open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הפיות מקוטינגלי

[שמאל|ממוזער|250px|התמונה הראשונה שצולמה בשנת [1917]]
**הפיות מקוטינגלי** (באנגלית: **Cottingley Fairies**) היא סדרה של 5 תצלומים שצולמו בשנים 1917 עד שנת 1921 בידי אלסי רייט, שהייתה בת 16 בעת צילום התמונות הראשונות, ודודניתה פרנסיס גריפינס, שהייתה אז בת 10. התמונות צולמו בכפר קוטינגלי ליד ברדפורד שבאנגליה. 

בתמונות מוצגות אלסי ופרנסיס ביחד עם פיות. אלסי ופרנסיס רצו להוכיח כי פיות אכן קיימות ותמונות אלה היוו אסמכתה לדבר במשך שנים, לרבות אמונתו של ארתור קונאן דויל באמיתותן, למרות שרבים האמינו שהתמונות מזויפות.

ברבות השנים הפכו התמונות לסמל תרבות. אלסי ופרנסיס גדלו, התחתנו ועברו לגור מחוץ לאנגליה.
בתחילת שנות ה-80 התקשורת שבה להתעניין בתמונות ובשנת 1983, 66 שנים לאחר שהתמונה הראשונה צולמה, הודו אלסי ופרנסיס בריאיון לעיתון "The Unexplained" כי התמונות היו מזויפות וכי הן גזרו תמונות של פיות מספר ילדים פופולרי של תקופת ילדותן.

פרנסיס נפטרה בשנת 1986 בגיל 78. אלסי נפטרה בשנת 1988 בגיל 87.

התמונות מוצגות כיום במוזיאון המדע והתקשורת הלאומי בברדפורד.

## קישורים חיצוניים

* "פרשת הפיות מקוטינגלי", באתר של ג'יימס רנדי 
* 

קטגוריה:פיות
פיות
קטגוריה:ברדפורד
קטגוריה:תצלומי נשים
פורד ארוסטאר

[ממוזער|שמאל|250px|פורד ארוסטאר [1992-1996]]
**פורד ארוסטאר** (באנגלית: **Ford Aerostar**) היה דגם מיניוואן אשר יוצר על ידי חברת פורד משנת 1986 עד 1997. הדגם היה המתחרה העיקרי של דגמי המיניוואן של קרייזלר: קרייזלר טאון אנד קאנטרי, דודג' קרוואן ופלימות' וויאג'ר. בשנת 1997, לאחר 3 שנים של אי הצדקה כלכלית, נסגר מפעלו.

## דור ראשון - [[1986]]-[[1991]]

בשנת 1984 הוצגו לראשונה המיניוואנים של קרייזלר: דודג' קרוואן ופלימות' וויאג'ר. השניים, אשר היו קטנים מסטיישן מלא, הכו את העולם בתדהמה. הרכב הקומפקטי בעל 7 המקומות הפך במהרה למיניוואן הנמכר באמריקה : ארצות הברית, קנדה ומקסיקו. פורד הרגישה את התבוסה והנגיסות הרבות ברווחיה, עד אשר החליטה להחזיר מלחמה לקרייזלר. בשנת 1985 תכננה את המיניוואן "פורד ארוסטאר" לראשונה, אשר הוצג לציבור והחל ביצור המוני בשנת 1986. לרכב היו כריות אוויר ומחזיקי ראשים אשר היו חסרים לקרייזלר באותם הימים. אך גודל המיניוואן, היותו אוטומטי ואכילת הדלק הרבה בה התאפיין השאירה אותו הרחק מאחור. המיניוואן אמנם נשאר לסמל המאבק של פורד, אך לא הצליח לכבוש את הציבור. אחד מחסרונות המיניוואן היו חוסר המקום בתוכו, שכן היה המיניוואן צפוף ביותר, מה שגרם למספר מקסימלי של 4 נוסעים בלבד.
[ממוזער|ימין|פורד ארוסטאר [1989]]
הרכב החל לשמש יותר כרכב מסחרי והסעות מאשר מיניוואן משפחתי. סקר שנערך בשנת 1987 גילה כי רק 16% מהציבור האמריקני תומך בארוסטאר לעומת המיניוואן של קרייזלר. במקביל לתחרות עם קרייזלר, התחרה בשברולט אסטרו, המיניוואן שהפך, אחרי הסקר, לרכב מסחרי רגיל.

## דור שני - [[1992]]-[[1997]]

לאחר כחמש שנים של עיצוב זהה, הצליחה פורד לרשום ניצחון קט לזכותה: שברולט אסטרו ירד לזמן קצר למקום השלישי. פורד החליטה לרענן מעט את הארוסטאר, להוסיף מנגנוני בטיחות מסוימים וכדומה. כמו כן החלה פורד בלכידת כוכבים שיפרסמו את דגמיה. בפרסומות באותה התקופה נעשו השוואות באופן תדיר בין הארוסטאר לשברולט למיניהם ולקרייזלר למיניהם. צעד, אשר התגלה כשגוי למחלקת הארוסטאר, היה להוציא בשנת 1994 את המיניוואן פורד ווינדסטאר והפיכת הארוסטאר לדגם משני. לאחר שלוש שנים ביצור לא משתלם מבחינה כלכלית, החליטה פורד לבטל את הארוסטאר ולהשאיר את הווינדסטאר כמתחרה יחיד.
[ממוזער|ימין|פורד ארוסטאר כרכב במשטרת "הנסיך ויליאם", [וירג'יניה, 1997]]

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מיניוואנים
ארוסטאר
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1986
קטגוריה:מכוניות אמריקאיות
קונסטנטין סימונוב

**קונסטנטין מיכאילוביץ' סימונוב** (ברוסית: **Константи́н Миха́йлович Си́монов**; 28 בנובמבר 1915, פטרוגרד, האימפריה הרוסית – 28 באוגוסט 1979, מוסקבה, ברית המועצות), היה סופר, משורר, עיתונאי ומחזאי סובייטי ממוצא רוסי שעיקר כתיבתו נסבה סביב מלחמת העולם השנייה.

## ילדותו
סימונוב נולד בפטרוגרד, אימו הייתה בת אצולה משושלת רוריק ואביו קצין בצבא הצאר שנמלט מרוסיה לפולין לאחר מהפכת אוקטובר ושם הלך לעולמו. אימו נישאה בשנית לקצין צבא שהוצב כמדריך בבית הספר הצבאי בעיר ריאזן. בהמשך עברה המשפחה לסראטוב, שם סיים קונסטנטין את השכלתו היסודית. בהמשך למד סימונוב בבית ספר מקצועי, הוסמך כחרט והחל לעבוד במפעל תעשייה בעירו. ב-1931 עברה משפחתו למוסקבה וקונסטנטין עבד במפעל תעשייה עד 1935, מועד בו החל לכתוב שירה אשר מקצתה התפרסמה בכתבי עת שונים. במהלך קרב חלקין גול הועסק סימונוב ככתב צבאי.

## תקופת מלחמת העולם השנייה
ב-1940 כתב מחזה ראשון מפרי עטו שהוצג בתיאטרון בלנינגרד. ב-1942 מונה לקומיסר גדוד ובהמשך הועלה לדרגת לויטננט קולונל, תוך שהוא ממשיך בתפקידו ככתב צבאי. כתבותיו פורסמו בעיתון הכוכב האדום. הוא דיווח מבולגריה, רומניה, יוגוסלביה, פולין וגרמניה ונכח בקרב על ברלין. במהלך המלחמה כתב סימונוב שלושה מחזות, שני ספר שירה ונובלה בשם ימים ולילות שנסבה סביב קרב סטלינגרד. עם סיום המלחמה הועלה סימונוב לדרגת פולקובניק.

בארץ ישראל הוצג הוצג המחזה פרי עטו - "אנשי רוסיה" בשנת 1943 בהבימה בבימוי צבי פרידלנד, אולם הוא התפרסם בזכות שירו "את חכי לי" בתרגומו של אברהם שלונסקי ובלחנו של שלמה דרורי.

## לאחר המלחמה
עם תום המלחמה הועסק סימונוב במשך שלוש שנים בשירות החוץ הרוסי. בין 1958 ל-1968 התגורר בטשקנט וכיהן ככתב לענייני הרפובליקות המרכז אסייתיות של הפראבדה. ב-1952 פרסם את הרומן "אחים לנשק" שהיה הראשון מפרי עטו ועד ל-1970 כתב עוד 2 רומנים ומחזה ובמקביל כיהן כעורך במספר עיתוני תרבות. מ-1967 ועד מותו כיהן כמזכיר התאחדות הסופרים הסובייטית. סימונוב זכה שש פעמים בפרס ברית המועצות וב-1974 גם בפרס לנין. הוא היה חבר של הסובייט העליון בשנים 1946–1954 ופעיל במנגנון המפלגתי. לאור תפקידו הרם הוא הצליח להביא להוצאה לאור חוזרת של מספר יצירות ספרותיות שהיו אסורות בתקופת יוסיף סטלין. עם זאת הוא השתתף באופן פעיל במאבק נגד הקוסמופוליטיות, השתתף ברדיפות של אנה אחמטובה וחתם על מכתבי גנאי נגד אלכסנדר סולז'ניצין ואנדריי סחרוב.

קונסטנטין סימונוב הלך לעולמו במוסקבה ב-1979 והוא בן 64 שנים.

## קישורים חיצוניים

* קונסטנטין סימונוב-ביוגרפיה, באתר simonov.co.uk 
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים רוסים
קטגוריה:משוררים סובייטים
קטגוריה:סופרים רוסים
קטגוריה:סופרים סובייטים
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:כתבים צבאיים סובייטים
קטגוריה:מעוטרי גיבור העמל הסוציאליסטי
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מעוטרי צלב המלחמה הצ'כוסלובקי
קטגוריה:מעוטרי אות האריה הלבן
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב סטלינגרד
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב קורסק
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1915
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1915
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1979
למור צווארון שחור לבן

**למור צווארון שחור לבן** (שם מדעי: *Varecia variegata*) הוא אחד משני המינים בסוג למור צווארון. ככל מיני הלמוריים, זהו מין בסכנת הכחדה חמורה: למרות שתחום תפוצתו גדול יותר מזה של למור הצווארון האדום, אוכלוסייתו קטנה יותר. המינים בסוג זה הם הגדולים ביותר במשפחה.

## מאפיינים
למור הצווארון הוא שוכן עצים, והוא מבלה את רוב זמנו בחופת היער.  המין ידוע בשל הקריאות הרמות שהוא מפיק.

אורכו של הלמור כ-100 עד 120 ס"מ, ומשקלו כ-3.1 עד 4.1 ק"ג. 

הנקבות הן הדומיננטיות יותר, וקרבות בין זכרים ונקבות נגמרים כמעט תמיד כשיד הנקבות על העליונה, לעיתים אף כשהן לא מראות התנהגות אלימה. ייתכן שהסיבה לדומיננטיות הנקבות היא הצורך הדוחק שלהן במזון בעונת הרבייה - בשבילן ובשביל הגורים. 

בשונה מרוב מיני היונקים, מספר רב יחסית של גורים מוטל בכל שגר. הזכר לוקח חלק בגידולם. 

למור הצווארון הוא פעיל יום.

## קישורים חיצוניים

* Hallgren, J. and J. Dubuc. 1999. "Varecia variegata", Animal Diversity Web. Accessed July 23, 2011

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט קר
קטגוריה:למוריים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של מדגסקר
ישראל דוד שלזינגר

הרב **ישראל דוד שלזינגר** (נולד בסביבות שנת תשכ"ד) הוא דרשן וראש **קהילת שערי תפילה** במונסי שבניו יורק.

## ביוגרפיה
נולד לרב שמואל עקיבא מרגליות יפה שלזינגר, אב בית דין בשטרסבורג. למד בישיבת לוצרן אצל הרב יצחק דב קופלמן ונחשב לתלמיד מובהק שלו. בימים נוראים היה נוסע לישיבתו ומשמש שליח ציבור בחלק מהתפילות.

חמיו הוא הרב אהרן פישר מבורו פארק. בימי החול הוא לובש חליפה קצרה, ובשבת לובש שטריימל וקפוטה. 

הוא רב בית הכנסת "שערי תפילה", שבו 400 מקומות ישיבה. שם בית הכנסת מבטא את עיסוקו הנמרץ בענייני תפילה. 

הוא נוהג לתקוף רבות את העיסוק במנהגים טפלים במקום בעיסוק בעיקר, כמו אכילת מאכלי חלב בשבועות לעומת קבלת התורה בחג השבועות.

הרב שלזינגר מוסר עשרות שיעורים בשבוע, בהם שיעור יומי בגפ"ת ושיעורים על תפילה, מנחת חינוך, פרשת שבוע ופרקי אבות. בשיעורי המוסר משתתפים כ-500 אנשים. את דרשותיו ושיעוריו מוסר ביידיש כצוואת החתם סופר שלא למסור שיעורים בשפת המדינה.

## מספריו
***שערי ליל הסדר**, מודיעין עילית תשע"ג

## קישורים חיצוניים
*שיעורו של שבת: שבת בבארא פארק בצל המגיד הגרי”ד שלזינגר באתר jdn.
* 

קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי ישיבת לוצרן
קטגוריה:מגידים
אמנדה ינסן

**אמנדה קטרינה יֶנְסֶן** (בשוודית: **Amanda Katarina Jenssen**; נולדה ב-12 בספטמבר 1988 בלונד, שוודיה) היא זמרת שוודית, שהתחרתה בתוכנית Idol 2007 - התוכנית המקבילה לאמריקן איידול, בשוודיה. אלבומה הראשון פורסם בשנת 2008, הפך לאלבום פלטינה בשוודיה ודורג במקום הראשון בדירוג האלבומים השוודי. כמו כן שבעה סינגלים שפרסמה הגיעו למקום הראשון בדירוג הסינגלים השוודי.

## קריירה

לפני שהתפרסמה, ינסן הייתה חברה בלהקות "Oh Hollie Neverdays" ו-"Amanda and the Papas", שביצעו גרסאות כיסוי לשירים קלאסיים.

בשנת 2007 הגיעה למקום הראשון בתחרות השוודית "Musik Direkt", וזכתה בטיול לגמביה. באותה שנה התחרתה ב-Idol 2007, ובגמר שנערך בסטוקהולם זכתה במקום השני אחרי מריה פיקאסו, עם 48.7% מקולות המצביעים.

בינואר 2008 חתמה ינסן על חוזה בחברת תקליטים, ופרסמה את הסינגל "Do You Love Me", ובאפריל של אותה שנה פרסמה את הסינגל השני שלה "Amarula Tree". אלבומה הראשון, "Killing My Darlings", פורסם במאי 2008, הפך לאחד האלבומים הנמכרים ביותר בשוודיה ודורג במקום הראשון בדירוג האלבומים השוודי. את רוב השירים באלבום היא כתבה בעצמה, ויחד עם מריט ברגמן, וינסנט פונטרה ופר ויקסטן, שכל אחד מהם גם תרם שיר לאלבום.

בסתיו 2008 ערכה ינסן סבב הופעות ברחבי שוודיה, יחד עם פר ויקסטון ולהקת "לעזאזל" (Demn), שהפך להצלחה גדולה. היא הוכתרה כ"מלכת טיולי הקיץ" על ידי עיתון הערב הנפוץ בשוודיה. בתחילת 2009 ינסן זכתה במספר פרסים בתחרות גראמי השוודית.

לאחר הצלחת אלבומה הראשון, "Killing My Darlings", היא הקליטה את אלבומה השני "Happyland", ופרסמה את הסינגל הראשון מהאלבום, בעל אותו השם. האלבום והסינגל דורגו במקום השלישי בדירוג האלבומים והסינגלים השוודי, בהתאמה. לאחר שבוע מכירות אחד האלבום הגיע למעמד "אלבום זהב". האלבום זכה לביקורות משבחות, וינסן זכתה בשני פרסי גראמי לאמנית הטובה ביותר.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:מוזיקאים שוודים
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1988
ינסן

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה הולנדיים
קטגוריה:שמות משפחה דניים
סנט אטיין

**סנט אטיין** (בצרפתית: **Saint-Étienne**) היא עיר במזרח מרכז צרפת, הממוקמת 60 קילומטר דרום מערבית לעיר ליון בחבל אוברן-רון-אלפ. סנט אטיין היא בירת מחוז לואר, ונכון ל-2007 אוכלוסייתה מונה כ-178,530 איש, וכ-317,000 איש באזור המטרופולין שלה. העיר נקראת על שם סטפנוס הקדוש.

## ספורט
בעיר משחקת אחת מקבוצות הכדורגל המצליחות בצרפת, סנט אטיין, אשר זכתה ב-10 אליפויות צרפת.

## יהודי העיר
בעיר נמצאת קהילה יהודית קטנה עם בית כנסת.

## ערים תאומות
* 

## קישורים חיצוניים

* 

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רון-אלפ: ערים
קטגוריה:אוברן-רון-אלפ: ערים
סקינס

**סקינס** (באנגלית: **Skins**) היא דרמת נעורים בריטית, זוכת פרס באפט"א, העוקבת אחר קבוצת בני נוער בבריסטול שבדרום-מערב אנגליה, במהלך השנתיים האחרונות של לימודיהם בבית ספר תיכון. קווי העלילה של הסדרה בוחנים סוגיות שונות השנויות במחלוקת, כגון: משפחות שאינן מתפקדות, הפרעות נפשיות (למשל: הפרעת אכילה), סקס, סמים ומוות. הסדרה נוצרה על ידי זוג כותבים, שהם אב ובנו - בריאן אלסלי וג'יימי בריטן, בעבור Company Pictures, חברת ההפקות הבריטית, ועלתה לאוויר לראשונה ב-25 בינואר 2007 בערוץ E4 הבריטי.

## דמויות
התוכנית ידועה בליהוקם של שחקנים חובבים. צוות השחקנים מוחלף לגמרי בכל שתי עונות, כאשר הדמויות עוזבות את בית הספר התיכון ומתחילות את חייהן הבוגרים. בכל עונה, בדרך כלל, יש שמונה דמויות ראשיות. רוב השחקנים הראשיים הם חובבים, אך היו בעבר ליהוקים של שחקנים ידועים (למשל: ניקולס הולט) וכמה שחקנים יצאו לקריירות מצליחות אחרי הסדרה (למשל דב פאטל וקאיה סקודלריו). כמו כן, יוצרי הסדרה נוהגים ללהק לתפקידי אורח שחקנים קומיים בריטים ידועים, המגלמים את תפקידיהם של ההורים של הדמויות הראשיות.

## קישורים חיצוניים
* 

* ערוץ סקינס הרשמי באתר יוטיוב
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:תוכניות להט"ב בריטיות
קטגוריה:להט"ב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סדרות נעורים בריטיות
קוויטל

251x251px|ממוזער|שמאל|האדמו"ר מבוטושאן בקריאת "קוויטלעך" באוהל אדמו"רי בוטשעטש ברומניה
[381x381px|ממוזער|שמאל|"קוויטלעך" ב[אוהל הרבי מליובאוויטש. קברו של רבי מנחם מנדל שניאורסון משמאל, ושל רבי יוסף יצחק שניאורסון מימין]]
**קוויטל** (או "פתקא") הוא פתק שעליו רשומים שמות אנשים יחד עם שמות אמותיהם, ולרוב כולל אף בקשות ומשאלות. הפתק מוגש על פי מנהג החסידים, לאדמו"ר, המעיין בו ומברך את המגיש.

## מקור
אין מקור ברור לדבר בספרי הראשונים, אך בספרי חסידות יש שמביאים מקור לדבר, מדברי הרמב"ן על התורה:

.

## מהותו
### פדיון נפש

נהוג לצרף לקוויטל סכום כסף, לצורכי צדקה של האדמו"ר. סכום זה מכונה "פדיון נפש" ובדרך כלל בקיצור "פדיון" (בחסידות חב"ד מכונה גם הפתקא עצמה בשם זה ובקיצור: **פ"נ**).

בחלק מן החצרות החסידיות מקובל שאחד מן הגבאים משמש בתפקיד "כותב הקוויטלעך" ונהוג לתת לו טיפ.

### תועלת
חסידים מאמינים שביכולת האדמו"ר לקרוא בתוך הקוויטל את צורכיהם הגשמיים והרוחניים של המופיעים בו, ולהמשיך משמים את הברכה הנדרשת למבקש, בזכותו ובזכות אבותיו. סיפורים רבים מתהלכים בקרב חסידים אודות כוחו של הצדיק לפעול ישועות בדרך זו.

על האדמו"ר מבעלז, רבי אהרן רוקח, מסופר שבשנותיו האחרונות, כאשר הראייה הייתה קשה עליו, היה הגבאי קורא את הקוויטלעך של המבקשים את ברכתו. לעיתים כאשר הקריא הגבאי את השם רמז האדמו"ר שמשהו איננו כשורה, אף כאשר לא הכיר את האנשים שבהם מדובר, ואכן התברר שהשם שנכתב היה חלקי או בלתי מדויק. 

הרבי מלובביץ היה נוהג לקרוא את הקוויטלך באוהל של חותנו רבי יוסף יצחק שניאורסון, לשם היה נוסע, מאז קבלת האדמו"רות, אחת לשבועיים.

## ראו גם
* הטמנת פתקים בכותל המערבי
*שמירה (חסידות)

## לקריאה נוספת
* מרדכי ציון, **הלכות קוויטל - לימודים, הלכות, הנהגות והדרכות**, ספריית חוה.

## קישורים חיצוניים
* 
* ספר  הלכות קוויטל, הרב מרדכי ציון

## הערות שוליים

קטגוריה:חסידות
קטגוריה:מילים וביטויים ביידיש
קטגוריה:פתקים

__NOTOC__
ה'תשע"ז

ביום ירושלים ה'תשע"ז נחגגו 50 שנה לקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים.

## אירועים

* י' בטבת – פיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב בו נרצחו 4 חיילי צה"ל
* כ"ב בטבת – דונלד טראמפ מושבע כנשיא ה-45 של ארצות הברית
* ה' בשבט – החלה משטרת ישראל בפינוי עמונה במבצע שנקרא "מבצע גן נעול"
* ט"ז באדר – אדם הלוקה בנפשו מצית קופ"ח בחולון וגורם למותה של עובדת, וכתוצאה מכך ארגוני עובדים פותחים בשביתה כמחאה על התגברות האלימות כלפי אנשי מקצוע במדינת ישראל

## נולדו

## נפטרו
* ו' בחשון – לאונרד כהן, זמר יהודי–קנדי
* ט"ז בחשון – הרב גבריאל טולדנו, מייסד וראש ישיבת אור ברוך בירושלים
* י' בטבת – הרב משה שפירא, הוגה דעות חרדי ליטאי
* ט"ו בטבת – מאיר בנאי, זמר-יוצר ושחקן ישראלי (נולד ב-ה'תש"ך)
* כ' בשבט – אלי ליפסקר, חזן, מוזיקאי, כותב ומלחין חסידי ידוע.
* כ"ז בשבט – הרב יעקב אדלשטיין, רבה של רמת השרון
* י"ח אייר – הרב שמואל יעקב בורנשטיין, ראש ישיבת קריית מלך
* כ"א בתמוז – הרב אליהו שטרנבוך, פוסק הלכה ורבה של "קהילת מחזיקי הדת" באנטוורפן במשך כחמישים שנה.
* כ"ה בתמוז – הרב נחמן טוקר, מראשי ישיבת חברון כנסת ישראל
* ג' באלול – הרב דוד פרץ רבה הספרדי של טבריה (נולד ג' בטבת ה'תרצ"ג)

## פרסי ישראל
* דוד בארי – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* אריה ורדי – חקר המוזיקה
* יוסף ירדן – חקר מדעי החיים
* נילי כהן – חקר המשפט
* צביקה לוי – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* יהודה ליבס – חקר מחשבת ישראל
* מלכה מרגלית – חקר החינוך
* אגנס קלטי – ספורט ותרבות הגוף
* אורי שקד – חקר ההנדסה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## קישורים חיצוניים
*לוח שנה ולוח תכנון לשנת תשע"ז להורדה
ארמיית הטנקים הרביעית (ברית המועצות)

**ארמיית הטנקים הרביעית** הייתה ארמיית טנקים של הצבא האדום במלחמת העולם השנייה, שהשתתפה בקרב סטלינגרד. לאחר הקמתה מחדש בקיץ 1943 השתתפה הארמייה בשורת מתקפות סובייטיות בחזית המזרחית, ובשלבי הסיום של המלחמה היא נטלה חלק בקרבות על ברלין ועל פראג.

## היסטוריה
### הקמה ראשונה
הארמייה הוקמה לראשונה ביולי 1942, ומפקדה הראשון היה גנרל קרוצ'נקין. עם הקמתה כללה הארמייה את קורפוסי הטנקים ה-22 וה-23 (האחרון סופח מאוחר יותר לארמיית הטנקים הראשונה), דיוויזיית חי"ר אחת ובריגדת טנקים עצמאית. הארמייה סופחה לחזית סטלינגרד והוטלה למערכה לפני שהסתיים תהליך הקמתה. במהלך נסיונותיה לבלום את התקדמות הארמייה השישית הגרמנית לכיוון סטלינגרד, ספגה הארמייה אבדות כבדות בטנקים בקרבות ממערב לעיקול הגדול של נהר הדון. בראשית אוגוסט הועברה הארמייה תחת פיקוד החזית הדרום-מזרחית, השתתפה בקרבות המגננה על דרכי הגישה הדרומיות לסטלינגרד, במסגרת המאמץ לבלום את התקדמות ארמיית הפאנצר הרביעית לכיוון העיר, וניהלה מספר התקפות נגד מוצלחות כנגד קורפוס הפאנצר ה-48. עקב האבדות הכבדות שספגה הארמייה החליט הפיקוד הסובייטי לפרק אותה, והקים על בסיסה את הארמייה ה-65 באוקטובר 1942.

### הקמה שנייה
ארמיית הטנקים הרביעית הוקמה מחדש ב-15 ביולי 1943 על בסיס מפקדת קורפוס הפרשים ה-19, תחת פיקודו של ואסילי באדאנוב. היא כללה עם הקמתה 2 קורפוסי טנקים, קורפוס ממוכן ומספר יחידות נוספות. במסגרת החזית המערבית השתתפה הארמייה במתקפה הסובייטית על בליטת אוריול ביולי-אוגוסט 1943 (מבצע קוטוזוב) וספגה אבדות כבדות מאוד בטנקים. מאוחר יותר סופחה הארמייה לחזית האוקראינית הראשונה והשתתפה במתקפה הסובייטית בצפון אוקראינה בחורף 1943/44. בקיץ 1944 השתתפה הארמייה במבצע לבוב-סנדומייז' ובמסגרתו חדרה לשטח פולין והגיעה עד לנהר הוויסלה. במרץ 1945 קיבלה את תואר הכבוד "המשמר". בשלבי הסיום של המלחמה השתתפה הארמייה במבצע ויסלה-אודר ובקרב ברלין וסיימה את המלחמה בצ'כוסלובקיה. 

## מפקדים
### הקמה ראשונה
* גנרל מאיור ואסילי קריוצ'נקין  (1 באוגוסט - 14 באוקטובר 1942)
* גנרל לייטננט פאבל באטוב  (14 -23 באוקטובר 1942)

### הקמה שנייה
* גנרל לייטננט ואסילי בדנוב  (15 ביולי 1943 - 29 במרץ 1944)
* גנרל לייטננט דמיטרי לליושנקו  (29 במרץ 1944 -עד סוף המלחמה)
## קישורים חיצוניים
* ארמיית טנקים הרביעית באתר samsv 
* ארמיית המשמר המשוריינת הרביעית באתר samsv 

4
קטגוריה:זירת מזרח אירופה במלחמת העולם השנייה 
4
4
חשיפה עצמית באינטרנט

**חשיפה עצמית באינטרנט** היא היחשפות האדם מרצונו העצמי באמצעות האינטרנט ברמות שונות.

התופעה קשורה לאפשרותו של האדם לוותר על פרטיותו, במרחבים הנתונים בשליטתו, בשל צרכים ומניעים, ובכלל זה הצורך לתקשר עם בני אדם, המשולבים בחידושי הטכנולוגיה של המאה ה-21.

חשיפה עצמית באינטרנט היא חלק מתרבות האינטרנט המקובלת בתחילת המאה ה-21, לכאורה, מנוגדת לרצון לשמירת הפרטיות והאנונימיות, ומהווה ויתור מסוים על הזכות לפרטיות.

## התפתחות
יחד עם הצ'אטים והפורומים הראשונים החלה תופעת האנונימיות באינטרנט. עם עידן הרשתות החברתיות כאשר ה"זרים" נהיו "קרובים" החשיפה גדלה והאנשים הפכו לחשופים יותר. הבחירה בחשיפה מגיעה מהרצון ליהנות משירותי האינטרנט השונים, דוגמת הרשתות החברתיות שלעיתים דורשות חשיפת פרטים אישיים, ולעיתים יוצרות תרבות של חשיפת פרטים.

## תאוריות פסיכולוגיות
קיימות מספר תאוריות פסיכולוגיות שמתארות ומסבירות את תופעת החשיפה באינטרנט:
***[[דה-אינדיבידואציה]] ואנונימיות ויזואלית** - התאוריה טוענת כי נוכחות גורמים אלה בתקשורת מחשבים מפחיתה שליטה עצמית ותודעה. בזכות האנונימיות הוויזואלית אנשים יכולים ליצור רושם ראשוני חיובי ללא תלות במראם החיצוני.
***תאוריית [[פירמידת הצרכים]] של [[אברהם מאסלו]]** - על פיה חלק מרכזי בפירמידת הצרכים של האדם הוא הזדקקות ואף תלות בחברה.
***תאוריית [[פסיכולוגיית העצמי]] של [[היינץ קוהוט]]** - התאוריה טוענת שנרקיסיזם הוא נורמה חברתית והחשיפה העצמית היא כתוצאה מהתמכרות שבעקבותיה האדם מתכחש לצורך שלו בפרטיות.
* **תחושת הנראות** - התחושה שיש מי שרואה אותך או מגיב לך כפי שאתה, או כפי שהיית רוצה להראות. זוהי תחושה הנובעת מהרצון לקבל תשומת לב מהחברה.

## ראו גם
* אוריינות מדיה
*עקבות דיגיטליים

## לקריאה נוספת

* R. Grossand and A. Acquisti, Information Revelation and Privacy in Online Social Networks. Proceedings of the 2005 ACM workshop on Privacy in the electronic society, pp. 71-80.
* A Acquisti and R. Gross. Imagined Communities: Awareness, Information Sharing, and Privacy on the Facebook. PET 2006:1-22.
* K. Starter, Examining Privacy and Disclosure in a Social Networking Community. Proceedings of the 3rd symposium on Usable privacy and security, pp. 157-158.
*Adam N. Joinson, **The Oxford handbook of Internet psychology**. Oxford University Press, 2007. . Chap. 16: Self-disclosure, Privacy.


## קישורים חיצוניים
* דפנה הומינר, מאפיינים פסיכולוגיים של תופעת ההחשפות ברשת, 2009, באתר "self-psy".
* יניב גבאי, "חשיפת יתר ברשת האינטרנט בקרב בני נוער", באתר סמינר הקיבוצים. ראו גם את ההפניות בביבליוגרפיה שבסוף המאמר.
* ד"ר יעקב הכט, "הזכות לחשיפה ברשתות חברתיות", אתר איגוד האינטרנט הישראלי
* הכינוס השנתי ה-15 של איגוד האינטרנט הישראלי - הזכות לחשיפה ברשת, באתר isoc
* "פייסבוק: גרסה משופצת של חיי היומיום", באתר נענע 10
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:ניהול מידע
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
מצעד הסינגלים הבריטי (1952–1959)

ערך זה עוסק במצעדי הפזמונים הבריטיים השבועיים **[[מצעד הסינגלים הבריטי|UK Singles Chart]] שנערכו משנת 1952 עד שנת 1959**.

מצעד הסינגלים הבריטי הוא מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה הבריטית, שמתבסס על נתוני מכירות סינגלים ומתעדכן מדי שבוע על ידי חברת המצעדים הרשמית.

## שירים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי בשנות ה-50
&#160;&#160;♪&#160; – הסינגל הנמכר ביותר בבריטניה באותה השנה
&#160;&#160;♫&#160; – הסינגל הנמכר ביותר בבריטניה בשנות ה-50
&#160;&#160;&#160; – הסינגל חלק את המקום הראשון במצעד עם שיר אחר במהלך שבוע אחד/מספר שבועות.

ממוזער|שמאל|הזמר האמריקני אלביס פרסלי הביא 4 להיטים שונים למקום הראשון במצעד הבריטי במהלך שנות ה-50.
[ממוזער|שמאל|הסינגל הנמכר ביותר של העשור בבריטניה היה שירם של [Bill Haley & His Comets|בילי היילי ולהקת השביטים "Rock Around the Clock".]]

## נתונים סטטיסטיים

## ראו גם
* מצעד הפזמונים של בילבורד (1950–1958)
* בילבורד הוט 100 (1958–1969)

קטגוריה:מצעדי מוזיקה משנות ה-1950
אצטדיון האור (ליסבון)

**אצטדיון האור** (בפורטוגזית: **Estádio da Luz**), או בשמו הרשמי **אצטדיון הספורט של בנפיקה ליסבון** (**Estádio do Sport Lisboa e Benfica**), הוא אצטדיון כדורגל בליסבון, פורטוגל. הוא ידוע בתור "הקתדרלה" ("A Catedral") בפי אוהדי בנפיקה ליסבון. האצטדיון משמש לעיתים את נבחרת פורטוגל במשחקיה הביתיים.

הקרקע עליה נבנה קרויה על שמה של "גבירתנו של האור" (Nossa Senhora De Luz), על שם הקהילה בליסבון ששם נמצא האצטדיון. "דה לוּשׁ", או "של האור", הוא מושג שכיח במסורת הקתולית הפורטוגזית – בתרגום חופשי פירוש הביטוי "בנוכחות אלוהים".

האצטדיון אירח מספר משחקים, בהם משחק הגמר ביורו 2004. האצטדיון הישן, שמנה 120,000 מקומות והיה מהגדולים בעולם, נהרס בשנת 2002 לקראת היורו ועל הריסותיו נבנה החדש שמונה 65,647 מושבים. האדריכל שתכנן את האצטדיון בנה אותו כך שתהיה בו כמות מקסימלית של אור טבעי.

בשנת 2014 אירח האצטדיון את גמר ליגת האלופות בו גברה ריאל מדריד על אתלטיקו מדריד בתוצאה 1–4 לאחר תוספת זמן.

באוגוסט 2020 אירח האצטדיון את גמר ליגת האלופות בו גברה באיירן מינכן על פריז סן-ז'רמן בתוצאה 1-0. 

התחנה הקרובה לאצטדיון של הרכבת התחתית של ליסבון, היא תחנת Colégio Militar/Luz-מכללה צבאית/לוז בקו הכחול. 
ימין|ממוזער|600px|צילום פנורמי של אצטדיון האור בשנת 2009

## קישורים חיצוניים

* 
* האצטדיון באתר הרשמי של בנפיקה ליסבון 
* האצטדיון באתר World Stadiums 
* האצטדיון באתר Stadium Guide 

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בפורטוגל
קטגוריה:ליסבון: מבנים
קטגוריה:בנפיקה ליסבון
קטגוריה:ליסבון: ספורט
קטגוריה:אצטדיוני גמר ליגת האלופות
טדאוש קונוויצקי

**טַדֵאוּש קוֹנוִויצקי** (גם תדיאוש; בפולנית: **Tadeusz Konwicki**; נולד ב-22 ביוני 1926 – 7 בינואר 2015) היה סופר פולני חשוב, מראשוני הסופרים מתנגדי הקומוניזם הסובייטי בפולין.

## ביוגרפיה
קונוויצקי נולד בליטא, בעיירה קטנה ליד עיר הבירה וילנה. בשנת 1944 בעת הכיבוש הנאצי, סיים את בית הספר המחתרתי הפולני, ויצא אל היערות להצטרף אל יחידת פרטיזנים פולנית. עם תום מלחמת העולם השנייה בשנת 1945, החל את לימודיו באוניברסיטת קרקוב. הוא למד תרבות ולשון פולנית.

קונוויצקי החל בכתיבתו הספרותית עוד בהיותו סטודנט, ובשנת 1950 יצא לאור ספרו הראשון "פִּרצה בשמיים". ספרו השני, "ספר החלומות של ימינו", יצא ב-1966 והפך לרב-מכר בפולין, חרף היותו מוחרם על ידי השלטון, וכן תורגם ללשונות זרות רבות. הוא הכיל סאטירה חריפה על המשטר הקומוניסטי בפולין, הכפוף לשלטון הסובייטי.

קונוויצקי עסק גם בתסריטאות ובמחזאות, וכן היה במאי קולנוע ידוע. זכה בפרס ונציה, 1958, על סרטו "יום הקיץ האחרון".

## ספריו שתורגמו לעברית
* **ספר החלומות של ימינו** / תדיאוש קונויצקי (תורגם מפולנית בידי אליהו פורת), תל אביב: עם עובד (ספריה לעם, 103), תשכ"ז 1966.
* **התסביך הפולני** / טדאוש קונוויצקי, עברית: יצחק קומם, ירושלים: כתר, 1985.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:סופרים פולנים
קטגוריה:במאי קולנוע פולנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קרקוב
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1926
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-2015
סקורני

**סקורני** (מאוקראינית: **Сокиряни** - סוקיריאני, ברומנית: Târgu Secureni) היא עיירה השוכנת בחלק הצפון-מערבי של גבעות בסרביה באוקראינה.

## היסטוריה
האזכור המוקדם ביותר של סקורני הוא משנת 1666. על מקור השם סקורני קיימת אגדה. כאשר בתחילת המאה ה-15 בתקופה העות'מאנית חיילים שנשבו בנסיכות מולדובה ובוקובינה וקבוצת איכרים, נמלטו מן הדיכוי הטורקי, אל תוך יער. הנמלטים בחרו מקום על גדות נחל בפאתי יערות עשירים בפטריות ופירות יער, מים צלולים, ואפילו מערות בהם יכלו הנמלטים להסתתר מפני חיות ואויבים. האנשים יצאו ליער עם גרזנים כדי להכשיר את הקרקע למגורים.
סקורני קיבלה מעמד של עיר בשנת 1966.

## דגל העיר
דגל העיר כולל את סמלי הכוכב והסהר, השאולים מהדגל העתיק של נסיכות מולדובה הרומנית, אליה השתייכה בעבר.
סמל הגרזנים המוצלבים הוא חלק מסמל סרבי שמדגיש את נצחיות החיים, ונועד לאזכר את מי שנלחמו בעבר נגד הטורקים ונגד פולשים אחרים. הרקע הכחול מייצג את האצולה, והצבע הצהוב מסמל שגשוג ונדיבות של תושבי העיירה.

## היהודים בסקורני בזמן מלחמת העולם השנייה

ב-1941 בוצע פוגרום ביהודי סקורני שכלל מעשי רצח, שוד ואונס.

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר הרשמי של הממשל בסקורני
* [עדות של דב שי באתר [יד ושם] על הגירוש מרומניה עם חניית ביניים בסקורני].

## הערות שוליים

קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:מחוז צ'רנוביץ: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1666
1001 (מספר)

**1001** (נכתב גם **1,001**; במילים בלשון זכר: **אלף ואחד**; בלשון נקבה: **אלף ואחת**) הוא מספר טבעי, עוקב ל-1000 וקודם ל-1002.

## במתמטיקה
* 1001 הוא מספר פריק שמחלקיו הם: 1, 7, 11, 13, 77, 91, 143, שסכומם יחד הוא 343, מספר הקטן מ-1001, ולכן 1001 הוא מספר חסר. 
* 1001 הוא מספר מחומש ופלינדרומי.
* שרשור מספר תלת-ספרתי לעצמו שקול להכפלתו ב-1001.

## בספרות ובתרבות
[ממוזער|עמוד מתוך [סיפורי אלף לילה ולילה, כתב יד משנת 1429 בפרסית]]
בתרבות הערבית, המספר מתאר אוסף של סיפורי עם ידועים הנקראים סיפורי אלף לילה ולילה, שהם אלף לילה, ועוד לילה אחד, קרי, 1001 לילות. בעברית ישראלית נעשה שימוש במונח זה כדי לתאר סיפורים מוגזמים שלא יכולים להתרחש.
שמות סרטים רבים מתחילים ב-1001. בהם:
* "1001 שקרים על פיקאסו"
* "1001 סיפורי באגס באני"

סדרת האנימציה "אלף ואחת אמריקות".

מחזה בשם "1001" מאת Jason Grote.

האלף ואחד הוא אלבום מוזיקה מאת ג'וני שועלי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מספרים טבעיים
למור צווארון

**למור צווארון** (שם מדעי: *Varecia*) הוא סוג במשפחת הלמוריים. בסוג זה יש שני מינים:

* למור צווארון שחור לבן (*Varecia variegata*)
* למור צווארון אדום (*Varecia rubra*)

כמו כל הלמורים, המינים אנדמיים למדגסקר כשתפוצת היא ביערות הגשם הלחים של צפון ומזרח מדגסקר. הלמורים שוקלים מ-3.5 עד 4 ק"ג. אורכם הוא כ-50 ס"מ, ואורך הזנב הוא כ-60 ס"מ. הנקבות גדולות במעט מהזכרים, ואורך חייהם הוא כ-20 שנה.

כשמם, יש להם צווארון ופרווה בצבע שחור לבן. הרגליים, הבטן והראש שחורים ולבנים. יש להם נקודת עור שחורה בגב ובצוואר, ולעיתים גם ברגליים] ובפה.

הלמורים חיים בקבוצות של 30 עד 50. הקבוצות מונהגות על ידי הנקבות שהם במעמד החברתי הגבוה מן הזכרים ואף מצטיינות בתקיפות ומגנות על שטחי מחיתם.

ההיריון נמשך כשלושה חודשים לאחר מכן הנקבה ממליטה תאומים או שלישייה.

ילידי מדגסקר - המלגשים מתייחסים אל למורי הצווארון כחיות קדושות אשר מתפללות אל השמש כמה פעמים ביום.

## שימור
שני המינים מצויים בסכנת הכחדה חמורה בגלל הרס בתי-גידול, ציד ומסחר לחיות מחמד, הנחשבים כאיומים העיקריים לקיומם. יצירת הפארק הלאומי מסואלה בשנת 1997 עזרה להגן על הלמורים, אך למורי צווארון רבים לא חיים בתוך גבולות הפארק, והם עדיין בסיכון גבוה.

## קולות
הלמורים יכולים להפיק קולות חזקים ורועשים כדי לתקשר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1863
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:למוריים
פיתוי (סרט)

**פיתוי** הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת המתח והדרמה משנת 2002, המבוסס על ספרו של רם אורן בעל אותו השם.

## עלילה
דפנה (דפנה רכטר), בעלת חנות ספרים מרמת השרון הנשואה ליורם (גיא מרוז), עורך דין מצליח, לא יודעת מה לעשות בכסף הרב שהוריש לה אביה שנפטר. יום אחד מתאהבת דפנה בעמי (שרון אלכסנדר), אחד מלקוחותיו של בעלה הנמצא בתהליך גירושין מאשתו. עמי מבקש מדפנה שתחתום ערבות על הלוואה שלקח מהבנק לצורך עסקה גדולה שהוא רוצה לבצע בחו"ל. דפנה חותמת ועמי נעלם. מירב בנימיני (אורנה פיטוסי), חברתה של דפנה, יוצאת לנקום בעמי באותה שיטה שבה עמי בעצמו פעל.

## הפקה
הסרט יועד במקור להיות סרט טלוויזיה, אך הוקרן בקולנוע ורק לאחר מכן שודר בטלוויזיה.

לאחר שביים ב-1998 את סדרת הטלוויזיה שכתב רם אורן "סיבת המוות: רצח" ששודרה בערוץ 2 בכיכובו של משה איבגי, פנה ערן ריקליס למפיקים שונים בבקשה להפיק סרט ע"פ אחד מספריו של אורן. בריאיון לגלובס אמר ריקליס: "באתי למפיקים ואמרתי, הנה אדם עם רקורד של הצלחה, תשעה רבי-מכר, תבחרו. מסרטים ועד מיני-סדרות, מה שתרצו. היית מצפה שבגלל הישגיו המסחריים של רם אורן, מפיקים יחנקו זה את זה כדי להשיג אותו." בסופו של דבר ערוץ 2 לא הסכימו להפקה זו, ורק חברת ההפקה ICP הסכימה והשקיעה בסרט למעלה מחצי מיליון דולר.

עלילת הסרט שונה למדי מהספר שעליו הוא מבוסס. קו העלילה המרכזי, שבמסגרתו גבר מוליך שולל אישה על מנת לסחוט ממנה כסף וחברתה יוצאת לנקום בו, אמנם דומה בשניהם, אך פרטים קטנים יותר, כעיסוקן של הדמויות, מספר ילדיה של דפנה ואף שמותם, שונו בסרט. כמו כן, הסרט מתמקד באופן כמעט בלעדי בקו עלילה זה, ועלילות משנה רבות שבספר, לצד הדמויות המרכיבות אותן, הושמטו כליל מתסריט הסרט.

## ביקורות
הסרט זכה לביקורות שליליות בעיקר, ורבים קבלו על כך שסרט שצולם עבור טלוויזיה - שודר בקולנוע. אורי קליין כתב על הסרט:
:"אין שום סיבה לראות את "פיתוי" על בד הקולנוע, וכדאי לחכות בסבלנות עד שהסרט ישודר על המרקע הטלוויזיוני, שלמענו נוצר... (חלקו השני של הסרט) שמתאר את תהליך הנקמה שמבוצעת באמצעים כלכליים בלתי מוגבלים לכאורה, מופרך לחלוטין מבחינה עלילתית".

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2002
קטגוריה:סרטי ערן ריקליס
קטגוריה:סרטי מתח ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:רם אורן
קטגוריה:חנויות ספרים בתרבות
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2002
מצפה הכוכבים פאלומר

**מצפה הכוכבים פאלומר** הוא מצפה כוכבים הנמצא במחוז סן דייגו בארצות הברית. הוא שייך למכון הטכנולוגי של קליפורניה ומנוהל על ידו. המצפה כולל שלושה טלסקופים ראשיים. לגדול מביניהם, טלסקופ הייל, קוטר מראה מחזירה של כ-5.1 מטרים. המצפה היה מהראשונים שביצעו סקר שמים, עוד בשנת 1948. זמן שימוש בטלסקופ מוענק גם לשותפות אוניברסיטת קורנל והמעבדה להנעה סילונית של נאס"א.

## היסטוריה
המצפה נוסד לאור חזונו של האסטרונום ג'ורג' אלרי הייל לבנות טלסקופים בעלי מראות מחזירות גדולות מאלו שהיו קיימות אז. הפרויקט השאפתני יצא לדרך בשנת 1928 ונעזר בתרומה של 6 מיליוני דולרים מקרן רוקפלר. בשנת 1949, כאשר הטלסקופ הראשי במצפה הופעל לראשונה, הוא היה הטלסקופ הגדול מסוגו בעולם. מעמד זה נלקח ממנו רק בשנת 1992 עם פתיחתו של מצפה קק.

בשנת 1953, נערכו במצפה המדידות המדויקות ביותר עד אז למדידת המרחק של כדור הארץ מגלקסיית אנדרומדה, שהראו שהמרחק לגלקסיית אנדרומדה הוא למעשה יותר מכפול מין המרחק שהעריכו החוקרים עוד קודם.

## מכשור
* טלסקופ הייל - הטלסקופ הראשי במצפה, קרוי על שם מייסד המצפה, ג'ורג' אלרי הייל.
* טלסקופ משני בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-1.5 מטרים. הוצב בשנת 1970 והיה הטלסקופ בו התגלה ננס חום לראשונה.
* טלסקופ סמואל אוסצ'ין - טלסקופ שלישי מסוג שמידט בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-1.2 מטרים.
* טלסקופ מסוג שמידט בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-40 ס"מ. זה היה הטלסקופ הפעיל הראשון במצפה, החל משנת 1936. בעזרתו התגלה השביט המפורסם שומייקר-לוי 9 וכמו כן מעל מאה סופרנובות על ידי פריץ צוויקי.
* אינטרפרומטר פאלומר - המשמש לבניית תמונות אסטרונומיות ברזולוציה גבוהה במיוחד.
* Zwicky Transient Facility המערכת הופעלה בשנת 2018 ובעזרתה כבר התגלו מספר גרמי שמיים לרבות כוכב שביט (C/2022 E3 (ZTF.

## לקריאה נוספת

* OCLC 1093049
* /; / OCLC 299995003
*OCLC 6327013

## קישורים חיצוניים

* 
* תחזית לתנאי תצפית
* 

פאלומר
קטגוריה:המכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:קליפורניה: מבנים
התפשלות מעיים

[250px|ממוזער|התפשלות מעיים בסריקת [CT]]
**התפשלות מעיים** (באנגלית: **intussusception**) היא מצב רפואי אצל האדם, שבו חלק מהמעי עצמו "נכנס" לתוך לולאת מעי נוספת, בדומה לחלק של טלסקופ המתקפל פנימה. לרוב, התפשלות מעיים מביאה לחסימת מעיים.

התפשלות מעיים היא גורם נפוץ לכאבי בטן חריפים אצל ילדים מתחת לגיל 5. זהו מצב רפואי המאפיין בעיקר תינוקות ופעוטות; כ-90% מן המקרים מתרחשים בין גיל שלושה חודשים לגיל 3. עם זאת, קיימים מקרים של התפשלות מעיים גם בגילאים צעירים יותר וכן בגילאים מבוגרים יותר. אצל מבוגרים התפשלות מעיים היא תופעה נדירה יותר, ובחלק מן המקרים נובעת מגידול שגרם לבעיה עצמה.

## סימנים קליניים
סימנים קליניים ראשונים שיכולים לרמז על תהליך של התפשלות מעיים הם בחילות, הקאות (לעיתים בעלות תוכן מרתי), הבאת הרגליים לקדמת החזה, בכי פתאומי המתחיל ללא התראה מוקדמת ונפסק לאחר שכאב הבטן חולף. לאחר התקף הבכי הראשון הילד יכול להיראות במצב גופני טוב, אולם ככל שנוקף הזמן הילד עלול להיראות אפאתי עד כדי מצב של סכנת חיים והיווצרות שוק, ומכאן החשיבות שבגילוי מוקדם של התהליך עצמו.

סימנים מאוחרים יותר יכולים לכלול דימום רקטלי (מפי הטבעת) כתוצאה מהתהליך האיסכמי של חסימת המעיים. באופן כללי, התפשלות מעיים אינה מלווה בחום, אולם במקרה שלולאת המעי עברה נמק, תיתכן פרפורציה (חור במעיים) ועליית חום כתוצאה מכך.

## בדיקה גופנית
בבדיקה גופנית ייתכנו הסימנים הבאים:
* אי שקט, בכי לסירוגין
* לתרגיה, אפתיה
* דמם רקטלי (currant jelly)
* לעיתים במישוש הבטן ניתן לחוש במסה דמוית נקניק.

## אבחון

אבחון של התפשלות מעיים מבוסס בעיקר על אנמנזה ועל ממצאים בבדיקה גופנית. בדיקות הדמיה כוללות ביצוע בדיקת אולטרה סאונד רפואית וביצוע צילום בטן. באבחנה המבדלת קיימות מספר אפשרויות נוספות שיש לשקול, ביניהן גסטרואנטריטיס (דלקת של המעיים), דלקת התוספתן, בקע כלוא, ארגמנת על שם הנוך-שנליין ומצבים נוספים.

## הטיפול
מטפלים בהתפשלות מעיים באמצעות חוקן אוויר או חוקן בריום. החוקן מבוצע תוך כדי שיקוף, כדי שבמהלך הפעולה עצמה ניתן הן לאבחן האם קיימת התפשלות והן לטפל בהתפשלות עצמה על ידי החדרת בריום או אוויר בלחץ דרך הרקטום, על מנת לשחרר את החסימה.

על פי ההנחיות הקיימות כיום, יש לבצע עד 3 ניסיונות לפתיחת החסימה באמצעות חוקן אוויר או חוקן בריום. אם הניסיונות לא צלחו יש לפנות לאופציה כירורגית שבה מתבצעת רדוקציה של החסימה.

## פרוגנוזה
התפשלות מעיים יכולה להפוך למצב חירום רפואי אם אינה מטופלת בזמן, עד כדי מוות תוך ימים מספר, ולכן טיפול מהיר הוא הכרחי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מחלות מעיים
קטגוריה:מחלות תוספתן
רמה (מקרא)

ממוזער|שמאל|250px|מפת ארץ ישראל בתקופת הישראלית <small>(להגדלה אנא לחצו על התמונה)</small>
**רמה** או **הרמה**, הוא כינוי או שם נלווה של אתרים, שחלקם היו ערים פרק זמן, בארץ ישראל בתקופה הישראלית, המוזכרים בתנ"ך. השם נגזר ממקומם הגבוה של היישובים.

## ישובי הרמה
יישובי ה**רמה** שויכו אל נחלות שנים עשר שבטי ישראל, או אל חבל ארץ כמו הגלעד. לפעמים, יישובי הרמה מתוארים כמסמני גבול או שנמצאו באזור סְפר וגבול טבעיים.

1. **רמה בנחלת [[שבט אשר]]**; מוזכרת בספר יהושע:

אדוארד רובינסון זיהה את הרמה הזו עם הכפר ראמה.

2. **רמה בנחלת [[שבט נפתלי]]**; מוזכרת בספר יהושע:

3. **ראמות** בנחלת שבט יששכר, נקראה גם **יַרמוּת** או **רֶמֶת**; מוזכרת בספר דברי הימים:

ירמות זוהתה באתר כוכב הירדן בספרות המחקר במאה ה-20.

4. **[[רמות גלעד]]** או **רמה** באזור הגלעד; מוזכרת בספר יהושע:

לדעת חוקרים, מיקומה של הרמה בגלעד היה בצפונו.

בספר מלכים נאמר כי שלמה המלך מינה נציבים מיושבי הגלעד, ובהם:

בספרות המחקר הוצע זיהויה של רמה בגלעד ב**כפר רימון** ליד ג'רש; ולחלופין, בעיר סלט, שניהם בעבר הירדן המזרחי.

5. **[[רמה (שבט אפרים)|רמה באפרים]]** או **רמה בהר אפרים**, בנחלת שבט אפרים. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר שופטים.

החוקר ד"ר יואל אליצור משער, כי **רמה אפרים** היא עירם של אלקנה ובנו שמואל ואליה התכוון הפסוק:

אליצור משער כי רמה באפרים היא **ה[[רמתיים צופים]]** שב**ארץ צוף**.

אליצור שיער את זיהויה של רמה באפרים בכפר **[[ביתילו|בֵּית אִלו]]**.

6. **[[רמה (שבט בנימין)|רמה בבנימין]]**, עיר גבול בנחלת שבט בנימין, בסמוך למכמש; לאחר פילוג הממלכה, בין ממלכת יהודה לממלכת ישראל. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר יהושע:

רמה, עירם של אלקנה ושמואל, נקשרה עם רמה בנחלת בנימין בחלק ניכר מספרות הנוסעים ובספרות המחקר במאה ה-20.

בחלק מספרות הנוסעים זוהתה רמה עירו של שמואל באתר נבי סמואל. בנוסף, אליצור העלה השערה כי רמה בבנימין היא בכפר א-ראם מצפון לירושלים.

רבים מהפרשנים והחוקרים קשרו בין רמה בבנימין לבין מקום קבורתה של רחל, הפרשנים הסתמכו על הפסוק בספר ירמיהו:

אולם אליצור סובר, כאחרים, כי משמעות המילה רמה בפסוק זה היא שם מקום גבוה ולא שם אתר מסוים.

## ראו גם
* רמתיים (עיר קדומה)

## לקריאה נוספת
* יואל אליצור, זיהויין של "ארץ צוף" ו"הרמה" עיר שמואל, בתוך: זאב ארליך (עורך), **"...לפני אפרים ובנימין ומנשה..."**, קובץ מחקרים ותגליות בגאוגרפיה-היסטורית, ירושלים: המועצה האזורית מטה בנימין, תשמ"ה 1985, עמ' 101–116.
* יואל אליצור, **שמות מקומות קדומים בארץ ישראל, השתמרותם וגלגוליהם**, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, תש"ע 2010.
* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
* יהודה אליצור ויהודה קיל, **אטלס דעת מקרא**, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשנ"ח-1998.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נחלות שבטי ישראל
מחנה מקלף

**מחנה מַקלֵף** (לשעבר: **מחנה גנים**; מכונה: **שלישות רמת גן**, או: **השלישות**), הוא בסיס צבאי ברמת גן, בין הרחובות בן-גוריון וקריניצי.

המחנה מאכלס את מפקדת חיל משאבי האנוש, ממר"ם, מצפ"ן, שחר, חלק מיחידת מפת"ח וחלק מיחידות אגף כוח האדם. עד לשנת 2022 שכן בו בית הספר למקצועות המחשב (בסמ"ח) שעבר בהמשך לפארק גב ים נגב, בסמוך לקריית התקשוב.

## טרם הקמת המחנה

האתר הוא אתר עתיקות מוכרז על ידי רשות העתיקות ונמצאו בו שרידי בית קברות שומרוני או יהודי מהתקופה הביזנטית, מהמאה ה-4 עד המאה ה-6 לספירה. כמו כן נחשפה במקום רצפת פסיפס, וארכאולוגי הרשות מניחים כי במקום שכן כפר קטן. הגילוי הארכאולוגי אירע באקראי בשנת 1939 כאשר בוצע חריש עמוק במגרשים ריקים כדי להכשירם לגידול ירקות לשעת חירום.

רחוב בן-גוריון ברמת גן (לפני 1985 נקרא רחוב מודיעין) מסומן במפות מן המאה ה-19 כ"דרך המואזין". על הגבעה עליה שוכן המחנה ניצב בעבר בית קברות מוסלמי קטן וכן היו בו מערות ששימשו נוודים.

## היסטוריה
במאי 1949 השתכנה במתחם מפקדת המטכ"ל, לאחר שהתפנתה ממקומה הקודם בבית ההבראה "החלמה" שבגן אברהם הסמוך. בפברואר 1955 עבר המטכ"ל למחנה הקריה בתל אביב-יפו.

את המחנה אכלסו השלישות הראשית ומנהל הסגל. עם הקמת חיל השלישות בשנת 1977 הוקמה במקום מפקדת החיל.

בשנת 1958 הוקמו במחנה יחידת המחשב של צה"ל (ממר"ם) ויחידות נספחות, שהפכו במרוצת השנים ליחידות של אגף התקשוב. מדור ההדרכה של ממר"ם התפתח לבית הספר למקצועות המחשב.

בשנת 1995, ביוזמתו של יצחק רבין, נקרא המחנה על שמו של רב-אלוף מרדכי מקלף, שכיהן כראש המטה הכללי השלישי.

## תוכנית עתידית
על פי תוכנית העתקת בסיסי צה"ל לנגב אמור היה צה"ל לפנות את הבסיס ולמסור את שטחו למינהל מקרקעי ישראל בין השנים 2018–2019. היחידות התקשוביות בבסיס יעברו לקריית התקשוב שבבאר שבע ויחידות השלישות בעיקר ללוד. הפינוי התעכב, והוא מתוכנן להסתיים בשנת 2027. שטח המחנה נמכר ליזמים תמורת 1.2 מיליארד ש"ח, ומתוכננת בו הקמה של 1,200 דירות, במגדלים בני 47 קומות.

## לקריאה נוספת
* ניר מן, **תולדות מחנה מטכ"ל: תולדות מחנה המטה הכללי של צה"ל בשנים 1948–1955**, מחלקת היסטוריה של צה"ל, 2006

## קישורים חיצוניים

* מקומות בעיר באתר בית אברהם קריניצי ראה "מחנה מקלף"
* מפה של המחנה וסביבתו

## הערות שוליים

קטגוריה:בסיסי הצבא הבריטי בארץ ישראל
קטגוריה:בסיסי צה"ל במחוז תל אביב
קטגוריה:רמת גן: גאוגרפיה
שומרים (ארגון)

[שמאל|ממוזער|150px|[סמליל של אגודת שומרים בדרום קליפורניה]]
**שומרים** (באנגלית: **Shomrim**) הם ארגוני שיטור קהילתיים הפועלים בקהילות יהודיות רבות ברחבי העולם, במטרה להילחם בפשע ובאנטישמיות. הם עובדים בשיתוף פעולה הדוק עם גורמי אכיפת החוק במדינה, שמנפיקים לחברי הארגון תעודות רשמיות. הארגונים פועלים גם כגורם מקשר בין המשטרה לבין הקהילה המקומית, ומסייעים בין היתר באמצעות מתן עדויות או הבאת מתלוננים מתוך הקהילה אל בתי המשפט.

בחלק מהקהילות משמשים הארגונים כמעין תחליף למשטרה המקומית. מתנדבי הארגון מסיירים ברכבים מסומנים ונענים לקריאות חירום של אנשי הקהילה, שנמנעים לעיתים מפנייה אל המשטרה המקומית.

## היסטוריה
[ממוזער|250px|רכב "שמירה" ב[בורו פארק, ברוקלין]]

אגודת השומרים הראשונה והידועה מביניהם הוקמה במשטרת ניו יורק בשנת 1924. סרן יעקב קמינסקי היה נשיאה הראשון. הארגון פרח במיוחד בתקופת השפל הגדול, כאשר עבודות השירות האזרחי שהציע סיפק אמצעי פרנסה לרבים בקהילה היהודית. בשנים 37–1935 נוספו לארגון 400 חברים, ובשנת 1939 ניסו להתקבל כ-33,000 אנשים, מתוכם עברו את המבדקים רק 1,440, כשליש מהם יהודים. רובם היו בוגרי אוניברסיטאות ובעלי מקצועות חופשיים. לאורך שנות קיומו החזיקו שוטרי הארגון במגוון דרגות במשטרת ניו יורק, חלקן בכירות מאוד.

## ארגוני שומרים בעולם
* ויליאמסבורג וברוקלין, ניו יורק, ארצות הברית (נוסד בשנת 1981)
* בורו פארק, ניו יורק, ארצות הברית
* מונסי, ארצות הברית
* מידווד, ארצות הברית
* קראון הייטס, ניו יורק, ארצות הברית
* בלטימור, ארצות הברית
* לונדון, אנגליה
* מיאמי, ארצות הברית. ("Miami-Dade Shmira Patrol" - נוסד בשנת 2005 על ידי איזק רוזנברג)
* סטמפורד היל, לונדון, אנגליה ("Stamford Hill Safety & Rescue Patrol" - נוסד בשנת 2005)
* מלבורן, אוסטרליה ("Community Security Groups")
* ירושלים
* בני ברק

## קישורים חיצוניים

* 
*Police fear for Jewish patrol in Stamford Hill, באתר ה-BBC, 24 בינואר 2010

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגוני הגנה אזרחית
קטגוריה:ארגונים יהודיים
קטגוריה:ארגונים התנדבותיים
מצוות קידוש השבת בדברים

**מצוות קידוש השבת בדברים** היא מצוות עשה מהתורה שתוכנה הוא אזכור של קדושת השבת באמירה. מצווה זו מתקיימת על ידי קידוש בליל שבת והבדלה במוצאי שבת (נחלקו הראשונים אם הבדלה מדאורייתא או מדרבנן), ומדרבנן גם קידוש נוסף בבוקר שבת.

## מקור המצווה
270px|ממוזער|קידוש ומזמורים לליל שבת
מקור המצווה הוא הפסוק בעשרת הדיברות: 

הרלב"ג בפירושו לתורה מבאר את טעמה של מצווה זו:

## דיני המצווה
ישנה חובה על אזכור קדושת השבת בליל שבת, דבר הנעשה על ידי תפילת ערבית של שבת, ועל ידי הקידוש הנעשה על היין בתחילת סעודת ליל שבת, וכן בהבדלה הנעשית בסיומה של השבת (ישנם ראשונים הסוברים שהבדלה מדרבנן). בנוסף ישנו איסור על אכילה ושתייה מזמן כניסת השבת ועד לאחר הקידוש, וכן מצאת השבת ועד עשיית ההבדלה.

ישנה מחלוקת האם מדין התורה די בקידוש הנעשה באמירה (כדוגמת תפילת ליל שבת), בעוד המצווה לערוך את הקידוש על יין היא מדרבנן (דעת הרמב"ם), או שאף עריכת הקידוש על היין היא חובה מהתורה (דעת רש"י). בנוסף, יש דיון באחרונים אם מאחר שתקנו קידוש על הכוס, אם מן הסתם יוצאים את המצוה מן התורה על ידי התפילה, או שמא מן הסתם מתכוונים שלא לצאת ידי מצוות קידוש בתפילה כדי לצאת ידי המצוה מדאורייתא על הכוס.

הקידוש הנעשה ביום השבת הוא תקנה מדרבנן, היות שמדין התורה די בקידוש הנעשה בליל שבת.

## דינים הנלמדים אגב המצווה
בגמרא מובאת דרכו של שמאי שהיה מזכיר את השבת בעת שהיה קונה דבר לשבת ביום חול, דבר אותו למד ממצווה זו ('זכרה עד שלא תבוא'). בנוסף היו שהסמיכו למצווה זו השארת מנה יפה שהזדמנה בימות החול, לשבת. דבר נוסף שהוזכר אגב מצווה זו הוא מניית ימי השבוע על פי יום השבת ('ראשון בשבת', 'שלישי בשבת', כפי שנאמר בשיר של יום בתפילת שחרית). גם תקנת עירוב תבשילין הוסמכה למצווה זו.

## ראו גם
* קידוש
* הבדלה

## קישורים חיצוניים
* 
* מצוות קידוש השבת, נעם פיינטוך, אתר ישיבת ההסדר ירוחם.

## הערות שוליים

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:שבת
קטגוריה:מצוות עשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:מצוות שבדיבור
קטגוריה:פרשת יתרו
אסטריד ברג'ס פריסבי

**אסטריד ברג'ס פריסבי** (באנגלית: **Àstrid Bergès-Frisbey**; נולדה ב-26 במאי 1986) היא דוגמנית ושחקנית צרפתייה ממוצא קטאלני. קיבלה חשיפה בינלאומית כאשר שיחקה בסרט "שודדי הקאריביים: זרמים זרים" בתפקיד בתולת הים סרינה בשנת 2011.

## ביוגרפיה
פריסבי נולדה בברצלונה, ספרד לאב קטלאני ולאם צרפתייה. היא הבכורה מתוך 3 בנות. בעקבות גירושי הוריה כשהייתה בת שנתיים, היא עברה לדרום מערב צרפת כשהייתה בת 5. היא גדלה בעיירה קטנה ליד לה רושל, שם שיחקה בהצגות בית הספר, אך מעולם לא ראתה במשחק כדרך מסלול לקריירה, בעיקר כי הכפר בו התגוררה היה שונה מאוד מתעשיית הקולנוע, ותיארה כיצד לדעתה משחק הוא "לא מקצוע; זה היה משהו מופשט". מאוחר יותר עבר אביה לרפובליקה הדומיניקנית, שם בילתה חמישה קיצים ועבדה כמלצרית. בגיל 17 היא עברה לבדה לפריז כדי להמשיך בקריירה באוסטאופתיה, אך מצאה את עצמה מסתובבת הרבה בלי להכיר איש באזור. זמן קצר לאחר מכן נפטר אביה בגיל 46. בשל האירוע היא מבינה שהחיים קצרים מדי וכי השאיפה האמיתית שלה היא משחק. לאחר סיום לימודי התיכון היא החלה ישירות לנסות להתקבל לבית הספר לדרמה. היא דוברת קטלאנית, ספרדית, צרפתית ואיטלקית. היא החלה ללמוד אנגלית על תפקידה בשודדי הקאריביים.

## קריירה
ב-2007 פריסבי התחילה את דרכה כשחקנית בטלוויזיה הצרפתית ובסרט הקולנוע הקמבודי "חומת הים" משנת 2008 לצידה של איזבל הופר.

בשנת 2011 התפרסמה ברחבי העולם בסרט "שודדי הקאריביים: זרמים זרים" בתפקיד סרינה, בתולת הים שנתפסת על ידי שחור הזקן (איאן מקשיין) וניצלת על ידי המיסיונר פיליפ סוויפט (סם קלאפלין). היא קיבלה את התפקיד לאחר שהרשימה את רוב מרשל וג'רי ברוקהיימר באודישן שעשתה בצרפת.

בשנת 2014 שיחקה בסרט הדרמה-מדע בדיוני "המקור" של הבמאי מייק קהיל לצדם של מייקל פיט ובריט מרלינג.

בשנת 2017 שיחקה בסרטו של גאי ריצ'י "קינג ארתור: אגדת החרב" לצד צ'ארלי האנם ודג'ימון הונסו.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה צרפתיות
קטגוריה:דוגמניות צרפתיות
קטגוריה:צרפתים ממוצא קטלאני
קטגוריה:מהגרים מספרד לצרפת
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1986
עוד סרט גאה

**עוד סרט גאה** (באנגלית: **Another Gay Movie**) הוא קומדיה הומואית-רומנטית משנת 2006 בבימויו של טוד סטיבנס. הסרט עוקב אחרי ארבעה חברים הומואים: אנדי, ג'ארוד, ניקו וגריף אשר עם סיום לימודיהם בתיכון נודרים שהם מאבדים את ה"בתולים האנאליים" שלהם לפני המסיבה הגדולה ביום העבודה של החברה הלסבית שלהם, מאפלר. כל הבנים מנסים בהזדמנויות שונות לקיים את ההסכם, עד הלילה של המסיבה, כאשר כל אחד מהם אמור למלא את השבועה.

מבחינה מסחרית זכה הסרט להצלחה מתונה בקופות: תקציבו עמד על 500,000 דולר ורווחיו על 745,327 דולר.

## עלילה
העלילה מתרכזת סביב ארבעה חברים הומואים, אשר סיימו לאחרונה את לימודיהם בתיכון. אנדי (מייקל קרבונרו) מביך את עצמו תמידית ולעיתים קרובות מאונן ומענג את עצמו עם הפירות והירקות של אמו. ג'ארוד (ג'ונתן צ'ייס) הוא ספורטאי נאה וחסר ביטחון. גריף (מיץ' מוריס) הוא חנון, לבוש היטב ומאוהב בסתר בחברו הטוב ביותר, ג'ארוד. ניקו (ג'ונה בלצ'מן) הוא הססגוני ביותר, האוחצ'ה של החבורה. הארבעה מחליטים לכרות ברית שעד סוף הקיץ הם מקיימים יחסי מין.

כל אחד מהבנים ממשיך לרדוף אחרי המטרה בדרכים שונות, עם תוצאות מצחיקות וטראגיות בו זמנית. ניקו מסדר לעצמו פגישה מהאינטרנט עם אדם בשם ריידר (Matthew Rush) אבל לאחר התרחשות לא צפויה הוא מנסה את מזלו עם זוכה העונה הראשונה של הישרדות (ריצ'רד האטץ'). אבל גם ניסיון זה לא נוחל הצלחה בעקבות בעיות מעיים. הוא גומר בסופו של דבר עם סבא של מאפלר. ג'ארוד מכיר את ביו (James Getzlaff) בזמן משחק בייסבול וחושב שאיתו תבוא הגאולה. גריף המתוסכל מנסה לשפר את המראה שלו ומצטרף לאימון אירובי. המאמן, אנג'ל (דאריל סטפנס), מזמין אותו למועדון שבו הוא עובד כחשפן. גריף וג'ארוד נפגשים במועדון וגריף מגיע במחשבה שג'ארוד רוצה לבלות איתו אך מתאכזב כשהוא רואה אותו מתנשק עם ביו. ברגע של חולשה, גריף המיואש, מנסה להסיח את דעתו עם אנג'ל אבל בסופו של דבר בוחר להתוודות על אהבתו בפני ג'ארוד בדיוק ברגע שבו הוא עמד לאבד את בתוליו עם ביו. אנדי, שדלוק על המורה למתמטיקה שלו, מר פוקוב (גרהם נורטון), מופתע למצוא אותו בצ'אט גייז, אך הפגישה מגלה צדדים אפלים של המורה ולא מניבה תוצאות נעימות. לבסוף, הוא מסיים באורגיה משולשת עם אנג'ל, שננטש על ידי גריף וביו שנדחה על ידי ג'ארוד. 

חלק גדול מההומור בסרט נובע מזה שהבנים תמימים ומתנהלים באופן מוזר בכל הקשור לרומנטיקה ומין. כל אחת מהעלילות והתפניות בסיפור של הבנים מתחילות גרוע והכל משתבש להחריד עד לרגע שבו הם סוף סוף מתחילים לשנות את עמדתם לגבי סקס בסופו של הסרט.

## שחקנים
*מייקל קרבונרו – אנדי וילסון
*ג'ונה בלצ'מן – ניקו האנטר
*מיץ' מוריס – גריף
*ג'ונתן צ'ייס – ג'ארוד

## פסקול

# Another Gay Sunshine Day – Nancy Sinatra
# I Know What Boys Like – Amanda Lepore
# Everything Makes Me Think About Sex – Barcelona
# Clap (See the Stars) – The Myrmidons
# Vamos a la Playa – United States of Electronica
# Dirty Boy – IQU
# Hot Stuff – The Specimen
# Fuego – Naty Botero
# All Over Your Face – Cazwell
# Pleasure Boy – Seelenluft
# This is Love – Self
# Peterbilt Angel – Morel
# Another Ray of Sunshine – Nancy Sinatra
# Let the Music Play – Shannon
# I Was Born This Way – Craig C. featuring Jimmy Somerville


## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטי התבגרות
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי להט"ב אמריקאיים
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פרודיה
קטגוריה:סרטים הומוסקסואליים
קטגוריה:סרטים שצולמו בניו ג'רזי
אליעזר יעקבזון

**אליעזר יעקבזון** (י"ד באדר תרמ"א 1881 - כ"ב בסיון תש"ג, יוני 1943) היה עסקן ציבור מאנשי העלייה הראשונה, מראשי ענף הפרדסנות בארץ ישראל ומראשי התאחדות האיכרים.

## ביוגרפיה
נולד בזאגר (Żagory) שבליטא (אז ב"תחום המושב" היהודי של רוסיה) למרדכי ואסנת יעקבזון. אביו מרדכי, היה בנו של שרגא פייבל יעקבזון ואמו אסנת, הייתה בת למשפחת קצנלבוגן. בצעירותו למד לימודים תורניים אצל מורים פרטיים בבית אביו במוסקבה, כמו כן השתלם בעברית ובתולדות עם ישראל על ידי אברהם אידלסון, שהיה אז סטודנט ופעיל ציוני במוסקבה.

בשנת 1891 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. הוריו התיישבו ברחובות והיו מראשוני המיישבים במושבה. הוא ואחיו זלמן התגוררו בבית סבם שרגא פייבל יעקבזון בירושלים ולמדו אצלו לימודים תורניים. כעבור שנתיים שב לרחובות. נישא לסוניה, בת יוסף רבינוביץ. בשנים הראשונות עסק במכלול עבודות המשק והאדמה ואף ניהל את משקיהם של יהודים שהתגוררו בחו"ל.

יעקובזון עסק בפעילות ציבורית ענפה. הוא יסד את "קופת מלוה וחסכון רחובות" וניהל אותה במשך עשרות שנים. עמד בראש "ועד הכורמים", וכן עמד בראש הסניף של אגודת "פרדס" ברחובות. לימים התמנה ליו"ר הוועד הפועל של "פרדס-סינדיקט", שאיחד את הקואופרטיבים שעסקו בפרדסנות. במשך שנים רבות היה ראש הוועד החקלאי, וביוזמתו נבנה "בית האיכר" ברחובות.

היה מראשי התאחדות האיכרים ושימש גזברו. היה ממייסדי בנק אוצר האיכרים, וכמו כן היה ממייסדי בית הספר התיכון החקלאי פרדס חנה.

נפטר בתל אביב, בשנת 1943, והובא לקבורה ברחובות. במלאת שנה לפטירתו הוציאה התאחדות האיכרים לזכרו חוברת לזכרו מאת עבר הדני. על שמו נקרא רחוב ברחובות.

בתו צִלה נישאה לאריה ליבונטין, מייסד ומנהל חברת התיירות "דפנה טורס".

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:פרדסנים
קטגוריה:משפחת יעקבזון
קטגוריה:פעילי ציבור ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1943