היוריסטיקת הזמינות

**היוריסטיקת הזמינות** (באנגלית: **Availability Heuristic**) היא "קיצור דרך" חשיבתי (היוריסטיקה) שאנשים עושים במצב של אי-ודאות כשהם נדרשים לבצע הערכה של נפיצותו, שכיחותו או הסתברותו של מאורע כלשהו. אנשים עושים זאת על בסיס הקלות שבה הם יכולים להעלות במחשבתם דוגמאות למאורע. כתוצאה מכך, מוערכת הסתברותם של מאורעות שניתן לדמיין בקלות, כגבוהה יותר ממאורעות שקשה להעלות בדמיון. השימוש בהיוריסטיקה זו יוביל, בדרך כלל, להחלטות נכונות, אך לעיתים השימוש בהן מוביל להטיות בשיפוט, מה שקרוי הטיות קוגניטיביות. אלו הן הטיות משום שהשיפוטים של האדם בפועל חורגים מהסטנדרט, או מהאומדן הנכון שנקבע על ידי המודל הנורמטיבי של הסטטיסטיקה וההסתברות. למעשה, הקביעה שמדובר בהטיה, כפופה לעובדה שהפרדיגמה המחקרית בה נעשה שימוש היא של השוואת מודלים נורמטיביים למודלים דסקריפטיביים.

תופעה זו דווחה לראשונה על ידי הפסיכולוגים עמוס טברסקי ודניאל כהנמן, שזיהו גם את היוריסטיקת היציגות והיוריסטיקת ההתאמה והעגינה.

השפעת היוריסטיקת הזמינות באה לידי ביטוי במיוחד במצבים בהם מידע נגיש – מבחינה אישית, תקשורתית או תרבותית – משפיע באופן לא מודע על הערכות הסתברות והחלטות יומיומיות.

דוגמה טיפוסית ליישום של היוריסטיקת הזמינות ניתן למצוא בסברה הנפוצה שהסיכוי למות מהיטרפות על ידי כריש גבוה יותר מהסיכוי למות מהיפגעות על ידי חלקי מטוס נופלים, אף על פי שהסיכוי לאחרון גבוה פי 30. הסיבה לכך נעוצה, ככל הנראה, בעובדה שהתקפות כריש זוכות לחשיפה רחבה יותר באמצעי התקשורת ובסרטים. כתוצאה, קל לאדם לדמיין את מלוא אימתן. נפילת חלקי מטוס, לעומת זאת, פחות מסוקרת ויש בה מידה רבה של אקראיות.

רגשות כמו פחד או כעס משפיעים על אילו זיכרונות נשלפים מן הזיכרון – ובעקבות זאת גם על היוריסטיקת הזמינות, שכן אירועים טעונים רגשית נשלפים בקלות ונתפסים כשכיחים או סבירים יותר.

מצב רוח כללי משפיע על קלות שליפת זיכרונות באופן רחב יותר, וכך מגביר את עוצמת ההטיה – ככל ששליפה קלה יותר, כך האירוע נתפס כשכיח יותר.

היוריסטיקת הזמינות משפיעה גם על קבלת החלטות כלכליות, כאשר אנשים נוטים להעריך יתר על המידה את הסיכון או התועלת של השקעות על סמך מידע שזמין להם בזיכרון, במקום על סמך ניתוח רציונלי של כל הנתונים.

דוגמה יותר עכשווית המושפעת אף היא משכיחות הדיווח באמצעי התקשורת, היא אומדן שניתן לכמות הפגועים ביהודה ושומרון (בחודש האחרון או בשנה האחרונה). סביר שניתן אומדן גבוה יותר לשיעור זה אם אנו מבקרים באמצעי תקשורת שנוטים לסקר זאת (למשל בחדשות 0404), מאשר נחשפים לאמצעי התקשורת שנוטים פחות לסקר מידע זה.

כאשר מידע מוצג באופן רגשי, מוחשי או דרמטי – הוא נחרט בזיכרון ביתר קלות, מה שמגביר את זמינותו המנטלית ומוביל להערכת הסתברות גבוהה יותר להתרחשותו.

מידת השליטה הממשית או הנתפסת של אנשים באירוע שבמוקד, משפיעה אף היא על מידת ההטיה המתקבלת מהשימוש בהיוריוסטיקה זו. לדוגמה, אנשים חוששים יותר מהתרסקות מטוס או מהיפגעות בפיגוע טרור מאשר מתאונה העלולה להתרחש עקב נהיגה במכונית. זאת למרות שמבחינה סטטיסטית הסיכוי להיפגע בתאונת מכונית גבוהה יותר מהסיכוי להיפגע מהתרסקות מטוס או מפעולת טרור. הסבר אפשרי לכך היא העובדה שבהתרסקות מטוס או בפעולת טרור מידת השליטה הנתפסת והממשית של המעורב בה היא קטנה מאוד, בעוד שבנהיגה במכונית תחושת השליטה גבוהה הרבה יותר.

## קישורים חיצוניים

* 
* Kendra Cherry, What Is the Availability Heuristic?, Verywell Mind, September 5, 2023
* Celia Gleason, Availability Heuristic and Decision Making, Simply Psychology, July 10, 2023
* Stephanie A. Sarkis, How Availability Bias Messes Up Your Relationships, Psychology Today, June 27, 2020

## הערות שוליים

קטגוריה:היוריסטיקה
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית