open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מתנה משמיים (1973)

**מתנה משמיים** הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת פשע וקומדיה רומנטית משנת 1973 בבימויו של גד בן ארצי, עם עמוס טל שיר ועדנה לב בתפקידים הראשיים.

הסרט קיבל ביקורות שליליות ולא הצליח מסחרית. את שיר הנושא של הסרט, "מתנה משמיים", שרה עדנה לב למילים של אהוד מנור ולחן של יואל שר, שהלחין גם את פסקול המוזיקה של הסרט.

העלילה מתרחשת בשכונת עוני בדרום תל אביב בה מסתובבים בטלנים ואנשים קשי יום ועליהם מופקד שוטר מבולבל.

## תקציר העלילה
דוד (עמוס טל שיר) שעובד בשדה התעופה לוד, מצפה להיפגש עם ידידתו ג'ין גרינברג (איריס דוידסקו) שמגיעה בטיסת סוויסאייר משווייץ. דוד גר בשכונה ענייה בדרום תל אביב ויש לו רומן ארוך עם בת השכונה דינה (עדנה לב) שמאוהבת בו אך הוא נמשך אחרי ג'ין שהיא ממעמד חברתי גבוה יותר.

הוא מבקש מחברו ירח (יוסי פולק) שילווה לו 1,000 ל"י לקנות בגדים מתאימים לפגישה עם ג'ין. ירח מתערב עם שלישיית הבטלנים אברהם (עזרא דגן), יצחק (יוסי אלפי) ויעקב (אשר צרפתי) על 1,000 ל"י שיוכל "להרים" את בתו של איש עשיר שמבקר לעיתים בשכונה. הוא תופס את הבחורה (ציפי שביט) ומרים אותה לגובה. מתחוללת מהומה והשוטר השכונתי אילוז (גבי עמרני) נזעק לסדר אך מקבל מכה מהאב ומתעלף.

דוד מקבל כסף מאביו כדי לפתוח עסק אך קונה בכסף זה מכונית מהודרת כדי להרשים את ג'ין. כל זה למורת רוחם של דינה ושל אימו (דבורה קידר).

ג'ין היא חברתו של מאפיונר (צבי ירון) שמתכנן לשדוד רכב של חברת אבטחה ובו כסף רב ולערב בזאת את דוד בלי ידיעתו. שני עבריינים (אילן תורן ודב רייזר) משתלטים על הרכב ומעבירים את הכספת לרכב של דוד. השוטרים רודפים אחריהם לחולות הרצליה שם מתהפך רכב העבריינים והם נתפסים ונכלאים אך הכסף לא בידם. מנהל חברת הביטוח (ז'אק כהן) מבקש מהשלישייה למצוא את הכסף.

המאפיונר מנסה להעביר את הכספת לרכבו אך ירח ואנשי השכונה מונע ממנו ומתפתחת מהומה. ג'ין חוטפת את הכספת וירח פותח אותה, מוצא שם כסף ומחביא את הכספת בביתו של דוד. נשאלת השאלה מה לעשות בכסף. עזרא (יעקב בנאי) טוען שהכסף חייב להישאר בשכונה. המאפיונר מגיע עם אנשיו לחפש את הכספת ומוצא שהיא ריקה. לשאלתו היכן הכסף מפנים אותו לשמיים.

מסוק טס מעל השכונה ומטיל את כל שטרות הכסף על אנשי השכונה – "מתנה משמיים". לאחר זאת מבין דוד שג'ין אינה בשבילו ושני האוהבים דוד ודינה מתחבקים לקול המגינה של "מתנה משמיים".

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* עדנה לב - מתנה משמיים, באתר יוטיוב
* מתנה משמיים 1973, באתר אידיבי
* 
* 

קטגוריה:סרטי 1973
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי פשע ישראליים
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1973
פול גלאגר (בישוף)

**פול ריצ'רד גלאגר** (באנגלית: **Paul Richard Gallagher**; נולד ב-23 בינואר 1954) הוא ארכיבישוף קתולי אנגלי, המכהן מאז 2014 כמזכיר לענייני יחסים עם מדינות במסגרת מזכירות המדינה של הכס הקדוש.

## ביוגרפיה
גלאגר נולד בליברפול והשלים שם את לימודיו התיכוניים במוסד קתולי. הוא הוסמך לכומר ב-1977. למד ב-Pontifical Ecclesiastical Academy, מוסד להכשרת צוערים לשירות החוץ של הכס הקדוש, הממוקם באיטליה. בהמשך סיים דוקטורט במשפט קאנוני באוניברסיטה האפיפיורית הגרגוריאנית.

### קריירה דיפלומטית
בשנת 1984 הצטרף לשירות הדיפלומטי של הכס הקדוש. מילא תפקידים במטה השירות ובנציגויות בטנזניה, אורוגוואי, הפיליפינים ובורונדי. ב-2000 מונה לשליח מיוחד ומשקיף במועצת אירופה. ב-2004 מונה לארכיבישוף בגלאזגו, ובאותה שנה מונה גם לשגריר (נונציו) בבורונדי. ב-2008, במהלך שירותו שם, נזרק רימון יד לעבר בניין הנציגות. בשנת 2009 מונה לנונציו בגואטמלה. היה מועמד אפשרי למשרת הארכיבישוף הקתולי של וסטמינסטר, אך לא מונה. בשנת 2012 מונה לנונציו באוסטרליה.

ב-2014 מינה האפיפיור פרנציסקוס את גלאגר לתפקיד המזכיר לענייני יחסים עם מדינות, בכפיפות ישירה לקרדינל מזכיר המדינה של הכס הקדוש.

שימש כנציג הכס הקדוש להלוויית אליזבת השנייה, מלכת בריטניה.

גלאגר דובר אנגלית, איטלקית, צרפתית וספרדית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי חוץ
קטגוריה:נונציו (שגרירים אפיפיוריים)
קטגוריה:בישופים קתולים
קטגוריה:ארכיבישופים
קטגוריה:שגרירים בגואטמלה
קטגוריה:שגרירים באוסטרליה
קטגוריה:הוותיקן: יחסי חוץ
קטגוריה:בורונדי: יחסי חוץ
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1954
הקהילה היהודית הספרדית בבוקרשט

[שמאל|ממוזער|200px|[קהל גראנדה בבוקרשט, בית הכנסת הספרדי הגדול. הוקם בצורתו הראשונית בשנת 1819]]
[ממוזער|שמאל|200px| בית הכנסת הספרדי הגדול ב[בוקרשט, בינואר 1941, לאחר הריסתו במרד הלגיונרים ופרעות בוקרשט]]
[ממוזער|שמאל|200px| שער הכניסה של [בית העלמין הספרדי בבוקרשט]]
**הקהילה היהודית הספרדית בבוקרשט** נוסדה ב-1718
, אך נוכחותם של יהודים ספרדים בבוקרשט קודמת לכך וכבר ב-1496, רק ארבע שנים אחרי גירוש ספרד כבר מוזכרים במסמכים יהודים ספרדים בבוקרשט.
[שמאל|ממוזער|200px|בית הכנסת הספרדי הקטן. [קהל צ'יקו בבוקרשט, בשנת 1900]]
הקהילה היהודית הספרדית הגדולה ביותר ברומניה הייתה תמיד בבוקרשט וקהילה זו, לאחר שגדלה, שכרה לעצמה רב, שהיה מקובל גם על הקהילות הספרדיות האחרות ברומניה. היו תקופות בהן רב הקהילה הספרדית היה ממוצא אשכנזי, כמו במקרה של הרב יעקב נימירובר.

## בתי הכנסת
הרב אליעזר פאפו ודמשק אליעזר ארגנו מחדש, ב-1811, את חברה קדישא של הקהילה הספרדית בבוקרשט וקבעו לה תקנון חדש. אנשי חברה קדישא כינו עצמם בשם Hermanos (אחים). בני הקהילה החליפו הרבה מקומות תפילה עד שבשנים 1819 - 1820 בנו לעצמם את ההיכל הספרדי החדש, קהל גראנדה בבוקרשט ברחוב נגרו וודה מס' 12. בית כנסת גדול זה שופץ כמה פעמים, ב-1838, ב-1853, ב-1892 וב-1938. ב-1892 הובא מלייפציג עוגב גדול לניגון בבית הכנסת, בנוסף לשירת המקהלה המקומית.

בתוך הקהילה נוצרו מתחים בין השמרנים ובין המבקשים לחדש, לכן חלק מהקהילה הקים ב-1846 בית כנסת נוסף, קהל צ'יקו בבוקרשט, מכונה גם "קהל קדוש שלום", שנהרס והוקם מחדש במאי 1883. בעת מרד הלגיונרים ופרעות בוקרשט נבזז ההיכל הגדול, קהל גראנדה ונשרף ובני הקהילה נאלצו להיסתפק בהיכל הקטן. ב-1955 פורק המבנה של ההיכל הגדול.

## בתי העלמין
על פי רישומים של יצחק באלי, שהיה מזכיר הקהילה היהודית הספרדית בבוקרשט, לקהילה היו תחילה שני בתי עלמין, האחד בכפר בודשט (Budeşti) והשני במקום בו יש כעת המפלים של גן צ'ישמיג'יו. בהמשך קנתה הקהילה קרקע ברחוב סבסטופול, שם היה בית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט, שנסגר ב-1864. בימי שלטונו של יון אנטונסקו הופקע בית עלמין סבסטופול והיהודים אולצו להעביר את שרידי המתים למקום אחר. לאחר סגירת בית העלמין סבסטופול, הקהילה קנתה קרקע ופתחה את בית העלמין הספרדי של בוקרשט.

## קישורים חיצוניים
* Evreii sefarzi 
* Bucureștiul sefard. O istorie de peste 500 de ani în 100 de imagini prezentată la Madrid  
* Bucuresti, panorama sefarda/Bucharest a sephardic outlook 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות בוקרשט
א-נהדה

**אֶ-נַהְדָה** (בערבית: **حركة النهضة**, בצרפתית:  **Ennahdha**, תרגום: "הרנסאנס או התחייה") היא מפלגה פוליטית איסלמיסטית בתוניסיה, שנוסדה על ידי ראשיד אל-גנושי.

היא נוסדה בשנת 1981 והפכה לחוקית ב-1 במרץ 2011, לאחר המהפכה בתוניסיה (2011).

היא זכתה בבחירות לאספה הלאומית המכוננת שהוקמה אחרי הדחת הנשיא לשעבר, זין אל-עאבדין בן עלי, אך בבחירות לפרלמנט ב-2014 היא סיימה רק במקום השני אחרי מפלגת נידא תוניס של הנשיא לשעבר, אל-באג'י א-סבסי. בשנת 2019, זכתה במספר המושבים הגבוה ביותר בפרלמנט. היא הייתה חברה בכל הקואליציות השונות מאז 2011  ועד שקייס סעיד הקפיא הפרלמנט בשנת 2021 (פרט לממשלת טכנוקרטים בשנים 2015–2016).

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:תוניסיה: פוליטיקה
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1981
אסתר פוקס

**אסתר פוקס** (באנגלית: **Esther Fuchs**; נולדה ב-26 בפברואר 1953) היא חוקרת ספרות ומקרא, ומשוררת פמיניסטית דתייה ישראלית. פוקס היא פרופסור ללימודי המזרח הקרוב ולימודי יהדות באוניברסיטת אריזונה.

## ביוגרפיה
אסתר פוקס נולדה בתל אביב ולמדה באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת ברנדייס. היא לימדה באוניברסיטת טקסס באוסטין לפני שעברה ללמד באוניברסיטת אריזונה.

ספרה הראשון של פוקס, "אמנות ההיתממות" פורסם בשנת 1985. הספר מבוסס על עבודת הדוקטורט שלה, שעסקה ביצירתו של ש"י עגנון.
ספרה השני, "שחוק סמוי" פורסם בשנת 1987, ובו פוקס מתמקדת בהיבט הקומי ביצירתו של עגנון.

בשנת 1987 יצא לאור ספרה "Israeli Mythologynies: Women in Contemporary Hebrew Fiction". בספר היא בוחנת ייצוגי נשים בספרות של סופרי "דור המדינה".
הספר "Sexual Politics in the Biblical Narrative" משנת 2000. היא מתארת את עבודתה כניסיון לעשות "דה-פטריארכיזציה" של התנ"ך העברי.

פוקס היא גם משוררת. היא כתבה שני ספרי שירה. האחד "לי אסור להתאבד" יצא לאור בשנת 1983 והשני "צלקת", יצא לאור בשנת 1997.

## ספריה
* **לי אסור להתאבד** (תל אביב: עקד, תשמ"ג 1983)
* **אמנות ההיתממות: על האירוניה של ש"י עגנון** (תל אביב: מכון כץ לחקר הספרות העברית - אוניברסיטת תל אביב, תשמ"ה 1985) בעריכת חנה דוד
* **שחוק סמוי: היבטים קומיים ביצירת העגנונית** (תל אביב: רשפים, תשמ"ז 1987)
* **צלקת: שירים** (תל אביב: טרקלין, תשנ"ח 1997)

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריזונה
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:פמיניסטיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:חוקרות יהדות ישראליות
קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:פמיניסטים ישראלים
קטגוריה:פמיניסטיות דתיות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1953
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1953
אליפות ישראל באתלטיקה 1973

**אליפות ישראל באתלטיקה** נערכה במכון וינגייט בנתניה בתאריכים 22 ביוני – 23 ביוני 1973 והמשכה היה ב-29 ביוני וב-30 ביוני 1973.

## האתלטיות המצטיינות
* אסתר רוט-שחמורוב (הפועל תל אביב) זכתה בשתי מדליות זהב (ריצת 100 מטר וריצת 200 מטר).
* אביבה בלס  (הפועל פתח תקווה) זכתה בשתי מדליות זהב (ריצת 400 מטר וריצת 800 מטר).
* מירה בולבה (הפועל עמק חפר) זכתה בשתי מדליות זהב (הדיפת כדור ברזל וזריקת דיסקוס).

## האתלטים המצטיינים
* דוד קניג (אס"א תל אביב) זכה בשתי מצדליות זהב (בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר)

## שיאים ישראלים
* אסתר רוט-שחמורוב (הפועל תל אביב) קבעה בריצת 200 מטר שיא ישראלי חדש של 23.7 שניות.
* קרלו משהשווילי (הפועל העמקים) קבע בקפיצה במוט שיא ישראלי חדש של 3.76 מטר

## תוצאות נשים
### מסלול

### שדה

## תוצאות גברים
### מסלול

### שדה

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:1973 בישראל: ספורט
קטגוריה:אליפויות ישראל באתלטיקה
קטגוריה:נתניה: תחרויות ספורט
We Got Love (שיר של סיגלה)

"**We Got Love**" הוא סינגל של הדי ג'יי הבריטי, סיגלה, בשיתוף הזמרת-יוצרת הבריטית, אלה הנדרסון, והזמרת-יוצרת הבריטית, אן-מארי. השיר יצא, על ידי מיניסטרי אוף סאונד, B1 רקורדינגס ואריסטה רקורדס, ב-1 בנובמבר 2019.

בשיר נמצאת דגימה מהסינגל "Strings of Life" של דריק מאי .

נכון לינואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-88 מיליון פעמים בספוטיפיי.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הלירי של הסינגל הועלה לחשבון היוטיוב של סיגלה ב-1 בנובמבר 2019. נכון לינואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-8 מיליון פעמים.

הווידאו קליפ של הגרסה האקוסטית של הסינגל הועלה לחשבון היוטיוב של סיגלה ב-4 בדצמבר 2019. נכון לינואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-894 אלף פעמים.

הווידאו קליפ הראשון של הסינגל הועלה לחשבון היוטיוב של סיגלה ב-27 בדצמבר 2019. נכון לינואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-2 מיליון פעמים.

הווידאו קליפ השני של הסינגל הועלה לחשבון היוטיוב של סיגלה ב-6 בינואר 2020. נכון לינואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-128 אלף פעמים.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי סיגלה
קטגוריה:שירי אלה הנדרסון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אן-מארי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דיגיטל פארם אנימלס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סיגלה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אריסטה רקורדס
Tell the World

***Tell the World*** (בעברית: **ספר/י לעולם**) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת השוודית פנדורה. את האלבום הוציאה לאור בפברואר 1995 חברות התקליטים MCA ווירג'ין רקורדס. הוא הגיע למקום ה-11 במצעד האלבומים השוודי. המהדורה היפנית של *Tell the World* כללה רצועת בונוס בשם "One of Us" (בוצע במקור על ידי להקת אבבא). עד ספטמבר 1996 האלבום מכר כ-455,000 עותקים ביפן בלבד.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי פנדורה
קטגוריה:אלבומי חברת וירג'ין רקורדס
Best of Pandora

***Best of Pandora*** (בעברית: **המיטב של פנדורה**) הוא אלבום הלהיטים הראשון של הזמרת השוודית פנדורה. הוא כולל שירים מאלבומיה הקודמים של הזמרת, *[[One of a Kind]]* ו-*[[Tell the World]]*. את האלבום הוציאה לאור בפברואר 1997 חברת התקליטים וירג'ין רקורדס.

## רשימת רצועות

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי פנדורה
קטגוריה:אלבומי חברת וירג'ין רקורדס
This Could Be Heaven

***This Could Be Heaven*** (בעברית: **זה יכול להיות גן עדן**) הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת השוודית פנדורה. את האלבום הוציאה לאור ב-8 בדצמבר 1997 חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ ו-EMI. הוא הגיע למקום ה-19 במצעד האלבומים הפיני.

האלבום יצא לאור מחדש בשנת 1998, בהוצאת חברת EMI, במהדורה הכוללת רצועת בונוס בשם "Spirit to Win". רצועה זו הוקלטה כשיר הרשמי של אולימפיאדת נאגנו ביפן.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי פנדורה
קטגוריה:אלבומי חברת יוניברסל מיוזיק גרופ
קטגוריה:אלבומי חברת EMI רקורדס
Sad Forever

"**Sad Forever**" (בעברית: **עצוב לנצח**) הוא תקליט צדקה וסינגל של הזמר-יוצר האמריקאי, לאוב, שיצא, על ידי חברת התקליטים AWAL, ב-31 במאי 2019. השיר נכלל באלבום האולפן הראשון שלו, *How I'm Feeling*. השיר מתייחס לבריאותו הנפשית של הזמר. כל ההכנסות מהשיר נתרמו לעמותות המטפולת בבריאות הנפש, בין היתר ל-Time to Change ול-Beyond Blue.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ של השיר, שצולם בהופעה במנילה, הפיליפינים, הועלה לחשבון היוטיוב של לאוב ב-31 במאי 2019. נכון לינואר 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-15 מיליון פעמים.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי לאוב
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאוב
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייקל פולק
קטגוריה:שירי צדקה
קטגוריה:בלדות פופ
רקס קאולי

**רקס קאולי** (באנגלית: **Warren Jay "Rex" Cawley**; 6 ביולי 1940 – 21 בינואר 2022) היה אתלט אמריקאי, אלוף אולימפי (טוקיו 1964), פעמיים אלוף ארצות הברית ארצות הברית (1963, 1965) ושיאן עולם (1964–1968) בריצת 400 מטר משוכות.

## ביוגרפיה
רקס קאולי נולד ב-1938 בהיילנד פארק  שבמדינת מישיגן. בנעוריו למד בבית הספר התיכון "פרמינגטון"  שבמישיגן אותו סיים ב-1959. כבר בתקופת בית הספר החל לעסוק בתחומי ספורט שונים (ריצה, ריצת משוכות, קפיצה במוט ועוד) אך בסופו של דבר התמקד בריצת משוכות. ב-1960 החל ללמוד באוניברסיטת דרום קליפורניה.

ב-1965 פרש מפעילות ספורט תחרותי והחל לעבוד בתחום מכשור אלקטרוני רפואי. בהמשך הפך לסוכן מכירות. נפטר ב-2022

## קריירה ספורטיבית
### 1959
קבע שיא בית הספר התיכון בריצת 100 יארד (9.7 שניות) שלא נשבר עד היום.

באליפות ארצות הברית זכה מדליית ארד בריצת 220 יארד מכשולים. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי בריצת 110 יארד מכשולים ושישי ב-440 יארד מכשולים.

### 1960
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת רומא, שנערכו ביולי בסטנפורד שבקליפורניה, סיים במקום שביעי בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 50.6 שניות ולא השתתף באולימפיאדה

### 1961
בתחרות שנערכה בלוס אנג'לס, קליפורניה ב-8 באפריל 1961 הוא קבע בריצת 400 מטר תוצאה של 45.9 שניות, שדירגה אותו במקום החמישי בעולם בסוף השנה. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בפרזנו, קליפורניה ב-13 במאי קבע בריצת 400 מטר משוכות תוצאה של 49.9 שניות, השנייה בטיבה בעולם בשנה זו.

### 1963
#### אלוף ארצות הברית
באליפות ארצות הברית זכה קאולי במדליית זהב בריצת 440 יארד משוכות בתוצאה של 50.4 שניות.

באליפות המכללות זכה במדליית זהב בריצת 440 יארד משוכות בתוצאה של 49.6 שניות.

בתחרות שנערכה באלבקרקי, ניו מקסיקו באמצע יוני קבע בריצת 400 מטר משוכות את תוצאת השנה בעולם של 49.3 שניות ובריצת 400 מטר תוצאה של 45.7 שניות שידרגה אותו בסוף השנה במקום חמישי בעולם בריצה זו.

### 1964
#### שיאן עולם
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת טוקיו, שנערכו בלוס אנג'לס ב-13 בספטמבר, זכה קאולי במדליית זהב בריצת 400 מטר מכשולים בשיא עולם חדש של 49.1 שניות, לפני בילי הארדין  (49.8 שניות) וג'יי לאק  (50.4 שניות), שיפואר לשיא העולם בן השנתיים של סלווטורה מורלה  מאיטליה (49.2 שניות). שיא זה החזיק מעמד 4 שנים ונשבר על ידי ג'ף וונדרסטוק  מארצות הברית (48.8 שניות).

#### אלוף אולימפי
במשחקים האולימפיים עצמםזכה במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 49.6 שניות, לפני ג'ון קופר  מבריטניה (50.1 שניות) וסלווטורה מורלה (50.1 שניות).

### 1965
באליפות ארצות הברית זכה במדליית זהב בריצת 440 יארד משוכות בתוצאה של 50.4 שניות.

בתחרות שנערכה בסן דייגו, קליפורניה ב-26 ביוני אותה שנה הוא קבע בריצת 400 מטר משוכות תוצאה של 50.0 שניות, השנייה בטיבה בעולם בשנה זו.

## אותות הערכה
* 2012: התקבל להיכל התהילה של ספורטאי מישיגן

## קישורים חיצוניים

* רקס קאולי, באתר olympedia.org
* רקס קאולי, באתר usatf.org
* רקס קאולי, באתר ationalhighschooltrackandfieldhof.org
* הזוכים האולימפיים של אוניברסיטת USC, באתר about.usc (אורכב)
* רקס קאולי, באתר worldathletics.org
* מאט זמק, זכיית רקס קאולי באולימפיאדה, באתר trojanswire.usatoday.com, תאריך 19 ביולי 2021
* , תאריך 1 באפריל 2019

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מישיגן
קטגוריה:רצי משוכות אמריקאים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:שיאני עולם אמריקאים: אתלטיקה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דרום קליפורניה
קטגוריה:מישיגן: אתלטים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1940
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
2022 במוזיקה

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2022 ונוגעים לעולם המוזיקה.

## להקות שהוקמו
*  אנמיקס

## להקות שהתאחדו
*  2NE1
*  דה אקדמי איז...
*  DNCE
*  פינק פלויד (הקלטה חד פעמית, "Hey, Hey, Rise Up!", בסיוע לסיוע הומניטרי אוקראיני, בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה)
*  ילוקארד

## להקות שהתפרקו
*  ג'נסיס
*  Kids See Ghosts 
*  פרוקול הארום
*  סטטיק ובן-אל תבורי
*  מיגוס

## להקות בהפסקה זמנית
*  ברוקהמפטון
*  ליטל מיקס

## נפטרו
* יורם טהרלב
*  כרמלה קורן
*  מיט לוף
*   אוליביה ניוטון ג'ון
*  צביקה פיק
*  טייקאוף
*  כריסטין מקווי
*  גלית בורג
*  יצחק קלפטר

## פרסים מוזיקליים
### [[טקס פרסי גראמי ה-64|טקס פרס הגראמי ה-64]]
* הקלטת השנה: "Leave the Door Open" – סילק סוניק
* אלבום השנה: *[[We Are (אלבום)|We Are]]* – ג'ון באטיסט
* שיר השנה:"Leave the Door Open" – סילק סוניק
* תגלית השנה: אוליביה רודריגו

### [[אירוויזיון 2022|האירוויזיון ה-66]]
* **מקום 1**: קאלוש אורקסטרה – "Stefania" 
* **מקום 2**: סאם ריידר – "Space Man" 
* **מקום 3**: צ'אנל – "Slomo" 
* **מקום 4**: קורניליה יאקובס – "Hold Me Closer" 
* **מקום 5**: קונסטרקטה – "In corpore sano" 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שנים במוזיקה
קטגוריה:2022 במוזיקה
אלכסנדר אלכסנדרוני

**אלכסנדר אלכסנדרוני** (**אלכסנדרוביץ**') (11 בספטמבר 1903 – 18 באוקטובר 1971, כ"ט בתשרי ה'תשל"ב) היה עיתונאי ועורך ספורט ישראלי יליד פולין, מחלוצי ובכירי עיתונאי הספורט בישראל. עורך הספורט של העולם הזה, חדשות הספורט, ידיעות אחרונות, מעריב וקול ישראל וממייסדי אגודת העיתונאים.

## ביוגרפיה
אלכסנדר אלכסנדרוביץ' נולד ב-11 בספטמבר 1903 בוורשה, ארץ הוויסלה (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום במדינת פולין) לשמואל אלכסנדרוביץ', בעל בית חרושת למשקאות ממשפחת רבנים ומלכה לבית מלובנצ'יק ממשפחת רבנים גם כן. הוא למד בבית הספר תיכון בוורשה ובמשך שנתיים בבית הספר הגבוה לכלכלה – במחלקת העיתונות של בית הספר.

הוא היה כתב ספורט בעיתון "פשגלונד ספורטובי" והיה ממייסדי ועורך המשנה של שבועון הספורט "ספורטצייטונג". בנוסף היה עורך הספורט של עיתון "נובה סלובו" בוורשה. עוד בפולין היה חבר הנהלת מרכז המכבי ומנהל מחלקת העיתונות וההסברה של תנועת המכבי בפולין.

אלכסנדרוביץ' עלה לארץ ישראל במרץ 1935, הצטרף והיה חבר בארגון ההגנה ועברת את שמו לאלכסנדרוני. בארץ ישראל הוא החל לעבוד כעיתונאי ספורט ועורך והיה מייסד מדורי הספורט של העיתונים "הבקר", "ידיעות אחרונות", "מעריב" ו-"ג'רוזלם פוסט". עורך מדור הספורט של השבועונים "הגלגל" ו-"העולם הזה" וברדיו תחילה ב-"קול ירושלים" ולאחר מכן ב-"קול ישראל". הוא הקים בשנת 1958 עם נחמיה בן אברהם את תוכנית הספורט הראשונה ברדיו, "ממגרש הספורט". הוא ערך את התוכנית, וגם נהג להקריא תוצאות ספורט מרחבי העולם.

בשנת 1954 נמנה בין שבעת מייסדיו של עיתון הספורט הפופולרי "חדשות הספורט".

אלכסנדרוני היה חבר פעיל בתנועת מכבי בארץ ישראל והיה חבר הנהלת מרכז המכבי בישראל, הוועד הפועל של מכבי העולמית ומנהל העיתונות והרדיו של שלוש מכביות בישראל. הוא השתתף בכל הכינוסים והקונגרסים של תנועת המכבי בישראל וברחבי העולם. בנוסף היה חבר בוועד תל אביב של עיתונאי הספורט בישראל, הוועד הפועל של הוועד למען החייל וממייסדי אגודת העיתונאים בתל אביב.

ביולי 1971 ראה אור ספר היובל של תנועת "המכבי" בהוצאת הסתדרות עולמית "מכבי" ובעריכתו של אלכסנדרוני.

## חיים אישיים ומותו
בשנת 1945 התחתן אלכסנדרוני עם סימה לוי ולהם נולדה בת, ליאורה. בשנת 1969 לקה אלכסנדרוני בהתקף לב שממנו הצליח להתאושש ולחזור לפעילות, אך אז גילה כי הוא חולה בסרטן. אלכסנדר אלכסנדרוני הלך לעולמו ב-18 באוקטובר 1971 במרכז הרפואי שיבא בתל השומר. הוא הובא למנוחות למחרת בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.

לרגל המכביה התשיעית ביולי 1973 ובמלאת שנה למותו, הודיעה תנועת מכבי העולמית על חלוקת פרס בסך 1,500 לירות שישא את שמו של אלכסנדרוני, פרס בו זכה עיתונאי "מעריב", ישעיהו פורת.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאי ספורט ישראלים
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:שדרני ספורט ישראלים
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל העולם הזה
קטגוריה:סגל הבקר
קטגוריה:סגל חדשות הספורט
קטגוריה:סגל הג'רוזלם פוסט
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:עסקני ספורט ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ורשה: אישים
קטגוריה:תנועת מכבי
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1903
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1971
JONAH

**JONAH** (ראשי תיבות של **Jews Offering New Alternatives for Healing**, "יהודים מציעים חלופות לריפוי") היה ארגון יהודי-אמריקאי שהציע טיפולי המרה לגברים שהיו מעוניינים בשינוי נטייתם המינית. שאיפת הארגון הייתה "לחנך את הקהילות היהודיות ברחבי העולם שגורמים חברתיים, תרבותיים ורגשיים הם אלה המובילים למשיכות חד מיניות". מנהיגי הארגון לא הסכימו עם הקונצנזוס המדעי שקבע כי נטייה מינית שאינה הטרוסקסואלית אינה הפרעה נפשית.

JONAH נוסד בשנת 1999 בג'רזי סיטי, ניו ג'רזי על ידי שני זוגות נשואים, תיאודור ואיליין ברק וארתור וג'יין גולדברג. הם הקימו את הארגון לאחר שגילו שבניהם הומוסקסואלים. ארתור גולדברג הוה אחראי כספים לשעבר של "האגודה הלאומית למחקר וטיפול בהומוסקסואליות" . במהלך המשפט נגד JONAH ב-2014, נחשף כי רישיונו של גולדברג כיועץ מקצועי מוסמך במועצה נשלל ב-2011, משום שלאגודה האמריקאית לפסיכותרפיה נודע כי גולדברג שיקר בבקשתו בכך שלא חשף את הרשעתו בפלילים כמנהל אג"ח עירוני בוול סטריט. בשנת 2000, הארגון סיפק ספרות והסברה ליהודים הומוסקסואלים וביסקסואלים, ולמשפחותיהם בניו יורק, ניו ג'רזי וקונטיקט, תוך פרסום השיטות כביכול שלהם להפחית ולחסל הומוסקסואליות. JONAH הפך בסופו של דבר לתאגיד ללא מטרות רווח. מאז הוא התרחב וכלל חברים בארצות הברית, ישראל, קנדה ומדינות שונות באירופה.

בשנת 2015 נקבע במשפט שהיווה ציון דרך כי הטענות של JONAH בדבר המסוגלות לשינוי נטייה מינית היוו הונאה צרכנית . הארגון חויב לשלם פיצויים לתובעים ולהיסגר תוך שלושים יום. 11 ימים לאחר פסק הדין הקימו מייסדי הארגון ארגון טיפולי המרה חדש בשם JIFGA (ראשי תיבות של Jewish Institute for Global Awareness, "המכון היהודי למודעות גלובלית"), תוך שימוש בנכסים ובמשאבים הארגוניים. ביוני 2019, שופט בניו ג'רזי הורה ל-JIFGA להיסגר תוך שלושים יום ולשלם 3.5 מיליון דולר לקורבנות.

חלק מהטיפולים כללו בין היתר התפשטות של המטפלים והמטופלים, ואף "חיבוק אבהי" ממושך (Touch Therapy). בנוסף, דווח כי במהלך הטיפולים התבקשו המטופלים לעמוד בעירום מול מראה, או אף לעמוד במעגל, בטיפול קבוצתי, כאשר כולם עירומים. במקרים אחרים, הוכרחו המטופלים לחלל תמונות של אימותיהם.

## בישראל
ישנם דיווחים כי מטפלים שעבדו עם הארגון מצאו מקלט לעבודתם בישראל, תחת ארגון שהתקרא People Can Change (PCC).

## ראו גם
* עצת נפש

## לקריאה נוספת
* "אם זה לא שבור, אל תתקן את זה": טיפולי המרה – ניתוח מהזווית המשפטית, מתוך זכויות הקהילה הגאה בישראל (התייחסות בפרק ד: דרכים משפטיות אפשריות להתייחסות לטיפולי המרה בישראל, עמוד 703)

## קישורים חיצוניים
 בארכיון האינטרנט

## הערות שוליים

קטגוריה:מיניות ביהדות
קטגוריה:להט"ב ביהדות
קטגוריה:ארצות הברית: ארגונים
קטגוריה:שינוי מיניות
שלמה אסבאג

הרב **שלמה אסבאג (מכונה: מהרש"א)** (סביב ה'ת"ק, 1740 - ד' סיוון ה'תק"ף, 17 במאי 1820) היה מקובל, פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של מרקש שבמרוקו בראשית המאה ה-19.

## קורות חייו
נולד במרקש לאביו רבי שלום שהיה רב ומקובל בעיר. למד אצל חכמי עירו. נשא את חנינא. בהמשך היה לרב בישיבה, ומתלמידיו ידוע רבי רפאל מסעוד אבן מוחא.

### רבנותו
סמוך לשנת ה'תקכ"ט התמנה לדיין בבית הדין בראשות רבי אברהם קורקוס, רבי יצחק חרוש ורבי אברהם פינטו. לאחר פטירת האחרון, בשנת ה'תקס"ה, נתמנה לאב בית הדין ולרבה של מרקש. בין הדיינים ששימשו בבית דינו נמנים רבי משה בן עטר, רבי יעקב פינטו השני, רבי יוסף חרוש, רבי מוסא בן דוד וחיון ורבי שלמה אוזנקוט. בית דינו הוציאו מאות פסקי דינים שחלקם ניתנו במסגרת משא ומתן הלכתי עם דיינים נוספים ברחבי מרוקו. בין השאר התכתב בית הדין עם רבי שאול ישועה אביטבול רבה של צפרו, ועם רבי רפאל בירדוגו רבה של מקנס, ועם רבי מכלוף אוחיון רבה של אספי, וכן עם חכמי טיטואן ואזמור. פסקי בית דינו התפרסמו ברחבי מרוקו והועתקו מפעם לפעם גם לאחר פטירתו. באופן אישי עמד בקשר עם רבי דוד חסין ואף כתב הסכמה לספרו תהלה לדוד. כמו כן עמד בקשר עם שד"רים.

#### פטירתו
נפטר בד' סיוון ה'תק"ף בחולי המגפה בה נפטרו דיינים נוספים. לאחר פטירתו נכתבו קטעי פיוטים לכבודו.

#### משפחתו
אשתו חנינא, נפטרה בחדש טבת שנת ה'תר"ב.

בניו  הם: רבי משה ורבי יעקב שנמנו עם חכמי מרקש.  

בתו זוהרה נישאה לרבי אלעזר חזן - שכיהן בהמשך כרבה של מרקש. 

## כתביו
***קונטרס על מנהגי שחיטה וטריפות -** מקור המנהגים על פי הפוסקים. לא נדפס.

***ביאורים על הרא"ם -** חלקו נדפס בספרים שונים של רבני מרקש. 

***פסקי דין -** מקבץ מפסקיו יצא לאור בספר 'תשובות חכמי מראכש'. מכון פי ישרים שנת תשפ"ב.

***תקנות -** מקבץ מתקנותיו יצא לאור בספר 'תשובות חכמי מראכש'. 

***חידושים על השולחן ערוך -** מכיל ביאורים ופסקים על השולחן ערוך, חלקם נדפסו בספר ביאור מהרא"ח על חושן משפט.  

***הגהות על [[אוצרות חיים]] -** לא נדפס.

## לקריאה נוספת
* הרב יוסף פרץ והרב יוסף הלל (עורך), **קדושי מראכש**, "רבי שלמה אסבאג", הוצאת קהילות ישראל, ירושלים ה'תשפ"א.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:יהדות מרקש
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1820
המשלחת הצבאית הצרפתית לפולין

**המשלחת הצבאית הצרפתית לפולין** (בצרפתית: **Mission militaire française en Pologne**) הייתה משלחת של קצינים ויועצים מצבא צרפת אשר סייעה לאמן את צבא פולין בין השנים 1918–1939. המשלחת פורקה בעקבות הכיבוש הגרמני של פולין במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
ב-1918 הוקמה הרפובליקה הפולנית השנייה. מיד עם הקמתה זכתה הרפובליקה לתמיכה מצד מדינות מערב אירופה. צרפת הקימה משלחת בת 400 קצינים ויועצים כדי לסייע בהקמתו של צבא פולין. על המשלחת פיקד הגנרל פול פרוספר אנרי. הקצינים הצרפתיים זכו לכבוד רב בפולין, וחלקם הוצבו גם במטכ"ל הפולני. בין הקצינים הצרפתיים במשלחת היה גם שארל דה גול. בעקבות פרוץ המלחמה הפולנית-סובייטית החליט ראש ממשלת בריטניה דייוויד לויד ג'ורג' להקים משלחת נוספת בשם המשלחת המשולבת לפולין, שכללה קצינים צרפתים ובריטים, כדי לסייע לפולנים. אחד הקצינים הצרפתיים במשלחת החדשה, מקסים וייגאן, קיבל את הפיקוד גם על המשלחת הקודמת במקומו של אנרי שנשלח חזרה לצרפת. המשלחת המשיכה לסייע לפולין גם לאחר סיום המלחמה ואף בתחילת מלחמת העולם השנייה. עם תחילת הפלישה הסובייטית לפולין, החליט מפקדה האחרון של המשלחת לואיס פיורי, לפנות אותה בחזרה לצרפת.

במקביל לפעילותה של המשלחת הצרפתית, פעלה גם המשלחת הצבאית הבריטית לפולין.

## קישורים חיצוניים

* Pologne, été 1920 : la Mission militaire française et le général Weygand
* מסמכים הקשורים למשלחת 
קטגוריה:פולין במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יחסי פולין–צרפת
קטגוריה:צרפת: היסטוריה צבאית
קטגוריה:הרפובליקה הפולנית השנייה
קרחון הארגריבס (אנטארקטיקה)

**קרחון הארגריבס** (באנגלית: **Hargreaves Glacier**) הוא קרחון באזור חוף אינגריד כריסטנסן בארץ הנסיכה אליזבת שבאנטארקטיקה.

הקרחון ממוקם 4 קילומטרים ממערב להר קרוליין מיקלסן.

הקרחון נשפך למרכז מוצאו של מפרץ הקרח סנדפיורד.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה בשנת 1952, על ידי ג'ון ה. רוסקו (John H. Roscoe), בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית, במסגרת מבצע קפיצה לגובה (מבצע היי ג'מפ) שנערך בין השנים 1946 – 1947.

### מקור השם

שמו של הקרחון ניתו לו על ידי רוסקו.

הקרחון נקרא על שם ר. ב. הארגריבס (R.B. Hargreaves), שהיה צלם אוויר במסגרת מבצע קפיצה לגובה, באזור הקרחון (וצילם את התמונות עליהן הסתמך רוסקו), וכן צלם במסגרת מבצע טחנת הרוח (מבצע וינדמיל) שנערך בין השנים 1947 – 1948.

## קישורים חיצוניים
* קרחון הארגריבס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* קרחון הארגריבס באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור קרחון הארגריבס
* מפת אזור קרחון הארגריבס

## הערות שוליים

הארגרייבס
ספר השקרים

**ספר השקרים** (באנגלית: **The Book of Lies**) הוא ספר שנכתב על ידי אליסטר קראולי ויצא לאור לראשונה בשנת 1912, אם כי ישנה טענה שזה היה בשנת 1913. הספר מורכב מ-91 פרקים, שכל אחד מהם מורכב מעמוד אחד של טקסט. הפרקים כוללים שירים, טקסים, הוראות, רמיזות וקריפטוגרמות לא ברורות.

אחד הפרקים המפורסמים ביותר הוא פרק 44, בו מוצג פולחן הנקרא "מיסת הפיניקס", פולחן שבוצע לאורך ההיסטוריה על ידי אנשים רבים מתחום המאגיה.

## ראו גם
* ספר החוק (תלמה)
* הווידויים של אליסטר קראולי: אוטוביוגרפיה

## קישורים חיצוניים
* הטקסט המלא של ספר השקרים (באנגלית)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרים בריטיים
קטגוריה:תורת הנסתר
קטגוריה:כתבים מאגיים
CZN Burak

**בוראק אזדמיר** (בטורקית: **Burak Özdemir**; נולד ב-24 במרץ 1995), המכונה **CZN Burak**, הוא שף ומסעדן טורקי. CZN, כינויו של אזדמיר, מקורו בהגייה שגויה תכופה של המילה *Cinzano*, שם חנות הטקסטיל של אביו בשכונת לאללי בעיר העתיקה של איסטנבול.

הכנתו והצגתם של מתכונים טורקיים תוך כדי חיוך כמעט תמיד למצלמה הפכו את אזדמיר לאושיית רשת בפלטפורמות כמו אינסטגרם וטיקטוק.

## יזמות
הוא הבעלים של *Hatay Civilizations Table* (בטורקית: Hatay Medeniyetler Sofrası) רשת מסעדות, המורכבת מחמישה סניפים במקומות שונים: טקסים, אקסאראי, אטילר, דובאי ובטג'יקיסטן.

## דעותיו
במהלך מבצע חרבות הברזל, הביע ברשתות החברתיות תמיכה בעם הפלסטיני.

## ראו גם
* חשבונות הטיקטוק הנעקבים ביותר

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסלמים טורקים
קטגוריה:טיקטוקרים
קטגוריה:שפים
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1995
גנומיקת נוף

**גנומיקת נוף** (באנגלית: **Landscape genomics**) היא אחת השיטות המשמשות לזיהוי קשרים בין גורמים סביבתיים ולהסתגלות גנטית של אורגניזמים בתגובה לגורמים סביבתיים אלו. גנומיקת נוף משלבת היבטים של אקולוגיה של נוף, גנטיקה של אוכלוסיות וגנטיקה של נוף. המונח גנטיקה של נוף מתייחס לאופן שבו מאפייני הסביבה משפיעים על מבנה האוכלוסייה וזרימת הגנים (מעבר של אללים מהמאגר הגנטי של אוכלוסייה אחת לאחרת) של אורגניזמים לאורך הזמן והמקום. תחום גנומיקת הנוף נבדל מגנטיקה של הנוף בכך שהוא אינו מתמקד בתהליכים הגנטיים הטבעיים, אלא מתייחס בנוסף לתהליכים טבעיים, כמו סחף וזרימת גנים, לתהליכים הסתגלותיים מובהקים, כלומר לתפקיד הברירה הטבעית.

גנומיקת אוכלוסייה משתמשת במבחני חריגות יתר על מנת לזהות שונות גנטית, מבחנים אלו מסתמכים על זיהוי שונות גנטית גבוהה באוכלוסיות. אולם, בגנומיקת נוף ניתן לזהות מקרים בעלי פחות חריגות של שונות גנטית. בנוסף, מבחני החריגות אינם מכוונים להקל על זיהוי לחצי סלקציה מהסביבה המקומית שגורמים לשונות גנטית, ואכן הם אינם עושים זאת. להפך, גנומיקת נוף שואפת לזהות שינויים בגנום הנובעים ישירות מגורמים סביבתיים מקומיים.

## היסטוריה
גנומיקת נוף היא תחום חדש יחסית, שהתפתח בזכות ההתקדמות הטכנולוגית שחלה בשנים האחרונות בתחום המיפוי הגנטי. גנומיקה היא חקר הגנום, הידוע גם כאוסף כל הגנים באורגניזם אחד. גנטיקת נוף עושה שימוש בטכנולוגיה המסוגלת לנטר 5-20 מרקרים גנטיים בכל פעם, בעוד שהטכנולוגיה התקדמה כך שהיא מסוגלת כעת למפות גנום שלם, כולל סוגים נוספים של מרקרים גנטיים. גנומיקת נוף מנתחת מרקרים אדפטיביים, בעוד שגנטיקה של נוף מנתחת רק מרקרים נייטרליים.

תחום הגנומיקה החל לצמוח בשנות ה-70 כאשר טכנולוגיה חדשה התגלתה על ידי A.M. Maxam ו-W. Gilbert, והמשיך להתפתח בזכורת פרויקט הגנום האנושי המוכר בעולם. היישום של הטכנולוגיות והאסטרטגיות המשמשות בגנומיקה לגנטיקה של נוף הם אלו שיצרן את תחום נפרד של גנומיקת נוף.

## שיטות
גנומיקת נוף עושה שימוש במספר תחומי מחקר. אנליזה של אסוציאציות סביבתיות משמשת לקשר בין תהליכי הסתגלות וסמנים גנטיים לבין גורמים סביבתיים מקומיים. האנליזה נעשית לרוב על ידי בחירת גורם סביבתי אחד, דוגמת מליחות מים או גובה. נתונים רציפים של הגורם הסביבתי הנבחר מיוצבים לאחר מכן לצד נתוני פולימורפיזמים גנטיים מאורגניזם בסביבה זו באותו זמן ומקום. לאחר מכן ניתן לבצע ניתוח נתונים על מנת לזהות קוהרלציות פוטנציאליות.

ריצוף גנים היא טכנולוגיה נחוצה גם כן על מנת לזהות את המרקרים הגנטיים שיש לחקור בהתאמה לגורמים הסביבתיים.

## יישומים במחקר
גנומיקת נוף סיפקה הזדמנות לבחון השלכות פוטנציאליות של שינויי אקלים בהתבסס על האופן בו אורגניזמים מגיבים לשינויים בטמפרטורות ובאקלים. דוגמה לכך היא חוקרים אשר חקרו מספר אוכלוסיות של עץ האלמון (שם מדעי *Alnus*; נקרא לעיתים בשמו האנגלי אלדר - Alder) השחור, ובאמצעות גנומיקת נוף מצאו שהוא מתאים עצמו מאוד לשינויי טמפרטורה. למחקר זה יש לכך השלכות משמעותיות, שכן הוא יכול לסייע לחוקרים לחזות כיצד האלמון השחור יגיב לשינויי אקלים בעתיד. יחד עם מחקר משלים על תפקידו האקולוגי של האלמון השחור, ניתן גם לחזות כיצד תשתנה הסביבה המקיפה את אוכלוסיות האלמון השחור.

## הערות שוליים

קטגוריה:עיצוב נוף
Citrus

**Citrus** (שם רשמי: **Citrus Airlines**) היא חברת תעופה רוסית לטיסות לואו קוסט, המהווה חברה בת של S7 Airlines, חלק מקבוצת האחזקות S7 Group, שבסיסיה בנמלי התעופה של קאזאן ואומסק. החברה שהוקמה בשנת 2021 תבצע טיסות ראשונות ב-1 ביולי 2022.

## היסטוריה
בסוף שנות ה-2000 ניסתה חברת התעופה S7 Airlines להקים את חברת התעופה לטיסות לואו-קוסט **גלובוס**, ניסיון שלא הצליח ובשנים 2019–2020 מוזגה החברה עם החברה האם.

עם זאת, לאחר תחילתו של מיתון בכלכלה ובהכנסות, כמו גם כל מיני מגבלות בינלאומיות בשל התמודדות עם מגפת COVID-19, כאשר חלקה של התיירות המקומית הרוסית והביקוש לטיסות זולות גדל (לדוגמה, חברת התעופה הזולה ברוסיה "פובדה" זכתה להתעניינות גוברת), באמצע 2021 הוכרז כי קבוצת S7 תיצור מחדש חברת תעופה זולה לטיסות פנים. ההשקעות של קבוצת S7 המחזיקה בפרויקט יסתכמו בסכום של עד 3 מיליארד רובלים.

לקביעת שמה של חברת התעופה הזולה, הוכרז מכרז פתוח, בה הגישו כולם את הצעותיהם וחולקו פרסים לזוכים. כתוצאה מכך, הוחלט לקרוא לחברת התעופה על פי הסלוגן המלווה אותה - **לחבר ערים רוסיות** - "**Cit**ies of **Rus**sia" ("ערי רוסיה").

על פי ההצהרות, חברת התעופה Citrus תקבל את תעודת המפעיל שלה, תתחיל למכור כרטיסי טיסה באביב 2022 ותבצע טיסות מיולי 2022.

## רשת
בניגוד לחברת האם הגלובלית-רוסית והבינלאומית, Citrus מתמקדת בעיקר בטיסות בין-אזוריות ברוסיה מחוץ לשתי בירותיה מוסקבה וסנט פטרבורג. בהתאם, לחברה יהיו שדות תעופה מרכזיים באזורים, כאשר הראשון שבהם בקאזאן באזור הוולגה ובאומסק, סיביר, משם יושקו הקווים הראשונים.

## פעילות
תעבורת הנוסעים בשנה הראשונה לפעילותה תעמוד על כמיליון נוסעים, עד שנת 2024 מתוכננים 6–7 מיליון נוסעים בשנה.

## צי
בדומה לחברת הלואו קוסט פובדה, מטוסי נוסעים חדשים יירכשו או יושכרו עבור חברת התעופה החדשה. איירבוס A320neo זוהה כמותג וכדגם מרכזי. עד ספטמבר 2021 נחתם הסכם ראשוני לאספקת ארבעת המטוסים הראשונים. במהלך השנים הראשונות מתוכנן להגדיל את הצי ב-6–8 מטוסים מדי שנה. עד 2024, הצי של חברת התעופה הזולה יכלול יותר מ-20 מטוסים. הוכרז כי, כמו הלוגו, צבעי חברת התעופה יהיו בצבע ורוד-צהוב בוהק (בניגוד לצהוב-ירוק הבוהק של חברת האם S7 Airlines).

## ראו גם
* S7 איירליינס
* קבוצת S7

## קישורים חיצוניים
* 
* קבוצת S7 תשיק חברת לואו קוסט חדשה רוסית תחת המותג Citrus

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות לטיסות חסך
קטגוריה:חברות תעופה רוסיות
אברהם קורקוס

הרב **אברהם קורקוס** (סביב ה'ת"ע 1710 - ניסן ה'תקמ"ד 1784) היה פוסק הלכה, דרשן, אב בית הדין ורבה של מרקש במאה ה-18.

## קורות חייו
נולד במרקש לאביו רבי משה קורקוס. למד אצל חכמי עירו. החל משנת ה'תק"ח נמנה עם חכמי העיר מרקש. סביב שנת ה'תק"י נתמנה לדיין בבית הדין בראשות רבי דוד בן מאמאן ורבי יעקב פינטו (הרי"ף) ורבי שמואל הלוי. בשנת ה'תקי"ד, ביקר באספי, והתכבד לדרוש בשבת כלה. בשנת ה'תקכ"ו, אחר פטירת רבי יעקב פינטו, התמנה לאב בית הדין ולרבה של מרקש. חברי בית דינו היו: רבי יצחק חרוש, רבי יצחק פינטו, רבי אברהם פינטו, רבי יהודה בן דוד אוחיון, ורבי שלמה אסבאג. בית דינו עמד בקשר הלכתי הדוק עם רבי מכלוף אוחיון רבה של אספי. רבי מכלוף ערך את פסקי בית הדין בספר 'חפץ נחמד וגנת ורדים'. כמו כן עמד בית הדין בקשרי הלכה עם יתר דייני ערי מרוקו, כדוגמת רבי אליעזר די אבילא רבה של רבאט, רבי מרדכי בירדוגו רבה של מקנס, רבי אליהו הצרפתי רבה של פאס, ועם חכמי טיטואן. כמו כן במסגרת תפקידו כאב בית הדין, תיקן מספר תקנות לעירו.

נפטר בחודש ניסן שנת ה'תקמ"ד.

### משפחתו
לרבי אברהם ידועים שני בנים: רבי משה שהיה רבה של מוגאדור, ורבי אהרן שהיה רב ומקובל במרקש.

## כתביו
**פסקי דינים -** מקבץ מפסקי הדין יצאו לאור בספר תשובות חכמי מראכש. וכן בספר 'חפץ נחמד וגנת ורדים' לרבי מכלוף אוחיון.

**חידושים על חושן משפט -** נכתב בשנת ה'תקי"ח. נדפס בקובץ מן הגנזים.

## לקריאה נוספת
* הרב יוסף פרץ והרב יוסף הלל (עורך), **קדושי מראכש**, "רבי אברהם קורקוס", הוצאת קהילות ישראל, ירושלים ה'תשפ"א.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:נפטרים ב-1784
סמסונג גלקסי A01 ליבה

**סמסונג גלקסי A01 ליבה** (באנגלית: **Samsung Galaxy A01 Core**) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי סמסונג אלקטרוניקה, כחלק מסדרת A של סמסונג גלקסי. הוא הוכרז ב-21 ביולי 2020, והושק ב-6 באוגוסט 2020. הוא יורשו של סמסונג גלקסי A2 ליבה.

## מפרט
### חומרה
המכשיר מצויד במסך מגע קיבולי מסוג "PLS TFT" בגודל 5.3 אינץ' וברזולוציית 1480×720 פיקסלים.

המכשיר מופעל על ידי מעבד בעל ארבע ליבות, בתדר עבודה של 1.5 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם MT6739 מתוצרת מדיאטק עם תהליך 28 ננומטר. למכשיר אחסון פנימי בנפח 16 או 32 ג'יגה בייט, שניתן להרחיבו באמצעות כרטיס microSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM בנפח 1 או 2 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללת ליתיום-יון בקיבולת 3000 מיליאמפר-שעה, שאינה ניתנת להסרה, במתח טעינה בן 5 וואט.

#### מצלמה
המכשיר מצויד במערך בעל מצלמה אחת אחורית, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה ברזולוציה 8 מגה פיקסל המסוגלת להקליט וידאו עד 1080p ב-30 פריימים לשנייה; כמו כן, למכשיר ישנה מצלמה קדמית ברזולוציה 5 מגה פיקסל.

### תוכנה
המכשיר הושק כשמותקנת עליו אנדרואיד 10 בממשק המותאם של סמסונג - One UI 2.0. המכשיר קיבל רק עדכוני אבטחה עד כה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טלפונים סלולריים של סמסונג
קטגוריה:מכשירי אנדרואיד
A01 ליבה
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2020
סויוז MS-21

**סויוז MS-21** (ברוסית:**Союз МС-21**) היא חללית מאוישת רוסית, אשר שוגרה לתחנת החלל הבינלאומית ב-18 במרץ 2022. היא קיבלה שם "ס.פ. קורוליוב" על שם סרגיי קורוליוב. מטרת הטיסה הייתה עגינה בתחנת החלל הבין-לאומית והצטרפות צוות החללית למשלחת מס' 66 ו-משלחת מס' 67
 
## צוות
*  אולג ארטמייב - מפקד
*  דניס מטבייב - מהנדס טיסה
*  סרגיי קורסקוב - מהנדס טיסה

### צוות גיבוי
*  סרגיי פרוקופייב- מפקד
*  אנה קיקינה - מהנדס טיסה
*  דמיטרי פטלין - מהנדס טיסה

לראשונה מאז שנת 2000 בצוות היו קומונאוטים רוסים בלבד.

## תיאור המשימה
חללית "סויוז MS-21" שוגרה ב-18 במרץ 2022 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז 2.1A". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

החללית התחברה למודול "פריצ'אל" החדש של תחנת החלל הבין-לאומית כעבור כשעתיים. תהליך עגינה החל באופן אוטומטי והסתיים באופן ידני.

באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 66 בפיקוד אנטון שקאפלרוב. לאחר סיום פעילות המשלחת צוות החללית היה חלק של משלחת מס' 67 ואולג ארטמייב היה מפקד המשלחת.

חללית "סויוז MS-21" נותרה מחוברת לתחנת החלל ופעלה כחללית חירום.

ב-29 בספטמבר החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות.

## קישורים חיצוניים

* סויוז MS-21
* תיאור המשימה

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2022 ברוסיה
2021 בקוראסאו

אירועים בשנת **2021 ב[[קוראסאו]]**.

## בעלי תפקידים
* מונרך - וילם-אלכסנדר
* מושל - לוסיל ג'ורג'-ווט
* ראש הממשלה - גילמר פיזאס

## אירועים
מתמשך - מגפת COVID-19 בקוראסאו
* 19 במרץ - 2021 הבחירות הכלליות בקורסאו.

## אנשים שנפטרו
* 23 בינואר – ליה ווילמס-מרטינה, שרה בממשלה (נולדה ב-1949).
* 7 במרץ - אלמייר גודט, 38, פוליטיקאי; נורה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קוראסאו
קטגוריה:קוראסאו
+
קטגוריה:שנים בקריביים
קוראסאו
2022 באוקראינה

אירועים בשנת **[[2022]]** ב**[[אוקראינה]]**.

## הנהגה
* נשיא: וולודימיר זלנסקי
* ראש הממשלה: דניס שמיהל

## אירועים
* מתמשך – מגפת הקורונה באוקראינה
* מתמשך – המלחמה בדונבאס (החל מ-2014)
* מתמשך – המשבר האוקראיני-רוסי (החל מ-2021)
* 24 בפברואר – תחילת הפלישה הרוסית לאוקראינה
* 25 בפברואר – כוחות רוסים פותחים במתקפה על קייב.
* 1 במרץ – טיל רוסי פוגע בכיכר החירות במרכז חרקיב, והתפוצץ מול הבניין המנהלי של מחוז חרקיב. לפחות 7 נהרגו ולפחות 24 נפצעו.
* 2 במרץ – צבא רוסיה משלים את כיבוש העיר חרסון, עיר בירת מחוז היחידה שנכבשה.
* 16 במרץ – רוסיה מפציצה תיאטרון במריופול שבו הסתתרו תושבים רבים. על פי הדיווחים, בזמן ההפצצה הסתתרו בבניין בין 1,000 ל-1,200 תושבים שניסו לתפוס מחסה מהתקיפות הרוסיות. לפי ההערכות כ-300 בני אדם נהרגו בתיאטרון שהופגז.
* 21 במרץ – רוסיה משלימה את כיתור מריופול. דיווחים על רעב, הפצצות בלתי פוסקות, וחוסר בגישה רפואית בעיר.
* 1 באפריל – נסיגת כוחות רוסיים ממחוז קייב וחשיפת טבח בוצ'ה: מאות גופות אזרחים נמצאו לאחר נסיגת רוסיה. 
* 8 באפריל – מתקפת טילים רוסית על תחנת רכבת בקראמטורסק: לפחות 63 הרוגים, כולל ילדים.
* 18 באפריל – רוסיה פותחת את הקרב על דונבאס – המלחמה עוברת להתמקד במזרח אוקראינה.
* 16 במאי – אחרונים הלוחמים האוקראינים במפעל "אזובסטל" במריופול נכנעים. רוסיה טוענת לשליטה מוחלטת בעיר.
* 20 במאי – רוסיה מכריזה על כיבוש מלא של מריופול ועל סיום קרב מריופול שנחשב לקשה ביותר במלחמה מבחינת נפגעים.
* 25 ביוני – מתקפת טילים רוסית על קייב לאחר שבועות של שקט יחסי בעיר.
* 9 באוגוסט – פיצוצים מסתוריים בבסיס חיל האוויר הרוסי בחצי האי קרים. אוקראינה אינה מקבלת אחריות פומבית.
* 24 באוגוסט – יום העצמאות של אוקראינה, ולציון שישה חודשים למלחמה, רוסיה משגרת טילים שפוגעים בתחנת רכבת בצ'פלין: לפחות 25 הרוגים.
* 6–12 בספטמבר – מתקפת נגד אוקראינית במחוז חרקיב שנוחלת הצלחה גדולה: שחרור שטחים רבים, כולל הערים איזיום וקופיאנסק.
* 30 בספטמבר – רוסיה מכריזה על סיפוח ארבעה מחוזות באוקראינה (דונצק, לוהנסק, זפוריז'יה וחרסון) – מהלך שנחשב בלתי חוקי על ידי הקהילה הבינלאומית.
* 8 באוקטובר – פיצוץ גדול בגשר קרים (הגשר המחבר את רוסיה לחצי האי קרים) שגובה נזק כבד. רוסיה מאשימה את אוקראינה ומבצעת סדרת תקיפות נקמה.
* 10 באוקטובר – מתקפות טילים קשות על קייב וערים רבות ברחבי אוקראינה: פגיעה בתשתיות אזרחיות ואנרגיה.
* 11 בנובמבר – צבא אוקראינה משחרר את העיר חרסון: אחד ההישגים החשובים של המלחמה.
* 5 בדצמבר – מתקפה אווירית על בסיסים צבאיים בעומק שטח רוסיה, לראשונה מתחילת במלחמה. רוסיה מאשימה את אוקראינה.
* 31 בדצמבר – מתקפת טילים רוסית נרחבת על קייב בליל השנה החדשה.

## נפטרו
* 2 במרץ – אנדריי סוחובצקי – גנרל רוסי שנהרג בקרב במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה

## קישורים חיצוניים

*
2022
אוקראינה
אורן אנוליק

**אורן אנוליק** (נולד ב-29 באוקטובר 1970) הוא דיפלומט ישראלי המכהן כשגריר ישראל בקפריסין. שימש במגוון תפקידים בשירות החוץ הישראלי, בהם ראש החטיבה לתכנון מדיני; ראש חטיבת ההדרכה ופיתוח ההון האנושי, ומנהל המחלקה למניעת תפוצת נשק בלתי קונבנציונלי.

## ביוגרפיה
אנוליק נולד ברעננה שבישראל ולמד בבית הספר להנדסאים שברמת אביב. שירת בצה"ל (1989-1992) כקצין קשר בבית הספר הארצי לקשר, אלקטרוניקה ומחשבים (בה"ד 7). הוא בוגר תואר ראשון בחשבונאות ומדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב (1995) ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה (2015) אותו סיים במסגרת לימודיו במכללה לביטחון לאומי.

ב-1995 התקבל לקורס הצוערים במשרד החוץ.

ב-1997 מונה לסגן השגריר באסמרה, אריתריאה וב-1999 מונה לסגן שגריר בפראג, צ'כיה.

עם שובו ארצה, מונה ב-2002 ליועץ מדיני למשנה למנכ"ל משרד החוץ, וב-2003 מונה ליועץ מדיני למנכ"ל המשרד. במסגרת תפקידו זה, היה מעורב במגעים החשאיים עם איחוד האמירויות הערביות ובחריין ושימש איש הקשר המרכזי במטה בירושלים עבור צוות המשרד הישראלי החשאי שהוקם בדובאי.

ב-2006 יצא לשרת בשגרירות ישראל בוושינגטון כיועץ מדיני. בתפקידו זה היה אחראי על נושאים הקשורים למדיניות החוץ של ארצות הברית, ולסיוע ותמיכה בשיתוף הפעולה בין ישראל וארצות הברית בנושאי או"ם וארגונים בינלאומיים.

בשנים 2010–2014 ניהל את המחלקה למניעת תפוצת נשק לא-קונבנציונלי באגף לעניינים אסטרטגיים במשרד החוץ. הוא עסק בעיקר בהיבטים מדיניים של סיכול תוכנית הגרעין האיראנית. בגין עבודה זו, זכה אנוליק יחד עם הצוות בו לקח חלק בפרס מנכ"ל משרד החוץ ב-2012.

כשסיים את לימודיו במכללה לביטחון לאומי (2014-2015) שימש במשך שנה כפרויקטור מיוחד באגף לעניינים אסטרטגיים.

ב-2016 מונה לראש חטיבת ההדרכה ופיתוח ההון האנושי במשרד החוץ. ב-2019 מונה לראש החטיבה לתכנון מדיני.

ב-20 ביוני 2021 אישרה הממשלה את מינוי אנוליק לשגריר ישראל בקפריסין. הוא הגיש את כתב האמנתו לנשיא קפריסין, ניקוס אנסטסיאדיס, ב-27 באוגוסט 2021.

## חיים אישיים
לאנוליק שלושה ילדים. סבה של רעייתו לשעבר, ירחמיאל ירון שימש כנציג הדיפלומטי הראשון של ישראל בקפריסין (קונסול כללי, 1950-1952).

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* הרצאה בנושא Knowing the Other in the Framework of Diplomacy, במסגרת אירוע TEDxJaffa, שנערך ב-7 בנובמבר 2011
* 
* הגשת כתב האמנה לנשיא קפריסין - Cyprus Mail

## הערות שוליים

קטגוריה:שגרירי ישראל בקפריסין
קטגוריה:עובדי משרד החוץ
קטגוריה:בוגרי תיכון הנדסאים הרצליה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
דוד בן מאמאן

הרב **דוד בן מאמאן** (סביב ה'ת"ס, 1700- ה'תקכ"ג, 1763) היה פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של מרקש במאה ה-18.

## קורות חייו
נולד במרקש לאביו רבי אברהם מדייני מרקש. למד בישיבה אצל חכמי עירו יחד עם רבי יעקב פינטו. בשנת ה'תצ"ג, לאחר פטירת אביו, התמנה לדיין בבית הדין בראשות רבי יוסף אוסעדון ורבי שלמה בנבנישתי. בשנת ה'תקט"ו, לאחר פטירת רבי יוסף אוסעדון, התמנה לאב בית הדין ולרבה של מרקש. בין הדיינים שהצטרפו לבית הדין שבראשותו נמנו: רבי יעקב פינטו (הרי"ף), רבי שמואל הלוי, בית הדין בו שימש עמד בקשרי הלכה עם יתר הדיינים שבערי מרוקו, כדוגמת רבי משה בירדוגו רבה של מקנס, ורבי אליהו הצרפתי רבה של פאס, ורבי אליעזר די אבילא רבה של רבאט. חלק מפסקי דינו נעתקו מפעם לפעם על ידי דייני מרוקו.

### פטירתו
נפטר ככל הנראה בשנת ה'תקכ"ג, נקבר במרקש. הספידו רבי אהרן אזולאי. כמו כן נכתבו לכבודו קטעי פיוטים.

## חיבוריו
**פסקי דינים -** מקבץ מפסקי דינו התפרסמו בספר 'תשובות חכמי מראכש' שיצא לאור על ידי מכון פי ישרים.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:יהדות מרקש
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1763
2020 בבוטסואנה

אירועים בשנת **2020 ב[[בוטסואנה]]**.

## בעלי תפקידים
* נשיא: מוקגווצי מסיסי
* סגן נשיא: סלמבר צוגוואנה

## אירועים
* 20 במרץ - כל בתי הספר נסגרו עקב דאגות מהתפשטות COVID-19. ההוראה התחדשה ב-2 ביוני.
* 25 במרץ - אישה בת 78 שעל פי החשד חלתה ב-COVID-19 מתה ברמוצוה. כמה ימים לאחר מותה, התוצאות חזרו חיוביות והפכו אותה למקרה הרביעי ולמוות הראשון של COVID-19 במדינה.
* 30 במרץ - שלושת המקרים הראשונים של COVID-19 במדינה אושרו. שר הבריאות למוגנג קוופה מצהיר ששלושת החולים נמצאים כעת בהסגר ונסעו לאחרונה לבריטניה ולתאילנד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
בוטסואנה
בוטסואנה
בית החולים נוסטרה סניורה דה מריצ'ל

**בית החולים נוסטרה סניורה דה מריצ'ל**, הוא בית החולים היחיד באנדורה. הוא נקרא על שם גבירתנו ממריצ'ל הפטרונית של אנדורה.

## היסטוריה
בית החולים נבנה בשנת 1993 על שטח תלול מאוד של 5,000 מ"ר בלבד באסקלדס-אנגורדני. הוא בנוי על 12 מפלסים. שלושת המפלסים הנמוכים ביותר מהווים חניון עבור 267 מכוניות. הקומות העליונות יוצרות בלוק ליניארי בצורת S. ישנם 192 חדרי שינה ליחיד עם חדרי רחצה. מיצב אמנותי בכיכר בית החולים לציון 70 שנה להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם נפתח על ידי שר הבריאות, קרלס אלווארז בדצמבר 2018. יחידת הקרנות החדשה תיבנה בחניון על אבנידה פיטר איי רוסל, ליד בית החולים ומחובר אליו באמצעות מעלית. במקרים של טיפולים מיוחדים החולים עשויים להישלח לברצלונה או לטולוז במסוק.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אירופה: בתי חולים
קטגוריה:אנדורה
2006 בבוטסואנה

אירועים שהתרחשו במהלך **[[2006]] ב[[בוטסואנה]]**.

## בעלי תפקידים

* נשיא: פסטוס מוגאה
* סגן נשיא: איאן ח'מה

## אירועים

### דצמבר

* 13 בדצמבר - בית המשפט העליון של בוטסואנה קובע כי לא היה צריך לפנות אלפי בושמנים מבית אבותיהם שהוא כיום שמורת הציד המרכזית בבוטסואנה.

## הערות שוליים

בוטסואנה
קטגוריה:בוטסואנה: היסטוריה
בוטסואנה
אתר ההנצחה לגדוד השישי של פלמ"ח-הראל

**אתר ההנצחה לגדוד השישי של פלמ"ח-הראל** שליד המושב שואבה הוא מתחם זיכרון, המוקדש ללחימת הגדוד במלחמת העצמאות. הוא חלק מפארק יצחק רבין.

## רקע

הגדוד השישי הוקם בתחילת מלחמת העצמאות על בסיס פלוגה ח' והרזרבה הירושלמית של הפלמ"ח. מפקדו היה צבי זמיר וניתן לו השם "גדוד ירושלים". יחידותיו פוזרו תחילה ביישובים מסביב לירושלים - פלוגה בבית הערבה, מחלקות בכפר עציון ובקריית ענבים ומעלה החמישה, ופלוגה שעסקה בליווי שיירות לעיר. בינואר 1948 נפלו 20 מחיילי הגדוד שלחמו במסגרת מחלקת הל"ה. חיילי הגדוד השתתפו בשני קרבות מרים בקסטל ובליווי שיירת נבי דניאל, שזמיר פיקד עליה. בחודש מאי השתתפו חלק מחיילי הגדוד במבצע בן נון ב', פלוגת בית הערבה הוסיפה לפעול בגזרת ים המלח ומחלקת גוש עציון לחמה בקרב האחרון על הגוש. בהפוגה הראשונה צורף הגדוד לחטיבת הראל, שהשתתפה לאחר ההפוגה במבצע דני להרחבת המסדרון היבשתי ממישור החוף לירושלים. חיילי הגדוד ישבו במשלט המשותף ובהמשך השתתפו עם החטיבה במבצע ההר ובמבצע חורב בנגב. הגדוד ממשיך להתקיים בצה"ל במסגרת חטיבת מילואים.

במהלך המלחמה נהרגו 120 מחיילי הגדוד השישי.

## האתר
האתר ממוקם ממערב לכביש ירושלים-תל אביב, מול מושב שואבה. הוא שוכן למרגלות הגבעה שעל גביה ניצבת אנדרטת פורצי הדרך לירושלים.

האתר הוא רחבה בשולי חורשת מטיילים, המתוחמת בשרשרת מעגלית של שלטים. בכניסה לרחבה ניצב שלט המכריז על שם האתר. שלטי המתכת שמעבר לו נושאים כיתובים קצרים, המתייחסים לתחנות במסע הקרבות שעבר הגדוד במלחמה, לפי סדר כרונולוגי. בקצה שרשרת השלטים מוצב שלט ובו תקציר תולדות הגדוד במלחמת העצמאות, מפה של אתרי הקרבות שבהם לחם וכן להדלקת להבת זיכרון. בצידם ניצבים תרנים לדגלים.

כל השלטים באתר עשויים בתבנית עיצובית אחידה, המשמשת בכל אתרי הזיכרון שבפארק יצחק רבין.

אתר ההנצחה הוקם על ידי קרן קיימת לישראל ביוזמת עמותת דור הפלמ"ח.

## ראו גם
* אתר ההנצחה לגדוד החמישי של פלמ"ח-הראל

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

גדוד השישי של פלמ"ח-הראל
גדוד שישי
קטגוריה:חטיבת הראל
גדוד השישי של פלמ"ח-הראל
לקרוע ולזרוק (סרט)

**לקרוע ולזרוק** (ברוסית: **Оторви и выбрось**) הוא סרט פשע רוסי מסוגת קומדיה אפלה משנת 2022 שכתב וביים קיריל סוקולוב. הסרט מספר על שלוש מריבות אגרסיביות של נשים: בת קטנה, אמה וסבתה מתווכחות ביניהן. בסרט מככבות סופיה קרוגובה, ויקטוריה קורוטקובה ואנה מיכאלקובה.

הסרט מתוכנן לצאת לאקרנים בשנת 2021.

## עלילה
אוליה ישבה בכלא ארבע שנים והחליטה להתחיל חיים חדשים בעזרת בתה. אבל בתה גרה עם סבתה וזו לא מתכוונת להיפרד מנכדתה.

## שחקנים ודמויות
* סופיה קרוגובה – מאשה, הבת הקטנה
* ויקטוריה קורוטקובה – אולגה, האם
* אנה מיכאלקובה – ורה, הסבתא
* אלכסנדר יאצנקו – אולג
* אולגה לאפשינה – סוהרת שירות בתי הסוהר הפדרלי
* ויטאלי חאייב – בעלה של הסוהרת
* דניל סטקלוב – בנה של הסוהרת
* איגור גרבוזוב – נהג משטרת התנועה
* ואסיליסה סווקינה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי פשע רוסיים
קטגוריה:סרטי קומדיה רוסיים
קטגוריה:סרטי דרמה רוסיים
קטגוריה:סרטי בית סוהר
קטגוריה:סרטי מסע
קטגוריה:סרטי הרפתקאות רוסיים