יצחק אייזיק הלוי הרצוג

הרב **יצחק אייזיק הלוי הרצוג** (כ"ח בכסלו ה'תרמ"ט, 3 בדצמבר 1888 – י"ט בתמוז תשי"ט, 25 ביולי 1959) היה הרב הראשי האשכנזי של ארץ ישראל (ולימים של מדינת ישראל) משנת 1936 עד יום פטירתו. לפני כן היה רבה הראשי של יהדות אירלנד. הרב הרצוג היה דוקטור לספרות וחתן פרס ישראל לספרות תורנית בשנת 1958. הוא ידוע במיוחד בתרומתו הרבה לתחום הלכות המדינה ולחידוש מצוות התכלת.

## ביוגרפיה
[ממוזער|הרב יצחק הרצוג ב[עלייה לרגל בחג הסוכות בירושלים, 1945]]

הרצוג נולד בעיר לומז'ה שבצפון-מזרח פולין, אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית. בשנת 1897 עבר לאנגליה, שם מונה אביו, הרב יואל לייב הלוי הרצוג, לשמש כרב בלידס, ובהמשך לצרפת, שם כיהן אביו ברבנות. בשל חוסר במרכזי תורה משמעותיים בבריטניה באותה תקופה, הוא נהג להתכתב בנושאים תורניים עם גדולי הרבנים במזרח אירופה, ושלח להם קונטרסים בעילום שם מחידושי תורתו.

בשנת 1908 הוסמך לרבנות על ידי רבי יוסף שלופר, רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק, והרידב"ז. הוא למד מתמטיקה ושפות קלאסיות ושמיות באוניברסיטאות לידס, לונדון והסורבון. הוא ערך מחקר על "התכלת בישראל" (*Hebrew Porphyrology*), וקיבל עליו תואר M.A., וב-1914 קיבל תואר דוקטור לספרות מאוניברסיטת לונדון.

בשנים 1915 עד 1936 כיהן כרב באירלנד: 3 שנים כרבה של בלפסט, אחר כך כרבה של דבלין ומשנת 1925 כרבה הראשי של יהדות אירלנד. כרב ראשי הצליח לסכל את הכרזת השחיטה היהודית כלא חוקית. במהלך כהונתו קשר קשרי ידידות קרובים עם הקרדינל האירי ג'וזף מקרורי, ולעיתים קרובות היו נפגשים ומשוחחים בנושאים ברומו של עולם.

הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שדגל בהנהגה רבנית המשלבת תורה ומדע, שידלוֹ לעלות לארץ ישראל. לאחר מותו של הרב קוק נבחר בי"ז בכסלו תרצ"ז לרבה הראשי של ארץ ישראל, על פני הרב יעקב משה חרל"פ, בתמיכתו של ה"חזון אי"ש". אף שהיו כאלו שהתנגדו לו בהיותו "רב דוקטור".

בעת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט יצא בקריאה, יחד עם הראשון לציון, הרב יעקב מאיר, להקפיד על מדיניות ההבלגה ולהימנע ממעשי נקם. ב-1939 היה בין המשתתפים בוועידת השולחן העגול בלונדון. לאחר כישלונה, כאשר יצא הספר הלבן השלישי, שהגביל את ההגירה היהודית לארץ ישראל ואת רכישת הקרקעות בידי יהודים, הזהיר הרב הרצוג "כי הספר הלבן עלול לדרבן את הערבים ולהפוך לספר אדום ואף לספר שחור" וקרע אותו בהפגנה פומבית. מעשה זה העניק את ההשראה לבנו חיים הרצוג, אשר בנאומו ב-1975 כשגריר ישראל באו"ם, קרע באופן דומה את החלטה 3379 של העצרת הכללית של האו"ם שהכריזה כי הציונות היא גזענות.

ב-1940 הקים את "ועד הישיבות", ארגון הגג של הישיבות הגבוהות בארץ ישראל, ונבחר לעמוד בראשו.

בתקופת מלחמת העולם השנייה והשואה פעל הרב הרצוג להצלת יהודים. ב-1941 יצא למסע הצלה לארצות הברית דרך אנגליה ובחזרה דרך דרום אפריקה ומצרים. הוא ניסה להיעזר בחברו הוותיק, הקרדינל האירי ג'וזף מקרורי, כדי להשפיע על האפיפיור פיוס ה-12 לסייע בהצלת יהודי הונגריה, אך הדבר לא צלח. לאחר מאמצים הצליח להיפגש עם נשיא ארצות הברית, פרנקלין דלאנו רוזוולט, ותבע ממנו להציל יהודים ולהפציץ את מחנות ההשמדה. הוא יצא מן הפגישה מדוכא וראה בה כישלון. כאשר רצה לחזור לארץ ישראל הזהירו אותו הבריטים וקבוצות של רבנים בארצות הברית כי צִלו של הנאציזם מרחף מעל ארץ ישראל והיא עלולה להיכבש, אך הוא ענה להם כי נביאי ישראל התנבאו על שני חורבנות ולא על חורבן בית שלישי, וחזר לארץ ישראל. הלחץ להישאר היה רב, במיוחד בגלל סכנת הצוללות שפגעו באוניות. ואכן אונייה שבה היה אמור לנסוע הוטבעה וכל נוסעיה נספו. בחזרתו הגיע בטיסה מדרום אפריקה למצרים, ומשם לרחובות ברכבת. בתחנת הרכבת רחובות קיבלו את פניו ראשי היישוב, אשר העריכו את הסיכון שנטל וראו במעשיו ובדבריו חיזוק הרוח. הוא המשיך להביע את ביטחונו בניצחון בריטניה במערכה, גם במהלך מאתיים ימי החרדה שעברו על היישוב בשנת 1942.

בשנת 1946 יצא למסע ברחבי אירופה כדי לשכנע את ניצולי השואה לעלות לארץ ישראל. במהלך המסע נפגש עם מדינאים שונים ועם האפיפיור פיוס השנים עשר, ממנו ביקש להחזיר לחיק היהדות את הילדים היהודים מהמנזרים שבהם הוסתרו כדי להציל את חייהם, אך נענה בכתף קרה. הרב הרצוג בסיוע מתנדבים איתרו ילדים והעבירו אותם מהבתים ומהמוסדות בהם מצאו מחסה למוסדות יהודים מקומיים שיכלו לשמש להם כאפוטרופסים. למעלה מ-500 ילדים כאלה הגיעו לארץ ישראל ברכבת שנקראה גם על שמו "רכבת הרצוג".

הרב הרצוג היה המייסד של מכון יד הרב הרצוג, שנקרא על שמו לאחר מותו. מכון זה אחראי להוצאת האנציקלופדיה התלמודית והוצאה מדעית של התלמוד הבבלי, שמוגה על פי כתבי יד שונים במכון התלמוד הישראלי השלם. כמו כן יזם את הקמת הבניין החדש של הרבנות הראשית, "היכל שלמה", ודרבן את ידידו הנדבן יצחק וולפסון לתרום לכך. אנשי גוש עציון רחשו לו חיבה וכבוד, ועוד בחייו נקרא לכבודו היישוב משואות יצחק שבגוש עציון. לאחר נפילת הגוש במלחמת העצמאות, חודש היישוב במקומו הנוכחי באזור אשקלון.

בביתו התכנסו מדי יום שישי רבנים לעסוק בדברי תורה והלכה, בהם חמיו הרב הילמן, הרב איסר זלמן מלצר, הרב יחיאל מיכל טיקוצ'ינסקי, הרב יחזקאל אברמסקי, הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב שלמה גורן, הרב יוסף שלום אלישיב, הרב אברהם אלקנה שפירא והרב בצלאל ז'ולטי. דרשותיו בשבת הגדול ושבת שובה משכו קהל רב.

הרב הרצוג נפטר בי"ט בתמוז תשי"ט, 25 ביולי 1959 ונטמן בבית הקברות סנהדריה בירושלים בלווייתו נכחו כ-25,000 משתתפים, והיא אובטחה על ידי כ-250 שוטרים, ולאורכה נרשמה התלהטות יצרים וחוסר סדר. בשל הצפיפות והחום הכבד ששרר, דווח על כ-20 מקרי התעלפות שטופלו על ידי צוותי מגן דוד אדום, ואף התחוללה התפרצות והסתערות של אזרחים שרצו להתקרב לארון. בין המשתתפים הבולטים בלוויה היו נשיא המדינה - יצחק בן-צבי, שרי הממשלה, חברי הסוכנות היהודית, נשיאי בית המשפט העליון, אלופי צה"ל, רבני ערים, ראשי עיריות ועוד. הדגלים הורדו לחצי התורן, והוכרזה הפסקת מלאכה לרגל האבל. הרב עובדיה יוסף אמר עליו בהספדו: "היה מנהיגם של ישראל, אהב צדק ושנא רשע, ותמיד לימד סנגוריה על ישראל... מסר נפשו להצלת ילדי ישראל..."

ארכיונו מופקד במחלקת הארכיונים בספרייה הלאומית בירושלים.

## משפחתו

ב-1917 נשא את שרה, בתו של הרב שמואל יצחק הילמן מלונדון. לזוג נולדו חיים הרצוג, לימים נשיאה השישי של מדינת ישראל, וד"ר יעקב הרצוג שכיהן כמנכ"ל משרד ראש הממשלה. נכדו הוא יצחק הרצוג נשיא מדינת ישראל ה-11.

## הנצחה
[ממוזער|הרב הרצוג בביקור ב[אשקלון יחד עם הרב הספרדי הראשי לישראל, יצחק נסים והרב עובדיה הדאיה. מאחוריהם רבה של אשקלון משה דב וולנר.]]
על שם הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג נקרא היישוב משואות יצחק, שכונת קריית הרצוג בבני ברק, שכונת הרב הרצוג בקריית אתא, רחוב ראשי בירושלים ורחובות בערים נוספות; יד הרב הרצוג; הישיבה התיכונית "נווה הרצוג" בניר גלים ובית הספר בממ"ד "ימין הרצוג" באילת.
[ממוזער|לשכת הרב הרצוג ב[מוזיאון לאמנות יהודית בהיכל שלמה]]
לשכתו של הרב הרצוג הועתקה מביתו והיא מוצגת כולה במוזיאון לאמנות יהודית שבהיכל שלמה בירושלים. נבחר יחד עם רעייתו הרבנית שרה לדמות המופת של החמ״ד לשנת ה׳תשפ״ה.

## כתביו
[ממוזער|הרבנים הראשיים לישראל יחד עם נכדו נשיא מדינת ישראל [יצחק הרצוג, באירוע הוצאת ספריו המחודשים במלאת 65 שנה לפטירתו]]
הרב הרצוג חיבר את הספרים: "שו"ת היכל יצחק", "כתבים ופסקים", "תורת האהל", ו"תחוקה לישראל על פי התורה" בהם התמקד רבות בנושאי הלכה ומדינה.
בשנת 1936, פרסם הרב הרצוג באנגליה ספר בשם: "The Main Institutions Of Jewish Law". הספר תורגם לעברית בשנת 2016 על ידי ד"ר משה הרשקביץ, ויצא לאור על ידי ידיעות ספרים.
הרב הרצוג היה מהחוקרים הגדולים בתחום התכלת.

נוסח התפילה לשלום המדינה חובר בידו, והוא נעזר ברב הראשי הספרדי בתקופתו, הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל. לפני פרסום התפילה ביקש מש"י עגנון הערות עריכה. מסיבה זו, ובגלל העברית המסוגננת, יוחסה כתיבת התפילה בטעות לעגנון

בשנת תשכ"ב יצא לזכרו קובץ "מזכרת", ובו מאמרים תורניים, בעריכת הרב שלמה יוסף זוין וד"ר זרח ורהפטיג. בתחילת הספר הודפס נספח העוסק בחייו, פעלו וזכרו.
בשנת תשס"ט יצא לאור הספר 'משואה ליצחק' העוסק במשנתו.

## משנתו המדינית
[ממוזער|הרב הרצוג בביקורו ב[אפלדורן, הולנד, יוני 1946]]
הרב הרצוג פרס את משנתו המדינית בכתבים ובמאמרים. הוא תמך במה שקרא נומוקרטיה, כלומר "ממשלת החוק האלוקי, התורה שמן השמים". לדברי הרב עידו רכניץ, הוא תמך למעשה ב"תיאונומיה חוקתית מלוכנית", שיטה שבה המדינה מונהגת על ידי המלך והחוק העליון בה הוא חוק התורה, אך מאפשרת חקיקה משלימה שאינה נוגדת את דין התורה. מתוך תפיסה זו סבר הרב הרצוג כי יש סמכות של מלך ישראל לממשלת ישראל ויש תוקף לחלק מחוקי הכנסת, המהווים תקנות משלימות לחוקי התורה; אולם אין סמכות לבתי המשפט של מדינת ישראל.

### גיוס בנות

בתשובה כתב על פי דברי הרמב"ם והמנחת חינוך שנשים יוצאות למלחמות מצווה, ובהן מלחמת השחרור. הוא דחה את דברי הרדב"ז שפירש שנשים אינן יוצאות כלל למלחמת מצווה, או שהן רק מסייעות ללוחמים בהבאת מים ומזון. כמו כן, כתב שם שאין בנשיאת נשק לנשים במסגרת צבאית בעיה מצד איסור לא ילבש.

עם זאת, הוא הסביר שהרבנות הראשית לישראל לא אמרה בעניין זה היתר, מחשש לבעיות של צניעות. הוא הוסיף שאם בפלוגות דתיות אפשר לקבוע סדרים שימנעו בעיות אלו אין הוא רואה בכך שום איסור, אך הרבנות שללה גיוס **חובה** של נשים, ולפי תקנות הגיוס לכל אישה יש רשות להתנגד לגיוסה מטעמים דתיים, מכיוון שקשה לקבוע בכך גדרים. לבסוף כתב שבנות שרוצות להתנדב למשמר העם תוך כדי נשיאת נשק אינן עוברות על שום איסור ומקיימות מצווה רבה

**[[זכויות מיעוטים]]**

ערב קום המדינה חיבר הרב הרצוג מאמר תחת השם: ״זכויות מיעוטים לפי ההלכה״ במדינה יהודית בארץ ישראל. במאמר הורה למדינה שבדרך להתחייב למנוע את הפלייתם של הערבים בארץ ישראל (מוסלמים ונוצרים כאחד). מסקנתו ההלכתית דחתה בתוקף כל טענה האוסרת על בני המיעוטים לגור או להיות בעלים של קרקע בארץ ישראל. אפילו טען: ״לא יימצא רב בישראל בעל מוח או בעל שכל ישר״ שיחלוק על מסקנות אלה.

## לקריאה נוספת
ממוזער|ציור קיר בגבעתיים - הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג קורע את הספר הלבן
ממוזער|מצבה לזכרו של הרב הרצוג ולזכרו של קיבוץ משואות יצחק בגוש עציון, שנקרא על שמו
* שמואל אבידור הכהן, **יחיד בדורו**: מגילת חייו של ... רבי יצחק אייזיק הלוי הרצוג, ירושלים: כתר, 1980 
* **חוברת: מוקדשת לבחירת הרב הראשי בארץ ישראל**: מאמרים, מכתבים והערכות מאת גאוני וגדולי ישראל על הגאון ... רבי יצחק אייזיק הלוי הרצוג ... בעריכת קבוצת רבנים, תל אביב: (בית דפוס לאומי), תרצ"ז
* **מסע ההצלה**: , ירושלים: (דפוס העברי י’ ורקר), תש"ז, מסעו של הרב הראשי לא"י ר' יצחק איזיק הלוי הרצוג באירופה.
* הרב אהרן יצחק זסלנסקי, **אגרות הראי"ז**: שי להגאון רבי יצחק אייזיק הלוי הרצוג ... בהגיעו לשיבה, ירושלם: (דפוס העברי), תשי"ט
* שמעון פדרבוש (עורך), **חכמת-ישראל באירופה**, ע' 149-127, ירושלים: הוצאת ראובן מס, 1965.
* גאולה בת יהודה, **[[אנציקלופדיה של הציונות הדתית]]**, כרך ב, ירושלים: מוסד הרב קוק תש"ך, עמ' 144–164
* יעקב אדלשטיין, פעולתו הפוליטית של הרב הרצוג זצ"ל בשנות מלחמת העולם השנייה ואחריה, **כיוונים** 13 (תשמ"ב), עמ' 151–159
* שמעון אורבך, **פעילותו המדינית של הרב הרצוג עד קום המדינה**, חיפה : ש. אורבך, תשמ"ו 1985
* אליאב שוחטמן, תורה ומדינה במשנתו של הריא"ה הרצוג, **שנה בשנה** (תשנ"א), עמ' 178–190
* יוסף אחיטוב, לבטיו ההלכתיים של הרב הראשי יצחק הלוי הרצוג בעשור הראשון לתקומת ישראל, **אתגר הריבונות** (תשנ"ט), עמ' 199–213
* שאול מייזליש, **רבנות בסערת הימים : חייו ומשנתו של הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג**, [תל אביב] : מרחב, תשנ"א 1991
* משה הרשקוביץ, **דרכו ושיטתו של הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג (זצ"ל) במחקר המשפט העברי**, עבודת מאסטר, בר-אילן, רמת-גן, תשס"ח

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* , 
* 
* טוביה פרשל, ביבליוגרפיה של כתבי הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג זצ"ל
* 
* תולדות חייו באתר הרבנות הראשית לישראל
*  
* 
* 
* כל הכתבות על הרב הרצוג, באתר ערוץ 7
* נחום רקובר, הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג זצ"ל, עלון חודשי להנחלת משנת הראי"ה ומורשתו, גיליון 7, תמוז תש"ס, עמ' 4
* הנ"ל, הרב הרצוג כממשיך חזון המשפט העברי של הרב קוק, "מגד ירחים", גיליון 119, אלול תשס"ט, עמ' 3; הרב ד"ר איתמר ורהפטיג, **בין מרן הראי"ה לרב י. א. הלוי הרצוג**, שם עמ' 4
*  - סרטון בו נראה הרב ד"ר הרצוג נואם
* הארכיון של הרב הרצוג, באתר ארכיון המדינה
* 
* 
* 
* עדו רכניץ, **[https://dintora.org/article/1454 תיאוקרטיה דמוקרטית: עיון במשנתם המדינית של הריא"ה הרצוג, הרא"י וולדינברג והר"ש גורן]**, עבודת דוקטור, אוניברסיטת אריאל, תש"פ
* 

**מכּתביו**:
* 
* 
* 
* קריאה למשפט התורה בישראל, אתר דעת
* פתרון חדש לחידת ספר יחזקאל, אתר דעת

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לספרות תורנית
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
יצחק
קטגוריה:רבנים אירים
קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים ראשיים לישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:חברי נשיאות ועד הישיבות
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:אזרחי כבוד של תל אביב-יפו
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1958
קטגוריה:לויים
קטגוריה:דמויות מופת של החמ"ד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1888
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1959
קטגוריה:חברי מועצת הרבנות הראשית