open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
בית הכנסת בווירוביטיצה

**בית הכנסת בווירוביטיצה** (בקרואטית: **Sinagoga u Virovitici**) היה בית כנסת אשר פעל בעיר וירוביטיצה בקרואטיה בין השנים 1863–1941. ב-1942, במהלך מלחמת העולם השנייה הוחרב המבנה על ידי שלטונות האוסטאשה.

## היסטוריה

יהודים הגיעו לווירוביטיצה במחצית הראשונה של המאה ה-18 בעיקר מאזור טרנסדנוביה. קהילה מאורגנת קמה במחצית המאה ה-19. ב-1870 הוקם בית עלמין חדש בפאתי וירוביטיצה. ב-1863 הוקם בית הכנסת הקהילתי. בשלהי מלחמת העולם הראשונה הותקפו בני הקהילה על ידי חיילי הקאדר הירוק שפרקו עול. בית הכנסת נשדד וניזוק וכך גם בתים וחנויות של בני הקהילה. בפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 350 נפשות. לאחר הקמת מדינת קרואטיה העצמאית הוחל ברדיפות יהודים. בני הקהילה גורשו למחנה הריכוז טניה וממנו לאושוויץ ודכאו.

לפחות 160 מבני הקהילה נרצחו במחנות ההשמדה. לאחר המלחמה שבו מספר משפחות לעיר. ב-1969 התגוררו בווירוביטיצה 34 יהודים. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה ניזוק בית העלמין, חלק מהקברים חוללו ומצבות נגנבו. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נערכו עבודות שיקום בבית העלמין. ב-1996 התגוררו בעיר 16 יהודים, אך לא נרשמה פעילות קהילתית.

## המבנה
בית הכנסת תוכנן בסגנון אדריכלי נאו רומנסקי . הבנייה החלה ב-1860 ובית הכנסת נחנך לקראת חגי תשרי של 1863. המבנה המפואר לתקופתו מעיד על איתנותה הכלכלית של הקהילה. המבנה היה בן שתי קומות. תקרת המבנה המרכזי קמורה ומשני צדדיו של החלק המרכזי הייתה קומה שנייה שבה שכנה עזרת נשים. המבנה היה רב מפלסי ועוטר בשני צריחים, ובחלונות רוזטה. מקומות הישיבה בו נמכרו מראש, ומתועד כי "המקומות הטובים" נמכרו לאמידי הקהילה במחיר של 300 פורינט אוסטרו-הונגרי, אשר נחשב לנכבד מאד לתקופתו. מצוין כי אדולף הראשון, נסיך שאומבורג-ליפה תרם מכספו להקמת המבנה באמצעות מנהל עסקיו שהיה יהודי בן העיר.

במהלך מלחמת העולם הראשונה נשדד המבנה וחולל על ידי פורעי הקאדר הירוק ולאחר הקמת ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים בוצעו בו עבודות שיקום. בתקופת בין המלחמות חלה ירידה במספר בני הקהילה, והיא הסתמכה על שירותי רב לא תושב ד"ר דוד גינסבורג (1905–1941) שהגיע מביילובאר. גינסבורג נרצח עם אשתו ושני ילדיו במחנה ההשמדה יאסנובאץ במהלך שואת יהודי קרואטיה. בתקופת מלחמת העולם השנייה, לאחר הפלישה ליוגוסלביה והקמת מדינת קרואטיה העצמאית, חולל המבנה על ידי שלטונות האוסטאשה. בהמשך, ב-1942 נהרס עד היסוד על ידי השלטונות.

## קישורים חיצוניים
* בית הכנסת בווירוביטיצה, באתר המרכז לאמנות יהודית

## הערות שוליים

וירוביטיצה
קטגוריה:בתי כנסת שנחרבו בשואה
בית הספר כורש

**בית הספר כורש** היה בית ספר שהוקם ב-1931 בטהרן על ידי חברי הקהילה היהודית האיראנית. הרעיון לבית הספר נולד בעיקר מפעילי הציונות פאראג'וללה חכים וחביב לוי, אך השניים קיבלו סיוע גם מאסמאעיל חיי, עזיז אלקאניאן, הרב עזיזולה בן יונה נא'ים ורבים נוספים. בית הספר כורש הוקם תחילה כבית ספר יסודי; עם זאת, הוא התרחב במהרה גם ללימוד תלמידי תיכון. בניגוד לבתי הספר אליאנס שהוקמו על ידי כל ישראל חברים (בצרפתית: **Alliance Israélite Universelle**), בית הספר כורש לימד עברית ופרסית ולא צרפתית.

## הערות שוליים

קטגוריה:בתי ספר יהודיים בתפוצות
קטגוריה:יהדות טהראן
קטגוריה:איראן: חינוך
קרל כהנא (איש עסקים)

**קרל כהנא** (20 במרץ 1920 בווינה - 28 ביוני 1993 בוונציה) היה תעשיין ויזם אוסטרי ממוצא יהודי, יועץ פוליטי וידידו הקרוב של הקנצלר האוסטרי ברונו קרייסקי.

## ביוגרפיה
כהנא נולד למשפחה יהודית מבוססת בווינה, שעסקה בייצור כימיקלים. לאחר האנשלוס עסקי המשפחה נתפסו על ידי חברת אי גה פארבן. בזמן מלחמת העולם השנייה עלה לארץ ישראל ועבד כפקיד עבור הצבא הבריטי. בתום המלחמה חזר לווינה, על מנת לנסות ולקבל חזרה את נכסי המשפחה שהוחרמו.

כהנא הצליח לקבל חלק מהנכסים, אותם ירש מאביו והיה ליזם מצליח; הוא הקים קבוצת חברות בשם "מונטנה", שהחזיקה במפעלי דשנים וכימיה ברחבי אירופה. בנוסף רכש ב-1957 בנק (Bank Gutmann AG) שהפסיק לפעול והפך אותו לבנק המתמחה בניהול הון ובנקאות פרטית.

בישראל היה שותף בשנת 1969 להקמת מפעל "פריקלאס ים המלח" להפקת תחמוצת המגנזיום, ומפעל הנייר "מולט" בנהריה (שנקרא תחילה חברת מוצרי נייר "מונטנה"), אותו מכר ב-1980 ל"מפעלי נייר חדרה". שימש שנשיא ארגון הבונדס באוסטריה ונציג התעשייה האווירית לישראל.

הוא הקים את קרן קרל כהנא, המקדמת פעילויות למען השלום, במיוחד בקשר של הסכסוך הישראלי-ערבי. הוא גם היה מייסד שותף של "פורום ברונו קרייסקי לדיאלוג בינלאומי", ארגון שהוקם לזכרו של קרייסקי, במטרה לקדם שיתוף פעולה בין-לאומי.

כל חייו, כהנא התעניין באופן פעיל בהשגת דו-קיום בשלום בין מצרים, הפלסטינים וישראל. בשנות ה-70 של המאה ה-20 יצר קשרים אישיים עם אישים מתונים בעולם הערבי, בהם: עיסאם סרטאווי ממנהיגי הפת"ח וחסן תוהאמי סגן ראש ממשלת מצרים.

במהלך שיחות השלום הראשונות בין מצרים לישראל, הוא תמך בפוליטיקאים במאמציהם וכך הפך לחבר קרוב של נשיא מצרים אנואר סאדאת. הוא גם שמר על קשרים טובים עם יאסר ערפאת. לדברי קרל כהנא, הקשר שלו עם הפלסטינים נבע מנאמנותו "לחלשים ומקופחים בעולם".

בישראל היה מקורב לשמעון פרס ומפלגת העבודה אך בהמשך תרם מכספו גם ל"שלום עכשיו", ל וללובה אליאב. כהנא גם היה מקרוב לראש עיריית ירושלים טדי קולק (יליד וינה), תרם ל ונהג לטוס ולהחנות את מטוסו הפרטי בשדה התעופה עטרות בירושלים, אף על פי שכמעט ולא היה פעיל באותה עת.

## קישורים חיצוניים
* אתר קרן קארל כהנא
* אורי אבנרי, 

## הערות שוליים

קטגוריה:אוסטרים
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:בנקאים
קטגוריה:ילידי 1920
קטגוריה:נפטרים ב-1993
על הכל

**על הכל** הוא תפילה קדומה שמקורה במסכת סופרים ונאמרת בנוסח אשכנז במהלך הוצאת ספר התורה מארון הקודש בשבתות וימים טובים. 

## ליטורגיה
התפילה נאמרת לאחר הוצאת ספר התורה מארון הקודש, במהלך הולכת ספר התורה אל הבימה שעליה קוראים בתורה. 

התפילה נאמרת רק בימי שבת וחג. לדעת רבי מרדכי יפה, לא נוהגים לאומרה בימות החול מחמת חשש לטורח הציבור. נוסח מקוצר מעט מוזכר במסכת סופרים ונאמר בעבר בנוסח הספרדים אך המנהג השתמר בעיקר אצל יוצאי מרוקו בנוסח מקוצר עוד יותר. אצל האשכנזים הנוסח מוארך בתוספת פסוקים.

## תוכן ומבנה הקטע

התפילה מביעה את המשאלה שה' יתקדש על כל מה שקיים בעולם באמצעות עם ישראל. משאלה זו היא פסגת השאיפות של המלכת ה' בעולם, ובדרך כלל התפילות עליה הם בימים הנוראים המבטאים את המלכת ה', ובאמת זיקה רבה בין הטקסט של "על הכל" לבין תפילות הימים הנוראים. כמו כן, ישנה הקבלה רבה בין "על הכל" ובין תפילת הקדיש:

קטע הנראה נוסח מקוצר של "על הכל" (או ש"על הכל" מהווה הרחבה שלו) נאמר בעבר בנוסחי כמה עדות על ידי הקהל, בזמן שהחזן ניגן ברכו.

התפילה מורכבת מ-13 "שורות". בהתחלה השורות בעלות 6–8 מילים, אך בסופה מובאים פסוקים ארוכים יותר עם קידומות קצרות יותר, מה שמונע את הלחנת הטקסט כולו במנגינה החוזרת על עצמה. ביהדות גרמניה נהגו בימים טובים שאומרים בהם "מתנת יד" (אותם חגים שאומרים בהם "יזכור" במנהג פולין) לשיר את הקטע בסירוגין חזן וקהל בניגון עתיק.

## בתרבות
אגדה יהודית הקיימת במספר גרסאות מספרת על חיזיון שהיה לפני פרעות תתנ"ו בו נראו שלושה זקנים הולכים ברחובות העיר ושרים "על הכל". לאחר שנפתר החלום על ידי רב שנקרא ר' שמעון הגדול, התברר כי אלו שלושת האבות שבאו לבשר כי בקרוב היהודים יקדשו את השם במיתתם.

במוזיקה החסידית הולחנו מספר מנגינות על מילים מתוך תפילה זו, ביניהן: קרלין סטולין ומקהלת בעלז (לחן: יוסף צבי ברייער). הזמר מנחם מושקוביץ הוציא אלבום "שמו של מלך" כשם שירו מתוך הקטע.

## קישורים חיצוניים
* 
* ניגוני יהדות גרמניה ליו"ט כפי שנרשמו על ידי יפת, ביניהם '''על הכל''', באתר ניגוני אשכנז.
* ניגוני יהדות גרמניה להוצאת ס"ת ביו"ט ביניהם ביצועים של '''על הכל''', באתר ניגוני אשכנז.

## הערות שוליים

קטגוריה:תפילת שחרית של שבת
קטגוריה:קריאת התורה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
לי סובר

**לי סובר** (נולדה ב-23 באפריל 1988) היא אשת תקשורת, יוצרת תוכן, קריינית ושחקנית ישראלית. מגישה את התוכנית היומית "שאלה לי" בערוץ הכלכלה, ערוץ 10.

## ביוגרפיה
סובר נולדה ב-1988 לציפי, ספרנית בבית אריאלה ופרופסור אריה סובר, חוקר ומרצה בתחום ההומור. גדלה ומתגוררת בגבעתיים, למדה לתואר ראשון בתקשורת וניהול במכללה למינהל ובוגרת קורסים במשחק מול מצלמה.

## קריירה
### תקשורת
בשנת 2013 החלה לשמש כעורכת באתר הספורט ONE שם כתבה וערכה ידיעות על הליגה הלאומית והגישה מבזקי חדשות ספורט.

בשנים 2014–2016 שימשה כעורכת תוכן, כתבת שטח ומגישה באולפן ynet.

החל משנת 2018 הנחתה וערכה תוכניות קומיות בערוץ טדי בפרטנר TV. ובשנת 2021 שימשה כעורכת ומגישת מבזקי חדשות בערוץ 20 (לימים ערוץ 14), ולאחר מכן הנחתה את תוכנית התרבות "עכשיו טוב" באותו ערוץ שעסקה בטכנולוגיה, טלוויזיה, מוזיקה וצרכנות. במקביל הובילה את פרויקט טק-ליידי בכלכליסט.

בשנת 2022 שימשה ככתבת מגזין ומגישת פינות בתוכנית "הכול כלול" ברשת 13 לשם הכניסה את משאלי הרחוב הקומיים במסגרת כתבות המגזין.

החל מדצמבר 2024 מגישה תוכניות בערוץ הכלכלה – ערוץ 10, ומנחה את התוכנית היומית "שאלה לי".

### דיגיטל
סובר פעילה ברשתות החברתיות מאז 2018 ונחשבת לחלוצה בתחום יוצרי הווידאו בישראל. בתחילת דרכה יצרה והפיקה מערכונים והמשיכה ליצור תכנים נוספים. לאורך השנים יצרה והפיקה תכנים לחברות ומותגים ברשתות החברתיות, ושימשה ככתבת שטח עצמאית לגופי תוכן שונים, וביניהם "וואלה", "טיים אאוט", "מתחת לרדאר", "כולנו", VLU ועוד. באופן עצמאי הפיקה סובר משאלי רחוב קומיים, מתיחות בתקופת הקורונה ומאז 2023 את הפודקאסט "דייט עם לי סובר" העוסק במערכות יחסים ואיכות החיים, בו מתארחים מומחים, אמנים וקומיקאים.

### משחק ופרסומות
סובר משחקת בפרסומות, סדרות רשת וסרטים. בתוך כך שיחקה וקריינה בפרסומות לחברות שונות ביניהן: מקורות, פינוק, PayBox ועוד.

בשנת 2020 שיחקה את דמותה של "מגי מימון" בסדרת הרשת "דיבור חריף" של Yes TV.

בשנת 2022 שיחקה בתפקיד ראשי בסרט "הכרטיס האחרון לרכבת".

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גבעתיים: אישים
קטגוריה:מנחות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:קרייניות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
נמל התעופה קרלסרוהה/באדן-באדן

**נמל התעופה קרלסרוהה/באדן-באדן** (בגרמנית: **Flughafen Karlsruhe/Baden-Baden**) הוא נמל התעופה הבינלאומי של קרלסרוהה, העיר השלישית בגודלה במדינת באדן-וירטמברג, ומשרת גם את עיירת הספא באדן-באדן. זהו נמל התעופה השני בגודלו במדינה אחרי נמל התעופה שטוטגרט, וה-15 בגודלו בגרמניה עם 1,800,355 נוסעים נכון לשנת 2024 ומשרת בעיקר טיסות זולות וטיסות פנאי.

נמל התעופה עצמו הוא חלק מפארק העסקים "באדן איירפארק". הוא ממוקם בריינמינסטר , 40 ק"מ דרומית לקרלסרוהה, 12 ק"מ מערבית לבאדן-באדן, 25 ק"מ מזרחית לאגנו ו-25 ק"מ צפונית לשטרסבורג, צרפת.

## מתקנים
### טרמינל
נמל התעופה קרלסרוהה/באדן-באדן מורכב מטרמינל נוסעים אחד המצויד ב-20 דלפקי צ'ק-אין ושמונה שערי יציאה, כמו גם כמה חנויות ומסעדות.

### מסלול המראה
במסלול המראה יש שמונה עמדות מטוסים, שרובן ניתנות לשימוש על ידי מטוסים בגודל בינוני כמו בואינג 737. בשל מיקום בניין הטרמינל, עמדות הליכה ואוטובוסים משמשים לעלייה למטוס. בשל מסלול ההמראה והמתקנים הנרחבים שלו, נמל התעופה קרלסרוהה/באדן-באדן משמש לעיתים קרובות את חברות התעופה הגדולות לטיסות אימון.

## דרכי הגעה
ניתן להגיע לנמל התעופה דרך הכביש המהיר A5  המוביל מהסן לבזל (יציאה באדן-באדן). ישנם קווי אוטובוס מקומיים לבאדן-באדן ולראשטאט  וכן לתחנות הרכבת שלהן.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קרלסרוהה/באדן-באדן
קטגוריה:באדן-וירטמברג: מבנים
רחל טליתמן

**רחל טליתמן** (נולדה ב-1951 בתל אביב), היא ניבלאית קלאסית בלגית - ישראלית.

## בִּיוֹגְרַפִיָה
רחל טליתמן החלה את לימודיה המוזיקליים בתל אביב באקדמיה למוזיקה של אוניברסיטת תל אביב. לאחר מכן למדה אצל סוזנה מילדוניאן בקונסרבטוריון הממלכתי של בריסל, בלגיה, שם קיבלה תואר Diplome Superieur בנבל ובמוזיקה קאמרית בהצטיינות. במקביל למדה אצל פייר ז'אמה בפריז את הרפרטואר הצרפתי לנבל, אותו העריכה במיוחד.

טליתמן הקימה את אנסמבל הרפג'יו (Harpeggio) איתו ניגנה והקליטה מספר יצירות בהרכבים שונים, לרבות יצירות חדשות לנבל שהולחנו במיוחד עבורה על ידי מלחינים שונים.

בשנת 2004 הקימה טליתמן את הלייבל העצמאי Harp&Co המוקדש לכלי שלה, בהמשך למסורת הנבל הבלגית. הדיסקוגרפיה של Harp&Co מגוונת ומקורית, ומכסה רגיסטרים שונים - קונצ'רטו, מוזיקה קאמרית ורסיטלים, מבארוק ועד עכשווי.

טליתמן שימשה כפרופסור לנבל בקונסרבטוריון הממלכתי של אנטוורפן עד 1985.

באוגוסט 2025 הצטרפה לחבר השופטים של תחרות הנבל הישראלית.

## יצירות המוקדשות לרחל טליתמן

* ז'אן-מישל דמאז: קונצ'רטו כפול לבסון ולנבל. הזיות לוויולה ולנבל. מצל לאור לחצוצרה ולנבל.
* אנתוני ג'ירארד: קונצ'רטו כפול לכינור, נבל ותזמורת כלי קשת: מסע אל רצון האשליות (2011).
* אנה סגל: סט קטעים מתוך *הדיסק מוזיקה קאמרית לנבל.*
* פול לואיס: קונצ'רטו רומנטיקו לנבל ותזמורת, "שירי ישראל" לנבל וחמישיית כלי קשת.
* מישל ליסייט: כרונוגרפי X לנבל, חליל, כינור, ויולה וצ'לו. קונצ'רטו גרוסו לקלרינט, בסון, נבל וחמישיית מיתרים. אקווינוקס לקלרינט ונבל.
* ניקולא מונייה: *קונצרט לחמישה*
* דירק-מיכאל קירש: *שני יצירות מאולתרות לנבל אופוס 37*
* יורם מיוחס: *קונצ'רטנטה לחליל ונבל וחמישה כלי מיתר*
* רוברט גרוסלו: *שיר סודי*
* לורן קולומב: *דואט סונטה לקלרינט ונבל*
* ברנרד אנדרס: *אדון האמין, קונצ'רטו לנבל ותזמורת*
* אנה סגל: קונצ'רטו יודאיקה לנבל ובסון
* יהודית מרקוביץ': 'כאשר המילים נכשלות' עבור ויולה ונבל
* איילה אשרוב: פנטזיה לוויולה ונבל
* עמית ויינר: La Noche Oscura del Alma לחליל ונבל

## פרסים והוקרה

* 1975: זוכה תחרות הווירטואוזיות "טנוטו"
* 1976: זוכה תחרות הנבל הבינלאומית של פריז
* 1977: זוכה תחרות הנבל הבינלאומית ע"ש מארי-אנטואנט קזאלה בגרג'ילסה
* 2017: פרס מפעל החיים מהביקורת הבלגית למוזיקה Klassiek-Central.be

## דיסקוגרפיה
הקליטה כ-70 אלבומים.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* הקלטות רחל טליתמן
* פרסומיה של רחל טליתמן על Harp&Co

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטואר של פריז
קטגוריה:מוזיקאיות ישראליות
קטגוריה:נבלאיות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1951
פרארי SF-25

**פרארי SF-25** (באנגלית: **Ferrari SF-25**) היא מכונית פורמולה 1 שתוכננה ונבנתה על ידי קבוצת פרארי כדי להתחרות בעונת 2025 של פורמולה 1.

במכונית נוהגים שארל לקלר ואלוף העולם בפעם השביעית, לואיס המילטון, בעונתו הראשונה בקבוצת פרארי.

## רקע
### צביעה
צביעת המרוץ של המכונית הוצגה לראשונה באירוע "F1 75 Live" על ידי לואיס המילטון, שארל לקלר ומנהל הקבוצה פרדריק ואסר. צביעה זו כללה גוון כהה יותר של אדום ופס לבן גדול על מכסה המנוע מעל הלוגו של HP.

צביעה מיוחדת הוצגה בגרנד פרי מיאמי, אשר הדגישה את המיתוג של HP, בדומה לצביעה מהשנה הקודמת.

במונקו, הופיע סמל 75 שנים של חברת האנרגיה של על תאי הצד, לציון 75 שנות שותפות טכנית.

## היסטוריית תחרות ופיתוח

במהלך מבחני קדם העונה במסלול הבין-לאומי של בחריין, הנהג החדש, המילטון, קבע את הזמן השני המהיר ביותר.

בגרנד פרי אוסטרליה, שתי מכוניות הפרארי נכנסו למקצה הדירוג השלישי (Q3), כאשר לקלר דורג שביעי והמילטון שמיני, ולבסוף סיימו במקומות השמיני והעשירי בהתאמה. בגרנד פרי הבא, שתי המכוניות נפסלו לאחר המרוץ: מכוניתו של לקלר נמצאה בתת-משקל, ומכוניתו של המילטון סבלה משחיקת יתר בקרש הרצפה.

במיאמי, לקלר התרסק במהלך הקפת החימום לפני מרוץ הספרינט ולא זינק. המילטון הצליח להשיג פודיום במקום השלישי בזכות אסטרטגיה מתוזמנת היטב.

## תוצאות בפורמולה 1




## קישורים חיצוניים

* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:מכוניות פורמולה 1 עונת 2025
קטגוריה:רכבי פרארי
כתובת הפיניקית מג'בלריס

**הכתובת הפיניקית מגֶ'בֶּלִרֵיס** היא כתובת משפטית פיניקית על גוש אבן גיר שנגלה בחורבות לארטס (קיליקיה), על הר גֶ'בֶּלִרֵיס בדרום טורקיה. הכתובת נשמרת במוזיאון הארכאולוגי של אלניה.

הכתובת התגלתה בשנת 1980 על ידי ג'יימס ראסל (מאוניברסיטת קולומביה הבריטית, ומוסטפא גורדל, מנהל מוזיאון אלניה, והיא הכתובת היחידה שנחשבת כמוקדמת יותר מהתקופה הרומית שנגלה באתר (מסיבות פלאוגרפיות סבורים שהיא מתוארכת למחצית השנייה של המאה ה-7 לפני הספירה).

הכתובת מזכירה את התערבותו של המלך וריכ\אוריכי (המקביל ל-War(a)ika בלווית) בסכסוך על קרקעות, שם המוכר גם (באיות שונה במקצת) בכתובת הדו-לשונית מצ'ינקיי ובכתובת אזתוד.

## הכתובת
הכתובת ידועה כ־KAI 287.

A+B

C

## פירוש הכתובת
(A+B)
שורה 9 – **גרל**: חלקת אדמה, כמו כבעברית. השווה , ח', וי'.

(A+B)
שורה 9 – **השדת אל**: מבנה של כינוי רמז פיניקית במובן "השדות האלה". 

## ראו גם
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

## הערות שוליים

קטגוריה:כתובות KAI
בן ציון פלמן (ליטא)

הרב **שלום בן־ציון פלמן** (ה'תר"ל בקירוב, 1870 – ה'תר"ץ בקירוב, 1930) היה מתלמידי החכמים הבולטים בליטא בראשית המאה ה-20, שכיהן כרבן של קהילות וישטינעץ וזאגר־ישן.

## ביוגרפיה
### ילדות ולימודים
נולד בטלז סביב שנת תר"ל, לרב משה פלמן בן למשפחה תורנית מיוחסת. כבר בילדותו ניכרו בו כישרונות עיוניים ונטייה ללימוד מעמיק. בצעירותו נשלח לישיבת טלז, ממרכזי התורה החשובים בליטא, שם התבלט בחריפותו ובעמקותו, וזכה לתואר "אחד מאריות טלז" מפיהם של בני דורו.  
בהמשך למד בישיבת ראדין אצל החפץ חיים, ובישיבת וולוז'ין בעת כהונתו של רבי חיים סולובייצ'יק. בבחרותו למד יחד עם רבי אלחנן וסרמן והרב מפוניבז' שהיו ידידיו הקרובים.

### רבנות בוישטינעץ
עם נישואיו נקרא לכהן כרבה של וישטינעץ, עיירה יהודית במחוז סובאלק. כהונתו התאפיינה בהקפדה על סדרי הדת ובהנהגת תקנות קהילתיות, ובהן פיקוח על השחיטה ותיקון מערך הכשרות המקומי, חיזוק בתי המדרש, ופתיחת מסגרות לימוד חדשות לילדים ולבני נוער. עדויות בני המקום מתארות אותו כרב קשוב לצורכי הציבור אך תקיף בשמירת גדרי ההלכה. בתקופה זו קשר קשרי ידידות עם דמויות רבניות נוספות באזור, וביסס את מעמדו כפוסק מוכר גם מחוץ לקהילתו.

### רבנות בזאגר־ישן
בשנת תרע"ד (1914) לערך התמנה לרב ואב"ד בזאגר־ישן, אחת הקהילות הוותיקות בליטא. במשרה זו עמד בראש בית דין פעיל, שדן בענייני ממונות, גיטין וקידושין, והכריע בשאלות הלכתיות שהגיעו אליו מעיירות שכנות.  
רבי אלחנן וסרמן, מזכירו בכתביו בתואר "הגאון רבי בן־ציון פלמן אב"ד דק"ק זאגר", בבהקשר תורני המובא בספרו **קובץ הערות**.

### שנות המלחמה
במהלך מלחמת העולם הראשונה נאלצה קהילת זאגר להתמודד עם קשיי אספקה, זרם פליטים והפגזות. בני משפחתו סיפרו כי בתקופות הסכנה נהג הרב פלמן ללמוד עם בנו, שמואל, בעליית גג של ביתם, לאור נר יחיד ששאל משכנים.  
בשנת תרע"ז (1917), בעקבות המצב הביטחוני הקשה, פוצלה ישיבת ראדין לשני חלקים. רוב תלמידי הישיבה עזבו את ראדין יחד עם ה"חפץ חיים" ורבי אלחנן וסרמן, והתמקמו בעיירה סמולוביץ. רבי אלחנן פנה אז לידיד נעוריו, הרב בן־ציון פלמן, שלמד באותה עת במריופול אצל הרב יצחק רבינוביץ בישיבת פוניבז' ששהתה שם באותה עת, בבקשה שיבוא לכהן כר"מ בישיבה, והוא נענה והחל למסור שיעורים בישיבה.

### פטירתו
נפטר בווילנה סביב שנת תר"צ (1930), ככל הנראה לאחר תקופה של חולשה ובריאות רופפת. מקום קבורתו המדויק אינו ידוע, אולם ההערכה היא כי נטמן בבית העלמין היהודי הישן בווילנה.

## משפחתו
נפטר בצעירותו, ואלמנתו שבה להתגורר בטלז. ידידיו רבי אלחנן וסרמן והרב יוסף שלמה כהנמן פעלו להביא את האלמנה ובנה היחיד, הרב שמואל פלמן, לארץ ישראל באמצעות פנייה לישיבת אור זורח בתל אביב, בה כתבו כי בנו של ידידם, רבה של זאגר־ישן, ראוי לשמש כמגיד שיעור בישיבה, וביקשו עבורו אשרת כניסה לארץ. בהמשך דאג רבי אלחנן וסרמן גם לשידוך עבורו.  
נכדו, הרב בן ציון פלמן, היה פוסק ידוע בבני ברק, רב קהילת "נחלת משה" ומחבר סדרת הספרים **"שלמי תודה"**.

## קישורים חיצוניים
*  – סימן מ"ט, מכתב ובו אזכור הרב שלום בן־ציון פלמן.
* *  - ביוגרפיה על נכדו הרב בן ציון פלמן, שבפרק הראשון מובאים פרטים על סבו, הרב שלום בן־ציון פלמן מליטא.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:בוגרי ישיבת טלז
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:בוגרי ישיבת ראדין
קטגוריה:ילידי 1870
קטגוריה:נפטרים ב-1930
נמל התעופה הבין-לאומי ניוקאסל

**נמל התעופה הבין-לאומי ניוקאסל** (באנגלית: **Newcastle International Airport**) הוא נמל תעופה בינלאומי המשרת את ניוקאסל, אנגליה. ממוקם כ-12.4 קילומטר ממרכז העיר ניוקאסל, זהו נמל התעופה הראשי והעמוס ביותר בצפון-מזרח אנגליה, והשני העמוס ביותר בצפון אנגליה.

בשנת 2019 הוא נבחר לנמל התעופה הטוב ביותר באירופה מבין אלה המשרתים 5-15 מיליון נוסעים מדי שנה, על ידי  בפעם השנייה ברציפות. בשנת 2024 עברו בו 5.2 מיליון נוסעים.

## בעלות
נמל התעופה נמצא בבעלות שבע רשויות מקומיות (51%), ובבעלות InfraBridge (49%). שבע הרשויות המקומיות הן: ניוקאסל, סנדרלנד, מועצת מחוז דרהאם, הרובע המטרופוליני של גייטסהד, הרובע המטרופוליני של , מועצת מחוז נורת'מברלנד, ו. באוקטובר 2012 מכרה החברה של נמל התעופה של קופנהגן את חלקה בנמל התעופה לחברת , וכיום הבעלים של 49% הם חברת InfraBridge.
ממוזער|מגדל הפיקוח

## קווי תעופה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ניוקאסל
קטגוריה:ניוקאסל
עונת 2008/2009 בליגת העל הארגנטינאית

**עונת 2008/2009 בליגת העל הארגנטינאית** הייתה העונה ה-118 של הליגה שמנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הארגנטינאית. העונה התנהלה בשיטת אפרטורה וקלאוסורה.

משחקי העונה החלו ב-8 באוגוסט 2008 והסתיימו ב-5 ביולי 2009.  

בהתאם לתוצאות של העונה הקודמת אולימפו וסן מרטין דה סן חואן ירדו ליגה. במקומם עלו גודוי קרוס וסן מרטין דה טוקומאן.

מספר הקבוצות היה 20. העונה הסדירה כללה 2 תחרויות עם 19 סיבובים כ"א. על ניצחון במשחק הוענקו 3 נקודות. במקרה של תיקו הקבוצות זכו בנקודה בודדת.

לקביעת היורדות לליגה משנה הוכנה טבלה של הישגי הקבוצות בעונות 2005/2006, 2006/2007 ו-2007/2008. 2 קבוצות אחרונות בטבלה זו ירדו ליגה. 2 קבוצות נוספות שיחקו משחקי מבחן (משחק בית ומשחק חוץ) נגד קבוצות מליגת המשנה הארגנטינאית.

בוקה ג'וניורס זכתה בתחרות אפרטורה (תואר ה-29 הקבוצה), בהמשך ולס סארספילד זכתה בתחרות קאלוסורה (התואר ה-7 של הקבוצה). מנצחי התחרויות הסדירות העפילו לגביע ליברטדורס 2009 ("בוקה ג'וניורס") או גביע ליברטדורס 2010 ("ולס סארספילד"). בנוסף לכך לגביע ליברטדורס 2009 העפילו סן לורנסו,  אסטודיאנטס לה פלאטה ולנוס.

בהתאם לטבלת הישגים בעונות קודמות חימנסיה חוחוי וסן מרטין דה טוקומאן ירדו ליגה. רוסאריו סנטראל וחימנסיה לה פלאטה שיחקו משחקי מבחן. הם ניצחה ונותרה בליגה הבכירה.

חוסה סאנד מלנוס כבש 15 שערים וזכה בתואר מלך השערים של אפרטורה. הוא כבש 13 שערים וזכה גם בתואר מלך השערים של קלאוסורה.

פרס כדורגלן השנה בארגנטינה הוענק לליונל מסי מברצלונה () (בפעם השלישית) ולחואן סבסטיאן ורון מאסטודיאנטס לה פלאטה (ששחן ליגת העל).
### תחרות אפרטורה

התחרות החלה ב-8 באוגוסט והסתיימה ב-23 בדצמבר.  

לאור כך ש-3 קבוצות סיימו את העונה הסדירה עם מספר נקודות זהה, נערך פלייאוף. בפלייאוף כל קבוצה ניצחה פעם אחד. לכן המנצחת נקבעה על בסיס הפרש שערים עדיף. בוקה ג'וניורס ניצחה בתחרות.

## אליפות קלאוסורה

התחרות החלה ב-6 בפברואר והסתיימה ב-5 ביוני.  

## קישורים חיצוניים

* נתונים מפורטים מאתר rsssf
* נתונים מאתר worldfootball apertura
* נתונים מאתר worldfootball clausura
* נתונים מאתר bdfutbol

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2008
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2009
קטגוריה:עונות בליגת העל הארגנטינאית
קטגוריה:2008 באמריקה הדרומית
קטגוריה:2009 באמריקה הדרומית
בחורות טובות

"**בחורות טובות**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרות הישראליות אודיה ושרית חדד. הוא יצא לאור ב-4 באוגוסט 2025 בהוצאת חברות התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, שרית הפקות ודי-מיוזיק כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

## רקע והפקה
החיבור בין חדד לאודיה נוצר ביוזמת היוצר אבי אוחיון, שעבד עם שתי הזמרות בעבר. חדד חיפשה באותה תקופה שיתופי פעולה שיחברו אותה לקהלים צעירים יותר. אודיה, שהחלה את פעילותה בתקופת מגפת הקורונה בישראל, שילבה בשיר את סגנונה האישי המשלב פופ, דאנס ואלמנטים מזרחיים. את השיר כתבו והלחינו אודיה, אבי אוחיון ומתן דרור, שגם הפיק ועיבד מוזיקלית את היצירה.

מבחינה מוזיקלית, השיר משלב אלמנטים של פופ עכשווי עם אזכורים סגנוניים לשלושה משיריה המוכרים של חדד: "חגיגה" (2004), "חיכיתי לו" (2015) ו"היית איתה" (2017).

## כתיבה ותוכן
מילות השיר נכתבו בגוף ראשון ומתארות מערכת יחסים רומנטית רוויית קונפליקטים, תוך שימוש בדימויים יומיומיים וביטויים קולוקיאליים. הדוברת בשיר מציגה דמות נשית שאינה חוששת להתמודד עם פגיעה רגשית, ומביעה עמידה על עקרונות וכוח נשי. הטקסט מתאר מערכות יחסים לא יציבות ומעלה שאלות על גבולות, כבוד הדדי ועצמאות רגשית.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אודיה
קטגוריה:שירי שרית חדד
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת די-מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
נבחרת אירלנד בכדורגל נשים

**נבחרת אירלנד בכדורגל נשים** מייצגת את אירלנד בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל האירית. במשך השנים לא זכתה הנבחרת להצלחה רבה ורק לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21, החלה להשיג תוצאות משמעותיות בעולם הכדורגל האירופאי.

## היסטוריה
התאחדות הכדורגל האירית לנשים הוקמה בשנת 1973, ובאותה שנה ערכה כבר הנבחרת את משחקה הבינלאומי הראשון - ניצחון 2-3 על ויילס במשחק ידידות. הופעתה הרשמית הראשונה הגיעה ב-1982, אז הפסידה 3-0 לסקוטלנד במוקדמות אליפות אירופה הראשונה. את ניצחונה הרשמי הראשון השיגה שבועיים לאחר מכן, 1-2 על צפון אירלנד. 

בתחילת שנות ה-2000 רשמה מספר הישגים, בהם זכייה בשנת 2000 בגביע קלט (טורניר מרובע שכלל גם את סקוטלנד, צפון אירלנד והאי מאן) וניצחונות במוקדמות אליפויות אירופה - אף שלא הצליחה מעולם להעפיל לטורניר הגמר. במקביל הנבחרות הצעירות החלו לבלוט – נבחרת הנערות עד גיל 17 הגיעה ב-2010 לגמר אליפות אירופה ולרבע גמר גביע העולם, ונבחרת הנערות עד גיל 19 העפילה לחצי גמר אליפות אירופה ב-2014.

ב-2021 רשמה הנבחרת את ניצחונה הגדול ביותר, 0-11 על גאורגיה במוקדמות גביע העולם 2023, ובאוקטובר 2022 העפילה לראשונה בתולדותיה למונדיאל, לאחר ניצחון 1–0 על סקוטלנד בפלייאוף היבשתי. בטורניר הגמר, היא הפסידה לאוסטרליה ולקנדה, סיימה בתיקו מול ניגריה, והודחה בשלב הבתים.

## כל [[גביע העולם בכדורגל לנשים|גביעי העולם]]
*1991 - לא העפילה
*1995 - לא נרשמה
*1999 עד 2019 - לא העפילה
*2023 - שלב הבתים

## כל אליפויות אירופה
*1984 עד 1993 - לא העפילה
*1991 - לא נרשמה
*1997 עד 2025 - לא העפילה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אירלנד: כדורגל
אירלנד
כלב טוב

**כלב טוב** (באנגלית: **Good Boy**) הוא סרט אימה על-טבעי אמריקאי משנת 2025, בבימויו של בן לאונברג, שזהו סרטו העלילתי הראשון. את התסריט כתבו לאונברג ואלכס קאנון, והוא מציג סיפור "בית רדוף רוחות" מנקודת מבט ייחודית – זו של כלב. בסרט מככבים לארי פסנדן, אריאל פרידמן, שיין ג'נסן, סטיוארט רודין, וכלבו האמיתי של לאונברג, אינדי, בתפקיד הראשי.

בכורת הסרט התקיימה בפסטיבל South by Southwest (SXSW) ב-10 במרץ 2025, וזכה לביקורות חיוביות. הסרט עלה לאקרנים בהפצות מסחריות ב-3 באוקטובר 2025.

## עלילה
לאחר מותו של סבו, טוד עובר עם כלבו, אינדי, לחווה כפרית ישנה ששייכת הייתה בעבר לסבו. על אף שהשמועות מספרות על המקום כי הוא רדוף רוחות, טוד מתעלם מהאזהרות. אולם אינדי מתחיל להבחין בנוכחות על-טבעית מטרידה ברחבי הבית – ישויות שאינן נראות לעין אנושית, אך מציאותיות מאוד עבורו.

מאחר שאינו מסוגל לתקשר את פחדיו עם טוד, אינדי נאלץ להתמודד עם הכוחות הזדוניים ולנסות להבין אותם, במטרה להציל את בעליו. ככל שהפעילות העל-טבעית מתגברת, נאמנותו של אינדי עומדת למבחן קיצוני, והוא יוצא למאבק נואש כדי להגן על חברו האנושי.

## צוות השחקנים
* אינדי
* שיין ג'נסן – **טוד**
* לארי פסנדן – סבו של טוד
* אריאל פרידמן – אחותו של טוד
* סטיוארט רודין

## הפקה
הסרט הופק באופן עצמאי על ידי בן לאונברג וקארי פישר, והוא מתאפיין בסגנון ויזואלי ייחודי, כאשר רבות מהסצנות צולמו מגובה עיניו של הכלב במטרה להדגיש את נקודת מבטו של אינדי. לאונברג ליהק את כלבו האישי, אינדי, לתפקיד הראשי, והכלב זכה לשבחים על הופעה רגשית שנמסרה ללא דיאלוגים או אפקטים ממוחשבים (CGI).

אורכו של הסרט עומד על כ-72 דקות, והוא צולם באזור צפון מדינת ניו יורק.

## ביקורות
הסרט הוקרן לראשונה במהלך פסטיבל הסרטים SXSW במרץ 2025, ולאחר מכן בפסטיבל הסרטים Overlook. הסרט זכה לשבחים נרחבים מהמבקרים בזכות מקוריותו, עומקו הרגשי ואלמנטי האימה האפקטיביים שלו.

באתר הביקורות "Rotten Tomatoes", זכה הסרט לציון 95% על בסיס 20 ביקורות חיוביות. המבקרים שיבחו את הרעיון והביצוע, כאשר רפאל מוטאמאיור מ-"IndieWire" תיאר את הסרט כ"אחד מסרטי האימה הטובים ביותר השנה". פרנק שק מה"הוליווד ריפורטר" ציין כי "מה שמעניק לסרט את עוצמתו הרגשית הוא נאמנותו הבלתי-מתפשרת של אינדי לבעליו האהוב".

הופעתו של אינדי זכתה להערכה יוצאת דופן, והוא אף זכה בפרס "Howl of Fame" בפסטיבל SXSW.

## הפצה
ב-1 במאי 2025, שירות הזרמת המדיה "Shudder" רכש את זכויות ההפצה של הסרט בארצות הברית, קנדה, הממלכה המאוחדת, אירלנד, אוסטרליה וניו זילנד. הסרט עלה לאקרנים בהפצות מסחריות ב-3 באוקטובר 2025.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2025
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי אימה מ-2025
קטגוריה:סרטי אימה על-טבעיים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים עצמאיים
קטגוריה:סרטים על כלבים
קטגוריה:סרטי רוחות רפאים אמריקאיים
עונת 2009/2010 בליגת העל הארגנטינאית

**עונת 2009/2010 בליגת העל הארגנטינאית** הייתה העונה ה-119 של הליגה שמנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל הארגנטינאית. העונה התנהלה בשיטת אפרטורה וקלאוסורה.

משחקי העונה החלו ב-21 באוגוסט 2009 והסתיימו ב-23 במאי 2010.  

בהתאם לתוצאות של העונה הקודמת חימנסיה חוחוי וסן מרטין דה טוקומאן ירדו ליגה. במקומם עלו טוקומאן וצ'קריטה ג'וניורס.

מספר הקבוצות היה 20. העונה הסדירה כללה 2 תחרויות עם 19 סיבובים כ"א. על ניצחון במשחק הוענקו 3 נקודות. במקרה של תיקו הקבוצות זכו בנקודה בודדת.

לקביעת היורדות לליגה משנה הוכנה טבלה של הישגי הקבוצות בעונות 2006/2007, 2007/2008 ו-2008/2009. 2 קבוצות אחרונות בטבלה זו ירדו ליגה. 2 קבוצות נוספות שיחקו משחקי מבחן (משחק בית ומשחק חוץ) נגד קבוצות מליגת המשנה הארגנטינאית.

באנפילד זכתה בתחרות אפרטורה (תואר הראשון של הקבוצה), בהמשך ארחנטינוס ג'וניורס זכתה בתחרות קאלוסורה (התואר השלישי של הקבוצה). העפלה לגביע ליברטדורס 2010 הוענקה על בסיס סיכום תוצאות ב-2 תחרויות של העונה, סך הכול העפילו 6 קבוצות.

בהתאם לטבלת הישגים בעונות קודמות טוקומאן וצ'קריטה ג'וניורס ירדו ליגה. רוסאריו סנטראל וחימנסיה לה פלאטה שיחקו משחקי מבחן. "חימנסיה לה פלאטה" ניצחה ונותרה בליגה הבכירה, "רוסאריו סנטראל" הפסידה וירדה ליגה.

סנטיאגו סילבה () מבאנפילד כבש 14 שערים וזכה בתואר מלך השערים של אפרטורה. מאורו בוסלי מאסטודיאנטס לה פלאטה כבש 13 שערים וזכה בתואר מלך השערים של קלוסורה.

פרס כדורגלן השנה בארגנטינה הוענק לליונל מסי מברצלונה () (בפעם הרביעית) ולחואן מנואל מרטינס מולס סארספילד כשחן ליגת העל.
### תחרות אפרטורה

התחרות החלה ב-21 באוגוסט והסתיימה ב-14 בדצמבר.  

## אליפות קלאוסורה

התחרות החלה ב-29 בינואר והסתיימה ב-16 במאי.  

## קישורים חיצוניים

* נתונים מפורטים מאתר rsssf
* נתונים מאתר worldfootball apertura
* נתונים מאתר worldfootball clausura
* נתונים מאתר bdfutbol

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2009
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2010
קטגוריה:עונות בליגת העל הארגנטינאית
קטגוריה:2009 באמריקה הדרומית
קטגוריה:2010 באמריקה הדרומית
ואניטאס - טבע דומם עם דיוקן של צייר צעיר

**ואניטאס - טבע דומם עם דיוקן של צייר צעיר** הוא ציור שמן משנת 1651 מאת הצייר ההולנדי דייוויד ביילי . היצירה שייכת לז’אנר הואניטאס – טבע דומם סמלי שמטרתו להמחיש את ארעיות החיים וחוסר התוחלת שבעושר חומרי. הציור שמור כיום במוזיאון דה לאקן־האל בליידן, באולם רמברנדט.

## הרקע האמנותי והאישי
דייוויד ביילי נולד בליידן בסביבות 1584 למשפחת מהגרים פלמית פרוטסטנטית. אביו, פיטר ביילי, היה חרט ואמן קליגרפיה, שעבד באוניברסיטת ליידן ובעירייה. ביילי למד תחילה אצל יאקוב (ז'אק) דה חיין השני, ובהמשך שימש כשוליה באמסטרדם. בשנת 1608 יצא למסע ארוך דרך המבורג, ונציה ורומא, וביקר גם בחצרות גרמניות שונות. ב-1613 חזר לליידן, שם חי ויצר עד מותו בשנת 1657. במהלך הקריירה התמקד בציור דיוקנאות וביצירות ואניטאס, ואף היה מורה לנפחיו הידועים הרמן ופיטר ואן סטנוויק.

## תיאור היצירה
בצד השמאלי של הציור מופיע דיוקן של צייר צעיר – המזוהה בדרך כלל עם ביילי עצמו בצעירותו – האוחז במקל תמיכה (mahlstick) בידו הימנית ובמסגרת אובלית בידו השמאלית. במסגרת זו מופיע דיוקן עצמי מאוחר יותר של האמן משנת 1651, המוצג לצד דיוקן אובלי של אישה צעירה, היא אשתו אגנטה ואן סוואננבורח. מאחורי כוס זכוכית גבוהה מופיעה דמותה שוב, כרוח רפאים או כמוזת הציור.

## סמלים ומוטיבים
הציור עמוס בפריטים סמליים המבטאים את רעיון הוואניטאס – ארעיות החיים וחוסר התוחלת שבעושר ובהנאות העולם. הנר הכבוי מסמל את דעיכת החיים וסיומם, בועות הסבון מבטאות שבריריות וחולף, בהשראת האמרה הלטינית "Homo bulla est" ("האדם הוא בועה"), הכוס ההפוכה מצביעה על ריקנות ואובדן ההנאה, והפרחים הנובלים ממחישים את היופי הזמני שמתחלף בקמילה. שעון החול מייצג את הזמן המוגבל של האדם, בעוד הגולגולת היא סמל ישיר למוות הבלתי נמנע. מטבעות הזהב והפנינים מזכירים כי עושר ויוקרה מאבדים מערכם ברגע המוות, וכי אין בהם תועלת בסוף הדרך. לצד אלה נכללים גם סמלים נוספים – ההדפס של "נגן הלאוטה" והחליל שעל השולחן מייצגים את חוש השמיעה, הפומנדר והוורדים את חוש הריח, הכוס את חוש הטעם, יד הצייר הנוגעת בדיוקן את חוש המגע, והצגת האובייקטים כולם את חוש הראייה. דמות סטפנוס הקדוש עשויה לרמוז למגפת הדבר ולקדושים המגינים, ואילו הפסלונים והדיוקנאות הקטנים מתייחסים לוויכוח הפאראגונה – השוואת יתרונות הציור לעומת הפיסול. על המכתב המשתלשל מקצה השולחן מופיעה הכתובת הלטינית "Vanitas vanitatum et omnia vanitas" ("הבל הבלים, הכול הבל"), ציטוט מספר קהלת המהווה את המסר המרכזי של היצירה – כל הישגי האדם והנאותיו אינם בני קיימא מול המוות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טבע דומם
קטגוריה:דיוקנאות עצמיים
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-17
בית הכנסת עמנו-אל (דאלאס)

**בית הכנסת עמנו-אל בדאלאס** (באנגלית: **Temple Emanu-El** )  הוא בית כנסת רפורמי השוכן ברחוב הילקרסט 8500 בדאלאס, טקסס. הוא נחנך על ידי הקהילה היהודית עמנו-אל ב-1875 והיה בית הכנסת הרפורמי הראשון בצפון טקסס ובית הכנסת בגדול בדרום ארצות הברית. 
נכון לשנת 2025 בראש הקהילה עומד הרב דייויד שטרן.

## היסטוריה
בית הכנסת עמנו-אל בדאלאס הוקם ב-1873 ונחנך ב-1875. הקהילה המייסדת נקראה במאה השנים הראשונות   Jewish Congregation Emanu-El (הקהילה היהודית עמנו-אל) והחל מ-1974 - קהילת בית הכנסת עמנו-אל (Temple Emanu-El Congregation) 
בהקמתה ב-1872 חיפשו בני הקהילה היהודית הקטנה אבל בצומחת בדאלאס
מסגרת דתית קבועה ורב שינהל את הפולחן הדתי ולהענקת חינוך דתי לילדיהם. מספר משפחות ייסדו אז את קהילת עמנו-אל. כיושב ראש שלה נבחר דייויד גוסלין, כסגן יושב ראש - פיליפ סנגר, כגזבר - עמנואל טילמן, כמזכיר - ה.רגנסבורגר וכנאמנים - אלכסנדר סנגר, אוגוסט יזראלסקי והנרי לב. 
בשנה הבאה הם בנו בית כנסת קטן מלבנים אדומות ובסגנון ביזנטי ברחובות קומרס וצ'רץ' (כיום פילד) במרכז דאלאס. הרב הראשון ב-1875 היה אהרן סוהלר וב-1906 הצטרפה הקהילה לאיחוד הקהילות היהודיות האמריקאיות  Union of American Hebrew Congregations.

ב-1957 עבר בית הכנסת למשכנו החדש בצפון דאלאס. האדריכלים מתכנניו היו הווארד' ר. מאייר ומקס מ. סנדפילד בעוד האדריכל הידוע ויליאם וורסטר מקליפורניה שימש להם כיועץ. האדריכלים זכו לפרס להצטיינות מהמכון האמריקאי לאדריכלים על עיצוב המבנה החדש שעבר שיפורים תחת  פיקוחו של המעצב ג'רג' קפש מMIT

עם חבריה המפורסמים של הקהילה נמנתה הטי לאה הננברג (1974-1893) שכיהנה כשופטת בבית המשפט העליון של טקסס.

## גלגוליו
בתולדותיו עבר בית הכנסת מקום ארבע פעמים:
*Commerce Street (1876–1898)
*Ervay Street (1899–1917)
*South Boulevard (1917–1956)
*Hillcrest Road (1957–הווה)

## כלי קודש
*רב ראשי - דייויד א. שטרן (David E. Stern)
רבנים אחרים:
*דברה ג'.רובינס 
*קימברלי הרצוג כהן 
*דניאל אטלי (Utley)
*איימי רוס  - מורה
*ויקי גליקין - חזנית בכירה
*לזלי נירן - חזן

:רבנים בעבר: 
*1885-1884 - ג'וזף סילברמן 
*1900-1897 ג'ורג' אלכסנדר קוהוט 
*ויליאם גרינבורג  
*1949-1920 דייויד לפקוביץ 
*1970-1948 - לוי אולן 
*2007-1952 - ג'רלד קליין 
*ג'ק במפורד 
*שלדון צימרמן 
*צ'ארלס מינץ  - רב ראשי זמני

:בעבר שירתו בבית הכנסת גם :
הרבנים:
*ארווין גולדנברג 
*אלן לואיס 
*ריצ'רד הרכבי 
*מארק קייזרמן 
*פיטר ברג 
רייצל גולדנברג
*אורן ג'. חיון  
*אשר נייט  
החזנים:
*אני לין בורנשטיין 
*ריצ'רד כהן

:צוות המורים כלל את הרבנים:
הרב אד*אדם אלנברג
*ברי דיימונד 
ואת המחנך ריימונד ישראל

## פעילות מוזיקלית
בית הכנסת עמנו-אל נודע בפעילותו המוזיקלית בעיקר מקהלתית. בה הצטיינו בה המלחין סמיואל אדלר שניהל בו מקהלת ילדים ומקהלת מבוגרים, וכמו כן סיימון סרגון שיצר תוכנית אירוח של מוזיקאים בתחום  הג'אז, מוזיקה קלאסית ומוזיקת פופ.
 

קטגוריה:ארצות הברית: בתי כנסת
קטגוריה:דאלאס
קרן אבק שרפה

שמאל|ממוזער|קרני אבק שרפה חרוטות מהמהפכה האמריקאית במוזיאון קונקורד
[שמאל|ממוזער|קרן אבק שרפה [הצי המלכותי הבריטי|של הצי המלכותי עם חריטה]]
ממוזער|קרן אבק שרפה גרמנית מגולפת, בסביבות 1700
**קרן אבק שרפה** היא מכל אבק שרפה שיוצר בדרך כלל מקרן פרה, שור או תאו. גם מכלים אישיים שונים לאבק שרפה נקראים כך, אך בקבוק אבק שרפה יהיה המונח המדויק.

## תכונות
הקרן הייתה פקוקה בדרך כלל בשני קצותיה, כשבדוגמאות מאוחרות נוסף קפיץ שנסגר אוטומטית לבטיחות. הפתח הרחב שימש למילוי חוזר, בעוד שההקנה הוזן דרך החוד הצר. במקרים מסוימים החוד היה אטום והפתח שימש לשתי המשימות, תוך היעזרות בכף לאבקה. במקרים אחרים שני הקצוות היו פתוחים והקרן שימשה רק כמשפך. הקרן הוחזקה בדרך כלל ברצועה ארוכה התלויה על הכתף.
החלק הפנימי והחיצוני של קרן אבק שרפה היו מלוטשים לעיתים קרובות כדי להפוך את הקרן לשקופה, כך שהחייל יוכל לראות כמה אבק שרפה נותרה לו. השימוש בקרן של בעלי חיים יחד עם חלקי מתכת לא ברזליות הבטיח שאבק השרפה לא יתפוצץ מניצוצות במהלך האחסון והטעינה. הקרן הייתה גם עמידה למים באופן טבעי וחלולה מלכתחילה.

## סיבות לשימוש
הגם שמחסניות נייר ארוזות מראש היו בשימוש, עלותן הנוספת הרתיעו שימוש נרחב למעט לשירות במיליציה. לדוגמה, ב-19 באפריל 1775, בלקסינגטון ובקונקורד, מחסניות נייר היו בשימוש שגרתי על ידי אזרחים רבים ביום הפתיחה של מלחמת העצמאות האמריקאית. באופן דומה, החיילים הבריטים בקרב הצטיידו בקופסאות שהכילו 36 מחסניות נייר. היתרון של מחסניות הנייר היה המהירות – ירי של 3 עד 4 כדורים בדקה. מדידת כל מטען לפני הירי הפחיתה את קצב האש לכדור אחד לדקה.
ימין|ממוזער|קרן אבקה חרוטה עם רצועה
שיטוה נוספת הייתה שקיות בד קטנות המכילות את כמות אבק השרפה הנכונה לירייה בודדת, שניתן היה לשאת על חגור (גם כאן היה צור במכל לאספקה למילוי חוזר). הטעינה מחודשת הייתה סכנה מפיסות צמר גפן בוערות בלוע, שיציתו מייד מטען אבק השרפה החדש. כל עוד אף חלק של הטוען לא פנה לקצה הקנה, הדבר לא היה מסוכן כשלעצמו, אך אם ניצוץ הגיע לאספקה הראשית בבקבוק אבק השרפה, סביר להניח פיצוץ קטלני. אמצעי זהירות שונים ננקטו, הן בתכנון והן בשימוש במדידות אבק השרפה המשמשות עם בקבוקים, או בבקבוקים עצמם, כדי למנוע זאת.

קרני אבק שרפה שימשו גם לשמירת אבק השרפה יבש. הן החלו להיות מוחלפות על ידי בקבוקי נחושת במאה התשע עשרה.
קרני אבק שרפה שימשו גם לחימוש תותחים ימיים גדולים.

## קישוט
קרניים תקופתיות המתוארכות למלחמת הצרפתים והאינדיאנים לאורך המהפכה האמריקאית ואחריה נשמרו באוספים פרטיים ושופכות אור על חייהם והיסטוריה של האנשים שהשתמשו בהן. ניתן לסווגן כמדיום של אמנות עממית.

קרני אבק שרפה עוטרו לעיתים קרובות, לרוב בחריטה, ויצרו צורה של סקרימשו , שלעיתים נוסף לה צבע.

## התישנות
קרן אבק השרפה התייתרה עם חידושהם של ג'ון הול, כריסטיאן שארפס  וכריסטפר מיינר ספנסר, והגעתן של מחסניות עצמאיות שפותחו ושווקו בהצלחה על ידי אוליבר וינצ'סטר, שלאחריהן מחסניות מתכתיות מיוצרות הפכו לסטנדרט.

## לקריאה נוספת

* 
* 


## קישורים חיצוניים

* Historic Deerfield, Powder Horns from The William H. Guthman Collection

קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:אבק שרפה
קטגוריה:קרניים
אברהם אנהורי

הרב **אברהם אנהורי** (סביבות ה'תק"ל, 1770 - כ"ד בטבת ה'תקצ"ז, 1 בינואר 1837) היה פוסק הלכה, דיין ברבאט ואב בית הדין ורבה הספרדי של צפת במאה ה-19, נספה ברעש האדמה הגדול בצפת.

## קורותיו
נראה שנולד ברבאט ולמד בישיבות העיר. נשא את שמחה. בשנת תקע"ז ותקע"ח נמצאהו דיין ברבאט לצד הרב ראובן בן קיקי והרב יוסף עלון. בתקופה זו התכתב בהלכה עם רבי רפאל בירדוגו רבה של מקנס, ועם דייני מרקש - רבי שלמה אסבאג, רבי משה אסבאג ורבי שלמה אוזנקוט.

נראה שבהמשך עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. החל משנת ה'תקפ"ו, שימש כאב בית הדין הספרדי של צפת לצד הדיינים: רבי חיים יוסף הצרפתי ורבי נסים זרחיה אזולאי. באותם הימים, רבי אברהם חיים אדאדי שימש את הרב אברהם אנהורי, בפרט בהלכות גיטין.

בשנת תקצ"ה, שלח איגרת עזרה לקהילת קרפנטראץ שבפרובנס, כשהוא מדווח על הפרעות שחוללו הערבים המקומיים ביהודי צפת, שכלל הריגת נפשות, בזיזת ממון, שריפת בתי כנסת ובתי מדרש, ספרי תורה, תפילין ומזוזות. יחד עמו חתמו שבעה רבני צפת מקהילת הספרדים.

כמו כן הוא מדווח על יחסי ידידות ואחווה בין קהילת האשכנזים-פרושים, וקהילת האשכנזים-חסידים וקהילת הספרדים בעיר.

### פטירתו
נספה יחד עם אשתו, בנו ובתו ברעידת האדמה בצפת אדמה בטבת תקצ"ז יחד עם שני חביריו הדיינים רבי חיים יוסף הצרפתי ורבי נסים זרחיה אזולאי. שמועות פטירתו והספדים הגיעו למרוקו, איטליה, ואיזמיר. בנו רבי חיים יאודה אנהורי נפצע ברעידת האדמה, אך ניצל בסופו של דבר, ודרש על פטירת אביו בעיירה דיר אל-קאמר בלבנון. לימים נשא רבי חיים את בתו של רבי אברהם חיים אדאדי.

## יצירתו
* **תשובות ופסקי דין -** מהם נדפסו בספרי חכמי דורו, ומהם נותרו בכתבי יד.
* **חדושים על הרמב"ם -** בכתב יד.
* **חדושים על הש"ס -** בכתב יד.

## הערות שוליים

קטגוריה:צפת: רבנים ראשיים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:רבאט: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:נספים ברעידת האדמה בצפת (1837)
נבחרת מרוקו בכדורגל נשים

**נבחרת מרוקו בכדורגל נשים** מייצגת את מרוקו בתחרויות כדורגל נשים בינלאומיות ומנוהלת על ידי פדרציית הכדורגל המרוקאית. בשנות ה-20 של המאה ה-21 הפכה הנבחרת לאחת מנבחרות הנשים הטובות ביותר באפריקה.

## היסטוריה
משחקה הראשון של הנבחרת התקיים ביולי 1998 (תיקו 1-1 מול דרום אפריקה) כהכנה לאליפות אפריקה שנערכה מספר חודשים לאחר מכן בניגריה. בטורניר עצמו, הודחה מרוקו בשלב הבתים לאחר שסיימה עם 4 נקודות. 

בינואר 2021, קיבלה מרוקו את האירוח של אליפות אפריקה 2022, והעפילה לטורניר אוטומטית. הייתה זו ההעפלה הראשונה של מרוקו לאליפות מאז שנת 2000. במהלך הטורניר, הגיעה מרוקו עד לגמר - בו הפסידה 2-1 לדרום אפריקה. הדירוג שלה בסוף הטורניר הבטיח לה השתתפות בגביע העולם שנערך ב-2023 באוסטרליה וניו זילנד.

בשלב הבתים של גביע העולם, שובצה מרוקו עם גרמניה, קולומביה וקוריאה הדרומית. במשחקה הראשון בטורניר היא הובסה 6-0 על ידי גרמניה, אך הפתיעה והצליחה לנצח את שני משחקיה הבאים. בשמינית הגמר היא פגשה את צרפת, הפסידה 4-0 והודחה מהגביע.

ב-2025 היא אירחה בפעם השנייה ברציפות את אליפות אפריקה, וגם הפעם הצליחה להגיע לגמר הטורניר. למרות זאת, היא הפסידה 3-2 לניגריה ונאלצה להסתפק בסגנות.

## כל [[גביע העולם בכדורגל לנשים|גביעי העולם]]
*1991 עד 1995 - לא נרשמה
*1999 עד 2019 - לא העפילה
*2023 - שמינית גמר

## כל אליפויות אפריקה
*1991 עד 1995 - לא נרשמה
*1998 עד 2000 - שלב הבתים
*2002 - לא העפילה
*2004 - לא נרשמה
*2006 עד 2018 - לא העפילה
*2018 עד 2024 - 20x20px מקום שני

## מלבישות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מרוקו: כדורגל
מרוקו
קהילת יהודי קוואלה

**יהדות קוואלה** הייתה קהילה יהודית גדולה בעיר קוואלה שבצפון יוון. היא התקיימה מהמאה ה־16 עד לפירוקה הרשמי ב־1980. בשיאה מנתה הקהילה למעלה מ־2,000 נפשות, ותמכה רבות בחיי המסחר והתרבות של העיר, בעיקר בתעשיית הטבק. הקהילה סבלה קשות בשואה.

## היסטוריה
### הקמת הקהילה והתפתחותה
קהילת יהודי קוואלה נוסדה ב־1526, עם התיישבות יהודים אשכנזים מהונגריה ששבו משבי הטורקים. ב־1546 הגיע גל נוסף של יהודים מהונגריה. בבמפקד האוכלוסין משנת 1569 נמנו בעיר 23 משפחות יהודיות, 113 משפחות מוסלמיות ו־56 משפחות נוצריות. יהודים ספרדים מסלוניקי ומרחבי האימפריה העות'מאנית הגיעו, ובהדרגה נטמעו היהודים האשכנזים בקרב הקהילה הספרדית הגדולה.

במחצית השנייה של המאה ה־19 הפכה קוואלה למרכז חשוב לייצור ולמסחר בטבק, עובדה שמשכה אליה יהודים רבים שביקשו הזדמנויות כלכליות. חלקם הגיעו מקהילות רומניוטיות אחרות ביוון. בשנת 1885 הוקם בה בית כנסת, ובראשית המאה ה־20 מנתה הקהילה היהודית למעלה מ־2,000 נפשות.

ארגון האליאנס (Alliance Israélite Universelle) הפעיל בעיר בית ספר יסודי וגן ילדים יהודיים. מוסדות אלה סיפקו חינוך איכותי שמשך אליהם תלמידים יהודיים, נוצרים ומוסלמים. הקהילה כללה מגוון רחב של אנשים: מסוחרים עשירים ואנשי מדע ועד פועלי טבק ואומנים עניים.

### השואה וסופה של הקהילה
מלחמת העולם השנייה הביאה לכיבוש קוואלה בידי בולגריה בשנת 1941, והיא הפכה לחלק מאזור הכיבוש הבולגרי. יהודי העיר סבלו מרדיפות ומהחרמת רכושם, ונמנע מהם לעסוק במקצועות שונים. צעירים רבים שבהם נשלחו לעבודות כפייה. יהודי קוואלה סירבו לשתף פעולה עם השלטון הכובש; חלקם אף נמלטו לאתונה או הצטרפו לתנועות ההתנגדות בהרים.

ב־3 במרץ 1943 החלו הרשויות הבולגריות לאסוף את יהודי קוואלה ולכלוא אותם במחסני טבק. משם הועברו בתנאים קשים לנמל לום שעל הדנובה, שם נמסרו לידי הגרמנים. משם הועברו למחנה ההשמדה טרבלינקה, או גורשו לשם ישירות. רבים מהם טבעו בדנובה כאשר הדוברות התהפכו. לפי ההערכה, 1,500 מבני הקהילה נספו בשואה, ורק 42 שרדו.

### לאחר המלחמה
לאחר שחרור יוון, ניסיונות שיקום הקהילה ב־1945 על ידי מעטים מן הניצולים כשלו. הבולגרים הרסו את בית הכנסת הישן. הקהילה היהודית בקוואלה פורקה רשמית ב־1980. כמה שנים אחר כך נהרס גם חדר התפילה הזמני, ששימש את הקהילה לאחר המלחמה.

בית הקברות היהודי של קוואלה כולל אנדרטה לזכר קורבנות השואה, שהוקמה ב־1954 בידי הקהילה הישראלית. ב־2015 נחנכה אנדרטת זיכרון נוספת במרכז העיר, ברחוב אריתרו סתאברו, במקום בו עמדו מחסני הטבק ששימשו מקום כינוס לפני הגירוש. ויקטור ונוסיו, יהודי מקוואלה, תרם אנדרטה זו לזכר יהודי העיר שנספו.

## הערות שוליים

קוואלה
קרלוס ויווס

**קרלוס אלברטו ויווס רסטרפו** Carlos Alberto Vives Restrepo (נולד ב-7 באוגוסט 1961) הוא זמר, כותב שירים ושחקן קולומביאני.

ויווס, אחד מאמני המוזיקה הלטינית הנמכרים ביותר אי פעם, עם למעלה מ-20 מיליון תקליטים שנמכרו ברחבי העולם, נחשב לאחד האמנים המשפיעים ביותר בעולם, שכן הוא עזר בהדרגה לוואיינאטו לצבור פופולריות ברחבי העולם ובזכות פרשנותו לסגנונות מוזיקה מסורתיים, כמו קומביה, צ'מפטה, במבוקו ופורו, יחד עם פופ לטיני, רוק, רגאטון, דאנס-פופ ומוזיקה טרופית.

במהלך הקריירה שלו הוא זכה בשני פרסי גראמי ושבעה עשר פרסי גראמי לטיני, וזכה בתואר איש השנה של האקדמיה להקלטות לטיניות בשנת 2024. ויווס זכה במספר פרסים על תרומתו ככותב שירים ומפיק, כולל פרס נשיא BMI, פרס מייסדי ASCAP, והכנסתו להיכל התהילה של המוזיקה הלטינית של "בילבורד". בשנת 2019, ויווס נבחר למקום ה-45 הן ברשימות האמנים הלטיניים הגדולים בכל הזמנים והן ברשימות האמנים הלטיניים המובילים לשנת 2010 על ידי *[[בילבורד]]*.

הוא עבד עם כמה מהאמנים המשפיעים ביותר בסצנת המוזיקה הלטינית, כולל ריקי מרטין, שאקירה, וויסין, דדי יאנקי, אלחנדרו סאנס, קמילו, סבסטיאן יאטרה, מאו אי ריקי, מישל טלו, ג'נטה דה זונה, קרלוס ריברה, סילבסטר דנגונד וחואנס.

ויווס הוא גם שחקן מצליח. תפקידיו כדמות הראשית באופרת הסבון גליטו רמירז וכרפאל אסקלונה באסקלונה, סיפור על המלחין הקולומביאני המפורסם בעל אותו שם, נמנים עם הופעותיו החשובות והזכורות ביותר.

ויווס הופיע לראשונה בישראל ב-31 ביולי 2018.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים קולומביאנים
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1961
אלימות ביוזמת המטופל

**אלימות ביוזמת המטופל** היא תופעת אלימות המופנית כלפי עובדי בריאות מצד מטופלים או בני משפחותיהם. התופעה מוגדרת כנפוצה ועלולה ללבוש צורות שונות כאלימות מילולית, איומים, הטרדות, ונדליזם ואלימות פיזית. כשאחיות וצוותים סיעודיים מהווים את קבוצת הסיכון הגבוהה ביותר לעניין זה ואחריהם רופאים, פסיכיאטרים, מטפלים, טכנאי מכשור רפואי, עובדים סוציאליים לרבות אנשי אבטחה, צוות ניקיון ופקידים. בשנת 2011 75% מעובדי צוותים רפואיים שהשתתפו במחקר של מרכז מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל דיווחו כי חוו אלימות מצד מטופלים, 85% דיווחו כי היו עדים לאלימות מסוג זה.

בין הסיבות להתפרצות אלימות מטופלים נגד עובדי צוותים רפואיים נמנים: מצבים רפואיים ונפשיים, השפעת סמים או אלכוהול, זמני המתנה ארוכים, פעילות עבריינית הקשורה בכנופיות. בנוסף לזיהוי מצבי הזנחה רפואית. סקר בבתי חולים בניו אינגלנד מצא כי רק 39% מהנפגעים דיווחו על כל מקרי האלימות, כשמגמת הדיווח מאוד חלשה.

השפעות האלימות על הצוות הרפואי לרוב גוררות שחיקה, השפעה על הבריאות הנפשית, והשפעה על איכות הטיפול העתידית מצד אותו גורם צוות, בירידה באיכות הטיפול.

;בין ההצעות למניעת מקרי אלימות ביוזמת המטופל נמנים:
***הכשרות מיוחדות**: הכשרת צוותים להתמודדות עם מצבי סיכון גבוה, למשל באמצעות טכניקות של הרגעת מטופלים והכרת זכויותיהם המשפטיות.
***סימון מטופלים בסיכון**: זיהוי מטופלים עם היסטוריה של תוקפנות ותיוגם במערכות מידע כדי להעלות את המודעות בקרב הצוותים המטפלים.
***חקיקה ותקנות**: יצירת תקנות וחוקים שיחייבו הקמת ועדות למניעת אלימות, ביצוע הדרכות שנתיות ותיעוד מסודר של מקרי אלימות.

## ראו גם
*אוריינות לבריאות
* אלימות כלפי יולדות

## הערות שוליים

קטגוריה:בריאות
קטגוריה:אלימות
שמעון הזקן

רבי **שמעון הזקן** היה מחבר פירוש לתלמוד מפיו של רבינו גרשום ואחי אמו של רש"י. יש מזהים אותו עם נכדו של ר' שמעון בן יצחק ("הגדול") ממגנצא, המוזכר ברשימת הייחוס של ר' אליהו מנחם מלונדריש. אברהם גרוסמן לעומת זאת כותב שר' שמעון הזקן בכלל היגר ללמוד אצל רבינו גרשום מצרפת, מה שכנראה שולל את היותו נכד ר' שמעון הגדול שחי בגרמניה. כמו כן היו שזיהו את ר' שמעון הזקן דוד רש"י עם ר' שמעון בן יצחק עצמו, אברהם גרוסמן התייחס לכך וכתב שהשערה זו בטעות יסודה. מה שידוע בוודאות הוא שר' שמעון הזקן נולד ככל הנראה בצרפת, וייתכן אף שבגרמניה, שהוא למד אצל רבינו גרשום ואף רשם את תורתו. ייתכן שפעולה זו היא גלגול מוקדם של פירושי מגנצא.

רש"י מזכירו במסכתות שבת ועירובין. בפירוש רש"י לשבת הוא כתב כך:

לעומת זאת, במסכת עירובין רש"י מביא את פירושו בשם "הרב", מקשה עליו, ומביא פירוש אחר שהוא עיקר. ייתכן שרש"י ציין שביסודו של ר' שמעון הזקן הדברים היו כתובים מפי רבינו גרשום משום שלפי תא שמע התלמיד היה מסכם אף את דברי התלמידים, תוך ציון הדבר. היוצא מזה שמבחינת רש"י פירושו של ר' שמעון הזקן נחשב כמו של רבותיו ואף יותר, שהרי גם רבותיו של רש"י העבירו את פירושי רבינו גרשום. כמו כן יש להניח שלא כל אחד הורשה לכתוב את פירושי רבינו גרשום אלא רק תלמידים מצוינים שקיבלו רשות. 

בפירוש רש"י לתנ"ך מוזכר פעמיים ר' שמעון, אך לפי גרוסמן מדובר בהוספות מאוחרות על ידי מעתיקים, מכיוון שבשונה מהאזכורים בש"ס רש"י לא מזכיר בתנ"ך את קרבת המשפחה שלו לר' שמעון.

אגדה יהודית המובאת ב"סדר הדורות" מספרת על חיזיון שהיה לפני פרעות תתנ"ו בו ראו יהודי מץ שלושה זקנים הולכים ברחובות העיר ושרים את הפיוט "על הכל". לאחר שנפתר החלום על ידי רב שנקרא ר' שמעון הגדול, התברר כי אלו שלושת האבות שבאו לבשר כי בקרוב היהודים יקדשו את השם במיתתם. בספר הישן נושן ממנו ציטט סדר הדורות אגדה זו מוכר ר' שמעון כאב"ד. מבחינה כרונולוגית קשה לזהותו עם ר' שמעון בן יצחק שחי בזמן רבנו גרשום, והרב נפתלי יעקב הכהן הציע שזהו ר' שמעון הזקן הדוד של רש"י שהוא נכד ר' שמעון הגדול. היו שהניחו ע"פ אגדה זו שר' שמעון היה במץ והחזיק שם ישיבה שרש"י עבר דרכה בדרכו לישיבות גרמניה.

## לקריאה נוספת

* אברהם גרוסמן, **חכמי אשכנז הראשונים** עמ' 117-118.

* אברהם גרוסמן, **חכמי צרפת**, עמ' 42, 124.

## קישורים חיצוניים

* .

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת קלונימוס
קטגוריה:תלמידי רבנו גרשום מאור הגולה
קטגוריה:משפחת אבון הגדול
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-11
קטגוריה:ראשוני אשכנז
קבוע (תכנות)

בתכנות, **קבוע** הוא מזהה שערכו נקבע פעם אחת בעת הגדרתו, ולא ניתן לשנותו לאחר מכן, בניגוד למשתנה, שניתן לשנות את ערכו שוב ושוב. בשפות תכנות רבות ניתן להגדיר קבוע באמצעות מילה שמורה המיועדת לו, כך שניסיון לשנות את ערכו יגרום לשגיאה.

שימוש בקבועים נפוץ כאשר מצהירים על ערכים קבועים, כמו קבועים מתמטיים, הגדרות תצורה, והגדרות נוספות של נתונים שאמורים להישאר קבועים במהלך כל ריצת התוכנה. שימוש בקבוע משפר את קריאות הקוד כיוון שהוא מציין בבירור אילו ערכים אמורים להישאר ללא שינוי, ויכול למנוע באגים על ידי מניעה של שינויים לא מכוונים.

קבוע יכול להיות מוגדר בזמן ריצה (Runtime constant), כך שהוא יוגדר מחדש בכל ריצה של התוכנית, ובשפות מקומפלות, ניתן להגדיר קבוע גם בזמן קומפילציה (Compile-time constant), כך שערכו יקבע מראש עבור כל הריצות של התוכנית. קבוע קומפילציה יכול לחסוך חישובים בזמן ריצה, ולכן אפשרות זו אופטימלית יותר, אולם לעיתים ערכו של הקבוע תלוי בגורמים ייחודים לכל ריצה, ויש צורך להגדיר אותו רק בזמן הריצה. כמו כן, ישנן שפות שאינן מקופלות לפני הריצה או שלא ניתן להגדיר בהן קבוע קומפילציה.

בשפות מסוימות לא קיימים קבועים. בפייתון למשל קיימים רק משתנים, אך קיימת מוסכמה לפיה שמם של משתנים רגילים יהיה באותיות קטנות, ושמם של קבועים יהיה באותיות גדולות. מנגנון זה משאיר בידי המתכנת אפשרות לשנות את הערך בהמשך התוכנית, אולם האותיות הגדולות יסמנו לו שהוא מנסה לשנות קבוע.

## דוגמה ב-JavaScript

```javascript
const SYMBOL = '*'
const MSG = 'Lets go!'
const HOUR = 1000 * 60 * 60
const LETTERS = 'abcdefghijklmnopqrstuvwxyz'
const PIN_CODE = '0796'
```
ב-JavaScript, הקבוע הוא רדוד (Shallow), כלומר, הערך המוצבע אינו קבוע:
```javascript
const num = 9
// Changing const is not allowed:
// num = 11
const nums = [4, 8]
// Changing the pointer is not allowed:
// nums = []
// const is shallow, this works fine:
nums.push(11)
nums.splice(1, 1)
console.log(nums)
```
דוגמה נוספת:
```javascript
const pet = { name: 'Bobi', age: 4 }

// Changing the pointer is not allowed:
// pet = null

// const is shallow, this works fine:
pet.age++
pet.score = 100
console.log(pet)
```


קטגוריה:תכנות