חיל ההנדסה הקרבית

**חיל ההנדסה הקרבית** (בראשי תיבות: **חה"ן**) הוא אחד החילות בזרוע היבשה של צבא הגנה לישראל. זהו כוח ההנדסה הקרבית של צה"ל. ייעודו של החיל הוא הבטחת יכולת התמרון של כוחות צה"ל בד בבד עם שלילת יכולת זו מהאויב, הבטחת שרידות כוחות צה"ל והשמדת תשתיות אויב תוך כדי לחימה רגלית וממוכנת, התעסקות בחבלה, מיקוש, צליחת מכשולים, הנדסה, בנייה והריסה. בנוסף אחראי החיל על תחומים שונים הדורשים ידע ומומחיות בנושאי הנדסה צבאית בהם רובוטיקה, לוחמת מנהרות, עיסוק בחומרי נפץ והתגוננות מפני נשק בלתי-קונבנציונלי. תפקידי החיל כוללים פריצת מכשולים, ביקוע קווי הגנה עוינים, פריצת שדות מוקשים, ניתוץ ביצורים, פריצת ופתיחת צירים, הכשרת צירי תנועה, גישור וצליחה, מיקוש הגנתי, עיסוק בחומרי נפץ, חבלה התקפית, חבלה וסילוק פצצות, בניית קווי הגנה ומכשולים, בניית ביצורים, הפעלת ציוד מכני הנדסי וציוד סער, משימות הריסה ובנייה תחת אש, והתגוננות מפני נשק בלתי-קונבנציונלי בשדה הקרב. כמו כן, לוחמי החיל (מלבד הצמ"ה) מאומנים בלוחמת חי"ר והפעלת רכב קרבי משוריין. החיל מופקד על 4 גדודי פלסים סדירים (גדוד 601 – "אסף", גדוד 603 – "להב", גדוד 605 – "המח"ץ" וגדוד 607 - "המפץ" (גדוד חדש), ובהם מחלקות סיור ופלוגות צמ"ה (ציוד מכני הנדסי) כבד, גדודי מילואים נוספים ויהל"ם – יחידת הנדסה למשימות מיוחדת, יחידה מובחרת בצה"ל העוסקת בקומנדו הנדסי, חבלה, סילוק פצצות, רובוטיקה, לוחמת מנהרות ועוד. במסגרת מאמץ התמרון כוחות ההנדסה נכנסים ראשונים לשדה הקרב המשולב ומובילים את שאר הכוחות דרך צירים שנפרצו וזוכו ממכשולים טבעיים ומלאכותיים.

שורשי חיל ההנדסה נעוצים עוד בארגון "ההגנה" ובמתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה והוא נוסד עם הקמת צה"ל על ידי הקצין עמנואל שחר. החיל השתתף בכל מלחמות ישראל ובמבצעים רבים, כאשר בחלקם הוא נטל תפקיד מרכזי. חיל ההנדסה זכה בפרס ביטחון ישראל ואות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל ומספר יחידות בחיל זכו בצל"ש יחידתי.
קצין ההנדסה הראשי הנוכחי הוא תת-אלוף יואב טורחאנסקי.

## מאפייני החיל
[ממוזער|250px|[כומתה בצבע כסף של חיל ההנדסה]]
ממוזער|250px|סיכת לוחם חה"ן 2020
ממוזער|250px|סיכת לוחם חה"ן עד שנת 2020
שורשי החיל נעוצים כבר בתקופה שלפני מיסוד צה"ל. חיל ההנדסה הקרבית הוא אחד מחמשת החילות של זרוע היבשה. ייעודו המקורי במלחמה הוא נטרול מטעני חבלה ומוקשים, ופתיחת מעבר הנדסי לכוחות בקרב, מלחימת חי"ר ולחימה ממוכנת בקו המגע ועד התמחות בכל הקשור לחבלה התקפית וחבלה הגנתית, שימוש וטיפול בחומר נפץ, לוחמת תת-קרקע והפעלת ציוד מכני הנדסי ואמצעי סער. כיום לחיל ההנדסה הקרבית חמישה ייעודים מרכזיים:
# הבטחת יכולת התמרון של כוחות צה"ל (פריצת צירים, ניקוי שדות מוקשים, נטרול מטעני חבלה, צליחת תעלות ועוד)
# סיוע של לחימה רגלית וממוכנת בתמרון לכוחות חיל רגלים וחיל שריון והתעסקות בנושא החבלה וההנדסה.
# שלילת יכולת התמרון מכוחות האויב (בניית ביצורים, מיקוש הגנתי, עבודות עפר וחפירת תעלות)
# מיגון והבטחת שרידות הכוחות הלוחמים (בניית ביצורים, טיהור שטח ממוקשים ומטעני חבלה, הגנה מפני איומי אב"כ)
# הריסה והשמדה של תשתיות אויב (הן של צבא סדיר והן של ארגוני טרור).

לחיל ההנדסה כומתה בצבע אפור בהיר, המוגדר רשמית ככסוף, שעליה סמל החיל: חרב בתוך צריח שמוקף בהילה שמסמלת פיצוץ. הצבע הכסוף נבחר בשנת 1979 על ידי קצין ההנדסה הראשי, תא"ל אבישי כ"ץ, שהחליט לשנות את צבע הכומתות של החיל משחור כדי להעצים את תדמיתו: כץ נזכר שבילדותו הוא קרא סיפור בשם "מכרות המלך שלמה", אשר בו סופר על שני שבטים, האחד טוב, ואחד רע, כאשר השבט הטוב נקרא: "שבט כסופים", לא ניתן היה להשתמש בצבע כסף על הבד הצבאי, אז הוחלט לבחור בצבע דומה – אפור בהיר, שמוגדר רשמית ככסוף. צבעי הדגל החילי הם שחור וכתום. צבעי הדגל נבחרו בעקבות מבצע עמורה ("אדמה חרוכה") בו השמיד חיל ההנדסה את תשתיות הצבא המצרי בחצי האי סיני בעקבות הנסיגה ממנו אחרי מבצע קדש. כתום מסמל את להבות הפיצוצים והשחור את האדמה החרוכה שהשאיר חיל ההנדסה. המוטו של החיל הוא "**הנדסה קרבית – ראשונים תמיד**".

המנון ששרו חיילי הנדסה וגם שיקף את יעודו של החיל: "**חיל הנדסה הוא חוד החנית, בלי חיל הנדסה אז אין פה חזית**".

המקצוע הצבאי של חיילי ההנדסה הוא פלס. קיימים מקצועות נוספים, והם: מטהר (חיילי הגדס"כ), סייר-פלס, סלק (יחידת ס"פ) ומפעיל צמ"ה. חיל ההנדסה בצה"ל הוא חלק מכוחות היבשה, ולכן כפוף לזרוע היבשה. הוא מורכב מגדודי הנדסה קרבית בסדיר ובמילואים, יחידות צמ"ה קרביות, גדודי סיוע כימי (לשעבר גדוד האב"כ) ויחידת יהל"ם ("יחידה הנדסית למשימות מיוחדות" שבין השאר עוסקת בסילוק פצצות, קומנדו הנדסי, הריסה וחבלה, מודיעין הנדסי, רובוטיקה, פינוי מוקשים ולוחמת מנהרות).

כלי הרכב המזוהים ביותר עם חיל ההנדסה הקרבית הם: דחפור משוריין די-9 ("דובי") – בולדוזר כבד מדגם קטרפילר D9 שזוכה לחליפת מיגון ותוספת מעטה שריון תוצרת ישראל; הפומ"ה – נגמ"ש הנדסה ממוגן המשרת את הפלסים; והנמ"ר ההנדסי – נגמ"ש הנדסה כבד על בסיס נגמ"ש המרכבה (נמ"ר) הישראלי שהחל להיקלט בחיל. בנוסף מפעיל החיל מגוון אמצעים הנדסיים, בהם טנקי גישור, אמצעי צליחה, כלי צמ"ה שונים, מוקשים ואמצעי חבלה, מגוון חומרי נפץ, אמצעי פריצה (כגון צפע שריון ההרסני ורקטות ריצוף), אמצעי חבלה וסילוק פצצות ואמצעי הגנה מפני איומי אב"כ. לוחמי ההנדסה חמושים בדומה ללוחמי חי"ר: נשקם האישי הם רובי M16 מקוצרים מדגמי M16A1 מנוסרים, CAR-15 ו-M4A1 קרבין פלאט-טופ. נשקי מחלקה כוללים מקלעים, רובי צלפים מדגם בארט 0.5 נגד ציוד ורקטות כתף. ביהל"ם רובה השירות הוא M4A1 והלוחמים חמושים גם באקדח שירות.

## מבנה ויחידות

חיל ההנדסה הקרבית הוא החיל האחראי להנדסה הצבאית (כלומר: הנדסה קרבית וביצורים) בצה"ל. בראשו עומד **קצין ההנדסה הראשי** (הקהנ"ר, בדרגת תת-אלוף) שאחראי הן לבניין הכוח ההנדסי, הן לתפעול של חיל ההנדסה והן לסיפוק צורכי ההנדסה של כלל הצבא. את כוחות ההנדסה עצמם מפעילים הפיקודים האזוריים. חיל ההנדסה הוא החיל האחראי בכל הקשור להנדסה קרבית בנושא החבלה, סילוק פצצות, מטענים וחומרי נפץ, מיקוש, פילוס, השמדת מבני טרור ומלכוד וכדומה.

בנוסף להתמחות ההנדסית מאומנים לוחמי ההנדסה (הפלוגות הרובאיות והסיור) גם בלוחמת חי"ר כחלק מתפקידם הקרבי, ומוגדרים בצה"ל כלוחמי חוד. לעיתים קרובות מסייע חיל ההנדסה גם לכוחות חיל הרגלים במשימותיהם, גם אם אין להם היבט הנדסי, ומבצע משימות לחימה, הסתערות, לחימה בטרור, וביטחון שוטף.

כל לוחמי ההנדסה (פלסים) זוכים להכשרת רובאי 05 ופלס 05 בטירונות והפלסים הקרביים מוכשרים לרמת רובאי 06 ופלס 06. כמו כן, עקב הצורך בסיוע הנדסי צמוד לכוחות החי"ר, לכל חטיבת חי"ר מצורפת פלוגת חבלה והנדסה (**[[פלחה"ן]]**), זוהי פלוגת חיילים מובחרת מחטיבת החי"ר שעוברת הכשרה בת חודשיים בבית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ) אך איננה כפופה לחיל ההנדסה אלא לחטיבה שבה היא פועלת. לוחמי ההנדסה הם פלסים ולוחמי חי"ר לכל דבר, וכינויים הוא "מוהנדסים".

חיל ההנדסה מחולק למספר יחידות עיקריות:
* גדודי הנדסה קרבית (גדחה"ן) בסדיר ובמילואים
** כל גדוד כולל פלוגות רובאיות – הפלוגות המבצעיות המתעסקים בחבלה, מיקוש, פריצת מכשולים, פיצוץ והשמדת תשתיות, תפעול רק"ם הנדסי, הנדסה קרבית. בנוסף הם עוסקים גם בלוחמה תת-קרקע, לוחמת חי"ר ולוחמה ממוכנת [ממוזער|250px|לוחם הנדסה קרבית מתאמן בפינוי [מוקשים ברמת הגולן.]] (על גבי נגמ"שים, פומ"ה ונמ"ר הנדסי). הגדודים נמצאים לסירוגין בתקופת של פעילויות ביטחון שוטף בגזרות מסוימות כל 4 חודשים ותקופת אימונים גדודיים כל 4 חודשים.
** כל גדוד כולל מחלקת סיור – יחידה מובחרת העוסקת בסיור הנדסי ופעילות בט"ש מורכבת.
** כל גדוד כולל פלוגת צמ"ה קרבית גדודית המפעילה דחפורי D9 משוריינים וכלים הנדסיים נוספים.
* יחידות הנדסה פיקודיות – כל פיקוד כולל מהנ"פיה (מפקדת הנדסה פיקודית) האחראית על הפעילות ההנדסית בפיקוד, כולל בניית ביצורים, מכשולים ותשתיות צבאיות.
* מערך הצמ"ה – כולל גדודי צמ"ה פיקודיים במילואים ופלוגות צמ"ה בגדודים הסדירים ובגדודי המילואים. יחידות הצמ"ה מפעילות ציוד מכני הנדסי (כולל דחפורי D9 משוריינים, מחפרים, שופלים, מקדחי-בורות וטנקי גישור) ועוסקות בלחימה הנדסית, פריצה וסער תחת אש, ובניית ביצורים בחזית.
* יהל"ם – יחידה הנדסית למשימות מיוחדות. זוהי יחידת עילית וקומנדו הנדסי של החיל המאורגנת כאגד הנדסי. עיסוקיה כוללים סיור הנדסי, חבלה התקפית, חבלה וסילוק פצצות, רובוטיקה, לוחמת מנהרות והתגוננות מפני איומי אב"כ.
* בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ), שכולל את גדוד 614 (גדוד הפיקוד), המשמש כגדחה"ן נוסף בעתות חירום.
* גדוד הסיוע הכימי (לשעבר גדוד האב"כ) – גדוד שייעודו הוא הגנה מפני איומי אב"כ ונשק בלתי-קונבנציונלי כמו גם טיהור אזורים וכלים שנפגעו מחומרי לחימה כימיים. הגדוד הוקם על בסיס פלוגות אנקור, ברקן, גרניט, ופלוגת ההכשרה "דיה". הגדוד נסגר ופורק ב-2015.

### גדודי הנדסה קרבית

ימין|120px|סיכת לוחם הנדסה
[ממוזער|250px|סיכת ה[פלס (צבא)|פלס]]
[ממוזער|250px|[פומ"ה – בהכנה לתרגיל מחלקה יום, גדוד 601]]
[ממוזער|250px|פלס מתכונן ל"הרמת שדה מוקשים", כלומר: פיצוץ [מוקש|שדה המוקשים באמצעות חבלה. פלסי חיל ההנדסה מפנים מוקשים ישנים בגבולות שלום.]]
[ממוזער|250px|גדוד הנדסה קרבית מתאמן בפריצת מכשולים. בתמונה: רק"מ הנדסי [פומ"ה וברקע דחפורי D9.]]
גדודי ההנדסה הקרבית מהווים את עיקר כוחו של החיל בעת שגרה. מדובר בגדודי פלסים המשלבים פלוגות רובאיות, מחלקות סיור ופלוגת צמ"ה. ייעוד נוסף של הגדודים במלחמה הוא סיוע לכוחות החי"ר והשריון בלחימה אורבנית בשטח בנוי באופן רגלי וממוכן, וייעוד עיקרי נוסף של התעסקות בחבלה, מיקוש והנדסה והשמדת תשתיות טרור. בשגרה בנוסף למשימות הנדסה קרבית מוכשרים הפלסים כלוחמי חי"ר ומבצעים משימות של חי"ר במלחמה וגם ביטחון שוטף, מארבים, מעצרים ופשיטות על בתי מבוקשים.
ישנם שלושה גדודי הנדסה בשירות סדיר ועוד מספר רב יותר בשירות מילואים.

#### מהות ותפקידים
הגדודים הם האחראים על הפעילות של החיל בגזרות השונות ועל סיוע הנדסי – של פריצה, חבלה ופינוי שדות מוקשים – לכוחות היבשה בזמן מלחמה ובסיוע רגלי לכוחות החי"ר והשריון בלחימה רגלית וממוכנת בתחום השטח הבנוי והפתוח. הגדודים עוסקים גם בחבלה והשמדת תשתיות טרור (למשל פיצוץ מעבדות נפץ והשמדת משגרי רקטות וטילים חמושים). בהתאם, כלי הנשק וה שעומדים ברשות כל גדוד זהים לאלה הנמצאים בחטיבות החי"ר וכוללים מקלעים, קלעי סער, רובי צלפים ומטולי רקטות. הגדודים נלחמים ומתאמנים ומוכשרים גם בלחימת חי"ר רגלית, רכובה (כלומר: על גבי רכבי שטח) וממוכנת (כלומר: על גבי רכב קרבי משוריין). בנוסף, הגדודים מפעילים את נגמ"ש הפומ"ה הייחודי לחיל ההנדסה, ואת הנמ"ר ההנדסי, נגמ"ש הנדסה מתקדם ביותר על בסיס נגמ"ש מרכבה. כל גדוד מחזיק ב-2 פלוגות רובאיות מבצעיות, פלוגת מסלול, מחלקת סיור ופלוגת צמ"ה.
ממוזער|לוחמי גדוד "אסף" 601 ממלכדים מבנה טרור בקרב רפיח, בעזה במהלך מלחמת חרבות ברזל, יוני 2024
בנוסף למשימותיהם ההנדסיות, מבצעים הגדודים משימות בט"ש (ביטחון שוטף) ופעולות של חי"ר על מנת להקל על העומס של חטיבות החי"ר. משימות אלה כוללות מעצרים, מארבים, ומאיישים מחסומים ועמדות שמירה, סיורים, תצפיות, תפיסה ואיתור אמל"ח, בנוסף למשימות הנדסיות יותר של פיצוץ וחבלה בתשתיות הטרור בגזרות הקיימות. כל גדוד כולל מחלקת סיור – מחס"ר (ראו הרחבה בהמשך) המורכבת מהחיילים והמפקדים המצטיינים בגדוד. תפקידה בגדוד דומה לתפקידה של הפלס"ר בחטיבה. בזמן מלחמה מטרתם לסרוק את השטח ולאתר מכשולים בעוד מועד ולתת מודיעין הנדסי, בעת שגרה ועימות מוגבל תפקידם כולל פעולות חי"ר כגון מעצרים ומארבים. בנוסף הכח משמש את הגזרה ככוח הנדסי איכותי ונקרא למשימות מיוחדות. כל גדוד כולל גם פלוגת צמ"ה המפעילה דחפורים משוריינים וכלים הנדסיים שפועלים בתחום ההנדסה באופן שונה מהשאר. שאר הפלוגות בגדודים בנויות על מבנה אורגני ופעילות זהה לשל חיל רגלים.

מבנה המחלקות של הפלוגות הרובאיות בגדודי חיל ההנדסה הקרבית, מתחלק לכמה ייעודים עיקריים וזהים:
* חבלה התקפית – חבלה, נפץ, שימוש והפעלת מטענים, פיצוץ תשתיות, מבנים ואמל"ח
* לוחמת תת-קרקע – לוחמה תת-קרקע במנהרות, גילוי והשמדת פירים, פיצוץ והשמדה ונטרול של מנהרות
* לוחמת חי"ר – לחימה רגלית במגע אש, ירי, הליכות וניווטים, לחימה בשטח פתוח, לחימה בשטח בנוי, חלוקת תפקידים (קלע, חובש, נגביסט, מרגמות ועוד) ומפקדים
* לוחמת חיל רגלים ממוכן – לחימה ממוכנת וכבדה תוך אמצעי שימוש ברכב קרבי משוריין ורכבי הנדסה קרבית מסוגי נגמ"ש M-113, פומ"ה ונמ"ר הנדסי המצוידים במקלעים כבדים ואמצעים הנדסיים כגון רקטות ריצוף וצפע שריון
* אמצעי לחימה – ציוד חי"ר מלא המתבטא ברובי סער מסוג M4A1 קרבין, מקלעים שונים, רימוני יד, כוונות השלכה וכוונות קלעים, אמצעי חבלה והנדסה ואמצעי עזר, אמצעי חי"ר, תיקי לואו ומנשאים ואמצעי חבלה ייעודים
ממוזער|לוחמי גדוד 601 פועלים ברפיח, במהלך מלחמת חרבות ברזל, יוני 2024
חיילי הגדודים מוסמכים כרובאי 05-חה"ן וכפלס 05 אחרי טירונות בסיסית, שבסיומה הם זוכים לענוד את סיכת הפלס. אחרי האימון המתקדם הם מוסמכים כרובאי 07 וכפלס 06, וזוכים לחבוש את הכומתה הכסופה ולענוד את סיכת "לוחם ההנדסה". לאחר מכן ממשיכים הלוחמים לתעסוקה מבצעית של 4 חודשים, שבסיומה הם מסיימים את המסלול. אחריו הם ממשיכים את שירותם באחת מן הפלוגות הרובאיות או יוצאים לקורס מ"כים. מ"כים של הנדסה מוסמכים כפלס 08 ורובאי 08 ואילו קציני הנדסה מוסמכים כרובאי 12 ופלס 12.

הלוחמים בגדודים מחולקים למחלקות אורגניות בדומה לגדודי החי"ר, כאשר מחלקה כוללת מפקד מחלקה (מ"מ, דרגת סג"ם או סגן) סמל מחלקה (סמל ראשון) ומפקדי כיתות. בכל מחלקה קיימים לרוב תפקידים לכל לוחם. הפק"לים שקיימים בנוסף לפלס ורובאי הם: קלע סער, חובש קרבי, נגביסט, קשרים, מרגמות, מטוליסט לאו, נהגי רק"ם (נגמ"ש M113, פומ"ה או נמ"ר הנדסי) וכדומה. כיום החיל מפעיל גם רחפנים ובעבר החיל הפעיל גם צלפים. כמו כן קיימים גם קורסים רבים כמו קורס מתשאלים, קורס קטלן (מפעיל עמדת קטלנית), קורס מפעיל בארט, קורס מדריכי קרב מגע וקורסים שונים בתחום הלחימה במתקן אדם.

#### היסטוריה של הגדודים
בין היחידות המרכיבות את חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל, קיימים 4 גדודים סדירים שמספריהם – 601, 603, 605, 607. שלושת הגדודים הראשונים הם כמספרי 3 מפלוגות המתנדבים הארצישראליים לחיל החפרים בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, אות וציון למורשתו של החיל שהחלה כבר עם הקמת פלוגות המתנדבים הארצישראליים לחיל החפרים בצבא הבריטי
*  **גדוד אסף [[גדוד 601|601]]** היה הגדחה"ן הראשון בצה"ל והוקם על בסיס פלוגות הנדסה מחטיבת גולני, חטיבת גבעתי וחטיבה 7 ב-1947. הפלוגות אוחדו לגדוד סדיר ב-1954. הגדוד עזר בסלילת "שביל הנחש" למצדה. בשנת 1956 הוקמה פלוגת הצמ"ה של הגדוד. הגדוד השתתף בכל מלחמות ישראל. בשנת 1956 זכה בצל"ש רמטכ"ל גדודי (הראשון בסוגו בצה"ל) על מבצע עמורה להרס התשתיות המצריות בחצי האי סיני. בשנים 1967–1969 פעל הגדוד בבניית ואחזקת ביצורי קו בר-לב תחת הפגזות מצריות כבדות. בזכות פעילות זאת זכה חיל ההנדסה בפרס ביטחון ישראל ב-1969. בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים והחזרת חצי האי סיני למצרים, היה הגדוד אחראי לפיצוץ מתקני מודיעין, בקרה אווירית ואחרים, כגון אום חשיבה ויב"א 511. ב-1982 נטל הגדוד תחת פיקודו של פיני דגן חלק חשוב במבצע שלום הגליל והגיע עד לביירות, שם ביצע ירי צפע שריון ברחוב שהיה ממולכד ועמוס מחבלים. ב-7 באוקטובר 2000 נחטפו 3 מחיילי הגדוד על ידי חזבאללה. גופותיהם הוחזרו רק ב-2004 אחרי משא ומתן ממושך שכלל גם שחרור של כ-400 מחבלים מהכלא הישראלי. בשנות ה-2000 הוכפף מפיקוד המרכז לחטיבה 401. הגדוד היה הראשון שהוזנק לגזרת לבנון בפרוץ מלחמת לבנון השנייה ולוחמיו פרצו צירים, הרסו מוצבים והשמידו "שמורות טבע" (בונקרים) של חזבאללה. הגדוד לחם במבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן.
*  **גדוד המח"ץ [[גדוד 605|605]]** הוקם אחרי מלחמת יום הכיפורים על בסיס גדוד צליחה במילואים שהוקם ב-1967 ונקרא גם הוא "גדוד 605". הגדוד הכשיר את גדודי הצליחה במילואים 630 ו-634 והשתתף בפעולת כראמה. הגדוד לקח חלק במבצע אבירי לב לצליחת תעלת סואץ. ב-1977 הוצב ת"פ פיקוד הצפון וב-1978 הפך לגדוד הנדסה משוריין. בשנת 2002 זכה הגדוד בצל"ש רמטכ"ל גדודי על פעולתו באירועי גאות ושפל ומבצע חומת מגן. בשנות ה-2000 הוכפף מפיקוד הצפון לחטיבה 188. במלחמת לבנון השנייה פרץ הגדוד צירים חשובים והשמיד "שמורות טבע" (בונקרים) של חזבאללה. כמו כן חילץ כוחות שריון תחת אש ופרץ את הציר בקרב בוואדי סלוקי הגדוד איבד 2 לוחמי צמ"ה מפגיעת טיל נ"ט. הגדוד לחם במבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן.
*  **גדוד להב [[גדוד 603|603]]** הוקם ב-1993 על-מנת לסייע בהחזקת רצועת הביטחון בדרום לבנון. קדם לגדוד זה גדחה"ן מילואים בשם זה שפעל בפיקוד הדרום עקב מחסור בכוחות הנדסה באזור זה. במהלך האינתיפאדה השנייה לחם הגדוד ביהודה ושומרון (עד מבצע חומת מגן) ולאחר מכן תפס קו ברצועת עזה, שם היה אחראי להריגתם של למעלה מ-70 מחבלים בגזרה – הישג שבגינו זכתה מחלקת הסיור של הגדוד בצל"ש. בנוסף סייעו לוחמי הגדוד להתבצרות ומיגון הכוחות והיישובים בגזרה. בשנות ה-2000 הוכפף מפיקוד הדרום לחטיבה 7. הגדוד לחם במלחמת לבנון השנייה ופרץ צירים חשובים. הגדוד לחם גם במבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן ברצועת עזה. שלושה מלוחמי הגדוד קיבלו צל"ש על לחימתם בצוק איתן. במהלך מבצע צוק איתן, הגדוד איבד 3 לוחמים ובניהם מפקד כיתה מאחת מהפלוגות הרובאיות.
*  **גדוד המפ"ץ [[גדוד 607|607]]** הוקם ב-2024 כחלק מלקחי מלחמת חרבות הברזל.

### מחלקות סיור

[ממוזער|250px|[לוחם|לוחמי הנדסה קרבית הכוללים צלף עם חליפת הסוואה ורובה צלפים M-24 ושני קלעי סער עם רובה M4.]]

**מחלקת סיור** (**מחס"ר**) היא מחלקה בגדוד שתפקידה הוא סיור הנדסי.

מחלקת הסיור הראשונה בגדוד הנדסה הוקמה ב-1994, מייסדיה היו קציניה ומפקדיה של סיירת יעל מיחידת יהל"ם.
מטרתם הייתה להקים צוות סיור קטן ואיכותי שיבצע משימות כגון: תצפית ומודיעין בקו המגע בצורה איכותית עם מיומנות גבוהה בכל סוגי הלוחמה (שטח פתוח, סבוך, ובנוי), הסוואה ברמה גבוהה מאוד, ניווטים רגליים ורכובים, לוט"ר ופריצה, וכך היה. ב-2005 זכה המחס"ר של גדוד 603 בצל"ש אלוף פיקוד הדרום על פעילותו ברצועת עזה בה הרג כמות שיא של כ-70 מחבלים, חלקם על ידי צליפה ביום ובלילה.

בכל גדוד הנדסה ישנה מחלקת סיור. הצוות מונה 16 לוחמים המתניידים על 4 האמרים בפיקוד מפקד צוות. המחס"ר מורכב בדרך כלל מן החיילים המצטיינים בגדוד. בעת מלחמה מטרת המחס"ר היא לסרוק את השטח, לאתר מכשולים בעוד מועד, ולספק מודיעין הנדסי. בעיתות שגרה ובעימות מוגבל מבצע המחס"ר את הפעילות המורכבת בגזרת הגדוד כולו, כולל מעצרים, פריצות, משימות חבלה, מארבים, סריקות לגילוי אמל"ח, תצפיות חודרות וכדומה.

לוחם חדש שמגיע עובר סדרת הכשרות הכוללות אימונים רבים: לוחמה, ניווטים, קורס מודיעין וסיור, הסוואה, פריצה, חבלה וקרב מגע. כמו כן יש אפשרות לצאת לקורסים מגוונים: נהיגה מבצעית, תשאול, מדריך קרב מגע, קורס תיעוד, חובשים, סיירות ועוד. כדי להתקבל למחס"ר יש להיות חייל מצטיין בגדוד: רק שניים עד ארבעה לוחמים מצטיינים מכל מחזור יתקבלו להכשרות, ורק הטובים מביניהם יגיעו למחס"ר עצמו.

### מחלקות אוטונומיה ורובוטיקה גדודית

ב-2026, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, הוקמו בגדודי חיל ההנדסה הקרבית יחידות **מאר"ג** - '''מ'''חלקת **א**וטונומיה ו'''ר'''ובוטיקה '''ג'''דודית. המחלקות אחראיות על הפעלת אמצעים רובוטיים, אוטונומיים או נשלטים מרחוק בשביל סיור הנדסי ונטרול מטעני חבלה. המחלקות מפעילות רחפנים בצה"ל, כלי רכב בלתי מאוישים וגם את הפנדה (דחפור D9) ביחד עם מחלקות הצמ"ה הגדודיות. המאר"ג הראשונה הוקמה בגדוד 607 החדש.

### יחידות הנדסה פיקודיות
**יחידות ומפקדות ההנדסה הפיקודיות** (נקראו בעבר **מהנ"פיה** – מפקדת הנדסה פיקודית) אחראיות על ביצור הגזרה וביצוע משימות הנדסיות שונות בשגרה ובשעת חירום. תפקידיהם כוללים בניית מוצבים, סלילת צירים, הקמת גדרות, הצבת מחסומים וביצוע פרויקטים הנדסיים גדולים (בשיתוף מרכז הבינוי וקבלנים אזרחיים). בעת מלחמה, מצטרפות היחידות הפיקודיות לאוגדות הפיקודיות ומסייעות להן במאמצי הפריצה, תוך ניצול הידע שרכשו על הגזרה בה התמקצעו. יחידות ההנדסה הפיקודיות כפופות ל**קצין ההנדסה הפיקודי** (נקרא בעבר **מהנ"פ** = מפקד ההנדסה הפיקודי, נקרא גם "קצין ההנדסה של פיקוד הצפון/המרכז/הדרום") הכפוף פיקודית לאלוף הפיקוד, ומקצועית לקהנ"ר (קצין הנדסה ראשי).
*  י"פ חה"ן 801 – מפקדת הנדסה פיקוד הצפון (באתר עמותת חיל ההנדסה הקרבית: חה"ן 801 – מפקדת הנדסה פיקוד הצפון)
*  י"פ חה"ן 802 – מפקדת הנדסה פיקוד המרכז (באתר עמותת חיל ההנדסה הקרבית: חה"ן 802 – מפקדת הנדסה פיקוד המרכז).
*  י"פ חה"ן 803 – מפקדת הנדסה פיקוד הדרום (באתר עמותת חיל ההנדסה הקרבית: חה"ן 803 – מפקדת הנדסה פיקוד הדרום)

### יחידות צמ"ה

ימין|160px|ימין|סיכת לוחם צמ"ה
[ממוזער|191x191px|שמאל|'''[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור ממוגן D9 "דובי"**: זהו [[דחפור]] [[קטרפילר די-9|קטרפילר D9]] [[שריון|משוריין]] עם [[מיגון כלוב]]. ה-D9 הוא הכלי הקרבי העיקרי של יחידות הצמ"ה.]]
[[קובץ:66-IDF-D9-Zachi-Evenor-01.jpg|ממוזער|174x174px|שמאל|**דחפור ממוגן D9 "דובי"** מ-[[2014]]. ה-D9 משמש ל[[עבודות עפר]], חילוץ [[רכב קרבי משוריין|רק"ם]], [[פריצת צירים]], [[חישוף|חישוף צבאי]], ניקוי [[מטען חבלה|זירות מטענים]], [[הריסת מבנים בפעילות מבצעית של צה"ל|הריסת מבני טרור]] ו[[הריסת בתי מחבלים]].]]

**פלוגת צמ"ה** קיימת תחת פיקודם של כל גדוד הנדסה קרבית ויחידת הנדסה פיקודית, וכן ביחידות [[שירות המילואים בישראל|מילואים]] שונות. פלוגות הצמ"ה אחראיות על הפעלת **ציוד מכני הנדסי (צמ"ה)** ו**כלי סער ופריצה** בשדה הקרב ומבצעות מגוון משימות: בניית [[ביצורים]], הקמת מגננים, פריצת מכשולים, [[פתיחת צירים]], [[ניקוי שדות מוקשים|פינוי מוקשים]], [[עבודות עפר]], הריסת מתקני אויב, [[הריסת מבנים]], סלילת דרכים ו[[חילוץ כלי רכב]] ו[[רכב קרבי משוריין|רק"מים]] תקועים. יחידות הצמ"ה מפעילות [[דחפור]]ים ממוגנים, [[מחפרים בשירות צה"ל|מחפרים ממוגנים]], [[יעה אופני|מעמיסים אופניים]], [[מקדח-בורות|מקדחי-בורות]], [[מיני-מעמיס|מעמיסים קומפקטיים]], [[מחפרון|מחפרונים]], [[מפלסת|מפלסות]], [[עגורן|עגורנים ניידים]], [[טנק גישור|טנקי גישור]], [[משאית עפר|משאיות עפר]] וציוד [[בנייה]].

פלוגות הצמ"ה חונות בדרך-כלל בנפרד מהגדוד, במצב כוננות. כל יחידה בצה"ל הזקוקה לסיוע של צמ"ה, יכולה לבקש לספח למשימתה מפעילי צמ"ה על ציודם. רוב מפעילי הצמ"ה מסופחים ליחידות [[חיל הרגלים]] ו[[חיל השריון]] של צה"ל, המשתמשות ב[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפורי ה-D9]] ה[[רכב קרבי משוריין|ממוגנים]] בפעולות ה[[בט"ש]] ב[[יהודה, שומרון ועזה]]. במסגרת פעילותם ב[[האינתיפאדה השנייה|אינתיפאדה השנייה]], עלה מעמדם של מפעילי הצמ"ה והם נהפכו לחלק חשוב בפעילות הצבאית כנגד ה[[טרור]].

בשעת חירום ועיתות [[מלחמה]], פלוגות הצמ"ה מצטרפות לגדודים ופורצות את הדרך עבור [[חיל השריון הישראלי|כוחות השריון]]. במסגרת פעילות זו מצורפים ליחידות הצמ"ה לוחמי הנדסה ושריון שעברו הכשרה על הפעלת [[טנק גישור|טנקי גישור]] והפעלת טנקי הנדסה המצוידים באמצעים לפריצת [[מוקש|שדות מוקשים]] כגון [[מגוב נוכרי]], [[CARPET|רקטות ריצוף]] או [[צפע שריון]].

בעקבות [[האינתיפאדה השנייה]] הוקמו בנוסף לפלוגות הצמ"ה הגדודיות שלוש יחידות צמ"ה אזוריות מיוחדות – ב[[יהודה ושומרון]] **צמ"ה איו"ש ("חתולי הבר")** וב[[רצועת עזה|גזרת עזה]] **צמ"ה עזה-דרום ("אבירי הפלדה")** ו**צמ"ה עזה-צפון ("חתולי הפלדה")** – שהתמקצעו ב[[לוחמה בשטח בנוי]] ו[[מלחמה בטרור]] בשטחים הללו ומובילות שם את הפעילות המבצעית וה[[לוחמה בטרור]].

בנוסף לפלוגות הצמ"ה הסדירות קיימים בחיל ההנדסה הקרבית מספר גדודי צמ"ה ב[[שירות מילואים בצה"ל|מילואים]], המורכבים ממפעילים ותיקים ומנוסים, ואלה מפעילים לצד [[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפורי ה-D9 המשוריינים]] גם כלי צמ"ה נוספים הדורשים התמחות נוספת ועבודה מדויקת במיוחד כגון [[מחפר]]ים, [[משאית עפר|משאיות עפר]], [[מפלסת|מפלסות]] ו[[מקדח-בורות|מקדחי-בורות]]. גדודים אלה נחשבים לגדודים מצטיינים: [[גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד מרכז]] זכה ל[[צל"ש הרמטכ"ל]] על לחימתו ב[[מבצע צוק איתן]] וחשיפת [[מנהרות לחימה ברצועת עזה|מנהרות החדירה]] של [[רצועת עזה]]; ו[[גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד דרום]] שזכה לאות הצטיינות מ[[נשיא המדינה]] על לחימתו ברצועת עזה במהלך [[האינתיפאדה השנייה]].
[[קובץ:Tzama soliders 605.jpg|ממוזער|לוחמי פלוגת הצמ"ה של גדוד 605 של חיל ההנדסה הקרבית במלחמת חרבות ברזל]]
בנוסף ליחידות הצמ"ה הקרביות קיימות גם מספר יחידות צמ"ה עורפיות: **יחידה הצמ"ה המטכ"לית** המועסקת במשימות בנייה וביצורים בעורף, **צמ"ה חיל-אוויר** – המועסקת בבנייה והכשרת [[שדה תעופה|שדות-תעופה]] ו[[מנחת (תעופה)|מנחת]]ים עבור [[חיל האוויר הישראלי|חיל האוויר]] ו**צמ"ה "בית הלל"** המועסקת בבניית [[כביש]]ים, [[שביל]]ים ו[[מוצב]]ים ב[[מחוז הצפון|צפון]] ופינוי [[שלג]]ים ב[[הר החרמון]].

**קורס צמ"ה** אורך כ-4 חודשים ב[[בית הספר להנדסה צבאית]] (בהל"צ), בו מוסמכים החיילים בשלב הראשון כמפעילי צמ"ה 07 ומוכשרים להפעיל [[טרקטור]] [[מזקו"ם|זחלי]] ו[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור ממוגן]] מדגם [[קטרפילר די-9]], ובשלב השני מוסמכים כמפעילי צמ"ה 08, ומוכשרים להפעיל גם [[משאית]], [[יעה אופני]] (שופל) וכלי צמ"ה [[גלגל|אופניים]] אחרים. קיים גם קורס המכשיר את הלוחמים להפעיל [[מחפר]] (באגר). כלל ה[[רישיון נהיגה|רישיונות]] שמקבלים על הכלים במהלך הקורסים תקפים גם באזרחות ומוכרים על ידי [[משרד הרישוי]] ו[[משרד העבודה והרווחה]]. כמו כן, במסגרת יחידות הצמ"ה קיימים גם מספר מסלולים פיקודיים: קורס מפקדי צמ"ה, קורס קציני צמ"ה ומסלול [[מנהל עבודה|מנהלי עבודה]] (שלבים 10, 12 ו-13) המחייב חתימה ל[[שירות קבע]].


<gallery widths="150" heights="100">
File:Excavator330-IEC01.jpg|[[מחפרים בשירות צה"ל|מחפר ממוגן]] מדגם [[קטרפילר 330|CAT 330]], [[יעה אופני|שופל]] ממוגן מדגם [[קטרפילר 966|CAT 966]] ו[[מקדח-בורות]] מדגם [[טאטרה-דרילר]] חונים בבסיס צבאי בגזרת חבל עזה.
קובץ:IDF-D9-clearing-path-by-User-Shoual-3.jpg|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור די-9 משוריין]] מבצע [[חישוף]] ו[[פתיחת ציר]] נגד [[מטען חבלה|מטעני חבלה]] סביב [[ציר הוברס]] המקיף את [[רצועת עזה]].
קובץ:Armoured front loader.jpg|[[יעה אופני]] ("שופל") ממוגן מדגם [[קטרפילר 966|CAT 966]] המשמש לעבודות [[בנייה]] ו[[ביצורים]] בחזית, אך גם ב[[נוהל סיר לחץ]] בשטח בנוי.
קובץ:Flickr - Israel Defense Forces - D9s Hold Drill Near Gaza Border (1).jpg|[[חתולי הפלדה]], פלוגת הצמ"ה של [[עוצבת שועלי הדרום]], באימון [[עבודות עפר]] לילי עם דחפורי ה-D9 המשוריינים שלהם.
קובץ:Bulldozers-Gdud-605-Engineering-2021-I.jpg|[[מחפרים בשירות צה"ל|מחפר ממוגן]] ו[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור משוריין]] של [[גדוד 605]] מפנים שדות מוקשים ב[[בקעת הירדן]], 2021
</gallery>

=== יהל"ם ===

[[קובץ:Yahalom-Sapir-Unit-03.jpg|ממוזער|250x250 פיקסלים|לוחמי יהל"ם באימון מסכם]]
**יהל"ם (יחידה הנדסית למשימות מיוחדות)** היא [[יחידות מובחרות בצה"ל|יחידת העילית]] של חיל ההנדסה. היא אחראית למשימות [[חבלה (פעילות מלחמתית)|חבלה]] מיוחדות, פריצה הנדסית ימית, טיפול ב[[מטען חבלה|מטעני חבלה]] ו[[חומר נפץ|חומרי נפץ]] רגישים במיוחד ([[סילוק פצצות]]), חשיפת מנהרות ו[[סליק]]ים, [[לוחמת מנהרות]], פיתוח אמצעי חבלה ואמצעי חבלנות וכן הדרכה ופיתוח תו"ל הנדסי ל[[חבלה וסילוק פצצות]] (ס"פ). היחידה מחולקת למספר [[פלגה (יחידה מובחרת)|פלגות]]:
* **סיירת יעל** – משימות הנדסיות מיוחדות, [[קומנדו]], [[מודיעין קרבי|מודיעין הנדסי]], מומחי הריסה, [[חבלה התקפית]] וחומרי נפץ. הוקמה כיחידה עצמאית ב-1982 וכיום היא מאורגנת כפלגה.
* **ס"פ** – הפלגה ל[[סילוק פצצות]]. הסמכות המקצועית הצה"לית לחבלה, טיפול במטענים, השמדת אמל"ח אויב במתארים השונים וטיפול בחומרי נפץ.
* **ספי"ר** – סילוק פצצות אוויר, עובדת בצמוד ל[[חיל האוויר הישראלי]].
* **סייפן** – פלגת טיהור להגנה מפני [[נשק בלתי קונבנציונלי]] ([[אב"כ]]) שמשמשת גם כפלגת [[חבלה וסילוק פצצות]].
* **סמו"ר** – פלגת סליקים ומנהרות, מתמחה ב[[לוחמת מנהרות]].
* **הבזק** – פלגת ה[[רובוט צבאי|רובוטיקה]] (פורקה ופוצלה בין שאר הפלגות).
* **מדרון מושלג** – פלגה המתמחה ב[[פריצה]] חמה וקרה.
בנוסף לפלגות האלה קיימות עוד פלגות שייעודן מסווג ופלגות העוסקות בבניין הכוח ביחידה (בית הספר האחראי על הכשרה ואימונים, תכנון ופיתוח והמכון לחקר ופירוק התחמושת).

היחידה מפעילה אמצעים מיוחדים בהם [[רובוט חבלה|רובוטים לסילוק פצצות]], [[רובוט צבאי|רובוט]]ים ל[[מודיעין קרבי|מודיעין]] ו[[סיור (צבא)|סיור]], כלי [[צמ"ה]] רובוטיים ונשלטים מרחוק נגד מטענים ומוקשים, אמצעי חבלה מתקדמים, אמצעי סילוק פצצות מתקדמים ו[[מערכת אמולסיה לפיצוץ מנהרות]]. לוחמי היחידה חמושים ב[[רובה שירות|רובי שירות]] מדגמי [[M4 קרבין|M4A1]] ו[[תבור X-95 פלאט-טופ]] וכן ב[[אקדח]]ים בתור נשק אישי.

היחידה הוקמה ב-[[1995]] מאיחוד של סיירת יעל והיחס"פ. בעקבות ה[[מלחמה בטרור]] ב[[יהודה, שומרון ועזה]] הוגדלה היחידה באופן ניכר ונוספו לה פלגות חדשות. בעקבות [[מבצע צוק איתן]] הוכפל ה[[סד"כ]] של היחידה והיא אורגנה כאגד הנדסי. על היחידה מפקד קצין מחיל ההנדסה הקרבית בדרגת [[אלוף-משנה]].

יהל"ם נחשבת לאחת מיחידות העילית המובחרות והעסוקות בצה"ל ורוב פעילותה מסווגת.

=== בית הספר להנדסה צבאית ===

[[קובץ:Idf-palaseyhandasa01.jpg|ממוזער|250px|[[פלס (צבא)|פלס]]ים של חיל ההנדסה מתאמנים בגילוי [[מוקש]]ים.]]
**בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ)** הוא היחידה בחיל ההנדסה האחראית על כלל ההכשרות ההנדסיות בצה"ל. בהל"צ ממוקם ב**בה"ד 14** שנמצא ליד [[צוקי עובדה]]. הבסיס הועבר לשם מ[[אדוריים]] במהלך [[שנות התשעים של המאה העשרים]]. זהו הבסיס להכשרת חיילי החיל ללוחמי הנדסה מן השורה, מסלול הלוחם הוא שנה שמתוכו 8 חודשים הכשרה.

תפקידו של בהל"ץ הוא להכשיר את חיילי חיל ההנדסה בתור פלסים שלב 5 (בעלי הכשרת רובאי 05) ולאחר אימון מתקדם פלסים שלב 6 (רמת הרובאות ח"יר היא 07). בנוסף, הוא מכשיר את לוחמי חיל ההנדסה במיקוש, חבלה, גישור, פריצה, הפעלת ה[[פומ"ה]] והנמר"ה וכן מבצע הכשרות ייחודיות לאלה הממשיכים לענפי ה[[צמ"ה]] (ראו [[קורס צמ"ה|קורסי צמ"ה]]) או [[קצין|קצונה]].

בנוסף להכשרת חיל ההנדסה, מספק בית הספר הכשרה ואימונים לכלל היחידות הלוחמות של צה"ל ובין השאר מאמן את ה[[פלחה"ן]] (פלוגות חבלה והנדסה) של [[חיל הרגלים הישראלי|חטיבות החי"ר]] השונות וכן את אנשי היחידות המיוחדות הנדרשים למיומנויות חבלה בסיסיות.

בנוסף להדרכות, החיילים בבהל"ץ – המאוגדים תחת גדוד הפיקוד (614) – משמשים כעתודה מבצעית ומדי פעם יוצאים לבצע פעולות בט"ש ומסייעים לכוחות בשטח. בחירום לוחמי גדוד הפיקוד (614) משמשים לגדוד סדיר בנוסף לשלושת הגדודים הסדירים. כוחות מגדוד זה פוצצו את בנייני התאומים בצומת נצרים. גדוד 614 השתתף כגדוד לוחם ב[[מלחמת חרבות ברזל]].

===גדס"כ 76 (גדוד הסיוע הכימי) ===

[[קובץ:Flickr - Israel Defense Forces - "Yanshuf" Battalion Soldiers at ABC Warfare Exercise, Nov 2010.jpg|שמאל|ממוזער|250px|לוחמי גדס"כ 76 של חיל ההנדסה]]
[[קובץ:M12 decontamination vehicle.JPG|ממוזער|250px|רכב טיהור M12 על בסיס משאית REO]]
**גדוד הסיוע הכימי 76** נקרא בעבר **גדוד אב"כ** ([[ראשי תיבות]] של: [[נשק גרעיני|**א**טומי]], [[נשק ביולוגי|**ב**יולוגי]], [[נשק כימי|**כ**ימי]]) הוא גדוד שבעבר היה נמצא תחת פיקוד חיל ההנדסה הקרבית והמטכ"ל, אך פורק ב-2015, והכשרת הלחימה באב"כ, הועברה ללוחמי פלח"ץ (פלוגות חילוץ והצלה) תחת [[פיקוד העורף]]. הוא כלל מערך הכשרה, גדוד סדיר וגדודי מילואים. הגדודים נועדו לפעול במלחמה כוללת, במתן מענה לשימוש בלחימה כימית נגד הכוחות בחזית, כמו כן ולנוכח האיום ההולך וגובר הם גם הכוח שיסייע בטיפול בזירה של [[טרור|פיגוע כימי]].

תפקיד הגדודים הוא זיהוי וטיהור השטח מ[[חומרי לחימה כימיים]] או [[חומרי לחימה ביולוגיים]] (חל"כ, חלב"ג) בשדה הקרב כדי לאפשר את מעבר הכוחות הלוחמים בשטח המזוהם ([[המכשול הלא קונבנציונלי]]) הגו"ז מתבצע על ידי אמצעים מגוונים כגון ה"[[אמצעי אב"כ של חיל ההנדסה הישראלי|קאדט]]", תיק גו"ז, ו"סיגל". הטיהור מתבצע ברובו על ידי רכב הטיהור [[מנו"ר]], ולטיהור משלים, באזורים בהם למנו"ר אין אפשרות לטהר משתמשים ב"[[הופר (רכב)|הופר]]" וב"[[מטפי טיהור]]" מסוגים שונים.

במערך הסיוע הכימי ישנו גדוד סדיר אחד ומספר גדודי [[מילואים]]. הגדס"כ הסדיר כולל 4 פלוגות סדירות: "אנקור", "ברקן", "גרניט", ו"דיה" (פלוגת מסלול – המשמשת להכשרות). גדוד 76 נחשב חלק מחיל ההנדסה אך בעיקרון זהו גדוד [[מטכ"ל]]י אשר מסופח לחה"ן רק בהכשרות (טירונות, אימון מתקדם, קורסי המפקדים הסמלים והקצינים). בשנים האחרונות הוחלט על מספר שינויים בגדוד על מנת להגביר את המוטיבציה לשירות בגדוד וגיוס [[מלש"ב]]ים:
* הגדרתו שונתה מגדוד אב"כ ל**גדס"כ** – גדוד סיוע כימי, ואילו השם אב"כ יוחד ליחידות האב"כ של [[פיקוד העורף]] המטפלות ב[[נשק בלתי קונבנציונלי]] שפוגע בעורף.
* רמת הרובאי והכשרת החי"ר הועלתה.
* תקופת ההכשרה הוארכה ל-8 חודשים.
* החלה מסע הסברה לשיפור התדמית של הקורס.
* נוספה אפשרות של "[[שיטת חבר מביא חבר|חבר מביא חבר]]" המאפשרת לחברים להתגייס ביחד לגדוד.

אימוני היחידה עוסקים, בין השאר, בפעולות גילוי וזיהוי חומרי לחימה לא קונבנציונליים (גו"ז), וטיהור ופריצת שטחים "נגועים". עיסוקים ייעודיים אלה כרוכים בהפעלת ציוד רגיש. לחימת האב"כ מתבצעת בשטח בבגדי מגן ייחודיים ([[סי"ל]] שהחליף את ה[[במ"פ]] וה[[במ"י]]), מה שמצריך מהלוחמים סיבולת גבוהה. בשיגרה עוסקות הפלוגות הסדירות בפעילות [[ביטחון שוטף]] (בט"ש) בכל הגזרות. לוחמי היחידה מצוידים ומאומנים בהפעלת ציוד ואמל"ח חי"ר אישי לצורך ביצוע משימות הביטחון השוטף בשגרה ועל-מנת לאפשר תפקוד בחזית בזמן מלחמה.

במהלך מסלול ההכשרה עוברים הלוחמים, בנוסף לאימונים הייעודיים בלוחמת אב"כ, גם הכשרת לוחמת פרט, אימוני [[חי"ר]] ופרק בן כמה שבועות של [[ניווט]]ים. מסלול ההכשרה של לוחם בגדוד מתחיל בהכשרה בת 8 חודשים בבא"ח הנדסה בצוקי עובדה ([[בהל"ץ]]), ואחריה אימונים ותעסוקות מבצעיות. בסוף המסלול מקבל הלוחם הסמכה ייחודית של "מטהר 06" ומוסמך כ"רובאי 05" אך אחרי קורס פיקודי מוסמכים ל"רובאי 07". חלק מן הלוחמים יוצאים למסלול פיקודי כבר לאחר שמונה חודשים. קורס המפקדים נערך במרכז אב"כ ומאריך את ההכשרה לשנה וארבעה חודשים. בסופו משובצים המפקדים בפלוגות המבצעיות, בבסיס הטירונים, בקורס קצינים או נשארים בענף המפקדים בתור מפקדי קורס מ"כים. במהלך ההכשרה אפשר לצאת לקורסים שונים, כגון: [[קלע סער|קורס קלעים]], קורס [[נגב (מקלע)|נגב]]יסטים, קורס מטוליסטים, קורס נהגי [[HMMWV|האמרים קרביים]] וקורס נהגי [[מנו"ר]] (המעניק למסיים אותו גם רישיון לנהיגה ב[[משאית]] עד 18 טון והובלת חומרים מסוכנים באזרחות).

במשך תקופה מסוימת שילב חיל ההנדסה גם [[שירות נשים בצה"ל|לוחמות]] בגדוד האב"כ, שהשתתפו במגוון תפקידי היחידה. הלוחמות עוברות [[גיבוש (צה"ל)|גיבוש]] בן יומיים על מנת להתקבל לגדוד 76. הגדוד היה פורץ דרך מבחינת פיתוח לוחמות. הלוחמת הראשונה אשר סיימה את קורס הסמ"בים (סמלים בכירים) הייתה מגדוד האב"כ, פלוגת ברקן. עד היום סיימו בהצלחה 3 לוחמות קורס [[צליפה|צלפים]] מטעם הגדוד, קורס שאינו זמין ללוחמי הגדוד. החל מגיוס נובמבר [[2010]] בוטל גיוס הבנות לגדוד. ממחזור [[2014]] הוחזר גיוס הלוחמות.

מרכז האב"כ נמצא ב[[מחנה צריפין]] וכולל את בית הספר לאב"כ (אב"כ א), האחראי על כל ההכשרות בצה"ל בנושא האב"כ ואת ענף תו"ם (תורה ומחקר) שאחראי על פיתוח אמצעים ותורת לחימה לצה"ל כולו בנושא האב"כ. היחידה הוכרזה בתור [[גדוד]] בחירום הידוע בשם "**ינשוף**" ומאוחר יותר כגדוד אב"כ סדיר שמאגד את כל פלוגות האב"כ הסדירות בצה"ל ואף מכשיר את לוחמיה לתת מענה ל[[טרור]] [[נשק כימי|כימי]] ו[[נשק ביולוגי|ביולוגי]]. בכל הנוגע לטיפול באיומי אב"כ בעורף, עובד מערך האב"כ של חיל ההנדסה בשיתוף פעולה עם פלגות שונות ביהל"ם וצוותי החילוץ וההצלה של [[פיקוד העורף]].

בשנת [[2015]], בעקבות שינוי במתאר איום האב"כ על ישראל, בין השאר עקב השמדת מאגרי ה[[חל"כ]] של [[סוריה]] (אומנם באופן חלקי), הוחלט להעביר את מערך האב"כ מחיל ההנדסה ל[[פיקוד העורף]] ולהסב את גדוד 76 לגדוד הנדסה קרבית רגיל. ב-[[31 באוגוסט]] 2015 התקיים טקס סגירת גדוד הסיוע הכימי באתר ההנצחה החילי.

=== יחידת יפת"ח ===

[[קובץ:ירבוע.jpg|ממוזער|250px|[[דוד לסקוב]] עם מטען ירבוע שפותח על ידי [[יחידת יפת"ח]]|טקסט=]]
בשנת [[1957]] מונה [[דוד לסקוב]] לסגן קצין הנדסה ראשי. הוא הקים את "חוליית לסקוב" שמטרתה הייתה פיתוח אמצעי לחימה מיוחדים עבור חיל ההנדסה. לימים הפכה "חוליית לסקוב" ליחידת "יפת"ח", הקיימת ופועלת עד היום בשורות צה"ל, במסגרת זרוע היבשה.

יחידה זו אחראית בין השאר לפיתוח [[גשר הגלילים]], מערכת "[[אור יקרות]]", [[זאב (רקטה)|רקטות ה"זאב"]] (שהופעלו במהלך [[מלחמת ההתשה]] ואחת מהן פגעה והרגה את הרמטכ"ל המצרי) וחליפות מיגון ל[[דחפור]]ים. תת-אלוף דוד לסקוב היה מפקד היחידה במשך שנים רבות. הוא שירת עד מותו בגיל 86 (היה החייל המבוגר ביותר בצה"ל), ותמיד היה מוכן לתרום מניסיונו ורעיונותיו היצירתיים לצבא. לסקוב תכנן מספר [[גשר (מבנה)|גשרים]] ו[[ביצורים]] עבור חיל ההנדסה, ורובם יושמו בהצלחה בשטח.

במהלך השנים יפת"ח יצאה מחיל ההנדסה, אל [[מפח"ש]] ([[מפקדת חילות השדה]]), משם לאט"ל (אגף טכנולוגיסטי), ובתחילת 2006, עם ייסוד החט"ל עברה לחט"ל ([[חטיבה טכנולוגית ליבשה]]) תחת [[זרוע היבשה]]. כיום היא נמצאת ב[[חטיבת עוז]] ("[[חטיבת הקומנדו]]").

=== המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות ===


[[קובץ:Palestinian Tunnel, uncovered December 2017, near Gaza Strip (Kissufim) in Israeli side of the border.jpg|250px|ממוזער|שמאל|פיר מנהרת הטרור שנחשפה ב-10 בדצמבר 2017 בין קיבוץ כיסופים וקיבוץ נירים, סמוך לרצועת עזה בצד הישראלי של הגבול.]]
**המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות** היא [[יחידה צבאית]] טכנולוגית של צה"ל לגילוי ואיתור [[לוחמת מנהרות|מנהרות תת-קרקעיות]]. המעבדה כוללת מומחים וקצינים מתחומים שונים בהם [[קצין מודיעין|קציני מודיעין]], קציני הנדסה קרבית, קציני [[מחשב]]ים ו[[אגף התקשוב וההגנה בסייבר]], ו[[מדען|מדענים]] ו[[מהנדס]]ים מתחומי ה[[פיזיקה]], ה[[גאולוגיה]], ה[[הנדסה]] ובפרט [[הנדסה אזרחית]] ו[[הנדסת מכונות]]. המעבדה מנתחת מידע שאוספים החיילים בשטח ומידע שמתקבל מ[[עבודות עפר]], חפירות וקידוחי-עומק שמבצע [[מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית]]. באמצעות ניתוח המידע מסוגלת המעבדה לאתר מנהרות, חללים מתחת לקרקע ועבודות [[חפירה]]. היא מקבלת גם [[מודיעין צבאי|מידע מודיעיני]] וכן מידע שאוספת [[סמו"ר|יחידת סמו"ר]] של יהל"ם המתמחה בלוחמת מנהרות.

כיום קיימות שתי מעבדות כאלה. **המעבדה הראשונה** פועלת ב[[פיקוד הדרום]] תחת [[חטיבה טכנולוגית ליבשה]] (חט"ל), בשיתוף [[אוגדת עזה]], חיל ההנדסה הקרבית ו[[אגף המודיעין]]. היא הוקמה ב-[[2016]]. מאז הקמתה איתרה המעבדה למעלה מ-15 [[מנהרות לחימה ברצועת עזה|מנהרות טרור]] שנחפרו מתחת ל[[גדר המערכת סביב רצועת עזה]], אותן השמידו כוחות פיקוד הדרום, חיל ההנדסה הקרבית ו[[חיל האוויר הישראלי]]. **המעבדה השנייה** פועלת ב[[פיקוד הצפון]] תחת החט"ל, בשיתוף [[עוצבת הגליל]], חיל ההנדסה הקרבית ואגף המודיעין. היא פורסמה בדצמבר [[2018]] בעקבות [[מבצע מגן צפוני]] לגילוי ואיתור מנהרות הטרור שחפר [[חזבאללה]] ב[[גבול ישראל–לבנון]] אל תוך שטח ישראל. במהלך המבצע איתרו המעבדה וכוחות ההנדסה 6 מנהרות חודרות גדר, בהן מנהרות בעומק 25 ו-55 מטר.

=== פלוגות הנדסה של חטיבות חיל הרגלים ===

[[לוחם|לוחמי]] פלוגות החבלה וההנדסה ([[פלחה"ן]]) של [[חטיבה|חטיבות]] [[חיל הרגלים הישראלי]] הם בעלי שייכות חילית כפולה. מבצעית וארגונית הם כפופים לחטיבות האם (למשל: [[פלחה"ן גולני]] היא חלק אורגני מ[[חטיבת גולני#גדוד הסיור של חטיבת גולני|גדוד הסיור של חטיבת גולני]] וכפופה למג"ד של גדוד הסיור, ובאותו אופן [[פלחה"ן נח"ל]] היא חלק מגדס"ר הנח"ל) אך מקצועית לחיל ההנדסה הקרבית. חלק ממסלול הכשרת הלוחמים מתבצע ב[[בית הספר להנדסה צבאית]], שם הם מוכשרים כ[[פלס (צבא)|פלס]] 07 ולומדים חבלה, [[מוקש|מיקוש]], פריצה, [[מלחמה בטרור|לוט"ר]] וכשירויות הנדסיות נוספות. בסיום ההכשרה הם חוזרים לחטיבות החי"ר. מטרת לוחמי הפלחה"ן היא לשמש ככוח הנדסי זמין עבור חטיבות החי"ר, בייחוד ב[[לוחמה בשטח בנוי]], שיפעל בצמוד ללוחמי החי"ר ולא יהיה תלוי בסיוע הנדסי של [[גדוד]]י ההנדסה הקרבית שכפופים מבצעית לחטיבות [[חיל השריון הישראלי]]. עם זאת, בעת [[מלחמה]] או מבצע גדול גם גדודי ההנדסה הקרבית מסייעים להתקדמות כוחות החי"ר ומספקים סיוע הנדסי לכלל היחידות.

== תגי יחידות בחיל ההנדסה הקרבית ==
; תגי יחידות חיליות
<gallery widths="150px" heights="150px">
קובץ:תג חיל ההנדסה.png|תג מפקדת [[קצין הנדסה ראשי]] שמשמשת גם כתג היחידה של כל החיל
קובץ:Bahalatz_14_Tag.svg|תג [[בית הספר להנדסה צבאית]] (בהל"ץ)
קובץ:Yahalom.png|תג יחידת [[יהל"ם]] ×4, 
</gallery>
;תגי גדודי הנדסה קרבית (גדחה"ן)
<gallery widths="150" heights="150">
קובץ:Gdud601logo.png|תג [[גדוד 601]] "אסף" 
קובץ:Gdud603logo.png|תג [[גדוד 603]] "להב" 
קובץ:Gdud605logo.png|תג [[גדוד 605]] המח"ץ 
קובץ:Gdud-607.png|תג [[גדוד 607]] המפ"ץ
קובץ:IDF 614 Engineering Battalion.png|תג [[גדוד 614]] גדוד הפיקוד
</gallery>
; תגי מפקדות הנדסה פיקודיות
<gallery widths="150" heights="150">
קובץ:Handasa pkmz.png|[[י"פ חה"ן 802|תג מפקדת הנדסה פיקוד המרכז]] 
קובץ:Handasa pzn.png|תג מפקדת הנדסה פיקוד הצפון
קובץ:IDF Combat Engineering Corps at Southern Command.svg|תג מפקדת הנדסה פיקוד הדרום, החל מ-2019
</gallery>
; תגים וסמלים של גדודי מילואים
<gallery widths="150" heights="150">
קובץ:גדוד-ציוד-מכני-הנדסי-פיקוד-מרכז.png|גדוד 7058 "מבקיעי המרכז" ([[גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד מרכז]]) 
קובץ:Eged-Handasi-490.svg|אגד הנדסי 490
קובץ:7107 (HQ).png|גדוד הנדסה מילואים 7107 
קובץ:תג 8173.jpg|גדוד הנדסה מילואים 8173
קובץ:Gdud-710-lq.svg|גדוד הנדסה מילואים 710
קובץ:IDF 8170 Combat Engineering Battalion.svg|[[חטיבת גבעתי#גדוד הנדסה 8170|גדוד הנדסה מילואים 8170]]
</gallery>
; תגים היסטוריים
<gallery widths="150px" heights="150px">
קובץ:Heil Andasa First Tag 1948.png|תג ראשון של חיל ההנדסה, 1948
קובץ:Iftah.png|תג [[יחידת יפת"ח]] (הועברה ל[[חט"ל]] [[זרוע היבשה]])
קובץ:Gdud601logo.png|[[חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים#סדר כוחות|גדוד סער 606]] (פורק בסוף 1973)
קובץ:Maarah aZtliha.png|תג [[צליחה בצה"ל|אגד הצליחה 626]] (פורק)
קובץ:WMD center.png|תג מרכז אב"כ (הועבר ל[[פיקוד העורף]])
קובץ:Gadsah.png|תג גדס"כ 76 (נסגר ב-2015)
קובץ:Handasa_pdm.png|התג הישן של מפקדת הנדסה פיקוד הדרום (עד 2019)
</gallery>



== אמצעי לחימה ==

[[קובץ:IDF-D9-bulldozer.jpg|ממוזער|250px|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור D9 משוריין]] של חיל ההנדסה.]]
[[קובץ:IDF-Puma-by-Zachi-Evenor.jpg|ממוזער|250px|[[נגמ"ש]] הנדסי [[פומ"ה]] של חיל ההנדסה.]]
[[קובץ:Nammer-CEV--Independence-Day-2018-IZE-146.jpg|ממוזער|250px|[[נמ"ר הנדסי]] עם "[[מעיל רוח (מערכת נשק)|מעיל רוח]]".]]
חיל ההנדסה מתאפיין בהפעלת כלים מגוונים בנוסף לכלי הנשק הרגילים של [[זרוע היבשה]]. פרט ל[[נשק קל]] מפעיל חיל ההנדסה נגמ"שים מסוג [[נמ"ר הנדסי|נמרה]] ו[[פומ"ה]], כלי [[צמ"ה]], אמצעי גישור וצליחה, אמצעי [[סילוק פצצות]], אמצעי פריצת [[מוקש|שדות מוקשים]], מיקוש ואמצעי חבלה ואמצעי הגנה בפני [[אב"כ|לוחמה כימית וביולוגית]].

[[רובה שירות|הנשק האישי]] של לוחמי ההנדסה הסדירים הם רובי [[M4 קרבין|M4A1 (פלאט-טופ)]] כאשר בקרב כוחות מילואים עוד ניתן למצוא רובי [[רובה M16|M16A1 מקוצרים]] ורובי [[CAR-15]] ("מקוצר"). נשק וחימוש נוספים כוללים [[רימון יד|רימוני יד]], [[מטול רימונים M-203|מטולי רימונים M203]], [[מקלע]]ים ([[נגב (מקלע)|נגב]], [[מאג]] ו-[[M2 בראונינג]]), רובי צלפים [[רמינגטון M24]], [[בארט M82A1]] [[רובה נגד חומרים|נגד חומרים]] ו[[רקטות נ"ט]].

חיל ההנדסה הקרבית ידוע בנגמ"ש הייחודי לו – ה**פומ"ה**. זהו נגמ"ש הנדסי מתקדם עם מיגון של טנק המבוסס על תובה של [[טנק]] [[שוט קל]] (שיפור של [[צנטוריון]] בריטי). הפומ"ה פותח בתחילת [[שנות ה-90 של המאה ה-20]]. נגמ"ש הפומ"ה ממוגן בכבדות ומצויד באמצעים הנדסיים מתקדמים. בנוסף אליו משרתים בחיל נגמ"שים מדגמי [[נקפדון]] ו-[[M-113]]. בשירות יהל"ם נמצא גם ה[[נקפומ"ה]], נגמ"ש הנדסי מיוחד המבוסס על הנקפדון. בסוף [[2016]] נכנס לשירות בחיל ההנדסה הקרבית הנמ"ר ההנדסי (**נמרה**) – נגמ"ש הנדסי כבד המבוסס על ה[[נמ"ר]] ומצויד בנוסף למיגון משופר ואמצעי הנדסה מתקדמים גם ב[[ארגונומיה|הנדסת אנוש]] טובה יותר, טכנולוגיה מתקדמת ו[[מערכת הגנה אקטיבית לטנקים|מערכת הגנה אקטיבית]] "[[מעיל רוח (מערכת נשק)|מעיל רוח]]". הפומ"ה והנמ"ר ההנדסי חמושים במקלע כבד M2 בראונינג [[12.7x99 מ"מ נאט"ו|0.5]] המותקן על עמדות בשלט רחוק מדגמי [[דרקונית (אמצעי לחימה)|דרקונית]] ו[[קטלנית (אמצעי לחימה)|קטלנית]] בהתאמה.

בנוסף ל[[רק"מ]] ההנדסי, מפעיל חיל ההנדסה מגוון כלים הנדסיים ייעודיים, בהם [[טנק גישור|טנקי גישור]] ומגוון כלי צמ"ה בהם [[דחפור]]ים, [[מחפרים בשירות צה"ל|מחפרים ממוגנים]] (ובפרט [[באגר E349]] הענק), [[יעה אופני|מעמיסים אופניים ("שופל")]] ממוגנים, [[מחפרון|מחפרונים]] ממוגנים, [[מפלסת|מפלסות]] ועוד. מכלי הצמ"ה, ידועים במיוחד [[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפורי ה-D9 המשוריינים]] – דחפורים כבדים מדגם [[קטרפילר די-9]] שזוכים ל[[שריון לכלי רכב|מיגון]] ישראלי כבד – שתרמו רבות לפעילות החיל ב[[האינתיפאדה השנייה|אינתיפאדה השנייה]] ומשמשים לפריצה הנדסית, [[פתיחת צירים]], ניקוי [[מטען חבלה|זירות מטענים]], [[הריסת מבנים]], בניית [[ביצורים]] וחילוץ רק"מ. כן מפעיל החיל [[כלי רכב בלתי מאויש|כלי צמ"ה בלתי מאוישים]], החל מ[[מיני-מעמיס]]ים (מכונים בישראל ב[[שם גנרי|שם הגנרי]] "[[בובקאט]]") כגון ה[[סה"ר]] וכלה בדחפורי D9 ענקיים.

בהיותו אחראי על תחומי החבלה, סילוק הפצצות והגנת האב"כ בצה"ל, מפעיל חיל ההנדסה אמצעים מתקדמים וייעודיים בתחומים אלה. החיל מפעיל אמצעי מיקוש וחבלה מתקדמים, [[מטען חבלה|מטעני חבלה]], כלי פריצה קרה וחמה ומשתמש במגוון [[חומר נפץ|חומרי נפץ]]. החיל גם מפעיל אמצעים מגוונים לסילוק פצצות, החל מאמצעים בסיסיים ופשוטים כגון אמצעי מיגון לחבלנים, [[מגלה מוקשים]], [[סכין פלסים]] ואמצעים ידניים לפריצת ו"הרמת" שדות מוקשים, וכלה באמצעים מתקדמים כגון [[רובוט חבלה|רובוטי חבלה וסילוק פצצות]] ב[[שלט רחוק]] ורובי [[בארט M82A1]] לפירוק מטענים. לפריצה מהירה של שדות מוקשים שנעשית מתוך הכלים המשוריינים מפעיל חיל ההנדסה הקרבית שבשים וגלאים וכן מערכות לפינוי מוקשים בעת קרב הכוללים [[מגוב (אמצעי לחימה)|מגוב]]ים שונים (בהם [[מגוב רציף]] ו[[מגוב נוכרי]]), [[CARPET|רקטות ריצוף (CARPET)]] ו[[צפע שריון]].

חיל ההנדסה מפעיל מערכות מתקדמות להגנה מאיומי אב"כ ולטיהור שטחים שזוהמו. אמצעים אלה כוללים אמצעי גילוי וזיהוי (כגון [[אמצעי אב"כ של חיל ההנדסה הישראלי|סיגל]] ו[[קאד"ט]]), ערכות זיהוי חומרים כימיים, אמצעי טיהור (כגון ה[[מנו"ר]]) ומיגון אישי ללוחמים. בעבר הופעלו אמצעים אלה בידי [[גדוד 76]] וכיום הם מופעלים על ידי פלגת "סייפן" של יהל"ם.

<gallery perrow="4" widths="200" heights="150">
קובץ:M4A1 ACOG.png|[[רובה סער]] [[רובה M4|M4A1 קרבין "פלאט-טופ"]] – הנשק האישי של לוחמי ההנדסה
קובץ:Combat-Engineering-Independence-Day-2017-Latrun-IZE-156.jpg|חוד החנית של החיל: [[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור D9R]] ו[[נמ"ר הנדסי]]
קובץ:D9-ext (12).JPG|[[נגמ"ש]] [[חיל הנדסה|הנדסה]] [[פומ"ה]] ו[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור משוריין D9R]] (ברקע: [[דגל ישראל]] ודגל חיל ההנדסה)
קובץ:CARPET-Puma001.jpg|[[פומ"ה]] עם מערכת [[רקטות ריצוף]] ([[CARPET]])
קובץ:IDF Armored Excavator - Israel 2021-03-29 IZE-220.jpg|[[מחפרים בשירות צה"ל|מחפר צבאי ממוגן]]
קובץ:D9-IDF-2018-Zachi-Evenor-1.jpg|[[דחפור D9 משוריין]] עם [[מיגון כלוב]] ו[[חרך ירי]], [[2018]]
קובץ:Idf Loader-2.jpg|[[יעה אופני]] ממוגן מדגם [[קטרפילר 966|CAT 966]]
File:ACE 349 - Independence-Day-2017-Latrun-IZE-041 (33644895114).jpg|מחפר ממוגן מדגם [[קטרפילר 349]] וברקע [[פומ"ה]], טטרה-דרילר ושופל לא ממוגן
קובץ:Barrett-M82A1-Independence-Day-2017-IZE-048-white.jpg|[[רובה צלפים]] [[בארט M82A1]] משמש ל[[סילוק פצצות]] ופירוק [[מטען חבלה|מטעני חבלה]] מרחוק
קובץ:Tatradigger01.jpg|[[טאטרה-דרילר]]: [[מקדח בורות]] על גבי [[משאית]] [[טאטרה (רכב)|טאטרה]]
קובץ:ANDROS-sap1.jpg|[[רובוט]] [[סילוק פצצות]] של [[יהל"ם]]
קובץ:Robot-latrun-exhibition-1-1.jpg|[[רובוט]] של [[יהל"ם]]
קובץ:Tagash001.jpg|[[טנק גישור]]
File:IDF-CAT-966-Loader-1.jpg|[[יעה אופני]] ממוגן מדגם [[קטרפילר 966|CAT 966]]
קובץ:Flickr - Israel Defense Forces - Crossing the Jordan.jpg|[[תומ"ת]] חוצה מכשול מים על גבי [[גשר מישר]] וגשר ניתק של טנק גישור
File:IDF-D9L003a.jpg|[[דחפור]] [[דחפור די-9 בשירות צה"ל|קטרפילר D9L]] משוריין
</gallery>

== היסטוריה ==
[[קובץ:Handasa-burma001.jpg|ממוזער|266px|דחפור של חיל ההנדסה פורץ את [[דרך בורמה (ישראל)|דרך בורמה]] הישראלית]]
[[קובץ:Timsach-Gillois-latrun-1.jpg|ממוזער|266px|"[[תמסח (דוברה)|תמסח]]" (ז'ילואה) – לדוברה היה חלק מכריע בין האמצעים להנחתת כוחות בגדה המערבית של תעלת סואץ ב-[[16 באוקטובר]] [[1973]]]]
[[קובץ:Animation-D9-demolish-house01.gif|ממוזער|266px|[[האינתיפאדה השנייה]]: **דחפורי D9** הורסים בית של מחבל ששימש לפעילות [[טרור]] ב[[רצועת עזה]].]]
[[קובץ:2006 Lebanon War. XLVI.jpg|ממוזער|266px|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור D9R משוריין]] הורס [[מוצב]] של [[חזבאללה]] ב[[גבול ישראל–לבנון]] במהלך [[מלחמת לבנון השנייה]] (2006).]]
[[קובץ:Ofret-yetzuka-explosion001.jpg|ממוזער|266px|גדוד להב 603 של [[חיל ההנדסה הישראלי]] מפוצץ מבנה טרור ב[[מבצע עופרת יצוקה]]]]
[[קובץ:Combat-Engineers-Tzuk-Eytan-0001.jpg|ממוזער|266px|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפורי D9]], [[באגר E-349]] ו[[טנק]]י [[מרכבה סימן 4מ]] חונים ב[[מגנן (ביצור מודרני)|מגנן]] בזמן [[מבצע צוק איתן]].]]
[[קובץ:Caterpillar 349 (14817494141).jpg|ממוזער|266px|[[מחפרים בשירות צה"ל|מחפר ממוגן]] מדגם [[קטרפילר 349]]E חושף [[מנהרות לחימה ברצועת עזה|מנהרת טרור]] ב[[מבצע צוק איתן]].]]
[[קובץ:SoI-War 23-10-30 IDF 02-08 (D9).jpg|ממוזער|266px|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור D9R משוריין]] בונה [[מגנן (ביצור מודרני)|מגנן]] בחוף [[עזה]].]]


חיל ההנדסה הוקם בשנת [[1947]] בידי [[עמנואל שחר]], מפקדו הראשון, על בסיס כוחות ההנדסה, הבנייה והחבלה של [[ההגנה]] ו[[התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה|מתנדבי היישוב היהודי]] מארץ ישראל לצבא הבריטי: עם פרוץ מלחמת העולם השנייה פנו רבים מהם להתנדב למאמץ המלחמתי ושלטון [[המנדט הבריטי]] נאות לצרפם. רבים מהם הופנו ל"צבא העזר לחיל החלוץ", שלימים נקרא: "[[חיל החפרים]]". הם ביצעו את כל העבודות שנדרשו, על-מנת לסייע ליחידות הלוחמות, כולל: חפירת ביצורים, סלילת כבישים, הנחת מסילות ברזל, פריקה והעמסה של תחמשת וציוד ועוד. עד היום תואמים מספרי הגדודים הסדירים של חיל ההנדסה למספרי פלוגות חפרים: גדוד אסף משמר את מספר פלוגת החפרים 601, גדוד להב נושא את מספרה של 603 וגדוד מחץ את המספר של 605. יהודים מהיישוב שירתו במלחמה ביחידות הנדסה נוספות:
* פלוגת הנדסה 738 שפעלה ממחצית יוני 1940, לאחר שבמפקדת [[חיל ההנדסה המלכותי]] של [[בריטניה]] הוחלט לרכז ביחידות ארץ-ישראליות מיוחדות את המתנדבים לשירות בעלי המקצועות הטכניים, שהיו מפזרים ביחידות ההנדסה הבריטיות במזרח התיכון.
* פלוגת הנדסה 870 שהוקמה ביולי 1941 ויעודה היה הפעלת ציוד מכני הנדסי.
* פלוגת הנדסה 743 שהוקמה בספטמבר 1941, עסקה תחילה בעיקר במשימות בינוי מחנות, אולם לאחר-מכן הופעלה במשימות הנדסה קרבית.
* פלוגות: 544, 739, ו-744.
* פלוגת הסואה 1.
* פלוגת הנדסת שדה 643 – שהייתה יחידת ההנדסה של [[הבריגדה היהודית]], שבין היתר הייתה זו שבחנה את אפשרויות הגישור על פני נהר ה[[סניו]]. הם היו אלה שאיתרו את המקום המתאים להנחת הגשר הארעי בנקודת החציה, עסקו בפנוי המוקשים שהניחו הגרמנים באזור החצייה ולאורך הדרך העולה במעלה הרכסים שמצפון לנהר. בהמשך הם הקימו את הגשר על [[פו (נהר)]] והמשיכו בכך עד סמוך ל[[יום הניצחון]]. לאחר תם הקרבות, הגיעו ל[[הולנד]] והניחו גשרי בילי על ה[[ריין]].
* היחידה לסילוק פצצות – הוקמה בקיץ 1940 ונפתחה בפני מתנדבים מחיל החפרים. פעלה בעיקר באזור [[אלכסנדריה]] ו[[תעלת סואץ]].

ב[[מלחמת העצמאות]] חולק החיל לשני שירותים: "שירות ההנדסה" האחראי על הנדסה קרבית (חבלה, מיקוש, פריצת דרכים, הסוואה) ו"שירות האכסון" האחראי על בניית מחנות, מוצבים ותשתיות. בסוף המלחמה שני השירותים התאחדו. במלחמה עצמה נטל חיל ההנדסה תפקיד חשוב: הוא פוצץ גשרים על [[נהר הירדן]] ובדרום הארץ ובכך סייע לבלימת התקדמות [[הלגיון הערבי]] ו[[צבא מצרים|הצבא המצרי]] למרכז הארץ. בנוסף, נטל חיל ההנדסה חלק חשוב במערכה על [[ירושלים]], כאשר פרץ את [[דרך בורמה (ישראל)|דרך בורמה]] באמצעותה הועבר סיוע לנצורים. אירוע זה הונצח באנדרטת "[[דרך הגבורה]]" סמוך ליער חולדה.

החיל נטל חלק בכל [[מלחמות ישראל]], בפריצת דרך, בניית ביצורים ופינוי מוקשים.

ב[[מבצע קדש]], לקח חה"ן חלק מרכזי באיסוף שלל רב מהצבא המצרי הנסוג ובהריסת התשתית הצבאית המצרית ב[[סיני]] ("מבצע עמורה") עליה קיבל צל"ש גדודי ראשון מסוגו בצה"ל. ב[[שנות ה-60 של המאה ה-20]] הפעילו לוחמי הצמ"ה של החיל [[טרקטור]]ים ו[[דחפור]]ים (חלקם משוריינים וחלקם לא) בגזרת [[האון]] תחת אש כבדה של הסורים, ועל כך זכו מספר מפעילים ל[[עיטור העוז]]. ב[[מלחמת ששת הימים]] מילא חיל ההנדסה חלק חשוב בפריצה ל[[רמת הגולן]] וטיהור [[ירושלים]] והרמה ממוקשים שהניחו צבאות ערב. בקרב על [[עמק דותן]] התנדבו כוחות הנדסה לסייע לכוח שריון שנתקע מדרום ל[[ג'נין]] והופגז באש [[ארטילריה|ארטילרית]] כבדה. לוחמי ההנדסה נלחמו בגבורה לצד הטנקים כלוחמי חרמ"ש (חיל רגלים משוריין) ולא נסוגו למרות האבדות הכבדות שספגו.

ב[[מלחמת ההתשה]] היה חיל ההנדסה אחראי על בניית ואחזקת [[קו בר-לב]]: [[ביצורים]] ו[[מוצב|מעוזים]] לאורך [[תעלת סואץ]]. הקו עמד בהפגזות ארטילריות רבות והביצורים הצילו חיי חיילים רבים. על כך זכה חיל ההנדסה ל[[פרס ביטחון ישראל]] בשנת [[1969]].


ב[[מלחמת יום הכיפורים]] ([[1973]]) נטל חה"ן חלק מרכזי בהדיפת צבאות ערב ובהעברת המלחמה אל שטח האויב. בחזית הדרום, נטל חיל ההנדסה חלק מרכזי ומהותי ב[[מבצע אבירי לב]] לצליחת [[תעלת סואץ]]. כוחות הצליחה של חה"ן, שהתכוננו למבצע עוד מ-[[1968]], העבירו טנקים וכוחות צנחנים לגדה המערבית באמצעות דוברות והקימו 3 גשרים (בהם החזיקו תחת אש כבדה) באמצעותם הצליחו כוחות צה"ל לכתר את הארמייה השלישית ולאלץ את המצרים להיכנע. על הצליחה והחזקת הגשרים תחת אש כבדה זכו מספר קצינים ולוחמים בחיל בעיטורים וצל"שים.

בחזית הצפונית, מערכת המכשולים שבנה חיל ההנדסה סייעה בבלימת ה[[סוריה|סורים]], וכוחות חה"ן הובילו את הדיפת הסורים תוך פריצת הדרך לכוחות השריון. ב[[חרמון]], מפעילי הצמ"ה של חה"ן פרצו דרך למוצב החרמון ו[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור די-9]] ישראלי אף הצליח לפרוץ דרך ל[[הר חרמון|שיא החרמון]] (הפסגה הגבוהה ביותר ברכס החרמון) לפני הסורים (בכך הוא נהייה כלי הרכב הממונע הראשון שהגיע לשיא החרמון). את [[מוצב החרמון]] כבשו חיילי [[חטיבת גולני]].

החל מ[[שנות ה-80 של המאה ה-20]], החל חיל ההנדסה במיגון הכלים שלו מתוך הכרה בסיכון בו נמצאים החיילים המפעילים אותם. כתוצאה מכך נולד נגמ"ש ה[[פומ"ה]] וערכות ה[[מיגון]] לכלי ה[[צמ"ה]] שמפעיל החיל. ב[[שנות ה-90 של המאה ה-20]] שקד חיל ההנדסה על התעצמות ובניין הכוח כאשר המהלכים המרכזיים היו העברת [[בית הספר להנדסה צבאית]] (בה"ד 14) לבסיס [[צוקי עובדה]] שבדרום הארץ ואיחוד [[סיירת יעל]] והיחס"פ ליחידת עילית הנדסית בשם יהל"ם. בהתאמה, שמו של החיל שונה ל**חיל ההנדסה הקרבית**.

ב[[האינתיפאדה השנייה|אינתיפאדה השנייה]], לקחו ה[[דחפור]]ים המשוריינים ([[דחפור די-9 בשירות צה"ל|D9]]) של חיל ההנדסה חלק ניכר בפעילות בשטחים: [[פתיחת צירים]], [[חישוף]], [[הריסת בתי מחבלים]] (בין השאר ב[[נוהל סיר לחץ]]) וניקוי זירות [[מטען חבלה|מטענים]]. במקרים מסוימים, היוו הדחפורים לא רק גורם מסייע כי אם גורם מכריע. בנוסף לדחפורים בלטו בפעילות גם [[סילוק פצצות|יחידות הס"פ]] שנטרלו מטעני חבלה, גדוד המח"ץ 605 שקיבל [[צל"ש רמטכ"ל]] ב[[מבצע חומת מגן]] וגדוד להב 603 שבלט בלחימה ב[[רצועת עזה]].

ב[[מלחמת לבנון השנייה]] פרצו כוחות ההנדסה צירים לכוחות החי"ר והשריון, וניקו זירות מטענים. במהלך הקרבות עלה D9 על [[מטען גחון]] של 500 ק"ג [[חומר נפץ]], אך שרד ללא ספיגת נזק משמעותי. כמו כן, בסוף [[קרב מארון א-ראס (2006)|קרב מארון א-ראס]] ירה כוח של גדוד 601 [[צפע שריון]] על ה[[קסבה]] של הכפר ובכך החריב אותה תוך הריגת עשרות מחבלים. כוחות ההנדסה השמידו [[מוצב]]ים ומערכות [[בונקר]]ים של חזבאללה. 7 לוחמי הנדסה נהרגו במלחמה. שני לוחמי הנדסה קיבלו את [[עיטור המופת]] ושניים [[צל"ש רמטכ"ל]].

ב[[מבצע עופרת יצוקה]] פרצו כוחות ההנדסה צירים לכוחות החי"ר והשריון, וניקו זירות מטענים. [[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפורי D9]] שהובילו את הכוחות ספגו הרבה מטענים וטילי נ"ט, אך בדרך כלל ללא נזק משמעותי לכלים. כוחות יהל"ם נטרלו מאות [[מטען חבלה|מטעני חבלה]] והשמידו מנהרות תת-קרקעיות. גדודי חיל ההנדסה הסדירים וכוחות המילואים השמידו כ-600 מבנים ממולכדים ומבנים ששימשו לפעילות טרור באמצעות דחפורים (רובם) ו[[חומר נפץ]] (מיעוטם). במבצע נהרג לוחם יהל"ם בהיתקלות עם [[מחבל מתאבד]]. על פועלו זכה חיל ההנדסה הקרבית לערב ותעודות הוקרה מ[[פיקוד הדרום]].

ב-[[2010]] נטל חיל ההנדסה, בעיקר באמצעות פלוגות צמ"ה 601 וצמ"ה איו"ש, חלק במאמצים לכיבוי [[השרפה בכרמל (2010)]] כאשר שלח עשרות [[פלס (צבא)|פלס]]ים ו[[דחפור]]ים משוריינים לסייע ל[[מכבי האש]].

בשנים [[2010]]–[[2012]] הפכה יהל"ם לאחת היחידות הפעילות בצה"ל, בעיקר במבצעי [[לוחמה בטרור]] ו[[סילוק פצצות]]. דבר זה התבטא בין השאר בעליה בסיקור התקשורתי על היחידה וביחסי הציבור שעושה לה צה"ל, כאות לחשיבותה ההולכת וגוברת במצב הנוכחי.
[[קובץ:Operation-Northern-Shield-4.jpg|ממוזער|טיפול במנהרות ב[[מבצע מגן צפוני]]]]
[[קובץ:Tzama soliders 605.jpg|ממוזער|לוחמי פלוגת הצמ"ה של גדוד 605 של חיל ההנדסה הקרבית ב[[מלחמת חרבות ברזל]]]]
חיל ההנדסה הקרבית [[חיל ההנדסה הקרבית במבצע צוק איתן|תרם רבות]] ב[[מבצע צוק איתן]] ביולי [[2014]] ובתמרון הקרקעי ב[[רצועת עזה]]. כוחות הנדסה צוותו לכל [[חטיבה|חטיבות]] [[חיל הרגלים]] ו[[חיל השריון]] וסייעו לכוחות להתקדם בשטח הממולכד. דחפורי D9 פרצו צירים לכוחות היבשה ו[[חישוף|חישפו]] שטחים ומבנים לאיתור מנהרות. במבצע הופעלו לראשונה [[מחפר]]י [[באגר E-349]] שעסקו באיתור פירי מנהרות ובחשיפת המנהרות על ידי חפירה לעומק. לוחמי יהל"ם השמידו 32 [[מנהרות הלחימה של רצועת עזה|מנהרות טרור וחדירה]] לתוך ישראל. במהלך הלחימה נהרגו 6 לוחמי הנדסה קרבית, בהם מפעיל D9 ולוחם יהל"ם. ב-[[19 בינואר]] [[2015]] הוענק לגדוד ציוד מכני הנדסי מילואים [[צל"ש הרמטכ"ל]] על לחימתו ופעילותו להשמדת המנהרות במבצע צוק איתן. כמו כן קיבלו מספר לוחמי הנדסה צל"שים אישיים ותעודות הערכה.

ב-[[5 בינואר]] [[2017]] הועלה [[דובר צה"ל]] תא"ל [[מוטי אלמוז]] לדרגת [[אלוף (דרגה)|אלוף]] ומונה לראש [[אכ"א]]. בכך הפך אלמוז לאלוף השני בצה"ל שהגיע משורות חיל ההנדסה הקרבית. הראשון היה אלוף [[בן ציון פרחי]] בשנת [[1986]].
[[קובץ:Asaf 601 Combat Engineering Battalion exercises, January 2023. II.jpg|ממוזער|לוחמי גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית, ינואר 2023]]
בחורף [[ה'תשע"ח]] [[2017]]/[[2018]] כוחות משולבים של חיל ההנדסה הקרבית ו[[פיקוד הדרום]], בהובלת [[המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות (פיקוד הדרום)|המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות]] של [[אוגדת עזה]], נטרלו כ-15 [[מנהרות לחימה ברצועת עזה|מנהרות טרור]] שחפרו ארגוני הטרור מ[[רצועת עזה]] אל תוך שטח ישראל. ב[[פיצוץ מנהרת הטרור ליד כיסופים]] נהרגו 14 מחבלים.

ב-[[4 בדצמבר]] [[2018]] פתח צה"ל ב[[מבצע מגן צפוני]] לחשיפת וניטרול [[לוחמת מנהרות|מנהרות]] ה[[טרור]] שחפר [[חזבאללה]] משטח [[לבנון]] לתוך שטח ישראל. במבצע זה נטל חיל ההנדסה הקרבית תפקיד מרכזי בהובלת [[המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות (פיקוד הצפון)|המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות]] של [[עוצבת הגליל]], [[יהל"ם]] ו[[גדוד 605]]. הכוחות חשפו ונטרלו 6 מנהרות חודרות-גדר של חזבאללה ועל פועלה הוענק ליהל"ם [[צל"ש אלוף]] [[פיקוד הצפון]], וליחידה של חיל ההנדסה [[פרס ביטחון ישראל]].

ב-[[2020]] הוענק ל[[יהל"ם]] ול[[דרגות צה"ל|אלוף-משנה]] ד', [[מהנדס]] במפקדת קצין ההנדסה הראשי, [[אות הערכה מטעם הרמטכ"ל|אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל]], על פועלם בתחום [[לוחמת תת-קרקע]] (לת"ק, לוחמת מנהרות).

ב-[[2022]] הוענק לחיל ההנדסה הקרבית [[אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל]] על פועלו ב[[מבצע שובר גלים]] ובפרט על הובלת מבצע לוט לבניית מכשול ב[[קו התפר]] למניעת [[הסתננות]] וחדירת [[מחבל]]ים. יחידות נוספות בחיל קיבלו גם אות הערכה מבצעי מטעם הרמטכ"ל באותו מעמד: [[גדוד 601]], [[גדוד 603]], [[גדוד 605]], [[י"פ חה"ן 802]], [[גדוד הצמ"ה המטכ"לי]] ו[[גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד המרכז]]. רס"ם ר' מ[[יהל"ם]] קיבל אות הערכה מבצעי אישי מטעם הרמטכ"ל.


[[קובץ:IDF D9R bulldozer - Swords of Iron - 2023-11-16.jpg|ממוזער|266px|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפור D9R משוריין]] בלב [[עזה]], [[מלחמת חרבות ברזל]], 16 באוקטובר 2023.]]
[[קובץ:Photo 2025-06-02 13-37-23 Combat Enginnering vehicles in Gaza.jpg|ממוזער|250x250 פיקסלים|[[נמ"ר הנדסי|נמר"ה]] ו[[פומ"ה]] ב[[מבצע מרכבות גדעון]]]]
לוחמי הנדסה קרבית השתתפו בבלימת [[טבח שבעה באוקטובר]]. לוחמי [[יהל"ם]] נלחמו ב[[הטבח בקיבוץ בארי|קרב בקיבוץ בארי]], חיסלו מחבלים וחילצו אזרחים רבים. ב[[מלחמת חרבות ברזל]], שפרצה ב-[[2023]] בעקבות [[טבח שבעה באוקטובר]], חיל ההנדסה הקרבית הוביל את [[התמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל]]. הוא פרץ צירים, ניטרל [[מטען חבלה|מטעני חבלה]], [[חישוף|חישף]] את השטח והשמיד תשתיות [[טרור]]. בנוסף, כוחות ההנדסה איתרו והשמידו מאות רבות של פירי מנהרות ולוחמי [[יהל"ם]] נלחמו בתת-קרקע, סרקו ומיפו מנהרות והשמידו אותן – בין השאר ב[[ג'באליה]], [[בית החולים א-רנתיסי]], [[בית החולים שיפא]], [[ח'אן יונס]] ו[[רפיח]]. [[מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית]] נטל חלק מרכזי בלחימה, בהובלת הכוחות, בפריצת צירים בטוחים, בהשמדת מבני טרור, ובפעילות ההנדסית – ובעקבות הביקוש הגובר של כוחות היבשה ל[[דחפור די-9 בשירות צה"ל|דחפורי D9]] שייסיעו ליחידות, רכש צה"ל בהליך חירום מזורז כמאה [[דחפור]]ים חדשים, ולאחר מכן ביצע רכש המשך של דחפורים רבים. במהלך הלחימה לוחמי [[יהל"ם]] חילצו גופות של [[החטופים במלחמת חרבות ברזל|חטופים]] והשיבו אותם ל[[קבורה]] בישראל. לוחמי חיל ההנדסה הובילו את הכוחות גם ב[[התמרון הקרקעי בלבנון במלחמת חרבות ברזל|תמרון הקרקעי בלבנון]] וטיהרו את הכפרים הסמוכים לגבול מתשתיות טרור של [[חזבאללה]] ובעיקר תשתיות תת-קרקע של [[כוח רדואן]]. בעקבות התרומה המכרעת והחיונית של חיל ההנדסה הקרבית ללוחמת התמרון, להגנה על הכוחות הלוחמים ולהשמדת תשתיות הטרור, הכירו בצה"ל בחשיבות החיל והחלו בתהליך התעצמות והגדלת החיל, כולל פתיחת [[גדוד 607|גדוד סדיר חדש]]. פרשנים צבאיים ציינו את הפיכתו של חיל ההנדסה הקרבית ל"מלך הקרב" ואת תרומתו הרבה ללחימה.

מספר [[חללי מערכות ישראל|הנופלים במערכות ישראל]] אשר שירתו בחיל ההנדסה הוא **695**.


== עיטורים וצל"שים ==
[[קובץ:D9--Our-IDF-2018-IZE-102.jpg|ממוזער|[[דחפור די-9 בשירות צה"ל]], 2018]]
**עיטורים וצל"שים יחידתיים:**
* : לחיל ההנדסה על בניית והחזקת [[קו בר-לב]], [[1969]]
* : לחיל ההנדסה הקרבית, על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב[[מבצע שובר גלים]], [[2022]]
* : ל[[גדוד 601]] על [[מבצע עמורה]], [[1957]]
* : ל[[גדוד 605]], על לחימתם ב[[אירועי גאות ושפל]] ([[האינתיפאדה השנייה]]), [[2002]]
* : ל[[גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד מרכז]], על לחימתם ב[[מבצע צוק איתן]] והשמדת מנהרות הטרור, [[2014]]
* : ל[[מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית|יחידת הצמ"ה]] של [[אוגדה 340]], על [[הקרב בג'נין (2002)|לחימתה בג'נין]] ב[[מבצע חומת מגן]], [[2002]]
* : ל[[סיירת (יחידה צבאית)|מחס"ר]] [[גדוד 603|603]], על חיסול עשרות מחבלים ב[[רצועת עזה]] בשנים [[2003]]–[[2004]]
*  × 4: ל[[יהל"ם]], ב-[[2002]], [[2019]], [[2021]] ו-[[2023]]
* : ל[[יהל"ם]], על פעילותם ללוחמה במנהרות הטרור, [[2020]]
* : ל[[גדוד 601]], על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-[[2022]]
* : ל[[גדוד 603]], על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-[[2022]]
* : ל[[גדוד 605]], על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-[[2022]]
* : ל[[י"פ חה"ן 802]] [[פיקוד המרכז]], על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-[[2022]]
* : ל[[גדוד ציוד מכני הנדסי פיקוד המרכז]], על רצף פעולות מבצעיות והנדסיות מורכבות לסיכול ומניעת חדירת מפגעים ולהגנה בקו התפר ב-[[2022]]
* תעודת הצטיינות ב[[מבצע שובר גלים]]: יהל"ם, גדוד הנדסה 601, גדוד הנדסה 605, גדוד הנדסה 603 ויחידת ההנדסה של פיקוד המרכז.

**עיטורים אישיים:**
* : 8 לוחמים בחיל קיבלו את עיטור העוז
* : 19 לוחמים בחיל קיבלו את עיטור המופת
* : 6 לוחמים בחיל קיבלו את צל"ש הרמטכ"ל
* : 20 לוחמים בחיל קיבלו צל"ש אלוף
* : 8 לוחמים בחיל קיבלו צל"ש מפקד אוגדה
* : 4 לוחמים בחיל קיבלו צל"ש מפקד חטיבה

**פרסים אישיים:**
*  × 3: לתא"ל [[דוד לסקוב]], מייסד ומפקד [[יחידת יפת"ח]]
* : לרס"ם חיים תמם, [[לוחם צמ"ה]] ב[[שירות מילואים בצה"ל|מילואים]] ב[[מבצע צוק איתן]], [[2014]]
* : לאל"ם ד', [[מהנדס]] ו[[קצין]] במפקדת [[קצין הנדסה ראשי]], [[2020]]
* : לרס"ם ר' ב[[יהל"ם]], אות מבצעי אישי על תרומה רבת שנים לפיתוח, הטמעה ויישום יכולות הנדסיות ייחודיות מתקדמות, [[2022]]

**הערה:** המידע לקוח מ[http://www.gvura.org/ אתר הגבורה].

== קצין הנדסה ראשי ==
[[קובץ:יואב-טורחנסקי-0001.jpg|ממוזער|250PX|הקהנ"ר הנוכחי, תא"ל [[יואב טורחאנסקי]], ינואר 2024]]
[[קובץ:החלפת-קהנר-2024-תמונה-01.webp|ממוזער|טקס החלפת קהנ"ר, תא"ל [[עידו מזרחי]] הקהנ"ר היוצא, האלוף סער צור מפקד מערך התמרון בזרוע היבשה, תא"ל [[יואב טורחאנסקי]] הקהנ"ר הנכנס, בטקס שהתקיים ב-17 בינואר 2024]]
[[קובץ:טקס החלפת קהנ"ר 2017.jpg|ממוזער|250px|טקס החלפת קהנ"ר, תא"ל [[אושרי לוגסי]] הקהנ"ר היוצא, האלוף [[קובי ברק]] מפקדת זרוע היבשה, תא"ל [[אילן סבג]] הקהנ"ר הנכנס, בטקס שהתקיים ב-17/8/2017]]
[[קובץ:Kahnar 156.jpg|שמאל|ממוזער|250px|טקס החלפת קהנ"ר, תא"ל [[יוסי מורלי]] הקהנ"ר היוצא, האלוף [[גיא צור]] מפקדת זרוע היבשה, תא"ל [[אושרי לוגסי]] הקהנ"ר הנכנס, בטקס שהתקיים ב-30/9/2014]]
ל**קצין ההנדסה הראשי** (**קהנ"ר**) של צה"ל תפקיד כפול:
# הוא המפקד של חיל ההנדסה הקרבית ואחראי על התווית דרכו של החיל, בניין הכוח ההנדסי ופיקוח על פעילותו.
# הוא הקצין האחראי על כל נושאי ההנדסה בצה"ל, ותפקידיו במסגרת זו הם למצוא פתרונות הנדסיים למצבים בשטח ולנהל פרויקטים הנדסיים קיימים.
קצין ההנדסה הראשי הוא [[קצין]] בדרגת [[תת-אלוף]], שהוכשר כקצין בחיל ההנדסה וצבר ניסיון מבצעי כפלס ולוחם. רוב הקהנ"רים שירתו כמפקדי בית הספר להנדסה צבאית לפני שמונו לקהנ"רים, כולל [[תא"ל]] [[עידו מזרחי]], שהחליף את תא"ל [[אילן סבג]] בתפקיד.

=== קהנ"רים ===


== השירות בחיל ההנדסה הקרבית ==
=== גיוס לחיל ההנדסה ===

[[קובץ:Flickr - Israel Defense Forces - Brothers in Arms.jpg|ממוזער|250px|חיילי חיל ההנדסה מתחבקים בתום [[מסע כומתה]] והענקת הכומתה הכסופה באתר ההנצחה של החיל ליד [[משמר דוד]].]]
[[קובץ:Beret awarding ceremony.jpg|ממוזער|250px|חיילי חיל ההנדסה הקרבית מקבלים את ה[[כומתה]] ה[[כסף (צבע)|כסופה]] בסוף הטירונות]]

לשירות כ[[לוחם]] בחיל ההנדסה נדרש [[פרופיל צבאי]] של 82–97. כדי לעודד גיוס ובחירת החיל כעדיפות ראשונה, מאפשר חיל ההנדסה ל[[מלש"ב]]ים הבוחרים בחיל בעדיפות ראשונה ב"מנילה" לבקש באיזה גדוד לשרת ואף לבקש לשרת עם חברים, במעין מבצע "חבר מביא חבר" או "[https://web.archive.org/web/20091213000339/http://mazi.idf.il/5304-he/IGF.aspx לוחם מביא לוחם]" כפי שקוראים לו בזרוע היבשה.

כמו כל חילות השדה שאינם חי"ר, גם חיל ההנדסה סבל בעבר מבעיות [[מוטיבציה]] ב[[גיוס לצה"ל|גיוס]] – כלומר: חלק ניכר מה[[מלש"ב]]ים שגויסו לחיל לא רצו לשרת בו בעדיפות ראשונה. אחד הצעדים שנעשו בנושא היה יצירת [[כומתה]] ייחודית בצבע [[אפור]] בהיר (לצד יצירת כומתות ייחודיות לחטיבות [[חיל הרגלים]] ושאר החילות), אך היא לא השיגה את המצופה, והיו שהעירו ב[[סרקזם|ציניות]] שמדובר בכומתה אפורה לחיל אפור. כדי להתגבר על בעיה זו הוגדר מחדש צבע הכומתה ככסוף ונטבעה הסיסמה "כומתות כסופות, אנשים זהב."

בתקופה זו ננקטו מספר צעדים להגדלת המוטיבציה לגיוס לחיל ההנדסה בקרב ה[[מלש"ב]]ים. שם החיל שונה מ"חיל ההנדסה" ל"**חיל ההנדסה הקרבית**" וההכשרה הקרבית של [[לוחם]] ההנדסה שודרגה. כמו כן הוחלט שמבין המתגייסים ליחידות השדה ורוצים לשרת ביהל"ם – יחידת העילית של חיל ההנדסה ואחת [[יחידות מובחרות בצה"ל|היחידות המיוחדות והמובחרות]] בצה"ל – חייבים לבחור לשרת בחיל ההנדסה כעדיפות ראשונה ואם ייכשלו בגיבוש/מיון ליהל"ם ישרתו ביחידות הרגילות של חיל ההנדסה.

בשנים האחרונות חלה עלייה במוטיבציה לשרת בחיל. בגיוס נובמבר [[2009]] כמעט כל המתגייסים שגויסו לחיל רצו לשרת בו בעדיפות ראשונה ובגיוס מרץ [[2010]] כל מי שגויס לחיל רצה לשרת בו בעדיפות ראשונה. בגיוס אוגוסט 2010 נרשם לראשונה ביקוש יותר מהיצע כאשר על כל מקום פנוי בחיל התמודדו 1.1 מלש"בים.

במפקדת קצין הנדסה ראשי ייחסו זאת לתמורה בתדמיתו של החיל מחיל אפור ומסייע לחיל קרבי הנמצא בחוד הלחימה, דבר שהתבטא בפעילות כוחות ההנדסה מאז תחילת [[המאה ה-21]], ב[[לוחמה בטרור|לחימה בטרור]], ובהעלאת רמת הרובאי ל-07 (כמו חי"ר); וכן למאמצי השיווק והגברת המוטיבציה שמבצע החיל. מאמצים אלה כוללים כנסי גיוס ובהם תצוגות תכלית של יכולות החיל ומתן אפשרות למלש"בים לשאול שאלות בנוגע לשירות העתידי בחיל, מפגשים אישיים בין מלש"בים ל[[לוחם|לוחמים]] ו[[קצין|קצינים]] בחיל, [[פורום אינטרנט|פורומי]] שאלות ותשובות ב[[אינטרנט]], ביקורים ב[[בית ספר תיכון|בתי ספר תיכונים]] ועוד. עוד מאמץ שתרם להגדלת המוטיבציה היא האפשרות שנתנו למלש"בים הבוחרים בחיל ההנדסה בעדיפות ראשונה ב"מנילה" לבחור את הגדוד בו הם רוצים לשרת ואף לרשום שמות של חברים איתם הם רוצים לשרת, והללו ישובצו ביחד ככל הניתן ("חבר מביא חבר"). כדי לבקש זאת צריך למלא [https://web.archive.org/web/20130929193311/http://www.handasa.org.il/vf/ib_items/1/tofes.pdf טופס] הנמצא באתר חיל ההנדסה הקרבית.

בעקבות התרומה המכרעת ללחימה של [[חיל ההנדסה הקרבית במלחמת חרבות ברזל]], בגיוס מרץ 2024 הוביל החיל את הביקוש עם 120 אחוזי גיוס.

=== מסלול הלוחם והכשרה ===
[[קובץ:D9-IDF-001461.jpg|ממוזער|250px|[[מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית|לוחם צמ"ה]] באימון צבאי, נח על ה[[דחפור]] שלו.]]
מסלול הלוחם וההכשרה אורך כשנה וכולל טירונות חי"ר, אימון מתקדם ופלוגת מסלול. בטירונות מוכשר החייל כרובאי 05 ובסוף המסלול מוכשרים כרובאי 07 ו[[פלס (מקצוע צבאי)|פלס]] 06.
* [[טירונות (צה"ל)|טירונות]] [[חיל רגלים|חי"ר]]: אורכת כ-4 חודשים וכוללת בתוכה אימוני [[קליעה]] ושימוש נשק, תפעול [[רובה סער|רובי סער]], [[מקלע]]ים ו[[אמצעי לחימה]] שונים, ירי בתנאים שונים, זריקת [[רימון יד|רימון]], [[אב"כ]], [[עזרה ראשונה]], קרב מגע, [[שדאות]], [[הסוואה]], [[כושר גופני]] וכושר קרבי, מסעות, הנדסה צבאית בסיסית (בעיקר חבלה, [[מוקש|מיקוש]] ופלסות), הסמכות תפקידים, [[חיול]], [[משמעת צבאית]] וסדרת חינוך.
* [[אימון מתקדם]]: אורך כ-4 חודשים וכולל בתוכו תכנים מתקדמים יותר בשלושה תחומים: הנדסה, חי"ר ורק"ם. האימון המתקדם כולל הכשרה ב[[לוחמה בשטח בנוי]], [[לוחמת מנהרות|לוחמת תת-קרקע]], לוחמה בשטח פתוח ותנאי מזג אוויר מורכבים, לחימה על גבי [[רכב קרבי משוריין]] (רק"ם), חבלה והנדסה מתקדמים, סדרות קרב, שבועות מלחמה, טקטיקות קרב, מיומנות קליעה והכשרת אמל"ח מתקדמת. במהלך סוף האימון המתקדם, החיילים מוסמכים רשמית כ[[לוחם|לוחמים]] בחיל, ולאחר טקס סיום מקבלים את סיכת הלוחם, חלק ממשיכים בפלוגות המבצעיות (רובאית או מחלקת סיור) וחלק ל[[קורס מ"כים]], [[קורס קצינים]] וקורסים שונים. בנוסף להיותם פלסים, לוחמי ההנדסה הם לוחמי חי"ר לכל דבר ועניין ולכן עוברים מסלול ותכנים זהים.
* לאחר מכן מתחילים את שלב [[פלוגת מסלול|פלוגת המסלול]] האורך גם הוא כ-4 חודשים וכולל בתוכו חודשיים תעסוקה מבצעית בקו וחודשיים אימון גדודי. התרגילים בשלב זה נערכים במסגרת פלוגתית ומחלקתית וכוללים את כל האימונים המשקפים את התפקיד שהלוחמים יצטרכו לבצע בפעילות מבצעית ובשדות הקרב. במהלך פלוגת המסלול עוברים [[תעסוקה מבצעית]] ולאחר מכן מסיימים את המסלול. התעסוקה המבצעית והגזרות (קווים) שהחיל תופס הם בעיקר בצפון ובמרכז (וכשנדרש אז גם בדרום), כמו [[גבול ישראל–לבנון]], [[גבול ישראל–סוריה]], [[איו"ש]], [[הר חרמון]], [[רמת הגולן]] ו[[רצועת עזה]].

במהלך מסלול הלוחם הסטנדרטי ואחריו יכולים הלוחמים לצאת לקורסים שונים, בהם: קורס פלס-סייר, קורס [[קלע סער|קלעים]], [[קורס חובשים]], קורס [[נגב (מקלע)|מקלען נגב]], קורס מטוליסטים ([[מטול רימונים]]), קורס [[M-72 לאו|לאו]], קורס מפעיל [[בארט M82A1|בארט]], קורס [[מכשיר קשר|קשר]]ים, קורס "דרקוניסט" (מפעיל [[דרקונית (אמצעי לחימה)|דרקונית]]), "קטלן" (מפעיל [[קטלנית (אמצעי לחימה)|קטלנית]]), קורס נהגי [[רק"ם]] ([[M113]], [[פומ"ה]] ו[[נמ"ר הנדסי]]) וקורס [[מרגמה]]. קורס נוסף הוא [[קורס צמ"ה]] המסמיך את החייל כ[[מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית|לוחם צמ"ה]] ומפעיל [[דחפור די-9 בשירות צה"ל|D9]]. לאחר השירות הסדיר כלוחם בגדוד בחיל, משובצים הלוחמים לגדודי חיל ההנדסה ב[[שירות המילואים בצה"ל|מילואים]].

כל הלוחמים בחיל ההנדסה הקרבית מוגדרים כ"[[לוחם#לוחמים בצה"ל|לוחמי חוד]]", שזו הרמה הגבוהה ביותר של לוחם מבחינת מעמד והטבות מיוחדות.

=== נשים בחיל ===
[[קובץ:Flickr - Israel Defense Forces - The Engineering Corps Atomic-Biological-Chemical Unit.jpg|ממוזער|250px|לוחמת אב"כ עם [[מסכת אב"כ]] וביגוד מגן על רקע רכב טיהור]]
מפקד [[בהל"ץ]] ולימים הקהנ"ר [[אבישי כ"ץ]] אפשר ב-[[1972]] לראשונה לנשים לשרת ב[[בית הספר להנדסה צבאית]] כמדריכות הנדסה קרבית, ובכך הפכו מדריכות ההנדסה הקרבית למדריכות הראשונות בצה״ל. מאז חלק ניכר מההדרכות וההכשרות בבית הספר מועברות על ידי מדריכות. כיום משרתות בחיל מדריכות העוסקות בתחומי ההנדסה השונים: [[רק"ם]], [[חבלה (פעילות מלחמתית)|חבלה]], [[מערך הצמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית|צמ"ה]], [[לוחמת מנהרות|לת"ק]], [[יהל"ם]] ועוד. המדריכות עוברות הכשרה בת 4 חודשים בבהל"ץ (בית הספר להנדסה צבאית). בקורס מדריכות חיל ההנדסה (קמ"ד חה"ן) עוברות טירונות 02 מורחבת, קמ"ד בסיסי בו עוברות תכנים הדרכתיים ותכנים הקשורים בחבלה בסיסית ולבסוף, עם שיבוץ התפקיד הסופי, קמ"ד מקצועי בו יתמקצעו באופן ממוקד ונפרד בתפקיד שקיבלה כל אחת. ולאחר מכן מי שלא יישארו להדריך בבהל"ץ, במידת הצורך, יתפזרו בבסיסי צהל השונים.

בעקבות [[בג"ץ אליס מילר]] פתח חיל ההנדסה לנשים גם את יחידות ה[[אב"כ]], שם הן מוכשרות כ[[רובאי 03]] ובסיום ה[[טירונות (צה"ל)|טירונות]] ואימון מתקדם שירתו כ[[לוחם|לוחמות]] ביחידות מעורבות (בנים משרתים לצד בנות) של גדוד האב"כ. בשנת [[2011]] הפסיק חיל ההנדסה לגייס נשים לתפקידי לוחמות בגדוד האב"כ.

ה[[גדוד]]ים, יחידות ה[[צמ"ה]] ויחידת יהל"ם נותרו סגורים בפני בנות. ב-[[2023]] התחיל [[פיילוט]] בפלגת ה[[סילוק פצצות|ס"פ]] של [[יהל"ם]] במסגרתו במרץ 2023 התחיל מחזור הגיוס הראשון של טירונות ללוחמה של נשים ביהל"ם. את המסלול סיימו 10 לוחמות.

== סמלי החיל ==
[[קובץ:Combat-Engineering-Main-Flag.png|ממוזער|300px|נס חיל ההנדסה הקרבית]]
[[קובץ:תג חיל ההנדסה.png|ממוזער|200px|תג חיל ההנדסה הקרבית, משמש גם כתג יחידת מקהנ"ר]]
[[סמל]] חיל ההנדסה הוא ה[[חרב]] של צה"ל, שנמצאת בתוך [[צריח (מגדל שמירה)|צריח]] (המסמל את יסודות ה[[התבצרות]], הבנייה הקרבית ועבודות ההנדסה) שמוקף ב[[הילה (פיזיקה)|הילה]] של [[פיצוץ]] (שמסמלת את יסודות החבלה, סילוק הפצצות והעיסוק בחומרי נפץ). מתחת לצריח ישנה כרזה בצורת מגילה (banner) ובה שם החיל, שמופיע לעיתים כ"חיל ההנדסה הקרבית" ולעיתים פשוט כ"חיל ההנדסה".

[[תג יחידה|תג היחידה]] החילי כולל את ה[[חרב]] של צה"ל על רקע [[פיצוץ]] צהוב-לבן, הכול על רקע [[אדום (צבע)|אדום]] המסמל קרביות, ומוקף במסגרת [[כחול]]ה עבה שעליה [[בורג|ברגים]], שמסמלת את ההנדסה והבנייה. תג זה משמש את מקהנ"ר – מפקדת קצין הנדסה ראשי, ואילו יחידות אחרות בחיל זוכות לתג יחידה משלהם (שלרוב משלב חלק מהמוטיבים של התג החילי).

לחיל ההנדסה [[כומתה]] בצבע [[אפור]] בהיר, המוגדר רשמית ככסוף, שעליה סמל החיל. הצבע הכסוף נבחר בשנת [[1983]] על ידי קצין ההנדסה הראשי, תא"ל [[אבישי כ"ץ]], שהחליט לשנות את צבע הכומתות של החיל משחור כדי להעצים את תדמיתו: כץ נזכר שבילדותו הוא קרא סיפור בשם "[[מכרות המלך שלמה (ספר)|מכרות המלך שלמה]]", אשר בו סופר על שני שבטים, האחד טוב, ואחד רע, כאשר השבט הטוב נקרא: "שבט כסופים", לא ניתן היה להשתמש בצבע כסף על הבד הצבאי, אז הוחלט לבחור בצבע דומה – אפור בהיר, שמוגדר רשמית ככסוף.

צבעי הדגל החילי הם שחור ו[[כתום]]. צבעי הדגל נבחרו בעקבות [[מבצע עמורה]] ("אדמה חרוכה") בו השמיד חיל ההנדסה את תשתיות הצבא המצרי ב[[חצי האי סיני]] בעקבות הנסיגה ממנו אחרי [[מבצע קדש]]. כתום מסמל את להבות הפיצוצים והשחור את האדמה החרוכה שהשאיר חיל ההנדסה. דגל זה הוא הבסיס לדגלים השונים של יחידות החיל, כאשר על המשולש הכתום מוטבע סמל או תג של כל יחידה. נס חיל ההנדסה הקרבית – הדגל הראשי והטקסי של החיל, שמשמש גם ב[[טקס]]ים, לרבות [[טקס הדלקת המשואות]] – מורכב מהדגל החילי כאשר על המשולש הכתום מוטבע סמל החיל, והדגל מוקף ב[[גדילים]] זהובים.

ביוני [[2020]] השיק חיל ההנדסה הקרבית [[סיכות בצה"ל|סיכת לוחם]] חדשה. הסיכה הוגדלה, הפומה הוחלפה ב[[נמר]]ה (לסמל את המעבר מה[[פומ"ה]] ל[[נמ"ר הנדסי|נמר"ה]]) והכנפיים עוצבו בצורת [[גשר]]י צליחה. אלמנטים מהסיכה הישנה שנשארו כוללים פיצוץ אדום שעליו [[צריח (מגדל שמירה)|צריח]] המסמל הנדסה ו[[חרב]] [[צה"ל]] המסמלת את היותו חיל לוחם בצה"ל.

ה[[מוטו]] של החיל הוא "**הנדסה קרבית – ראשונים תמיד'''".

עד שנות ה-2000 המנון החיל היה "לך בעקבות הכסופים". ב-2002 נכתב והולחן המנון חדש לחיל על ידי ניב גולן. ההמנון בוצע על ידי נינט טייב, אז חיילת בחיל ההנדסה ולימים זוכת כוכב נולד וידוענית מפורסמת. ההמנון מתייחס לכלל היחידות המרכיבות את החיל ("יהל"ם בכתר, עוצמה בכלי צמ"ה, גדוד המח"ץ להב ואסף פלסים מהשורה הראשונה. כל אנשי האב"כ, טוהר המשימה...") ולתפקידו של החיל כפורץ הדרך, תוך ציון המוטו של החיל "הנדסה קרבית – ראשונים תמיד" וצבע הכומתה של החיל כפי שהוא מוגדר בצה"ל – כסף.
* 
* קליפ וידאו וביצוע של ההמנון, אתר עמותת חה"ן

## הנצחה
אתר ההנצחה של חיל ההנדסה הקרבית ממוקם בין משמר דוד ליער חולדה, במקום ממנו נפרצה "דרך הגבורה" (דרך בורמה הישראלית). ב-1950 הוקמה במקום אנדרטה לפורצי הדרך וב-1982 היא נהפכה לאנדרטה לחיל ההנדסה ונוסף לה קיר ובו שמות כל חללי החיל. ב-22 בספטמבר 2009 הוקם במקום ביתן הנצחה ובו חדר זיכרון ותערוכה על חיל ההנדסה. בעתיד מתוכנן לקום באתר מוזיאון לחיל ההנדסה ובו חדר זיכרון, תצוגת מורשת, תערוכות, תצוגת כלים ואודיטוריום. ביוני 2017 חנכה עמותת חיל ההנדסה את "שביל אבני המורשת" ובו 24 סלעים ועליהם שלטים עם תיאור מורשת והיסטוריית חיל ההנדסה ויחידותיו, כולל ברקוד סלולרי המקשר לתוכן מורשת מקוון ומולטימדיה. הסלעים מחולקים לפי יחידות ולפי מלחמות ומבצעים צבאיים. ביוני 2023 נחנך חלקו השני של שביל המורשת ובו 60 אבני זיכרון.

בשנת 2007 הנפיקה החברה הממשלתית למדליות ומטבעות מדליה להנצחת חיל ההנדסה הקרבית בעיצובו של מאיר אשל, המדליה כוללת את סמל החיל והמוטו מצד אחד, ודחפור D9L משוריין עם פלס מצד שני.


קובץ:HandasaMonument001.jpg|האנדרטה ודגל החיל לצד דגל ישראל
קובץ:Mazeva hel handasa.jpg|קיר הזיכרון לחללי חיל הנדסה במערכות ישראל
קובץ:HanasaMonument002.jpg|לוח הסבר שהוצב בחגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל
קובץ:Beni ganz hazdaha 154.jpg|הרמטכ"ל רב-אלוף בני גנץ בטקס התייחדות לזכר חללי חיל ההנדסה הקרבית באתר חולדה 9 בספטמבר 2014
קובץ:Beni ganz hazdaha 157.jpg|הרמטכ"ל רב-אלוף בני גנץ בטקס התייחדות לזכר חללי חיל ההנדסה הקרבית באתר חולדה 9 בספטמבר 2014


## ראו גם

* היסטוריה של חיל ההנדסה הישראלי
** חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים
* צבא ההגנה לישראל
** מלחמות ישראל
** מבצעי צבא הגנה לישראל
* הנדסה קרבית
* קורס צמ"ה
* דחפור די-9 בשירות צה"ל – הדחפור המשוריין של חיל ההנדסה ושימושיו
* צליחה בצה"ל – תחום הנמצא תחת אחריות חיל ההנדסה הקרבית
* מוקש – פינוי מוקשים ומיקוש נגדי הם אחד התפקידים העיקריים של חיל ההנדסה הקרבית

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

[ממוזער|250px|אתר ההנצחה החילי בכביש הגבורה ליד [משמר דוד]]
ממוזער|250px|לוחמי יהל"ם באימון לוט"ר/לש"ב
[ממוזער|250px|נגמ"שי [פומ"ה במבצע צוק איתן]]
ממוזער|250px|דחפורי D9 משוריינים
[ממוזער|250px|שורה של דחפורי D9 משוריינים באימון [מדברי.]]
[ממוזער|250px|נגמ"ש הנדסה [פומ"ה באימון מדברי.]]
[ממוזער|250px|[דחפור D9 משוריין בתצוגת חיל ההנדסה בחגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל.]]
[ממוזער|250px|[דחפור D9 פנדה ברצועת עזה, מלחמת חרבות ברזל.]]

### אתרים רשמיים
* 
* 
*  גל-עד לזכרם: רשימת חללי ההנדסה הקרבית ורשימת מקבלי עיטורים וצל"שים
* 
* שביל המורשת – 24 אבני דרך של חיל ההנדסה הקרבית (מידע וסרטונים)
* 

#### כתבות מאתרים רשמיים
* 
* רועי כספי, המדינה שבדרך: פריצת דרך בורמה הישראלית ופריצת צירים במלחמת לבנון השנייה, אתר זרוע היבשה
* איתמר שגב, הצמ"ה של חיל ההנדסה – עובדות ומספרים, אתר זרוע היבשה
* איתמר שגב, ביקוש שיא להנדסה – גיוס אוגוסט 2010: לראשונה ביקוש של 1.1 מתגייסים על כל מקום פנוי, אתר זרוע היבשה
*  ינשופי האב"כ – על הקמת גדוד האב"כ החדש וסרט מהאימונים, אתר זרוע היבשה
* סמדר קרמפף, "המעמד של חיל ההנדסה עלה, ובצדק" – סיכום כהונתו של משה שלי כקהנ"ר ועל תוכנית ההתעצמות של החיל, ביבשה, 12 בספטמבר 2011
*  סמדר קרמפף, עוברים כל מכשול (כולל סרט וידאו), אתר זרוע היבשה
* 
* נעם שרעבי, הצעד הראשון, ביבשה 2013, אתר זרוע היבשה
*  Meet the Steel Cats: Preventing Terror on the Gaza Border, הבלוג הרשמי של צה"ל, 25 במרץ 2014
* 
*  
* 
* 
* 
*  
*  
* רס"ן במיל' לירז שמואלי, הסיוע ההנדסי בקרב המשולב בצה"ל: הפלס מול הדחפור במאה ה־21 (גרסה ב-PDF), "מערכות", 11 במאי 2021
* 
* 
*  סא״ל (מיל') יונתן גולדפוס, הנדסת מלחמה – פעילות חיל ההנדסה הקרבית ב"חרבות ברזל", אתר מערכות, 2023

### מידע כללי
* כתבות על חיל ההנדסה באתר mako-פז"ם
** 
* 
* מערך האב"כ של צה"ל, סקירה בפורום צבא וביטחון בפרש
* טירונות בחיל ההנדסה
* מסלול מפעיל צמ"ה בחיל ההנדסה: סקירה, שו"ת.
* 

### כתבות בתקשורת
* ריאיון עם הקהנ"ר שמעון דניאל בעיתון במחנה: אתר דו"צ, reprint
* 
* ריאיון עם מג"ד 601 על פעילות הגדוד ביהודה ושומרון בגזרת העיר חברון והלחימה באיום המנהרות
* שלושה גשרים שלושה גיבורים. הגשרים ששימשו את מבצע הצליחה במלחמת יום הכיפורים ועל שם מי נקראו, באתר "מגאפון"
* 
* כנס עמותת חיל ההנדסה לציון 40 שנה למלחמת יום הכיפורים, באתר "מגאפון"
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### תמונות וגלריות
*  תמונות מאירועי הנדסה קרבית באתר ההנצחה חולדה, החל מ-2013 ועד בכלל
*  תמונות של אימון הנדסה קרבית, פורום צבא וביטחון בפרש
*  תמונות של צמ"ה צוקים – גדוד 601, פורום צבא וביטחון בפרש
*  תמונות של "אבירי הפלדה" – פלוגת צמ"ה עזה, פורום צבא וביטחון בפרש
*  תמונות של "חתולי הבר" – פלוגת צמ"ה איו"ש (D9, שופל), פורום צבא וביטחון בפרש
*  תמונות של אימון צמ"ה מילואים ברמת הגולן, פורום צבא וביטחון, פרש
*  תמונות של תרגיל המשלב שריון, הנדסה, חי"ר ומסוק יסעור, פורום צבא וביטחון, פרש
*  תמונות כלי צמ"ה של אבירי הפלדה, בפורום צבא וביטחון בפרש
*  פינוי שדה מוקשים בגבול ישראל–ירדן על ידי חיל ההנדסה הקרבית, ערוץ צה"ל בפליקר
*  אימון של מחס"ר 601, ערוץ צה"ל בפליקר
*  תמונות מטקס ההתייחדות לחללי חיל ההנדסה הקרבית, פליקר, 13 בספטמבר 2016

### סרטוני וידאו
* ערוץ היוטיוב של עמותת חיל ההנדסה הקרבית
* 
*  סרט תדמית הנדסה קרבית ב-דף הפייסבוק הרשמי של חיל ההנדסה הקרבית
*  תצוגת אמצעי לחימה חדשים של חיל ההנדסה ברמת הגולן 2018, ערוץ היוטיוב של ynet
*  שמואל אלגוזי, הצגת מגוון היכולות של גדוד 603 של חיל ההנדסה הקרבית, ביוטיוב
* 
*  שמואל אלגוזי, Israeli Combat Engineering Troop 603 – סרט סיום הכשרה הנדסה קרבית, ביוטיוב
*  שמואל אלגוזי, IDF's 603rt Combat Engineers Battalion in the West Bank – אימונים ופעילות מבצעים באיו"ש, ביוטיוב
*  
*  עדות של חיים תמם מקבל אות הערכה מטעם הרמטכ"ל במבצע צוק איתן, עמותת חיל ההנדסה ביוטיוב
*   (הסרט ביוטיוב)
*  
*  
*  ניסים דן, סרטון צמ"ה 601 – דחפורי D9, באגרים ושופלים ממוגנים בפעולה, יוטיוב, 2016
*  אימון הלוחם בחיל ההנדסה, בערוץ היוטיוב של עמותת חיל ההנדסה הקרבית
*  
*  דחפור D9 – הכלי העוצמתי של חיל ההנדסה, בדף חיל ההנדסה הקרבית בפייסבוק, נובמבר 2018
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
הנדסה
קטגוריה:זוכי פרס ביטחון ישראל
קטגוריה:עוצבת הפלדה
קטגוריה:ערכים מומלצים שנבדקו
קטגוריה:יחידות הנדסה צבאית