open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אליהו חברה

**אלי (אליהו) חברה** (נולד ב-27 ביוני 1956) הוא קלע אקדח שהשתתף בשלוש משלחות אל המשחקים הפאראלימפיים, חבר נבחרת הקליעה הפאראלימפית.

חברה הוא נכה צה"ל, משותק ברגלו השמאלית וחבר בית הלוחם בתל אביב.

ב השתתף בשתי תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי אקדח אוויר לדרגת נכות SH1 קלע 552 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 13 במקצה המוקדמות.
* בתחרות ירי Mixed Free Pistol .22 לדרגת נכות SH1 קלע 502 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 20 במקצה המוקדמות.

ב השתתף בשתי תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי Mixed Free Pistol לדרגת נכות SH1 הפעיל למקצה הגמר ובו סיים במקום הרביעי עם 608.2 נקודות.
* בתחרות ירי אקדח אוויר לדרגת נכות SH1 קלע 553 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 12 במקצה המוקדמות.
לאחר משחקים אלה שמר במשך מספר שנים על דירוג בין 8 הראשונים בעולם.

ב השתתף בשתי תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי אקדח אוויר לדרגת נכות SH1 קלע 548 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 28 במקצה המוקדמות.
* בתחרות ירי Mixed Free Pistol לדרגת נכות SH1 קלע 513 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 15 במקצה המוקדמות.

כחבר נבחרת הקליעה הפאראלימפית הלאומית של ישראל, בשנת 2019 השתתף בתחרות הקליעה הקבוצתית (עם יוליה צ'רנוי ועופר צור) ברובה אוויר לעשרה מטרים באליפות הפתוחה של גרמניה וזכה עם הנבחרת במקום השלישי. בשנת 2022 זכו השלושה במקום הראשון באליפות אירופה ברובה אוויר בתחרות ירי רובה אוויר בשכיבה למרחק עשרה מטרים.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים, באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:קלעים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:קלעים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
חיוך (סרט)

**חיוך** (אנגלית: Smile) הוא סרט אמריקאי מ-1975, המהווה קומדיה סאטירית על תחרות יופי וכיצד היא משפיעה על העיירה בה נערכת התחרות. הסרט הוצג בפסטיבל הסרטים של ניו יורק. הוא עובד למחזמר בעל אותו שם בברודוויי.

## עלילה
ביג בוב פרילנדר הוא סוכן במכוניות ומשמש כיושב ראש חבר השופטים של תחרות היופי "מיס אמריקאית צעירה" (Young American Miss Pageant) הנערכת בסנטה רוזה. ברנדה דיקרלו היא מנהלת התחרות ובעלה אנדי הוא אלכוהוליסט.

33 בחורות מרחבי ארצות הברית מגיעות לעיר על מנת להשתתף בתחרות, ביג בוב, בנו של בוב הגדול, מבצע תחבולות על מנת לצלם את המתמודדות במצבים שונים שהן אינן לבושות, והוא מצלם אותן במקלחות של האודיטוריום בו נערכת התחרות, אך נתפס על ידי וילסון, מפיק התחרות.

המתמודדות רובין גיבסון נותנת לשותפתה לחדר דוריה טיפים להצטיינות ובהם מריחת וזלין על השפתיים כדי לשפר את החיוך שלה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 1975
קטגוריה:סרטים על תחרויות יופי
תקווה אהרוני

**אשירה (תקווה) אהרוני** (נולדה ב-1963) היא טניסאית ישראלית וספורטאית ספורט נכים.

## ביוגרפיה
אהרוני נולדה עם רגל אחת וגדלה עם תותב. בצעירותה החלה להתאמן במרכז הספורט לנכים ברמת גן ועסקה בכדורסל כיסאות גלגלים ובשחייה. מאוחר יותר התמקדה בטניס כיסאות גלגלים והגיעה להישגים בארץ ובעולם.

התנדבה לשירות צבאי בחיל החימוש ולאחר מכן למדה והוסמכה כמאמנת במכון וינגייט.

ב התחרתה בטניס והפסידה לנציגת הולנד מוניק ון דן בוש בשלב המוקדם, בשמינית הגמר. בטורניר הזוגות השתתפה עם מלי מילר והן סיימו בשלב המוקדם, ברבע הגמר.

ב התחרתה בטניס והפסידה לנציגת אוסטריה בשלב המוקדם. בטורניר הזוגות השתתפה עם כנרת וואלך והן סיימו בשלב רבע הגמר.

בשנת 2015 שינתה את שמה הפרטי מתקווה לאשירה.

הייתה נשואה בעבר לספורטאי ספורט נכים ששון אהרוני להם שני ילדים. בנה הוא הזמר חן אהרוני.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* 

קטגוריה:טניסאיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:טניסאים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1963
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
אריק דנון

**אריק דנון** (בצרפתית: **Éric Danon**; נולד ב-22 בפברואר 1957) הוא דיפלומט יהודי-צרפתי שכיהן כשגריר צרפת בישראל בין אוגוסט 2019 לאוגוסט 2023.

## ביוגרפיה
לאחר לימודים בתיכון לואי הגדול בפריז, אריק דנון למד באקול נורמן סופרייר - סן קלו. הוא קיבל תעודת ’אגרגסיון’ במדעי הפיזיקה ב-1980.

הוא התמחה בפיזיקה גרעינית. לאחר מכן עשה שירות צבאי מ-1982 עד 1983 בחיל האוויר הצרפתי, שם עבד במשך שנה על מערכות לנשיאת מטענים גרעיניים על גבי טילים.

במקביל התקבל למכון למדע המדינה פריז ב-1979, בו סיים את לימודיו ב-1983. לאחר מכן למד בבית הספר הגבוה לממשל, כיתת "דני דידרו".

## קריירה
אריק דנון הקדיש את רוב הקריירה שלו, במגזר הציבורי ובמגזר הפרטי, לנושאים אסטרטגיים, למאבק באיומים פליליים ולשיתוף פעולה של צרפת עם מדינות מתפתחות.

### שגריר צרפת בישראל
ב-21 ביוני 2019 מונה על ידי הנשיא עמנואל מקרון לשגריר הרפובליקה הצרפתית במדינת ישראל.

בינואר 2020, ארבעה חודשים לאחר כניסתו של דנון לתפקיד, ערך עמנואל מקרון את ביקורו הראשון בישראל כנשיא.

בתקופתו כשגריר צרפת התחוללה מגפת הקורונה, ובעקבות זאת פעל לקדם פעילויות תרבות דרך האינטרנט כתחליף לפעילות תרבותית פיזית ובטיפול בבקשות לדרכונים צרפתיים בעקבות המגבלות.

במאי 2021 זומן לשיחת נזיפה אצל שר החוץ שר החוץ גבי אשכנזי בעקבות דבריו של שר החוץ הצרפתי ז'אן-איב לה דריאן כי ישראל עלולה להפוך למדינת אפרטהייד אם לא תהיה מדינה לפלסטינים.

## חיים פרטיים
אריק דנון נשוי למארי-כריסטין דופווי-דנון ואב לחמישה ילדים.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שגרירי צרפת בישראל
קטגוריה:דיפלומטים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1957
TDRS

שמאל|ממוזער|200px|לוויין של הדור הראשון
**TDRS** (באנגלית: **Tracking and data relay satellite**, לוויין מעקב והעברת נתונים) הוא סוג של לווייני תקשורת שפותח בארצות הברית ומהווה חלק של TDRSS (Tracking and Data Relay Satellite System) – מערכת למעקב והעברת נתונים שמנוצלת על ידי נאס"א וגופים ממשלתיים אמריקאים נוספים.

## היסטוריה
שמאל|ממושער|200px|מיקום לווייני מעברת (נכון ל-2022
המערכת פותחה עבור נאס"א במטרה להחליף רשת תחנות קרקע שהיו מנוצלות ליצירת קשר עם הלוויינים. המשימה הייתה להגדיל פרק זמן בו ניתן ליצור קשר עם הלוויינים. בנוסף לכך לווייני המערכת נתנו תקשרות אמינה עם צוות התחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט.

הלוויינים פועלים במסלול גאוסטציונרי בגובה של 35,786 ק"מ מעל הקרקע.

הלוויינים הראשונים נבנו ב-TRW שכיום חלק של נורת'רופ גראמן. בהמשך ייצור עבר לבואינג. בסך הכול שוגרו 13 לוויינים. אחד הלוויינים נהרס באסון צ'לנג'ר.

מרכז בקרה של המערכת ממקום במרכז טיסות החלל גודרד. בנוסף לכך פועלות תחנות קרקע בניו מקסיקו ואי גואם.

הלוויינים מצוידים במשיבים ב-S band, Ku-band (לווייני הדור הראשון בלבד) ו-Ka-band (לווייני הדור השני בלבד).
הסדרה הראשונה כללה 5 לוויינים. לוויינים צוידו בפאנל סולארי שיכול לספק 1700 ואט ובנוסף הותקנה סוללת מצברים שמספקת חשמל כאשר פנל סולארי לא עובד.

בשנת 1989 דווח שחלק משמעותי של העברת נתונים קשורה עם פעילות לווייני ריגול מסדרה Lacrosse שמופעלות על ידי משרד הסיור הלאומי. בהמשך התברר שחלק משמעותי של עלויות המערכת מכוסות על ידי משרד ההגנה וקיימות תחנות קרקע לניצול ועיבוד מידע צבאי בלבד.

קיום המערכת הוזכר בסרטים "מונרייקר" ו"סיוט בקצה האופק".

## רשימת שיגורים

## קישורים חיצוניים

* לווייני TDRS
* תיאור המערכת
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
קטגוריה:לווייני תקשורת
גוסטב יונסון

**גוסטב יונסון** (באסטונית: **Gustav Jonson**; 7 בינואר 1880 – 15 בנובמבר 1942) היה איש צבא אסטוני, אשר מונה בידי ברית המועצות למפקד הצבא האסטוני למשך שנה בין יוני 1940 ליוני 1941. לאחר כיבוש אסטוניה בידי הגרמנים במבצע ברברוסה, הוציאו אותו הסובייטים להורג.

## ביוגרפיה
יונסון נולד בוויליאנדי. ב-1901 הוא התגייס לצבא האימפריה הרוסית, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-1917 נשלח לאסטוניה במטרה להקים גדוד פרשים אסטוני שיילחם בשורות הצבא הקיסרי. הוא המשיך לפקד על הגדוד שלו גם לאחר שאסטוניה הכריזה על עצמאותה מהאימפריה, ופיקד עליו במהלך מלחמת העצמאות האסטונית כנגד ברית המועצות. הוא המשיך לפקד על הגדוד עד 1924. ב-1927 הוא מונה למפקד האקדמיה הצבאית האסטונית. בין 1934–1939 הוא שימש כעוזרו הצבאי של נשיא אסטוניה קונסטנטין פטס.

ב-1939 פרש יונסון מהצבא בדרגת גנרל מאיור. ב-16 ביוני 1940 פלשו הסובייטים לאסטוניה, וכבשו אותה תוך יום. הסובייטים אילצו את מפקד הצבא האסטוני יוהאן ליידונר להתפטר מתפקידו, ומינו את יונסון למפקד במקומו. ב-3 בספטמבר של אותה שנה, סיפחו הסובייטים את כל הצבא האסטוני לתוך הצבא האדום במסגרת "קורפוס הרובאים הטריטוריאלי האסטוני ה-22". יונסון מונה למפקד הקורפוס בדרגת גנרל לייטננט.

במהלך מבצע ברברוסה ביוני 1941, כבשו הגרמנים את אסטוניה. בעקבות כך, איבדו הסובייטים את האמון באסטונים, ופיטרו את כל הקצינים האסטונים מהצבא האדום. יונסון נשלח למוסקבה בתואנה של השלמת הכשרתו באקדמיית המטה הכללי. ב-19 ביולי הוא נעצר בידי הנ.ק.ו.ד. ב-15 במאי 1942 הוא נידון למוות. גזר הדין בוצע בצ'ליאבינסק ב-15 בנובמבר 1942.

## קישורים חיצוניים

* גוסטב יונסון באתר הגנרלים של מלחמת העולם השנייה

קטגוריה:גנרלים אסטונים
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג ברוסיה וברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1880
קטגוריה:נפטרים ב-1940
סיפור אהבה ארץ ישראלי (סרט)

**סיפור אהבה ארץ ישראלי** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2017 בבימויו של דן וולמן, עם עדי בילסקי ואביב אלוש בתפקידים הראשיים.

התסריט של דיתה גרי נכתב בהשראת המונודרמה סיפור אהבה ארץ ישראלי של פנינה גרי המתאר את רומן האהבה בינה (אז - פנינה דרומי) לעלי בן צבי, בנו של יצחק בן צבי. סיפור אהבתם נקטע זמן קצר לפני חתונתם כשעלי נפל בקרב בית קשת. בסרט היא מופיעה בשם מרגלית.

צאלה קירשנבאום ואורה מונטיליו היו מועמדת לפרס אופיר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר בטקס פרסי אופיר לשנת 2017.

הסרט השתתף בפסטיבל הסרטים הסיני "Golden Rooster & Hundred Flowers" , בו זכתה בילסקי בפרס השחקנית הזרה הטובה ביותר.

## תקציר העלילה
נהלל 1947, מרגלית (עדי בילסקי) ומיכליק (מאיה ורטהיימר) הן חברות ילדות. מרגלית עוזרת לאביה יוסף (יצחק חזקיה) ולאמה ציפורה (אסתי כץ) במשק המבוסס בעיקר על דבוראות. מרגלית חובבת תיאטרון ונוסעת עם מיכליק להצגת אדיפוס המלך של הבימה בחיפה. באוטובוס מאחוריהם יושבים שני בחורים מבית קשת, דודיק (גל לב) ועלי (אביב אלוש). מרגלית "נדלקת" מיד על עלי.

לאחר ההצגה בחיפה נפגשת מרגלית עם אחד מהשחקנים הבולטים בהצגה נחום בוכמן (עידן ברקאי) ששיחק את השליח מקורינת והוא מתרשם ממנה ומזמין אותה לבחינות כניסה לסדנת השחקנים של הבימה.

הרכב של עלי "נתקע" בנהלל והוא מקבל את הצעת מרגלית לישון בנהלל. הוא מוצא חן בעיני ההורים ולמחרת הוא חוזר לבית קשת. מרגלית מארגנת הצגה של דקלום ותנועות של שירו של אברהם שלונסקי "הרכבת". ראש המציגים הוא עוזי (ליאור סורוקה) והוא נהרג בפעולת תגמול עליה מפקד עלי בתגובה לרצח שתי צעירות מקיבוץ גבת.

מרגלית ומיכליק משתתפות בפעולה להורדת מעפילים אבל הקשר עם עלי אינו מתפתח. לאחר שנודע לה שעלי הפסיק את קשריו עם חברתו דבוריק (מעין וינשטוק), הן עוברות לעזור בעבודה באופן זמני בבית קשת ושם פורחת האהבה בין עלי ומרגלית.

חילוקי הדעות ביניהם הם על רקע אידאולוגי. מרגלית היא מושבניקית ואינה אוהבת את חוסר הפרטיות והתחלקות ברכוש עם כולם. היא מקבלת הזמנה לאודישן בהבימה בתל אביב ולאחר זמן היא מקבלת מכתב ובו נכתב כי נתקבלה. היא חוזרת לעלי ולאור חילוקי הדעות הם מחליטים להיפרד זמנית.

היא עוברת לתל אביב ונחום מחניף לה ומתכונן להזמינה לדירתו אך ברגע האחרון היא עוזבת אותו בריצה וחוזרת לזרועותיו של עלי בבית קשת שמציע לה נישואים.

לאחר קבלת תוכנית החלוקה מורע היחס עם הערבים בסביבה והפועל הערבי עאדל (מוסא זחאלקה) נאלץ לעזוב את עבודתו אצל הוריה של מרגלית לאחר שקיבל איומים על חייו.

עלי יוצא עם שמונה חברים לגרש את כבשי הערבים משטחם. הם נתקלים במארב מתוכנן ועלי וששה מחבריו נהרגים.

בנהלל מתכוננים לחתונה וכל משפחה מביאה מטעמים משלה. מרגלית מנסה את הינומת הכלה עד שמגיעה הידיעה על נפילת עלי. בהלוויה משתתף גם יצחק בן צבי (אלכס אנסקי) ורחל ינאית בן צבי (נחמי דרוק).

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לסיפור אהבה ארץ ישראלי, באתר יוטיוב
* סיפור אהבה ארץ ישראלי - מאחורי הקלעים, באתר יוטיוב
*כתבה על סיפור אהבה ארץ ישראלי בכאן11, באתר יוטיוב
*סיפור אהבה ארץ ישראלי, בקרן הקולנוע הישראלי

קטגוריה:סרטי 2017
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי דן וולמן
קטגוריה:סרטי יונייטד קינג
קטגוריה:עלי בן-צבי
סאנדיי אדטונג'י

**סאנדיי דמילארה אדטונג'י** (באנגלית: **Sunday Damilare Adetunji**; נולד ב-10 בדצמבר 1997 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בנבחרת ניגריה.

## קריירת מועדונים
אדטונג'י שיחק בקבוצות אביה ווריורס, אנימבה, לובי סטארס, פלאטאו יונייטד וריברס יונייטד מליגת העל הניגרית, וכן בפריברם מליגת העל הצ'כית.

ב-27 באוגוסט 2021 חתם בק.פ. שקופי מליגת העל המקדונית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 54 הופעות ליגה והבקיע 31 שערים. בעונת  זכה עם המועדון באליפות מקדוניה הצפונית, והיה מלך השערים של הליגה עם 20 שערים. בתום עונת  שוחרר מהמועדון.

## קריירה בינלאומית
ב-11 בספטמבר 2018 ערך אדטונג'י את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, בניצחון 2-1 על נבחרת ליבריה במשחק ידידות.

## תארים
;ק.פ. שקופי
* אליפות מקדוניה הצפונית (1): 2021/2022

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניגרים
קטגוריה:כדורגלני אנימבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1997
אהרון אקוקה

**אהרון הנרי אקוקה** הוא ספורטאי ספורט נכים ישראלי שהשתתף שלוש פעמים ב.

## ביוגרפיה
אקוקה נולד במרוקו ועלה לארץ עם משפחתו במרץ 1955 והתגייס לצה"ל בשנת 1975 ושירת בחטיבת גולני. בשנת 1976 נפגע בתאונת אימונים ואיבד את ראייתו.

ב התחרה בשחייה בדרגת נכות B1: במשחה 50 מטרים בסגנון חופשי דורג במקום השלישי בסבב המוקדמות עם תוצאה של 33.42 שניות וסיים במשחה הגמר במקום השביעי עם תוצאה של 32.48 שניות. במשחה 50 מטרים בסגנון חזה דורג במקום הרביעי בסבב המוקדמות עם תוצאה של 46.18 שניות וסיים במשחה הגמר במקום השביעי והאחרון עם תוצאה של 47.93 שניות.

השתתף ב וב עם נבחרת הכדורשער לעיוורים.

בשנת 1991 הבקיע אקוקה את שער הניצחון במשחק הגמר של אליפות אירופה בכדורשער והביא לניצחון הנבחרת הישראלית.

אקוקה המשיך בפעילות ספורטיבית כשוער נבחרת הכדורשער של בית חינוך עיוורים. בעונת 2018/19 זכה עם הנבחרת באליפות המדינה.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורשער פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורשער ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:שחקני כדורשער במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחקני כדורשער במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:עיוורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
4F

**4F** היא חברת ביגוד פולנית שהוקמה בשנת 2003 ובסיסה בוויליצקה, בדרום פולין. החברה נמצאת בבעלות OTCF SA שחברות הבנות האחרות שלה כוללות מותגים כמו Outhorn ו-4Faces. היא מציעה בגדי ספורט, תיירות ולבוש קז'ואל, כמו גם אביזרי אופנה שונים. המותג מפעיל כיום 230 חנויות במזרח-מרכז אירופה ומוצריו נמצאים בכ-500 חנויות מותגים ב-40 מדינות ביניהן ישראל (באתר Shoesonline).

4F מייצרת מגוון רחב של מוצרי ספורט ומוצרי לבוש קז'ואל, כגון חולצות טריקו, מכנסיים קצרים, ז'קטים, בגדי ים, סנדלים, כפכפים, תיקים ותרמילים. ציוד הספורט של החברה כולל חליפות סקי וקסדות אופניים.
ממוזער| חנות 4F בפולין
## היסטוריה
בשנת 2003, חברת Horn Partner (כיום OTCF SA) פתחה את החנות הקמעונאית הראשונה שלה המציעה בגדי ספורט תחת המותג 4Fun. בשנת 2007 שינתה החברה את השם ל-4F Performance, ומאז 2010 היא אימצה את השם 4F. בשנת 2008, היא החלה רשמית בשיתוף פעולה עם הוועד האולימפי הפולני (PKOl). המותג נבחר להלביש את הספורטאים הפולנים באולימפיאדת החורף 2010 בוונקובר, אולימפיאדת הקיץ 2012 בלונדון, אולימפיאדת החורף 2014 בסוצ'י, משחקי אירופה 2015 בבאקו וכן אולימפיאדת הקיץ 2016 בריו דה ז'ניירו. היא גם סיפקה בגדי ספורט לספורטאים פולנים צעירים במשחקים האולימפיים לנוער בסינגפור ובנאנג'ינג. מלבד PKOl, מאז 2010, החברה משתפת פעולה גם עם הוועד הפראלימפי הפולני.

4F משתפת פעולה עם שבע ועדות אולימפיות לאומיות אחרות והלבישה 8 נציגויות לאומיות, כולל נבחרות מפולין, סרביה, קרואטיה, לטביה, יוון, צפון מקדוניה, ליטא וסלובקיה .

בשנת 2016, פתחה חברת 4F את החנויות הראשונות שלה מחוץ לפולין בלטביה, סלובקיה, רומניה וצ'כיה.

המותג הוא גם שותף רשמי של ארגונים כמו התאחדות הסקי הפולנית (2007), התאחדות הביאתלון הפולנית (2010), התאחדות האתלטיקה הפולנית (2013), התאחדות הפולנית להחלקה מהירה (2014), התאחדות הכדוריד הפולנית (2017). ואיגוד הביאתלון הסלובקי (2018).

בשנת 2018, חברת 4F הייתה אחת מנותני החסות של טורניר ארבע הגבעות שנערך בגרמניה ואוסטריה עבור ארבע המהדורות הבאות של האירוע וכן אליפות העולם בסקי אלפיני של FIS בשנת 2021. החברה גם פתחה את החנות הראשונה שלה באסיה בבנגקוק, תאילנד. בשנת 2020, החברה הפכה לאחת השותפים הגלובליים הרשמיים של המהדורה השביעית של Wings for Life World Run. החברה גם פתחה את חנות הדגל הראשונה שלה באוקראינה בקייב עם שתי פתיחה נוספות מתוכננות עד סוף השנה.

בשנת 2021, החברה החלה את שיתוף הפעולה שלה עם קבוצת הכדורעף הפולנית ZAKSA Kędzierzyn-Koźle, הזוכה בליגת האלופות CEV 2020–21 . מה- EuroBasket 2022 האחרון, החברה הפכה לספק הרשמי החדש של נבחרת פולין בכדורסל ששיחקה בבית.

החל משנת 2023 משווקת החברה את מוצריה בישראל באתר המסחר אלקטרוני shoesonline.

## שגרירים של המותג
* איוונה ברנרדלי - רץ למרחקים ארוכים
* מרסין חבובסקי - רץ למרחקים ארוכים
* נטליה צ'רוונקה - מחליקה מהירה
* פאולינה בטובסקה פיאלקובה – ביאתלטית
* פאולה גוריקקה - רוכבת אופניים
* מוניקה הוג'ניש - ביאתלטית
* לוקאש קובוט - טניסאי
* וילפרדו לאון - שחקן כדורעף
* רוברט לבנדובסקי - כדורגלן
* קמיל סטוך – קופץ סקי

## ראו גם
* בגדי ספורט
* תעשיית האופנה
* כלכלת פולין

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות ביגוד
קטגוריה:חברות פולניות
אלזה (לביאה)

**אלזה** (28 בינואר 1956 – 24 בינואר 1961) הייתה לביאה שגודלה יחד עם אחיותיה "Big One" ו-"Lustica" על ידי פקח שמורות הטבע ג'ורג' אדמסון ואשתו ג'וי אדמסון לאחר שהתייתמו בגיל כמה ימים בלבד. Big One ו-Lustica נמסרו לאחר תקופה לגן החיות ברוטרדם, הולנד, ובני הזוג אדמסון גידלו את אלזה בעצמם ואימנו אותה לשרוד, עד שניתן היה לשחרר אותה לטבע.

סיפורה סופר במספר ספרים של בני הזוג אדמסון, וכן בסרטי קולנוע, בהם "לחופש נולדה" משנת 1966.

## חייה
אלזה ואחיותיה התייתמו ב-1 בפברואר 1956 לאחר שג'ורג' אדמסון נאלץ להרוג את אמם כשזו תקפה אותו. מאוחר יותר הבין אדמסון שהתקיפה נעשתה בניסיון להגן על גורותיה. עקב כך, אימצו ג'ורג' ואשתו ג'וי את הגורות שהיו בנות ארבעה ימים.

אלזה גדלה במובנים רבים כמו כל חיית מחמד ביתית, אולם ג'וי אדמסון, שבה בטחה אלזה יותר מכולם, התייחסה אליה כשווה אליה עצמה ונוצרה ביניהן תקשורת מפותחת והבנה הדדית. לאחר ששתי אחיותיה נשלחו לגן חיות, הייתה ג'וי נחרצת בנחישותה להעניק לאלזה את האימון שהיא זקוקה לו כדי לחזור לצוד ולחיות בטבע. מאמציה נשאו פרי סיפור חייה המוקדמים של אלזה פורסם בספר "לחופש נולדה".

כשאלזה הייתה בת שלוש, היא הובילה את שלושת הגורים שלה לפגוש את ה"להקה" שבה גדלה - משפחת אדמסון. בני הזוג נתנו לגורים את השמות "ג'ספה" (זכר), "גופה" (זכר) ו"אלזה הקטנה" (נקבה). היא המשיכה לשמור על קשר חם ואוהב עם בני הזוג אדמסון והפגינה כלפיהם חיבה רבה.

חיי אלזה וגוריה מתוארים בספר **חיים בחופש**, שיצא זמן קצר לאחר מכן.

אלזה מתה בזרועותיו של ג'ון, כתוצאה מקדחת הקרצית . היא נקברה ב  בקניה.

## לקריאה נוספת
* לחופש נולדה: סיפורה של הלביאה אלזה, הוצאת אחיאסף, 1988
*  ביוגרפיה של לביאה, באתר אנימלס

## קישורים חיצוניים
* מחווה לאלזה (באנגלית) - מידע ורשימות של ספרים, סרטים, תמונות ואפילו מכתבים שנכתבו על ידי ג'וי וג'ורג' אדמסון.
* קרן לחופש נולדה (אנגלית)
* אלזה הלביאה (1961) סרט תיעודי מקורי

קטגוריה:אריות מפורסמים
ג'וליאן סטרות'ר

**ג'וליאן לי סטרוֹת'ר** (באנגלית: **Julian Lee Strawther**; נולד ב-18 באפריל 2002) הוא כדורסלן אמריקאי-פוארטו ריקני המשחק בעמדת הסמול פורוורד בדנוור נאגטס.

## קריירה
סטרוֹת'ר נולד בלאס וגאס, נבדה. אִמו היא ממוצא פוארטו-ריקני, ומתה מסרטן השד כשהיה בן תשע. הוא החל לשחק כדורסל בתיכון מקומי, ובעונתו השלישית בתיכון העמיד ממוצעים של 27.3 נקודות ו-8.8 ריבאונדים למשחק. בעונתו הרביעית העמיד ממוצעים של 31.5 נקודות, 11.1 ריבאונדים ו-2.2 אסיסטים למשחק, כולל משחק שבו קלע 51 נקודות. סטורת'ר בחר לייצג את נבחרת פוארטו ריקו בגביע העולם עד גיל 19 ב-2019, העמיד ממוצעים של 22 נקודות ו-6.1 ריבאונדים למשחק, ועזר לנבחרתו לסיים במקום השישי. הוא רשם 40 נקודות, 10 ריבאונדים וארבעה אסיסטים בהפסד לנבחרת רוסיה במשחק על המקום החמישי.

לאחר התיכון הוא בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת גונזגה. בעונתו הראשונה באוניברסיטה קלע 3.4 נקודות בממוצע למשחק, ושימש בעיקר כגיבוי לקורי קיספרט. בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 11.8 נקודות ו-5.4 ריבאונדים למשחק, הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA אך בחר לשוב לעונה נוספת באוניברסיטה. ב-28 בינואר 2023 קלע שיא קריירה של 40 נקודות, בניצחון 82–67 על פורטלנד, ובסך הכל במהלך עונתו האחרונה העמיד ממוצעים של 15.2 נקודות, 6.2 ריבאונדים, 1.3 אסיסטים ו-0.8 חטיפות ב-31.2 דקות למשחק.

ב-11 באפריל 2023 הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA. בדראפט נבחר בבחירה ה-29 על ידי אינדיאנה פייסרס, אך הועבר בטרייד לדנוור נאגטס. ב-6 ביולי חתם על חוזה בקבוצה, והצטרף לסגל הקבוצה לליגת הקיץ של ה-NBA.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי נבדה
קטגוריה:לאס וגאס: אישים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים פוארטו ריקנים
קטגוריה:נבדה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת גונזגה
קטגוריה:כדורסלני דנוור נאגטס
קטגוריה:בחירות דראפט של אינדיאנה פייסרס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2002
קטגוריה:פוארטו ריקנים שנולדו ב-2002
אנדרטת גדוד 42 ברמלה

250px|ממוזער|שמאל|לוח הסבר לאנדרטת גדוד 42 ברמלה
**אנדרטת גדוד 42 ברמלה,** היא אנדרטה לזכרם של 35 חללי גדוד 42 מחטיבת קרייתי שנפלו במלחמת העצמאות. האנדרטה נמצאת בגן ההגנה ברמלה. אנדרטה גדוד 42 בצריפין היא אנדרטה נוספת המנציחה את חללי הגדוד.
## רקע היסטורי
חטיבת קרייתי, הוקמה בפברואר 1948 על בסיס חי"ש של ההגנה ממרחב תל אביב. בתחילת מלחמת העצמאות פעלו בהגנה על תל אביב ובהמשך נשלחו הגדודים למבצעים באזור המרכז ולהגנת הדרך לירושלים. בחודש יולי 1948, במסגרת מבצע דני, לחם גדוד 42 במערב רמלה. ב-1958 הוקמה אנדרטה ברמלה להנצחת הגדוד ו-35 לוחמיו שנפלו במלחמת העצמאות.
## האנדרטה
האנדרטה ממקומת בכניסה לגן ההגנה. במרכזה במה קטנה מדורגת, מעליה נישא פסל אבן דמוי עץ שענפיו גדועים. בראש העץ דגל ישראל. על גזע העץ לוח מוארך ובו נכתב: "לזכר מגיני מולדת. באילן פגע ברק אך בדיו יפרחו". הבמה נתחמת על ידי שני קירות נמוכים. על האחד פרטי ההנצחה ובשני שמות הנופלים.
הקמת האנדטה ביוזמת העירייה. והיא הוקמה בשנת 1958 בתכנון מהנדס העיר משה לבנר.

## קישורים חיצוניים

* 

גדוד 42 ברמלה
גדוד 42 ברמלה
קטגוריה:רמלה: מבנים
קטגוריה:אנדרטאות חטיבת קרייתי
שלמה לזמי

**שלמה לזמי** הוא ספורטאי ספורט נכים ישראלי, בעבר שוער נבחרת ישראל בכדורשער לעיוורים ואלוף העולם (2017 ו-2018) בכדורת לעיוורים.

## ביוגרפיה
לזמי שירת בחיל ההנדסה הקרבית בשירות סדיר ובמילואים. בשנת 1986 נשלח כאיש מילואים לסייע בפינוי שדה מוקשים באזור מסעדה ונפצע באורח קשה מהתפוצצות מוקש.

היה שוער נבחרת ישראל בכדורשער לעיוורים והשתתף ב.

לאחר שפרש ממשחק כדורשער, החל להתאמן בכדורת לעיוורים והיה אחד מחלוצי התחום בישראל. כשחקן כדורת השתתף מספר פעמים באליפות העולם לעיוורים ובשנת 2017 זכה במדליית זהב. בשנת 2018 זכה פעם נוספת במדליית זהב באליפות העולם ובאותה שנה זכה גם במדליית זהב באליפות אירופה. בשנת 2019 זכה במדליית כסף באליפות צ'כיה הפתוחה.

בשנת 2017 הוענק לו פרס ספורטאי השנה מטעם הפועל.

לזמי נשוי ואב לשלושה.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני כדורשער פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורשער ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורת ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחקני כדורשער במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:עיוורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קובי בראון

**קובי בראון** (באנגלית: **Kobe Brown**; נולד ב-1 בינואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד באינדיאנה פייסרס.

## קריירה
בראון נולד בהאנטסוויל, אלבמה, לאב כדורסלן עבר ומאמן כדורסל, ונקרא על שם קובי בראיינט. הוא שיחק כדורסל בתיכון מקומי, בו שימש אביו כמאמן קבוצת הכדורסל, ושיחק לצד אחיו. לאחר התיכון בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מיזורי. בעונתו הראשונה באוניברסיטה קלע 5.8 נקודות והוסיף 3.7 ריבאונדים בממוצע למשחק, בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 8 נקודות ו-6.2 ריבאונדים למשחק, בעונתו השלישית העמיד ממוצעים של 12.5 נקודות, 7.6 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים למשחק ובעונתו האחרונה העמיד ממוצעים של 15.8 נקודות, 6.4 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים ב-29.5 דקות למשחק.

ב-23 באפריל 2023 הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA. בדראפט נבחר בבחירה ה-30 על ידי לוס אנג'לס קליפרס, חתם על חוזה בקבוצה ב-3 ביולי והצטרף לסגל הקבוצה לליגת הקיץ של ה-NBA.

ב-5 בפברואר 2026 הועבר יחד עם איביצה זובאץ בטרייד לאינדיאנה פייסרס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אלבמה
קטגוריה:האנטסוויל (אלבמה): אישים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:אלבמה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת מיזורי
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:כדורסלני סן דייגו קליפרס
קטגוריה:כדורסלני אינדיאנה פייסרס
קטגוריה:בחירות דראפט של לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2000
ג'ורג'ט הייר

**ג'ורג'ט הייר** (באנגלית: **Georgette Heyer**; 16 באוגוסט 1902 – 4 ביולי 1974) הייתה סופרת בריטית שזכתה להצלחה גדולה במהלך המאה העשרים ונחשבת למייסדת סוגת הרומן ההיסטורי הרומנטי (historical romance) ותת הסוגה שלו – רומן היסטורי רומנטי של תקופת הריג'נסי (Regency romance). היא כתבה גם רומנים בלשיים ומסות ובסך הכל פרסמה במהלך חייה מעל ל-50 ספרים שנמכרו ביותר מ-30 מיליון עותקים ברחבי העולם.

הייר נולדה בשכונת וימבלדון בלונדון, הבכורה מתוך שלושה אחים, וכבר כשהייתה בת 17 החלה לכתוב את הרומן הראשון שלה במטרה לבדר את אחיה בוריס שסבל מהמופיליה. שנתיים לאחר מכן, בעידודו ובהשפעתו של אביה שהתרשם מכתיבתה, התפרסם הרומן בשם "The Black Moth" (1921) וזכה להצלחה מסחרית מיידית.

מאותו רגע החלה הייר לפרסם ספרים מדי שנה או שנתיים – רובם התרחשו בתקופה הג'ורג'יאנית – עד שבשנת 1935 פרסמה את הספר "Regency Buck" שהחל את עיסוקה בתקופה ההיסטורית שהפכה למזוהה ביותר עם כתיבתה – תקופת הריג'נסי באנגליה. העיסוק של הייר בתקופת הריג'נסי הושפע מהרומנים של ג'יין אוסטן, אך להבדיל מאוסטן שהייתה בת התקופה, הייר ביססה את ספריה על מחקר היסטורי מדוקדק שהפך לסימן ההיכר שלה.

בשנת 1950 ראה אור הספר **סופי הגדולה**, שנחשב לאחד מספריה הטובים והאהובים ביותר של הייר. הספר, שמתרחש בשנת 1816, מתאר את קורותיה של סופי – צעירה בת 19 שמגיעה לשהות אצל קרוביה בלונדון לאחר שאביה נשלח למשימה דיפלומטית בדרום אמריקה. דודתה של סופי, ליידי אומברסלי, נחושה לגרום לאחייניתה להשתלב בחברה הלונדונית הגבוהה, אך סופי לא תמיד מוכנה להתיישר על פי הכללים: היא ישירה, אמיצה וקולנית, והיא מחליטה לנסות ולפתור את סבך הבעיות האישיות והרומנטיות שבני דודיה שקועים בו בדרכה הייחודית.

## קישורים חיצוניים
* 

* 

קטגוריה:סופרי מתח ואימה אנגלים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1902
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1902
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1974
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
מועדון הכדורגל קרטרו

**מועדון הכדורגל קרטרו** הוא מועדון כדורגל מקסיקני מהעיר קרטרו שבמדינת קרטרו אשר משחק בליגת העל המקסיקנית.

## היסטוריה
הצעת הפדרציה המקסיקנית לכדורגל בשנת 1949 הביאה ליצירת "סגונדה דיוויזיון" לקידום הספורט. התאריך הרשמי להקמת הקבוצה הוא ה-8 ביולי 1950.
בשנת 2002, קבוצת "סי אפ לה פיאדד" מהליגה העל הוזזה מעיר לה פיאדד בכדי לשחק בסנטיאגו דה קרטרו, שם נשארה למשך שנתיים תחת השם "קרטרו". הקבוצה הראתה ביצועים נמוכים במשך ארבע עונות. לאחר מכן, בשנת 2004, הוחלט להפחית את מספר הקבוצות בליגת העל המקסיקנית מ-20 ל-18, ובחרה להוציא את שתי הקבוצות עם המצב הכלכלי הגרוע ביותר, ביניהם נמנתה גם קרטרו. ב-28 במאי 2006, קרטרו עלתה לליגה העל המקסיקנית לאחר שניצחה את פואבלה. לאחר עונת 2007-08 בליגת המשנה המקסיקנית, בה הקבוצה לא הצליחה להגיע לפלייאוף, דברים השתנו ב-2008. קרטרו, הפכה לקבוצה ההתקפית המסוכנת ביותר בליגה והשיגה את מספר הנקודות הגבוה ביותר בליגת המשנה. בין השנים 2002 ל-2012, הקבוצה חוותה ירידות ועליות, עם רגעים חשובים כמו הזכייה בליגת המשנה והעלייה לליגה הבכירה. הקבוצה נתקלה בקשיים כלכליים ושינויים בבעלות. ואף נתקלה באיסורים ובעיות אלימות על ידי הקהל שלה ב-2022, שתובילו להעברת הקבוצה לבעלות אחרת.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל מקסיקניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1950
דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד

**דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד** (במראטהית: **यशवंत विष्णू चंद्रचूड**; נולד ב-11 בנובמבר 1959) הוא משפטן הודי, שכיהן כנשיא בית המשפט העליון של הודו מנובמבר 2022 עד נובמבר 2024 וכשופט בית המשפט העליון של הודו ממאי 2016. כיהן גם כשופט העליון של בית המשפט הגבוה של אללהאבאד (אוטר פרדש) בין השנים 2013 ל-2016 וכשופט של בית המשפט הגבוה של בומביי (מהאראשטרה) בין השנים 2000 ל-2013.

## שנותיו הראשונות והשכלתו
דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד נולד ב-11 בנובמבר 1959. אביו ישוואנט וישנו צ'נדראצ'וד , כיהן כנשיא בית המשפט העליון של הודו, ואמו, פראבהה, הייתה מוזיקאית קלאסית ששרה עבור רדיו כל הודו.

צ'נדראצ'ור קיבל תואר ראשון במשפטים מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת דלהי ב-1982, ותואר שני במשפטים מבית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד ב-1983. ב-1986 השלים צ'נדראצ'ור דוקטורט למשפטים בהרווארד. עבודת הדוקטורט שלו עסקה באפליה מתקנת ובמשפט השוואתי.
[ממוזער| [נשיא הודו|נשיאת הודו דרופדי מורמו משביעה את צ'אנראצ'וד כנשיא בית המשפט העליון של הודו]]
עם שובו להודו, עסק צ'אנדאצ'ור בעריכת דין בבית המשפט העליון של הודו ובבית המשפט הגבוה של בומביי. הוא הוגדר כפרקליט בכיר, הרשאי להופיע בפני בית המשפט הגבוה, על ידי בית המשפט הגבוה של בומביי ביוני 1998. באותה שנה, הוא מונה לפרקליט הכללי הנוסף של הודו, תפקיד שמילא עד מינויו לשופט.

צ'אנדאצ'ור מונה לשופט בבית המשפט הגבוה של בומביי ב-29 במרץ 2000. במקביל כיהן כמנהל האקדמיה המשפטית של מהאראשטרה. ב-31 באוקטובר 2013 מונה צ'אנדאצ'ור לשופט העליון של בית המשפט הגבוה של אללהאבאד.

ב-13 במאי 2016 מונה צ'אנדאצ'ור לשופט בבית המשפט העליון של הודו. באפריל 2021 הצטרף צ'אנדאצ'ור לוועדת בית המשפט העליון של הודו האחראית על מינוי השופטים בבית המשפט העליון של הודו ובבתי המשפט הגבוהים של מדינות הודו.

ב-17 באוקטובר 2022 מונה צ'אנדאצ'ור לנשיא בית המשפט העליון של הודו ולאחר פרישתו של השופט העליון, עודאי אומש ללית, הוא הושבע לתפקיד ב-9 בנובמבר 2022.

צ'אנדראצ'וד סיים את כהונתו כנשיא בית המשפט העליון ב־10 בנובמבר 2024 עם הגיעו לגיל הפרישה העומד על 65.

## חיים אישיים
אשתו הראשונה, רשמי, נפטרה בשנת 2007 מסרטן. צ'אנדואצ'ור התחתן בשנית עם עורכת הדין קלפנה דאס. יש לו שני בנים ושתי בנות אומנה. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:משפטנים הודים
קטגוריה:שופטים
קטגוריה:נשיאי בתי משפט עליונים
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1959
מיידסטון

**מיידסטון** (באנגלית: **Maidstone**) היא העיר הגדולה ביותר ועיר המחוז בקנט, אנגליה. מיידסטון היא עיר חשובה מבחינה היסטורית ונמצאת במרחק  מדרום-מזרח ללונדון. במרכז העיר עובר  המחבר אותה עם  ושפך התמזה. במשך ההיסטוריה, הנהר שימש להובלת חלק ניכר ממסחר העיר כמרכז המחוז החקלאי קנט, הידוע כ"גן של אנגליה". מאז מלחמת העולם השנייה, כלכלת העיר עברה מהסתמכות על תעשייה כבדה לתעשייה קלה וסיפוק שירותים.

נכון ל-2021, אוכלוסיית העיר מונה כ-176,700 תושבים.

## אטימולוגיה
טקסט=alt text|ממוזער|ארמון הארכיבישוף
טקסט=alt text|ממוזער|מוזיאון מיידסטון
השמות המתועדים הקדומים ביותר של העיר, "de maeides stana" ו-"maegdan stane" נמצאו בתעודות סקסוניות המתוארכות לשנת 975. משמעותיהם המשוערות הן "אבן העלמות" או "אבן העם" אשר עשויה להתייחס ל"", מונומנט אבן סמוך שסביבו התקיימו התכנסויות. בספר יום הדין השם כבר התפתח ומופיע בתור Medestan או Meddestane ובשנת 1396 הופיע בגרסה Mayndenstan. השם המודרני הופיע לראשונה בשנת 1610.

## היסטוריה
באזור נמצאו אמבטיות מהתקופה הרומאית המעידות על וילה רומאית שהיו במקום. באזור גם נמצאו ממצאים מהתקופה הנאוליתית.

מיידסטון מילאה תפקיד חשוב במהלך מרד האיכרים האנגלי ב-1381. הכומר ג'ון בול, אחד מהמורדים, נכלא בעיר ושוחרר על ידי מורדים מקנט בפיקודו של ווט טיילר.

מיידסטון קיבלה צ'רטר מלכותי והוכרזה כעיר ב-1549; ההגדרה בוטלה לזמן קצר, אך חודשה בשנת 1551 ואושררה בשנת 1619 על ידי המלך ג'יימס הראשון. לעיר עוצב שלט אצולה, עם תומכים אריות מוזהבים וייצוג לנהר החוצה את העיר. בהמשך התווספו לשלט ראש של סוס לבן המייצג את המוטו של קנט ואיגואנודון (בעקבות גילוי שרידי איגואנודון באזור במאה ה-19 הנמצאים כיום במוזיאון הטבע בלונדון). מיידסטון קיבלה את הזכות להקים כלא בתחומה ב-1604.

במהלך מלחמת האזרחים האנגלית השנייה, התרחש בעיר  אשר הוביל לניצחונם של תומכי הפרלמנט. אנדרו ברוטון, שהיה ראש העיר ב-1649 (וגם פקיד בבית המשפט הגבוה לצדק) היה אחראי להכרזה על גזר דין המוות של צ'ארלס הראשון.

כלא מיידסטון נמצא מצפון למרכז העיר ובנייתו הושלמה ב-1819.

בשנים 1897–1898 הכתה בעיר מגפת טיפוס קשה שהרגה לפחות 132 בני אדם, והייתה למגפת הטיפוס הגדולה ביותר באותה תקופה.

### היסטוריה מודרנית
משרדי מועצת המחוז נבנו מצפון למרכז העיר בין 1910 ל-1913.
בית החולים הכללי של מיידסטון נפתח בפאתי העיר בשנת 1983, והחליף את בית החולים הכללי של מערב קנט, שנפתח 150 שנים קודם לכן.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קנט: יישובים
קטגוריה:דרום-מזרח אנגליה: ערים
תחנת דנקנר

[ממוזער|[פארק יד לבנים, הנמצא בסמוך לתחנה]]
**תחנת דנקנר** היא אחת מהתחנות בקו האדום כחלק מהדנקל. מיקומה על רחוב ז'בוטינסקי, לקראת קצהו המזרחי והצטלבותו עם רחוב זאב אורלוב בפתח תקווה. התחנה ממוקמת בין שכונות נווה גן מצפון ורמת ורבר מדרום, והיא התחנה הרביעית מתחילת תוואי הרכבת הקלה מכיוון מזרח.

התחנה נפתחה, יחד עם שאר הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן, בתאריך 18 באוגוסט 2023.

## הקמה
בשנת 2009 הוחל בעבודות, שהסתיימו ב-2011, על נתיב תחבורה ציבורית לאורך רחוב ז'בוטינסקי בפתח תקווה. במקום לא הייתה תחנת אוטובוס כחלק מהנתיב.

בנובמבר 2014 נסגר נתיב התחבורה הציבורית. הסיבות לסגירת הנתיב היו העובדה שבציר נהרגו כ-21 אנשים מתאונות דרכים, והיות המסלול חלק מתוואי הקו האדום בפתח תקווה. על מנת לתת מענה תחבורה ציבורית ראוי הועברו תחנות האוטובוס, שהיו לאורך הנתיב, בחזרה לצידי הכביש.

בדצמבר 2018 החלו עבודות להנחת מסילות מסילות הרכבת בתוואי והקמת תשתיות בשבילן. בינואר 2020 פורסמו צילומי אוויר במסלול הקו בהם בין היתר תועדה התחנה והמסילות אשר מוקמות במקום.
[ממוזער|[מוזיאון פתח תקווה לאמנות, מרחק הליכה מהתחנה]]
בעקבות סיום הבנייה ומתן האישורים, התחנה נפתחה יחד עם שאר הקו האדום, בתאריך 18 באוגוסט 2023.
## מיקום
התחנה נמצאת סמוך לנקודת ההצטלבות של שני רחובות ראשיים בפתח תקווה: רחוב ז'בוטינסקי ורחוב זאב אורלוב, שניהם חלק מכביש 481. שכונות נווה גן ורמת ורבר נמצאות צפונית ודרומית (בהתאמה) לתחנה.

במרחק של כ-300 מטרים מהתחנה לתוך שכונת רמת ורבר שוכן פארק יד לבנים, ובו גן החי בפתח תקווה, הארכיון לתולדות פתח תקווה ומוזיאון האדם והסביבה.

מתחמים קרובים במיוחד לתחנה, אך המשורתים על ידי תחנות רכבת אחרות בקו האדום, הם הקניון הגדול, הפארק הגדול ובו האגם האקולוגי של העיר. מתחמים אלו משורתים על ידי תחנת בילינסון.

שכונה נוספת המשורתת על ידי התחנה היא שכונת בר יהודה.

## קישורים חיצוניים

* תחנת דנקנר באתר נת"ע

## הערות שוליים

דנקנר
קטגוריה:פתח תקווה: תחבורה
קטגוריה:פתח תקווה: מבנים
קטגוריה:כביש 481: תחבורה ציבורית
הפסד הובר

בסטטיסטיקה, **הפסד הובר** (Huber loss) היא פונקציית הפסד המהווה שילוב של שגיאה מוחלטת ממוצעת (MAE) ושגיאה ריבועית ממוצעת (MSE), ולמעשה היא הכללה שלהן. היא רגישה לחריגים פחות מאשר MSE אך יותר מאשר MAE. היא הוגדרה על ידי הסטטיסטיקאי השווייצרי פיטר ג'וסט הובר כך:

:
L_\delta (a) = \begin{cases}
 \frac{1}{2}{a^2}                   & |a| \le \delta, \\
 \delta \cdot \left(|a| - \frac{1}{2}\delta\right), & \text{תרחא}
\end{cases}

הפונקציה תלויה בפרמטר דלתא, ככל שהוא גדול יותר כך הפונקציה תהיה ריבועית ביותר נקודות (ליתר דיוק עבור כל הנקודות בסביבת דלתא של 0), ובנקודות שמחוץ לטווח הפונקציה תהיה בצורה ליניארית.
הדרך בה משתמשים בפונקציה זאת בתור מטריקת הערכה היא כאשר a מסמל את ההפרש בין הערך האמיתי לערך המנובא מן המודל, כלומר a = y - f(x) ואז מקבלים את הנוסחא:

:
L_\delta(y, f(x)) = \begin{cases}
 \frac{1}{2}(y - f(x))^2                   & |y - f(x)| \le \delta, \\
 \delta\ \cdot \left(|y - f(x)| - \frac{1}{2}\delta\right), & \text{תרחא}
\end{cases}

כשכנהוג ש y מסמל את הערך האמיתי, ו f(x) את הערך הלא אמיתי (הערך שהמודל ניבא או שמדדנו בניסוי/מעבדה).

### שימושים והשוואות
משתמשים במטריקה זאת בשביל להעריך נכונות ניבויים של מודלי למידת מכונה (בתחום זה הן נקראות **מטריקות הערכה**).

## הערות שוליים

קטגוריה:סטטיסטיקה
גדי ספקטור

**גדי ספקטור** (נולד ב-27 באפריל 1950) הוא שיט פאראלימפי.

ספקטור נולד בתל אביב ובשירותו הצבאי היה לוחם סיירת חרוב. במהלך לימודיו האקדמיים באוניברסיטת ניו יורק חזר לארץ להילחם במלחמת יום הכיפורים. הוא שירת כסגן מפקד פלוגה בחצי האי סיני ונפצע באורח קשה מהפגזה ארטילרית, פציעה בעקבותיה עבר קטיעה של רגל שמאל.

בתום שנת שיקום חזר ספקטור לארצות הברית וסיים את לימודיו. הוא התמחה באנתרופולוגיה פיזית והתנהגותית של קופים ובסיום הלימודים עבד תקופה באפריקה. בשנת 1978 החל לימודי פסיכולוגיה התפתחותית ב ובסיומם נמנה מספר שנים על סגל ההוראה של המכללה האקדמית בית ברל.

ספקטור עסק בספורט נכים בענפים שונים (שיט תחרותי, רכיבה ואופני יד) והצטרף לפעילות עמותת אתגרים. ב היה יחד עם ארנון אפרתי ודרור כהן חבר בנבחרת השייט שדורגה במקום השמיני.

ספקטור תושב חופית.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* גדי ספקטור באתר הצילום של שי אלוני

קטגוריה:שייטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שייטים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:שייטים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חופית: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי המרכז האקדמי רופין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
אני פה בגלל אשתי

**אני פה בגלל אשתי** הוא מחזה ישראלי מאת איז'ו ליבוביץ' שעלה לראשונה על הבמות בשנת 1994. 

המחזה תורגם לרוסית ולאנגלית והוצג בהוליווד, ונחשב עד היום לאחד מהצגות הבידור המצליחות בארץ.

## עלילה
שלושה זוגות ישראליים טיפוסיים מגיעים לקליניקה של דוקטור הפי מריג' לטיפול קבוצתי, על מנת לפתור בעיות שבחיי הנישואים שלהם. לכל זוג המטען הרגשי והסיפור המשותף לו, ויחד עם שאר הקבוצה מנסים לעורר זכרונות, פחדים, חששות וחלומות - ולשחרר אותם.

## הפקות
המחזה עלה לראשונה לבמה בשנת 1994. 

בשנת 2012 עלתה הפקה נוספת עם קאסט מחודש בבימויו של אביחי (שוקו) זיו, כאשר את דמותו של הדוקטור מילא ניקי גולדשטיין ולצידו שיחקו חי דוידוב, שרון חזיז, יניב סוויסה, הילה סורג'ון, אלדד פריבס/אביחי (שוקו) זיו, וחן שילוני/אלין לוי. את התפאורה והתלבושות עיצב אדם קלר, ינון פורת עיצב את הווידאו, את המוזיקה יצר אפי שושני ואת התאורה ביים צחי כרמלי.

בשנת 2022 העלה התיאטרון העברי חידוש למחזה, בעיבוד של גדי צדקה וארז שלם ובבימויו של צדקה. צוות השחקנים כלל את יניב פולישוק, סופי צדקה/מעיין אשכנזי, גיל וסרמן/אסף פרי, מורן מלכה, דניאל היב/שרי גבעתי ופיני טבגר. את דוקטור הפי מריג' שיחק יובל אברמוביץ'.

## קישורים חיצוניים
*תוכניית המחזה באתר Mantver
* עינב כהן, אני פה בגלל ההצגה - אני פה בגלל אשתי חוזרת לבמות באתר IsraelBursa, פברואר 2012

## הערות שוליים

קטגוריה:מחזות ישראליים
קטגוריה:יצירות משנת 1994
הספוט עליי

"**הספוט עליי**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן. הוא יצא לאור ב-21 ביוני 2022, בהוצאת חברת התקליטים ITModels, כסינגל שלא מתוך האלבום. את השיר כתבו וקסמן ואיתי שמעוני שהלחינו אותו עם ערן גולדברג. השיר יצא ארבע שנים לאחר יציאת שירה האחרון של וקסמן, "בוא איתי".

השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרים שונים.

## ביקורת
השיר נכתב על ידי איגי וקסמן ואיתי שמעוני, הולחן על ידי וקסמן, שמעוני וערן גולדברג והופק על ידי חן קורדובה, אביב ברנהולץ וינון יהל. לאחר ארבע שנות הפסקה, חזרה וקסמן עם "הספוט עליי" והדבר זכה לביקורות חיוביות. בריאיון ל-103fm הצהירה: . בריאיון מקיף שערכו עם וקסמן בישראל היום קבעו כי: .

ברשת 13 טענו שמדובר בשיר: . גם במעריב סקרו את "הספוט עליי" תוך ציון הרקע להקלטה שלו. בכתבה נוספת שפורסמה באתר, נכתב: . גם בכלכליסט צוין השיר.

במהלך ריאיון שערכה וקסמן עם מאקו בסמוך ליציאת השיר, הצהירה: .

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של "הספוט עליי" הועלה ליוטיוב ב-21 ביוני 2022, ביום יציאתו של השיר כסינגל. את הקליפ ביים איתמר לידר שירי שהיה אחראי גם על הקונספט שלו. הקליפ משלב סצנות שונות בהן ניתן לראות רקדניות, גיטריסט ואת וקסמן עצמה, מבצעת את השיר. מסביבה מפוזרים שלל מיקרופונים בגבהים שונים.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה משלוש מאות אלף צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איתי שמעוני
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי איתי שמעוני
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ערן גולדברג
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ינון יהל
קטגוריה:שירים על תהילה
כלום לא קרה

"**כלום לא קרה**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן. הוא יצא לאור ב-15 בינואר 2023, בהוצאת חברת התקליטים ITModels, כסינגל שלא מתוך האלבום. את השיר כתבו, הלחינו והפיקו איגי וקסמן, דולב רם ופן חזות. השיר יצא שנה לאחר יציאת שירה האחרון של וקסמן, "הספוט עליי".

השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרים שונים.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על ידי איגי וקסמן, דולב רם ופן חזות והופק על ידי רם וחזות. היא דיברה על הרקע לכתיבת השיר והצהירה בריאיון לרדיו ''ynet'': .

## ביקורת
בהמשך לשינוי המוזיקלי שהחלה בסינגל "הספוט עליי" (2022), המשיכה וקסמן בקו דומה גם ב"כלום לא קרה". השיר זכה לביקורות חיוביות. בריאיון מקיף שנערך עם וקסמן לרגל יציאת השיר, נכתב ב-*[[ynet]]*: .

בישראל היום ביקרו לחיוב את הקליפ של השיר וכתבו: . בפרוגי נכתב: .

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הרשמי של "כלום לא קרה" הועלה ליוטיוב ב-15 בינואר 2023, ביום יציאתו של השיר כסינגל. את הקליפ ביים אמיר אליסיאן. הוא משלב קטעים התואמים לתוכנו הלירי. בהתחלה, ניתן לראות חדר מדרגות בצורת ספירלה. בהמשך, מוצגת כרזה ישנה של וקסמן ועטיפת אלבום האופן השני שלה, לא מחכה יותר לדוור (1997). בהמשך לכך, מתיישבת וקסמן על הספה שבביתה כשבידיה טלפון חוגה ושפתון. היא מקיפה באמצעותו גוף מחוטב של גבר ומצלצלת למישהו, תוך ביצוע הקטע הראשון של השיר. לאחר מכן, ישנה סצנה בה רקדן נמצא בחצר הבית שלה, כשהוא מתאגרף ומבצע תנועות ריקוד שונות.

סצנה מהירה בה מופיעה עטיפת אלבום הבכורה שלה, אדום (1995) מוצגת וזו מתחלפת לסלון של וקסמן, בו יושב דוגמן לבוש למחצה כשהיא מחבקת אותו מאחורה. בהמשך, המצלמה פונה מטה, לכיוון רגליו – הוא נועל נעלי עקב. בסמוך לכך, משתנה הסצנה לאחת שצולמה בשחור-לבן בה וקסמן מבצעת את השיר כשמאחוריה מסך בו מוצגים הדוגמנים. סצנות נוספות בהן היא נמצאת בחדר בצבע אדום משולבות גם כן. בקטע הקודם לזה האחרון, מוצג דוגמן נוסף במטבח ביתה, כשהוא חותך תפוח ובידיו סכין. הוא מדליק סיגריה באמצעות הכיריים והמצלמה פונה מטה בשנית, לכיוון האגן שלו – הוא לובש חצאית.

בסוף הקליפ, רצה וקסמן בביתה, כשהיא מביטה למצלמה ואור מעומעם בצבע אדום מסביבה. לאחר מכן, מתחלפת הסצנה לזו האחרונה בה היא מבצעת הופעת חצר מול שישה דוגמנים ורקדנים.

## הופעה
בעקבות הצלחתו של השיר, הוזמנה וקסמן לבצע אותו במצעד הגאווה בתל אביב לשנת 2023, בליווי שישה רקדנים מסביבה.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:קרוס-דרסינג בתרבות
יאן מיידה

**יאן מיידה** (באסטונית: **Jaan Maide**; 30 במאי 1896 – 10 באוגוסט 1945) היה גנרל אסטוני אשר לחם במלחמת העולם הראשונה, מלחמת העצמאות האסטונית ומלחמת העולם השנייה. שימש כמפקד צבא אסטוניה בתקופת ממשלתו קצרת הימים של אוטו טיף.

## ביוגרפיה
מיידה נולד ב-30 במאי 1896 בוואנה-קריסטה. ב-1915 הוא גויס לצבא האימפריה הרוסית, למד באקדמיית קצינים בקייב ולחם במלחמת העולם הראשונה. בינואר 1918 הכריזה אסטוניה על עצמאותה מהאימפריה. מיידה מיהר לחזור לאסטוניה והתגייס לצבא האסטוני החדש. הוא מונה למפקד פלוגה, ולחם עמה במהלך מלחמת העצמאות האסטונית כנגד ברית המועצות. לאחר המלחמה הוא הועלה לדרגת לוטננט.

מיידה סיים את קורס קציני המטכ"ל ב-1923, והועלה לדרגת קפטן. ב-1927 הוא מונה לראש מטה ליגת ההגנה האסטונית - ארגון על בסיס התנדבותי שפועל במקביל לצבא אסטוניה. ב-24 בפברואר 1933 הוא הועלה לדרגת קולונל. ב-30 בנובמבר 1934 הוא מונה למפקד גדוד הרכבות המשוריינות, אולם כעבור שנה חזר לתפקידו כראש מטה ליגת ההגנה. ב-1 בפברואר 1940 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-4.

ב-17 ביוני 1940 פלשה ברית המועצות בשנית לאסטוניה וכבשה אותה תוך יום אחד. הצבא האסטוני פורק ושולב בתוך הצבא האדום. מיידה הצליח להימנע מגורלם של קצינים אסטונים רבים אחרים שהוגלו לרוסיה או הוצאו להורג. כעבור שנה, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה אסטוניה בידי גרמניה הנאצית. בתקופת הכיבוש הגרמני, מיידה הצטרף לאומקאיצה - מיליציה חצי צבאית שפעלה באסטוניה בחסות הגרמנים. בהמשך המלחמה הוא הפך למפקד המיליציה.

בספטמבר 1944 נסוגו הגרמנים מאסטוניה, ולרגע קצר נדמה היה כי ישנו סיכוי לעצמאות אסטונית מחודשת. אוטו טיף כינס ממשלה בטאלין, ומינה את מיידה למפקד הצבא האסטוני החדש. מיידה עשה ניסיון נואש לארגן את המיליציות האסטוניות לכדי צבא סדיר שיוכל להתגונן בפני הסובייטים, אולם לשווא. טאלין נפלה ב-22 בספטמבר, ומיידה עצמו נלכד ב-24 באוקטובר. מיידה הועבר לכלא בוטירקה במוסקבה, והוצא להורג ב-10 באוגוסט 1945.

## קישורים חיצוניים

* יאן מיידה באתר הגנרלים של מלחמת העולם השנייה

קטגוריה:גנרלים אסטונים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג ברוסיה וברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1896
קטגוריה:נפטרים ב-1945
המדרשיה (סרט)

**המדרשיה** או **היה היה בית ספר** (באנגלית: Once Upon a School) הוא סרט תיעודי ישראלי משנת 2023 מאת טל בכר, נתנאל ימין ויאיר אגמון. הסרט מספר את
ההיסטוריה של מדרשית נעם בפרדס חנה, מנקודת מבטו של בוגר המוסד ויוצר הסרט טל בכר. הסרט הוקרן בהקרנת בכורה במסגרת התחרות הישראלית בפסטיבל דוקאביב בשנת 2023. ב-24 ביוני 2023 שודר הסרט לראשונה בערוץ כאן 11.

הסרט עורר סערה תקשורתית, בעיקר בקרב הציבור הדתי לאומי בישראל, וזכה לביקורות מעורבות.

## תקציר העלילה
מדרשית נעם הייתה ישיבה תיכונית נחשבת, שהוקמה בשנת 1945 בפרדס חנה, אשר שמה לה למטרה לגדל דור חדש של מנהיגים דתיים-לאומים, שישנו את פני החברה הישראלית. המדרשיה העמידה למעלה משבעת אלפים בוגרים המעורים בכל שדרות החברה הישראלית, בפיקוד בכיר בצה"ל, בחינוך, בעולם הישיבות, בעולם ההיי-טק והטכנולוגיה, בפוליטיקה ועוד.

אך מספינת הדגל של הציונות הדתית, הפכה המדרשיה בשנותיה האחרונות למוסד פרוע שנשלט על ידי תלמידיו. מוסד שבו תופעות כמו אלימות, התעללויות והשחתת רכוש, הלכו והתגברו. הסרט עוקב אחרי המאורעות ההיסטוריים שהובילו לגלגולה הסופי: הלך הרוח שהובילו הרב יגל וישראל סדן, מקימי המוסד, שהעדיפו לקדם גיבוש ומנהיגות על פני משמעת וסדר. זאת תוך קיום ראיונות עם בוגרים, מורים ומנהלי עבר של הישיבה. הסרט משלב גם קטעי ארכיון, סרטים ביתיים מקוריים של התלמידים, ושיחות טלפון של טל בכר עם בוגרים על רקע מבנה המדרשיה הנטוש.

## ביקורות
הסרט זכה לסיקור נרחב בכלי תקשורת רבים, המייצגים חלקים שונים במפה הפוליטית. ולצד מחמאות וביקורות חיוביות רבות, הופנו כלפי יוצרי הסרט גם טענות רבות, הנוגעות בעיקר לאופן בו מסגרו את השיח בסרט, וכיצד הציגו וערכו את הדברים בצורה סובייקטיבית שלא מספרת את סיפורו של המוסד החינוכי כראוי.

ביקורות בעיתונים הארץ וכלכליסט טענו שהיוצרים לא הלכו עד הסוף, ולא שאלו את השאלות הקשות על הקשר בין התנהלות המדרשיה לבין הביקורת שמופנית כלפי התנהלות הציונות הדתית כיום. אתר הביקורות עין הדג טוען שהסרט לא מנסה לספר סיפור קוהרנטי על המקום, אלא מתמקד במיתוס של המדרשיה, ומנסה לעמוד על המתח בלי לצבוע את הסרט בשחור או לבן.

כלי תקשורת כמו אתר סרוגים, ערוץ 7 ומקור ראשון השמיעו בעיקר ביקורות הפוכות, וטענו שהסרט מגמתי ומציג את הציונות הדתית בכלל ואת בית הספר המפואר בפרט באור שלילי בעקבות תופעות שקרו בחמש שנותיה האחרונות של המדרשייה. בין השאר כתבו שהסרט מדגיש בעיקר היבטים של אלימות ואנרכיה, ולא מתאר באופן הוגן מסורות מפוארות וראויות לשבח או את הצדדים החיוביים הרבים שהיו ללימודים שם.

## תגובות הקהל
יוצרי הסרט משתפים שמאז הפצתו הם מקבלים תגובות רבות ומעורבות גם מהקהל. באופן אישי וגם ברשתות החברתיות. טל בכר מספר בראיון לערוץ 7: . בפוסט שפרסם יאיר אגמון בפייסבוק נכתב: .

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

* אתר יאללה פילמס, מפיקי הסרט
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ראיון ברדיו, קלמן ליברמן, רשת כאן ב', 25 ביוני 2023
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטים תיעודיים
קטגוריה:תאגיד השידור הישראלי: סרטים תיעודיים
(It Goes Like) Nanana

"**(It Goes Like) Nanana**" הוא שיר של הדי ג'יי והמפיקה הדרום קוריאנית פגי גו, שיצא כסינגל מוביל מתוך אלבום הבכורה שלה ב-15 ביוני 2023. זהו הסינגל הראשון שלה שיצא תחת הוצאת חברת אקס-אל רקורדינגס.

## רקע
בהודעה לעיתונות הצהירה גו: .

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
קטגוריה:שירי זהב בארצות הברית
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אקס-אל רקורדינגס
עם הגב

"**עם הגב**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר. הוא יצא לאור ב-4 באפריל 2008, על ידי חברות התקליטים לב העולם הפקות ולב גרופ מדיה, כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלה, דברי (2008). את השיר כתבה והלחינה זהר להפקה של אסי איילון, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום.

השיר הגיע למקום העשירי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על ידי עלמה זהר והופק על ידי אסי איילון. באפריל 2008 נכנס השיר לראשונה למצעד העברי השבועי של רשת ג'. הוא דורג לראשונה במקום ה-14, ובשבוע העוקב עלה למקום ה-12. בהמשך, דורג בעשירייה הפותחת, והצליח להחזיק במצעד במשך שבעה שבועות בסך הכול.

בשנת 2018 פורסמה כתבה במעריב בו צוין השיר כאחד מלהיטיה הראשונים של הזמרת.

## הופעה
במהלך "הסיבוב המשותף" בין זהר לארקדי דוכין בוצע "עם הגב" בהופעות חיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2008
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2008
קטגוריה:שירי עלמה זהר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עלמה זהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עלמה זהר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אסי איילון
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת לב גרופ מדיה