ישיבת עתניאל

**ישיבת עתניאל** (שמה הרשמי: **בית ועד לתורה הר חברון**) היא ישיבת הסדר הפועלת בעתניאל, שבדרום הר חברון. הישיבה מתאפיינת בקו חינוכי נאו־חסידי־ארצישראלי המשלב לימוד מסורתי עם פתיחות לשיח רוחני, תרבותי ואקדמי.

בראשות הישיבה עומדים הרב רא"ם הכהן והרב אלחנן שרלו, שהצטרף לראשותה בשנת ה'תשפ"ג והחליף את הרב בני קלמנזון, ממייסדיה. בישיבה לומדים כ־300 תלמידים, והיא שוכנת במבנה קבע המשקיף על נופי הר חברון.

## רקע
בשנת 1987 הוקם כולל להכשרת רבנים על ידי הרב בנימין קלמנזון והרב עמי עולמי - תלמידיו של הרב שג"ר בישיבה הגבוהה מקור חיים. בתחילת שנות ה־90 התפתח הכולל לישיבה גבוהה וישיבת הסדר.

בשנים הראשונות הייתה הישיבה כר פורה לתפיסות רוחניות רדיקליות בקו המושפע מגישתו של הרב שג"ר, והייתה אחד הגורמים הבולטים במגמה "הנאו־חסידית" בציבור הדתי. נעשה בה שימוש בשיטות לימוד חדשניות בגמרא, תנ"ך, מחשבת ישראל, חסידות וקבלה. הישיבה מעודדת את תלמידיה לעסוק בתחומי תרבות, כתיבה (חלקם קשורים היום לחבורת השירה הדתית "משיב הרוח") ומוזיקה. עקב כך, בהיווסדה ספגה הישיבה ביקורת מגורמים שמרנים יותר בעולם הישיבות (בעיקר מחוגי ישיבות הקו). בין היתר ספגה הישיבה ביקורת על כך שנלמדת בה גמרא בשיטת הרבדים באופן חלקי, בפתיחות יתר כלפי העולם האקדמי, הן בלימודי תנ"ך והן בלימודי גמרא, וכלפי מגמות רוחניות ניו אייג'יות. עם השנים התמתנו המגמות הרדיקליות בישיבה והביקורת פחתה.

ב־1993 הוזמן הרב רא"ם הכהן לכהן כראש ישיבה עם הרב קלמנזון. ב־1994 נרצח הרב עולמי והישיבה ספגה מכה קשה עד כדי סכנת סגירה. עם השנים הישיבה התאוששה והפכה לאחת מישיבות ההסדר הגדולות. ממוזער|הרב רא"ם הכהן מעביר שיעור בישיבהבשנת תש"ס (2000) עברה הישיבה למבנה הקבע שלה, הכולל בית מדרש גדול, כיתות וחדר אוכל, ומשקיף אל נוף הר חברון. את המבנה תכנן האדריכל ישעיהו אילן. כ־15 שנים לאחר מכן נחנך מבנה הקבע למגורי התלמידים.

בשנת 2018 עזב את הישיבה הרב שמואל אריאל (שלמד ולימד בה במשך שלושים שנה), לאחר שטען שבשיעוריו של שלום צדיק ובמאמר שפרסם בעלון פנימי נאמרים דברי כפירה. לאחר מספר שנים הציג בפירוט את טענותיו.

בתחילת שנת הלימודים ה'תשפ"ג, החליף הרב אלחנן שרלו את הרב בני קלמנזון בראשות הישיבה.

הישיבה מתאפיינת בגישה פתוחה לתרבות הכללית, לשיטות לימוד חדשות המשתלבות עם הלימוד המסורתי ולדעות שונות בתוכה. קיימת בה "ספריית מחקר" שבה ספרי פילוסופיה והגות יהודית וכללית.

בין השאר לימדו ומלמדים בה: הרב ד"ר יעקב נגן, הרב מנחם פרומן, הרב שמואל אריאל (שפרש ממנה, כדלעיל), פרופסור שלום צדיק, הרב חיים כפרי, הרב יהושע אנגלמן, הרב שג"ר, הרב אמנון בזק, הרב יואל בן נון, הרב פדיה נגר, הרב אמנון דוקוב, פרופסור אלחנן מאיר, פרופסור אוריאל סימון, הרב מאיר ליכטנשטיין, הרב נריה מנצור, הרב נריה טייץ, הרב עמיחי סמט, הרב חסדאי וינר, חבר הכנסת יהודה גליק, המשורר יונדב קפלון והמוזיקאי גבריאל חסון.

מדי שנה, מאות אנשים נוהגים להגיע לעתניאל לתפילות יום הכיפורים בישיבה.

## חללי הישיבה
[220px|ממוזער|שמאל|[פינת הנצחה|קיר הנצחה בישיבה לזכר חלליה ונופליה]]
במהלך השנים נרצחו על ידי מחבלים מספר תלמידים, בוגרים ורבנים מהישיבה והם מונצחים בה בלוח זיכרון במבואת הישיבה. בכל שנה, בכ"ד בכסלו – יום הירצחו של הרב עמירם עולמי, מראשי ומייסדי הישיבה, הישיבה מקיימת אזכרה לחלליה בהשתתפות משפחות החללים. חלק מחללי הישיבה היו אזרחים כשנרצחו וחלק מהם, כמו , נהרגו במהלך שירותם הצבאי. מנהל הישיבה מיכאל מרק נרצח ביולי 2016 בפיגוע ירי בדרום הר חברון.

במהלך מלחמת חרבות ברזל נפלו שמונה מתלמידי הישיבה (אלחנן קלמנזון, פדיה מנחם מרק, אייל מבורך טויטו, חנן דרורי, איתן קופלוביץ', ניר חדד, הרב אבירם חריב ועמר משה גאלדור) ביניהם אלחנן קלמנזון, בנו של ראש הישיבה הרב בני קלמנזון, שיחד עם אחיו מנחם קלמנזון ואחיינו איתיאל זוהר הרכיבו את צוות אלחנן, ויחד זכו בפרס ישראל על פועלם להצלת תושבי קיבוץ בארי.

### הפיגוע בישיבה

בעיצומה של סעודת ליל שבת, ב־27 בדצמבר 2002, חדרו שני מחבלים מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני לחדר האוכל של הישיבה, רצחו ארבעה תלמידים ופצעו שבעה תלמידים נוספים. סמ"ר נעם אפטר הצליח, לפני שנרצח, לנעול עצמו עם המחבלים בתוך המטבח ובכך מנע טבח גדול יותר. בעקבות הפיגוע נערך פולמוס מתוקשר על דרך השמירה בישיבה. לזכרם של ארבעת הנרצחים בפיגוע הפיק הערוץ הראשון סרט תיעודי בשם "על ארבעה בנים", בבימויו של אשר בן־שושן.

## הישיבה התיכונית "אור עתניאל"
ב־2004 הקימו אברכים מישיבת ההסדר את הישיבה התיכונית "אור עתניאל". ראש הישיבה הוא הרב חברון שילה, בנו של הרב דניאל שילה. בישיבה לומדים כ־100 תלמידים. היא מאופיינת באמון בתלמידים, המחונכים לקבלת אחריות וחשיבה עצמית, ולקיום מצוות מתוך הזדהות ולא מתוך כפייה. בשנת 2010 הפכה הישיבה התיכונית לעמותה עצמאית.

הישיבה מעודדת את תלמידיה לפעילות גם מחוץ לישיבה, כגון בהדרכה בסניפי תנועת הנוער, בהתנדבות למגן דוד אדום ולכיבוי־אש, ובפעילות התנדבותית .

## הוצאה לאור – גילוי
ממוזער|150x150px|לוגו ההוצאה
במשך השנים הוציאה הישיבה כמה ספרים. בשנת ה'תשס"ז (2007) הוקמה הוצאת הספרים "גילוי". ההוצאה, המאגדת תחתיה את הפצת תורות הישיבה, מתמקדת בספרים המנסים לחבר בין הטקסטים העתיקים (מקרא, משנה ותפילות) לבין נפש הקורא המודרני.

בשנת 2013 חתמה הישיבה הסכם עם הוצאת קורן ירושלים להפצת ספרי הישיבה, מאז ההסכם מודפסים חלק מספרי הישיבה עם הסמלילים של שתי ההוצאות.

בשנת 2020 זכה ראש הישיבה, הרב רא"ם הכהן בפרס הרב קוק לספרות תורנית, בקטגוריית ספרות תורנית מקורית, על סדרת הספרים בהוצאת הישיבה העוסקת בפרשנות התלמוד ובחידושים למדניים.

בין השאר הוציאה הישיבה שנתון בשם **גֻּלֹּת**, הכולל מאמרים הלכתיים והגותיים ויצירות ספרותיות.

ספריו של הרב רא"ם הכהן: "העלם וגילוי", "דרך שער העליון", ואת סדרת "שיעורי הרב רא"ם" על מסכתות בש"ס; ספריו של הרב ד"ר יעקב נגן: "נשמת המשנה", "מים בריאה והתגלות"; "אדם מן האדמה" – מסע רוחני־הלכתי בעקבות מצוות השמיטה, נכתב על ידי תלמידי הישיבה בהנחיית הרב פדיה נגר; "על מה אבדה הארץ" ו"סיפורים נפלאים מרבי נחמן מברסלב" מאת הרב בנימין קלמנזון; "שבת וינפש" על פרשת השבוע מאת פרופסור אלחנן מאיר.

250px|ממוזער|פנים בית המדרש

## מבוגרי הישיבה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* מאמרי כתב העת גֻלֹת באתר ספריית אסיף
* מאמרי כתב העת אביע באתר ספריית אסיף
* 
* 
* 

### הישיבה התיכונית
* הישיבה באתר סטנדר
* אתר הישיבה אור עתניאל

## הערות שוליים

*
*
עתניאל
עתניאל
קטגוריה:עתניאל