אנדור גאבור

**אנדור גאבור** (במקור **גריינר**, בהונגרית: **Gábor Andor;** ריניהאוינפ, 20 בינואר 1884 – בודפשט, 21 בינואר 1953) היה סופר, משורר, הומוריסט, פובליציסט, פזמונאי הונגרי-יהודי. הוא נולד בכפר קטן במחוז שומוג' בדרום מערב הונגריה על הגבול עם קרואטיה. לאחר מותו הוענק לו פרס קושוט.

## ביוגרפיה
גאבור נולד במשפחה יהודית. אביו היה פקיד זוטר, יוז'ף גריינר ואמו הייתה אמה גרוס. לאורך שנות לימודיו באוניברסיטה כתב מאמרים בשבועונים ובכתבי עת שונים. בשנת 1903 תרגם את הפואמה שכתב פרדריק מיסטרל בשפה הפרובנסאלית, "Mireio" (הקציר), שנכתבה, ב-1859, לתחרות של אגודת קישפלודי, ואחר כך תרגם את שירת רולאנן. הוא הפך ליוצר קברטים מבוקש בעשור השני של המאה ה-20. הוא גם הצליח בקומדיות, רומנים סאטיריים וכרכי שירה. במהלך מלחמת העולם הראשונה (1914–1918) השתתף בתנועה האזרחית האנטי-מיליטריסטית. בשנת 1918 הוא עבד לצד המועצה הלאומית במהלך מהפכת החרציות הדמוקרטית.

עוד לפני ההכרזה על הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, היה לו קשר עם בלה קון. בשנת 1919 השתתף בתנועה הפרולטרית. בעת נפילת הרפובליקה הוא הציע לקון ולמשפחתו לגור אצלו, אך בסופו של דבר זה לא קרה. הוא נכלא, שוחרר לאחר מספר שבועות, והיגר לווינה, שם הפך לחבר בעיתון ההונגרי הרדיקלי הבורגני וייצג את התנועה הקומוניסטית. בשנת 1925 גורש מאוסטריה. לאחר מכן הוא נסע לפריז אך גורש גם משם ובסופו של דבר התיישב בברלין. משנת 1927 היה כתב בברלין. בשנת 1929 התמנה לחבר של האיגוד הפרולטרים הגרמני. עם עליית היטלר לשלטון בשנת 1933 נסע למוסקבה, שם הפך לעורך משנת 1938 של מגזין ה"קול החדש" (Új Hang) שייסד שאנדור ברטה שהוצא להורג זמן קצר לאחר מכן. בשנת 1945 שב חהונגריה ועבד עבור מגזינים ועיתונים יומיים אחדים. בין 1950 לבין 1953 היה העורך הראשי של השבועון הסאטירי לודאש מתי.

אשתו הראשונה הייתה הקומיקאית אילונה קוקני, השנייה הייתה שחקנית הקברט פריקה וידור (בשמה המקורי פרנציסקה וקסלמן), איתה התחתן ב־14 ביוני 1919 בבודפשט. בשנת 1923 התחתן בשלישית, הפעם עם אולגה הלפרן, מתרגמת ספרות, הקבורה לצידו בקבר משותף. (אלמנתו, אולגה הלפרן הקימהפרס על שמו, פרס אנדור גאבור, בשנת 1958).

## כתביו
### עד 1919

### משנת 1920 (חלקי)
* *Világomlás. Új versek*; szerzői, Bécs, 1922
* *Halottak arcai*; szerzői, Wien, 1922
* *És itt jön Jászi Oszkár, aki megeszi Marxot és Lenint*; Ama, Wien, 1922
* *Mert szégyen élni s nem kiáltani*; Ama, Wien, 1923
* *Egerszeg. Három kép a magyar életről és a magyar halálról*; Ama, Wien, 1924
* *Forradalmi dalok. A dalok szövegeit, a 21, 24, 30 és 32 számok kivételével Gábor Andor írta vagy fordította*; Aksamit, Prága, 1926
* *Gábor Andor összegyűjtött költeményei*; Nemzetközi Könyv, Moszkva, 1940
* *Bank ucca, vagyis: Hogy rabolták ki magyar urak a bécsi magyar szovjetkövetséget?*; Ama, Wien, 1942
* *Rehákné lelkem! Két pesti szomszédasszony beszélgetései. Első sorozat. 1942. nyarától Mussolini bukásáig*; Idegennyelvű Irodalmi Kiadó, Moszkva, 1943
* *Hazámhoz*; Idegennyelvű Irodalmi Kiadó, Moszkva, 1943
* *Rehákné lelkem! Két pesti szomszédasszony beszélgetései. A fedezetlen vásárló-erőtől Magyarország megszállásáig*; Idegennyelvű Irodalmi Kiadó, Moszkva, 1944
* *Így kezdődött ...*; Hungária, Bp., 1945
* Kis József–Gábor Andor–Urbán Ernő: *A háromtornyú palota és egyéb játékok a magyar falu számára*; Szikra, Bp., 1947
* *Gábor Andor versei*; Athenaeum, Bp., 1947
* *Haspók úr ebédel. Tréfa*; in: *Régi magyar kabaré*; Kultúra, Bp., 1948 
* *Bécsi levelek*; Athenaeum, Bp., 1950
* *Válogatott cikkek*; szerk. Gergely Sándor et al.; Szépirodalmi, Bp., 1953
* *Válogatott versek*; szerk. Gergely Sándor et al., bev. Illés Béla; Szépirodalmi, Bp., 1953



## לקריאה נוספת
* מי ומי בספרות ההונגרית Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató Könyvek 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה, 1944)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לברית המועצות
קטגוריה:יהודים זוכי פרס קושוט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1884
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1953