open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פלט

**פֶּלֶט**, בתחום המחשוב והאוטומציה, הוא תוצר של פעולת מחשב או מכשיר אוטומטי אחר. גורם עיקרי שלו מוצג הפלט הוא האדם, אך פלט מועבר גם למכשירים מבוקרי מחשב.

את הפלט של המחשב ניתן לחלק לקבוצות ולתת קבוצות:
* פלט אל מחשבים אחרים
** פלט למחשבים ברשת סגורה
** פלט אל האינטרנט
**במערכת משובצת מחשב, הפלט של המחשב הוא הנחיות לפעולתו של המכשיר שבו משובץ המחשב, כגון הפעלתם של טלפון סלולרי, מצלמה דיגיטלית או מנוע של כיסא גלגלים.
* פלט אל זיכרון חיצוני – אל אחסון של נתונים, לשימוש חוזר בעתיד במחשב שיצר אותם, או לשם העברתם כקלט למחשב אחר. אמצעים אלה כוללים: סרט מנוקב, כרטיס מנוקב, סרט מגנטי, קלטת, דיסק קשיח, תקליטור, דיסקון וכדומה.
* פלט אל משתמש הקצה (פלט מיַדי אל האדם)
** פלט ראייתי (תצוגה על הצג, על מסך הקרנה או בהדפסה במדפסת)
** פלט שמיעתי (דרך רמקול או אוזניות המחוברים לכרטיס קול)
** פלט אור-קולי (מולטימדיה – מסך או מקרן ובו זמנית רמקולים או אוזניות)
** פלט במישוש ותחושה (דרך צג ברייל, מדפסת ברייל או אמצעי מציאות מדומה) – נדיר יחסית

## היסטוריה
שמאל|ממוזער|120px|תוויין ענק, מפיק תרשים באורך 5 מטר
אמצעי הפלט הבסיסי, מתחילת ימי המחשב, הוא הנייר המודפס, המיוצר באמצעות מדפסת מחשב. מדפסות מודרניות מסוגלות להדפיס גם פלט גרפי, אך בראשית ימי המחשב שימשו מדפסות להפקת פלט טקסטואלי בלבד. להפקת תרשימים למיניהם שימש התוויין . תחליף שהתחרה בפלט המודפס הוא המיקרופיש.

בסוף שנות השבעים החל להתרחב השימוש באמצעי פלט נוסף, הצג, שהפך לאמצעי פלט דומיננטי, שפעמים רבות מייתר את הצורך במדפסת, ובמקרים אחרים משמש להצגת הפלט קודם מתן אישור להדפסתו.

## ראו גם
*קלט
*ממשק משתמש

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
קטגוריה:מחשבים
כרטיס מנוקב

שמאל|ממוזער|200px|כרטיסי ז'אקארד
**כרטיס מנוקב** או **כרטיס ניקוב** הוא כרטיס נייר ששימש עד אמצע שנות ה-70 לשמירה של נתונים בכלל וכאמצעי קלט בפרט (ובמידה פחותה - כאמצעי פלט).

מקובל לייחס את המצאת הכרטיסים המנוקבים לתעשיית אריגי המשי בעיר ליון שבצרפת. ב-1801 הציג יצרן האריגים ז'וזף מארי ז'אקאר את נול האריגה האוטומטי התעשייתי הראשון שפעולתו הייתה מבוקרת על ידי כרטיסים מנוקבים מחוברים זה לזה. מחטי האריגה עוברות רק במקום שיש בו נקב, כל כרטיס הכיל הוראות לאריגת שורה אחת, ובשיטה זו אפשר לארוג דוגמאות מורכבות מאוד של בדי ג'קארד (שנקראים על שם הממציא) ובדים עשירים אחרים כדוגמת ברוקד. קדמו לז'קאר מפתחים אחרים בתעשיית האריגים בליון שהשתמשו בכרטיסים מנוקבים, ביניהם בזיל בושון (Basile Bouchon) וז'אק ווקאנסון (Jacques Vaucanson).

הכרטיס המנוקב כאמצעי לעיבוד נתונים הומצא בשנת 1887 על ידי האמריקאי הרמן הולרית', והוא נכנס לשימוש במפקד האוכלוסין של ארצות הברית בשנת 1890. גודל הכרטיס היה זהה לגודלו של שטר של דולר באותה עת, כך שארגזים ומגרות ששימשו לאחסון של דולרים התאימו גם לאחסון כרטיסים מנוקבים שהכילו 24 טורים, 12 שורות בכל טור. 

בשנת 1928 יצרה חברת IBM כרטיס גדול יותר, בן 80 טורים ו-12 שורות. השורות סימנו את עשר הספרות ועוד שתי שורות עיליות, אשר סייעו ביצירת אותיות. צירוף ניקוב של שורות הספרות עם ניקוב השורות העיליות, יצר אותיות וסימנים מיוחדים. קופסה סטנדרטית של כרטיסי ניקוב כללה 2,000 כרטיסים. לאחסון כמויות גדולות של כרטיסים נבנו ארונות מגירות, שבהם מקום לאלפי כרטיסים.

כאמצעי פלט, בכל אחד מ-960 המקומות על הכרטיס ניתן היה למקם סיבית אחת משום שכל מקום כזה יכול היה להיות באחד משני מצבים: מנוקב או לא מנוקב.

מרכז|ממוזער|600px|כרטיס מנוקב
[ממוזער|כרטיס מנוקב - תג עובד של [עלית]]
שמאל|ממוזער|כרטיס כספומט דגם מוקדם 1970. כרטיס מנוקב ללא פס מגנטי
שמאל|ממוזער||רישיון נהיגה ישראלי משנת 1964, מהראשונים שהופקו במחשב, מודפס על גבי כרטיס ניקוב

250px|ממוזער|שמאל|נקבניות בעבודתן על מכונות ניקוב מדגם IBM 026
העברת הקלט מטפסים אל כרטיסים מנוקבים נעשתה באמצעות מכונת ניקוב . בתפעול מכונות הניקוב עסקו בעיקר נשים, שכונו **נקבניות**.

עד תחילת שנות ה-70 ובעיקר לפני המצאת המחשב, שימשו מכונות מיוחדות (ציוד לעיבוד נתונים) לעיבודם של כרטיסים מנוקבים:
* **ממיינת**: שימשה למיון הכרטיסים בסדר עולה או יורד, בהתאם לטורים בכרטיס שנבחרו למטרה זו.
* **ממזגת**: מכונה שקיבלה כקלט חבילות אחדות של כרטיסים מנוקבים ממויינים לפי טורים מסוימים, ומיזגה אותם לחבילה ממויינת אחת.
* **מלווחת**: מכונה שהדפיסה את תוכנם של הכרטיסים המנוקבים.
* **טבולטור**: מכונה שאפשרה לסכם את המספרים שבחבילת כרטיסים מנוקבים, ולהדפיס את הסיכומים. 

עד אמצע שנות השבעים של המאה ה-20 היווה הכרטיס המנוקב את אמצעי הקלט העיקרי למחשב. הוא הוחלף בסוף שנות השבעים על ידי התקליטון, שהביא להיעלמות הכרטיס המנוקב והמכונות שטיפלו בו.

## קישורים חיצוניים

* יצחק עמיהוד, **[https://archive.org/details/the-elctronic-computer-1968/mode/2up המחשב האלקטרוני ועבוד הנתונים]**, הוצאת הוד-עמי, 1968
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:התקני קלט
קטגוריה:חומרי פלט מתכלים
קטגוריה:היסטוריה של המחשוב
שימור

**שימור** פעולה לשחזור ושיקום, שמירת מצב קיים או מניעת נזק עתידי.
ייבוש מזון

[ממוזער|שמאל|250px|קערת [פירות יבשים]]
ממוזער|שמאל|250px|ייבוש עגבניות במכשיר ייעודי ביתי
**ייבוש מזון** היא אחת השיטות העתיקות לשימור מזון לתקופה ארוכה.

הייבוש מונע מהמזון להוות מצע להתרבוּת של פטריות וחיידקים, ובכך מעכב את קלקול המזון.

## סוגי מזון מתאימים לייבוש
*מזונות פחמימתיים - בעיקר עמילניים - ומזונות חלבוניים. כך למשל, מקובל לייבש ירקות, פירות וגרעינים (כגון קטניות או תירס). מקובל גם לייבש בשר, דגים ומאכלי ים, אף שהם על פי רוב מיובשים באופן תעשייתי עם חומרים נוספים השומרים על טעמם.
*שומן מתעפש בייבוש ולכן לא מייבשים נתחי בשר שמנים או פירות עם תכולת שומן גבוהה.

## שיטות ייבוש
בתקופות עתיקות הייבוש נעשה בחום השמש ובאקלים יבש. באקלים לח היה נהוג עישון, שהוא ייבוש מזורז בחום שמפיצה אש.

כיום מקובל לייבש בתנור או על ידי מכשירי ייבוש ייעודיים המזרימים אוויר חם על המזון.

ייבוש בעזרת מקור חום ובאמצעות אש לא-ישירה נקרא קלייה.

למרות אמצעי השימור המתקדמים הנהוגים היום, מקובל לייבש ולעשן מזון כדי להקנות לו טעם מסוים וכך לעשות בו שימוש אופייני. למשל נקניקים מיובשים, או עגבניות מיובשות.

## גלריה

קובץ:Northern views. Safad and the Mission compound. Flat roofs covered with drying wheat LOC matpc.15356.jpg|ייבוש חיטה על גגות צפת (1920)
קובץ:Dehydrated beef (6443347247).jpg|בשר מיובש 
קובץ:A Cantonese Dried Meat on the food shop in San Hui Market.jpg|ייבוש בשר
קובץ:Iwami squid drying DSC01868.jpg|ייבוש דיונונים ביפן
קובץ:Mashrooms dehydration at home.jpg|ייבוש פטריות שמפניון
קובץ:Some Dried foods on the Ming Kee Market in Tuen Mun.jpg|ממוזער|שמאל|250px|מאכלים מיובשים מן החי בטואן מון (屯門) 
קובץ:HK SW 上環 Sheung Wan 皇后大道西 Queen's Road West November 2021 SS2 12.jpg|ממוזער|שמאל|250px|מאכלים מיובשים מן הצומח בקווינס רואד 


## ראו גם
* ייבוש בהקפאה
* עישון מזון
* פירות מיובשים

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:שימור מזון
עישון מזון

ממוזער|left|חלקי המעשנה וחלקי הבשר המתאימים לעישון.
**עישון מזון** היא שיטה לעיבוד מזון והכנתו למאכל. זוהי אחת השיטות העתיקות לשימור בשר ודגים. כיום, משמש עישון המזון למטרות טעם בלבד, ומגוון המזונות העוברים עישון נרחב מאוד וכולל, בין השאר, בשרים, פירות, ירקות, גבינות ואף תבלינים.

עישון מזון הוא תהליך עיבוד אותו עובר המוצר כדי לבשל, לשמר או להקנות לו טעם על ידי חשיפתו לעשן מחומר בוער, לרוב עץ. היסטורית, משקים בעולם המערבי כללו מבנה קטן בשם "בית עישון", שבו אפשר היה לעשן ולאכסן בשרים. מבנים אלו היו בדרך כלל מופרדים היטב ממבנים אחרים - הן בגלל סכנת שרפה והן בגלל העשן הרב שהיה נפלט מהם.

## עישון כתהליך משמר

תהליך העישון המסורתי כלל חימום של המזון בתוך כלי סגור שאליו הועבר עשן שנוצר משריפת גזרי עץ (מעשנה). חימום המזון יצר תהליך של פיסטור, ואילו העשן יצר תגובה כימית עם השכבה העליונה של המזון אשר מנעה למשך זמן מהתרבות חיידקים עליו.

## עישון קר
[שמאל|ממוזער|250px|Albacore, [מין (טקסונומיה)|מין של טונה, בעישון קר]]
עישון קר דומה בעיקרו לעישון המזון הרגיל, אך הוא מתבצע ללא חום.

בשיטה זו שמים את המזון, שבדרך כלל תובל ונכבש מבעוד מועד במעשנה (מתקן עישון), אשר מזרימה סביבו עשן משריפת שבבי עץ, מקורר בטמפרטורה של כ־25 מעלות צלזיוס המקנה למזון טעם מעושן אופייני.

תהליך עישון קר אורך שעות רבות, אך אינו מקנה למזון עמידות בפני קלקול - שכן זה לא טופל בחום כלל. לשם שימור מזון שעובר עישון קר ומניעת קלקולו, המזון מטופל במלח, ניטריט או סו-וויד.

## בריאות
עישון מזון עשוי לייצר פחמימנים ארומטיים רב-טבעתיים אשר עלולים להוביל לסיכון מוגבר של סוגים מסוימים של סרטן; כמו כן בזמן העישון עלולים להיספח לאוכל עטרן וחומרים רעילים אחרים.

## ראו גם
* עשן נוזלי
* גבינה מעושנת

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:שימור מזון
נבל הכרמלי

**נָבָל הַכַּרְמְלִי** הוא דמות מקראית המופיע ב, פרק המפריד בין שני תיאורי בריחתו של דוד הצעיר מפני שאול המלך. דמות זו כשמה כן היא – עשיר נהנתן, נצלן וקמצן. ישנו פירוש האומר שמשמעות השם הוא אציל או מיוחס כמשמעות השם נביל הרווח אצל הערבים.
250px|ממוזער|שמאל|אביגיל מטפלת בנבל. ציור משנת 1380
[שמאל|ממוזער|250px|תל מעון בדרום [הר חברון, שם שכנה מעון המקראית, עיר מוצאו של נבל הכרמלי]]
[שמאל|ממוזער|250px|[ח'רבת אל כרמל (חברון)|ח'רבת כרמל בדרום הר חברון, שם שכנה כרמל המקראית, העיר בה ישב נבל]]

## דמותו ושמו
לפי מדרש חז"ל: , היפוך האותיות בין השם לבן ונבל מסמל את אופיים הדומה: לבן היה רמאי ורימה את יעקב שיתחתן עם שתי בנותיו לאה ורחל, ובנוסף שיעבוד אצלו 14 שנה כדי להרוויח זאת. גם נבל רימה את דוד ואנשיו.

תיאור דמות נבל הכרמלי אינו נפתח בשמו, אלא בהצגת עושרו ורכושו: . התנהגותו ואופיו של נבל תואמות לאסוציאציות המתלוות לשמו . בפיה של אביגיל אשתו ישנו מדרש שם לבעלה: .

משחק נוסף על שמו הוא הדמיון בין נָבָל לנֵבֶל יָיִן:

מן השיחה של נבל ואביגיל ניתן להסיק כי יחסיהם היו טובים אף על פי שכעסה עליו מפני יחסו לדוד.

שתי הערים בהן ישב נבל, כרמל ומעון, מקומן בדרום הר חברון, ושמותיהן השתמרו עד ימינו (ח'רבת כרמל וח'רבת מעין).

## נבל ודוד

כאשר שלח אליו דוד את נעריו, שיבקשו ממנו מעט אוכל כשכר טרחה על שאנשיו שמרו על שדותיו וצאנו מפני שודדים וגנבים, ומפני ביזה של הרכוש, הוא שילח אותם מעליו במילים: 

נבל, מתוך גאווה וקמצנות, אינו רוצה להעניק לדוד ואינו מוכן לקבל הוראות ממנו. הוא אינו מעלה על דעתו שצפויה לו סכנה מדוד "נבל עשיר הוא ושוטה, ושעה שהוא מתנהג כשומר על רכושו הריהו למעשה מפקיר אותו". דוד כועס על כפיות הטובה, ומחליט בתגובה להרוג את נבל וכל הגברים באנשי ביתו. הוא יוצא עם ארבע מאות מאנשיו לעבר בית נבל.

דוד נחשב באותה תקופה מורד בממלכת שאול, וכמי שמנהיג כוחות חמושים, שהיו אולי מסוכנים במדבר. על כן נבל, שאולי היה מנאמני שאול, לא בטח בו או לא חיבב אותו במיוחד.

נבל היה בעצם עושק שכירים מפני שניצל את שירותם של אנשי דוד ולא שילם להם או נתן להם שום סוג של תמורה על כך. למרות זאת, דבר זה לא גורר עונש של מוות, למרות שכך אמר דוד: 

לאחר תחינות אביגיל ותשורתה לדוד, מסכים דוד שלא להגיב על כפיות הטובה של נבל ומוותר על תוכניתו להרוג את כולם. כשחוזרת אביגיל לביתה אל נבל, נערך בביתו משתה "כְּמִשְׁתֵּה הַמֶּלֶךְ" (). אביגיל מספרת לו שנתנה מרכושו לדוד ואנשיו ועקב כך לוקה נבל בלבו, שוכב 10 ימים ללא הכרה, ומת.

תיאור מותו ציורי במיוחד: כשהוא מתפכח מיינו מספרת לו אביגיל מה שאירע:

לפי ה, מת נבל בט' בסיוון.

לפי חלק מפרשני חז"ל, אביגיל ניסתה מלכתחילה להיות עם דוד ולהוציא את נבל מהתמונה, שכן אמרה לדוד "וזכרת את אמתך", ודבר זה יכול להיות קשור למניפולציה שתכננה מלכתחילה.

## ראו גם
* סיפור נבל הכרמלי

## קישורים חיצוניים

* נבל הכרמלי, באנציקלופדיית המקרא של "גשר"
* אליעזר היון, בין דמי חסות לחובת חסות, "לימודים", באתר מכללת הרצוג, תמוז תשע"ד, יולי 2014

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים בספר שמואל
ברק (פירושונים)

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה שמקורם בתנ"ך
*
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בטבע
שוק חשמלי

[שמאל|ממוזער|250px|[אקג של אדם שקיבל שוק חשמלי.]]
**שוק חשמלי** הוא אחת מדרכי הטיפול המקובלות בהפרעות קצב חשמליות, כגון פרפור חדרים, וכן שיטת טיפול פסיכיאטרית לטיפול בדיכאון חמור, כשהחולה אינו מגיב לתרופות.

במקרה של כשל חמור בפעילות הלב מוצמדות אלקטרודות לחזה של החולה, ומועברת פעימה חשמלית במתח גבוה יחסית, לזמן קצר מאוד – היפוך חשמלי. כמות האנרגיה קטנה מאוד, ואינה מספיקה לגרום נזק לגוף, אך מספיקה כדי לעורר את המערכת האוטונומית של שרירי הלב. השוק החשמלי, הניתן באמצעות מכשיר דפיברילטור, מאפס את הלב, על מנת שיהיה ניתן לגרום לו לפעול בצורה תקינה מחדש באמצעות עיסוי לב ותרופות. כיוון שהטיפול ניתן בדרך-כלל במצבים שבהם החולה מחוסר הכרה, הוא אינו כרוך בכאב. בניתוחי לב מחזיר השוק החשמלי את הלב לפעילות תקינה לאחר הניתוח, והוא ניתן כשהחולה עדיין בהשפעת חומרי הרדמה.

הטיפול החשמלי בפסיכיאטריה מכונה "נזעי חשמל" והוא ניתן בעיקר במקרים של דיכאון קליני עמוק, ובהיעדר תגובה לתרופות נוגדות דיכאון. לראש המטופל מוצמדות אלקטרודות, שמעבירות מכת חשמל במתח נמוך יחסית, במטרה לדמות מעין התקף אפילפטי במוח. למעשה, מכת החשמל מחוללת שינוי זמני בפעילות גלי המוח, ולא התקף אפילפסיה של ממש. הטיפול נעשה בהרדמה כללית ועם חומר מרפה שרירים. הרפיית השרירים נחוצה כיוון שמכת החשמל גורמת להתכווצות השרירים ולפרכוס, מצב שבו המטופל עלול לפגוע בעצמו מבלי דעת. הזרם החשמלי נמשך שניות ספורות, והטיפול כולו עד ההתעוררות מההרדמה נמשך דקות אחדות. לרוב יש צורך בסדרת טיפולים (6–12 טיפולים), בתדירות של 2–3 טיפולים לשבוע.

בעבר השתמשו פסיכולוגים בשוק חשמלי קל כדי לגרום כאב בלתי-מזיק למתנדבים שהשתתפו בניסויים בפסיכולוגיה, כדוגמת הניסוי של מילגרם.

גירוי שרירים חשמלי  הוא שימוש במכות חשמל חלשות יותר כחלופה או בשילוב אימון כוח. בין האנשים הבולטים שהשתמשו באמצעי זה היה ברוס לי.

## ראו גם
*נזעי חשמל
*התחשמלות
## לקריאה נוספת
* דן הרלי, שוק חשמלי טוב לבריאות, אלכסון (מתורגם מאטלנטיק), 7 בינואר 2016

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טיפולים רפואיים
קטגוריה:אלקטרופיזיולוגיה
נפטון (מיתולוגיה)

[250px|ממוזער|שמאל|מזרקת נפטון ב[מקסיקו]]
[250px|ממוזער|שמאל| סלצ'יה אלת מי המלח בת זוגו של נפטון בפסל פורצלן ב[ארמון מויקה]]

במיתולוגיה הרומית **נפטון** (בלטינית: **Neptunus**) היה אל הים, מקבילו הרומי של האל היווני פוסידון. כיוון שכוחם הצבאי של הרומאים היה בעיקר כוח צבאי יבשתי, ברומא העתיקה לא נודעה לנפטון חשיבות רבה, והוא תואר כאל חלש ולא דומיננטי.

"נפטונוס" היה האל האיטלקי הקדום של מים, נחלים ומעיינות, והחל משלהי המאה ה-5 לפנה"ס הוא זוהה עם פוסידון.

המיתוסים הרומיים המתארים את דמותו של נפטון, מוצאו ומעלליו שאובים כולם מן המיתולוגיה היוונית. בין היתר, תואר נפטון כחי בארמון ששכן בקרקעית הים, ושהיה עשוי כולו זהב, אלמוגים ואבני חן, וכרוכב במרכבה הרתומה לסוסים בעלי זנב דג (היפוקמפוס). הוא יוצג, על פי רוב, מחזיק טריידנט (קלשון בעל שלוש שיניים), ששימש גם ככלי נשקו.

נפטון הוא אחד מארבעה אלים רומיים אשר יש להקריב למענם שור. שלושת האחרים היו אפולו, מרס ויופיטר.

על שמו של האל הרומי קרוי כוכב הלכת השמיני במרחקו מן השמש, נפטון, שנתגלה ב-23 בספטמבר 1846.

## מקדשים
בניגוד ליוונים שהוקירו וכיבדו עד מאוד את פוסידון, הרומאים תיארו את נפטון בעיקר כאל הסוסים ("נפטון אקוויסטר"; Neptune Equester). נפטון נחשב לפטרונם של מרוצי הסוסים, ועל כן אחד ממקדשיו הוקם ליד קרקס פלמיניוס, מסלול המרוצים הרומי. זהו המקדש היחיד שנבנה לנפטון ברומא, והוא מתוארך לשנת 206 לפני הספירה. המקדש שוחזר על ידי הקונסול הרומי גנאוס דומיטיוס אהנוברבוס, בשנת 40 לפני הספירה, באירוע שתואר על מטבע שנטבע על ידי הקונסול באימפריה הרומית.

בנוסף, נבנתה בשדה מרס בזיליקת נפטוני, אשר הוקדשה לקרב אקטיום, על ידי אגריפס. בזיליקה זו דחקה מקדש ישן יותר בשדה, שאף הוא החליף מזבח עתיק. במקדש שם נערכת הנפטונאליה, יום החג החשוב ביותר של נפטון, בשיא הקיץ (בדרך כלל ב-23 ביולי). תאריך החג מעיד על כך שנפטון היה אל מקורות המים בתקופות של בצורת וחום.

## גלריית מזרקות נפטון

Stoldo Lorenzi-Fountain of Neptune-Boboli Gardens.jpg|מזרקת נפטון בגני בובולי
Neptune Fountain-Peterhof.jpg|מזרקת נפטון בפטרהוף
Fountain of Neptune-Madrid.jpg|מזרקת נפטון במדריד
Fontana del Nettuno (Florence).jpg|מזרקת נפטון בכיכר הסיניוריה
Frederiksborg slot - Neptun´s fountain-Denmark.jpg|מזרקת נפטון מאת אדריאן דה פריס בארמון פרדריקסבורג בהילרוד
Neptunbrunnen-Berlin.jpg|מזרקת נפטון בברלין
Neptune Fountain (Schönbrunn).jpg|מזרקת נפטון בארמון שנברון
Kapitelschwemme-Salzburg.jpg|מזרקת נפטון בזלצבורג
Fontana del Nettuno-Bologna.jpg|מזרקת נפטון מאת ג'יאמבולוניה בבולוניה
Fontana del Nettuno-Piazza Navona-Rome.jpg|מזרקת נפטון בפיאצה נאבונה
Fontana del Nettuno (Naples).jpg|מזרקת נפטון בנאפולי


## ראו גם
* פוסידון

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אלים רומיים
קטגוריה:אלי ים ונהר
ולנטינוס הקדוש

**ולנטינוס הקדוש** הוא שמם של מספר קדושים נוצריים.

## ולנטינוס שעל שמו יום ולנטיין
לפי אחת המסורות הנוצריות, חי ולנטינוס בתקופת הקיסר קלאודיוס השני גותיקוס, והשיא זוג צעיר בניגוד לפקודת הקיסר, שאסר על נישואי חיילים. הוא נתפס ונכלא בשנת 270 לספירה. לפני שהוצא להורג, הספיק להתיידד עם בת הסוהר האחראי עליו, ושלח לה מכתבים עליהם חתם "ולנטינוס שלך".  

יום חגו, החל ב-14 בפברואר, נחגג כחג האהבה בתרבות המערבית ("יום ולנטיין"). ב-1969 בוטל מעמדו כקדוש על ידי הכנסייה הקתולית, בשל היעדר הראיות ההיסטוריות לקיומו, כחלק ממגמה כללית של ביטול קדושים שעצם קיומם הוטל בספק. 

עם זאת, עדיין ממשיכים לחגוג את יום ולנטיין כחג אזרחי, והוא מקובל היום גם מחוץ לעולם הנוצרי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קדושים נוצרים
גורדיאנוס השלישי

שמאל|ממוזער|250px|גורדיאנוס השלישי
**מַרְקוּס אַנְטוֹנְיוּס גוֹרְדִיָאנוּס פִּיוּס** (בלטינית: Marcus Antonius Gordianus Pius; 20 בינואר 225 – 11 בפברואר 244), המוכר כ**גורדיאנוס השלישי**, כיהן כקיסר רומא משנת 238 ועד לשנת 244 לספירה.

גורדיאנוס היה בנה של אנטוניה גורדיאנה, בתו של גורדיאנוס הראשון ואחותו של גורדיאנוס השני. שם אביו של גורדיאנוס השלישי אינו ידוע לבטח, כמו גם שמו שלו לפני שאימץ את שם סבו בשנת 238, אך הסברות הן שאביו היה יוניוס בלבוס, אשר נפטר לפני שנת 238, הזמן ששמו שונה.

לאחר מות סבו גורדיאנוס הראשון ודודו גורדיאנוס השני, מינה הסנאט ברומא את פופיאנוס ובלבינוס לקיסרים משותפים, על מנת לקדם את פני הרעה הצפויה מכיוונו של מקסימינוס תראקס, אולם רבים התנגדו לכך ודרשו כי גורדיאנוס, יורשם החוקי של הקיסרים הקודמים, יעלה לשלטון. לאחר מהומות ברחובות רומא הסכימו פופיאנוס ובלבינוס לפשרה לפיה יתמנה גורדיאנוס לתפקיד "קיסר", תואר שהיה בעת הזאת תואר כבוד חסר סמכויות - ומסוכן.
בפברואר 238, בהיותו בן 13, הועלה לדרגת "קיסר", בתואר: Marcus Antonius Gordianus Nobilis Caesar, Princeps Iuventutis ("מרקוס אנטוניוס גורדיאנוס הקיסר האציל, ראש הנוער שוחר האימפריום"). בסוף מאי 238 הוכרז כאוגוסטוס, ובתואר המלא: Marcus Antonius Gordianus Pius Felix Augustus, Pontifex Maximus Pater Patriae, Proconsul.
לבסוף גורדיאנוס היה זה שצחק אחרון, עם הרצחם של מקסימינוס, פופיאנוס ובלבינוס ובסופה של שנת 238 הוא כבר היה קיסר יחידי.

במאי 241 נשא לאישה את פוריה סאביניה טראנקווילינה (Furia Sabinia Tranquilina). במעמדה זה היא כונתה "אוגוסטה". את אביה, גאיוס פוריוס סאביניוס אקווילה טימסיתיאוס (Caius Furius Sabinius Aquila Timesitheus), מינה לפראיפקט הפראיטוריאנים. בראשית ימי שלטונו היה גורדיאנוס נתון להשפעת אמו (אנטוניה גורדיאנה) ויועציה אך משנת 241 ואילך גברה השפעת חותנו, ראש המשמר הפרטוריאני שהיה למעשה לשליט האימפריה.

בשנת 242 נכח גורדיאנוס בהתכנסות חגיגית של פייטנים וסופרים לכבוד האלה מינרווה, אלת הפיוט והחכמה.
בתקופת שלטונו חוזקו גבולות נומידיה ומאוריטניה.
בתחילת קיץ שנת 242 יצא מרומא אל עבר אסיה. בשנת 243, אולי בתחילתה, הוא פתח מסע צבאי נגד שאפור הראשון מלך פרס שבו ניצחו הרומאים בסוריה ובארם נהריים, אולם לפני גמר המסע מת טימסתיאוס והמפקד החדש של המשמר הפרטוריאני, פיליפוס הערבי רצח את גורדיאנוס ומינה את עצמו לקיסר.

גורדיאנוס מת בתחילת שנת 244. שרידי גופתו הועברו לרומא. חייליו הקימו קבר ריק לזיכרון, סמוך למחנה שלהם על יד קירקסיום (כיום בוסירה בגבול סוריה) על נהר פרת. הסנאט ברומא הכריז עליו כאל (Divus).
ייתכן ונולדה לו בת בשם פוריה יחד אשתו הקיסרית טראנקווילינה.

## לקריאה נוספת
* **[[היסטוריה אוגוסטה]]: הקיסרים החיילים**. תרגם מלטינית, הוסיף מבוא והערות דוד גולן. ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2014. מבוא: "הגורדיאנים", עמ' 21–24; "גורדיאנוס השלישי", עמ' 121–139. 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קיסרי רומא
קטגוריה:ילידי 225
קטגוריה:נפטרים ב-244
הסהר האדום

ממוזער|מדינות שבהן פועל "הסהר האדום" בירוק, לעומת מדינות "הצלב האדום" באדום
** הסהר האדום ** הוא השם והסמל המקובלים לארגוני סיוע ועזרה ראשונה בארצות מוסלמיות. ארגוני הסהר האדום מקבילים בתפקידיהם לארגוני הצלב האדום בארצות אחרות ולארגון מגן דוד אדום הישראלי. ארגוני הצלב האדום והסהר האדום (ומאז דצמבר 2005 גם מגן דוד אדום) מאוגדים בארגון בינלאומי ששמו "תנועת הצלב האדום והסהר האדום הבינלאומי".

מקורו של סמל הסהר האדום באימפריה העות'מאנית. האימפריה העות'מאנית אמנם הצטרפה לאמנת ז'נבה הראשונה ב-1864 (אמנה הקובעת כללי הגנה על צוותי רפואה, וקובעת שאלה יסומנו בצלב אדום על רקע לבן), אולם במהלך מלחמת רוסיה-טורקיה, בנובמבר 1876, הודיעה כי תסמן את צוותי הרפואה שלה בסהר אדום במקום בצלב אדום כדי שלא לפגוע ברגשות חייליה שרובם מוסלמים. באותה הודעה נמסר כי הצבא הטורקי יוסיף לכבד את הנייטרליות של סמל הצלב האדום גם אם לא ישתמש בו.

ב-1906 קיבל ארגון הצלב האדום הבינלאומי החלטה, שעל-פיה הצלב האדום ימשיך להיות סמל הארגון הרשמי, אולם בארצות שבהן כבר התקבל בעבר סמל אחר, ימשיכו להשתמש בסמל המקומי. ההחלטה נגעה לטורקיה ולאיראן (באיראן היה נהוג עד המהפכה האיראנית סמל האריה והשמש הלאומי בצבע אדום לסימון צוותים רפואיים). רק בשנת 2005 לאחר לחץ מתמשך בעיקר מצד ישראל שמשתמשת בסמל מגן דוד אדום, קזחסטן שמשתמשת בשילוב של סהר אדום וצלב אדום, אריתראה ועוד, נקבע סמל נוסף סמל המעוין האדום ("הקריסטל האדום") שהוא נייטרלי מבחינה לאומית ודתית, ואשר בתוכו אפשר לשלב סמלים מקומיים.

## הסהר האדום הפלסטיני

אגודות של הסהר האדום קיימות במרבית המדינות המוסלמיות, וגם באזורים שבהם חיים מוסלמים, למשל ארגון הסהר האדום הפלסטיני באזור הגדה המערבית (יהודה ושומרון) ורצועת עזה. כנגד הסהר האדום הפלסטיני הועלו טענות עקב הסתרת נשק המיועד לגורמי טרור באמבולנסים, ובדבר מעורבות של גורמי טרור בארגון.

בדצמבר 2005 נחתם הסכם לשיתוף פעולה בין הסהר האדום הפלסטיני לבין ארגון מגן דוד אדום הישראלי. ההסכם מאפשר לסהר האדום הפלסטיני להיעזר בשירותי הארגון הישראלי, שציודו מתקדם יותר, ומסדיר טוב יותר את מעבר האמבולנסים של הסהר האדום בתקופות של מתיחות ביטחונית.

ב-13 בנובמבר 2015, בפיגוע ירי שנערך בסמוך ליישוב עותניאל כחלק מגל הטרור הפוקד את המדינה, נורו למוות שני יהודים תושבי ישראל ממחבלים אשר ירו מטווח קצר על רכבם. לפי תחקיר מד"א, אמבולנס של הסהר האדום הפלסטיני שהגיע לזירת הפיגוע נמנע מלהגיש עזרה לפצועים בניגוד לכללי האתיקה הרפואית, דבר שגרר מחאה חריפה מצד ישראל, כולל הגשת תלונה לצלב האדום. בעקבות כך הורה ראש הממשלה בנימין נתניהו לשגריר ישראל באו"ם, דני דנון, להגיש עתירה למזכ"ל האו"ם כנגד התנהגותם של הסהר האדום. הסהר האדום הכחיש את הדברים וטען שטיפל בפצועים.
## הערות שוליים

*
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים אזוריים
סהר האדום
זוכי פרס נובל ממוצא יהודי

ממוזערממוזער|מספר זוכי פרס נובל ממוצא יהודי לפי שנה
יהודים ומי שאחד מהוריהם היה יהודי, זכו ב-217 פרסי נובל מתוך 984 אישים זוכי פרס נובל עד וכולל שנת 2024, שהם 22% מכלל פרסי נובל שחולקו. בארבעת התחומים המדעיים-מחקריים בלבד, דהיינו ללא ספרות ושלום, 26% מהזוכים היו יהודים. מכיוון שהמגדירים עצמם כיהודים מהווים כ-0.2% מאוכלוסיית העולם, הרי ששיעור הזכיות אצל היהודים עומד על בערך פי מאה מהממוצע העולמי.

בעשורים האחרונים גדל שיעור חתני הפרס ממוצא יהודי: בשנים מאז מפנה המאה ה-21 לבדן (2000–2024) עומד יחס הזכיות על 24% יהודים (לעומת 22% בסך הכול). עם זאת, בתחומים המדעיים-מחקריים, דהיינו אם מנכים מן המכלול את פרס נובל לשלום ופרס נובל לספרות, אזי במאה ה-21 לבדה 26% מהזוכים היו יהודים בדיוק כמו בסך הכול.

השנים שבהן זכו הכי הרבה יהודים בפרס נובל היו שנת 1994 ושנת 2004, שבהן זכו שבעה יהודים. היהודי הראשון שזכה בפרס נובל היה אדולף פון באייר (1905). התחום שבו אחוז הזוכים היהודים הוא הגבוה ביותר הוא כלכלה, שבו 40% מהזוכים הם יהודים. התחום שבו זכו הכי הרבה יהודים הוא פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, שבו 61 מתוך 229 אישים שזכו היו ממוצא יהודי. חלק ניכר מחתני פרס נובל היהודים הם מארצות הברית – המדינה שבה המספר הרב ביותר (בהפרש ניכר) של זוכי פרס נובל בכלל, ושבה התקיימה במרבית התקופה שמאז היווסדו של פרס נובל הקהילה היהודית הגדולה בעולם.

## התפלגות הזוכים
התפלגות הזוכים ממוצא יהודי לפי התחומים בהם הפרס מחולק (לא כולל מוסדות ביחס הזוכים):

## רשימות הזוכים
להלן רשימות האישים ממוצא יהודי שזכו בפרס נובל בתחומים השונים:

### זוכי פרס נובל לפיזיקה ממוצא יהודי

### זוכי פרס נובל לכימיה ממוצא יהודי

### זוכי פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה ממוצא יהודי

### זוכי פרס נובל לספרות ממוצא יהודי

### זוכי פרס נובל לשלום ממוצא יהודי

### זוכי פרס נובל לכלכלה ממוצא יהודי

זוכי פרס נובל היהודים זכו לשדרה מיוחדת בפארק קרסו למדע, בה נכתב ששיעור היהודים בקרב זוכי פרס נובל עולה על שיעורם באוכלוסיית העולם פי מאה ויותר.

## זוכים לפי מדינה
להלן התפלגות הזוכים היהודים בפרס נובל לפי המדינות השונות (מעודכן לזוכים של 2022):

## ראו גם
* הגניוס היהודי
* יהודים ושחמט
* זוכי פרס קיוטו ממוצא יהודי
* ישראלים זוכי פרס נובל
* ערבים זוכי פרס נובל

## לקריאה נוספת
* אמיל פוירשטיין, **יהודים חתני פרס נובל**, תל אביב: שמואל זמזון, תשכ"ד.

## קישורים חיצוניים
*רשימת זוכים ממוצא יהודי באתר Jinfo 
*מה ההסבר לשעור הגבוה של יהודים הזוכים בפרס, זאב גלילי, 12 באוקטובר 2009
* | כלות וחתני פרס נובל יהודים | שש זוכות נובל יהודיות | באתר בית התפוצות, ינואר-מרץ 2017
*שי שמש, ישראלים, יהודים וזכייה בפרסים בינלאומיים. באתר הידען, דצמבר 2017
*[עשרים פרסי נובל ליהודים, ”דואר היום”, 1936,](http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/pages/viewer.aspx?docid=NNL03_EDUSP3761&presentorid=NLI_EDU&searchurl=http%3A%2F%2Fweb.nli.org.il%2Fsites%2Fnlis%2Fhe%2Feducation%2Fpages%2Fresults.aspx%23%3Fquery%3Dlsr16%2Cexact%2Cפריט+מקור%26query%3Dlsr16%2Cexact%2Cפריט%2Bמקור%26query%3Dany%2Ccontains%2Cחינוך%26query%3Dlsr11%2Cexact%2Cמדעים%2B-%2Bחט%22ב%26institution%3DNNL%26vid%3DNLI_EDU%26loc%3Dlocal%2Cscope%3A(NNL_EDU1)%26sortField%3Dpopularity%26indx%3D1%26bulkSize%3D10) משאב הוראה מאתר החינוך של הספרייה הלאומית
* Despre Nobel, laureații evrei și genialitate 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רשימות אישים
בגדי שבת

שמאל|ממוזער|200px|חסיד ירושלמי לבוש בבגדי שבת ירושלמיים
220px|ממוזער|ילדי ברסלב בבגדי שבת, מאה שערים

**בגדי שבת** הם בגדים מיוחדים שאותם לובשים היהודים הדתיים בשבתות ובחגי ישראל וכן גם בחולי מועד לשם הדגשת החגיגיות והייחודיות של ימים אלו. הרבה נוהגים גם לצחצח את הנעליים או אף להחליף אותן בנעליים המיוחדות לשבת ולחג. לבישת בגדי שבת היא חלק ממצוות כבוד שבת.

## מקור הדין וטעמו
השוני בניקיון הבגדים ויופיים היה קיים כבר בימי חז"ל.

בתלמוד מבואר שטעם החיוב ללבוש בגדים מיוחדים בשבת הוא מפני כבוד השבת: "'וכבדתו' - שלא יהיה מלבושך של שבת כמלבושך של חול. אמר רב הונא: אם יש לו להחליף יחליף, ואם אין לו להחליף - ישלשל בבגדיו" (לפי רש"י - מנהג העשירים באותה תקופה היה לשחרר את קיפולי בגדיהם כלפי מטה, כיוון שידיהם לא עוסקות במלאכה והם אינם חוששים שהבגד יתלכלך). יש שלמדו מכך לימינו שמי שאין לו בגדים מיוחדים לשבת צריך להשתדל ליפות את בגדו לקראת שבת.

הרמ"א מביא טעם נוסף ללבוש בגד מיוחד לשבת, כדי שיזכיר לו ששבת היום, וכך לא יבוא לידי חילול שבת.

האר"י הסביר את הרעיון מאחורי ההכנות לשבת בכלל ובגדי השבת בפרט: "כל מי שרוצה להיכנס לפני המלך, קודם שייכנס צריך להתקין עצמו להראות לפני המלך בלבוש נאה, כי אין לבוא אל שער המלך בלבוש שק".

הרבי מאפטא הדגיש, על בסיס "מדרש פליאה", את גודל השכר אפילו על ניקוי הנעליים בערב שבת, כסמל למספר העצום של מצוות שהאדם יכול לצבור בעולם הזה.

לפי ספר הזוהר, בשבת יש ללבוש בגדים לבנים, ואכן מנהג זה רווח בארץ ישראל בקרב המקובלים. רוב הדתיים מסתפקים בחולצה לבנה ולא בכל הבגדים לבנים כמנהג המקובלים.

## מנהגים שונים
בציבור הדתי מתבטאת ההקפדה על בגדי שבת מיוחדים לגברים בדרך כלל בהליכה עם חולצה לבנה ומכנסיים כהים או בהירים, השונים ממכנסי החול.

בציבור החרדי, שבו הגברים נוהגים ללכת במשך כל השבוע לבושים חולצה לבנה, חליפה שחורה ומגבעת, מקפידים על בגדים מיוחדים לשבת.

בקהילות החסידים יש חליפה מיוחדת הנקראת בעקיטשע או קפוטה וכובע מיוחד לשבת – שטריימל ורבם הולכים אז עם גרבבים לבנות (וואסע זאקן) משוכות כלפי מעלה עד כמעט הברך.

בעבר היו מקומות בודדים שנהגו שלא ללבוש בגדי שבת בשבת חזון.

## בגדי השבת בתרבות הישראלית
סיפור ילדים מפורסם, שמוטיב בגדי השבת מרכזי בו, הוא "שמלת השבת של חנה'לה". חנה'לה עוזרת לזקן לסחוב את שקו, ותוך כדי כך מלכלכת את שמלת השבת החדשה. כשהיא חוזרת הביתה בבכי על כך שלא יהיו לה בגדים יפים לשבת, הופכים הכתמים לכוכבים מבריקים.

## קישורים חיצוניים
* הרב אליעזר מלמד, פניני הלכה שבת פרק ב סעיף ד - כבוד השבת בבגדים
* על בגדי שבת, באתר "דעת".
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהגי שבת
קטגוריה:הלכות שבת
קטגוריה:ביגוד
סריג (בד)

[ממוזער|סריג על [עץ בתל אביב, מתוך אירוע "עצים סרוגים" של אלונה ארובס, אורנה גלבוע ואיריס ירון]]

**סריג** הוא בד סרוג, כלומר עשוי מחוט אחד מתמשך משמש ליצירת לולאות הנקראות עיניים, שורה אחר שורה. בצד אחד הנקרא גם צד ימין הסריג נראה כשורות של האות האנגלית V המשולבות זו בזו, בדרך כלל זה הצד שנהוג ללבוש כלפי חוץ. הצד השני נראה כמו שורות של קווים קטנים אופקיים. להבדיל מבדים אחרים שמיוצרים באריגה, כלומר בחוטים המתוחים בשתי וערב ושילובם זה בזה.

בשפות רבות נקרא בד סריג בשם **טריקו** (מצרפתית: tricot). בד הטריקו נבדל מסריגת-יד בכך שהוא מיוצר מחוטים עדינים, במכונות סריגה מיוחדות.

סוודרים, אפודות, גרביים וחולצות T הם דוגמאות לסריגים. סריג אפשר גם לסרוג בעיגול, כך שאין צורך בתפר. גרביים לרוב נסרגים בעיגול.

לסריג, מתיחות גבוהה יותר באחד הכיוונים מאשר בכיוון הניצב לו. השימוש בסריג להכנת בגדים הוא בדרך כלל כאשר הכיוון הנמתח מוצב אופקית, והכיוון שאינו משנה אורכו - אנכית. אחרת, כוח הכבידה יעוות את צורת הבגד.

סריג שנפער בו חור ימשיך להיפרם בכיוון אחד - הכיוון הנמתח פחות, פרימה זו בגרביונים העשויים ניילון ומשי מכונה "רכבת" על שם צורתה שנדמית כמו מסילת רכבת, תיקון הפרימה בגרבי ניילון ובגרבי משי נעשה בעזרת מחט חשמלית וכונה 'תיקון אמנותי'.

בין חלוצי התעשייה בארץ היה המפעל לגרביים לודז'יה שהוקם ב-1924. אחרי שנקלע לקשיים נמכר לאריה שנקר, שהקים בו גם מחלקה ליצור סריגים.

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:בדים
קטגוריה:סריגה
פונקציה קעורה

[שמאל|ממוזער|דוגמה ל[גרף של פונקציה קעורה: כל הקטעים המחברים בין שתי נקודות בגרף נמצאים מתחתיו.]]
במתמטיקה, **פונקציה קעורה** בקטע מסוים היא פונקציה אשר עבור כל שתי נקודות באותו הקטע, הישר המחבר בין שתי הנקודות נמצא מתחת לגרף הפונקציה.

אף על פי שעל פי ההגדרה הלשונית של המילים "קמור" ו"קעור", העקום המתקבל הוא **קמור** מלמעלה, בהגדרה המתמטית העקום נבחן מלמטה ולכן הוא מכונה **פונקציה קעורה**.

## הגדרה
:**הגדרה**: תהא \ f(x) פונקציה המוגדרת בקטע \left[a,b\right]. הפונקציה תקרא **קעורה** בקטע אם עבור כל \!\, x,y\isin [a,b] וכל \!\, 0\le \lambda \le 1 מתקיים אי השוויון \lambda f(x)+(1-\lambda)f(y)\le f(\lambda x + (1-\lambda)y).
:בפשטות, הגדרה זו מציינת כי לכל פונקציה f(x), \{ \; x \;| \;x \isin R \;\}, כל נקודה על הקטע שבה x \isin [a, b] תהיה מעל או על הישר המחבר את הנקודות (a, f(a)) ו- (b, f(b)).
:אם הפונקציה היא עקומה, אז הנקודה תהיה מעל הישר במקרה ש- x \isin (a, b) ותהיה על הישר במקרה ש- x = a, b. אם הפונקציה היא קו ישר, אז הנקודה תמיד תהיה על הישר.

:**הגדרה שקולה**: \ f(x) היא קעורה אם \ -f(x) היא קמורה.

אם \,f גזירה בקטע פתוח, אזי \,f קעורה בו **אם ורק אם** הנגזרת \,f' היא פונקציה מונוטונית יורדת.

אם הפונקציה גזירה פעמיים בקטע, ניתן לזהות קעירות באמצעות הנגזרת השנייה שלה: אם הנגזרת השנייה שלילית בכל הקטע, הפונקציה קעורה בו.

תנאי מספיק נוסף לקעירות פונקציה מבוטא בעזרת ההיפוגרף שלה: פונקציה היא קעורה אם ההיפוגרף שלה הוא קבוצה קמורה.

## פונקציות ליניאריות
פונקציה ליניארית נחשבת קעורה וקמורה בעת ובעונה אחת, בגלל אי־השוויון החלש (\leq ו־\geq). פיתוח של הגדרת הקמירות או הקעירות, כאשר הפונקציה המדוברת היא ליניארית, מוביל לשוויון ממש בין שני האגפים.

## ראו גם
* פונקציה קמורה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אופטימיזציה רציפה
קעורה
קטגוריה:קמירות
משפט רול

[שמאל|ממוזער|300px|המחשה של המשפט: הקו הירוק, שהוא המשיק לגרף הפונקציה בנקודה c, מקביל לקו האדום המחבר את הקטע [a,b] ולציר ה-x.](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%A5:Rolle%2527s_theorem.svg)

**משפט רול** (על שם המתמטיקאי הצרפתי מישל רול שניסח אותו ב-1691) הוא משפט בסיסי בחשבון אינפיניטסימלי, העוסק בתכונה של פונקציות רציפות וגזירות בקטע סגור. המשפט אומר כי אם פונקציה רציפה בקטע סגור \left[a,b\right], גזירה בקטע הפתוח \left(a,b\right) וערכיה בשני קצוות הקטע זהים, כלומר f(a)=f(b), אז קיימת נקודה c בקטע \left(a,b\right) כך ש-f'(c)=0, כלומר המשיק לגרף הפונקציה בנקודה זו הוא קו מאוזן ושיפועו שווה ל-0.

מבחינה לא פורמלית ניתן לתאר את המשפט כך: אם מצוירת פונקציה בין שתי נקודות באותו גובה (אותו ערך של y) בלי שהעיפרון מורם מהדף ובלי היווצרות 'שפיצים', תהיה לפחות נקודה אחת שבה העיפרון נע בדיוק במקביל לציר ה-x, ולא בשיפוע זוויתי כלשהו.

## המשפט

## הוכחה
על פי משפט ויירשטראס השני, פונקציה רציפה בקטע סגור מקבלת בו מינימום ומקסימום. אם גם המינימום וגם המקסימום מתקבלים בקצוות (אשר, לפי הנתון, שווים בערכם) הרי שהפונקציה קבועה בקטע \left[a,b\right], והנגזרת שלה היא אפס בכל נקודה בקטע \left(a,b\right). אחרת, המקסימום או המינימום מתקבלים בתוך הקטע ובכל אחד מהמקרים קיימת נקודת קיצון \ x_0 בקטע \left(a,b\right). לפי תנאי המשפט, הפונקציה גזירה ב-\left(a,b\right) ובפרט היא גזירה ב-\ x_0, ולכן על פי משפט פרמה ערך הנגזרת ב-\ x_0 הוא אפס כנדרש.
## הכללות
אף שהמשפט נדמה כמעט טריוויאלי, קיימות לו שתי הכללות שימושיות מאוד: משפט הערך הממוצע של לגראנז' ומשפט הערך הממוצע של קושי.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

רול
בד

ממוזער

**בד** הוא יריעת חומר רך העשויה מסיבים טבעיים כמו כותנה, פשתן או צמר, או מסיבים מלאכותיים כמו מיקרופייבר, ניילון, פולייסטר ואצטט. תעשיית הבדים היא אחת התעשיות העתיקות בעולם. בעבר ייצרו בדים בשיטות ידניות שונות. כיום נעשה רוב ייצור הבדים במכונות משוכללות ומהירות.

השיטות העיקריות ליצירת בדים הן אריגה וסריגה. בד שנוצר באריגה נקרא אריג, ואילו בד שנוצר באמצעות סריגה נקרא סריג. בדים נבדלים גם על פי הסיבים מהם נוצרו. שיטה נוספת היא דחיסת סיבים, אשר יוצרת לבד.

## בדים ייעודיים
בד לרקמה הם בדים שהשתי והערב מרווחים כך שקל יהיה לרקום עליהם בצורות שונות.

## יצירת בד מבדים
אפשר ליצור בד חדש מתפירת פיסות קטנות שנגזרו או נשארו מבדים, בגדים או חוטים ישנים. יש כמה שיטות חיבור, תפירת פיסות זו לזו בהמשכיות, הטלאת פיסות על מצע. הנחת פיסות זעירות וקרעי חוטים בכמה שכבות ותפירתם יחד. ביפן נהגו לשים פיסת בד לא פגומה על בד פגום ולתפור ביד בתפרים לאורך ולרוחב את שני הבדים יחד וכך קבלו בד מחודש בורו [Boro] שהחזיק מעמד שנים רבות. לעיתים הם תפרו את פיסת הבד הלא פגומה בתכי רקמה על הבד הפגום, סאשיקו [Shashiko]. כמו כן אפשר לסרוג ולארוג יריעות בד משאריות בד שגזורות לפסים צרים .

## ראו גם
* טקסטיל
* כותנה
* בד קשמיר
*אמנות סיבים
*נול
*מיחזור משביח לבגדים
*אריגה
*תפירה
*רקמה (מלאכת יד)
*בורו (טקסטיל)
*קנטה (טקסטיל)
*תפירה איטית
*מגבת
*גאזה
*ריפוד
*בידוד אקוסטי

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסטיל
קטגוריה:אריגה
גרף של פונקציה

**גרף של פונקציה** הוא אוסף כל הזוגות הסדורים של משתנה מסוים עם ערך הפונקציה המתאים לו, כלומר גרף הפונקציה אמור להתבסס על פי שתי אותיות [X+Y] המסמנות את הגרף עצמו. בתרגיל מסוים של משוואות ה-x תקדים את ה-y עבור פונקציה מסוימת. לרוב הכוונה היא לציור של אוסף זה בתור נקודות במישור לפי מערכת צירים קרטזית, אולם צורת הצגה זו אפשרית רק עבור פונקציות ממשיות במשתנה יחיד; עם זאת, מושג הגרף קיים גם עבור פונקציות במספר משתנים.

במערכת צירים דו־ממדית את ציר איברי תחום הפונקציה לרוב נהוג לסמן כ-X ואת ציר איברי הטווח נהוג לסמן כ-Y. בנקודה (זוג סדור) בגרף במערכת צירים דו־ממדית, האיבר הראשון (שיעור X של הנקודה) בזוג נקרא גם אבסציסה (Abscissa) והשני (שיעור Y) נקרא גם אורדינטה (Ordinate).

## הגדרה פורמלית
בהינתן פונקציה \ f שתחומה \ D, גרף הפונקציה היא הקבוצה של הזוגות הסדורים \ \left\{(x,f(x))|x\isin D\right\}.

נשים לב כי עבור פונקציה ממשית ב-\ n משתנים, גרף הפונקציה הוא תת-קבוצה של המרחב האוקלידי \ \mathbb{R}^{n+1}. המקרה הפרטי המוכר הוא זה של פונקציה במשתנה יחיד, אז הגרף הוא תת-קבוצה של המישור – \ \mathbb{R}^2.

## דוגמאות
[שמאל|ממוזער|250px|דוגמה ל[תרשים גרף של פונקציה \ f(x)=x^3-9x]]
* ישר – גרף שמייצג פולינום ממעלה ראשונה (\ y=mx+n) שיפועו, כלומר טנגנס הזווית שלו עם ציר ה-\ X, הוא \ m והוא חותך את ציר ה-\ Y בנקודה \ n.
*פרבולה – מייצגת פולינום ממעלה שנייה. נראית כמעין קשת מתרחבת (\ y=ax^2+bx+c כאשר a אינו אפס) אם \ a חיובי הפרבולה פתוחה כלפי מעלה (כלומר קמורה) ואם הוא שלילי, אז היא פתוחה כלפי מטה (קעורה).
*היפרבולה – מייצגת פונקציה מהסוג f(x)=a/x+b
נקודות מיוחדות על גרפים של פונקציות ממשיות:
* מינימום ומקסימום – הנקודות הגבוהות והנמוכות ביותר בסביבה כלשהי של הנקודה, כלומר ערכי ה-\ y הגדולים והקטנים ביותר יחסית לסביבתם בהתאמה. אם הפונקציה גזירה בנקודות אלו – הנגזרת תתאפס.
* נקודת פיתול – נקודת מעבר מקמירות לקעירות.
* נקודות אפס:
#כאשר הגרף חותך את ציר ה-X. כדי למצוא אותו משווים את הפונקציה ל-0.
#כאשר הגרף חותך את ציר ה-Y. כדי למצוא אותו מציבים בפונקציה X=0.
*נקודת שאיפה – נקודה ב-X שלא מוגדר לה Y ולכן הפונקציה שואפת אליה משני צדדיה (כגון אסימפטוטות בהיפרבולה), או נקודה ב-Y שהפונקציה לא תגיע אליה מעולם אבל שואפת אליה. רלוונטי לדוגמה בפונקציות בהן X נמצא במכנה- נקודת השאיפה היא הנקודה בה תוצאת המכנה שווה ל-0.

## קישורים חיצוניים

* יישום ג'אווה שמאפשר לשרטט גרפים של פונקציות
*מציאת נקודות על גרפים, באתר לרגו (LerGO)
* 

קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי
כלי

[ממוזער|[פטיש – דוגמה לכלי עבודה נפוץ]]
ממוזער|שימוש בכלים לעיבוד עץ.
ממוזער|אוסף כלי עבודה
**כלי** הוא כל חפץ, טבעי או מלאכותי, המופעל באופן רצוני ומשמש לתכלית כלשהי. כלים מורכבים, ובעיקר אלו המופעלים על ידי מנוע, נקראים **[[מכונה]]**. האדם אינו היצור היחידי בטבע שמשתמש בכלים, אולם התאמתו הטובה לשימוש בכלים (יכולתו להשתמש בכלים כדי לבנות כלים, יכולתו לשכלל את כליו וללמוד על אודותם) היא יחידאית.

## שימוש בכלים בקרב בעלי חיים

ישנם בעלי חיים שונים העושים שימוש בכלים – בעיקר יונקים, אך גם ציפורים (כמו העורב). ככל הידוע כיום, השימפנזה הוא בעל החיים העושה את השימוש הנרחב ביותר בכלים.

## התפתחות השימוש בכלים בבני אדם

[ממוזער|[ילדות|ילדים עובדים בנגרות עם כלי עבודה]]

## סוגי כלים נפוצים
ניתן לחלק כלים לפי מספר מאפיינים:
### מקור כוח
כלים שונים מופעלים באמצעות מקורות כוח שונים. מקורות הכוח העיקריים הם:
*אדם, המפעיל את הכלי באמצעות איבר אחד (למשל פטיש) או שילוב של כמה איברים (למשל אופניים).
*חיית משק כגון שור המושך מחרשה.
*תנאי סביבה כגון רוח, זרם מים ואנרגיה סולארית.
*מנוע.
*לחץ הידראולי מלאכותי.
*לחץ אוויר.

### תכלית השימוש בכלי
* כלים המשמשים לחקלאות, כמו חרמש ומגל.
* כלים המשמשים לבנייה כגון פטיש, עגורן וציוד מכני הנדסי.
* כלים המשמשים לנגרות כגון גרזן, מסור, פטיש ומסמר.
* תעשייה
* כלי שולחן, כמו צלחת וכוס, ועזרי אכילה, כמו סכו"ם ומקלות אכילה
* כלי בישול ואפיה, כמו סיר בישול, תבנית אפייה, קדרת בישול.
* מכשירי מדידה, כמו סרגל, מד-זווית ומדחום.
* כלי נגינה, כמו גיטרה, כינור, חליל צד ועוגב.
* כלי נשק, כמו חרב, חץ וקשת, רובה ותותח.
* כלי כתיבה, כמו עט, עיפרון ונייר.
* כלי תחבורה, כגון קורקינט, מכונית ואפנוע.
* כלי תפירה ורקמה כמו מחט ומכונת תפירה.
* כלי סריגה כמו מסרגות, שיפודים צינורה ומכונת סריגה.

## ראו גם
* היסטוריה של הטכנולוגיה
* מכונה
* מכונה חסרת תכלית

## קישורים חיצוניים

* יהודה פרידמן, כְּלֵי עֲבוֹדָה , הוצאת האקדמיה ללשון העברית, 1968
* 
* 
* 
* שמות כלי עבודה - האקדמיה ללשון העברית

*
קטגוריה:טכנולוגיה
כלי כתיבה

שמאל|ממוזער|250px|עפרונות צבעוניים
ממוזער|שימוש בכלי כתיבה לצורך סיכום שיעור או הרצאה

**כלי כתיבה** הם כלים המשמשים לכתיבה או לשרטוט. יש להבחין בין שני סוגים של כלי כתיבה:
* אלה המשמשים לפעולת הכתיבה: עט, עיפרון, טוש, רייספדר וכו'. לרוב, תלמידים נוהגים לאחסנם בקלמר. 
* אלה המשמשים לאחסון הטקסט שנכתב (או הרישום שנוצר): נייר, פפירוס וכו'.

## היסטוריה
מקור כלי הכתיבה הוא בתקופת האבן, כאשר האדם הקדמון צייר את הפטרוגליפים על קירות המערות.

עם הופעת הכתב בשומר ובמצרים העתיקה, הופיעו גם כלי הכתיבה המתקדמים יותר. בתחילה כתבו רק את הדברים החשובים ביותר, כגון צווים מלכותיים או חוקי דת, על אבנים, ומאוחר יותר עברו לכתיבה על פפירוס. הפפירוס היה נפוץ בכל רחבי העולם העתיק במערב אירופה, אך במאה ה-2 לפנה"ס חל משבר ביחסי מצרים עם שאר המדינות, והם אסרו על יצוא צמח הגומא, שממנו עושים את הפפירוס. היות שמצרים הייתה המקור היחיד ליצור פפירוס, נאלצו לחפש חומר חדש לכתוב עליו. החומר החדש הומצא בפרגמון באסיה הקטנה, ונקרא לפיכך "פרגמנט". אף על פי שהפרגמנט עמיד יותר מהפפירוס, יצורו יקר יותר ולכן כעבור פרק זמן קצר, כאשר האמברגו הוסר, חזרו להשתמש בפפירוס, אם כי לפרגמנט עדיין היה שמור מקום של כבוד. עם הבאת הנייר מסין עברו בני אירופה להשתמש בו במקום בפפירוס.

## השפעה על מערכת הכתב
קיימים יחסי גומלין בין כלי הכתיבה לבין התפתחות הכתב. עמים שכלי הכתיבה הזמינים להם היו כרוכים בסיתות (הכאה על חרט החורט במשטח הכתיבה) פיתחו כתב הנכתב מימין לשמאל, ואותיותיו מורכבות מקווים ישרים. זאת משום שנוח יותר לאדם ימני לסתת כאשר כלי הסיתות מונף ביד ימין ומסתיר את הטקסט הכתוב. דוגמה לכתב כזה הוא כתב היתדות.

עמים שכלי הכתיבה הזמינים להם היו כרוכים במריחת חומר על משטח הכתיבה פיתחו כתב הנכתב משמאל לימין, קוויו עשויים להיות מעוגלים, והוא נוטה להיכתב במחובר. זאת משום שהיד הנעה על משטח הכתיבה עלולה למרוח את הדיו אם תכתוב מימין לשמאל, כאשר הכותב הוא ימני. כמו כן, נוח שלא להרים את כלי הכתיבה מן המשטח. דוגמה לכתב כזה הוא הכתב הלטיני.

## ראו גם
* מכונת כתיבה
* מעבד תמלילים
* משטח רישום דיגיטלי
* משחק עט ונייר
* קלמר

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:כתיבה
מכשיר פיננסי

בתחום החשבונאות ושוק ההון, **מכשיר פיננסי** הוא כינוי כולל לחוזים כספיים שמטרתם השגת מימון למנפיק והשגת תשואה לרוכש. לדוגמה, מניה המונפקת על ידי חברה יוצרת תזרים מזומנים נכנס, ורוכש המניה זוכה לתשלומי דיבידנד.

המונח מוגדר בתקן חשבונאות בינלאומי 32 כחוזה היוצר נכס פיננסי בישות אחת והתחייבות פיננסית או מכשיר הוני בישות אחרת. כל מונח בפני עצמו, נכס פיננסי, התחייבות פיננסית ומכשיר הוני, מוגדרים אף הם בתקן.

## מאפיינים עיקרים
* נזילות: היכולת למכור או לקנות את המכשיר במהירות ובקלות.
* תשואה: הרווח הפוטנציאלי מההשקעה.
* סיכון: מידת אי-הוודאות לגבי התשואה העתידית.
* מועד פירעון: הזמן עד שהמכשיר מגיע לבשלות או מסתיים.

## מכשירים פיננסיים נפוצים
* איגרת חוב
* איגרת חוב להמרה
* מניה
* כתב אופציה
* שטר חוב
* קרן נאמנות
* תעודת סל
* אופציה
* חוזה עתידי
* חוזה החלף (סוואפ)

תעודות סל, אופציות, וחוזים עתידיים עשויים להיות צמודים למדד פיננסי כגון מדד תל אביב 35.

בארץ מכשירים פיננסיים נסחרים ב, ואופציות וחוזים עתידיים בשוק המעו"ף.

## מכשיר פיננסי מורכב
מכשיר פיננסי מורכב הוא מכשיר פיננסי הכולל שני מרכיבים: מרכיב הוני ומרכיב התחייבותי. דוגמה למכשיר מעין זה הוא אג"ח להמרה (איגרות חוב שניתן להמירה למניה של הישות המנפיקה), בתנאים מסוימים. אם התנאים מתקיימים, הישות המנפיקה נדרשת לחשב את מרכיב ההתחייבות על בסיס איגרת חוב דומה ללא מרכיב ההמרה. המרכיב ההוני (המייצג את אופציית ההמרה) הוא ערך שייר. חישוב זה יבוא לידי ביטוי בספרי החברה המנפיקה, ואילו בספרי החברה הרוכשת יוצג נכס אחד כרגיל.

## לקריאה נוספת
* רפי אלדור, אופציות, חוזים עתידיים וניהול סיכונים, שוק מעו"ף

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
מדריך IAS 39: מכשירים פיננסיים באתר פיננסיתא
* 

קטגוריה:שוק ההון
קטגוריה:חשבונאות
נדלים

**נְדָלִים** (שם מדעי: Chilopoda) היא מחלקה של מרבי-רגל. המינים המשתייכים למחלקה זו מאופיינים בקוטיקולה דקה המסייעת להם בריצה מהירה, אך חושפת אותם לסכנת ההתייבשות (או לקליטת מים יתרה). בשל כך הם פעילים רק בעונה הלחה ובשעות החשכה. בתקופת הקיץ היבשה הם מתחבאים בשכבות קרקע נמוכות שם נשמרת לחות גבוהה יותר. עד היום, ידועים כ-2,800 מינים הנפוצים בכל העולם; רובם שוכנים באזורים החמים של כדור הארץ.

כעבור שנתיים-שלוש הם מגיעים לבגרות המינית. אורך חייהם הוא 5–6 שנים.

הנָדָל הארוך ביותר, הוא המין רבנדל אמזונאס ענק הנמצא באמריקה הדרומית ואורכו מגיע לכ-30 סנטימטרים. הנדל הקטן בעולם, מגיע לכ-3 סנטימטרים.

## אנטומיה
לנדלים גוף מוארך ודק, הבנוי פרקים-פרקים, כמו גופם של כל **פרוקי-הרגליים**. בראשם יש להם שלושה זוגות של גפי פה וזוג אחד של מחושים ארוכים. בכל אחד מפרקי גופם, יש להם זוג רגליים, ובסך הכל מגיע מספר רגליו של הנדל מ-30 עד 340, לפי המין. זוג הרגליים האחרון ארוך יותר מן האחרים, ברוב המקרים, ומצויד במעין טפרים או **דורבנות**. ואילו זוג הגפיים הראשון הוא יוצא-דופן: רגליים אלה, הנקראות "רגלסות" (רגלי-לסת), הן רגליים קשות, חדות וחלולות, שבבסיסיהן מצויות בלוטת ארס.

## הישרדות
הנדלים מחדירים באמצעות הרגלסות את ארסם לגוף טרפם או תוקפיהם. לכמה מן הנדלים יש ארס רעיל, ונשיכתם מכאיבה לאדם, ואם יש אלרגיה, אף מסכנת את חייו. הנדלים חיים מתחת לאבנים, במחילות בקרקע ומתחת לקליפות עצים.

### תזונה
רובם יוצאים ממחבואם בלילה ומשחרים לטרף: טרפם הוא חרקים, פרוקי-רגליים אחרים וחסרי חוליות נוספים. המינים הגדולים ביותר מגוונים גם בחולייתנים קטנים ואף בעטלפים.

## רבייה
בעונת הרבייה, לאחר חיזור הנמשך שעות, מפריש זכר הנדל נרתיק של ספרמטופור על הקרקע וטווה סביבו רשת קורים. הנקבה קולטת את תאי הזרע בפתח המין שלה. לאחר ההפריה היא מטילה ביצים. יש מיני נדלים שנקבותיהם שומרות על הביצים ועל הצעירים הבוקעים מהן.

## נדלים הנפוצים בישראל
בישראל מצויים ארבעה סוגי נדלים, שכל אחד מהם נמנה עם משפחה שונה:
***[[אצנדל]]** (או "נדל ארוך-רגליים") - בעל מערכת הנשימה המפותחת ביותר, המאפשרת מהירות רבה. בעל 15 זוגות רגליים המתארכות לקראת הקצה האחורי של הגוף. האצנדל הוא נדל קטן, שאורכו עד 3 סנטימטרים, צבעו חום וארסו אינו מסוכן לאדם.
***קטנדל** (או "נדל דק") - בעל פרקים ורגליים רבות, חסר עיניים ומרבה להתחפר. אורכו מגיע עד 3 סנטימטרים, צבעו חום וארסו אינו מסוכן לאדם.
*"**נדל שונה-פרקים**" (או "נדליל") - בעל פרק ארוך ואחריו קצר וכן הלאה. בעל עשרות עיניים מכל צד של ראשו. אורכו עד 15 סנטימטרים וארסו אינו מסוכן לאדם. צבעו צהוב בהיר.
***רבנדל ארסי** (שם מדעי: *Scolopendra*) - בעל 26 פרקי גוף (האחרונים חבויים), אורכו מגיע עד ל-17 סנטימטרים. גופו הגדול עומד טוב יותר מפני התייבשות. בעל צבעי אזהרה - צהוב ושחור ורגליו בעל צבע אדום. מכונה גם **ארבעים רגל** וכונה בעבר **רבנדל**. הסוג רבנדל מצוי בכל הארץ, ארסו רעיל ונשיכתו מכאיבה מאוד ועלולה לעיתים לגרום לנפיחות, לחום ולהקאות אצל הרגישים לארס, או תינוקות. המין הנפוץ ביותר הוא *Scolopendra cingulata*.

## ראו גם
*רבי-הרגליים

## קישורים חיצוניים

* 
* , כולל תמונות ואיורים
* , כולל תמונות ואיורים
* נדל ארסי באתר מט"ח. כולל תמונה
* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בסילור
שמיעה

שמאל|ממוזער|250px|בדיקת שמיעה
ממוזער|האוזן היא איבר המשמש לשמיעה
[ממוזער|250px|השימוש ב[אוזניות מאפשר לאדם לשמוע את הקולות המופקים דרכן מבלי להפריע לסביבה]]

**שמיעה** היא החוש המאפשר לקלוט גירויים של קולות וצלילים באמצעות מערכת השמיעה.

איבר הגוף המקושר לחוש השמיעה הוא האוזן.

מערכת השמיעה שלנו מחולקת לשלושה חלקים מרכזיים: האוזן החיצונית שכוללת את האפרכסת, צינור השמע (העובד עם האפרכסת) תעלת האוזן, קרום התוף. האוזן התיכונה (האמצעית) הכוללת את הפטיש (מחובר לעור התוף), הסדן, ארכובה. והאוזן הפנימית שכוללת את החלון הסגלגל (קרום המחבר בין המשוורת ובין האוזן הפנימית), איבר שיווי המשקל, השבלול ועצב השמיעה.

## חשיבות
השמיעה היא חלק חשוב מההתנהגות ההסתגלותית של בעלי חיים רבים.
היא מאפשרת קליטה של גירויים קוליים מהסביבה.
כמו כן, בדומה לחוש הראייה והמישוש היא מסוגלת לספק מידע מרחבי אודות מיקומם היחסי של עצמים במרחב. מידע זה מאפשר את התגבשותה של התפיסה המרחבית.

עבור בני אדם השמיעה משמשת גם לקליטה של צלילי הדיבור של השפה. על כן יש לה חשיבות לצורכי תקשורת ויצירת קשרים בין-אישיים.

## תדירות ועוצמה
מערכת השמיעה האנושית יכולה לאתר שינויים מהירים בתדירות הקול ובעוצמתו.

תדירות הקול נמדדת ביחידות של הרץ Hz. טווח השמיעה אותו מסוגלת אוזן אדם אופייני לקלוט הוא 20 הרץ עד 20,000 הרץ. קולות שתדירותם נמוכה יותר או גבוהה יותר, אינם נשמעים.

עוצמת הקול נמדדת ביחידות של דציבל dB (דציבל = 0.1 בל). אוזן האדם מסוגלת לשמוע צלילים החל מ-10 דציבל. חשיפה לעוצמת רעש הגבוהה מ-110 דציבלים, (מוזיקה חזקה, שמיעה באוזניות במשך זמן רב, קידוחים, המראות ונחיתות של מטוסי סילון) במשך יותר מכמה דקות עלולה לפגוע בכושר השמיעה.

### הבדלי שמיעה בין שתי האוזניים
במחקר שבוצע באיטליה ב-2009 נמצא כי שמיעה באוזן הימנית משפיעה על קליטת הצליל ושידורו אל המוח באופן יעיל יותר מאשר באוזן שמאל.

## שמיעה טובה במיוחד
ישנם אנשים אשר יכולת עיבוד השמיעה שלהם טובה מהממוצע.
אלו הן מספר תופעות המאפיינות שמיעה טובה במיוחד:
* שמיעה אבסולוטית - היכולת לזהות צליל בודד בשמו.
* שמיעה רלטיווית - היכולת לזהות מרווחים מוזיקליים.

## לקויות שמיעה

לקויות שמיעה נחלקות בדרך כלל על-פי הקריטריונים הבאים:
# **שמיעה לקויה על פי מקום הפגיעה** - פגיעה באוזן החיצונית, התיכונה או הפנימית, ברמה כזו או אחרת עד כדי חרשות.
# **ליקוי שמיעה מולד**
# **ליקוי שמיעה נרכש** כלומר השמיעה הייתה תקינה אבל נפגעה במהלך החיים.

## שמיעה ללא מקור קול חיצוני

לעיתים האדם חווה שמיעה של צלילים גם בהיעדר מקור קול חיצוני. טיניטוס היא תופעה מסוג זה, אשר נגרמת מפגיעה במרכיב האינהיביציה של מערכת השמיעה.
גורם אפשרי נוסף הוא הזיה שמיעתית, אשר יכולה להיגרם ממצבים נפשיים או רפואיים שונים.

## ראו גם
* ניתוח שתל שבלולי
* מערכת השמיעה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* 
* אני מקשיב לצבעים - כיצד הטכנולוגיה יכולה לאפשר לאדם לשמוע צבעים. 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:חושים
קטגוריה:אוזן
משיק

ממוזער|שמאל|200px|משיק לעקומה
במתמטיקה, **מַשִּׁיק** לעקומה בנקודה כלשהי הוא ישר העובר דרך אותה נקודה, ושיפועו שווה לנגזרת העקומה באותה נקודה. המשיק עשוי לחתוך את העקומה, או להשיק לה, בנקודות אחרות, גם ליד נקודת ההשקה.

אם הפונקציה גזירה בנקודה \ x_0, משוואת המשיק בנקודה זו היא y-f(x_0)=f'(x_0)(x-x_0).

דרך גרפית להעריך את שיפועו של משיק בנקודה כלשהי, היא לשרטט מיתרים מאותה נקודה לנקודות אחרות על העקומה. ככל שהנקודות יותר קרובות, ההערכה יותר מדויקת.

במרחב התלת-ממדי משיק למשטח בנקודה כלשהי, הוא ישר העובר דרך אותה נקודה, ושיפועו שווה לשיפוע גרדיאנט המשטח באותה נקודה.

## משיק למעגל
ממוזער|300px|העברת המשיקים למעגל דרך נקודה נתונה A (בשחור): העבר את המעגל דרך A שמרכזו באמצע הקטע המחבר את A עם אמצע המעגל הנתון. המשיקים עוברים דרך נקודות החיתוך של המעגל הזה עם המעגל הראשון.
# משיק למעגל מאונך לרדיוס העובר בנקודת ההשקה.
# הזווית הנוצרת בין המשיק למיתר העובר במרכז המעגל שווה לזווית ההיקפית הנשענת על מיתר זה מצדו השני.
# שני משיקים למעגל היוצאים מאותה נקודה שווים זה לזה.
# אם מנקודה מסוימת מחוץ למעגל יוצאים שני משיקים למעגל, הקטע המחבר את נקודה זו ואת מרכז המעגל חוצה את הזווית שבין המשיקים.
המשיקים המשותפים לשני מעגלים עוברים בנקודת הדמיון שלהם.
## משיק לפונקציה
בפונקציה השימוש במשיק מאפשר לגלות נקודות קיצון, כאשר המשיק מאונך לציר ה-y, נקודות פיתול, כאשר המשיק חוצה את הפונקציה בנקודה, ותחומי קעירות כלפי מעלה וקעירות כלפי מטה, באמצעות התבוננות ביחס הגובה בין המשיק לפונקציה האזורית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי
קטגוריה:גאומטריה דיפרנציאלית
קטגוריה:בנייה בסרגל ובמחוגה
קטגוריה:גאומטריה