open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דסטין לאנס בלאק

**דסטין לאנס בלאק** (באנגלית: **Dustin Lance Black**; נולד ב-10 ביוני 1974) הוא במאי ותסריטאי אמריקאי ופעיל למען זכויות להט"ב. בלאק הוא זוכה פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר לשנת 2008 על התסריט שכתב לסרט "מילק".

## ביוגרפיה
בלאק נולד בסקרמנטו למשפחה מורמונית, וגדל גם בסן אנטוניו ובסלינאס. כשהתגורר בסלינאס עבד בתיאטרון מקומי. לאחר סיום לימודיו התיכוניים למד בבית הספר לתיאטרון, קולנוע וטלוויזיה של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, וסיים בהצטיינות את לימודיו ב-1996.

בשנת 2000 ביים בלאק את סרטו הראשון, "מסעו של ג'ארד פרייס", שעסק בצעיר המגיע ללוס אנג'לס ומתמודד עם מיניותו. ב-2001 ביים את הסרט התיעודי "On the Bus", בו גם היה אחד המשתתפים, שעסק במסעם של שישה גברים הומוסקסואלים לפסטיבל "ברנינג מן" בנבדה. ב-2003 בים מספר פרקים בגרסה האמריקנית של תוכנית המציאות "המתחזים", ובין 2006 ל-2009 נמנה עם צוות הכותבים של סדרת הטלוויזיה "אהבה גדולה" של רשת HBO, שעסקה במשפחה מורמונית פוליגמית.

בלאק גילה עניין רב בסיפורו של הארווי מילק, חבר מועצת העיר סן פרנסיסקו שנרצח ב-1978 על רקע הומופובי. הוא החל לחקור את תולדות חייו ונפגש עם אנשים מסביבתו הקרובה, וגיבש תסריט לסרט המבוסס על חייו. בסיועו של אחד מעוזריו לשעבר של מילק, קליב ג'ונס, גייס את הבמאי גאס ואן סנט, וב-2008 יצא הסרט, "מילק". בלאק זכה לפרסים רבים על התסריט שכתב, ובראשם פרס אוסקר. בין היתר, זכה גם בפרס אינדפנדנט ספיריט, פרס גילדת הכותבים של אמריקה ובפרסי אגודות מבקרי הקולנוע של בוסטון, דאלאס וסן פרנסיסקו. בנוסף, היה מועמד לפרס באפט"א.

באותה שנה יצא סרט ביוגרפי נוסף שבלאק כתב את התסריט שלו, "פדרו", שעסק בחייו של פדרו זמורה, כוכב ריאליטי אמריקאי ממוצא קובני, שמת ב-1994 מאיידס. התסריט שכתב היה מועמד לפרס גילדת הכותבים של אמריקה. ב-2010 ביים את הסרט "וירג'יניה", וב-2011 כתב את התסריט לסרט "ג'יי. אדגר", סרט ביוגרפי אודות ג'ון אדגר הובר, בכיכובו של לאונרדו דיקפריו. עוד באותה שנה כתב את המחזה "8", המבוסס על האירועים סביב "הצעה 8", שעם קבלתה בשנת 2008 אסרה מדינת קליפורניה על נישואים חד-מיניים.

בשנת 2017 שידרה רשת ABC מיני-סדרה שבלאק יצר וכתב, "כאשר אנו זורחים", העוסקת בתולדות המאבק לזכויות להט"ב בארצות הברית. את הסדרה ביים גאס ואן סנט, ומשתתפים בה, בין היתר, גאי פירס, מרי-לואיז פרקר, רייצ'ל גריפית'ס, קארי פרסטון ומייקל קנת' ויליאמס.
הסדרה זכתה במספר פרסים ברחבי העולם ושודרה גם בצרפת, בריטניה, ניו- זילנד, ומדינות נוספות.

בשנת 2021 החל בלאק לעבוד על פיתוח המיני-סדרה "תחת נס השמיים" המבוססת על ספרו באותו שם מאת ג'ון קראקאוור. במיני-סדרה מככבים בין היתר השחקנים אנדרו גארפילד וסם וורת'ינגטון, והיא עלתה לשידור ברשתות הולו ו-FX Networks באפריל 2022. עוד באותה השנה החל לעבוד על תסריט לסרט "רסטין"– ביוגרפיה של פעיל זכויות הלהט"ב ביירד רסטין. הסרט יצא בסוף שנת 2023 בשירות נטפליקס.

## חיים אישיים
בלאק יצא מהארון בשנת הלימודים האחרונה שלו באוניברסיטה. הוא בן זוגו של הקופץ למים הבריטי טום דיילי מאז 2013, ובשנת 2015 השניים התארסו. ב-6 במאי 2017 השניים נישאו בטקס בטירה באנגליה ולאחר כמה ימים שיתפו את נישואיהם בעמודים שלהם ברשתות החברתיות. בנם הראשון של השניים נולד בהליך פונדקאות ב-2018, ובנם השני נולד ב-2023.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תסריטאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:במאים להט"בים
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:זוכי אוסקר: התסריט המקורי הטוב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:זוכי פרס פול סלבין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
אוקספורד יונייטד

**מועדון הכדורגל אוקספורד יונייטד** (באנגלית: **Oxford United Football Club)** הוא מועדון כדורגל אנגלי מהעיר אוקספורד שבאוקספורדשייר, המשחק בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, שהיא הדרג השני במבנה הליגות של אנגליה. הקבוצה נוסדה בשנת 1893 ומשחקת באצטדיון "קסאם" המסוגל להכיל כ-12,500 צופים.
## היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1893 בשם "הדינגטון" כאשר בשנת 1911 הוסיף לשמו את הסיומת "יונייטד". קבוצת הכדורגל של המועדון הוקמה על ידי הכומר ג'ון סקוט טאקר ועל ידי הרופא רוברט הצ'ינגס, כדרך שתעזור לשחקני הקריקט של המועדון לשמור על כושרם במהלך פגרת החורף. צבעי הקבוצה היו בהתחלה כתום וכחול. משחק הכדורגל הראשון של הקבוצה היה כנגד קבוצת "קאולי בראקס". בשנת 1899 "הדינגטון" הצטרפה לחטיבה השנייה של הליגה המחוזית של אוקספורדשייר, בה שיחקו עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1914. לקבוצה לא היה מגרש ביתי עד שנת 1913, בה נרכש מגרש קטן בלונדון. ב-1920 המגרש שופץ ו"הדינגטון" נאלצה לנטוש אותו ולעבור למגרש אחר. לבסוף ב-1925 הם מצאו מגרש קבוע, אשר בקיץ שימש למשחקי קריקט ובחורף למשחקי כדורגל. שנתיים לאחר תום המלחמה, בשנת 1921, הועברה הקבוצה לליגה הראשונה של אוקספורדשייר, ורשמה את ניצחונה הגדול ביותר עד היום - 9-0. "הדינגטון" השתתפה בגביע האנגלי לראשונה בשנת 1931, אך הפסידה כבר במשחקה הראשון להאונסלאו וונדררס בתוצאה 8-2. בשנת 1947 עברה הקבוצה לשחק בליגה הספרטנית, למשך שתי עונות; בעונתה הראשונה גמרה במקום החמישי ובעונה השנייה - במקום הרביעי. בזמן זה, קבוצת הקריקט של המועדון, עברה לשחק באצטדיון נפרד משלה, והאצטדיון הביתי של "הדינגטון" הפך להיות מגרש כדורגל בלבד. בעונת 1948/1949 המועדון הגיש בקשת הצטרפות לחטיבה השנייה של הליגה הדרומית, אולם, בעקבות הרחבתה של החטיבה הראשונה, היא נבחרה לשחק בה.

החל מעונתו הראשונה בליגה הדרומית, המועדון נהיה מקצועי, וב-1950, נהפך למועדון האנגלי הראשון שהפעיל זרקורים, כשעשה זאת ב-18 בדצמבר 1950, במשחק נגד "בנבארי ספנסר". לקראת עונת 1957/1958 צבעי הקבוצה שונו לצהוב. בשנת 1960 שינה המועדון את שמו לשמו הנוכחי: "אוקספורד יונייטד", בכדי להגדיל את הפופולריות של הקבוצה במחוזה.

ב-1962 ניצח המועדון בפעם השנייה ברצף בליגת הכדורגל הדרומית, וקודם לליגה האנגלית הרביעית בכדורגל במקום קבוצת "אקרינגטון סטנלי" שפשטה רגל. ב-1965 עלה המועדון לליגה האנגלית השלישית בכדורגל. בעונת 1967/68 ניצחה הקבוצה. בעונת 1975/76 עלתה הקבוצה לליגה השנייה.

בשנת 1982 המועדון נכנס לחובות והודות להזרמה תקציבית על ידי רוברט מקסוול הוא שרד. הוא שיחק כמה עונות בליגה השלישית עד שעלה ליגה השנייה וליגה הבכירה לקראת עונת 1985/1986. המועדון שרד בליגה הבכירה ואף זכה בגביע הפוטבול ליג. הקבוצה ירדה לליגת משנה לאחר עונת 1987/1988. היא שיחקה מספר עונות בליגה השנייה וירדה לליגה השלישית בחשיבותה.

בשנת 2006 המועדון נמכר לאש עסקים אמריקאי תמורת 2 מיליון פאונד. הוא שיחק מספר עונות בליגה לחובבים עד שחזר לשחק בליגה בעונת 2010/2011.

לעונת 2023/2024 הוא קודם לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ בה שיחק גם בעונת 2024/2025.

## סגל נוכחי
נכון ל-6 בספטמבר 2025

 

 

 (בהשאלה מפולהאם)

 
 (בהשאלה מקליארי)

 

 (בהשאלה מטוטנהאם הוטספר)

 (בהשאלה מגלאזגו ריינג'רס)

 (בהשאלה מלומל)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל אנגליות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1893
קטגוריה:אוקספורד
דייוויד מארש

**דייוויד מארש** (באנגלית: **David "Dave" Marsh**, נולד ב-29 בדצמבר 1957) הוא מאמן אמריקאי בשחייה ושחיין עבר. שימש בתפקיד מאמן ראשי של נבחרת הנשים של ארצות הברית בשחייה באולימפיאדה (ריו דה ז'ניירו 2016) ועוזר מאמן נבחרת הגברים של ארצות הברית בשחייה ב-2 אולימפיאדות (אטלנטה 1996 ו-סידני 2000). 

## ביוגרפיה
### קריירת שחיין
באליפות ארצות הברית שנערכה ב-31 ביולי 1980 סיים מארש במקום שישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.78 שניות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 57.03 שניות ועלה מהמקום השלישי למשחה הגמר.

### קריירת מאמן
מארש שימש כמאמן ראשי באוניברסיטת אובורן שבאלבמה (1990–2007) וזכה 7 פעמים באליפות המכללות עם קבוצת הגברים (1997, 1999, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007) ו-5 פעמים באליפות המכללות עם קבוצת הנשים (2002, 2003, 2004, 2006, 2007). שימש כמנכ"ל ומאמן ראשי בקבוצת *SwimMAC* קרוליינה, שארלוט משנת 2007. הוא הוביל את קבוצתו ל-3 זכיות ברציפות באליפות ארצות הברית בשחייה. 

מארש אימן 49 שחיינים אולימפיים, בהם יואב ברוק ואיתן אורבך מישראל, מ-19 מדינות שונות.

בין השחיינים שאימן היו אלופים אולימפיים, אלופי עולם ושיאני עולם בשחייה: 
;שחייניות: קמיל אדמס, מרתה בוואן, קתלין בייקר, מרגרט הולצר, קייטי מיילי, היילי פירסול, קירסטי קובנטרי (נשיאת הוועד האולימפי הבינלאומי). 
;שחיינים: אנתוני ארווין, ג'ורג' בוול, פרד בוסקה, קאלן ג'ונס, מארק גנגלוף, ג'ון הרגיס, סקוט טאקר, מאט טרגט, ראיין לוכטה, סזאר סיילו, מלווין סטיוארט, ג'ימי פייגן, ביל פילקצ'וק, אריק שנטו, ניק תומן.

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכו שחייניו ב-8 מדליות, מהן 6 זהב: ראיין לוכטה - מדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי, אנתוני ארווין - 2 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי ובמשחה שליחים 4x100 מטר חופשי במוקדמות, קייטי מיילי - 2 מדליות, זהב וארד, זהב במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב במוקדמות וארד במשחה ל-100 מטר חזה, קתלין בייקר - 2 מדליות, זהב וכסף, זהב במשחה שליחות 4x100 נטר מעורב, וכסף במשחה ל-100 מטר גב, ג'ימי פייגן - מדליית זהב, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי במוקדמות.

בדצמבר 2016 מונה מארש לתפקיד מאמן העל של נבחרת ישראל בשחייה.

## תארים
* בשנת 2019 זכה מארש להיכלל בהיכל התהילה הבינלאומי בשחייה. 
* מאמן השנה לנשים ב-NCAA : 2001, 2002, 2003
* מאמן השנה לגברים ב-NCAA : 1994, 1997, 1999, 2003, 2004

## קישורים חיצוניים
* דייוויד מארש, באתר *Auburn Tigers* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי פלורידה
קטגוריה:מיאמי: אישים
קטגוריה:שחייני גב אמריקאים
קטגוריה:שחיינים אמריקאים
קטגוריה:מאמני שחייה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אובורן
קטגוריה:פלורידה: שחיינים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1957
שי בן צור

**שי בן צור** (נולד ב-1975) הוא מלחין, מפיק, משורר ונגן ישראלי שחי בהודו וישראל. הוא כותב קאוואלים , קטעים כליים ומוזיקה אינסטרומנטלית ושירים דתיים בעברית, אורדו והינדי.

ביקר לראשונה בהודו כאשר חיפש מורה למוזיקה הודית קלאסית. לאחר שנים של לימודים באופן הודי מסורתי, בן צור החל להלחין מוזיקת קאוואלי סופית מסורתית בעברית. הוא מופיע סביב העולם עם ההרכב שלו.

## ביוגרפיה
לאחר שנכח בקונצרט בירושלים של המוזיקאים הקלאסיים ההודיים האריפראסאד צ'אוראסיה וזאקיר חוסיין
החל להתעניין במוזיקה הודית, אשר הביאו אותו בסופו של דבר אל מוזיקת הקאוואלי. הוא נסע לאז'מאר  בהודו (מקום הימצאו של המאוזוליאום של הקדוש הסופי מואינודין צ'ישטי). ב-2004 הופיע בג'אהאן-א-ח'וסראו, פסטיבל מוזיקה סופית מסורתית בניו דלהי. שיתף פעולה עם מגוון מוזיקאים עממיים ממדבר ראג'סטאן. עבד עם הזמרת ההודית שובהה מודגל , אמן הגיטרה הספרדית פרננדו פרז, יוסי פיין, מישקו מ'בא, אלי מגן, זוהר פרסקו ורבים אחרים.

בשנת 2015 הקליט אלבום עם הגיטריסט והמלחין הבריטי ג'וני גרינווד וקבוצה של מוזיקאים הודים בתוך מבצר מהראנגר אשר נמצאה ברג'סטאן. ההקלטות ומסע ההופעות של גרינווד בהודו ב-2015 צולמו על ידי פול תומאס אנדרסון ותועדו בסרטו *[[Junun]]*.

## חיים פרטיים
שי בן צור נשוי לסג’ידה, שפית ורקדנית הודית, בתו של משורר הודי ידוע.

## דיסקוגרפיה
### היאם
אלבום הבכורה של בן צור, "היאם", הוקלט בהודו, ישראל, וארצות הברית ופורסם ב-2003. באלבום הוקלטו מוזיקאי קאוואלי סופי מסורתיים, אשר שרו בעברית.

### שושן
אלבומו השלישי של בן צור, "שושן", פורסם ב-2010.

### Junun
ב-2015 יצא "Junun", אלבום של בן צור, ג'וני גרינווד, והאנסמבל ההודי ראג'סטאן אקספרס. מפיק האלבום הוא המפיק של רדיוהד, נייג'ל גודריץ'.

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
רוברט דאדלי, רוזן לסטר

ממוזער|רוברט דדלי
**רוברט דאדלי, רוזן לסטר הראשון** (באנגלית: **Robert Dudley, 1st Earl of Leicester**; 22 ביוני 1532 — 4 בספטמבר 1588) היה אציל אנגלי, בנו של ג'ון דאדלי, דוכס נורת'מברלנד, חבר קרוב של אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה ומועדף בחצר המלוכה שלה.

## ביוגרפיה
דאדלי היה נשוי במשך 10 שנים לאיימי, עד למותה בשנת 1560, שעורר סקנדל ציבורי. במהלך נישואיו קיים קשר קרוב עם המלכה אליזבת, משנת מלכותה הראשונה ועד למותו, אך אליזבת החליטה שלא למסד את יחסיהם.

ב-1588 לאחר שבריאותו התרופפה, נפטר דאדלי באופן פתאומי. היסטוריונים העלו את הסברה כי נפטר ממחלת המלריה או מסרטן הקיבה. המלכה אליזבת הושפעה עמוקות ממותו והסתגרה בארמונה כמה ימים, עד שהלורד בורגלי שבר את דלת הכניסה. אליזבת שמרה את המכתב האחרון שקיבלה מדאדלי, 6 ימים לפני מותו, ליד תיבת התכשיטים שלה, והמכתב נשאר שם עד למותה, 15 שנים מאוחר יותר ב-24 במרץ 1603.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:רוזנים בריטים
קטגוריה:גנרלים בריטים
קטגוריה:מסדר הבירית: אבירים וגבירות
קטגוריה:חברי הפרלמנט של אנגליה (לפני 1707)
קטגוריה:ילידי 1532
קטגוריה:נפטרים ב-1588
עונת 1958/1959 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

**עונת 1958/1959 ב[[ליגת האלופות|גביע אירופה לאלופות בכדורגל]]** הייתה העונה הרביעית של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-26 באוגוסט 1958 ותחרות הסתיימה ב-3 ביוני 1959. בתחרות השתתפו 26 קבוצות (נרשמו 28). למשתתפי התחרות התווספו יוון ופינלנד.

משחק הגמר נערך בנקאר סטדיון, שטוטגרט. התחרות הסתיימה בניצחון של ריאל מדריד בפעם הרביעית ברציפות.

## מתכונת התחרות
לתחרות נרשמו 28 קבוצות. ריאל מדריד כמחזיקת הגביע קודמה ישירות לשמינית הגמר. 27 קבוצות הנותרות חולקו ל-3 בתים: מערב אירופה, מרכז אירופה ומזרח אירופה. ההגרלה התקיימה בקאן ב-2 ביולי 1958. בהתאם לתוצאות ההגרלה, קבוצה מכל בית העפילו ישירות לשמינית הגמר ו-8 קבוצות נותרות נפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר.

בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ.

מנצ'סטר יונייטד שהוזמנה לתחרות בהזמנה מיוחדת בסופו של דבר החליטה לא להשתתף.

אולימפיאקוס הוגרלה לשחק נגד הקבוצה הטורקית וביטלה את השתתפותה.

## השלבים המתקדמים

## ראו גם
גמר גביע אירופה לאלופות 1959.
## קישורים חיצוניים
* 

* נתונים מאתר אופ"א

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1958
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1959
קטגוריה:עונות בליגת האלופות
עונת 1959/1960 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

**עונת 1959/1960 ב[[ליגת האלופות|גביע אירופה לאלופות בכדורגל]]** הייתה העונה החמישית של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-26 באוגוסט 1959 ומשחק הגמר נערך ב-18 במאי 1960. בתחרות השתתפו 26 קבוצות (נרשמו 27).

משחק הגמר נערך בהאמפדן פארק, גלאזגו. התחרות הסתיימה בניצחון של ריאל מדריד בפעם החמישית ברציפות. במשחק הגמר ריאל כבשה שבעה שערים, שיא שלא נשבר עד היום.

## מתכונת התחרות
בתחרות השתתפו 27 קבוצות. ריאל מדריד כמחזיקת הגביע קודמה ישירות לשמינית הגמר. 26 קבוצות הנותרות חולקו ל-2 בתים: צפון אירופה ודרום אירופה. ההגרלה התקיימה בקומו ב-6 ביולי 1959. בהתאם לתוצאות ההגרלה, שתי קבוצות מכל בית העפילו ישירות לשמינית הגמר ו-12 קבוצות הנותרות נפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר. 

בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ.

קופס הפינית ביטלה את השתתפותה לקראת מועד המשחק הראשון. אולימפיאקוס היוונית שביטלה את השתתפותה בעונה הקודמת מסיבות פוליטיות, הפעם השתתפה בתחרות.

## השלבים המתקדמים

## ראו גם
* גמר גביע אירופה לאלופות 1960

## קישורים חיצוניים
* 

* נתונים מאתר אופ"א

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1959
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1960
קטגוריה:עונות בליגת האלופות
אנדרו אוורט

**אנדרו אוורט** (באנגלית: **Andrew Everett**; נולד ב-9 ביולי 1992 בצפון קרולינייה), הוא מתאבק אמריקאי, המופיע בארגון ההיאבקות Evolve.

## תחילת קריירת ההיאבקות

אביו של אוורט היה אחד ממייסדי ליגת היאבקות בשם OMEGA ביחד עם מאט וג'ף הארדי, שלמעשה אימנו אותו.

אוורט התאבק לרוב בסצנת ליגות ההיאבקות העצמאיות, בליגות כמו OMEGA, PWG, CZW, GFW ו-AAW. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת ההיאבקות TNA בשנת 2015.

בזירה העולמית, אוורט התאבק בעבור ליגת ההיאבקות הבריטית RPW.

## קריירת היאבקות מקצועית
### TNA (2015–2018)

אוורט ערך את הופעת הבכורה שלו באירוע הגדול ביותר של הארגון "נועד לתהילה" (באנגלית: *Bound for Glory*) בקרב אולטימייט X בעבור אליפות ה-X דיוויז'ן, אך הפסיד בקרב לטיגרה אונו המקסיקני. הוא ערך את ההופעה המחודשת שלו בחודש מרץ לאחר שניצח את DJ Z עם עזרה של טרבור לי וגרגורי שיין הלמס, מעשה זה קבע את דמותו של אוורט על המרקע כ"רע" בפעם הראשונה בקריירה שלו. הוא התחרה בקרב מרובע באירוע Slammiversary על אליפות ה-X דיוויז'ן, אך הפסיד. ב-28 ביוני בפרק של Impact Wrestling, אוורט השתתף בקרב באטל רויאל (שמטרתו להדיח את המתאבקים האחרים מעל החבל העליון) על המועמדות לאליפות ה-X דיוויז'ן, אבל הודח על ידי המנצח בקרב ברקסטון סוטר. שבוע לאחר מכן, הוא השתתף בקרב האולטימייט X השני שלו על האליפות ושוב הפסיד. באירוע דסטיניישן X הוא הפסיד בקרב סולם שמטרתו הייתה לקבוע את הטוען לכתר לאליפות ה-X דיוויז'ן.

## אליפויות והישגים
***הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated - PWI**
** PWI דירג אותו במקום ה-78 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2017

***הישגים בארגון ההיאבקות Pro Wrestling Guerilla - PWG**
**אליפות הצעירים במשקל כבד של PWG (פעם אחת) - עם טרבור לי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי קרוליינה הצפונית
קטגוריה:מתאבקים מקצוענים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1992
איילת צברי

**אַיֶּלֶת צַבָּרִי** (נולדה ב-24 במאי 1973) היא סופרת ישראלית-קנדית. היא התגוררה בקנדה שנים רבות ובשנת 2019 שבה לארץ. צברי כותבת בעיקר באנגלית.
## ביוגרפיה
אילת צברי נולדה בשכונת מחנה יהודה שבפתח תקווה למשפחה ממוצא תימני. צברי נהגה לחבר סיפורים ולספרם בעל פה עוד בטרם ידעה קרוא וכתוב. משלמדה מיומנויות אלה כתבה את סיפוריה. כשהייתה בת עשר החלה לשלוח מכתבים לעיתון "הארץ שלנו" וזה פרסמם. מגיל 15 עבדה כעיתונאית ופרסמה כתבות ב-"מעריב לנוער", "את" ו"מעריב".

אביה, חיים צברי, מת מהתקף לב מעט לפני שמלאו לה עשר שנים. האב ניחן בכישרון ספרותי וכל חייו כתב שירים. בצעירותו רצה להיות משורר אך לבסוף בחר להיות עורך דין. לדעתה של צברי, הצורך החריף בפרנסה טובה ובטוחה והיעדר מודל לחיקוי, משורר תימני שיוכל לשאת את עיניו אליו, הובילו להחלטה זו.

בשנות חיהם המשותפות טיפח האב את אהבת הכתיבה והקריאה של ביתו. הוא חשף אותה ליצירות מופת שאהב, קרא את כל הסיפורים שכתבה ועודד אותה להוסיף ולכתוב. לפני שנפטר הבטיח לה שלכבוד יום הולדתה העשירי יפרסם בספר את סיפוריה או את שיריה. הבטחה שכאמור לא הספיק לממש.

למדה צילום וקולנוע באוניברסיטת קפילנו  בוונקובר. כתיבה למדה צברי באוניברסיטת סיימון פרייזר  ובאוניברסיטת גואלף .

אוסף הסיפורים הקצרים שלה, "המקום הכי טוב בעולם" (The Best Place on Earth) יצא לאור בקנדה בהוצאת הספרים הרפר קולינס בשנת 2013; בארצות הברית יצא לאור בהוצאת רנדום האוס. התרגום לעברית, בהוצאת "עם עובד", יצא במאי 2016.

הספר זכה בפרס סמי רוהר לספרות יהודית לשנת 2015 ובפרס אדוארד לואיס וולנט לשנת 2016, והיה מועמד לפרס פרנק או'קונור הבינלאומי לסיפורים קצרים .

ספרה השני "אמנות העזיבה" (The Art of Leaving) יצא לאור ב־2019.

## קישורים חיצוניים

* 
* ביוגרפיה באתר הרשמי
* 
* 
* 
* 
* אדמית פרא, המקום הכי טוב בעולם, בבלוג אדמה, 4 באוגוסט 2016
* 
* 
* קובי מידן, חוצה ישראל - שיחה עם איילת צברי, החינוכית, 22 ביולי 2018

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרות קנדיות
קטגוריה:ישראליות שהיגרו לקנדה
קטגוריה:זוכי פרס סמי רוהר
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת סיימון פרייזר
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת גואלף
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1973
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
עונת 1960/1961 בגביע אירופה לאלופות בכדורגל

**עונת 1960/1961 ב[[ליגת האלופות|גביע אירופה לאלופות בכדורגל]]** הייתה העונה השישית של התחרות האירופית לקבוצות כדורגל והיא אורגנה על ידי אופ"א. המשחק הראשון התקיים ב-29 בספטמבר 1960 ומשחק הגמר נערך ב-31 במאי 1961. בתחרות השתתפו 28 קבוצות.

משחק הגמר נערך באצטדיון ונקדורף, ברן. המנצחת של התחרות במשך חמש שנים (1955-1959) ריאל מדריד הודחה כבר בסיבוב הראשון (שמינית הגמר). התחרות הסתיימה בניצחון של בנפיקה ליסבון בפעם הראשונה בתולדות המועדון.

## מתכונת התחרות
בתחרות השתתפו 28 קבוצות. ריאל מדריד כמחזיקת הגביע קודמה ישירות לשמינית הגמר. 27 קבוצות הנותרות חולקו ל-3 בתים: צפון אירופה, מערב אירופה ומזרח אירופה. ההגרלה התקיימה במשרדי אופ"א בפריז ב-7 ביולי 1960. בהתאם לתוצאות ההגרלה, קבוצה מכל בית העפילו ישירות לשמינית הגמר ו-8 קבוצות נותרות נפגשו בשיטת משחק בית ומשחק חוץ לקביעת הקבוצה שתעפיל לשמינית הגמר. 

בכל השלבים למעט משחק הגמר נערכו משחק בית ומשחק חוץ.

## השלבים המתקדמים

## ראו גם
* גמר גביע אירופה לאלופות 1961

## קישורים חיצוניים
* 

* נתונים מאתר אופ"א

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1960
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1961
קטגוריה:עונות בליגת האלופות
אבירם חסון

**אבירם חסון** (נולד ב-1967 בירושלים) משמש כראש משלחת משרד הביטחון בארצות הברית ובקנדה. אלוף-משנה במילואים בצה"ל.

חסון הוא נין לרב חנוך חסון שהיה ראש הקהילה ואב בית-הדין הספרדי בחברון, ולרבנית קלרה חסון.

## שירות צבאי
לאורך שירותו הצבאי ביצע אבירם מגוון תפקידים בשדה ובמטה. הבולטים שבהם: מפקד טייסת תחזוקה אווירית, ראש ענף מערכות יירוט וראש ענף תכנון במטה להק הציוד שבחיל האוויר, ובנוסף, ביצע שני תפקידי ראש מחלקה במנהלת חומה שבמפא"ת.

במהלך תפקידיו במפא"ת היה אמון על פיתוח מערך ההגנה מפני טילים של מדינת ישראל, מערכות ה"חץ", "שרביט קסמים" ו"כיפת ברזל".

בחודש דצמבר 2015 מונה כממלא מקום ראש מנהלת חומה.

בחודש נובמבר 2016 סיים את תפקידו ופרש מצה"ל והמשיך בשירות מילואים פעיל.

## לאחר שירותו הצבאי
לאחר פרישתו מצה"ל המשיך בתפקידים שונים במערכת הביטחון, ובשנת 2021 מונה למנכ"ל יחידת סמך ביטחונית.

בחודש יולי 2024 מונה לראש משלחת משרד הביטחון בארצות הברית וקנדה. במהלך כהונתו כראש המשלחת חתם על עסקה בסך חמישה מיליארד דולר עם חברת בואינג לרכש 25 מטוסי F-15 מדגם IA.

## השכלה
חסון בעל תואר שני במנהל עסקים (אוניברסיטת בן-גוריון) ותואר ראשון בהנדסת מחשבים אותם סיים בהצטיינות, ובוגר קרן וקסנר.

## הערות שוליים

קטגוריה:חיילי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:ראשי מנהלת חומה
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:קציני צה"ל בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
מגדלור נמל קצא"א באשקלון

**מגדלור נמל קצא"א באשקלון** הוא מגדלור בקצה שובר הגלים הראשי של נמל קצא"א באשקלון. המגדלור מופעל על ידי חברת קו צינור אילת אשקלון ואינו נגיש לציבור.

## הערות שוליים

קטגוריה:אשקלון: מבנים
נמל קצא"א באשקלון
סדרת ההישרדות

"**סדרת ההישרדות**" (באנגלית: **Survivor Series**) הוא אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות, ה-WWE, ומשודר אחת לשנה בחודש נובמבר. האירוע הראשון של סדרת ההישרדות נערך לראשונה ב-26 בנובמבר 1987 באולם המדיסון סקוור גארדן. האירוע נמצא במקום השני באירועי השלם וצפה, שמשודרים לאורך השנים בהיסטוריית האירועים של ה-WWE ונחשב לאחד מארבעת האירועים הגדולים ביותר של הארגון ביחד עם רסלמניה, סאמרסלאם, והרויאל ראמבל.

## היסטוריה

האירוע הראשון נערך בשנת 1987 בזכות הצלחתה של רסלמניה 3, כשה-WWF רצו להרחיב את הפוטנציאל שלהם בשוק אירועי השלם וצפה. האירוע הראשון היה ממוקד סביב הריב בין האלק הוגאן ואנדרה הענק, כשהם נאבקו קודם לכן ברסלמניה 3.

סדרת ההישרדות הייתה מתוכננת להיווצר סביב חג ההודיה, כאשר שמונת האירועים הראשונים שלו אכן נערכו בתאריכי החג. בשנת 1995, האירוע עבר לימי ראשון.

האירוע מאופיין בקרבות הדחה של ארבעה נגד ארבעה או חמישה נגד חמישה. קרבות אלו נקראים "קרבות הדחה" וזכו גם לכינוי "קרבות סדרת ההישרדות".

שנת 1992 הכילה רק קרב הדחה אחד. האירוע של שנת 1997 היה מפורסם בעיקר בגלל סיפור "הדפיקה במונטריאול", לעומת זאת האירוע של שנת 1998 היה היחיד שלא הכיל קרב הישרדות אחד, במקום זאת האירוע התמקד בטורניר הדחות לקבוע מי יהיה אלוף ה-WWF. האירוע של שנת 2002 התאפיין בהופעת הבכורה של קרב תא ההדחות.

מאז פיצול המותגים בשנת 2016 ל-Raw וסמאקדאון, שבהם המתאבקים ייחודים לכל מותג משלו, נוצרה יריבות המאופיינת בין Raw וסמאקדאון, שבה כל האלופים ממותג אחד מתחרים מול האלופים המקבילים להם במותג הנגדי. בנוסף לקרבות אלו, ממשיכים להתנהל קרבות הדחה של חמישה נגד חמישה בין המותגים כמיטב המסורת.

## תאריכי ואולמות מופעי סדרת ההישרדות
שמאל|ממוזער|200px|תפאורת הבמה של סדרת ההישרדות 2005

## DVD על היסטוריית האירוע

ה-WWE שחררו ב-3 בנובמבר 2009, DVD על סדרת ההישרדות שנקרא "סדרת ההישרדות - האנתולוגיה השלמה", בו נכללים כל המופעים מ-1987 עד 1996.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מופעי ה-WWE
אנדרטת חיל הרפואה

250px|ממוזער|שמאל|שבועת חיל הרפואה
**אנדרטת חיל הרפואה** נמצאת בבסיס מרפ"א צפון (בית חולים 10) בחיפה.

## הקמה
האנדרטה היא חלק מאתר ההנצחה המרכזי לחללי חיל הרפואה. סמוך לה חקוקים על קיר הנצחה שמותיהם של 571 (נכון ל-נובמבר 2020) אנשי חיל הרפואה שנפלו מאז מלחמת העצמאות, רופאים, חובשים, פרמדיקים ובעלי מקצועות ותפקידים נוספים בחיל הרפואה.

על הקיר נמצאת גם שבועת חיל הרפואה שחוברה על ידי חיים חפר ולפיד זיכרון עליו כרוך נחש - סמל הרפואה.

אחת לשנה נערך במקום טקס התייחדות עם הנופלים בהשתתפות המשפחות השכולות, קצין רפואה ראשי וראש אט"ל.

האנדרטה הוקמה ביוזמת עמותת חיל הרפואה. היא מורכבת משלושה מבנים מבטון הערוכים כאוהל תאג"ד. במרכז נמצא פסל ברונזה (2.05 מטר) של חובש תומך בחייל פצוע הנשען עליו, הפסל הוא פרי יצירתה של הפסלת החיפאית יפה לוי (בק). האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל עקיבא לומניץ (1946-1996) ונחנכה ב-10 ביולי 1989.

ביום הזיכרון ה'תשנ"ג (1993) הנפיק השרות הבולאי בול עם ציור של האנדרטה.

## גלריה

## קישורים חיצוניים

* 
* יום הזיכרון ה'תשנ"ג, בול אנדרטת חיל הרפואה
900px|ממוזער|מרכז|שמות כל הנופלים מחיל הרפואה, נכון ל-14 ביולי 2017
900px|ממוזער|מרכז|מבנה האנדרטה

רפואה
חיל הרפואה
קטגוריה:חיל הרפואה
סופת חול (סרט)

**סופת חול** הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2016 בבימויה של עילית זקצר ובתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי. בפסטיבל סאנדנס 2016 הסרט זכה בפרס חבר השופטים בקטגוריית "עולם הקולנוע הדרמטי", וכן זכה בשישה פרסי אופיר ובהם בפרס הסרט הטוב ביותר. ונבחר לייצג את ישראל בתחרות על פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר (אולם לא העפיל למועמדות בקטגוריה). הסרט הוצג בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ה-66.

## עלילה
משפחה בדואית מתקשה להתמודד עם מציאות חדשה כאשר ג'לילה (רובא בלאל-עספור), בת 42 ואם לארבע, מארחת את חתונתו השנייה של בעלה סולימאן (הייתאם עומארי), לכלה הצעירה ממנה ב-20 שנה. ליילה (למיס עמאר), בתה בת ה-18 שמנהלת קשר סודי ואסור עם בחור זר, מגלה שהאם יודעת על הקשר. האם שלא מוכנה להכיר בבחור הזר, אנואר (ג'לאל מסרוה), אוסרת על ליילה לפגוש אותו יותר. לאחר ירח הדבש, סולימאן עובר לגור בבית חדש עם אשתו החדשה, בצמוד לבית הקודם בו גר עם משפחתו מאשתו הראשונה. ג'לילה מתקשה לנקות, לכבס ולהכין אוכל מכיוון שהבית הישן סובל מהזנחה ואינו מחובר לחשמל.

אף על פי שהאם אוסרת, ליילה מפגישה בין אנואר שבו התאהבה לבין סולימאן. האב מסרב להכיר בו מפני שהוא לא מאותו שבט. האב הכועס, מבטיח את ליילה למוניר, בן למשפחה מאותו השבט. ג'לילה הכועסת, מסרבת בתוקף שליילה תינשא למוניר ואומרת לסולימאן שמוניר לא מספיק טוב ושיחפש מישהו אחר. בגלל זה, סולימאן מגרש את ג'לילה מהבית חזרה לבית אביה.

ליילה שלא רוצה שמשפחתה תתפרק, מסכימה להינשא בלית ברירה למוניר בהבטחה שאביה לא יגרש את אמה.

## שחקנים
* למיס עמאר - ליילה
* רובא בלאל-עספור - ג'לילה
* הייתאם עומארי - סולימאן
* חדיג'ה אל עאכד - תסנים
* ג'לאל מסרוה - אנואר

## ביקורת
יעל [ניצן] רובינשטיין כתבה בביקורת על הסרט: .

## מועמדויות ופרסים
הסרט זכה במקום הראשון בדירוג חבר השופטים בפסטיבל סאנדנס בארצות הברית, וכן זכה במקום הראשון בפסטיבל ג'אנג'ו בקוריאה, ובפרס ראשון בתחרות סרטים בעבודה בפסטיבל הקולנוע ירושלים. כמו כן, הוקרן כבחירה רשמית בפסטיבל ברלין בגרמניה, פסטיבל שנחאי בסין ופסטיבל קרלובי וארי בצ'כיה.

בנוסף, זכה בשישה פרסי אופיר לשנת 2016 ובהם בפרס הסרט הטוב ביותר. נבחר לייצג את ישראל בתחרות על פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר, אולם לא נכלל לבסוף בין חמשת המועמדים בקטגוריה בטקס.

## לקריאה נוספת
* צחי כהן, **לְמה דומה קולנוע? קריאות תרבותיות בקולנוע בן־זמננו**, הוצאת כרמל, 2021, הפרק "רומיאו ויוליה המאובקים", עמ' 125–128.

## קישורים חיצוניים

* "סופת חול" באתר פסטיבל סאנדנס 
*  
* "סופת חול" באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה

; ביקורות:
* 
* 
* יעל שוב, דרמה מהודקת, עשירה וסוערת, באתר Time Out ישראל, 18 בספטמבר 2016
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2016
קטגוריה:סרטים בערבית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים שעוסקים במגדר
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: סרטים
קטגוריה:החברה הבדואית בישראל
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2016
ספרינגבוק (דרום אפריקה)

**ספרינגבוק** (באנגלית: **Springbok**; מילולית: "דלגן") היא עיר באזור נמקוואלנד שבצפון-מערב פרובינציית הכף הצפוני בדרום אפריקה. בשנת 2011 התגוררו בה כ-12,800 תושבים.

## היסטוריה
עד 1852 שכנה במקום בו נמצאת כיום ספרינגבוק חוות מלקבושקויל (Melkboschkuil). באותה שנה נקנה שטח החווה תמורת 750 ליש"ט (כ-573 אלף ליש"ט בערכי 2010), במטרה להקים במקום מכרה נחושת. ב-1862 הוקמה העיר, בשם ספרינבוקפונטיין (Springbokfontein, מילולית: "מעיין הדלגנים". עם השנים התקצר שמה לספרינגבוק. במהלך מלחמת הבורים הוקמה בעיר מצודה ששימשה את מאני מאריץ ואנשיו.

מרבצי הנחושת סביב העיר הידלדלו עם השנים, אך היא נותרה המרכז העירוני החשוב בנמקוואלנד. כיום מתפרנסים תושביה בעיקר מתיירות, מסחר וחקלאות.

## גאוגרפיה
העיר שוכנת בגובה של 1,007 מטר מעל פני הים, בעמק בין שתי כיפות הגרניט של הרי הנחושת הקטנים (Klein Koperberge). היא שוכנת במפגש בין שני כבישים ארציים חשובים: N7, המוביל מקייפטאון לנמיביה ו-N14, המוביל ממנה לאפינגטון, קרוגרסדורפ ופרטוריה.

העיר שוכנת באזור מדברי, המפורסם בכך שבעונת האביב משנה את פניו ומתכסה בפריחה ססגונית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דרום אפריקה: ערים
קטגוריה:הכף הצפוני
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1862
Love on the Brain

"**Love on the Brain**" הוא סינגל של הזמרת הברבדית ריהאנה, מתוך אלבומה השמיני Anti. השיר יצא ב-27 בספטמבר 2016, כסינגל הרביעי מתוך האלבום. הוא נכתב על ידי פרד בול, ג'וסף אנג'ל וריהאנה. השיר הוא בלדת דו-וופ וסול, בהשראת מוזיקה משנות ה-50 וה-60. מילולית, השיר מדבר על העליות והמורדות של אהבה רעילה.

היכולות הווקליות של ריהאנה בשיר זכו לשבחים והושוו לאלו של איימי ויינהאוס, ביונסה ומגוון של אמני סול. ריהאנה הופיעה עם השיר במהלך סיבוב ההופעות Anti World Tour, וביצעה אותו גם בטקס פרסי המוזיקה של בילבורד ובטקס פרסי הווידאו-קליפים של MTV ב-2016.

השיר הגיע למקום ה-5 במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100, והפך לשיר ה-30 של ריהאנה שמגיע לעשירייה הפותחת במצעד, מה שממקם אותה באותו המקום עם מדונה והביטלס בתור האמנים היחידים בהיסטוריה שמופיעים לפחות שלושים פעמים בטופ 10 של מצעד הבילבורד הוט 100. נכון ליוני 2020, יש לשיר כ-600 מיליון השמעות בפלטפורמת הסטרימינג, ספוטיפיי.

## שימושים אחרים וגרסאות כיסוי
ב-19 במאי 2016, הושמע השיר בפרק הסיום של העונה ה-12 של הסדרה "האנטומיה של גריי". הזמרת האמריקאית קלי קלרקסון ביצעה את השיר בשידור חי בדף הפייסבוק שלה ב-26 באוגוסט 2016.

## מיקומי שיא
השיר זכה להצלחה עולמית, והצליח בשיאו להגיע אל המקום ה-5 במצעד הבילבורד הוט 100.

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי משין גאן קלי
קטגוריה:שירי ריהאנה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ריהאנה
קטגוריה:שירים על אלימות במשפחה
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:שירי לפידים
קטגוריה:שירי דו-וופ
קטגוריה:בלדות נשמה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפולין
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת ומעלה בארצות הברית
מנהרת קווינסויי

**מנהרת קווינסויי** (באנגלית: **Queensway Tunnel**; מוכרת גם כ**מנהרת בירקנהד**) היא מנהרת כביש תחת הנהר מרזי שבאנגליה, המקשרת בין הערים ליברפול ובירקנהד. אורך המנהרה הוא 3.24 קילומטרים ובה שני נתיבי נסיעה לכל כיוון. בנייתה החלה בשנת 1925 והיא נפתחה לתנועה ב-1934. בשנת 2015 עברו דרכה מדי יום 35,000 כלי רכב.

## כריית המנהרה
מנהרת קווינסויי לא הייתה המנהרה הראשונה שנכרתה תחת נהר המרזי. קדמה לה מנהרת הרכבת (Mersey Railway) שנפתחה לשימוש ב-1886. היוזמה לכריית מנהרת הכביש הגיעה לאחר שתורים ארוכים של אנשים וכלי רכב השתרכו לשימוש במעבורות על פני הנהר. המנהרה תוכננה על ידי המהנדס בזיל מוט (Basil Mott) שגם פיקח על בנייתה ביחד עם מהנדס העיר ליברפול ג'ון אלכסנדר ברודי (John Alexander Brodie). פתחי המנהרות ובניין האוורור של המנהרה תוכננו על ידי האדריכל הרברט ג'יימס רואוס (Herbert James Rowse) ועיצובם נעשה על ידי אדמונד תומפסון (Edmund Thompson).

במהלך עבודות הכרייה הוצאו מבטן האדמה למעלה מ-1.2 מיליון טונות של סלעים וחומרים אחרים. שלוש שנים לאחר תחילת הכרייה נפגשו המנהרות שניכרו משני עברי הנהר בסטייה של פחות מאינץ' אחד. 1,700 פועלים עבדו בכריית המנהרה והשלמתה, ו-17 נספו במהלך העבודות. המנהרה נחנכה על ידי המלך ג'ורג החמישי ב-18 ביולי 1934 בנוכחות קהל של 200 אלף איש.

בעת פתיחתה הייתה המנהרה מנהרת הכביש הארוכה בעולם והיא החזיקה בשיא זה במשך 14 שנים, אם כי נותרה המנהרה התת-מימית הארוכה בעולם עד 1955.

לאחר שנפח התנועה במנהרה הלך ועלה תוכננה ונכרתה מתחת לנהר מצפון לה מנהרת קינגסויי, אשר נפתחה לתנועה ב-1971.

## תיאור המנהרה
250px|ממוזער|שמאל|בניין האוורור והבקרה של המנהרה בגדה המזרחית של נהר המרזי
למנהרה פרופיל קשתי ועל כן לכלי הרכב הנוסעים בה נקבעה מגבלת גובה של 3.9 מטרים בשני הנתיבים הצדדיים ו-4.75 מטרים בשני הנתיבים המרכזיים. כלי רכב נושאי מטען מוגבלים לגובה של 3.5 מטרים ואוטובוסים נדרשים לנסוע תמיד בנתיבים המרכזיים.

פתחי המנהרה ממוקמים 500 מטרים ממזרח לנהר ו-200 מטרים ממערב לו. שני סעיפים נוספים, מעגליים, נבנו למנהרה בשני צידי הנהר על מנת לאפשר כניסה לתוכה גם מאזורי המעגנים שליד גדותיו. הסעיף הנוסף בבירקנהד נסגר ב-1965, אם כי ניתן עדיין לראות את שני פתחיו בתוך המנהרה ועל פני האדמה. הסעיף בליברפול היה בעבר דו סטרי ובהצטלבות עם הסעיף הראשי הוסדרה התנועה על ידי רמזורים. כיום הסעיף הוא חד סטרי בכיוון היציאה, ופתחו מצוי בקרבת גדת הנהר, מול בניין ליבר המלכותי.

המעבר במנהרה כרוך בתשלום אגרה. מתחם התשלום עבור כל הנתיבים במנהרה ממוקם בסמוך לפתח המנהרה בגדה המערבית של הנהר.

בשנת 2004 החלו עבודות להקמת שבעה חדרי מחסה לשעת חירום מתחת למפלס המנהרה, לצורך התאמתה לתקני הבטיחות האירופיים הגבוהים ביותר. אל כל אחד מהמחסות יהיו פתחי גישה משני צידי המנהרה והוא יוכל להכיל 180 אנשים וציוד בטיחות.

בשנת 2009 צולמה במנהרה סצנה מהסרט הארי פוטר ואוצרות המוות - חלק ראשון.

## קישורים חיצוניים

* 
* על המנהרה, באתר ה-BBC
* אתר המנהרות תחת נהר המרזי

## הערות שוליים

קווינסווי
קטגוריה:ליברפול
קווינסויי
מרקו יובאנוביץ'

**מרקו יובאנוביץ**' (בסרבית: **Марко Јовановић**; נולד ב-26 במרץ 1988) הוא כדורגלן עבר סרבי.

## קריירה
יובאנוביץ' התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של בודוצ'נוסט ארילייה ובגיל 13 הצטרף למחלקת הנוער של פרטיזן בלגרד. בקיץ  הושאל לשנתיים לטלאופטיק במסגרת שיתוף פעולה בין שתי הקבוצות. ב-26 בספטמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרטיזן בניצחון 1-4 נגד ראד במסגרת הגביע הסרבי. ב-23 באוקטובר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית במסגרת שלב הבתים של גביע אופ"א נגד סמפדוריה. במהלך עונת  יובנוביץ' לשחקן הרכב בקבוצה. ב-27 במרץ 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו עבור פרטיזן בניצחון 1-2 נגד בורצ'ה כאשר יובנוביץ' כבש את שער הניצחון בדקה ה-90.

ב-12 ביולי 2011 חתם בויסלה קרקוב מליגת העל הפולנית. ב-9 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו עבור ויסלה בניצחון 1-2 נגד לך פוזנן. ב-24 בינואר 2015 שוחרר מוויסלה.

ב-24 באוגוסט 2015 חתם בווז'דובאץ אחרי חצי שנה שלא שיחק. ב-23 בדצמבר חזר לקדנציה שנייה בפרטיזן בלגרד בה חתם לשנתיים וחצי. יובאנוביץ' הבקיע בגמר הגביע הסרבי בו ניצחה פרטיזן 0-2 את ג'אבור איווניצה.

בקיץ  חתם בבני יהודה תל אביב מליגת העל עד לסיום העונה. ב-10 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בבני יהודה בתיקו 2-2 נגד מכבי חיפה. 1 באוקטובר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בבני יהודה בתיקו 2-2 נגד מ.ס. אשדוד.

ב-24 באוגוסט 2017 חתם בלאריסה מליגת העל היוונית.

ב-20 באוגוסט 2018 יובאנוביץ' חזר לקדנציה שנייה בווז'דובאץ.

ב-26 בינואר 2022 יובאנוביץ' חתם בפרולטר נובי סאד.

יובאנוביץ' שיחק בצעירותו בנבחרת הצעירה של סרביה עמה השתתף באולימפיאדת בייג'ינג ב-2008 ובאליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2009.

## תארים
; פרטיזן בלגרד
*ליגת העל הסרבית: , , , 
*הגביע הסרבי: , , , 
;בני יהודה 
*גביע המדינה: 2016/2017

;בוראץ’ 
אליפות סרביה: 2020/2021
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:בלמי כדורגל סרבים
קטגוריה:כדורגלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורגלני טלאופטיק
קטגוריה:כדורגלני ויסלה קרקוב
קטגוריה:כדורגלני ווז'דובאץ
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני לאריסה
קטגוריה:כדורגלני בוראץ באניה לוקה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ספורטאים סרבים בפולין
קטגוריה:ספורטאים סרבים בישראל
קטגוריה:ספורטאים סרבים ביוון
קטגוריה:ספורטאים זרים בבוסניה והרצגובינה
קטגוריה:מאמני כדורגל סרבים
מאמני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1988
שירת הציפורים

**שירת הציפורים** (או **שיר הציפורים**. בקטלונית **<span dir="ltr" lang="ca">El cant dels ocells</span>**) הוא מזמור חג מולד ושיר ערש קטלאני מסורתי. השיר מתאר את שמחת הציפורים השונות, מהעיט ועד הזמיר, על לידתו של ישו באורווה בבית לחם, ואת השבחים שהן מרעיפות עליו ועל אמו מרים.

השיר התפרסם בעולם, והפך לסמל לאומי קטלאני, בעיבוד לצ'לו על ידי הצ'לן הקטלאני הנודע פבלו קזאלס שהחל לנגן אותו בהופעותיו כשהיה בגלות אחרי נפילת הרפובליקה במלחמת האזרחים הספרדית ועליית השלטון הדיקטטורי של פרנקו. כשהוא ניגן את השיר בקונצרט ששודר מלונדון ב-1945 הוא אמר: "צלילים אלה הם הד עדין לנוסטלגיה שכולנו מרגישים כלפי קטלוניה. רגשות אלה צריכים לגרום לנו לפעול ביחד בתקווה למחר של שלום, כשקטלוניה תשוב להיות קטלוניה".
קזאלס ניגן אותו בין השאר גם בהופעות שלו באו"ם וברסיטל שנתן ב-1961 בפני הנשיא ג'ון פיצג'רלד קנדי בבית הלבן.

בין המבצעים של השיר נמנים ויקטוריה דה לוס אנחלס, ששרה אותו גם בעת כיבוי הלפיד האולימפי בטקס הנעילה של אולימפיאדת ברצלונה, וז'ורדי סאוואל. לשיר גם גרסה עברית, במילים שונות ובעיבוד למקהלה של גארי ברתיני, שמקהלת האיחוד ביצעה בפני קזאלס באחד מבקוריו בישראל.

השיר נתן השראה לסרט "שירת הציפורים" של אלברט סרה מ-2008, שמבוסס על הסיפור מהברית החדשה על שלושת האמגושים שבאו לסגוד לישו אחרי לידתו, והוא מושמע בו בביצוע של קזאלס.

## קישורים חיצוניים

*At Kennedy Center, An Arts Legacy Alive At 50 - כתבה של ה-NPR משנת 2011 לכבוד 50 שנה לרסיטל של קזאלס בבית הלבן, כולל הקלטה שלו מבצע את "שירת הציפורים".
*Escolania de Montserrat: Vivancos' El cant dels ocells - ביצוע של מקהלת ל'אסקולניה, בערוץ הפייסבוק של המקהלה.

## הערות שוליים

קטגוריה:קטלוניה: תרבות
קטגוריה:שירים עממיים
קטגוריה:שירי חג המולד
קטגוריה:יצירות לצ'לו
קטגוריה:שירים על בעלי כנף
קטגוריה:מזמורי חג המולד
וכל מאמינים

**וְכֹל מַאֲמִינִים** הוא פיוט העוסק בשבחיו של הקב"ה ונאמר בקהילות האשכנזים בתפילת מוסף של ראש השנה ושל יום הכיפורים. הפיוט נמצא בקטע מהקדושתא ליום הכיפורים של הפייטן הארץ-ישראלי הקדום יניי, ולכן מיוחס לו מספק.

## מבנה ותוכן הפיוט
הפיוט כתוב על פי אקרוסטיכון אלפביתי כפול. כל אחת מאותיות האלף בית מופיעה פעמיים: פעם אחת בתיאור שבחו של ה' ופעם שנייה לאחר המילים "וכל מאמינים שהוא" בתחילת שבח נוסף של ה'. הפיוט אינו מחורז.

הפיוט מתאר את גודלו ומידותיו של ה'. הוא מלא בתיאורי מידות ה' וכוחו שלקוחים מהתנ"ך וכן טוען שכל העולם מאמינים בכוחו ומידותיו. העובדה שמידותיו של ה' מופיעות בכל האותיות מבטאת את שלמותו של האל. המידות של האל המופיעות בפיוט הן גם מידות דין וגם מידות רחמים.

## אמירת הפיוט
בימי הביניים, השיר היה ידוע ומושר בלחן בארץ הריין. בקינה שכתב על אשתו שנרצחה, הזכיר רבי אלעזר מגרמייזא שנהגה לומר בכל יום את הפיוט "וכל מאמינים".

הפיוט נאמר אצל קהילות האשכנזים באמצע ברכת קדושת השם בחזרת הש"ץ בתפילות המוסף של ראש השנה ויום הכיפורים. נהוג לפתוח את ארון הקודש ולאומרו בעמידה. לאחר הקטע המתחיל במילים: "ובכן יתקדש שמך" אומרים את התפילה "עוד יזכור לנו אהבת איתן". תפילה זו מסתיימת במילים:

מיד לאחר מכן אומרים את הפיוט, שמתחיל גם הוא במידת המשפט של ה'. המהרי"ל נהג להתחיל את הפיוט ברצף לשורה הקודמת, וכך להפוך את השורה "האוחז ביד מידת משפט" שהיא תחילת הפיוט, להמשך השורה הקודמת "וצדקנו במשפט המלך המשפט".

בקהילות רבות לא אומרים את הפיוט כסדרו: שתי שורות המתחילות באותה האות ולאחר מכן שתי שורות אחרות. במקום זאת השורה הראשונה של הפיוט נאמרת בנפרד ולאחר מכן נאמרת בכל פעם שורה המתחילה במילים "וכל מאמינים" ואתה השורה שלאחריה, ששייכת כבר לאות הבאה. בסיום הפיוט על פי שיטה זו נאמרות שלוש שורות ביחד. לדוגמה, במקום לומר:

אומרים:

אמירת הפיוט כך היא שיבוש וככל הנראה איננה כוונת המחבר. סיבה אפשרית לאמירה משובשת זאת היא מפני שבעבר שליח הציבור היה אומר את המשפט הראשון של כל אות והציבור אחריו היה עונה "וכל מאמינים". עם השנים הציבור החל לומר גם את המשפט הבא, שאמור להיאמר מיד על ידי החזן, וכך נוצרה האמירה המשובשת. בחלק מקהילות אשכנז המערבי, מקפידים לומר את הפיוט בצורתו המקורית, שהחזן אומר חלקו הראשון והקהל אומרים חלקו השני.

הפיוט הולחן כמה פעמים, בין השאר בוצע הפיוט על ידי מרדכי בן-דוד בלחן של שלמה קרליבך.

## לחנים וביצועים
לחנים שונים לפיוט:
* 
* .
* 
* 

## לקריאה נוספת
*יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, **אגרות שמואל**, ירושלים תשפ"א, חלק ב, אגרת תרט, עמ' 885.

## קישורים חיצוניים

* 
* תרצה ליבוביץ, עיון בפיוט וכל מאמינים, באתר הפיוט והתפילה
* הרב יוחנן פריד, וכל מאמינים: מפגש עם לחנים שונים, באתר הפיוט והתפילה

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:פיוטים ארץ-ישראליים
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
שנהיה לראש ולא לזנב

[שמאל|ממוזער|200px|ראשי דגים, נהוג לאכלם כחלק מ[סימני ראש השנה.]]
**שנהיה לראש ולא לזנב** היא הבקשה הנלווית לאכילת ראש כבש או ראש דג, כחלק מסימני ראש השנה.

## מקור המנהג והנוסח
המנהג, ששורשו קיים כבר בתשובת רב נטרונאי גאון, מופיע בספר המהרי"ל: . בספרים מאוחרים יותר, כגון ספר החיי אדם, מופיעה האפשרות של אכילת ראש דג, בו כמובן אין את מעלת זכר העקדה, אלא רק את הבקשה שנהיה לראש ולא לזנב. לדעת הבן איש חי אין לקחת ראש של עז כסימן בראש השנה.

הלשון "שנהיה לראש ולא לזנב" מקורה בפסוק הנזכר בברכות שבפרשת כי תבוא: .

## פירוש הבקשה
הפירוש הפשוט הוא, כדברי הרמב"ן בפירושו לתורה, שעם ישראל יהיה בראש העמים ולא יהיה משועבד לעמים אחרים: . ועוד, שיהיו ישראל לראש מעתה, וגם בעתיד לא יהיו לזנב. לפי הנצי"ב בפירושו העמק דבר הברכה היא שמלבד יתרונו של עם ישראל, הרי דרך העולם היא שלכל אחד יש יתרון על חברו בצד מסוים, והברכה "ולא לזנב" היא שעם ישראל לא יהיה נחות מאומות העולם בשום פרט.

פירושים שונים על דרך דרש נאמרו על בקשה זו. אחד מהם מביא הרב יששכר טייכטל בשם הרב בן ציון ידלר לפיו יש מצבים בהם קהילות מעם ישראל מונהגות על ידי כאלה שראויים להיות זנב, ולכן אנו מבקשים להיות מונהגים על ידי ראשי העם, אבל כאלה שהם ראויים להיות ראש, ולא ניפול ביד ראשים שדרגתם האמיתית היא זנב.

## קישורים חיצוניים
* 
* לראש ולא לזנב, באתר "שטייגן"

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהגים יהודיים: ראש השנה
קטגוריה:מאכלי ראש השנה
קטגוריה:פרשת כי תבוא
When I'm Gone (שיר של אמינם)

**When I'm Gone** הוא שיר מאת הראפר אמינם, מתוך אלבום האוסף שלו Curtain Call: The Hits. השיר יצא לאור ב-6 בדצמבר 2005, באותו היום שבו האלבום יצא לאור. השיר יצא כסינגל המוביל של האלבום.

השיר זכה לשבחים רבים ממבקרי המוזיקה והגיע למקום השמיני במצעד הבילבורד הוט 100, למקום 22 במצעד שירי הראפ, למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום הראשון במצעד המוזיקה האוסטרלי.

## רקע
השיר נכתב בשנת 2003 ויצא לאור בשנת 2005 על ידי חברת התקליטים שיידי רקורדס, כחלק מאלבום האוסף Curtain Call: The Hits. אמינם חשב באותו הזמן שאלבום זה הוא אולי סימן לכך שהוא עומד לקחת הפסקה מקריירת המוזיקה לתקופה ארוכה, ובאותה התקופה אמר כי "אני כרגע נמצא בנקודה בחיים שלי בה אני מרגיש שאני לא יודע לאיזה כיוון הקריירה שלי ממשיכה, זוהי הסיבה שקראתי לאלבום 'Curtain Call' (קידה לאחר ההופעה), כיוון שזה יכל להיות הדבר האחרון שאעשה, אנחנו לא נדע".

המילים בשיר מתייחסות לחייו של אמינם כזמר סלבריטאי, אשר נמצא במצב לא טוב עם משפחתו. אמינם השתמש בדמיון שלו על מנת להעלות זכרונות שלא באמת קרו, בהן המשפחה שלו מתפרקת.

הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי אנטוני מנדלר. בקליפ השתתף גם טריק סלמסי מתוכנית הטלוויזיה האמריקאית 'The Contender' .

## רשימת השמעה

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

* 
* המילים לשיר באתר MetroLyrics

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אמינם
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אמינם
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אמינם
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי אנתוני מנדלר
קטגוריה:שירים על הורות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפטרמת' אנטרטיינמנט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שיידי רקורדס
מלגות קציר

[שמאל|ממוזער|200px|[פרופסור אהרן קציר]]
**מלגות קציר** (באנגלית: **Katzir Fellowships**) היא תוכנית מענקי-מחקר אשר פותחה בשנת 1991 במטרה לקלוט מדענים איכותיים למערך המחקר והפיתוח הביטחוני, אשר יוכלו להוות את עתודת ההנהגה הטכנולוגית. על התוכנית המליצה הוועדה המייעצת לשר הביטחון בנושאי המחקר והפיתוח הביטחוני, בראשות פרופסור יהושע יורטנר.

ועדת המלגות על שם פרופסור אהרן קציר מעניקה למדענים מצטיינים המתמחים בתחומי המדע והטכנולוגיה מלגה תלת-שנתית המיועדות למימון ההכשרה, וכן מלגה תלת-שנתית נוספת בזמן הקליטה במערך הביטחון והעבודה המחקרית במסגרת זו. המלגות מוענקות לזכאים במסגרת תוכנית מלגות קציר וביוזמת שר הביטחון ובחסותו, והיא פועלת בתחום אחריותו של מינהל המחקר, פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית (מפא"ת) במשרד הביטחון (המפעיל במסגרת הכשרת כוח-אדם טכנולוגי ומחקרי אף את תוכניות פסגות ותלפיות). המלגות מיועדות לבוגרי תואר ראשון בעלי הישגים אקדמיים גבוהים בתחומים מדעיים כגון מדעים מדויקים, הנדסה, מדעי החיים ומקצועות נוספים, העומדים בדרישות הקרן ועוברים תהליך מיון הכולל מבדק הערכה.

לפי תקנון התוכנית, ועדת המלגות "תרכז מאמציה להביא לגיוס ולקליטה מוצלחת של מדענים צעירים ומבריקים, מובילי דרך, אשר יצמחו במערך המחקר והפיתוח הביטחוני ויוכלו להנהיג אותו לענות על הצרכים של שנות האלפיים". המוסד הקולט את המלגאים אחראי לעצב להם תוכנית הכשרה, המותאמת לכישוריהם, לניסיונם ולנושאים אליהם הם מיועדים. תוכנית ההכשרה כוללת את הדרכת המלגאים והצבתם בתפקידים שיקדמו את הכשרתם לתפקידי ניהול מחקר ופיתוח ביטחוני בגופי מחקר הפזורים באזורי הארץ השונים.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קציר
קטגוריה:מפא"ת
פרד בראון

**פרד בראון** (באנגלית: **Fred Brown**; נולד ב-7 באוגוסט 1948) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הרכז והקלע בקבוצת סיאטל סופרסוניקס. בראון שיחק במדי הקבוצה במשך 13 עונות רצופות והוא השחקן השני ברשימת הקלעים של הסופרסוניקס בכל הזמנים (14,018 נקודות), אחרי גארי פייטון.

## קריירה
בראון נולד וגדל במילווקי, ויסקונסין, ארצות הברית. הוא שיחק במדי תיכון לינקולן בעיר בו למד ואף שימש כקפטן הקבוצה בשנת 1967. יכולת הקליעה שלו מרחוק זיכתה אותו בכינוי דאון-טאון פרדי (Downtown Freddie), כינוי שהמשיך ללות אותו לאורך כל הקריירה. בשנתו האחרונה באוניברסיטת איווה קלע ממוצע של 27.6 נקודות למשחק. הוא נבחר על ידי קבוצת קנטקי קלוניאלס בדראפט של ליגת ה-ABA ובמקום השישי על ידי סיאטל סופרסוניקס בדראפט ה-NBA בשנת 1971.

בעונת הרוקי שותף רק ב-33 משחקים בהם קלע ממוצע של 4.2 נקודות. בעקבות הטרייד ששלח את לני וילקינס לקליבלנד קאבלירס בעונת 1972/73 עלה מספר הדקות שקיבל ובשתי העונות הבאות קלע ממוצע של 13.5 ו-16.5 נקודות, בהתאמה. הטרייד ששלח את דיק סניידר לקליבלנד בעונת 1974/75 שיפר שוב את מעמדו והוא הפך לרכז המוביל בקבוצה והעלה את ממוצעי הנקודות שלו ל-21 נקודות למשחק. בעונת 1975/76 נבחר למשחק האולסטאר.

בראון המשיך להיות הרכז הפותח גם בתחילת עונת 1977/78, אך לאחר מינויו של לני וילקינס למאמן הוא העדיף לצרף לקבוצה את גאס ויליאמס ודניס ג'ונסון ובראון חזר לשחק כשחקן מחליף. בעונת 1978/79 היה קפטן הקבוצה, באותה שנה זכתה הקבוצה באליפות היחידה בתולדותיה.

בסיום עונת 1983/84 פרש ממשחק פעיל. בנובמבר 1986 נתלתה גופייתו בתקרת האולם והמספר 32, איתו שיחק לאורך הקריירה הוצא לגמלאות.

בראון הוא אחד הפעילים הבולטים להחזרת הסופרסוניקס לעיר לאחר מעבר הקבוצה לאוקלהומה ושינוי שמה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי ויסקונסין
קטגוריה:מילווקי: אישים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת איווה
קטגוריה:כדורסלני סיאטל סופרסוניקס
קטגוריה:כדורסלנים ב-NBA שגופייתם הופרשה
קטגוריה:משתתפי משחק האולסטאר של ה-NBA
קטגוריה:בחירות דראפט של סיאטל סופרסוניקס
קטגוריה:ויסקונסין: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
שושנת יריחו (לארי אברמסון)

"**שושנת יריחו**" היא שמה של סדרת תצריבים שיצר האמן הישראלי לארי אברמסון בסדנת ההדפס ירושלים. הסדרה כוללת ספר אמן וכן הדפסים בודדים.

## היסטוריה
לארי אברמסון יצר את סדרת "שושנת יריחו" בשנת 2003 בסדנת ההדפס ירושלים. הסדרה הגדולה מכילה עשרות הדפסים בגדלים שונים. מרבית הסדרה נעשתה בטכניקה של תצריב שעווה רכה והודפסה על ידי רן סגל. 12 הדפסים מן הסדרה, שהודפסו על גליונות נייר ארש בגובה של .26.5 ס"מ וברוחב של 19 ס"מ, אוגדו כספר-אמן בשם "שושנת יריחו האמיתית" שיצא במהדורה של 12 עותקים. 
בחלק מן ההדפסים עשה אברמסון שימוש גם בחומצה חיה ובטכניקות תצריב נוספות. מספר הדפסים נעשו בשילוב של תצריב והדפס משי, שהודפס על ידי רן סגל ואיתן הורוביץ. בשנת 2004 הוצגו ספר-האמן וההדפסים הנוספים בתערוכה שנערכה בסדנת ההדפס ירושלים. מאז, הוצגו ההדפסים במספר תערוכות בסדנה ומחוץ לה.

## תיאור
הסדרה "שושנת יריחו" מהווה ביטוי לעיסוקו המתמשך של אברמסון בבוטניקה הישראלית, כביטוי לעיסוק באסתטיקה ובתולדות האמנות, ובו בעת גם במציאות הפוליטית. 

המוטיב של הסדרה הוא הצמח "שושנת יריחו האמיתית" (Anastatica hierochuntica), המכונה גם בערבית "כף-אל-עדהר" ("כף הבתולה") המזוהה גם עם מרים, אם ישו. הצמח נפוץ במזרח הים התיכון ובצפון אפריקה, ובייחוד בנגב הישראלי. הצמח מאופיין בפקעת ובה זרעים הנותרת לאחר התייבשותו של הצמח. פקעת זו "מתעוררת לחיים" ונפתחת במגע עם מים. מסיבה זו מקושר הצמח עם תחייתו של ישו ועם האמונה העממית שמרים, אם ישו, החזיקה צמח זה בזמן לידתו של ישו.

עם זאת, "שושנת יריחו" משמשת גם ביטוי ללאומיות יהודית בארץ-ישראל. על פי האמן היא ״כמו אשכול הענבים של המרגלים, שושנת יריחו היא מטונימיה של הארץ, פרגמנט המתנתק משם
ומתגלגל אל הסף, אל נבו, כדי לתת את עדותו על השלם (הבלתי מושג?)...״.

אברמסון בחר לתאר את הצמח כדימוי בודד על רקע שטוח, המושפע מציורים בוטניים. בחלק מן העבודות עשה אברמסון שימוש בחומצה חיה על גבי הפלטת התצריב, טכניקה שיצרה  אפקט של כחתמיות כהה, היכולה להתפרש גם כמעין הילה. בעבודות בהן נעשה שילוב עם הדפס רשת מופיע ברקע דימוי של קרקע מדברית.

## לקריאה נוספת
*מנור-פרידמן, תמי (אוצרת), **לארי אברמסון: שושנת יריחו**, סדנת ההדפס ירושלים, ירושלים, 2004
***ספרי אמן בסדנת ההדפס ירושלים**, סדנת ההדפס ירושלים, ירושלים, 2011

## קישורים חיצוניים
*שושנת יריחו האמיתית, באתר סדנת ההדפס ירושלים

## הערות שוליים

קטגוריה:תצריבים
קטגוריה:הדפס ישראלי
קטגוריה:יצירות משנת 2003
בשנה הבאה

"**בשנה הבאה**" הוא שיר עברי, שכתב אהוד מנור והלחינה נורית הירש. השיר בוצע לראשונה בראשית שנת 1970 על ידי הצמד אילן ואילנית והיה ללהיט. הוא אחד השירים שהכי מזוהים בישראל עם ראש השנה. 

## תולדות השיר
השיר נכתב על ידי אהוד מנור לזכרו של אחיו הצעיר, , שנהרג במלחמת ההתשה בשנת 1968 (לזכרו כתב קודם לכן את השיר "אחי הצעיר יהודה"). השיר מתאר את כמיהתו של מנור לבלות זמן נוסף עם אחיו המנוח, בדומה לשיר Sunny, שכתב בובי הב בשנת 1963 בעקבות הירצחו של אחיו הגדול הרולד.

אהוד מנור מסר את השיר לנורית הירש על מנת שתלחינו, לפי בקשתו של שלמה צח, אמרגנה של אילנית. הירש הלחינה את השיר עם לחן אלגי ועגום, במקצב 6/8. צח סבר שהשיר איננו מתאים לאילנית בנקודה בה נמצאה הקריירה שלה, וביקש מהירש ומנור ליצור גרסה שמחה ומלאת תקווה. הירש שינתה את הלחן בהתאם, והחליפה את מקצב השיר ל-4/4. במקביל, ערך מנור שינויים במילות השיר. במקור, סיים מנור את השיר במילים: ; תיאור המציאות הנשקפת ממרפסת ביתו, הפונה מכתף הכרמל אל המערב. לבקשתה של הירש, בחר מנור בניסוח החליפי והאופטימי, .

## ביצועים
את השיר ביצעו לראשונה הצמד אילן ואילנית והוא זכה להצלחה רבה. במשך השנים בוצעו לשיר גרסאות כיסוי רבות, בהן של עוזי חיטמן, גלי עטרי, אושר כהן ושירי מימון. כמו כן בוצעו גרסאות כיסוי של השיר בשפות אחרות, כגון צרפתית (על ידי ריקה זראי), באנגלית (על ידי שרי צוריאל בתור קיפי בן קיפוד), גרמנית (על ידי דליה לביא), יפנית (על ידי הצמד חדוה ודוד) ופרסית (על ידי Aref).

## מבנה השיר
לשיר שלושה בתים בני ארבע שורות כל אחד, בחריזה מסורגת. לאחר כל בית מופיע פזמון חוזר בן שלוש שורות.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* הסיפורים המרתקים מאחורי השירים האהובים
* 
* 
* הסיפור מאחורי השיר "בשנה הבאה" מאת אהוד מנור ז"ל
* "מה הסיפור של השיר" - הסיפורים מאחורי השירים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:שירי אילן ואילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירי ראש השנה
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל