נזק היקפי

[ממוזער|הריסות מ[הפצצת בזוידנהאוט|הפצצת בעלות הברית בשוגג על בזוידנהאוט  ב-1945, שבה נהרגו למעלה מ-500 אזרחים הולנדים]]
**נזק היקפי** (באנגלית: **Collateral damage**), המכונה גם **נזק משני** או **נזק נלווה**, הוא נזק שנגרם עקב פעילות מסוימת, מבלי שהיה מטרתה של פעילות זו. המושג צוין לראשונה לתיאור מוות מקרי ולא רצוי, פציעה או נזק אחר שנגרם, במיוחד לאזרחים, כתוצאה מפעילות צבאית, ומשמש גם בהקשרים לא צבאיים.

מאז הפיתוח של תחמושת מונחית מדויקת בשנות ה-70, צבאות ומדינות נאט"ו טוענים שהם עשו מאמצים רבים כדי למזער נזקים היקפיים.

מבקרי השימוש במונח "נזק היקפי" רואים בו לשון נקייה המעודדת דה-הומניזציה של אזרחים שנהרגו או נפצעו במהלך לחימה, המשמשת להפחתת האשמה הנתפסת של מנהיגות צבאית באי-מניעת נפגעים לא-לוחמים.

נזק היקפי אינו כולל אבדות אזרחיות שנגרמו כתוצאה מפעולות צבאיות שמטרתן להטיל אימה או להרוג אזרחים של מדינות אויב (למשל, הפצצת צ'ונגצ'ינג והפצצת טוקיו במהלך מלחמת העולם השנייה והתקפות רוסיות על תשתיות אוקראיניות המתוארת בגלוי כ"תגמול" ונועדו "להפוך ערים ללא ראויות למגורים").

## מקורות ושימוש
המונח "נזק היקפי" מיוחס לעיתים קרובות לכלכלן תומאס שלינג, שהשתמש בו במאמרו מ-1961 בשם "Dispersal, Deterrence, and Damage" שפורסם ב-"Operations Research". במאמר זה שלינג דן באסטרטגיות צבאיות שמובילות מבלי משים לב להרס של אזורים אזרחיים, שאינם ממוקדים ישירות אלא מושפעים מפעולות צבאיות שנועדו להשפיע על נכסים אסטרטגיים אחרים. המונח היה בשימוש לראשונה במהלך מלחמת וייטנאם ובמשך עשורים התבסס בטרמינולוגיה של הכוחות המזוינים של ארצות הברית.

במהלך מלחמת המפרץ של 1991, כוחות הקואליציה השתמשו בביטוי כדי לתאר מוות של אזרחים בהתקפות על מטרות צבאיות. לדברי הבלשנית הסקוטית דבורה קמרון:

## החוק ההומניטרי הבין-לאומי
הצורך הצבאי, יחד עם הבחנה ומידתיות, הם שלושה עקרונות חשובים של החוק ההומניטרי הבין-לאומי, המסדירים את השימוש החוקי בכוח בסכסוך מזוין. תקיפות צבאיות הגורמות לנזק היקפי אינן מסווגות אוטומטית כפשע מלחמה – הן פשע מלחמה כאשר המטרה היא נזק מופרז או היקפי בלבד.

לואיס מורנו אוקמפו, תובע ראשי בבית הדין הפלילי הבין-לאומי, חקר האשמות על פשעי מלחמה במהלך הפלישה לעיראק ב-2003, ופרסם מכתב פתוח המכיל את ממצאיו. סעיף שכותרתו "האשמות לגבי פשעי מלחמה" מבהיר את השימוש הזה בצורך "צבאי, הבחנה ומידתיות":

## שימושים לא-צבאיים בביטוי
אף על פי שלא הומצא בצבא, השימוש בו בהקשר צבאי נפוץ. עם זאת, המונח אומץ מאז באופן נרחב למקרים שאינם צבאיים, ובמיוחד למגפת הקורונה. מספר רב של מקורות רפואיים, ממשלתיים וכלי תקשורת משתמשים במונח זה באופן נרחב ביחס למקרי מוות שנגרמו בעקיפין כתוצאה ממדיניות ממשלתית כגון סגרים, ולא ישירות על ידי הנגיף עצמו. היה ויכוח ציבורי משמעותי על אסטרטגיית הלחימה בקורונה, כאשר חלקם דגלו בהגבלות כמו סגרים להצלת חיים, כאשר אחרים טוענים כי "הנזק ההיקפי" שנגרם על ידי סגרים, מסכות והתרחקות זה מזה, עשויים למעשה לגרום ליותר מקרי מוות בטווח ארוך יותר. דוגמה לכך היא הצהרת ברינגטון הגדולה , שנחתמה על ידי 6,000 רופאים וחוקרים (ומוזכרת בפרלמנט הבריטי ובתקשורת) ובעלת דף שאלות נפוצות שכותרתו 'סגרים ונזקים היקפיים', המתייחס לביטוי זה מספר פעמים.

המונח גם נמצא בשימוש קהילת המחשוב כדי להתייחס לסירוב שירות למשתמשים לגיטימיים כאשר מנהלי מערכת נוקטים באמצעי מניעה גורפים נגד אנשים מסוימים. לדוגמה,רשימות שחורות בזמן אמת  המשמשות למלחמה בספאם דואר אלקטרוני בדרך כלל חוסמות טווחים של כתובות פרוטוקול אינטרנט (IP) ולא כתובות IP בודדות המשויכות לספאם, מה שעלול למנוע ממשתמשים לגיטימיים בטווחים אלה את היכולת לשלוח דואר אלקטרוני לדומיינים מסוימים.

מונח זה משומש גם לדיג, כאשר דיג לא מכוון של סוגי דגים כגון דולפינים נקרא נזק היקפי; הם פרטים שמתים עקב דיג של מטרות אחרות, כמו דיג טונה.

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:חללי קרבות