזים "תפורים" וניסיונות לחלק בונוסים מופרזים בניגוד לנהלים. היא הוסיפה כי אמסלם פעל לשיתוק מינוי דירקטורים ויושבי ראש, להקפאת מכרזים והתקשרויות, ועצר העברת דיבידנדים בהיקף של כשני מיליארד ש"ח למדינה. הוא התמיד בסירובו גם לאחר טבח שבעה באוקטובר, מה שלדבריה פגע קשות ביכולת השירות הציבורי להתמודד עם אתגרי המלחמה. בעקבות מדיניות זו, נכון ל־2023 נותרו מאות משרות דירקטורים לא מאוישות, ובחלק ניכר מהחברות חסרים דירקטורים ואף יושבי ראש. בשנת 2025 לא יכלה התעשייה האווירית להגיש דו"חות כספיים במועד עקב חוסר דירקטורים.

## הקמת הוועדה ופעילותה
ב־20 באוגוסט 2024 הקים השר אמסלם את הוועדה למינוי דירקטורים בחברות הממשלתיות. בכתב המינוי הוטל עליה לבחון ולהמליץ על מינוי דירקטורים תוך שיקוף מגוון האוכלוסיות בישראל, חיזוק המשילות, קידום התמקצעות ושיפור הממשל התאגידי. בהרכב הוועדה: פרופ' אסף מידני (יו"ר), פרופ' לימור עציוני, משה טרי (לשעבר יו"ר רשות ניירות ערך), חזי צאיג (לשעבר יו"ר דואר ישראל) וד"ר גרניט אלמוג-ברקת. הוועדה פרסמה קול קורא לציבור וביקשה התייחסויות לנושאים הנבחנים, קיימה 12 ישיבות, ובתחילת פברואר 2025 פרסמה את הדו"ח המסכם שלה.

### המלצות
בהתאם לרצונו של השר אמסלם, המליצה הוועדה לבטל את נבחרת הדירקטורים. בנוסף הציעה לבצע שינוי משמעותי במינוי דירקטורים. לפי הוועדה, הדירקטור הוא תפקיד מדיניות ופיקוח, בשונה מתפקיד מקצועי מובהק שחייב במכרז, ועליו להתכתב עם מדיניות השר. לכן, לטענתה, על השר לבחור את המועמד על מנת שיגשים מדיניותו. זאת בכפוף לקריטריונים קשיחים שייקבעו בחוק ובתקנות שעניינן התאמה לסוג החברה, תמהיל החברה כללי ופרטני, ליבה ניהולית וגיוון. הכול בכפוף לבדיקת ועדת מינויים בלתי תלויה והכשרות ייעודיות.

הוועדה המליצה לקבוע הגדרת קריטריונים לכל סוגי החברות הממשלתיות ולמטרותיהן, קביעת תמהיל דירקטוריון כללי, ותמהיל פרטני לכל חברה, עם אפשרות לשילוב נציגי עובדי החברה, משרדים ממשלתיים, צעירים ונציגי צרכנים. הוועדה הדגישה את הצורך בשמירה על ייצוג הולם למיעוטים, בדגש על שילוב מזרחים, ולתת יתרון לנציגים מהפריפריות. בנוסף, הומלץ לחזק את עצמאות ועדת המינויים ואי-תלותה, תוך הקצאת משאבים וכלים מתאימים, ולהבטיח שקיפות במינוי פומבי ושוויוני, כולל פנייה לשרים, בחירת מועמדים, בדיקת התאמה ואישור על ידי ועדת מינויים בלתי תלויה. הוועדה המליצה על בחינה מחודשת של מינוי יושב ראש הדירקטוריון כך שימונה על ידי השרים, בכפוף לעמידה בקריטריונים ולאישור ועדת המינויים. בנוסף המליצה הוועדה על הגברת הכשרות והתמקצעות בממשל תאגידי, כולל סטאז', מנטורינג וליווי מקצועי, וכן שימוש בכלי מחשוב ובינה מלאכותית לניהול מחזור חיי הדירקטורים ושיפור תהליכי המינוי.

### תגובות לממצאי הוועדה
העיתונאי שלמה טייטלבאום, כתב בכלכליסט שתנאי הסף שנקבעו לא מבטיחים שייבחרו הטובים ביותר לתפקיד. העיתונאית מירב ארלוזורוב ביקרה את החזרת המינויים הפוליטיים, מינוי מקורבים על סמך קשרים ולא כישורים לתפקידי מפתח שדורשים ידע וניסיון, ואת הכנסת שיקול המוצא העדתי כקריטריון למינוי. היא מתארת בגאווה את מוצאה המשולב, פולני מרוקאי ותימני, ולא מוצאת סיבה לתמוך במינויים לפי מוצא. לעומת זאת פרופ' יפעת ביטון וד"ר סיגל נגר-רון התרשמו מההכרה במזרחים בישראל כקבוצת מיעוט הראויה למדיניות תיקון.

במענה לביקורת, פורסם ראיון עם פרופ' מידני, בו אמר כי הוועדה בדקה ברצינות את הנושא וממצאיה יעזרו להתייעלות המגזר הציבורי. הוא אמר כי הוועדה קבעה עקרונות, והדרג המקצועי צריך לקחת את העקרונות ולעמוד עליהם כמקשה אחת, להבאת מצב שכל דירקטוריון מתמלא באנשים מגוונים, מוכשרים, מקצועיים. כמו כן, הסביר את ההדגשה לגיוון בין הדירקטורים.

## הליך החקיקה
המלצות הוועדה זכו לברכתו של השר דודי אמסלם, שאמר כי בתוך חודש תוגש הצעת חוק על פי המלצות הוועדה. ב-14 ביולי 2025 יצא קול קורא מטעם הוועדה המייעצת לרשות החברות הממשלתיות לעניין הכשרות דירקטורים לחברות הממשלתיות, להתייחסות של מוסדות אקדמיים וארגוני הכשרה לאופן בו יש לקיים את תהליך ההכשרה. ב-20 ביולי 2025 פורסם תזכיר חוק לתיקון חוק החברות הממשלתיות, אשר כונה בתקשורת "חוק הג'ובים".

בפועל, תזכיר החוק השמיט את מנגנוני הסינון החדשים עליהם המליצה הוועדה, במקום אלה של נבחרת הדירקטורים. 

בניגוד למסקנות הוועדה, החוק לא קבע קריטריונים מבדלים או תנאי סף ברורים לחברות גדולות ורגישות. הוא לא הגדיר קריטריונים ברורים לדירקטורים וליו"ר, על אף דרישת הוועדה, והשאיר פתח לגמישות. בנוסף, החוק צמצם את הגדרת המונח "זיקה פוליטית", כך שרק חברי גוף בוחר של מפלגה מחויבים בצינון, ולא כל חברות  במפלגה או עבודות פוליטיות הקשורות לשר. החוק פגע בעצמאות ועדת המינויים והעניק לשר סמכות למנות את יושב ראש הוועדה. בנוסף, למרות דרישת הוועדה לשמירה על "גרעין ניהולי" מקצועי של לפחות שליש מהדירקטורים, דרישה זו הוסרה מתזכיר החוק. החוק כן אימץ הסדרת הכשרות לדירקטורים, תקופת ניסיון של חצי שנה וייצוג לפריפריה, אך אלו נחשבים לתוספות שוליות ביחס לפערים העיקריים.

פרופ' מידני הזהיר מפגיעה באיזון בין יכולת השר לקדם מדיניותו ובין שמירה על מקצועיות ואוטונומיה. עיקר חששותיו: היעדר קריטריונים ברורים לכשירות דירקטורים, פגיעה בעצמאות ועדת דותן, חוסר הגדרת תמהיל מומחיות נדרש בדירקטוריון, וצורך בהארכת תקופות הצינון.

## קישורים חיצוניים
* דוח הוועדה הציבורית לעדכון דרכי גיוס, מיון והכשרה של דירקטורים בחברות ממשלתיות, באתר הממשלה
* 

## הערות שוליים

מידני
קטגוריה:חברות ממשלתיות בישראל
קטגוריה:2025 בישראל