כתבי יד מאוירים בפרסית יהודית

ממוזער|'''מוסא נאמה (ספר משה)''' <br>טבריז, פרס תמ"ו (1686) <br>הסופר: נחמיה בן אמש"ל מטבריז כתב יד בדיו שחורה, טמפרה ואבקת זהב על נייר; כתב מזרחי מרובע ומזרחי בינוני גובה 28 ס"מ, רוחב 15.5 ס"מ
אוסף מוזיאון ישראל, ירושלים.

**כתבי יד מאוירים בפרסית יהודית**, הם קבוצת כתבי יד שנכתבו לאורך מאות שנים בשפה הפרסית יהודית, ועוטרו בציורים ובמיניאטורות. 
ספרות זו החלה להתגבש במאה ה-14, וייתכן שעוד קודם לכן.

## התפתחות הסוגה
יהודי איראן, אשר חיו בה למעלה מ-2700 שנה, יצרו תרבות עשירה ומגוונת בתחומים רבים כגון ספרות, פילוסופיה, רפואה, מדע, מוזיקה ואמנויות אחרות. מבין כל אלה, הספרות הפרסית יהודית תופסת מקום חשוב ומרכזי. חלק מהיצירות שהועתקו בשפה זו עוטרו בציורים.

לא ידוע מתי החלו להוסיף איורים לכתבים בפרסית יהודית, אך לפי סגנון הציור של המיניאטורות המעטרות את כתבי היד המוכרים כיום ניתן להניח כי רובן אוירו בין המאות ה-17–19. האמנים שילבו ביצירותיהם מרכיבים, צורות, נוסחאות ומודלים השאולים מרפרטואר הציור הפרסי לתקופותיו, אך בד בבד יצרו סגנון עצמאי העומד בפני עצמו. מרבית המאפיינים הסגנוניים מושפעים מן הציור הצפווי המאוחר של המאות ה-17-18.

תקופה זו, בה הופקו מרבית מכתבי היד המאוירים בפרסית יהודית, הייתה הרת גורל עבור תושביה היהודים של איראן. תולדות היהודים באיראן, החל מראשית הכיבוש המוסלמי במחצית המאה ה-7 לספירה ועד למחצית המאה ה-16, לוטים בערפל. נקודת המפנה התחוללה עם הופעת השושלת הצפווית (1722-1501). השלטון הצפווי לא היטיב לרוב עם המיעוטים באיראן. יהודים, נוצרים, ארמנים, זורואסטרים ואף מוסלמים סונים סבלו מיחס מפלה, נוקשה ובלתי סובלני, אשר בא לידי ביטוי הן במעמדם המשפטי והן בתנאי החיים החומריים והרוחניים. עם זאת, לא כל השליטים הצפווים התאפיינו באותה מידה של קנאות דתית. למרות רדיפות דתיות, איסלום בכוח, גזרות שמד, ויחס עוין של האוכלוסייה, הופקו בתקופה זו כתבי היד המאוירים וחוברו חיבורים ויצירות מקוריות בפרסית יהודית, דבר המעיד על חיי רוח ויצירה פעילים ועשירים בקרב יהודי איראן.

בקורפוס כתבי היד בפרסית יהודית התגלו עד כה כתבי יד ספורים המעוטרים במיניאטורות. כתבי יד נדירים וייחודיים אלו זכו להתייחסות מועטה במחקר האמנות היהודית וכמעט שאינם נזכרים במחקרים העוסקים באמנות הפרסית. כיום, מוכרים במחקר רק 14 כתבי יד מאוירים בפרסית יהודית הפזורים בספריות ובמוזיאונים ברחבי העולם.

## מאפיינים בולטים

האיקונוגרפיה של מחזורי האיורים בכתבי היד היא ייחודית ובעלת חשיבות מרובה, משום שהיא שואלת מוטיבים ומודלים ממקורות השפעה רבגוניים. מרבית המיניאטורות המופיעות בכתבי היד הן ייחודיות, ואין להן מקבילות בציור הפרסי או המוסלמי מבחינת הנושאים המתוארים בהן. בעיצוב הסצנות השתמשו האמנים במודלים מוכרים מרפרטואר הציור הפרסי, אך התאימו אותם לסצנות העוסקות באיקונוגרפיה יהודית.

המאפיין האיקונוגרפי הבולט ביותר לעין בחלק ממחזורי האיורים שבכתבי היד הן הילות האש המוזהבות המעטרות את ראשיהן של חלק מהדמויות. הילות כאלה מופיעות כבר בציורי המזרח הקדמון, כאשר בנצרות הן מסמלות מעמד של קדושה, וגם בציור המוסלמי הן מופיעות לרוב סביב ראשן של דמויות קדושות או נביאים. החל מסוף המאה ה-16 מופיעות הילות סביב ראשיהם של קדושים בצורת להבה מוזהבת שבסיסה בכתפי הקדוש. צורת הלהבה מדגישה את האור והאש, ומקורה בהשפעה בודהיסטית או סינית. 

באף אחד מכתבי היד לא מצוינים שמותיהם של האמנים שאיירו אותם, וזהותם נותרה בגדר תעלומה. 

## רשימת כתבי היד הידועים היום
**הספרייה הלאומית ירושלים**ממוזער|445x445px|אסתר ואחשוורוש בגרסה מאוירת של "ארדשיר-נאמה" מהמאה ה-17שועלה', יוסוף וזוליכא Ms. 38.4418

**[[יד יצחק בן-צבי|מכון בן צבי ירושלים]]**

עמראני, פתח נאמה Ms.4602

**מוזיאון ישראל ירושלים**

שאהין, מוסא נאמה Ms. 180.54

**[https://web.archive.org/web/20150507164539/http://www.jtsa.edu/The_Library/Highlights_of_Judeo-Persian_Manuscripts_.xml בית המדרש לרבנים באמריקה, ניו יורק]**

ג'אמי, יוסוף וזוליכא Ms.1496

ג'אמי, יוסוף וזוליכא Ms.1534

ניט'אמי, ח'וסרו ושירין Ms.1398

שאהין, ארדשיר נאמה (Ms.40919 (8270

**[http://www.jstor.org/stable/27943402?seq=1#page_scan_tab_contents ספריית קלאו, סינסינטי]**

Cincinnati, The Klau Library of the Hebrew Union College Jewish Institute of Religion

שאהין, מוסא נאמה, Ms.2101

**הספרייה הבריטית לונדון**

עמראני, פתח נאמה Or.13704

ניט'אמי, הפת פייכר Or.4730

דפי אלבום Or.10194

**ברלין Die Stiftung Preussischer Kulturbesitz**

שאהין, ארדשיר נאמה, Or.Qu. 1680

שאהין, מוסא נאמה, Or.Oct. 2885

שאהין, מוסא נאמה, Ms.2101

**[[המוזיאון לאמנות האסלאם]]**

ניט'אמי, ח'וסרו ושירין, MS 157-72

## לקריאה נוספת
* אמר, א. משה ומוסא: סיפורי משה במוסא נאמה בתוך צבר, ש. (עורך) **בין יהדות לאסלאם בראי האומנות דברי הכנס העשרים ושבעה של האגודה לאומנות יהודית**, ירושלים, 1995, עמ' 6–17.
* מזרחי, ח. **תולדות יהודי פרס ומשורריהם**, ירושלים, 1966.
* נצר, א. **אוצר כתבי היד של יהודי פרס במכון בן צבי**, ירושלים, 1986.
* סעדון. ח. (עורך), **איראן**, בסדרת "קהילות ישראל במזרח במאות התשע-עשרה והעשרים", הוצאת משרד החינוך ומכון בן צבי, 2006
* Sarshar. H. (ed) **Esther's Children: A Portrait of Iranian Jews**. Beverly Hills, Calif. and Philadelphia: The Center for Iranian Jewish Oral History and The Graduate Society Foundation, in association with the Jewish Publication Society, 2002
* Taylor, A. **Book Arts of Isfahan – Diversity and Identity in 17th Century Persia**, California, 1995

## קישורים חיצוניים
* אוסף ציורים מתוך הספר "גנזים" מפרס, בוכרה ואפגניסטן בעריכת ראובן קשאני, ירושלים, שבט תשס"ז, ינואר 2007
* 
* Asian and African studies blog - Important Judeo-Persian bibles in the British Library
* Carmeli, O. The Material Culture and Ritual Objects of the Jews of Iran in Sarshar, H. (ed) '''The Jews of Iran: The History, Religion and Culture of a Community in the Islamic World''', London: I.B.Tauris, 2014, p. 144-172
* Gutmann, J. Judeo Persian Miniature, '''Studies in Bibliography and Booklore, 8,''' 1968, p. 54-76
* Moreen, V. B. '''Catalog of Judeo-Persian Manuscripts''' In The Library Of The Jewish Theological Seminary. Leiden Brill, 2015
* Yeroushalmi. D. '''The Jews of Iran in the Nineteenth Century: Aspects of History, Community, and Culture''', Brill, 2009

## הערות שוליים

קטגוריה:שפות יהודיות
קטגוריה:שפות איראניות
קטגוריה:יהדות איראן ופרס
פרסית יהודית