open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
באולופוס

**באולופוס** (שם מדעי: *Baeolophus*) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת הירגזיים בו חמישה מינים החיים באמריקה הצפונית. כל בני הסוג הם ירגזים בינוניים בגודלם עם גוף אפרפר וציצה קטנה; הגב, הכנפיים והזנב כהים מהגחון; קשתית העין מאוד כהה. חברי הסוג נוהגים להחביא זרעים לקראת החורף, בו קשה יותר למצוא מזון. כל מיני הסוג במצב שימור ללא חשש. השם מורכב משתי מילים יווניות, באיוס ולופוס, שמשמעותן היא קטן וציצה, בהתאמה. על כן, משמעות השם היא "קטן-ציצה".

במספר אזורים, תפוצת ירגזי הערער מתלכדת עם זו של ירגזי הרסן. באזורים אלו, ירגזי הרסן חי בסבכי אלון צפופים, בעוד שירגזי הערער חי בחורשי אלון וערער פתוחים.

## טקסונומיה
מיני הסוג באולופוס סווגו בעבר בסוג ירגזי. מחקר משנת 2005 (גיל, סליקאס ושלדסון, 2005) מבוסס נתונים גנטיים ומורפולוגיים תמך בהפרדת הסוג באולופוס, כפי שביצעו גופים אחדים, בהם IUCN, ITIS, ו-IOC. לפי גיל ואחרים, האב הקדמון של בני הסוג הגיע אל אמריקה הצפונית לפי 4 מיליון שנים. הירגזי הדו־גוני והירגזי הטקסני התפצלו לפני 250,000 שנים. מינים אלו מכליאים לעיתים קרובות ונחשבו בעבר למין אחד. הצאצא בן הכלאיים הוא בעל ציצה אפורה ומצח אפרפר חום. הירגזי הטקסני והירגזי הדו־גוני הוכרו כמינים נפרדים בשנת 2002. כמו כן, המין ירגזי הערער נכלל בעבר כחלק מהמין ירגזי חדגוני עד שפוצל ממנו ב-1996.

העץ הפילוגנטי של הסוג באולופוס על פי יוהנסון ואחרים (2013):

העץ הפילוגנטי של משפחת הירגזיים על פי יוהנסון ואחרים (2013):

## כלאי ירגזי דו-גוני וירגזי טקסני
המינים ירגזי דו-גוני (*Baeolophus bicolor*) וירגזי טקסני (*Baeolophus atricristatus*) מזדווגים בטבע באזורי החפיפה בדרום ארצות הברית. מינים אלו התפצלו לפני 250,000 שנים. הירגזי הדו-גוני הוא בעל ציצה אפורה בהירה ומצח שחור, ואילו הירגזי הטקסני הוא בעל ציצה שחורה ומצח לבן. בני הכלאיים דומים במראם יותר לירגזי הדו-גוני. אינדקס הכלאיים המקורי של מינים אלה מסווג את הפרטים לפי נוצות הציצה והמצח בקנה מידה מ-0 (ירגזי דו-גוני) עד 6 (ירגזי טקסני) על ידי שילוב ערכי צבע של הציצה (0 עד 3) והמצח (0 עד 3). כמה מבני הכלאיים שרים שיר שונה מהשיר של הירגזי הדו-גוני ומשיר של הירגזי הטקסני. במחקר שפורסם בשנת 2014, נבדקו שני אזורי הכלאה, בצפון-מרכז טקסס ובדרום-מערב אוקלהומה, בהשוואה לתיעודים קודמים משנות ה-90 של המאה ה-20. אזור ההכלאה בצפון-מרכז טקסס לא השתנה בהרבה (שינוי מזערי בשטח, תזוזה כ-3 קילומטר מזרחה), אם כי אזור ההכלאה בדרום מערב אוקלהומה במגמת ירידה. מוערך כי הוא עתיד להתרחב ולהתייצב כתוצאה משיווי משקל בין התרחקות מקינים והתפשטות וברירה זוויגית.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן-לואי קבאניס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1850
De diepte

"**De diepte**" (בעברית: "**העומק**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת ההולנדית S10. הוא ייצג את הולנד באירוויזיון 2022, לאחר שנבחר על ידי ועדה מקצועית שהוקמה על ידי רשות השידור ההולנדית, AVROTROS.

## רקע
מילות השיר עוסקות בזיכרונותיה של S10 כילדה דחויה ומוחרמת. לדבריה, "De diepte" הוא מחווה לעצב ולזיכרונות שאדם נושא עמו במשך חייו. "אני מקווה שאותם אנשים ירגישו בודדים פחות כשהם יאזינו לו", סיפרה כשנשאלה על "De diepte".

## לפני האירוויזיון
ב-24 במאי 2021 אישרה רשות השידור ההולנדית את השתתפותה באירוויזיון 2022, ופתחה את תקופת הגשת השירים לוועדה המקצועית שלה. היא הסתיימה ב-31 באוגוסט, כשכול אמן היה יכול לשלוח עד שלושה שירים. תהליך בחירת השיר והנציג בוצע בפיקוחו של ראש המשלחת ההולנדית לתחרות, לארס לורנקו.

ב-7 בדצמבר הכריזה AVROTROS כי S10 נבחרה לייצג את המדינה בתחרות. ב-25 בינואר 2022 נחשף צוות הריאייטיב שעבד עמה על השיר; המפקח, ווטר ואן ראנסביק; הבמאי, מרניקס קאארט והנק יאן ואן ביק. ב-3 במרץ "De diepte" יצא לאור.

## באירוויזיון
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לשישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-25 בינואר 2022 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. הולנד שובצה למחצית הראשונה של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-10 במאי 2022.

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. הולנד הופיעה שמינית, לאחר בולגריה ולפני מולדובה. ב-10 במאי 2022 ביצעה S10 את "De dipete" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. הולנד הופיעה כמדינה ה-11, לפני אוקראינה ואחרי ספרד. ב-14 במאי הופיעה S10 בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות היא דורגה במקום ה-11 עם 171 נקודות (129 מהשופטים ו-42 מהקהל).

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי הולנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
אני פורים (סרט)

**אני פורים** (באנגלית: **RUN**) הוא סרט טלוויזיה ישראלי מ-2001 העוסק בתהליכי קליטת עולים מאתיופיה ועוקב אחר שני בלשים המנסים לפענח תעלומת רציחתו של ילד אתיופי שנמצא מת בפח זבל.

הסרט הופק על ידי חברת JCS והוצג לראשונה במסגרת רצועת ראשון בדרמה ב-HOT3. ואף השתתף בפסטיבל קולנוע בניופורט רוד איילנד.

את התסריט של הסרט כתבו במשותף אסף ברנשטיין ועמליה רוזנבלום. השתתפו בו דרור קרן, שמיל בן-ארי, ולדימיר פרידמן, שירלי ברנר. עורכת הסרט היא ערה לפיד והמוזיקה היא של יונתן בר גיורא.

בשנת 2001 התמודד הסרט על פרס האקדמיה הישראלית לקולנוע בקטגוריה "סרטי הדרמה המקוריים".

## עלילה
בחג פורים, נשלחים שני חוקרי משטרה לשכונת קרוואנים המאוכלסת בעולים חדשים על מנת לחקור את נסיבות מותו של ילד אתיופי, הם מתחקרים מספר אנשים וביניהם המדריך של הילד ועולה מברית המועצות המתגורר במקום, דרך החקירה מתגלה עיסוקו של אותו ילד.

## שחקנים

* דרור קרן - דוד יאנובסקי
* שמיל בן ארי - רפ"ק נחמיאס
* שי פרדו - אברהם מסאלה
* גיא עמיר - מנשה
* שירלי ברנר - שירלי
* ולדימיר פרידמן - יבגני קיסין
* מהרטה ברוך - זאודיטו

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטי 2001
קטגוריה:יהדות אתיופיה בישראל
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2001
ג'אנלוקה סקמאקה

**ג'אנלוקה סקמאקה** (באיטלקית: **Gianluca Scamacca**; נולד ב-1 בינואר 1999) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת החלוץ באטאלנטה ובנבחרת איטליה.

## קריירת מועדונים
סקמאקה גדל באקדמיית הנוער של רומא, והצטרף לפ.ס.וו איינדהובן בינואר 2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת המשנה ההולנדית כשחקן יונג פ.ס.וו. ב-22 בינואר 2016, בגיל 17, בניצחון 1–2 על פנלו.

### ססואולו
בינואר 2017 חתם בססואולו בחוזה לארבע שנים וחצי.

ב-29 באוקטובר, בגיל 18, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה א' בהפסד 1–3 לנאפולי. את שער הבכורה במועדון הוא כבש בעונת 2021/2022 ב-17 באוקטובר בתיקו 2-2 נגד קבוצתו לשעבר גנואה. בעונת 2021/2022 שבר שיא כיבושים אישי כשכבש 16 שערי ליגה עבור ססואולו.

### השאלות
בינואר 2018 הושאל סקמאקה לקרמונזה מהסרייה ב'. הוא כבש את שערו הראשון ב-14 באפריל 2018, במשחק הליגה נגד פלרמו.

ב-31 באוגוסט 2018 הושאל לזוולה מליגת העל ההולנדית.

ב-13 ביולי 2019 הושאל לאסקולי מהסרייה ב'.

ב-2 באוקטובר 2020 הושאל לעונה אחת לגנואה מהסרייה א'. הוא ערך את הופעת הבכורה וגם כבש את שערו הראשון במועדון ב-4 בנובמבר, בהפסד 1–2 לטורינו. בסך הכל כבש שמונה שערי ליגה בתקופתו בקבוצה.

### וסטהאם יונייטד
ב-26 ביולי 2022 חתם לחמש שנים בווסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג, תמורת 30 מיליון אירו, לא כולל בונוסים.

ב-7 באוגוסט 2022 ערך הופעת בכורה בפרמייר ליג, בהפסד 0–2 למנצ’סטר סיטי. הוא כבש שער בכורה בקבוצה ב-18 באוגוסט בליגה האזורית, בניצחון 0–3 על ויבורג. ב-1 באוקטובר כבש שער בכורה בפרמייר ליג, בניצחון 0–2 על וולברהמפטון וונדררס.

### אטאלנטה
ב-7 באוגוסט 2023 חתם לחמש שנים באטלנטה מהסרייה א' האיטלקית תמורת 25 מיליון אירו, כולל בונוסים.

## קריירת נבחרות
סקמאקה היה שותף לנבחרת איטליה עד גיל 17 בשלוש אליפויות אירופה.

ב-25 במאי 2018 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איטליה בכדורגל עד גיל 21 במשחק ידידות בהפסד 2–3 לפורטוגל.

עם נבחרת איטליה עד גיל 19 הוא השתתף באליפות אירופה 2018, וכבש שני שערים בטורניר, כולל אחד בהפסד 3–4 בגמר מול פורטוגל לאחר הארכה. בשנה שלאחר מכן הוא השתתף במונדיאל U-20.

הוא הבקיע את שערו הראשון עבור נבחרת איטליה עד גיל 21 ב-6 בספטמבר 2019, במשחק ידידות בניצחון 0–4 מול מולדובה.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איטליה הבוגרת ב-8 בספטמבר 2021, בניצחון 0–5 על ליטא, וכבש שער בכורה בנבחרת במשחק מול אנגליה במסגרת מוקדמות יורו 2024 ב-17 באוקטובר 2023.

## תארים
;ווסטהאם
* קונפרנס ליג (1): 2022/23

;אטאלנטה
* הליגה האירופית (1): 2023/24

;אישיים
* מלך השערים בגביע האיטלקי (2): 2019/20, 2020/21
* שער החודש בסרייה א' (1): אוקטובר 2023

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חלוצי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני ססואולו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:כדורגלני אסקולי
קטגוריה:כדורגלני קרמונזה
קטגוריה:כדורגלני זוולה
קטגוריה:כדורגלני גנואה
קטגוריה:כדורגלני וסטהאם יונייטד
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1999
מאיר אביטל

**מאיר אביטל** (נולד ב-31 באוקטובר 1946) הוא מנכ"ל קבוצת "הארגז" לשעבר, זוכה פרס קפלן.
## ביוגרפיה
נולד בכפר סבא, לאביגדור, מנהל סולל בונה באזור הדרום וליונה, מזכירה רפואית בבית החולים סורוקה. כשהיה בן 8, ירדה המשפחה לבאר שבע בשליחות לאומית של אביו.

מאיר סיים את בית הספר התיכון בבאר שבע, התגייס לצבא ליחידה קרבית, סיים את שירותו כקצין בדרגת סגן ובמהלך שירות מילואים פעיל הגיע לדרגת סגן אלוף בתפקיד ראש מטה הכוחות ברצועה.

מאיר סיים לימודי הנדסת תעשייה וניהול בטכניון בחיפה ותואר שני בהצטיינות באוניברסיטת בן-גוריון.

את חייו המקצועיים, בין השנים 1971–1984 החל מאיר במפעל רמת"א של התעשייה האווירית בתפקיד בכיר. בין השנים 1984–1989 היה מנכ"ל של מפעל "חרסה" שהיה שייך לקונצרן של "כור תעשיות". בשנת 1989 כיהן כיועץ כלכלי למזכ"ל ההסתדרות ועסק בשיקום מפעלים תעשייתיים של חברת העובדים שנקלעו לקשיים.

בשנים 1990–1998 היה מנכ"ל קבוצת "הארגז", שכללה מספר מפעלים: אוטובוסים, רכבות, ריהוט, מבנים תעשייתיים ומערכות אחסון.

ב-1994 זכה ב"פרס קפלן" על ההישג בהבראתה של קבוצת "הארגז".

ב-2001 עמד בראש קבוצת משקיעים במפעל שוקולד בסרביה.

ב־2002 יזם פרויקט נדל"ן של הקמת קניון ומלון בבלגרד, סרביה.

כיום מכהן כיו"ר של קבוצת "אביטל" מזה 17 שנים באזור הבלקן בתחומי נדל"ן וחקלאות.

גר בגבעתיים, נשוי לשוש, אבא לשני ילדים ושישה נכדים.ממוזער|מאיר אביטל בנאומו במעמד קבלת "פרס קפלן" בכנסת ישראל|261x261pxמרכז|ממוזער|390x390 פיקסלים|ראש ממשלת ישראל יצחק רבין מעניק את "פרס קפלן" למאיר אביטל

## חברות בדירקטוריונים
* חבר בהנהלת "חברת העובדים" שהחזיקה 25% מכלכלת ישראל.
* דירקטור בהנהלת "קבוצת "אמקור"
* חבר במועצת המנהלים של קרן הון סיכון "תעוזה"
* יו"ר של חברת "רוטלקס"

## פעילות ציבורית
* 1978-1983 חבר במועצת עיריית באר שבע והנהלתה, היה פעיל בעיקר בתחום איכות הסביבה
* 1992-1993 חבר במשלחת הישראלית לוועידת העסקים וקידום השלום במזרח התיכון (במצרים, ירדן ומרוקו)
* 1995-2005 חבר במועדון המאה בטכניון חיפה
* 1992 ועד היום חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת בן-גוריון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: הנדסת תעשייה וניהול
קטגוריה:חברי מועצת העיר באר שבע
קטגוריה:זוכי פרס קפלן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
וואנג אוי-ג'ו

**וואנג אוי-ג'ו** (בקוריאנית :**황의조**; נולד ב-28 בינואר 1992) הוא כדורגלן דרום קוריאני המשחק בעמדת החלוץ באלניהספור ובנבחרת קוריאה הדרומית.

## קריירה
אוי-ג'ו כבש את שער הבכורה שלו נגד סוואן בלו ווינגס ב-3 במרץ 2013. במהלך עונת 2015, הוא כבש 15 שערים ליגת הכדורגל של קוריאה הדרומית, והוסיף שלושה שערים בליגת האלופות של קונפדרציית הכדורגל של אסיה. בסיום עונת 2016 ירד עם הקבוצה לליגת המשנה.

ביוני 2017, וואנג חתם על חוזה לשנתיים בגמבה אוסקה מליגת העל היפנית. בעונת 2018 הוא מילא תפקיד חיוני בהימנעות הקבוצה מירידה, וסיים את העונה כמלך השערים של הקבוצה עם 21 שערים.

ב-15 ביולי 2019, וואנג עבר לבורדו מליגת העל הצרפתית, כשחתם על חוזה לארבע שנים. 

ב-25 באוגוסט 2019, הוא כבש את שערו הראשון נגד דיז'ון. 

ב-13 באוקטובר 2015 כבש וואנג את שערו הראשון בנבחרת קוריאה הדרומית נגד ג'מייקה.

באוגוסט 2022 חתם בנוטינגהאם פורסט והושאל מיד לאולימפיאקוס.

נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר מונדיאל 2022.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל דרום קוריאנים
קטגוריה:כדורגלני גמבה אוסקה
קטגוריה:כדורגלני סאנגנם
קטגוריה:כדורגלני בורדו
קטגוריה:כדורגלני נוטינגהאם פורסט
קטגוריה:כדורגלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורגלני סיאול
קטגוריה:כדורגלני נוריץ' סיטי
קטגוריה:כדורגלני אלניהספור
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוריאה הדרומית
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1992
קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
סייבו קויטה

**סייבו קויטה** (בצרפתית: **Seybou Koita**; נולד ב-15 באפריל 1994) הוא כדורגלן ניז'רי המשחק בעמדת החלוץ בעומאן קלאב.

## קריירה
קויטה נולד בניאמיי בירת ניז'ר ובגיל 5 היגר עם משפחתו לצרפת והתגוררו בניי-סיר-סן. בגיל 19 הצטרף לקבוצת הכדורגל אורליאן. ב-16 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה נגד אמיין. בעונתו הראשונה, מיעט לשחק עקב פציעה.

ב-11 בדצמבר 2015 קויטה חתם בהפועל אשקלון מהליגה הלאומית. ב-22 בינואר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 1-3 נגד מכבי אחי נצרת.

בקיץ  הצטרף לקבוצת המילואים של אמיין עד לסיום העונה. בסיום העונה, האריך את חוזהו לשנתיים.

ב-13 בינואר 2019 קויטה חתם במ.ס. אשדוד מליגת העל.

בספטמבר  הצטרף לכוכב האדום.

ביולי  חתם באנדרז'יו.

ב-5 בפברואר 2023 עזב את צרפת וחתם בעומאן קלאב מליגת העל העומאנית.

ב-23 במרץ 2019 קויטה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניז'ר בתיקו 1-1 נגד .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ניז'רים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניז'רים
קטגוריה:כדורגלני אורליאן
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני אמיין
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניז'ר
קטגוריה:ניז'רים שנולדו ב-1994
יאלן פוקורן

**יאלן פוקורן** (בסלובנית: **Jalen Pokorn**; נולד ב-7 ביוני 1979) הוא כדורגלן עבר סלובני ששיחק בעמדת הקשר.

## קריירה
פוקורן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של טריגלאב קראן. בשנת  פוקורן חתם באולימפיה ליובליאנה, כמה זכה פעמיים בגביע.

בקיץ  הצטרף להפועל נצרת עילית מליגת העל, במדיה רשם 30 הופעות ובישול אחד בניצחון 0-1 נגד הפועל באר שבע.

בקיץ  חתם בטרק גרוזני מליגת העל הרוסית ששילמה 250 אלף אירו תמורת כרטיס השחקן שלו. בשנת  פוקורן חתם באטלנטאס הליטאית, וכעבור עונה אחת חתם בדומז'אלה עמה זכה באליפות היחידה בקריירה שלו.

בהמשך הקריירה שיחק בצליה, אולימפיה ליובליאנה, טריגלאב קראן, אטרומיטוס ירוסקיפו, גוטארינג ולוצ'אן.

ב-18 באוגוסט 2004 פוקורן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה בתיקו 1-1 נגד . הוא היה חלק מסגל הנבחרת עד לאוקטובר .

## תארים
; אולימפיה ליובליאנה
*הגביע הסלובני: , 

; דומז'אלה
*ליגת העל הסלובנית: 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סלובנים
קטגוריה:קשרי כדורגל סלובנים
קטגוריה:כדורגלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני אחמט גרוזני
קטגוריה:כדורגלני אטלאנטאס
קטגוריה:כדורגלני דומז'אלה
קטגוריה:כדורגלני צליה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:ספורטאים סלובנים בישראל
קטגוריה:ספורטאים סלובנים בקפריסין
קטגוריה:ספורטאים סלובנים באוסטריה
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1979
התייר (סדרת טלוויזיה)

**התייר** היא סדרת מתח דרמטית בהפקה בינלאומית בכיכובו של ג'יימי דורנן כקורבן התהפכות מכונית, שמתעורר בבית חולים עם אמנזיה.

## עלילה
תייר מסייר במדבר האוסטרלי, הוא נרדף על ידי משאית המגיעה משום מקום ופוגעת ברכבו. מתעורר עם אמנזיה בבית חולים אוסטרלי ואין לו מושג מי הוא. הוא בורח אל השממה האוסטרלית בניסיון להבין מי הוא. בדרך הוא חייב להשתמש ברמזים המעטים שיש לו כדי לגלות את זהותו לפני שהעבר שלו ישיג אותו.

## שחקנים ודמויות
* ג'יימי דורנן - התייר
* דניאל מקדונלד - שוטרת המבחן הלן צ'יימברס
* שלום ברון-פרנקלין- לוסי מילר
* אולף דארי אולפסון - בילי ניקסון
* אלכס דימיטריאדס - קוסטה פניגיריס
* ג'נבייב לימון - סו
* דני אדקוק - ראלף
* דיימון הרימן - הבלש לאכלן רוג'רס
* אלכס אנדראס - דימיטרי פניגיריס
* מריה מרסדס - פרדי לנגאן
* מייקל איבוטסון - פיטר השוטר

## הפקה
בפברואר 2020, הוכרז שערוץ BBC One הבריטי וסטן שירות ההזרמה האוסטרלי יפיקו בשיתוף סדרת מותחן מסתורין מוגבלת שנכתבה על ידי הארי וג'ק ויליאמס, בבימויו של כריס סוויני, ובהפקת Two Brothers". שירות הסטרימינג, HBO Max, הצטרפו מאוחר יותר כמפיקים ומפיצים שותפים בארצות הברית.

## ליהוק

בינואר 2021, ג'יימי דורנן, דניאל מקדונלד, שלום ברון-פרנקלין, אולף דארי אולפסון, אלכס דימיטריאדס והוגו ויבינג הצטרפו לוהקו לתפקידים בסדרה. מאוחר יותר, לוהק דיימון הרימן במקום הוגו ויבינג לתפקיד בסדרה.

### צילומים
הצילומים החלו במרץ, 2021 בדרום אוסטרליה. הסדרה צולמה בעיירות פורט אוגוסטה ופטרבורו הנמצאות באזור באוסטרליה הדרומית. מספר סצנות צולמו באדלייד. צוות ההפקה שיחזר את חוף קוטה בבאלי בחוף נורת' הייבן באדלייד. סצנות צולמו גם בהר פלינדרס ריינג'ס. הצילומים העיקריים הסתיימו ביולי 2021.

## הפצה
הפרק הראשון בסדרה שוחרר בבריטניה ב-1 בינואר 2022. מאוחר יותר שוחררו כל ששת הפרקים ב-BBC iPlayer. עם צפייה כוללת של 18 מיליון עם יציאתה, הסדרה הפכה לסדרת הדרמה השלישית הכי מצליחה של iPlayer.

הסדרה הוקרנה גם באוסטרליה למחרת בשירות ההזרמה האוסטרלי, Stan.

## ביקורת
באתר Rotten Tomatoes, הדירוג של הסדרה הוא 100% על סמך 18 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 8.8/10.

## קישורים חיצוניים
* 

### ביקורות
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:HBO Max: תוכן מקורי
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:BBC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אוסטרליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
נמל התעופה הבין-לאומי של לוהנסק

**נמל התעופה הבינלאומי לוהנסק** (באוקראינית: **Міжнародний аеропорт "Луганськ**) היה נמל תעופה בלוהנסק, אוקראינה. נמל התעופה היה ממוקם כ-9 ק"מ מהעיר. מאז ספטמבר 2014, הנמל נמצא תחת שליטה מלאה של הרפובליקה העממית של לוהנסק.

## היסטוריה
ב-11 ביוני 2014 במהלך המלחמה בדונבאס נסגר ונהרס נמל התעופה בלוהנסק.

עוד באותו השבוע, מטוס איליושין Il-76 של חיל האוויר האוקראיני הופל באמצעות טיל קרקע-אוויר של המיליציה העממית של לוהנסק. באסון נהרגו כל 49 האנשים שהיו על הסיפון. זה היה האובדן החמור ביותר שספג הצבא האוקראיני מאז תחילת מלחמת האזרחים באוקראינה והמלחמה בדונבאס.

במהלך הקרבות נעשה שימוש בארטילריה שפגעה בתשתיות נמל התעופה בצורה משמעותית, רובה ככולה נשארה הרוסה נכון למרץ 2022.

## קישורים חיצוניים

לוהנסק
לוהנסק
קטגוריה:מחוז לוהנסק
יחסי הוותיקן – כורדיסטן העיראקית

**יחסי הוותיקן–כורדיסטן העיראקית** הם היחסים הדו-צדדיים בין קריית הוותיקן לבין כורדיסטן העיראקית. לקריית הוותיקן אין כל ייצוג בכורדיסטן העיראקית, ולכורדיסטן העיראקית אין כל ייצוג בקריית הוותיקן.

## ביקורים רמי-דרג
### ביקורים רמי-דרג מקריית הוותיקן לכורדיסטן העיראקית
* באוגוסט 2014, השליח הפרטי של האפיפיור נשלח לארביל.
* חמישה חודשים לאחר מכן, במרץ 2015, השליח נשלח בשנית לבירה ארביל.
* במרץ 2016, משלחת מקריית הוותיקן, שהונהגה על ידי הארכיבישוף אלברטו אורטגה מרטין, נפגשה עם הנשיא מסעוד בארזאני להודות לו על יחסו לנוצרים הכורדים במדינה.
* בדצמבר 2018, הקרדינל מזכיר המדינה פייטרו פרולין ביקר בכורדיסטן העיראקית.
* במרץ 2021, האפיפיור פרנציסקוס ביקר בכורדיסטן.

### ביקורים רמי-דרג מכורדיסטן העיראקית לקריית הוותיקן
* הנשיא הכורדי מסעוד בארזאני נפגש עם האפיפיור יוחנן פאולוס השני בנובמבר 2005, עם בנדיקטוס השישה עשר בפברואר 2011 ועם פרנציסקוס במאי 2014 בביקורים רשמיים בקריית הוותיקן.
* ראש ממשלת כורדיסטן העיראקית, נצ'ירוואן בארזאני, נפגש גם הוא עם פרנציסקוס במרץ 2015 והם דנו על המשבר ההומניטרי בכורדיסטן העיראקית.
* בינואר 2018, נצ'ירוואן בארזאני ביקר ברומא ונפגש עם פרציסקוס בשנית ושוחחו על המצב ההומניטרי בכורדיסטן.
* בינואר 2020, ראש הממשלה הכורדי מסרור בארזאני נפגש עם האפיפיור לשם דיונים בילטרליים.

## נציגויות
* לקריית הוותיקן אין כל ייצוג בכורדיסטן העיראקית.
* לכורדיסטן העיראקית אין כל ייצוג בקריית הוותיקן.

## ראו גם
* יחסי החוץ של הוותיקן

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
מרגיט גראבר

**מרגיט גראבר** (בהונגרית: **Gráber Margit**; בודפשט, 5 באוגוסט 1895 – בודפשט, 4 באוגוסט 1993) הייתה ציירת יהודייה-הונגרייה, אשתו של הצייר היהודי-הונגרי וילמוש פרלרוט-צ'אבה.

## קורות חיים
מרגיט גראבר נולדה במשפחה יהודית בבודפשט כבתם של מור גראבר (1855–1921), פקיד, יליד טורוצסנטמארטון (Turócszentmárton) ושל רוזה באומן, בתו של בעל מפעל ליקרים. סבה וסבתה מצד אביה היו הסוחר מיקשה גראבר ונטי פיקלר, סבה וסבתה מצד אמה היו הסוכן ז'יגמונד באומן ורוזה מנגולד. 

מרגיט גראבר החלה את לימודיה העל תיכוניים בבית הספר לציור תעשייתי בבודפשט כתלמידתו של מאנו וסטרוצי (Vesztróczy Manó). משנת 1911 השתתפה בקורס של "בית האמנים", שם לימד אותה קארוי קרנשטוק. לאחר מכן המשיכה ללמוד במכללה לאמנויות שימושיות (שמה היום אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב). גראבר התחילה לעבוד ב-1915. בשנת 1916 עבדה במושבת האמנים של קצ'קמט כתלמידתו של בלה איוואני-גרינוולד. ב-1918 עבדה במושבת האמנים של באיה מארה. משנת 1922 הייתה כבר אמנית מציגה. ב-1924 היא ובעלה נסעו לפריז. גראבר חזרה הביתה מצרפת ב-1928. מ-1924 הייתה חברה באגודה החדשה לאמנים. היא שרדה את השואה ואחרי מלחמת העולם השנייה ב-1945, עסקה בעיצובי פרסקו. היא גם לימדה משנת 1948. באותה השנה הפכה לחברה במושבת האמנים הישנה.

## חייה הפרטיים
בשנת 1919 התחתנה עם הצייר וילמוש פרלרוט-צ'אבה. הם התגרשו ב-1929.

## עבודותיה

## תערוכות יחיד

## פרסים
* 1974 – פרס האמן המצטיין
* 1975 – מדליית מסדר העבודה דרגת זהב

## לקריאה נוספת

* Díjasok és kitüntetettek adattára 1948-1980. Összeállította és szerkesztette: Magyar Józsefné. Kaposvár, Palmiro Togliatti Megyei Könyvtár, 1984.
* Péterné Fehér Mária-Szabó Tamás-Székelyné Kőrösi Ilona: Kecskeméti életrajzi lexikon. Kecskemét, 1992.
* Ki kicsoda? Életrajzi lexikon magyar és külföldi személyiségekről, kortársainkról. 4. átdolgozott, bővített kiadád. Szerkesztő: Hermann Péter. Budapest, Kossuth, 1981.
* XX. századi magyar művészet Szentendréről nézve. (Válogatás a Ferenczy Múzeum gyűjteményéből). Szerkesztő: Mazányi Judit. Szentendre, 2003.
* Művész életrajzok. Az életrajzokat és minősítéseket Tasnádi Attila szövegezte meg. Szerkesztette: B. Varga Sándor. Budapest, Képcsarnok Propaganda, 1978.
* Magyar festők és grafikusok adattára. A kutató-, föltáró- s gyűjtőmunkát végezte Seregélyi György. Szeged, 1988.
* Molnár Dénes: Erdélyi műtár. Képzőművészek, iparművészek, műépítészek, művészettörténészek, fotóművészek, műgyűjtők adattára. Déva, Corvina Kiadó, 2002.
* Murádin Jenő: Nagybánya. A festőtelep művészei (Miskolc, 1994)


## קישורים חיצוניים

* מרגיט גראבר - גלריה יהודית ויראג | אמנים
* מרגיט גראבר, באתר Artportal
* מרגיט גראבר, באתר גלריית האס
* מרגיט גראבר - ציירת

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:ציירות יהודיות
קטגוריה:ניצולות השואה: הונגריה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב
קטגוריה:הונגריות שנולדו ב-1895
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1895
קטגוריה:נפטרות ב-1993
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1993
ספריית עץ חיים

**ספריית עץ חיים** היא הספרייה של הקהילה היהודית הפורטוגזית באמסטרדם. ספרייה זו היא הספרייה היהודית הפעילה הוותיקה ביותר.

## היסטוריה
ממוזער|תפלה שכתב דוד מונטזינוס לרגל תרומת האוסף הפרטי שלו לספריה
בשנת 1639 התאחדו הקהילות הספרדיות של אמסטרדם לקהילה אחת בשם 'תלמוד תורה', בראשותו של רבי שאול מורטירה. הרב מורטירה הקים בעיר ישיבה בשם 'עץ חיים' (או 'מדרש עץ חיים'), ולבית מדרשה נאספו ספרי הקודש של כל הקהילות הספרדיות בעיר. בשלב זה, תחילת דרכה של הספרייה, מנתה הספרייה 246 ספרים בלבד.

בשנת 1672 מונו לספרנים שני מנצחי המקהלה של הקהילה. ב-1675 שוכנה הספרייה במבנה בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם, בו היא שוכנת עד היום.

בקטלוג הספרייה מ-22 במרץ 1764 נמנו 685 ספרים, הקטלוג נערך על ידי הספרן 'הגזבר האדון שלמה אנריקס פירירה'.
ב-1816 נקבע תקנון חדש ל'מדרש עץ חיים', והוקדשו בו מספר סעיפים לספרייה, בתקנון נכתב שהחל מעתה ימונו שני ספרנים בשכר שנתי של שישים גולדן, במסגרת תפקידם עליהם "לנקות את הספרייה שמונה ימים לפני חג הפסח ולפני ראש השנה, כלומר הם ינערו היטב את הספרים ויסירו מהם את האבק, כך שהספרים יהיו במצב מסודר ונקי". כמו כן נכלל בתקנון סעיף הקובע "אם יתברר שהספרנים אינם ממלאים את תפקידם כראוי וכן אם יחסר ספר מהספרים... הם יכסו את כל ההוצאות".

ב־1866 מונה דוד מונטזינוס לספרן, הוא הרחיב את האוסף ובשנת 1899 תרם לספרייה את אוספו הפרטי, מונטזינוס הפך את הספרייה לגדולה והחשובה ביותר מבין הספריות היהודיות, וכהוקרה על פעילותו שונה שם הספרייה ל"**עץ חיים־מונטזינוס**".

במלחמת העולם השנייה, החרימו הנאצים את הספרייה והעבירו אותה לגרמניה, לאחר המלחמה הוחזרו כמעט כל הספרים לספרייה למעט כמה כתבי יד וספרים נדירים שהועברו מיד עם כיבוש הולנד לכספת בנק ונאבדו.
בשנת 1971 רצתה הנהלת הספרייה להעבירה לישראל, אולם תוכנית זו לא יצאה לפועל.
בשנת 2003 הוכרה הספרייה כחלק מתוכנית זיכרון עולם.

החל ממרץ 2014 הספרייה משתפת פעולה עם הספרייה הלאומית של ישראל ועם ספריית רוזנטליאנה לדיגיטציה של מאגר הספרים שלה והנגשתו ברשת.

### ספריית עץ חיים האשכנזית
הקהילה האשכנזית באמסטרדם החזיקה גם היא ספרייה בשם עץ חיים, עם הדלדלות הקהילה בשנות ה-80 של המאה ה-20, נמסרה הספרייה לספריית מרדכי ועדינה כץ, שבישיבת הר עציון, שם היא שוכנת בחדר המכונה 'חדר אמסטרדם'.

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 

* 
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:אמסטרדם: תרבות
קטגוריה:הולנד: ספריות
קטגוריה:יהדות אמסטרדם
קטגוריה:ספריות יהודיות
ואוברוחה

**ואוברוחה** (בהולנדית: **Woubrugge**) הוא כפר השוכן במועצה המקומית קאח אן בראסם (קאח ובראסם)  במחוז דרום הולנד בהולנד. כעשרה קילומטרים מזרחית לעיר ליידן.

## שלטון מקומי
עד ראשית המאה ה-19 הייתה מוכרת סביבת הכפר ואוברוחה בכינויים "היר-יאקובסווד" (Heer-Jacobswoude) ו"הרליכייד ואן הסליכרווד" (Heerlijkheid van Esselijkerwoude). בסביבות 1820 הונהגה שיטה מוניציפלית באזור, וואוברוחה תפקד ככפר עצמאי באזור הזה. מאוחר יותר, ב-1855 אוחד השלטון המוניציפלי עם זה של הכפר הסמוך הוגמייד .

ישות מנהלית מאוחדת זו התקיימה במשך 135 שנים על לראשית 1991. ב-1 בינואר 1991 נוצרה המועצה המקומית יאקובסווד, על שם הכפר ההיסטורי שהתקיים באזור, המועצה איחדה את השלטון המקומי של ואוברוחה על שני כפריו, עם השלטון המקומי של ריינסאטרווד  וליימאודן . הסדר זה נמשך כ-18 שנים.

ב-1 בינואר 2009 אוחדה המועצה המקומית המורחבת של 'יאקובסווד' עם זו של אלקמד  ונוצרה המועצה המקומית קאח אן בראסם .

## גאוגרפיה
האזורים המיושבים באדמת הולנד נמצאים לרוב בפולדרים, שאפשרו את ניקוז המים ואחר כך נוהלו במסגרות מקומיות. ואוברוחה ממוקם בפולדר אודנדיק  על גדות תעלת וודווטרינג .

מצפון לכפר שוכנים אגם בראסמרמיר (אגם בראסם, שם האזור) ונחל הוויידה אה .

ממזרח למרכז הנוכחי של הכפר, שכן בעבר הכפר יאקובסווד שתושביו נאלצו לנטשו בגלל האדמה הבוצית ולהתיישב על הדייק לאורך תעלת הוודוורטינג.

בשל מיקומו המרכזי של הכפר באזור, הוא מהווה מרכז עירוני קטן והוקמו בו מועדוני ספורט ומרכז מסחרי קטן. כמו כן מסופקים בו שירותי בריאות כמו מרפאה של רופא כללי ומרפאת שיניים.

## תיירות
הכפר ידוע בעיקר בקרב חובבי ספורט ימי לסוגיו בגלל קרבתה הרבה לאגמים ונחלים. חלק מתושבי המקום מתפרנסים מתיירות ומשכירים בו מקומות לינה.

בסמוך לכפר עובר מסלול התורן העומד  המיוחד לספינות מפרש.

הכפר יושב על השביל האירופי למרחקים ארוכים E11  המהווה אבן שואבת לצועדים למרחקים ארוכים ולרוכבי אופניים. כן יושב הכפר על 'שביל הרוכלים'  המחבר את עיירת הספא הגרמנית באד בטנהיים  היושבת על גבול נורדריין-וסטפאליה-הולנד, עם האג, שביל שאורכו 372 קילומטרים וזוכה לפופולריות בקרב חובבים.

מילידי הכפר התפרסמו בעולם: המחליקים המהירים  הנק אנג'מנט  ומרגוט בואר .

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הולנד: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1855
Bam Bam (שיר של קמילה קביו)

"**Bam Bam**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הקובנית-אמריקאית קמילה קביו בהשתתפות הזמר-יוצר האנגלי אד שירן. השיר יצא לאור ב-4 במרץ 2022, על ידי חברת התקליטים אפיק רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום, *[[Familia (אלבום של קמילה קביו)|Familia]]*. זהו שיתוף הפעולה השני בין קביו ושירן, לאחר הסינגל של שירן, "South of the Border", שבו מופיעה גם הראפרית האמריקאית קארדי בי, שנכלל באלבום האולפן הרביעי של שירן, *[[No.6 Collaborations Project]]* (2019). עטיפת הסינגל מציגה את קביו יושבת על שפת מדרכה עם איפור מרוח.

## הוצאה וקידום
ב-6 בפברואר 2022, קביו פרסמה סרטון שלה יושבת במכונית ועושה ליפ סינק ל-"Bam Bam". היא הכריזה על השיר ב-21 בפברואר 2022, והתייחסה לשירן כ"אחד האנשים והאמנים האהובים עליה ביותר אי פעם". שישה ימים לאחר מכן, היא שיתפה קטע וידאו נוסף באפליקציית טיקטוק, בו היא שרה גם באנגלית וגם בספרדית.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## פרסים ומועמדויות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קמילה קביו
קטגוריה:שירי אד שירן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אד שירן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אדגר באררה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סקוט האריס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קמילה קביו
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייקו מיוזיק
סופר תוכים

**סופר תוכים** (באנגלית: **Powerbirds**) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אירית לילדים, שנוצרה על ידי סטיבן פ' ברין וג'ניפר מונייר-וויליאמס. הסדרה הופקה על ידי Brown Bag Films.

הסדרה החלה את שידוריה בארצות הברית בערוץ Universal Kids ב-19 בינואר 2020. בישראל, החלה הסדרה את שידוריה ב-6 בפברואר 2022 בערוץ הילדים בדיבוב לעברית; פרקי הסדרה הופצו גם ב-BIGI; בשנת 2023, הסדרה החלה את שידוריה בערוץ HOT באזז עם פתיחתו.

## תקציר העלילה
הסדרה עוקבת אחר פולי ואייס, תוכי מחמד השייכים לבן אדם בשם מקס, חובב ספרי קומיקס. בזמן שמקס עוזב את ביתו, הם הופכים ל"סופר תוכים", מצילים את עירם ומונעים מהנבלים לחבל באירועים שמקס מתכנן ללכת אליהם.

## מדבבים
הדיבוב העברי בוים על ידי אפי בן ישראל, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא. הדיבוב נעשה באולפני דאבי דאב.

דמויות נוספות שהופיעו במהלך הסדרה דובבו בעברית על ידי מעיין עדן, ענת ניב, שני אליהו, יהלי עזרא, מילה לב ואדם זילברמן. שיר הפתיחה של הסדרה בוצע על ידי גילן שחף.

## שידור

## פרקים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה איריות לילדים
קטגוריה:סדרות הנפשה איריות
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
טלי שפירא שחטר

## ביוגרפיה

טלי שפירא שחטר נולדה בתל אביב בשם טליה שפירא לשולמית (טרכטנברויט) שפירא, זמרת אופרה ולמרדכי שפירא, כלכלן. אמה נולדה באדינץ ואביה בצ'רנוביץ, ובשנת 1948 עלו לישראל. בצעירותה, שפירא שחטר התגוררה בתל אביב ולמדה בגימנסיה העברית "הרצליה".

שפירא שחטר מתגוררת ברמת גן, נשואה לליאור שחטר ולהם שלושה ילדים.

## משפטים

שפירא שחטר בוגרת תואר ראשון ותואר שני מהפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב. ב-1991 התקבלה כחברה בלשכת עורכי הדין בישראל. היא עבדה בפרקליטות מחוז תל אביב. בשנים 1991–2000 שימשה כפרקליטה בפרקליטות מחוז תל אביב (פלילי), בשנים 2000–2005 שימשה כפרקליטה בפרקליטות מחוז תל אביב (אזרחי) מחלקת נזיקין. בשנת 2008, פרשה מהשירות הציבורי. בשנים 2004–2017 הייתה בוחנת בבחינת ההסמכה בעל פה של לשכת עורכי הדין. לימדה בפקולטה למשפטים הקריה האקדמית אונו. משנת 2009, עובדת במשרד המשפחתי עם בעלה ליאור, עורך דין ורואה חשבון, מספקת ייעוץ משפטי, עוסקת בגישור ומרצה בענייני משפט.

## מוזיקה

בגיל חמש החלה שפירא שחטר ללמוד לנגן על פסנתר, בגיל 15 החלה לכתוב ולהלחין שירים והשתתפה בתחרויות כישרונות צעירים בצה"ל שירתה כסולנית תזמורת חיל האוויר ואף הקליטה עם התזמורת את "חורף", שיר אותו כתבה, הלחינה, עיבדה וביצעה.

בשנת 1990 הוציאה תקליט אריך-נגן בשם "זה לא משנה", בהפקתו המוזיקלית של ירוסלב יעקובוביץ'
שגם הלחין כמה מהשירים. האלבום, שהופץ על ידי NMC, כלל עשרה שירים, וארבעה מתוכם יצאו בסינגלים לרדיו. חברה באקו"ם.

## ספרות
שפירא שחטר הוציאה לאור שני ספרי פרוזה: "במקרה, או שלא" (2015) ו"מועמדת יקרה" (2021), שניהם בעריכת לילי פרי. כמו כן, היא מרצה בנושאי ספרות. חברה באגודת הסופרים העברים במדינת ישראל.

### ספריה
* **במקרה, או שלא** (הוצאת טל-מיד, עורכת: לילי פרי, 2015)
***מועמדת יקרה** (הוצאת טל-מיד, עורכת: לילי פרי, 2021)

## קישורים חיצוניים

*
*
*
*
*רן יגיל, פרוזה איכותית לבני אדם על בנות חוָה, סלונט, 14 בדצמבר 2021

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:זמרות-יוצרות ישראליות
קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1964
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
אנדריי סוחובצקי

**אנדריי אלכסנדרוביץ' סוחובצקי** (ברוסית: **Андрей Александрович Суховецкий**; 25 ביוני 1974 – 2 במרץ 2022) היה גנרל רוסי שנהרג בקרב במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

## ביוגרפיה
סוחובצקי השלים את לימודיו בבית הספר הפיקוד הגבוה לצנחנים של ריאזאן בשנת 1995. הוא לחם באבחזיה בעת מלחמת גאורגיה–רוסיה (2008), מילא תפקידים בסוריה במסגרת המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים במדינה, וזכה לעיטור על חלקו בסיפוח חצי האי קרים (2014).

בין 2019 ל-2021 פיקד על דיוויזיית התקיפה האווירית ההררית השביעית ובאוקטובר 2021 הועלה לדרגת גנרל מאיור ומונה לסגן מפקד הארמייה ה-41.

עם ראשית הפלישה הרוסית לאוקראינה הוביל חיילי ספצנאז למבצעים מיוחדים באוקראינה, ונהרג מירי צלף אוקראיני.

## קישורים חיצוניים
* ידיעה על מותו באתר ניוזוויק
* מאמר על מותו בגרסה האנגלית של פראבדה

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים בכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית
קטגוריה:אישים שנהרגו בפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1974
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2022
רכס אפרלי

[ממוזער|מפת מרכז ודרום [רכס סנטינל (אנטארקטיקה)|רכס סנטינל.]]
**רכס אפרלי** או **מצוק אפרלי** (באנגלית: **Epperly Ridge**) הוא רכס מצוקים, ברכס סנטינל, שבהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

אורכו של הרכס 7.4 קילומטרים.

הרכס משתרע לכיוון צפון-מזרח החל מהר אפרלי.

שיא גובהו של הרכס 2,603 מטרים מעל פני הים.

## היסטוריה
### מקור השם

שמו של ההר ניתן לו בשנת 2006 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

הרכס נקרא על שמו של הר אפרלי.

הר אפרלי נקרא על שם הר הזה נקרא על שמו של לוטננט רוברט מ. אפרלי (Robert M. Epperly), ששירת בצי ארצות הברית כטייס בטיסות סיור, באנטארקטיקה, במהלך השנה הגיאופיזית הבינלאומית (בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1957–1958).

## קישורים חיצוניים
* רכס אפרלי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* רכס אפרלי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* מפת אזור רכס אפרלי

## הערות שוליים

אפרלי
אפרלי
זמן תל אביב

**זמן תל אביב** הוא מקומון היוצא אחת לשבוע ביום שישי, כנספח לעיתון מעריב, ומופץ בעיר תל אביב-יפו. כעיתון המיועד לקהל המקומי. הוא עוסק בתחומים שאינם זוכים לכיסוי, ובעיקר בנושאים הנוגעים לאותה העיר.

ב-1992 רכשה משפחת נמרודי את עיתון מעריב, ובמשך שלוש שנים העורך הראשי היה המו"ל, עופר נמרודי. כתוצאה מכך, החלה קבוצת מעריב להוציא לאור מקומונים רבים. "זמן תל אביב" יצא לאור בשנות ה-90 על ידי קבוצת מעריב ביחד עם מקומונים נוספים שיצאו לאור מאוחר יותר. המקומון מסקר חדשות בנושא העיר תל אביב, תרבות, ספורט, בידור ורכילות מקומית.

יש גרסה נוספת למקומון אשר נקרא "זמן רמת גן". אך גרסתו זו פחות הצליחה להתפרסם ברחובות ישראל. עיתונאים בולטים שכתבו בעיתון הם חגי מטר, גיא מרוז, רוביק רוזנטל וחגי לוי. לאחר מכן, העיתונים עברו לתקשורת מרכזית יותר.

ב-23 באפריל 2013, עורכי-הדין איתמר נצר וגיא גרשון טענו כי הנהלת "מעריב" שקלה לסגור את המקומון "זמן תל אביב" בשל הפסדיו ומותירה אותו בחיים משיקולי תדמית. חברי קבוצת מעריב טענו כי המקומון "לא רווחי". מסיבה זאת, הוחלט בתוך קבוצת מעריב לאחד את כל כוחות המקומונים.

אתר מקומון זמן תל אביב הפסיק לעבוד במהלך השנים האחרונות, ונפתחו אתרים שונים עם שם זהה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מקומונים
קטגוריה:שבועונים
קטגוריה:מעריב
קטגוריה:תל אביב-יפו: תרבות
It's Only a Paper Moon

"**It's Only a Paper Moon**" (בתרגום חופשי: "**זה רק ירח נייר**") הוא שיר פופולרי שיצא לאור בשנת 1933 עם לחן מאת הרולד ארלן ועם מילים של ייפ הרבורג ובילי רוז.

## רקע
במקור נקרא השיר: "If You Believed in Me" (בתרגום חופשי: "לו היית מאמין בי"), אבל מאוחר יותר קיבל השיר את השם הפופולרי יותר "It's Only a Paper Moon".

השיר נכתב בשביל מחזה לא מוצלח מ-1932 בשם "The Great Magoo". קלייר קרלטון ביצעה שיר זה לראשונה ב-2 בדצמבר 1932.

הוא הופיע בסרט "קח סיכוי" מ-1933, בביצוע של יוני נייט וצ'ארלס "באדי" רוג'רס. פול וייטמן הקליט גרסה משלו לשיר מאוחר יותר באותה שנה, יחד עם באני בריגן שניגן על החצוצרה ופגי הילי ששרה.

גרסה שיצאה חודש לפני גרסתו של וייטמן הייתה של הנרי קינג ותזמורת "הוטל פייר".

הקלטה פופולרית נוספת משנת 1933 נעשתה על ידי קליף אדוארדס.

פרסומו של השיר נובע בעיקר מביצועים חוזרים שלו, על ידי אמנים פופולריים, במהלך השנים האחרונות של מלחמת העולם השנייה. הוא נחשב כיום כקלאסיקה של שירי ג'אז ופופ, והוא הוקלט פעמים רבות נוספות במהלך השנים.

ניתן לשמוע את בלאנש דובוי שרה את השיר בסצנה השביעית של המחזה "חשמלית ושמה תשוקה" של טנסי ויליאמס.

## הקלטות בולטות נוספות
* צ'ט בייקר
* ארט בלייקי
* דיון והבלמונטס
* נט קינג קול
* שלישיית נט קינג קול
* נטלי קול - באלבום "Unforgettable... with Love"
* סמי דייוויס ג'וניור (1965)
* פרי קומו
* בינג קרוסבי ורוזמרי קלוני הקליטו את השיר ל"תוכנית הרדיו של קרוסבי" והוא נשמע בשידור ב-26 במרץ 1953 ויצא באלבום "*Bing & Rosie - The Crosby-Clooney Radio Sessions* (2010)"
* מיילס דייוויס
* שלישיית קני דרו
* קליף אדוארדס
* אלה פיצג'רלד עם "The Delta Rhythm Boys" - הוקלט ב-27 במרץ 1945
* בני גודמן (יחד עם דוטי ריד)
* סטפן גרפלי
* ליונל המפטון
* צ'ימי ארי
* פול מקרטני - באלבום "Kisses on the Bottom"
* הארי נילסון (1988)
* אוסקר פיטרסון
* ג'יימס טיילור - באלבום "ליגה משלהן: מוזיקה מהסרט (1992)"
* ג'ון פיצרלי - באלבום "Dear Mr. Cole"
* ג'אנגו ריינהארדט
* ג'ורג' שירינג (1995)
* פרנק סינטרה - באלבום "Sinatra's Swingin' Session!!!"
* מל טורמה (1957)
* תזמורת פול ווייטמן
* לי ווילי
* לנה זבארוני
* ג'יימס דארן שר את השיר בדמותו של ויק פונטיין בפרק באותו השם מהסדרה "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" והוא נכלל באלבום "This One's from the Heart".

## שימוש בסרטים
* השיר מופיע בסרט ירח של נייר מ-1973.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על הירח
קטגוריה:שירי ג'אז
הנערה מפליינוויל

**הנערה מפליינוויל** (באנגלית: **The Girl From Plainville**) היא סדרת דרמה אמריקאית הנוצרה על ידי ליז האנה ופטריק מקמנוס. בסדרה מככבים אל פנינג וקולטון ראיין. הסדרה מתארת את האירועים שהובילו למותו של קונרד רוי וההרשעה של חברתו מישל קרטר בהריגה ברשלנות.

## עלילה
### רקע
ב-2014 נמצא הנער קונרד רוי ללא רוח חיים ברכבו . סיבת המוות הוכרזה כהתאבדות, אלא שאחרי שנבדקו ההתכתבויות בסלולרי שלו, גילו חוקרי המשטרה סדרה ארוכה של תכתובות בין רוי למישל קרטר, נערה מפליינוויל, עיירה בקרבת מקום מגוריו. רוי וקרטר נפגשו לראשונה, בזמן שבילו בחופשה בפלורידה, ונוצר ביניהם קשר לא בריא. רוי שיתף את קרטר במחשבות אובדניות שהתעוררו אצלו, והיא עודדה אותו להתאבד. ההתכתבויות ביניהם פורסמו וקרטר הועמדה לדין בעוון גרימת מוות ברשלנות ונשפטה לשנתיים וחצי שנות מאסר.

## שחקנים ודמויות
### תפקידים ראשיים
* אל פנינג – מישל קרטר
* קולטון ראיין – קונרד "קוקו" רוי השלישי
* קלואי סביני – לין רוי
* נורברט ליאו בוץ – בתור קונרד "קו" רוי השני
* קארה בוונו – גייל קרטר
* קאי לנוקס – דייוויד קרטר

### תפקידי משנה
* פיטר גרטי – קונרד רוי, האב
* מייקל מוסלי – ג'וזף קטלדו
* אלה קנדי דייוויס – סידני רוי
* פרל אמנדה דיקסון – סוזי פירס
* שאריק חאן – אדם
* קיילי ליה פייג' – קאסי וילקינס
* ג'פרי וולברג – רוב מהוני

## הפקה
את התסריט כתבה ליז האנה, שהייתה מועמדת לאוסקר על התסריט ל"העיתון" של סטיבן ספילברג.

ב-15 באוגוסט 2019, פורסם ש-"Universal Cable Productions" מפתחת סדרת טלוויזיה בהשראת המקרה, כשבמאית סרטי התעודה ארין לי קאר והעיתונאית ג'סי בארון משמשות כמפיקות יועצות. ב-7 באוגוסט 2020, דווח שהפקת הסדרה יוצאת לפועל ותיקרא בשם: הנערה מפליינוויל (The Girl From Plainville) ותוקרן בשירות הסטרימינג הולו. הסדרה נוצרה על ידי ליז האנה ופטריק מקמנוס שמפיקים בפועל לצד אל פאנינג ובריטני קאהן וורד. "Universal Content Productions", "Echo Lake Entertainment" ו-"Littleton Road Productions" הן חברות ההפקה המעורבות בהפקת הסדרה. ב-14 באפריל 2021, פורסם כי ליסה צ'ולודנקו אמורה לביים את שני הפרקים הראשונים של הסדרה. ב-2 בספטמבר 2021 דווח כי האנה, זטנה פואנטס ופיפה ביאנקו נוספו כבמאים לסדרה. הסדרה אמורה לצאת לאקרנים ב-29 במרץ 2022.

הצילומים לסדרה החלו ב-17 באוגוסט 2021 והסתיימו ב-10 בדצמבר 2021 בסוואנה, ג'ורג'יה.

### ליהוק
עם הודעת הזמנת הסדרה, דווח כי אל פנינג לוהקה לתפקיד ראשי ותגלם את מישל קרטר בסדרה. ב-6 במאי 2021, פורסם כי קולטון ראיין לוהק לתפקיד קונרד רוי. באוגוסט 2021, דווח כי קלואי סביני, נורברט ליאו בוץ, קארה בונו וקאי לנוקס לוהקו לתפקידים חוזרים. ב-1 באוקטובר 2021, פורסם כי פיטר גרטי, מייקל מוסלי, אלה קנדי דייוויס, פרל אמנדה דיקסון, קיילי ליה פייג' וג'פרי וולברג לוהקו אף הם לתפקידים חוזרים.

הסדרה אמורה לצאת בבכורה בשירות הסטרימינג הולו ב-29 במרץ 2022. פרקים ראשונים של הסדרה ישודרו ב-South by Southwest, סדרת פסטיבלים ואירועי אינטראקטיב, מוזיקה וסרטים המתקיימים מדי אביב באוסטין שבטקסס, ארצות הברית ב-12 במרץ 2022.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:הולו: תוכן מקור

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
בלאמברג קפיטל

**בלאמברג קפיטל** (באנגלית: **Blumberg Capital**) היא קרן הון סיכון אמריקאית, המשקיעה בחברות הזנק בתחום הטכנולוגיה בשלבים מוקדמים של התפתחותן. 

הקרן נוסדה בשנת 1991 על ידי דייוויד בלאמברג. מטה הקרן שוכן בסן פרנסיסקו, ולה נציגויות בתל אביב-יפו, בניו יורק ובמיאמי. הקרן מתמחה בהשקעות בחברות בשלב הראשוני של גיוסי ההון שלהן (שלב הסיד וסבב A), בשיתוף פעולה עם אנג'לים וקרנות הון סיכון אחרות. השקעה ראשונית שגרתית של הקרן היא בין חצי מיליון לחמישה מיליון דולר. הקרן משקיעה בחברות הזנק בצפון אמריקה, באירופה ובישראל. 

במרץ 2017 השלימה בלאמברג קפיטל את גיוס הקרן הרביעית שלה, בסך 200 מיליון דולר. בספטמבר 2021 השלימה בלאמברג קפיטל את גיוס הקרן החמישית שלה, בסך 225 מיליון דולר, מה שהביא את כלל ההון שגייסה ליותר מ-750 מיליון דולר.

השקעותיה בישראל כוללות את החברות האנטרס, צ'ק פוינט, , DSPG, קרדורקס, Yotpo, אייפסטר ועוד. מנהלת פעילות הקרן בישראל היא יודפת הראל בוכריס. בעבר כיהן בתפקיד זה אלון ליפשיץ.

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קרנות השקעה
ירגזי שחור-פס

**ירגזי שחור-פס** (שם מדעי: *Machlolophus xanthogenys*) הוא מין ציפור שיר קטנה ממשפחת הירגזיים. את שמו הוא קיבל מפס העין השחור שלו.

## מאפיינים חיצוניים
הירגזי שחור-הפס הוא עוף קטן; אורכו 13–14 ס"מ ומסתו 12.9–19.7 גרם. ראשו צבוע בצהוב ושחור: הסנטר, הציצה, המצח, ופס העין שחורים, והלחיים, הגבות והעורף צהובים. הכנפיים שחורות עם נקודות לבנות, הזנב שחור עם שוליים לבנים, והגב ירוק-זית. סוככות הזנב העליונות אפורות. הגחון צהוב עם פס שחור ארוך ועבה הנמתח מהמקור ועד הזנב. הצד התחתון של הכנפיים, בית השחי ונוצות הירך לבנים. קריאותיו דומות לאלו של קרובו, הירגזי צהוב-הלחי, והן נשמעות כמו "סי-סי", "צי-צי", "ויויפ-וויפ", ו-"טו-צי". השיר הוא רצף של שריקות גבוהות וזמזומים. בנפאל, הירגזים שרים מינואר עד ספטמבר, אבל במיוחד ממרץ עד אפריל.

## התנהגות
הירגזים שחורי-הפס חיים בדרך כלל בזוגות או בלהקות קטנות. מחוץ לעונת הרבייה, הם מצטרפים לעיתים ללהקות מעורבות מינים, אבל הם עושים זאת בתדירות נמוכה יותר מירגזים אחרים. כשהם מופרעים, הם זוקפים את ציצתם ומפגינים אגרסיביות בקפיצות. הם חיים בחופת העלים בלבד, ומחפשים את מזונם בחלקים העליונים של העצים או באוויר. הירגזי אוכל חרקים, עכבישים, זרעים ופירות יער. בנוסף, הירגזי אוכל את הצוף של פרחי עצי הצייבה (*Ceiba pentandra*).

עונת הרבייה חלה ממרץ עד יוני. הירגזי מקים את קינו בחלל בעץ, בין אם טבעי או קן נקרים נטוש. לעיתים הירגזי יחפור את הקן בכוחות עצמו בעץ רקוב ומתפורר, או יבנה את הקן בחורים וחללים בקירות, גגות וגדות נהר. הקן יוקם עד גובה של 7 מטרים מהקרקע. הקן הוא דמוי ספל ומרופד בצמר, שיער סוסים ופרווה. הנקבה מטילה 4 עד 5 ביצים לבנות או ורדרדות חיוורות המנוקדות בחום אדמדם. שני ההורים משתתפים בבניית הקן, דגירה וגידול הצעירים. משך הדגירה אינו ידוע. ייתכנו שני מחזורי קינון בעונה.

## בית גידול ותפוצה
הירגזי שחור-הפס חי ביערות ממוזגים וסובטרופיים. בהימלאיה, הוא מצוי תדיר ביערות אלון ואורן, אבל גם בצמחייה שיחית, שטחים חקלאיים ואף גינות. בחורפים, הירגזי נודד לעמקים ולשפלה. הירגזי שחור-הפס חי בגבהים של 1,000 עד 2,400 מטרים מעל פני הים בהימלאיה. טווח התפוצה (כ–2,590,000 קמ"ר) של מין זה גדול, ולכן המין אינו מתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון גודל הטווח. גודל האוכלוסייה לא כומת, אך לא סביר שהוא מתקרב לסף סכנת ההכחדה על פי קריטריון גודל האוכלוסייה. מגמת האוכלוסייה יציבה, ועל כן אין ירידה מהירה מספיק כדי להתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון מגמת האוכלוסייה. נוסף על כך, המין מצוי במספר רב של אזורי שימור. על כן, ירגזי שחור־פס מסווג כמין ללא חשש.

## טקסונומיה
הירגזי שחור-הפס נחשב בעבר למין בסוג ירגזי, אך מחקר משנת 2013 הראה שהמינים המזרח-אסיתיים בסוג ירגזי יוצרים קלייד עצמאי והמליץ לפצלם לסוג מכלולופוס, כפי שביצעו גופים אחדים, בהם IUCN, ואיגוד האורניתולוגים הבין-לאומי (IOU, לשעבר IOC). לעומתם, ITIS עדיין מציג את המין בסוג ירגזי. ירגזי שחור-פס וירגזי צהוב הודי הם מינים מאוד קרובים, והם מופיעים כמין אחד במספר מיונים.

העץ הפילוגנטי של הסוג מכלולופוס ע"פ יוהנסון ואחרים (2013):

## קישורים חיצוניים

* מפת תחום תפוצה והקלטות של ירגזי שחור-פס באתר Xeno-canto

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולס אילוורד ויגורס
קטגוריה:ירגזיים
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:ההימלאיה: בעלי חיים
טום ריס האריס

**טום ריס האריס** (באנגלית: **Tom Rhys Harries**; נולד ב-8 באוקטובר 1992) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה וולשי.

## ביוגרפיה
טום ריס האריס נולד בקארדיף, ויילס. אמו תסריטאית ואביו מורה. יש לו שתי אחיות. ריס האריס למד בקולג' הוולשי המלכותי למוזיקה ודרמה בקרדיף.

## קריירה
הופעת הבכורה של ריס האריס הייתה בסרט הקולנוע "Hunky Dory".
ריס האריס ערך את הופעת הבכורה שלו בתיאטרון וסט אנד בשנת 2013 במחזה Mojo של גא'ז באטרסוורת' לצד קולין מורגן, רופרט גרינט, ובן ווישו בתיאטרון הרולד פינטר. בשנים הבאות שיחק בתיאטרון, בסרטים קצרים והתארח במספר סדרות טלוויזיה.

בשנת 2018 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בלתי נשכח" ובסרט "תיכון סלוטרהאוס שולט". שנה לאחר מכן שיחק בסרט הקולנוע "הג'נטלמנים" ובסדרת הטלוויזיה "15 ימים".

בשנת 2020 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "White Lines". בנובמבר אותה שנה פורסם כי ריס האריס לוהק לתפקיד בסדרת הטלוויזיה "Suspicion", סדרת מתח אמריקאית המבוססת על סדרת הטלוויזיה הישראלית "כפולים".

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ולשים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ולשים
קטגוריה:בוגרי המכללה המלכותית הוולשית למוזיקה ודרמה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1992
צלקת סיף

ממוזער|316x316 פיקסלים|ציור של סטודנטים עם צלקות סיף טריות, סביב 1900, גיאורג מיהלברג
**צלקת סיף**, או **צלקת דו־קרב** (בגרמנית: **Schmiss,** בעברית **מכה** או **מהלומה**), היא צלקת על הפנים שנחשבה לאות כבוד בדו־קרב של סטודנטים מהמעמד הגבוה בחברה הגרמנית והאוסטרית, והעידה על אומץ וגבורה בעת קרב סיף סטודנטיאלי (בגרמנית: **Mensur**, "מנסור"). הנוהג קיים לפחות מאז תחילת המאה ה-19, ונפוץ בעיקר בקרב סטודנטים שעוסקים בסיף באוניברסיטאות, אולם דעך מאז מלחמת העולם הראשונה. במהלך תקופת השלטון של המפלגה הנאצית, המנהג נאסר.

הצלקת העידה לא רק על עיסוקו של אדם במנסור, אלא על יכולתו לספוג את מהלומת האויב ללא פחד.

## היסטוריה
הנוהג התפתח ונעשה פופולרי במהלך המאה ה-19 בקרב מדינות דוברות גרמנית, ונעשה בעיקר בקרב אחוות סטודנטים. הצלקות נתפסו כסמל לאומץ, ומספר הצלקות על הפנים העיד על רמת גבורתו של העוטה אותן. קבוצות מיעוט בגרמניה גם כן השתתפו במנהג, וכך סטודנטים יהודים רבים גם כן השתתפו בקרבות סיף וקיימו את הנוהג על מנת להוכיח את שייכותם לחברה הגרמנית. רבים שלא התקבלו לאחוות הסטודנטים ניסו לדמות צלקת סיף על ידי חתך מכוון של הלחי באמצעות תער. נוהג זה נתפס כברברי למדי בעיני מבקרים מחוץ לגרמניה, וכך לדוגמה בספרו "נווד בנכר" משנת 1880, מארק טוויין מתייחס בפרק השביעי לצלקות הסיף שראה בעודו בהיידלברג כהלם תרבות. ב-1901, איגוד ההתעמלות האקדמי בגרמניה הקיסרית (Akademischer Turnbund, ATB) אסר על סטודנטים לקיים קרבות סיף לשם צלקת בלבד. לאחר מלחמת העולם הראשונה, המנהג דעך. בהמשך, עם עליית המשטר הנאצי, המנהג נאסר לחלוטין. בסוף שנות ה-50 נראתה מגמת חזרה של המנהג, אם כי לא באותה המידה.
ממוזער|276x276 פיקסלים|סטודנטים יהודים בהיידלברג עם צלקות סיף טריות, 1906.

### כיום
עם דעיכת המנהג בשל היותו מזוהה עם מיליטריזם, כיום חברי אחוות הסיף השונות בגרמניה, אוסטריה ושווייץ כמעט ולא מקיימים את המנהג, אם כי ישנם בודדים שכן ממשיכים את מסורת הצילוק באופן סודי.
[ממוזער|298x298px|סטודנטים עם צלקת סיף, [וינה, 1983.]]

## ראו גם
* צילוק
* סיף
* דו-קרב

## לקריאה נוספת
* Burns, Stanley B., J. Lawrence Burns, and Elizabeth A. Burns. *Mensur & Schmiss: German Dueling Societies*. New York: Burns Archive, 2017.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סיף
קטגוריה:צילוק
אמור (סרט)

**אמור** (**Amor**) הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2016 בכתיבתו ובבימויו של רפאל רביבו, עם אור אילן ולירון לבו בתפקידים הראשיים.

רביבו חזר לישראל 30 שנה לאחר סרטו "מקום ליד הים" כדי להפיק את הסרט הזה העוסק בהתנגשות בין אמונה דתית וחופש בחירה בעניין של המתת חסד.

נגן העוד יניב טייכמן מנגן בפסקול הסרט ואף מופיע בו. באחד הקטעים הוא מנגן את "שירת סולוויג" של אדוארד גריג ובקטע נוסף הוא מלווה את תמר שם אור ששרה את "זה הכל בשבילך" של דני סנדרסון.

הסרט צולם במושב נווה ימין ובמרכז הרפואי מאיר בכפר סבא.

## תקציר העלילה
דניאל (לירון לבו) חוזר לבית משפחתו במושב לאחר שלוש שנים של נדודים באירופה. הוא מגיע כדי לפגוש את אהובתו לילה (אור אילן) שנפגעה קשה בתאונת דרכים והפכה למשותקת בכל גופה. התאונה אירעה חודשיים לפני נישואיהם. לילה נסתה כבר פעמיים להתאבד ונמצאת זמן ממושך בהשגחה בבית חולים בטיפולה המסור של אחות (נעמה אמית).

לילה קצה בחייה, היא הייתה פעם רקדנית בלט וכעת משותקת בארבע גפיה בלי סיכוי לשיפור. היא אינה מרשה לאנשים לבקר אותה פרט להוריה - האם אליס (ענת עצמון) והאב אלברט (גיל אלון). אלברט הוא חוזר בתשובה ולילה מתחננת לפניו שיאפשר לה לסיים את חייה אך זה מנוגד לאמונתו הדתית. הוא מתייעץ גם עם הרב שלו, אבי (שלמה רז) שאוסר עליו לעשות זאת ולהמשיך להתפלל לרחמי שמים.

דניאל מגיע לבית משפחתו ומתקבל על ידי אחיו הגדול רוני (דן תורג'מן). בבית גם נוכחת אימם רחל (שושה גורן) שלוקה בדמנציה ואינה מזהה את דניאל. רוני העביר אותה לבית אבות ודניאל כועס על כך.

בת זוגו של דניאל היא סטלה (נטלי עטיה) שגרה עם בת דודתה מירה (תמר שם אור). סטלה היא בעלת בית קפה ומירה עוזרת לה בהגשה וגם מופיעה שם בשירה בליווי נגן עוד (יניב טייכמן).

מירה מנסה להתחיל עם דניאל ומבקרת בסטודיו הציורים שלו במרתף הבית אך הוא אינו מראה עניין. וסטלה מגלה לה על עברו של דניאל וכי ניסה להתאבד לאחר התאונה של לילה.

דניאל עוקב בחשאי אחרי לילה בבית חולים ויום לפני חזרתו לאירופה הוא מחליט לעשות מעשה.

לאחר שאליס מסיימת לקרא ללילה סיפור ועוזבת, הוא נכנס בחושך לחדרה ולילה שמחה לראותו. הם מעלים זכרונות על רגעים משמחים בחייהם ומתנשקים. כאשר לילה נרדמת לוקח דניאל כרית ומתכוון לבצע מעשה שישחרר את לילה מסבלה (המעשה עצמו לא נראה בסרט).

חוקר משטרתי (משה אבגי) חוקר את אליס והיא נותנת עדות שהיא האחרונה שראתה את לילה בחיים וכי בעלה מתנגד לנתיחת הגופה מטעמי איסור דתי.

דניאל עומד בצד בלווייתה של לילה. בנסיעה ברכבת עולים בזיכרונו קטעי אהבה עם לילה.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* 
* קדימון לאמור, באתר יוטיוב
* אמור, בספר הקולנוע הישראלי
* אמור, באתר קרן הקולנוע הישראלי
## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2016
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי בתי חולים
קטגוריה:סרטי יונייטד קינג
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2016