חוק להגנת הספרות והסופרים בישראל

שמאל|250px|פרסום מבצע למכירת ספרים המתייחס לכניסת החוק לתוקפו|ממוזער

**חוק להגנת הספרות והסופרים בישראל (הוראת שעה), התשע”ג-2013** הוא חוק ישראלי שחייב שמירה על מחיר קבוע לספר ישראלי בשנה וחצי הראשונות לצאתו לאור, וקבע שיעורי מינימום לתמלוגים לסופר ישראלי.

החוק אושר בכנסת ב-31 ביולי 2013, נכנס לתוקף ב-6 בפברואר 2014, והיה אמור להיות בתוקף במשך שלוש שנים, כדי לעמוד על השפעתו ולהחליט על המשך דרכו של החוק. ב-30 במאי 2016 תוקן החוק על ידי הכנסת, ונקבע שרבים מסעיפיו יתבטלו ב-1 בספטמבר 2016. החוק פקע ביום 7 ביוני 2018.

## מטרת החוק
סעיף 1 לחוק מציג את מטרתו:דברי ההסבר להצעת החוק מרחיבים בעניין זה:

## הוראות החוק
״ספר״ מוגדר בחוק כך:  מכאן שהספרים המוגנים על ידי החוק הם גם ספרים מתורגמים לעברית או ערבית.

לספר תינתן "תקופת הגנה", שהיא 18 חודשים ממועד הדפסת המהדורה הראשונה של הספר. בתקופת ההגנה יהיה מחיר הספר קבוע, ויצוין על הצד החיצוני של כריכתו (ניתן לקבוע מחירים שונים לגרסה מודפסת ולגרסה אלקטרונית). רכישת הספר באמצעות תווי קנייה שנועדו לרכישת ספרים ומחירם נמוך מערכם הנקוב, אסורה אף היא. בשבוע הספר העברי מותרת הנחה של עד 20% ממחירו הנקוב של ספר מוגן. כמו כן מותרת הנחה של עד 20% במכירה של מאה ספרים לגורם אחד.

החוק קובע שיעורי מינימום לתמלוגים שיש לשלם לסופר ישראלי.

לפקחי משרד הכלכלה ניתנה הסמכות לפקח על ביצוע החוק, ולתת התראה מינהלית ולהטיל עיצום כספי על המפר אותו.

## הפולמוס סביב החוק
טרם חקיקת החוק וגם לאחר מכן, העלו נגדו מספר טענות וביניהן:
* החוק מתערב בשוק החופשי, ופוגע בחופש הכלכלי של הצרכנים, הסופרים, ההוצאות ורשתות הספרים.
* החוק יוביל להתייקרות הספרים, וייפגע ביכולתן של אוכלוסיות חלשות מבחינה כלכלית לרכוש ספרים.
* החוק יפגע בתפוצת הספרים ובחשיפת הציבור לספרים חדשים, ולפיכך יש בו משום פגיעה בעקרון הפלורליזם ובחופש הביטוי.
* החוק יפגע במיוחד בסופרים חדשים או לא מוכרים, משום שהוא יגביר את הסיכון בהוצאה לאור של ספר שעלול להיות לו ביקוש נמוך, ולא ניתן יהיה להוזילו בהתאם.
* החוק יקטין את הכנסות הסופרים, בשל הקטנת השוק.
הוצאת ספרים מסוימת אף החליטה למכור ספרים במופגן במחיר נמוך מן המותר, והוטל עליה קנס כבד.

תומך נלהב בחקיקה שתגן על מחיר הספר היה העורך הראשי של "הספריה החדשה", מנחם פרי. עם זאת, לאחר כניסת החוק לתוקף עקף אותו פרי באמצעות פרשנות דווקנית להגדרתה של תקופת ההגנה על ספר – "18 חודשים ממועד הדפסת המהדורה הראשונה של הספר", והציע מחיר מוזל לרוכשים את ספרי "הספריה החדשה" טרם צאתם לאור.

רחלי אידלמן, יו"ר התאחדות הוצאות ספרים בישראל, הגנה על החוק ואמרה כי "מאז כניסת החוק לתוקף עלה שכר הסופרים המשולם לסופרים בישראל, וכמות הספרים שנמכרה לא ירדה בהשוואה לתקופה המקבילה לפני שנכנס החוק לתוקף".

## היסטוריה חקיקתית
### החקיקה
כאמור בדברי ההסבר להצעת החוק, הרקע להצעה הוא התפתחותו של דואופול במכירת ספרים בישראל - מצב שבו עיקר מכירת הספרים מתרכזת בשתי רשתות גדולות - "סטימצקי" ו"צומת ספרים", שהתחרות ביניהן הובילה למבצעי הנחה שבהם זמן קצר לאחר צאתו לאור של ספר הוא נמכר בהנחה ניכרת ממחירו הנקוב. מצב זה הוביל ליוזמה של הוצאות הספרים לחקיקה שתגן על מחיר הספר, בדומה לחקיקה במדינות אחרות, כגון צרפת.

ראשיתו של החוק הוא יוזמה של רוזלין דרעי, נספחת לענייני ספר וספרות בשגרירות צרפת שהוביל להצעת החוק הראשונה בהצעת חוק פרטית של חברי הכנסת זבולון אורלב, ניצן הורוביץ, שלי יחימוביץ', נחמן שי ויריב לוין, שהונחה על שולחן הכנסת ה-18 ב-8 בפברואר 2010. בכנסת ה-19 הגישה חברת הכנסת שלי יחימוביץ' הצעת חוק פרטית דומה. ביוזמתה של שרת התרבות והספורט, לימור לבנת, הוגשה לכנסת, ב-18 ביולי 2012, הצעת חוק מטעם הממשלה, שהרחיבה במידה ניכרת את הצעת החוק הפרטית. הצעת חוק זו אושרה בכנסת ב-31 ביולי 2013.

החוק נכנס לתוקף ב-6 בפברואר 2014, שישה חודשים לאחר פרסומו ב"רשומות". הוא נחקק כהוראת שעה למשך שלוש שנים מיום תחילתו, כדי שבשנים אלה ניתן יהיה לעמוד על השפעתו ולהחליט על המשך דרכו של החוק.

### ביטול החוק
בהמשך לתלונות צרכנים כנגד החוק, על כי הוא גורם להתייקרות הספרים, תלונות מצד סופרים, בעיקר חדשים, כי החוק גורם לקשיים בהוצאת ספריהם מפני שהמו"לים חוששים להוציא ספרים של סופרים חדשים, משום שהמחיר הגבוה והאיסור לתת הנחות מתחת למחיר המחירון ירתיעו קונים, ונתונים המצביעים על ירידת הפעילות בענף הספרים, הודיעה שרת התרבות מירי רגב, ב-3 ביוני 2015 כי החליטה להקים ועדה לבחינה מחודשת של החוק. להודעת השרה קדמה הודעתו של ח"כ יואב קיש כי יקדם הצעת חוק לתיקון חוק הספרים ודיון בוועדת הכנסת שבו הושמעו דעות בעד ונגד החוק במתכונתו הנוכחית. השרה הודיעה כי הוועדה תכלול את נציגי רשתות הספרים, נציגי המו"לים, נציגי הסופרים, וכן ח"כ מהקואליציה וח"כ מהאופוזיציה. במרץ 2016 הודיעה רגב כי תפעל לביטול החוק, ואף פורסם תזכיר חוק לביטולו. במאי 2016 הצביעה הממשלה בעד קידום הליך ביטול החוק בכנסת.

הצעת החוק מטעם הממשלה קבעה שהחוק בטל, אך בסופו של דבר אישרה הכנסת תיקון לחוק שקבע שרבים מסעיפי החוק המקורי, ובהם ההגנה על מחיר הספר ועל התמלוגים למחבר, יתבטלו ב-1 בספטמבר 2016, כחמישה חודשים לפני גמר התוקף שנקבע לחוק מלכתחילה, ואילו תוקף הסעיפים שלא בוטלו הוארך עד יוני 2018. הגבלת ההנחה ממחיר הספר בשבוע הספר העברי ל־20% בוטלה מידית, כך שלא תחול כבר בשבוע הספר של שנת 2016.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* בועז ארד, חקיקה בשוק הספרות והסופרים בישראל, מכון ירושלים לחקר שווקים, פברואר 2010
* 
* דו"ח פרופ' חיים פרשטמן, המלצות ועדת השרים לבדיקת חוק הספרים ברשות השר פלד, 28 בנובמבר 2010
* 
* 
* אריאל הורוביץ, לא סופרים אף אחד, כתבה על הספרות הישראלית ביום שאחרי חוק הספרים, 14 בפברואר 2014, מוסף שבת של מקור ראשון
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* הדיון המלא על חוק הספרים באתר יוטיוב, 3 ביוני 2015
* 

## הערות שוליים

להגנת הספרות והסופרים
קטגוריה:הכנסת התשע עשרה: חקיקה
קטגוריה:מכירת ספרים בישראל
הגנת הספרות והסופרים
קטגוריה:2013 בפוליטיקה הישראלית