open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ויילקיה אוצ'י

**ויילקיה אוצ'י** (בפולנית: **Wielkie Oczy**) הוא כפר במחוז לובאצ'וב שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
לוויילקיה אוצ'י (מילולית: "עיניים גדולות") הוענקו זכויות עיר בשנת 1671, ונקבעו בה ירידים שנתיים וימי שוק. לצדה, הוקם מבצר. במהלך המאה ה-19 הוקמו ביישוב מספר מפעלים, ובשנת 1935 ניטלו ממנו זכויות העיר.

## יהודי ויילקיה אוצ'י
ממוזער|בית הכנסת בוויילקיה אוצ'י.
יהודים ישבו בוויילקיה אוצ'י מראשיתו, ובמחצית השנייה של המאה ה-18 התקיימה במקום קהילה עצמאית ומרכזית. בסוף המאה ה-19 היגרו יהודים רבים מהיישוב לארצות הברית, ובשנת 1927 נבנה מכספם של יוצאי היישוב בארצות הברית בית כנסת חדש ביישוב. ביולי 1910 נערך ביהודי היישוב פוגרום בהסתת הכומר המקומי.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו לכפר כמה עשרות פליטים יהודים ממערב פולין, ומספר יהודיו הגיע לכ-700 איש. בתחילת יולי 1941, לאחר פרוץ מבצע ברברוסה וכיבוש היישוב בידי הגרמנים, פרעו האוקראינים המקומיים ביהודי הכפר, וביצעו בהם מעשי רצח. לאחר מכן, הוטלו על יהודי הכפר עבודות כפייה, ורכושם נגזל מהם. בד בבד, הועברו לכפר יהודים שגורשו מכפרי הסביבה.

בסוף מאי 1942 רוכזו יהודי הכפר בכיכר המרכזית בו, ושם ערכו בהם גרמנים ואוקראינים סלקציה. רוב יהודי היישוב גורשו לגטו יבורוב, והיתר למחנה ינובסקה, וגורלם היה זהה לגורל יתר היהודים במקומות אלו. בנובמבר 1942 הוכרזה ויילקיה אוצ'י כ"נקייה מיהודים".

## קישורים חיצוניים

* ויילקיה אוצ'י באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 

קטגוריה:פודקרפצקיה: יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:פודקרפצקיה: עיירות יהודיות
הפיקוד האסטרטגי של ארצות הברית

**הפיקוד האסטרטגי של ארצות הברית** (באנגלית: **United States Strategic Command**; בקיצור: **USSTRATCOM**) הוא אחד מהפיקודים הקרביים המאוחדים של מחלקת ההגנה של ארצות הברית. הוא ממונה על פעולות חלל (כמו לוויינים צבאיים), פעולות מידע, הגנה מפני טילים, שליטה ובקרה עולמיים, מודיעין, מעקב, תקיפה ברחבי העולם והרתעה (מאגר הנשק הגרעיני של ארצות הברית) ולחימה נגד נשק להשמדה המונית.

הפיקוד האסטרטגי הוקם ב-1992 כממשיך של פיקוד האוויר האסטרטגי. המפקדה שלו ממוקמת בבסיס חיל האוויר אופט מערבית לאומהה, נברסקה. באוקטובר 2002 הוא התמזג עם פיקוד החלל של ארצות הברית. ב-2010 הופרדו ממנו חלק מהפעילויות שהועברו לאחריות פיקוד הסייבר של ארצות הברית וב-2019 הופרדו ממנו פעילויות שהועברו לפיקוד החלל שהוקם מחדש.

## היסטוריה
ב-1 ביוני 1992, הקים הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש את הפיקוד האסטרטגי מתוך פיקוד האוויר האסטרטגי וגופים צבאיים אחרים ששמשו בזמן המלחמה הקרה והיו מיושנים כתוצאה מהשינויים הפוליטיים בעולם. הפיקוד עוסק בתכנון תוכניות מאוחדות לכוחות האסטרטגיים תחת מפקד אחד. אחריות על האימונים היום יומיים, ציוד ותחזוקתו עבור הכוחות נשארו תחת חיל האוויר והים.

### הכרה בחלל ותקיפה עולמית
ההפעלה מחדש של הפיקוד האסטרטגי התקיימה ב-1 באוקטובר 2002. המפקדה המאוחדת הייתה אחראית גם להתראה מוקדמת וגם להגנה מפני טילים וכן להתקפות אסטרטגיות לטווח ארוך.

הנשיא ג'ורג' ווקר בוש חתם על שינוי ב-10 בינואר 2003, ו-4 מטלות חדשות נוספו לפיקוד האסטרטגי: תקיפה עולמית, שילוב של הגנות מפני טילים, פעילות מידע של מחלקת ההגנה ושליטה ובקרה (תקשורת, מחשבים, מודיעין, מעקב). השילוב של התפקידים, יכולות וסמכויות תחת סמכויות של מפקדה אחת הוא ייחודי בהיסטוריה של הפיקודים הקרביים המאוחדים.

## משימה
המשימות של הפיקוד האסטרטגי הן לאתר התקפות על אינטרסים חיוניים של ארצות הברית, להבטיח את חופש הפעולה של ארצות הברית בחלל ובמרחב הקיברנטי, לאפשר הכללת גרעין ופעולות מידע בפעולות שונות, לסנכרן את מערכת ההגנה העולמית מפני טילים, לספק מודיעין ומעקב.

## מפקדות כפופות/תומכות
### מרכיבי החיילות

## קישורים חיצוניים

* 

אסטרטגי
ויירושוב

**ויירושוב** (בפולנית: **Wieruszów**) היא עיירה בפרובינציית לודז' שבפולין, על גדת נהר פרוסנה (Prosna), בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

מבחינה מנהלית העייר מהווה מרכז של נפה שכוללת מספר מועצות אזוריות:ויירושוב, גאלביצה, סוקולניקי, לוטוטוב, לובניצה, בולסלבייץ וצסטארי.

## תולדות היישוב
במאה ה-15 הוענקו לוויירושוב זכויות עיר, ובשנת 1676 נבנו בה כנסייה ומנזר. בשנת 1870 הורדה העיירה למעמד של כפר, אך בשנת 1919 הושבו לה זכויות העיר.

## יהודי ויירושוב
יהודים ראשונים התיישבו בעיירה בסוף המאה ה-16, כאשר התבצע גירושם של יהודי ויילון הסמוכה. בשנת 1857 היוו יהודי היישוב כ-41% מכלל תושביו. מהמאה ה-19 פעלו בעיירה חסידויות שונות. משנת 1891 ועד 1914 כיהן כרב בעיירה שאול משה זילברמן, אשר הפעיל ביישוב ישיבה נודעת. גם הרב אברהם בנימין זילברברג כיהן כרב בווירושוב. במשך כ-250 שנה, הייתה קהילת ויירושוב מסונפת לקהילת קמפנו הסמוכה, ובתחילת המאה ה-19 ייסדו יהודי ויירושוב קהילה נפרדת לעצמם.  

במהלך מלחמת העולם הראשונה נהרגו 13 יהודים מהעיירה כתוצאה מהפגזות הצבא הגרמני, ובמהלך ביזה שערכו הפולנים המקומיים בבתי ובחנויות היהודים בעיירה, חולל גם בית הכנסת בה. בין מלחמות העולם הוחמר מצבם הכלכלי של יהודי העיירה, וחלקם הגיעו לכדי פת לחם. בד בבד, התגברה בעיירה הפעילות הציונית, כאשר המפלגה הבולטת ביישוב הייתה המזרחי. זאת, לצד פעילות של אגודת ישראל. בתקופה זו נמנו בעיירה כ-2,400 יהודים, למעלה ממחצית מתושביה.

ממוזער|אנדרטה לזכר יהודי ויירושוב (וירושוב) והסביבה בבית העלמין קריית שאול בתל אביב
### בשואה
עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בתחילת ספטמבר 1939, רצחו כמה עשרות מיהודיה, וביצעו מעשי שוד ביתר האוכלוסייה היהודית בה. בנובמבר 1939 נאסרו נכבדי הקהילה היהודית, ושולחו לבית סוהר ליד לודז'. בד בבד, מונה בעיירה יודנרט, אשר נצטווה לספק לגרמנים עובדים יהודים לעבודות כפייה, ולהעביר להם תשלומי כופר. מאביב 1941 החלו להישלח יהודים מהעיירה למחנות עבודה באזור פוזנן.

בספטמבר 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו סגור שהוקם בה, אשר הוקף בגדר תיל. לגטו הובאו יהודים נוספים מהסביבה לרבות יהודים מקמפנו, עד שמספר יושביו הגיע לכ-2,000 איש, ובמקביל שטחו צומצם בהדרגה, תוך התפתחות תנאי צפיפות ורעב בו.

ב-21 עד 23 באוגוסט 1942 פשטו על הגטו שבעיירה כוחות ס"ס ומשטרה. יהודי הגטו רוכזו בתוך הכנסייה המקומית ובמבנה נוסף, תוך רצח 107 יהודים בשעת האקציה. לאחר סלקציה נלקחו מספר מיהודי העיירה לגטו לודז', והיתר נלקחו במשאיות למחנה ההשמדה חלמנו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ויירושוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהונצחו בבית העלמין קריית שאול
מרצדס-בנץ W108

שמאל|ממוזער|300px|מרצדס-בנץ W108
**מרצדס-בנץ W108 ו-W109** הן שורת דגמי מכוניות סלון מפוארות יוקרתיות אשר יוצרו על ידי מרצדס-בנץ בין השנים 1965–1972.

מכוניות ה-W108 וה-W109 החליפו את דגמי ה-W111 וה-W112, ובשנות יצורן היו לגדולות והמפוארות ביותר בהיצע מכוניות הסדאן של חברת מרצדס-בנץ. יצור המכוניות פסק בנובמבר 1972 עת הוחלפו על ידי מכונית המרצדס-בנץ W116 אשר החלה באופן רשמי את שושלת סדרת דגמי המרצדס-בנץ S-קלאס.

המכוניות הוצגו לראשונה בתערוכת הרכב בפרנקפורט בשנת 1965. זכו להצלחה רבה, במיוחד במערב גרמניה, צפון אמריקה ובדרום מזרח אסיה. במהלך שבע שנות ייצור, נמכרו סך של 383,361 יחידות.

סימון המרכבים כ-W108 וכ-W109 התייחס למערכת המתלים של הרכב, כאשר למרכב ה-W109 מערכת מתלי אוויר פניאומטיים (עם כמה חריגים אשר נוצרו בייצור מוקדם), ולמרכב ה-W108 מתלי סלילי קפיצים בכל ארבעת הגלגלים.

המנוע הגדול ביותר היה מנוע V8 בנפח 6.3 ליטרים של דגם ה-300SEL 6.3, והקטן ביותר היה מנוע 6 צילינדרים בנפח 2.5 ליטרים של דגמי ה-250S וה-250SE.

הדגמים היו S כסימון דגם סלון בעל מאייד, SE כסימון דגם סלון בעל מערכת הזרקת דלק ו-SEL כסימון דגם סלון ארוך והזרקת דלק (בגרמנית: *Saloon Einspritz Lang*). 

## קישורים חיצוניים

* אתר מרצדס-בנץ העולמי
* אתר מרצדס-בנץ ישראל

## הערות שוליים

W108
קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1965
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
חדף מים צפון אמריקאי

ממוזער|חדף מוצג במוזיאון לתולדות הטבע באן ארבור
**חדף מים צפון אמריקני** (שם מדעי: *Sorex palustris*, באנגלית: **American water shrew** או **northern water shrew**) הוא מין של חדף השוכן בנהרות ובאגמים שברכסי ההרים של האזור הנארקטי בצפון ארצות הברית, קנדה ואלסקה.

## תפוצה ובית גידול
כפי ששמו מרמז חדף המים הצפון אמריקני שוכן באמריקה הצפונית.

חדף המים מצוי סמוך לאגמים בהרי הרוקי ובהרי האפלצ'ים. הוא שוכן בכל רחבי קנדה למעט הטונדרה, ניופאונדלנד ודרום ססקצ'ואן. החדף נפוץ גם בארצות הברית מהגבול עם קנדה ועד ניו מקסיקו במערב וטנסי במזרח. ניתן למצוא את חדף המים בפארק הלאומי צפון רכס קסקייד ובפארק הלאומי קרייטר לייק.

בית הגידול האופייני הוא יערות מחטניים ויערות מעורבים של מחטניים ועצים רחבי עלים לאורך פלגים ואגמים. הוא שוכן גם באזורי ביצות. להגנה הוא מכין קן עגול בקוטר של עשרה סנטימטרים בחפירה שהוא מכין בקרקע, בין סלעים או תחת זרזיף מים, ומרפד אותו בזרדים ועלים יבשים. קנים של חדפים אותרו בתוך הסכרים שנבנו על ידי בונים.

## תיאור
חדף המים הצפון אמריקני הוא מין המפגין דו-צורתיות זוויגית, כאשר הזכרים בדרך כלל גדולים יותר וכבדים יותר מהנקבות. אורכו של החדף נע בין 13 ל-17 סנטימטרים ומשקלו בין 8 ל-18 גרם. אורך זנבם נע בין 57 ל-89 מילימטרים (יותר מ-40% מאורך הגוף). אורך רגליו בין 17 ל-21 מילימטרים. צבע הפרווה בחלקו העליון של החדף משתנה על פי העונה בין חום בהיר בקיץ לשחור בחורף. לפרווה על הבטן גוון כסוף. בועות אוויר נלכדות בפרווה העבה כאשר החדף צולל מתחת למים. בועות האוויר מבודדות את החדף בפני הקור ומסייעות לציפה של החדף ועוזרות לו גם בהתנהגות המכונה "הליכה על המים". חדף המים יכול לצלול במשך 45 שניות, אבל רק אם הוא שוחה בעוצמה. בועות האוויר מאפשרות לחדף לשחות, אבל ברגע שהחדף מפסיק לשחות, הוא מיד יצוף כלפי מעלה. על רגליו יש ציצת שער, בולטת על הרגליים הקדמיות הגדולות יותר, המאפשרת לחדף לרוץ על פני המים.

משך חייו של החדף כ-18 חודשים.

## מערכת שיניים והרגלי תזונה
לחדף המים הצפון אמריקני יש גולגולת גדולה שאורכה בין 21 ל-23 מילימטרים ורוחבה בין 10 ל-11 מילימטרים ונוסחת שיניים 1/1 5/1 1/1 3/3 ובסך הכל 32 שיניים. הם שוחים היטב ומבצעים צלילות קצרות בחיפוש אחר מזון. החדף מעדיף חרקי מים כדוגמת חרקים מסדרת הגדותניים (Plecoptera), וממשפחת הטיפולתיים. ידוע כי הם ניזונים גם מדגים קטנים, צמחים, ושבלולים. חדפים זקוקים להרבה מזון ואינם יכולים לצום יותר משלוש שעות בשל קצב המטבוליזם הגבוה שלהם. משערים כי הם משתמשים באיכון בעזרת קול כדי למצוא טרף. לעיתים הם נוהגים לאגור מזון בחללים בקרקע או בגזעי עצים.

## טורפים
בין הטורפים העיקריים של חדף המים נמנים: בזים, ינשופים, נחשים, שועל מצוי, שונר מצוי, סמורים וכמה מיני דגים גדולים.

## רבייה
עונת הרבייה של חדף המים הצפון אמריקני נמשכת מדצמבר עד ספטמבר ותקופת ההיריון נמשכת שלושה שבועות כשהוולדות נולדים באביב ובקיץ. נקבות החדפים ממליטות בממוצע שלושה שגרים בשנה. כל שגר יכול להכיל משלושה ועד עשרה ולדות. משקלם בעת הלידה 0.5 גרם.

## תת-מינים
לחדף המים הצפון אמריקני יש תשעה תת-מינים:
**S. p. albibarbis*
**S. p. brooksi*
**S. p. gloveralleni*
**S. p. hydrobadistes*
**S. p. labradorensis*
**S. p. navigator*
**S. p. palustris*
**S. p. punctulatus*
**S. p. turneri*

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון ריצ'רדסון
מים צפון
קטגוריה:קנדה: יונקים
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1828
ויסקיטקי

**ויסקיטקי** (בפולנית: **Wiskitki**; ביידיש: **וויסקיט**) הוא כפר במחוז ז'ירארדוב שבפרובינציית מזוביה בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית. הכפר מהווה מרכז של גמינת ויסקיטקי.

## תולדות היישוב
האזכור הראשון של הכפר הוא משנת 1221, ובשנת 1595 העניק לו המלך זיגמונט השלישי ואזה זכויות עיר, אשר ניטלו ממנו בשנת 1870.

## יהודי ויסקיטקי
ממוזער|שרידי בית הקברות היהודי בוויסקיטקי.
מהמאה ה-18 התקיימה בוויסקיטקי קהילה יהודית מאורגנת. בין השנים 1826 ו-1862 הוטלו מגבלות על אזורי המגורים של היהודים ביישוב. לאחר מלחמת העולם הראשונה פרעו ביהודי היישוב חיילי הצבא הכחול.

בין מלחמות העולם הועסקו רבים מיהודי הכפר בתעשיית הטקסטיל המקומית, ופעלו במקום חוגים ציוניים, אגודת ישראל והבונד. כמו כן, פעלו ביישוב בתי ספר מרשת רשת יבנה ומרשת בית יעקב. בשנים אלה נמנו ביישוב 951 יהודים, למעלה משליש מתושביו.

ב-8 בספטמבר 1939 נכבש הכפר בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד להתעלל ביהודיו, תוך החזקתם יום שלם ללא מזון ושתייה, ועריכת שוד בבתיהם ובחנויותיהם. בהמשך, מונה בכפר יודנרט, אשר נצטווה לספק לגרמנים עובדים יהודים לעבודות כפייה, ולהעביר לידיהם סחורות. כמו כן, נצטוו יהודי היישוב לענוד טלאי צהוב.

עד ינואר 1941 הגיעו לכפר פליטים יהודים רבים מיישובי הסביבה. ב-2 בפברואר 1941 גורשו כ-2,000 היהודים שהתגוררו בכפר לגטו ורשה, וגורלם היה כגורל יתר יהודי המקום. מיהודי היישוב שרדו את השואה בודדים.

## קישורים חיצוניים

* 
* ויסקיטקי באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
היומנים האסטרונומיים הבבליים

[left|ממוזער|יומן אסטרונומי המכיל תיעוד אודות מותו של [אלכסנדר מוקדון (המוזיאון הבריטי)]]
**היומנים האסטרונומים הבבליים** הם אוסף של טקסטים עתיקים הכתובים בכתב היתדות של האימפריה הבבלית המכילים רשומות סדרתיות של תצפיות אסטרונומיות לצד תיעוד של אירועים פוליטיים שונים ותחזיות המבוססות על תצפיות אסטרונומיות. הלוחות מכילים גם מידע נוסף, כמו רשימות מחירים של מוצרים שונים כמו שעורה, צמר, תמרים, וכן מידע על גובה הפרת. כיום הלוחות נמצאים במוזיאון הבריטי.

יש המשערים שהיומנים הללו שמשו כמקור לכרוניקות הבבליות.

## היסטוריה
הבבלים הבחינו בשלב מוקדם מאוד במחזוריותן של התופעות האסטרונומיות והשתמשו בחישובים מתמטיים בשביל לנבא אותן. הטקסט האסטרונומי המשמעותי העתיק ביותר הידוע הוא לוח 63 מתוך ה"אנומה אנו אנליל"  ששמו "לוח נוגה של עמי-צדוקה" , שמכיל רשימה מסודרת של הזריחה הנראית הראשונה והאחרונה של נוגה לאורך עשרים ואחת שנים. זוהי העדות המוקדמת ביותר לכך שתנועה של כוכב לכת הובחנה כמחזורית.

רישום מסודר של תצפיות ביומנים אסטרונומיים הוחל כנראה בתקופת שלטונו של נבונציר (747—734 לפנה"ס) כאשר הן האיכות והן תדירות של התצפיות השתפרו בהרבה, ומשום כך התחילו האסטרונומים את מנין השנים ששימש אותם לצורך תצפיות אסטרונומיות (הקאנון של תלמי) מתחילת תקופת שלטונו של נבונציר. תצפיות אלו נשתמרו לאורך זמן רב והיו זמינות עדיין בתקופתו של תלמי.

## היומנים
היומנים מקיפים בדרך כלל תקופה של שישה או שבעה חודשים - החצי הראשון או האחרון של השנה על פי הלוח הבבלי. ישנם גם לוחות המקיפים תקופות קצרות יותר - של כמה חודשים או אפילו כמה ימים - ועל פיהם כנראה נערכו היומנים הסטנדרטיים של חצאי השנים. חלק מהיומנים המצויים בידינו היום הם עצמם העתקים מאוחרים מתוך היומנים המקוריים.

היומנים האסטרונומים המצויים בידינו כיום מפוזרים לאורך כ-700 שנה, כאשר העתיק מביניהם הוא קטע יומן משנת 651 לפנה"ס והאחרון משנת 50 לפנה"ס. הפיזור של היומנים לאורך תקופה זו אינו אחיד - מן המאות השישית והשביעית לפני הספירה יש בידינו סך הכל שישה יומנים, ומשנת 385 לפנה"ס התדירות עולה בהרבה, ובסך הכל קיים כיום לפחות קטע אחד מתוך יותר ממאה ושמונים שנים שונות.

## תרגום
תרגומים של היומנים פורסמו בכרכים של Astronomical Diaries and Related Texts from Babylonia בעריכת אברהם זקס והרמן הנגר.

## קישורים חיצוניים

* Astronomical Diaries באתר ליוויוס
* תרגומים של יומנים אסטרונומיים מן השנים 339-60 לפנה"ס

## הערות שוליים

קטגוריה:כרוניקות
קטגוריה:בבל
וישגרודק

**וישגרודק** (באוקראינית: **Вишгородок**, וישהורודוק; בפולנית: **Wyszogródek**; ביידיש: **וויזשגאראדעק**) הוא כפר במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
וישגרודק נזכר לראשונה בשנת 1152, ולאחר מכן בשנת 1481, עת היה בבעלות משפחות אצולה פולניות. בראשית המאה ה-19 התפתח היישוב, לאחר שנקבע בסמוך לו גבול שטחי רוסיה ואוסטריה בחלוקת פולין השנייה. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי וישגרודק
במהלך המאה ה-19 היוו היהודים כמחצית מתושבי הכפר, ופעלו בו בית כנסת ומספר בתי מדרש. רוב יהודי הכפר נמנו על חסידות טריסק. ערב מלחמת העולם הראשונה הוקמה במקום אגודה ציונית.

במפקד של שנת 1921 נמנו בכפר 944 יהודים, מתוך 976 תושבים. בין מלחמות העולם פעלו ביישוב בית ספר עברי מרשת תרבות ומרכז תרבות יהודי, והתקיימה בו פעילות ציונית, כאשר כמה מבוגרי תנועות הנוער במקום עלו ארצה.

בתחילת יולי 1941 נכבש היישוב בידי הגרמנים. ב-16 במרץ 1942 גורשו יהודי המקום לגטו שהוקם בוישנייווייץ הסמוכה, וב-11 באוגוסט 1942 נרצחו עם יהודי המקום.

## קישורים חיצוניים
* וישגרודק באתר מרכז מורשת יהדות פולין

קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:מחוז טרנופול: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-12
ויסוצק

**ויסוצק** (באוקראינית: **Висоцьк**; בפולנית: **Wysock**) הוא כפר במחוז רובנו שבמערב אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

הכפר, השוכן על הגדה המערבית של נהר הורין, נמצא כ-9 ק"מ ממסילת הברזל בקו רובנו-לוניניץ. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל היישוב במחוז ווהלין שבשטח הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי ויסוצק
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בכפר הוא משנת 1623. במהלך פרעות ת"ח ות"ט הצליחו רוב יהודי היישוב להימלט ממנו, ובכך להינצל. לקראת סוף המאה ה-19 היוו היהודים 96.5% מאוכלוסיית הכפר. בראשית המאה ה-20 הוקמה בכפר ספרייה עברית. בזמן הפרעות שנערכו באזור ב-1919, התארגנה בכפר קבוצת הגנה עצמית יהודית.

כתוצאה משרפות גדולות שפרצו ביישוב בשנים 1925 ו-1932 נותרו רבים מיהודיו חסרי קורת גג. בסיוע הג'וינט השתקמה הקהילה, והתגברה ביישוב הפעילות הציונית, תוך הקמת בית ספר עברי, קיום פעילות של תנועות נוער ציוניות ועליית כ-150 מבני היישוב ארצה. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-900 יהודים, כשליש מתושביו.

ב-17 ביולי 1941 נכבש היישוב בידי הגרמנים, לאחר שהסובייטים פינו אותו. על יהודי הכפר הוטלו גזירות שונות, ובהן חובת תשלום סכום כופר גבוה, חובת ביצוע עבודות כפייה וחובת ענידת סרט זרוע, אשר הוחלף בהמשך בטלאי צהוב.

ב-20 ביולי 1942 רוכזו כ-1,500 יהודי היישוב וכפרי הסביבה בגטו סגור ומוקף גדר תיל שהוקם במקום, בו שררו תנאי תברואה קשים. ב-9 בספטמבר 1942 פשטו על הגטו שוטרים גרמנים ואוקראינים, ורצחו את יושביו בבורות ירי מחוץ לכפר. כ-50 יהודים מהגטו הצליחו להימלט ממנו טרם האקציה, וכמה יהודים שנמלטו בשעת האקציה, וניסו לחצות את נהר הורין, טבעו בו או נורו בעודם במים, אך כמאה מביניהם, היודעים לשחות, הצליחו לברוח והסתתרו ביערות. בראשית 1943 הצטרפו כמה מהם ליחידות פרטיזנים סובייטיות, כגון האוגדה של סאבורוב והגדוד של סטנובסקי.

ויסוצק שוחררה בידי הצבא האדום ב-12 בינואר 1944. כמה ניצולים יהודים, ששבו לעיירה, נרצחו בידי אוקראינים לאומנים (בנדרוביצים), משום כך עברו האחרים לרובנה.

בשנת 1951 ננטעה חורשה על שם קודשי קהילת ויסוצק (ע״י סטולין) ביער הקדושים של הקרן הקיימת לישראל במבואות ירושלים

## לקריאה נוספת
250px|ממוזער|שמאל|חורשה ע״ש קודשי קהילת ויסוצק (ע״י סטולין) שננטעה ביער הקדושים של הקרן הקיימת לישראל במבואות ירושלים
* אריה פיאלקוב, עיירתנו ויסוצק - ספר זיכרון, ארגון יוצאי ויסוצק בישראל, 1963
* אריה פיאלקוב, *בנתיבי ימים שמכבר*, בתוך אריה פיאלקוב (עורך), פרקי חיים, אפק, 1980, עמ' 57–89
* גיטל פיאלקוב, *בימי אימים והרג*, בתוך אריה פיאלקוב (עורך), פרקי חיים, אפק, 1980, עמ' 9–56
* רבקה פיאלקוב-גינדין, *בבית ובעיירה*, בתוך אריה פיאלקוב (עורך), פרקי חיים, אפק, 1980, עמ' 90–94
* גיטל פיאלקוב, גטו ויסוצק באתר **האשה היהודיה בשואה**

## קישורים חיצוניים

* ויסוצק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בורות ירי בשואה
קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז רובנו: יישובים
קטגוריה:מחוז רובנו: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-11
Christ lag in Todes Banden, רי"ב 4

**Christ lag in Todes Banden** (בעברית: ישו שכב בכבלי מוות) מספר 4 ברשימת יצירות באך היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך. הקנטטה היא אחת מיצירותיו המוקדמות של באך והיא נועדה לביצוע ביומו הראשון של חג הפסחא.

הטקסט הוא מזמור באותו שם שכתב מרטין לותר ובאך השתמש בו ללא שינוי כשהמלודיה מבוססת על הלחן המקורי של המזמור, שיטת הלחנה שנקראת קנטוס פירמוס.

## היסטוריה
מקורה של הגרסה הקיימת בידינו היא מביצוע של באך בשנים 1724-1725, בעת שניהל את המוזיקה בלייפציג. הוא שילב את הקנטטה במחזור השני של הקנטטות שביצע שם. המחזור כולו היה מבוסס על מזמורים לותרניים, כך שהקנטטה מתאימה לו, אך על סמך שינויי סגנון שקיימים, מסכימים החוקרים שבאך הלחין את הקנטטה מוקדם יותר - ב-1707. ההנחה היא שהוא הלחין אותה לכבוד חג הפסחא ב-1707, והשמיע אותה על מנת להתקבל לתפקיד במילהאוזן.

## מילים
נוסח הקריאה ליום זה הוא מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים בו מוזכר ישו כקורבן פסח, וסיפור תחיית ישו מתוך הבשורה על-פי מרקוס. המזמור *Christ lag in Todes Banden* נכלל גם הוא בתפילה בכנסייה הלותרנית והוא עוסק בתחיית ישו ובחג הפסחא. באך השתמש במזמור ובקטעים ממנו ביצירות נוספות.

## מבנה והרכב מבצע
הקנטטה נכתבה עבור ארבעה קולות, סופרן, אלט, טנור ובס ומקהלה. הכלים המשתתפים הם קורנטו, שלושה טרומבונים, שני כינורות, שתי ויולות ובאסו קונטינואו. לקנטטה שמונה חלקים, סינפוניה ושבעת חלקי המזמור:
# סינפוניה במי מינור
# מקהלה: *Christ lag in Todes Banden* (ישו שכב בכבלי מוות)
# אריה לדואט סופרן ואלט: *Den Tod niemand zwingen kunnt* (איש לא יוכל על המוות לגבור)
# אריה לטנור: *Jesus Christus, Gottes Sohn* (ישוע כריסטוס, בן האלוהים)
# מקהלה: *Es war ein wunderlicher Krieg* (הייתה זו מלחמה מופלאה)
# אריה לבס: *Hier ist das rechte Osterlamm* (כך חוגגים אנו את זבח הפסח)
# אריה לדואט סופרן וטנור: *So feiern wir das hohe Fest* (כך חוגגים אנו בשמחה מכל הלב ובעונג)
# כוראל (מקהלה): *Wir essen und leben wohl* (אנו אוכלים ומסתדרים היטב)

## הקלטות
זוהי קנטטה פופולרית והיא בוצעה והוקלטה פעמים רבות. האתר קנטטות באך מונה למעלה מ-80 הקלטות במאה השנים האחרונות, בהן של המנצחים ג'ון אליוט גרדינר, טון קופמן, אנדרו פארוט ותומאס הנגלברוק.

## קישורים חיצוניים

* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
וישוגרוד

**וישוגרוד** (בפולנית: **Wyszogród**) היא עיירה במחוז פלוצק שבפרובינציית מזוביה בפולין, לצד נהר ויסלה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
וישוגרוד נזכרת לראשונה בשנת 1065, ובמאה ה-12 הוקם בה ארמון של נסיכי מזוביה. בשנת 1398 הוענקו ליישוב זכויות עיר. במהלך פשיטת האימפריה השוודית באמצע במאה ה-17 נחרב היישוב, אך לאחר מכן השתקם.

## יהודי וישוגרוד
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1422, ובראשית המאה ה-17 התקיימה ביישוב קהילה מאורגנת. מסוף המאה ה-18 עלה מספר יהודי העיירה, עד שהגיע ליותר ממחצית מתושביה במהלך המאה ה-19. מהמאה ה-19 התפשטה בעיירה החסידות.

במהלך מלחמת העולם הראשונה נמלטו מהעיירה רבים מיהודיה, ובתיהם וחנויותיהם נשדדו. בסיוע הג'וינט השתקמה הקהילה, ובין מלחמות העולם התגברה בה הפעילות הציונית, לצד פעילות של אגודת ישראל. כמו כן, פעלו בעיירה בתי ספר מרשת רשת תרבות ומרשת בית יעקב. בתקופה זו נמנו בעיירה כ-2,700 עד 2,800 יהודים, רוב תושביה.

### בשואה
[ממוזער|250px|[אנדרטה לזכר יהודי וישוגרוד שנספו בשואה, בבית העלמין הדרום]]
ב-9 בספטמבר 1939 נכבשה וישוגרוד בידי הגרמנים לאחר שהופצצה. למחרת נלקחו יהודי העיירה לעבודות כפייה. באוקטובר סופח אזור העיירה לרייך השלישי, ועל יהודי המקום הוטלו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, ואילוצם להרוס בעצמם את בית הכנסת בעיירה ומבנים יהודיים נוספים בה, לרבות בית העלמין היהודי בה. בד בבד מונה בעיירה יודנרט, בראשות יצחק בול, אשר נצטווה לספק לגרמנים כוח אדם לעבודות הכפייה.

בשנת 1940 רוכזו כ-2,500 היהודים שנותרו בעיירה בגטו פתוח שהוקם בה, אשר מעת לעת נשלחו יהודים ממנו למחנות עבודה. ב-6 במרץ 1941 שולחו כ-700 מיהודי הגטו למחנות מעבר. ביולי שולחו בין 120 ל-180 יהודים מהגטו ליעד לא ידוע. ב-2 באוגוסט 1941 הוקף הגטו בעיירה בגדר תיל, ונעשה לסגור.

ב-29 בנובמבר 1941 נערכה בגטו שבעיירה אקציה. כ-600 מיהודיו שולחו לגטו צ'רווינסק, וכ-1,200 שולחו לגטו נובי דבור. מגטאות אלו שולחו יהודי העיירה לאושוויץ בסוף שנת 1942.

### הנצחה
בעקבות חילול בית הקברות היהודי בעיירה ועקירת המצבות ממנו, הוקמה בפתח בית הקברות מצבה ליהודי העיירה, ועליה נכתב: "גם למתים לא נתנו מנוח". את המצבה הקים ארגון יוצאי וישוגרוד בישראל.

במהלך העשור השני של המאה ה-21 הוצבו בעיירה שלטים לסימון אתרים היסטוריים, ובכלל זה שלט המנציח את בית הכנסת המפואר שנחרב בתקופת שואה.

ב-24 במאי 2019 הוצב בחזית המוזיאון המקומי לוח זיכרון המנציח את גירוש היהודים מהעיירה, במעמד שגריר ישראל בפולין.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* וישוגרוד באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-11
או לנד

**ננה אולנד פבריקיוס **(בדנית: **Nanna Øland Fabricius**, נולדה ב-2 במאי 1985) היא זמרת דנית הידועה בשם הבמה **Oh Land**.

## ביוגרפיה
או לנד נולדה בקופנהגן למוזיקאי ברנדט פבריקיוס ולזמרת האופרה בודליל אולנד. בעברה הייתה רקדנית, אך לאחר פציעה בגב עזבה את התחום. או לנד מתגוררת בברוקלין החל מינואר 2010.

אלבומה הראשונה של או לנד, "פאונה", יצא ב-10 בנובמבר 2008. אלבומה השני, "או לנד", יצא ב-14 במרץ 2011 וכלל להיטים כגון "Sun of a Gun" ו"White Nights".

שיחקה בסרט הקולנוע "הגאולה".

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זמרות דניות
קטגוריה:דניות שנולדו ב-1985
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1985
אביגיל מק'קרן

**אביגיל מק'קרן** (באנגלית: **Abigail McKern**; נולדה ב-15 בפברואר 1955) היא שחקנית אנגלייה שהופיעה לצדו של אביה ליאו מק'קרן בעונות האחרונות של סדרת הטלוויזיה "רמפול" בתפקיד ליז פרובט, עורכת דין צעירה המצטרפת למשרד הפרקליטים. בנוסף שיחקה מק'קרן בתפקידים רבים בתיאטרון ועל מסכי הקולנוע והטלוויזיה.

## ביוגרפיה
מק'קרן נולדה בלונדון ב-1955. אביה הוא השחקן ליאו מק'קרן. למדה בבית הספר התיכון "פאטני" ואחר כך בבית הספר למשחק "Webber Douglas Academy Of Dramatic Art".

בתיאטרון הופיעה מק'קרן בין השאר עם הלהקה השייקספירית המלכותית, שיחקה בתיאטרון רויאל קורט וב"תיאטרון אלמיידה", השתתפה בפסטיבל אדינבורו ובפסטיבל התיאטרון של צ'יצ'סטר. עוד הופיעה ברבים מתיאטראות הווסט אנד בלונדון. ב-1983 זכתה בפרס אוליביה לשחקנית המשנה הטובה ביותר על תפקידה כסיליה במחזה "כטוב בעיניכם". עוד זכתה באותה שנה בפרס מבקרי התיאטרון של לונדון כשחקנית החדשה הטובה ביותר.

ב-2014 השתתפה מק'קרן בעיבוד של מייק פולטון לרומן "בין שתי ערים" מאת צ'ארלס דיקנס שהועלה ב-"Royal and Derngate Theatre" בנורת'האמפטון. עוד שיחקה בעיבוד הבימתי לסרט "שייקספיר מאוהב" בתיאטרון נואל קווארד. ב-2015 גילמה את ליידי קתרין דה ברג בעיבוד ל"גאווה ודעה קדומה" מאת ג'יין אוסטן.

בטלוויזיה הופיעה מק'קרן לצדו של אביה בסדרה "רמפול" בתפקיד עורכת הדין ליז פרובט. עוד השתתפה במיני סדרה "The Charmer", ובתפקיד מיס לה קריבי ב"ניקולס ניקלבי". ב-1997 השתתפה בסרט הקולנוע "Seeing Things".

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* אביגיל מק'קרן באתר LinkedIn
* אביגיל מק'קרן באתר film reference

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אנגליות
קטגוריה:לונדון: אישים
קטגוריה:אנגלים ממוצא אוסטרלי
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1955
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1955
מחסום כניסה מסתובב

שמאל|ממוזער|250px|מחסום בגובה מותניים
שמאל|ממוזער|250px|מחסום בגובה מלא, דו-כיווני, המאפשר כניסה ויציאה. בקר הכניסה הצמוד לעמוד השמאלי בגובה המותניים מיועד להצמדת כרטיס זיהוי אישי
**מחסום כניסה מסתובב**, הנקרא גם **דלת קרוסלה** או **סבסבת**, הוא מחסום המאפשר מעבר לבן אדם בודד ברגע זמן נתון. 

## שימושים
מחסום כניסה מסתובב משמש למספר מטרות:
#ויסות מספר העוברים
# בדיקה של העוברים - למשל, בחינה שהעוברים הציגו אישור כניסה, למשל בכניסה לבית משרדים, או כרטיס נסיעה, למשל ביציאה ממתחמי תחבורה ציבורית, או שהעוברים אינם נושאים איתם ספרים שלא נרשמו ביציאה מספרייה. 
# מתן אפשרות מעבר חד כיווני בלבד, למשל באצטדיונים ושדות תעופה. 

## סוגי מחסומים
***גובה מותניים** - מחסום הנפוץ במקומות שהכניסה אליהם מחייבת תשלום או הצגת כרטיס ביקור או כרטיס כניסה או קיימת דרישה של מעבר אנשים ושמירה על תקנות בטיחות. המחסום מצויד בקורא אשר מפעיל את מנגנון הדלת במקרה בו התבצע התשלום או נתוני הכרטיס נמצאו כתקינים.
***גובה מלא** - דלת בגובה מלא המאפשרת מעבר של אדם בודד בכל כניסה ושוללת אפשרות של קפיצה מעל בשל ריבוי הזרועות. מחסומים מסוג זה מוקמים בדרך כלל במקומות בהם לא מתבצעת בקרה קבועה אחר המעבר. לעיתים הם משמשים ליציאה בלבד מהמתחם, ולעיתים הם דו-כיווניים ומאפשרים גם כניסה באמצעות אמצעי זיהוי אלקטרוני המזהה את הנכנס באופן אישי. שער מסוג זה יוצר בעיית בטיחות אפשרית בעת צורך בפינוי בשכיבה על אלונקה מתוך המתחם ובעת צורך לפינוי מהיר של כמות אנשים גדולה, וכן מקשה על נגישות וכניסת מוגבלי תנועה.

## ראו גם
* דלת מסתובבת

## קישורים חיצוניים

* Fare Collection in the Subway, באתר הרכבת התחתית של העיר ניו יורק

## הערות שוליים

קטגוריה:דלתות
קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
מלחמת מלכי הצפון

**מלחמת מלכי הצפון** היא סיפור מקראי על מלחמה בין עם ישראל והכנענים. המלחמה התרחשה בעמק יזרעאל, הגליל ולבנון, והיא המלחמה האחרונה המוזכרת בספר יהושע. תיאור הקרבות נמצא בפרק יא בספר.

## מהלך המלחמה
### ההתכנסות למלחמה
250px|ממוזער|ימין|מי מרום במפה מהמאה ה-17
בעקבות ניצחון ישראל במלחמת מלכי הדרום, יבין מלך חצור גייס מלכים מצפון ארץ כנען - מלכי מדון, שימרון ואכשף, ועוד מלכי ממלכות קטנות ששמם לא נזכר - והם כינסו את צבאותיהם במקום בשם 'מי מרום' כדי להילחם בישראל.

במחנה ישראל, שר צבא ה' התגלה אל יהושע בן נון מנהיג העם, וציווה עליו שלא לפחד מצבא כנען, כי ה' יתן אותם בידו למחרת, ואז הוא יעקור את פרסות הסוסים וישרוף את מרכבותיהם.

### מהלך המלחמה
צבא ישראל הפתיע את האויב במי מרום, והם ברחו מזרחה אל צידון רבה, משרפות מים ובקעת מצפה.  ישראל רדפו אחרי הכנענים והכו בהם עד תום, כשהם עוקרים את פרסות הסוסים כמו שציווה ה'.

### כיבוש ערי כנען
לאחר שכל צבאות האויב חוסלו, צבא ישראל פנה לכבוש את ערי המדינה שהשתתפו במלחמה. הם הרגו את יבין, כבשו את עירו חצור ושרפו אותה. המקרא מציין שחצור היא העיר היחידה שנשרפה במהלך ההתנחלות.

לאחר שרפת חצור, צבא ישראל עבר לתפוס את שאר המלכים המשתתפים במלחמה וללכוד את עריהם. את הערים האלה יהושע לא שרף, ולאחר שכל תושביהם נהרגים שלל הערים נבזז. המלכים שהשתתפו במלחמה מוזכרים בשמותיהם בסיכום המלכים הנהרגים בפרק יב, יחד עם מלכי ערים אחרות בצפון הארץ - תענך, מגידו, קדש, יקנעם, דור, גויים ותרצה, מה שמראה שגם הם נהרגו במלחמה.

הגבול הצפוני של נחלות ישראל לאחר המלחמה מגיע עד בעל גד שבבקעת הלבנון תחת הר חרמון.

## זיהוי אתר הקרב
הזיהוי של "מי מרום", שבו נאסף הצבא הכנעני, איננו ברור. הדעה הרווחת מצביעה על הכפר מארון א-ראס, שבקרבתו מצויים מעיינות רבים ובשמו נשתמר אולי השם "מרום".

בשל התיאור של השימוש הבולט במרכבות במהלך הקרב והאופי ההררי של סביבת מארון א-ראס שאינו מתאים לתמרוני מרכבות, הציע החוקר יצחק מייטליס לזהות את מי מרום באזור אגם החולה השוכן בעמק, ועל יד הר מירון.

מסורת שיעית על אתר הקרב השתמרה בשמו של הכפר נבי יושע (=הנביא יהושע), השוכן ליד המושב רמות נפתלי.

## המלחמה בפרשנות ובמחקר

במהלך תיאור המלחמה, המקרא מציין שיהושע וצבא ישראל שרפו את העיר חצור עד היסוד והרגו את יבין מלכה. בספר שופטים, לעומת זאת, מוזכר "יבין מלך כנען אשר מלך בחצור" ששיעבד את ישראל במשך עשרים שנה עד מלחמת סיסרא שבה צבאו הושמד.

בקרב הפרשנים וחוקרי המקרא קיימות כמה גישות ליחס בין האזכורים הללו, כאשר הסברות נעות בין שני מלכים משושלת אחת ששרדה את חורבן העיר, מלחמה ארוכה ומתמשכת שתחילתה ביהושע וסופה בשופטים, הקדמת מלחמת סיסרא למלחמה מי מרום, או העמדת אחד הסיפורים על דיאכרוניזם השואב השראה מהסיפור השני.

## אזכורים אחרים במקרא

הרב עקיבא ויתקין והרב נתן ארונס טענו שמקורו הקדום של מזמור סח בתהילים הוא במזמור המתאר את המלחמה במי מרום. המזמור, המספר על גשם פלאי שמשמש ככלי נשק, שופך אור, לטענתם, על הדרך שבה ניצח חיל הרגלים הישראלי את המרכבות של צבא מלכי הצפון.

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמות בתנ"ך
קטגוריה:מאורעות בספר יהושע
Warrior (אלבום של אנלישד)

**Warrior** (מאנגלית: **לוחם**) הוא האלבום החמישי של להקת הדת' מטאל השוודית אנלישד. האלבום יצא לאור ביוני של שנת 1997.

## רשימת שירים
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אנלישד.

## מבצעים
**אנלישד**
* ג'וני הדלונד - שירה, גיטרה בס
* פרדריק פולקר - גיטרה
* תומאס אולסון - גיטרה
* אנדרס שולץ - תופים

## קישורים חיצוניים

* האלבום באתר Encyclopaedia Metallum
* האלבום באתר הרשמי של הלהקה

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אנלישד
כריסטיאן הנזן

גנרל **כריסטיאן הנזן** (בגרמנית: **Christian Hansen**; 10 באפריל 1885 – 7 באוגוסט 1972) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
### קריירה מוקדמת
הנזן נולד ב-10 באפריל 1885 בשלזוויג, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1903 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הארטילריה ה-9 (שלזוויג-הולשטיין), עמו לחם במלחמת העולם הראשונה, וב-8 בנובמבר 1914 הועלה לדרגת האופטמן. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף הנזן לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1922 מונה למפקד סוללה 3 ברגימנט הארטילריה ה-2 (הפרוסי), וב-1 בפברואר 1925 מונה לקצין מטה בדיוויזיה ה-1 של הרייכסווהר. ב-1 בפברואר 1926 הועלה לדרגת מיור, ובשנת 1928 חזר לרגימנט הארטילריה ה-2 (הפרוסי), שבו מונה בשנת 1929 למפקד סוללה 2. בשנת 1930 מונה לקצין מטה בקבוצת הארמייה ה-1, וב-1 בדצמבר 1930 הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, ומונה לקצין מטה ברגימנט הארטילריה ה-5 (הסן/וירטמברג). ב-1 באוקטובר 1932 מונה הנזן למדריך בבית הספר לתותחנים בייטרבוג, וב-1 באפריל 1933 הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 באוקטובר 1933 מונה למפקד רגימנט הארטילריה ה-1 (הפרוסי), וב-1 באפריל 1936 הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-6 באוקטובר 1936 מונה למפקד הדיוויזיה ה-25, וב-1 במרץ 1938 הועלה לדרגת גנרל לוטננט.

### מלחמת העולם השנייה
עם פרוץ המלחמה היה הנזן מפקד הדיוויזיה ה-25, שהייתה חלק מהקורפוס ה-9 במסגרת הארמייה הראשונה בחזית המערבית. ב-15 באוקטובר 1939 מונה למפקד הקורפוס ה-10 ולחם עמו במהלך המערכה על צרפת כחלק מהארמייה ה-18 במסגרת קבוצת ארמיות B, וב-1 ביוני 1940 הועלה לדרגת גנרל חיל התותחנים. במהלך מבצע ברברוסה לחם הנזן עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה ה-16 במסגרת קבוצת ארמיות צפון, וב-3 באוגוסט 1941 קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-20 באפריל 1943 קיבל על פעולותיו את עיטור הצלב הגרמני בזהב, וב-4 בנובמבר 1943 מונה למפקד הארמייה ה-16. ב-1 ביולי 1944 נאלץ הנזן לפרוש מתפקידו עקב מחלה, והועבר לעתודת המילואים, וב-31 בדצמבר 1944 פרש מהצבא.

### לאחר המלחמה
לאחר המלחמה התגורר הנזן בגרמיש-פרטנקירכן, וב-7 באוגוסט 1972 מת, והוא בן 87 שנים.

## קישורים חיצוניים

* כריסטיאן הנזן באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בזהב
קטגוריה:מפקדי ארמיות גרמניות במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1885
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1972
יהודה ליב אדל

**יהודה ליב הלוי אדל** (בכתיב יידי: **עדל**, או **עדיל**; השם במקורו בראשי תיבות: **עד"ל**; ז' באדר ה'תקי"ז, 27 בפברואר 1757 - י"ח בתמוז ה'תקפ"ח, 30 ביוני 1828) היה למדן ליטאי ומומחה לספרות אגדות חז"ל. התפרסם בתור **ה[[מגיד (דרשן)|מגיד]] מ[[סלונים]]** ובספריו לסדר טהרות: **מי נפתוח** ו**מים טהורים**.

## קורות חיים
נולד בזאמושץ' שבפולין לרב משה עדל. למד תורה מפי חכמי העיר, ביניהם רבי שלמה מחלם שכיהן כרבה של העיר. בצעירותו למד מספר שנים בברודי ושם החל לעסוק גם בדרשנות. הוא היה מבאי בית הגר"א ומקורבו של רבי אברהם בן הגר"א. התפרסם כידען בספרות האגדה והמדרש, ובשנת ה'תקנ"ח (1798) קיבל את משרת ה"מגיד מישרים" של העיר סלונים. בסלונים חיבר את כל חיבוריו. לאחר פטירתו התמנה בנו הרב יוסף אליעזר אדל למגיד של סלונים. במקביל לעבודתו הדרשנית חיבר ספרי פרשנות מקיפים על סדר טהרות. ספרו "שפה לנאמנים" עוסק בבנייני הפעלים וכלליהם.

המלחין והמחנך הישראלי יצחק אדל הוא בן נינו.

## ספריו
* 
* 
* 
* 
** 
* 
** 
* 
* 
** 
** 
** 
* 
***ספר ים התלמוד : חידושי הש"ס.** בעריכת יהושע קויפמן. ירושלים תשע"ט.

מלבד ספריו הנדפסים נותרו חידושי תורה רבים ממנו בכתובים, וחלקם נדפסים מעת לעת בכתבי עת תורניים. חידושיו למסכת נידה נדפסו במאסף התורני ישורון.

## קישורים חיצוניים
* 
* 'ר' יהודה־לייב עדיל („המגיד מסלונים”)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 54 (, תמונה 1252).
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:תלמידי הגר"א
קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:פרשני התוספתא
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים פולנים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים רוסים
קטגוריה:סלונים: רבנים
קטגוריה:ילידי 1757
קטגוריה:נפטרים ב-1828
לרנז'יירס

**לרנז'יירס** (בפורטוגזית: **Laranjeiras**) היא שכונה של המעמד הבינוני שממוקמת באזור הדרומי של ריו דה ז'ניירו. השכונה היא אחת מהשכונות הוותיקות ביותר בריו דה ז'ניירו, השכונה נוסדה במאה ה-17 עם תחילת הבנייה בעמק שליד נהר הקריוקה וליד הר קורקובדו. בעקבות זאת בעבר נקראה השכונה קריוקה ועמק קריוקה.

אתרים חשובים בשכונה:
* מקום מושבה של ממשלת ריו דה ז'ניירו.
* מעונו הרשמי של מושל מדינת ריו דה ז'ניירו
* אצטדיון הכדורגל לרנז'יירס

השכונה היא בסיסה של קבוצת הכדורגל פלומיננסה.

השכונה גובלת בשכונות: קוסמי ויליו, בוטפוגו, פלמנגו וקטאטה.

### תושבים מפורסמים שגרים או התגוררו בשכונה
* קרטולה - סופר, מלחין ומשורר
* קסיה אלר - זמרת
* מאשאדו די-אסיס - סופר
* מל ליסבואה - שחקנית
* אוסקר נימאייר - אדריכל

## קישורים חיצוניים

*לרנז'יירס באתר rio.com 

קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: שכונות
השרפה בבסיס מבוא שילה

**השרפה בבסיס מבוא שילה** פרצה ב-9 בדצמבר 1985 (אור לכ"ו בכסלו, תשמ"ו, נר שני של חנוכה) בבסיס הצבאי מבוא שילה, השוכן סמוך לכביש אלון, במזרח השומרון. מבנה מגורים בבסיס עלה באש עקב רשלנות ונשרף כליל תוך דקות מעטות. באסון נספו שמונה חיילי צה"ל. שבעה חיילים נוספים נפצעו.

## השרפה
השרפה פרצה בשעה 1:00 בלילה לערך במבנה מגורים ובו 16 חדרים, שבו ישנו 84 חיילים. האש התפשטה במהירות ואחזה במבנה כולו בתוך פחות משלוש דקות. שמונה מהחיילים שישנו בחדרי המבנה לא הצליחו להיחלץ ממנו ונספו. חלקם נחנקו למוות משאיפת עשן וגזים רעילים, שהשתחררו מקירות המבנה בגלל האש. הערכת החוקרים הייתה, שהאש פרצה עקב כירת גז או נר חנוכה, שנשארו דולקים ואכן, בסופו של דבר, נמצא החייל שהשאיר שם נר דולק.

טמפרטורת האש, שהגיעה ל-1,000 מעלות צלזיוס, סיכלה את ניסיונות חיילי הבסיס לחלץ את חבריהם מהמבנה. כבאית הוזעקה מהישוב הסמוך, מעלה אפרים, אך גם צוותה לא הצליח להציל את הלכודים במבנה. הנזק שגרמה האש לגופות ההרוגים הקשה על זיהוין.

החיילים שנפגעו השתייכו למפקדת עוצבת עמוד האש של חיל התותחנים, ששכנה בבסיס.

## לאחר השרפה
המבנה שנשרף היה אחד מתוך כמה מבנים יבילים שהוצבו בסוף שנות השבעים, כדי שישמשו את הקבלנים האמריקאים שבנו ב את הבסיסים רמון ועובדה. התברר כי קירותיהם נבנו מחומר פלסטי דליק ביותר.

אף ששני ארגוני מחבלים הוציאו הודעות כוזבות של נטילת אחריות לשרפה, החקירה לאחר השרפה שללה אפשרות של פיגוע חבלני. החקירה העלתה כי השרפה פרצה עקב הדלקת נר באחד מחדרי המגורים. החייל מדליק הנר, שנשאר בחיים, נשפט ונדון למאסר.

ארבע שנים וחצי לאחר האסון, ב-22 באפריל 1990, התנגשו ליד אותו בסיס שני מסוקי יסעור במהלך טיסת אימון והתרסקו. בתאונה זו נספו שבעה אנשי צוות אוויר.

## קישורים חיצוניים
*ידיעות מהעיתון מעריב, 10 בדצמבר 1985, באתר עיתונות יהודית היסטורית:
* (המשך)
** (המשך)
**
** 

## הערות שוליים

מבוא שילה
קטגוריה:צה"ל: תאונות
קטגוריה:חיל התותחנים הישראלי
קטגוריה:1985 בישראל
קטגוריה:גוש שילה
עיבוד מידע חברתי

**[[עיבוד מידע]] חברתי** מתייחס לתהליך התפיסה הסובייקטיבי של האדם את עולמו החברתי. 

רוב המחקר על תהליכי עיבוד מידע חברתי נעשה על ילדים בגיל בית הספר. 

## מודלים תאורטיים
המודל התאורטי המקובל ביותר בתחום הוא זה של קנת' דודג' (Kenneth Dodge)  ועמיתיו 
 המתארים תהליך מעגלי המתרחש מרגע קבלת קלט חברתי ועד יצירת התגובה לקלט זה. מודל עיבוד המידע כולל בתוכו שישה שלבים. חמשת השלבים הראשונים הם מנטליים:
# קידוד רמזים חברתיים ופנימיים
# פירוש וייצוג מנטלי לרמזים אלו 
# הבהרה או בחירה של מטרות
# הבניית תגובה
# הערכת תגובה
השלב השישי מהווה את גילום הפעולה. במהלך שני השלבים הראשונים ילדים מקודדים באופן סלקטיבי רמזים חיצוניים ופנימיים ומפרשים אותם בהתאם לייצוגים מנטליים של הרמזים המצביים המאוחסנים בזיכרון לטווח ארוך במבנים מנטליים כגון: סכמות ותסריטים, המכוננים את הידע החברתי. תהליכים מנטליים אלו יכולים לכלול ייחוס סיבתיות, ייחוס כוונה, הערכות של מטרות, של ביצועים, של יעילות עצמית והערכות של האחרים, על סמך חוויות קודמות. בשלב השלישי ילדים בוחרים מטרה המכוונת לתוצאה רצויה (תוך-אישית/בין-אישית/אינסטרומנטלית), ובשלב הרביעי ילדים מעלים מהזיכרון תגובות נגישות אפשריות או מבנים תגובה התנהגותית חדשה בהתאם למטרה ולרמזים החברתיים. בשלב החמישי ילדים בוחרים מתוך מגוון התגובות הנגישות או מובנו להם את זו המוערכת כטובה ביותר. ממדי ההערכה כוללים קודים חברתיים (מוסריות, התנהגות מקובלת), ציפיות מתוצאת התגובה, והערכת יעילות עצמית של ביצוע התגובה. בשלב השישי התגובה הנבחרת מגולמת באמצעות התנהגות. כל אחד מהשלבים יכול להוות מקור להבדלים בין-אישיים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חינוך לגיל הרך
קטגוריה:מדיה חברתית
קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
קופה אמריקה 1987

**תחרות ה[[קופה אמריקה]] [[1987]]** (**1987 Campeonato Sudamericano Copa América**), הוא גביע אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל ה-33. הטורניר נערך בארגנטינה בין ה-27 ביוני ל-12 ביולי 1987, ואורגן על ידי התאחדות הכדורגל הדרום אמריקאית (CONMEBOL). כל עשר הנבחרות החברות בהתאחדות השתתפו בטורניר.

בשלב הבתים חולק הטורניר לשלושה בתים בני שלוש נבחרות כל אחד, ומכל בית העפילה הנבחרת המובילה לחצי הגמר, שם המתינה מחזיקת קופה אמריקה 1983, , שמתוקף זכייתה קיבלה כרטיס חופשי לחצי הגמר. אורוגוואי זכתה בטורניר לאחר שגברה במשחק הגמר 0–1 על  משער של פבלו בנגואצ'אה. בכך, שמרה על התואר שהשיגה בטורניר הקודם.

ארנולדו איגוארן היה למלך השערים של הטורניר עם ארבעה שערים, שלושה מתוכם בניצחון 0–3 על  בשלב הבתים.

## אצטדיונים
הטורניר שוחק בשולשה אצטדיונים, בשלוש ערים שונות. הגדול מביניהם, אצטדיון אנטוניו וספוצ'יו ליברטי (ידוע בכינויו "המונומנטל") בבואנוס איירס, אירח את משחק הגמר.

## סיבוב ראשון

בשלב זה, מחולקות הנבחרות לשלושה בתים בני שלוש נבחרות כל אחד. הנבחרות נפגשות אחת עם השנייה פעם אחת, והראשונה מכל בית מעפילה לחצי הגמר.

עבור כל ניצחון זוכה הנבחרת בשתי נקודות, ועבור כל תוצאת תיקו זוכה הנבחרת בנקודה אחת. במקרה של שוויון בנקודות, תדורג גבוה יותר:
* הנבחרת בעלת פער השערים הטוב יותר
* הנבחרת בעלת מספר שערי הזכות הגבוה יותר
* הנבחרת המנצחת במשחק בין השתיים
* הנבחרת שתנצח בהגרלה שתיערך ביניהן

----
**, האלופה המכהנת, העפילה אוטומטית לחצי הגמר**
----

### בית א'

### בית ב'

### בית ג'

## שלב הנוק-אאוט

### חצי הגמר

----

### משחק על המקום השלישי

### הגמר

----

## מלך השערים

;4 שערים
*  ארנולדו איגואראן
;3 שערים
*  דייגו מראדונה
*  חואן קרלוס לטלייר
;2 שערים
*  קלאודיו קאניג'ה
*  איבו בסאי

## קישורים חיצוניים

* קופה אמריקה 1987 ב-rsssf

קטגוריה:קופה אמריקה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1987
קטגוריה:תחרויות כדורגל בארגנטינה
קטגוריה:בואנוס איירס: תחרויות כדורגל
קטגוריה:קורדובה (ארגנטינה): ספורט
מועצת ארגוני הילדים והנוער

**מועצת ארגוני הילדים והנוער** היא ארגון גג של ארגוני הנוער, המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את הפעילות, העשייה ועבודת המטה המשותפת של ארגוני הנוער ופועלת לאפשר להם להתרחב ולממש את חזונם ביחד ולחוד.

## היסטוריה
המועצה נוסדה ב-2013 ביוזמת מנכ"לי ארגוני הילדים והנוער כעמותה ללא מטרות רווח. המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את העשייה המשותפת של הארגונים הפועלים בשדה החינוכי הבלתי פורמלי. ייעודה המרכזי של המועצה הוא לאפשר לארגוני הילדים והנוער להתרחב, להשפיע, ולממש את חזונם יחד ולחוד, והיא פועלת לקידום פעילויות חינוך בלתי פורמלי בכלל המגזרים בישראל וביניהם: החברה החרדי, החברה הערבי, קהילת הלהט"ב, נוער בסיכון, נוער במרכז ובפריפריה, עולים, יוצאי אתיופיה, דתיים לאומיים, החברה הבדואית, החברה הדרוזית, נוצרים קתולים, קונסרבטיביים ועוד.

ארגוני הילדים הנוער החברים במועצה מחנכים ברוח עקרונות החינוך הבלתי-פורמלי, לסובלנות ולקבלת האחר ומקדמים את ערכיה של מדינת ישראל היהודית והדמוקרטית.

מנכ"ל המועצה מיום הקמתה הוא שלומי קסטרו, לשעבר ראש מכינת "גל" המדרשה להכשרת מנהיגות.

## מבנה ארגוני
מנהלי ומנהלות ארגוני הילדים והנוער החברים במועצה מהווים את הוועד המנהל שלה. במועצה מספר ועדות וצוותי פעולה שתפקידם התוויה של מדיניות ארוכת טווח וקיום פעילויות הרלוונטיות לכלל הארגונים החברים. בין הוועדות והצוותים:
ועדת רשויות מקומיות, ועדת שיתופי פעולה בין ארגונים, ועדת שותפויות אסטרטגיות, ועדת שנת השירות, צוות ביטחון ובטיחות, צוות תוכן והדרכה. 

## פעילות ארגוני הנוער והמועצה
**ארגוני הנוער**

ארגוני הילדים והנוער מחנכים ללקיחת אחריות, לנתינה לחברה ומעורבות בקהילה, תוך מתן מענה לתחומי עניין מגוונים של ילדים ובני נוער בישראל באלפי קבוצות ברחבי הארץ ובפריפריה בפרט. בוגרי ארגוני הנוער שותפים לקידום ערכי המנהיגות, ההגשמה, הציונות והקיימות ומגשימים זאת במפעלי החינוך הענפים אותם הם יוזמים ומפעילים**.** 

**מועצת ארגוני הנוער**

מועצת ארגוני הילדים והנוער היא ארגון גג של ארגוני הנוער, המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את הפעילות, העשייה ועבודת המטה המשותפת של ארגוני הנוער ופועלת לאפשר להם להתרחב ולממש את חזונם ביחד ולחוד.

במועצה חברים 23 ארגוני ילדים ונוער הבכירים בישראל ותחומי הפעילות שלה הם ייעוץ והכוונה למטות הארגונים, ניהול פרויקטים חינוכיים ארציים, קיום קשרי ממשל מיטיבים, יצירת שיתופי פעולה בין ארגוניים ועם גורמים במרחב, ביצוע הכשרות מקצועיות וקידום תהליכי מחקר ופיתוח במרחב החינוך הערכי הבלתי פורמלי.

## ארגוני הנוער החברים במועצה
נכון לאוקטובר 2021, המועצה מונה 18 ארגוני ילדים ונוער:
* אחריי
* איגי - ארגון נוער גאה
* האות הבינלאומי לנוער
* הצופים הערבים המוסלמים - צופי השלום
* השומר החדש
* התנועה החדשה

* חוגי סיירות קק"ל
* מרכז הצופים הקתולים
* מרכז מעשה
* נוע"ם
* נוער לתת
* נוער מד"א
* נטע@
* פרחי הדגל
* צבאות השם
* רשת בתי הנוער קדימה
* תנועת יחדיו
* תנועת עוז
* חב"ד סיטין ישראל
* עתידנא
* חינוך לפסגות
* קו הזינוק
* התנועה החדשה - השומר החדש

## ראו גם
* מועצת תנועות הנוער
*מועצת מכינות הקדם צבאיות

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: ארגוני חינוך
קופה אמריקה 1983

**תחרות ה[[קופה אמריקה]] [[1983]]** (**1983 Campeonato Sudamericano Copa América**), הוא גביע אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל ה-32. הטורניר נערך בין ה-27 ביוני ל-12 ביולי 1983, ואורגן על ידי התאחדות הכדורגל הדרום אמריקאית (CONMEBOL). כל עשר הנבחרות החברות בהתאחדות השתתפו בטורניר.

בפעם השלישית ברציפות, והאחרונה עד כה, לא הייתה מדינה מארחת לטורניר, והוא נפרש על פני היבשת. בשלב הבתים חולק הטורניר לשלושה בתים בני שלוש נבחרות כל אחד. הנבחרות נפגשו ביניהן פעמיים (בית וחוץ), ומכל בית העפילה הנבחרת המובילה לחצי הגמר, שם המתינה מחזיקת קופה אמריקה 1979, , שמתוקף זכייתה קיבלה כרטיס חופשי לחצי הגמר. אורוגוואי זכתה בטורניר לאחר שגברה בצמד מפגשי הגמר (בית וחוץ) בתוצאה המצטברת 3–1 על .

## סיבוב ראשון

בשלב זה, מחולקות הנבחרות לשלושה בתים בני שלוש נבחרות כל אחד. הנבחרות נפגשות אחת עם השנייה פעמיים (בית וחוץ), והראשונה מכל בית מעפילה לחצי הגמר.

עבור כל ניצחון זוכה הנבחרת בשתי נקודות, ועבור כל תוצאת תיקו זוכה הנבחרת בנקודה אחת. במקרה של שוויון בנקודות, תדורג גבוה יותר:
* הנבחרת בעלת פער השערים הטוב יותר
* הנבחרת בעלת מספר שערי הזכות הגבוה יותר
* הנבחרת המנצחת במשחק בין השתיים
* הנבחרת שתנצח בהגרלה שתיערך ביניהן

----
*', האלופה המכהנת, העפילה אוטומטית לחצי הגמר
----

===בית א'===


===בית ב'===


===בית ג'===


== שלב הנוק-אאוט ==
=== חצי הגמר ===

----

* *2 - 1 לאורוגוואי בסיכום שני המשחקים*


----

* *1 - 1 בסיכום שני המשחקים; ברזיל ניצחה בזכות חוק שערי חוץ*

=== הגמר ===


----

* *3 - 1 לאורוגוואי בסיכום שני המשחקים''

## מלך השערים
מרכז|ממוזער|225px|חורחה בורוצ'גה, אחד ממלכי השערים
;3 שערים
*  חורחה בורוצ'גה
*  רוברטו דינמיטה
*  קרלוס אגילרה

## קישורים חיצוניים

* קופה אמריקה 1983 ב-rsssf

קטגוריה:קופה אמריקה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1983
לאגואה

**לאגואה** היא שכונה אמידה שמיועדת למגורים, באזור הדרומי של ריו דה ז'ניירו. השכונה ממוקמת מסביב ללגונה דה פריטש, ממנה קיבלה גם השכונה את שמה. מתגוררים בה כ-21,000 תושבים.

השכונה גובלת בשכונות: איפנמה, לבלון, קופקבנה, גאביה, ז'ארדים בוטניקו ואומאיטה. מסביב ללגונת דה פריטש יש שביל אופניים באורך 7.5 קילומטר ופארקים רבים.

השכונה היא השכונה השלישית שהכי יקר לחיות בה בדרום אמריקה. היא אחד מהמקומות היחידים בריו דה ז'ניירו שאין בהם פאבלות.

## קישורים חיצוניים

*לאגואה, באתר rio.com

קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: שכונות
בית המשפט לחוקה של איטליה

**בית המשפט לחוקה של איטליה** (באיטלקית: **Corte costituzionale della Repubblica Italiana**) הוא בית המשפט העליון של איטליה. במקביל אליו נמצא בית המשפט העליון לערעורים. בית המשפט לחוקה שוכן בארמון הקונסולוטה.

## סמכויות
על פי סעיף 134 לחוקת איטליה, בית המשפט שופט במקרים בהם קיימים:
* מחלוקת בנוגע לחוקתיותם של חוקים. אם פסק בית המשפט שחוק איננו חוקתי, תוקפו של החוק יפוג יום לאחר מתן פסק הדין.
* סכסוכים בנוגע לסמכויות בין המדינה למחוזות.
* אישומים פליליים נגד נשיא איטליה.

## נשיא בית המשפט
נשיא בית המשפט לחוקה נבחר על ידי בית המשפט ברוב חבריו (8 קולות במקרה של בית משפט מלא). בית המשפט בוחר סגן נשיא או שניים, הממלאים את מקום הנשיא כאשר נבצר ממנו לכהן בתפקידו.
החל משנת 2014 אלסנדרו כריסרואולו מכהן כנשיא בית המשפט לחוקה.

## הרכב
בית המשפט לחוקה מורכב מ-15 שופטים שממונים לכהונה של תשע שנים. 5 ממונים על ידי נשיא הרפובליקה, 5 על ידי הפרלמנט האיטלקי ו-5 על ידי בתי המשפט העליונים המנהליים והרגילים.

## ראו גם
* חוקת איטליה
* פוליטיקה של איטליה
* נשיא איטליה
* הפרלמנט האיטלקי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:איטליה: פוליטיקה
איטליה
שלומית וייס

**שלומית וייס** (נולדה ב-1962) היא מהנדסת חשמל ישראלית, מנכ"לית משותפת, יחד עם סוניל שנוי, של ארגון ההנדסה (Design Engineering Group) של חברת אינטל העולמית. מ-2017 עד יולי 2021 עבדה כסמנכ"לית בכירה להנדסת סיליקון בחברת מלאנוקס. קודם לכן עבדה במשך 28 שנים בחברת אינטל, והייתה סגנית נשיא בחברת אינטל העולמית, ואחת המנהלות הבכירות באינטל ישראל, בין השאר כמנהלת קבוצת NDG (Network Development Group) האחראית על פיתוח תשתיות תקשורת חכמות ומודרניות (כגון האינטרנט של הדברים) וכמנהלת קבוצת CDG (Client Development Group), אחת מקבוצות הפיתוח החשובות של החברה, הממוקמת במרכז הפיתוח בחיפה וביקום.

## ביוגרפיה
שלומית וייס נולדה בשנת 1962 ברומניה, ובגיל 7 עלתה לישראל עם משפחתה והתגוררה בחולון.

לאחר שירותה הצבאי כקצינה למדה לתואר ראשון במדעי המחשב בטכניון, אותו קיבלה ב-1987. לאחר סיום התואר, החלה לעבוד באינטל ובשנת 1989 קיבלה תואר שני בהנדסת חשמל מהטכניון.

את הקריירה שלה באינטל החלה כמהנדסת זוטרה בקבוצת פיתוח השבבים, והתקדמה בחברה בתפקידים הנדסיים וניהוליים. בין השאר, היא האישה הראשונה ששימשה כמנהלת קלאסטר בחברה.

במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הובילה את הפיתוח של מעבדי סנדי ברידג'. לאחר מכן ניהלה את קבוצת הארכיטקטורה של אינטל. בתפקידה באינטל הובילה בין היתר את הפיתוח של סדרת מעבדי סקיילייק. היא בעלת פטנטים אחדים בתכנון מיקרומעבדים.

במהלך הקריירה שלה כיהנה וייס בתפקידים רבים ובכירים באינטל, תפקידים שבחלקם הייתה הראשונה בתפקיד, במיוחד באינטל ישראל. בשנת 2014 יזמה את הקמתו של פורום הנשים באינטל.

בספטמבר 2017 מונתה לסמנכ"לית בכירה לפיתוח שבבים בחברת מלאנוקס.

במרס 2020 הוציאה את סיפרה הראשון "מנהיגות עם נשמה" המשתף דוגמאות אמיתיות ולמידות מ-30 שנות הניהול וההנהגה שלה.

ביולי 2021 חזרה לאינטל, כמנכ"לית משותפת, יחד עם סוניל שנוי, של ארגון ההנדסה הגלובלי באינטל. באפריל 2024 פורסם שהיא פורשת מאינטל.

## קישורים חיצוניים
* מוליכה למחצה - שלומית וייס בפודקאסט הטכניוניסטים של ארגון בוגרי הטכניון, 2022
* 
* 
* עידן בן טובים, אינטל חוטפת מ-NVIDIA את שלומית וייס, שתהיה עכשיו אחת מהבכירות בחברה, באתר "גיקטיים", 7 ביולי 2021
* אבי בליזובסקי, שלומית וייס – האישה הראשונה שזוכה באות מנהיגת תעשיית השבבים, באתר Chiportal, 16 מאי 2022
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אינטל ישראל: מנהלים
קטגוריה:ישראלים בתעשיית השבבים
קטגוריה:מהנדסי חשמל ישראלים
קטגוריה:מהנדסות חשמל ישראליות
קטגוריה:ישראליות ילידות רומניה
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולות בשנות ה-1960
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:בוגרות הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1962
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962