open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אצטדיון קירובץ (סנקט פטרבורג)

**אצטדיון קירובץ ב[[סנקט פטרבורג]]** (ברוסית: **стадион Кировец**) הוא אצטדיון כדורגל ורוגבי הממוקם ברובע קירוב בסנקט פטרבורג.

## היסטוריה
פרויקט האצטדיון תוכנן על ידי האדריכל אלכסנדר ניקולסקי ועוזרו קונסטנטין קאשין-לינדה בשנת 1932, ויצא לפועל בשנת 1936, אם כי משחקי הכדורגל והרוגבי הראשונים נערכו בו כבר ב-1933. שמו הראשון של האצטדיון היה "הכימאי האדום" (Krasny Khimik). בתקופות שונות נקרא האצטדיון גם "המשולש האדום" ו"קאוצ'וק". בשנים הראשונות שיחקו בו הקבוצות "מפעל קירוב", "קרסנאיה זריה", "אלקטריק" ו"ספרטק".

לאחר מלחמת העולם השנייה עבר האצטדיון לניהולו של מפעל קירוב וקיבל שם זהה, שקוצר בהמשך ל"קירובץ".

בשנת 1957 הושלמה בניית מרפסת מקורה מעל היציעים. בתקופה הסובייטית אירח האצטדיון משחקים במסגרת אליפות וגביע ברית המועצות בכדורגל. כך למשל, מועדון VMS ממוסקבה ערך בו שני משחקי ליגה בשנת 1952. ב"קירובץ" שיחקו הקבוצות הלנינגרדיות "אוונגרד", "אדמירלטייץ", "טרודובייה רזרביי", "ספרטק" וקבוצת המילואים של "זניט".

בשנת 1978 נערך באצטדיון משחק אחד של דינמו לנינגרד (ב-4 בספטמבר, נגד סק"א רוסטוב).

בשנת 1980 נערכו ב"קירובץ" שני משחקים של "זניט" עקב הכנת האצטדיונים המרכזיים של לנינגרד לאירוח האולימפיאדה: ב-12 באפריל ניצחה זניט את "נפטצ'י", וב-17 באפריל ניצחה את "פחטקור". שני המפגשים משכו יותר מ-12 אלף צופים, אף על פי שבאותה עת, על פי הנתונים הרשמיים, הכיל האצטדיון 10,000 מקומות בלבד.

בשנת 1994 חזרה "זניט" ל"קירובץ" בשל סגירתו הזמנית של אצטדיון קירוב וקיימה כאן 6 משחקים במסגרת הליגה הראשונה. בשנים 1995–1996 היה "קירובץ" אצטדיון הבית של קבוצת "גאטצ'ינה", ששיחקה בליגות השלישית והשנייה של רוסיה. ב-2 במאי 1996 נערך כאן משחק בשלב של גביע רוסיה בין "גאטצ'ינה" ל"דינמו" המקומית, ועד לשנת 2022 לא נערכו באצטדיון משחקים במסגרת טורנירי כדורגל מקצועניים. באצטדיון קיים משחקים גם מועדון הרוגבי "נבסקאיה זסטאבה".

בשנת 2018 קיבל האצטדיון מעמד של אתר מורשת. שנתיים לאחר מכן, חברה בבעלות שחקן העבר של "זניט", דמיטרי איגנטנקו, רכשה את שטח ה"קירובץ" לצורך ביצוע שיפוצים. ב-14 בדצמבר 2021 העניקה התאחדות הכדורגל הרוסית לאצטדיון תעודת התאמה מקטגוריה שלישית (דירוג "A"), המאפשרת לארח משחקים מהליגה השנייה ובאפריל 2022 קיבל האצטדיון קטגוריה שנייה, המאפשרת לארח משחקים בליגה הראשונה. בשנת 2022 נערכו כאן משחקים של מועדון "לנינגרדץ" במסגרת הליגה השנייה, כל משחקי הליגה העליונה של אליפות העיר, משחק שלב 32 האחרונות בגביע רוסיה בין "זבזדה" סנקט פטרבורג לוולס מוסקבה, מספר משחקים של "זבזדה" בליגה השנייה, וכן משחקי הדיוויזיה הצפון-מערבית של ליגת הנוער (UFL).

כיום, בנוסף למגרש הכדורגל, ממוקמים באצטדיון אולם למשחקי כדור, מספר אולמות כושר, מרכז תקשורת, אולמות מקורים לכדורגל אולמות וכדורעף חופים ומתקני תשתית נוספים של מרכז הכשרת הכדורגל הרב-עונתי הגדול בעיר, "ווסחוז'דנייה" (Voskhozhdeniye), הפועל מתחילת שנת 2018.

מאז 2026 משמש את קבוצת דינמו סנקט פטרבורג לאירוח משחקי הבית שלה.

## גלריה

Стадион Кировец, трибуна.jpg|המרפסת המקורה שמעל היציעים (2014)
Санкт-Петербург, СК Кировец сверху (3).jpg|מראה אווירי (2021)
Санкт-Петербург, СК Кировец с трибуны.jpg|מראה הדשא מהיציע המערבי (2023)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סנקט פטרבורג: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:דינמו סנקט פטרבורג
דינמו
המשכת קריאה מועדפת (קוראן)

**המשכת קריאה מועדפת** (בערבית: **صلى**; תעתיק: **ṣlā**) הוא סימן עצירה במסורת הקריאה של הקוראן, המשמש במסגרת כללי וקף ואבתדאא' (وقف وابتداء). הסימן מציין כי עדיף להמשיך בקריאה בנקודה המסומנת ולא לעצור, אף כי עצירה במקום זה אינה אסורה לחלוטין.

הסימן נכלל במערכת סימני העצירה המסייעת לקוראים לחלק את הקריאה הקוראנית באופן נכון מבחינה תחבירית ומשמעותית. מערכת זו התפתחה במהלך הדורות כחלק מן המאמצים לשמר את מסורת הקריאה המדויקת של הקוראן.

## מקור השם
הסימן **صلى** נתפס במסורת הקריאה כקיצור של הביטוי הערבי **الوصل أولى** (*al-waṣl awlā*), שפירושו "החיבור עדיף". כלומר, עדיף לחבר את הקריאה ולהמשיך בה ללא עצירה בנקודה זו.

המונח מתייחס להעדפה פרשנית ותחבירית להמשיך בקריאה, משום שהמשך הקריאה שומר על רצף המשמעות של הפסוק.

והסימן על גבי אותיות –  ۖ

## תפקיד במסורת הקריאה
בקריאת הקוראן קיימת חשיבות רבה לנקודות העצירה. עצירה במקום שאינו מתאים עלולה לשנות את משמעות המשפט או ליצור הבנה חלקית של הפסוק.

כאשר מופיע הסימן **صلى**, הקורא רשאי לעצור, אך ההמלצה היא להמשיך בקריאה. המשך הקריאה מאפשר לשמור על הרצף התחבירי של המשפט ועל הקשר בין חלקי הפסוק.

## מקומו במערכת סימני העצירה
הסימן **صلى** הוא אחד ממספר סימנים המשמשים במערכת סימני העצירה של הקוראן. מערכת זו כוללת סימנים המציינים דרגות שונות של עצירה או המשך הקריאה.

בין הסימנים הבולטים במערכת זו:
* עצירה מחייבת (وقف لازم)
* עצירה אסורה (لا)
* עצירה מותרת (ج)

סימנים אלה משמשים כהנחיות לקריאה נכונה של הטקסט הקוראני ומאפשרים לקורא להבין היכן עדיף לעצור והיכן עדיף להמשיך בקריאה.

## הופעה בעותקי הקוראן
במהדורות מודפסות רבות של הקוראן מופיעים סימני העצירה מעל המילים או ביניהן. סימנים אלה אינם חלק מן הטקסט הקוראני המקורי, אלא נוספו במהלך הדורות כאמצעי עזר לקריאה נכונה.

הסימן **صلى** מופיע בנקודות שבהן המלומדים סברו כי המשך הקריאה עדיף להבנת הפסוק.

## הקשר לתג'וויד
סימני העצירה קשורים קשר הדוק לתג'וויד, התחום במסורת הקריאה של הקוראן העוסק בהגייה נכונה של האותיות והצלילים.

בעוד שתג'וויד מתמקד בעיקר בהיבטים הפונטיים של הקריאה, סימני העצירה מסייעים בהבנת המבנה התחבירי והמשמעותי של הפסוקים.

שילובם של כללים אלה מאפשר קריאה מדויקת ושמירה על המסורת העתיקה של קריאת הקוראן.

## ביבליוגרפיה

* von Denffer, Ahmad. ''ʿUlūm al-Qurʾān: An Introduction to the Sciences of the Qurʾān''. Islamic Foundation.
* McAuliffe, Jane Dammen (ed.). ''Encyclopaedia of the Qurʾān''. Brill.
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:תג'וויד
עצירת קריאה כאן (קוראן)

**ציווי עצירת קריאה** (בערבית: **قف**; תעתיק: **qif**) הוא סימן עצירה במסורת הקריאה של הקוראן, המשמש במסגרת כללי וקף ואבתדאא' (وقف وابتداء). הסימן מציין כי על הקורא לעצור בנקודה המסומנת בעת הקריאה, והוא נחשב להנחיה ברורה לבצע הפסקה במקום זה.

הסימן מופיע כחלק ממערכת סימני העצירה שהתפתחה במסורת הקריאה של הקוראן. מערכת זו כוללת סימנים שונים המדריכים את הקורא כיצד לחלק את הקריאה ליחידות משמעותיות מבלי לפגוע במשמעות הפסוקים.

## מקור השם
המילה הערבית **قف** היא צורת ציווי מן הפועל *وقف* (*waqafa*), שפירושו "לעצור" או "לעמוד". לפיכך משמעות הסימן היא "עצור", והוא משמש כהוראה ישירה לקורא לעצור בנקודה זו בעת הקריאה.

שימוש בצורה ציוויית זו משקף את תפקידה של מערכת סימני העצירה כהנחיה מעשית לקורא הקוראן, במיוחד בקריאה פומבית או לימודית.

## תפקיד במסורת הקריאה
בקריאת הקוראן קיימת חשיבות רבה לנקודות העצירה, שכן עצירה במקום שאינו מתאים עלולה לגרום לשינוי במשמעות המשפט או להפרדה לא נכונה בין חלקי הפסוק.

כאשר מופיע הסימן **قف**, הוא מנחה את הקורא לבצע עצירה בנקודה זו. עצירה זו מאפשרת חלוקה ברורה של המשפט ומסייעת לשמור על המבנה התחבירי והמשמעותי של הפסוק.

## מקומו במערכת סימני העצירה
הסימן **قف** הוא אחד ממספר סימנים במערכת סימני העצירה של הקוראן. מערכת זו כוללת סימנים המציינים סוגים שונים של עצירות והנחיות לקריאה.

בין הסימנים הנפוצים במערכת זו:
* עצירה מחייבת (קוראן) (وقف لازم)
* איסור עצירה (קוראן) (لا)
* עצירה מותרת (קוראן) (ج)
* עצירת קריאה מועדפת (קוראן) (قلى)
* המשכת קריאה מועדפת (קוראן) (صلى)

כל אחד מן הסימנים הללו מציין דרגה שונה של עצירה או המשך הקריאה, והם נועדו להדריך את הקורא כיצד לשמור על קריאה נכונה של הטקסט הקוראני.

## הופעה בעותקי הקוראן
בעותקים מודפסים רבים של הקוראן מופיעים סימני העצירה מעל המילים או בין חלקי הפסוקים. סימנים אלה אינם חלק מן הטקסט הקוראני המקורי, אלא נוספו במהלך הדורות כאמצעי עזר לקריאה נכונה של הטקסט.

הסימן **قف** מופיע בנקודות שבהן עצירה נחשבת מתאימה מבחינת מבנה המשפט או החלוקה הפרשנית של הפסוק.

## הקשר לתג'וויד
מערכת סימני העצירה קשורה קשר הדוק לתג'וויד, התחום במסורת הקריאה של הקוראן העוסק בכללי ההגייה והקריאה התקינה.

בעוד שתג'וויד מתמקד בעיקר בהיבטים הפונטיים של הקריאה, סימני העצירה מסייעים בהבנת מבנה הפסוקים ובהנחיית הקורא כיצד לחלק את הקריאה בצורה נכונה.

שילובם של כללים אלה מאפשר לשמור על מסורת הקריאה המדויקת של הקוראן כפי שהשתמרה במסורת האסלאמית לאורך הדורות.

## ביבליוגרפיה

* von Denffer, Ahmad. ''ʿUlūm al-Qurʾān: An Introduction to the Sciences of the Qurʾān''. Islamic Foundation.
* McAuliffe, Jane Dammen (ed.). ''Encyclopaedia of the Qurʾān''. Brill.
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:תג'וויד
רכס עלי טאהר

[ממוזער|שמאל|250px|מבט מהרכס לכיוון [רכס עיון, ברקע נראה החרמון]]
**רכס עלי טאהר** (בערבית: جبل علي الطاهر) הוא רכס הרים בדרום לבנון, המפריד בין נהר הליטני אשר ממזרחו לרמת א-נבטיה ממערבו, ונקרא על שם הכפר עלי טאהר . הוא מתנשא לרום של 697 מטרים מעל גובה פני הים ושיאו בבופור, כאשר הוא מחולק לשני חלקים: הר הבופור בדרום והר נוסף צפונית לו, וביניהם גבעה. העיירה הישראלית מטולה נראית בבירור מהרכס.

במערכה ברצועת הביטחון ישב לאורך הרכס גדוד של החטיבה המזרחית ביחידת הקישור ללבנון, במספר מוצבים. הרכס, אשר חולש מלמעלה על א-נבטיה, עיירה שיעית אשר עוינת את ישראל.

## גאוגרפיה
רכס עיון מפריד בין נהר הליטני לרמת א-נבטיה, ומשתרע לאורך עשרה קילומטרים, מברך הליטאני ועד כשני קילומטרים מנהר הזהראני כאשר הוא מחולק לשני הרים וביניהם גבעה. הוא מאופיין בתוואי קרקע סלעי וגירני, המשלב מצוקים תלולים עם שטחים מיוערים חלקית. ממזרחו נמשך במקביל אליו רכס עיון, וממערבו נמשכת רמת א-נבטיה, ובה העיר המרכזית א-נבטיה.

## היסטוריה
רכס חממה נכבש על ידי צבא הגנה לישראל במלחמת לבנון הראשונה ב-1982, כאשר דרומו נכבש בקרב על הבופור. בשנות ה-80 נסוג צה"ל לרצועת הביטחון ועל הרכס הוקמו מוצב הבופור ומוצב דלעת של החטיבה המזרחית ביחידת הקישור ללבנון של צה"ל, ומוצב הדר, מוצב ולנסיה ומוצב גמבה של צבא דרום לבנון. אלו חלשו על רמת א-נבטיה העוינת בכלל ועל העיירה א-נבטיה בפרט, אשר אוכלוסייתן שיעית ככלל. לאורך שנות הלחימה נרשמו ברכס מספר אירועים ביטחוניים, ובמאי 2000 פונו המוצבים ונהרסו עם נסיגת צה"ל מדרום לבנון, יחד עם שאר מוצבי רצועת הביטחון.

## הערות שוליים

עלי טאהר
עלי טאהר
אברהם חיים

**אברהם חיים** (בערבית: **إبراهيم حاييم**; 1876 – 1952) היה מנהיג קהילתי ופוליטיקאי יהודי-עיראקי. הוא כיהן כראש הקהילה היהודית בבגדאד וכסנאטור בפרלמנט של ממלכת עיראק בתקופת המלוכה.

## ביוגרפיה
חיים נולד בשנת 1876 בבגדאד למשפחה יהודית מבוססת. הוא קיבל חינוך מסורתי לצד השכלה מודרנית, כפי שהיה מקובל בקרב בני האליטה של יהדות עיראק בסוף התקופה העות'מאנית.

לאחר הקמת ממלכת עיראק בשנת 1921 היה מעורב בפעילות ציבורית ופוליטית, ובמהלך השנים נעשה לאחד מנציגי הקהילה היהודית במוסדות המדינה.

## פעילות ציבורית
חיים היה מראשי הקהילה היהודית בבגדאד ושימש נשיא המועצה הקהילתית (Chief Rabbi's Council / Lay Council) בתקופות שונות. במסגרת זו היה אחראי על ניהול מוסדות הקהילה, בתי הספר, בתי הכנסת והפעילות החברתית של יהודי העיר.

בנוסף לכך מונה לחבר בסנאט העיראקי (הבית העליון של הפרלמנט), שם ייצג בין היתר את האינטרסים של המיעוטים במדינה ואת הקהילה היהודית בפרט.

בתקופת כהונתו נחשבה הקהילה היהודית בעיראק לאחת הקהילות היהודיות הגדולות והמשפיעות בעולם הערבי.

חיים נחשב לאחת הדמויות המרכזיות בהנהגת יהדות עיראק במחצית הראשונה של המאה ה-20, בתקופה שבה מילאו יהודים תפקידים חשובים בחיים הכלכליים והפוליטיים של המדינה.

## אחרית ימיו
בשנותיו האחרונות עזב חיים את עיראק ועבר להתגורר בלונדון. הוא נפטר שם בשנת 1952.

קטגוריה:יהודים עיראקים
קטגוריה:יהדות בגדאד: אישים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים עיראקים
קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט העיראקי
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1952
הפסקת קריאה קלה (קוראן)

**הפסקת קריאה קלה** (בערבית: **س**; תעתיק: **saktah**) הוא סימן במסורת הקריאה של הקוראן, המשמש במסגרת כללי וקף ואבתדאא' (وقف وابتداء). הסימן מציין הפסקה קצרה מאוד בעת הקריאה, הדומה להפסקת נשימה קלה, מבלי ליצור עצירה מלאה של המשפט.

סימן זה נכלל במערכת סימני העצירה שהתפתחה במסורת הקריאה של הקוראן במטרה להנחות את הקוראים כיצד לחלק את הקריאה ליחידות מובנות תוך שמירה על רצף הקריאה ועל המשמעות המקורית של הפסוקים. 

## משמעות הסימן
האות **[[س]]** משמשת כסימן להפסקה קצרה בלבד. כאשר מופיע הסימן בטקסט הקוראני, הקורא מבצע הפסקה קצרה מאוד – בדרך כלל לצורך נשימה – אך ממשיך בקריאה מאותה נקודה מבלי ליצור עצירה מלאה של המשפט.

הפסקה זו קצרה יותר מן העצירות המסומנות בסימני וַקְף רגילים, והיא נועדה לשמור על רצף הקריאה תוך מתן אפשרות להפסקה טבעית בקול.

הסימן על גבי אותיות –  ۣ

## תפקיד במסורת הקריאה
במסורת הקריאה של הקוראן קיימת הבחנה בין סוגים שונים של עצירות: עצירות מלאות, עצירות מומלצות, ועצירות קצרות מאוד. הסימן **س** שייך לקטגוריה האחרונה, והוא מציין הפסקה קצרה בלבד.

סימנים מסוג זה מסייעים לקורא לשמור על קצב הקריאה ועל בהירות ההגייה, במיוחד בקריאה פומבית של הקוראן.

## מקומו במערכת סימני העצירה
הסימן **س** הוא אחד מן הסימנים המשמשים במערכת סימני העצירה של הקוראן. מערכת זו כוללת מספר סימנים המנחים את הקורא היכן לעצור והיכן להמשיך בקריאה.

בין הסימנים הנפוצים במערכת זו:
* עצירה מחייבת (קוראן) (وقف لازم)
* איסור עצירה (קוראן) (لا)
* עצירה מותרת (קוראן) (ج)
* עצירת קריאה מועדפת (קוראן)
* המשכת קריאה מועדפת (קוראן)
* עצירת קריאה כאן (קוראן)

סימנים אלה משמשים יחד כמערכת הנחיות המסייעת לשמור על קריאה נכונה של הטקסט הקוראני מבחינה תחבירית ומשמעותית.

## הופעה בעותקי הקוראן
במהדורות מודפסות רבות של הקוראן מופיעים סימני העצירה מעל המילים או ביניהן. סימנים אלה נוספו במהלך הדורות כחלק ממסורת הקריאה ואינם חלק מן הטקסט הקוראני המקורי.

הסימן **س** מופיע בנקודות שבהן ניתן לבצע הפסקה קצרה מבלי לשנות את משמעות הפסוק או לפגוע ברצף הקריאה.

## הקשר לתג'וויד
סימני העצירה קשורים קשר הדוק לתג'וויד, התחום במסורת הקריאה של הקוראן העוסק בכללי ההגייה והקריאה התקינה.

בעוד שתג'וויד מתמקד בעיקר בהיבטים הפונטיים של הקריאה, סימני העצירה מסייעים לקורא להבין כיצד לחלק את הקריאה ליחידות ברורות וכיצד לשמור על רצף הקריאה.

שילובם של כללים אלה מאפשר קריאה מדויקת של הקוראן בהתאם למסורת הקריאה שהתפתחה בעולם האסלאמי לאורך הדורות.

## ביבליוגרפיה

* von Denffer, Ahmad. ''ʿUlūm al-Qurʾān: An Introduction to the Sciences of the Qurʾān''. Islamic Foundation.
* McAuliffe, Jane Dammen (ed.). ''Encyclopaedia of the Qurʾān''. Brill.
* 


## הערות שוליים

קטגוריה:תג'וויד
אברהם אלכביר

**אברהם אלכביר** (בערבית: **إبراهيم الكبير**; 8 ביולי 1885 – 22 במאי 1973) היה כלכלן ופקיד ציבור עיראקי ממוצא יהודי, שכיהן במשך שנים רבות כחשב הכללי וכמנהל הכללי של משרד האוצר של עיראק. הוא נמנה עם הדמויות המרכזיות בעיצוב מערכת הכספים של המדינה העיראקית בראשית תקופת הממלכה העיראקית.

## ביוגרפיה
אלכביר נולד בבגדאד בשנת 1885 למשפחה יהודית מקומית. הוא התחנך בבתי-ספר של רשת כל ישראל חברים (Alliance Israélite Universelle) וכן במוסדות חינוך עות'מאניים בעיר.

לאחר הפיכת הטורקים הצעירים בשנת 1908 היה מעורב ביוזמות לקידום החינוך בקהילה היהודית בבגדאד. בשנים שלאחר מכן פעל כיועץ למושל בגדאד נאזים פאשה בנושאי רפורמה מנהלית.

במהלך מלחמת העולם הראשונה מונה למפרק של נכסים ועסקים של מדינות אויב שהוחרמו בידי השלטונות.

## קריירה בממשל העיראקי
לאחר הקמת ממלכת עיראק הצטרף אלכביר למשרד האוצר ביוזמת שר האוצר ששון יחזקאל, אשר מינה אותו בשנת 1921 לעוזר החשב הכללי.

בשנת 1927 מונה לחשב הכללי של עיראק, תפקיד שבו כיהן עד 1934. לאחר מכן שימש במשך שנים רבות המנהל הכללי של משרד האוצר (Director-General of Finance).

במסגרת תפקידיו מילא תפקיד מרכזי בבניית מערכת הכספים הציבורית של המדינה החדשה, ובין היתר:
* השתתף במשא ומתן הכלכלי הקשור לחוזה לוזאן.
* ייצג את עיראק בכנסים פיננסיים בינלאומיים, ובהם ועידת ברטון וודס בשנת 1944.
* היה מעורב בהחלפת המטבע ההודי רופי בדינר העיראקי.
* סייע בארגון ההלוואה הציבורית הראשונה של ממשלת עיראק ובהקמת הבנק הלאומי של עיראק.

## חיים אישיים
אלכביר היה בנו של סאלח אלכביר. הוא נשא לאישה את רנה אליאס, ולזוג נולדו ילדים אחדים, בהם ג'מיל אלכביר.

אלכביר נפטר בלונדון בשנת 1973.

## לקריאה נוספת

* Elie Kedourie, **Obituary: Abraham Elkabir**, בתוך: *The Scribe – Journal of Babylonian Jewry*.


## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים עיראקים
קטגוריה:כלכלנים יהודים
קטגוריה:יהדות בגדאד: אישים
קטגוריה:בוגרי בתי ספר של כל ישראל חברים
קטגוריה:ילידי 1885
קטגוריה:נפטרים ב-1973
אבנר וילן

**אבנר וילן** (נולד ב-21 באוקטובר 1980) הוא הייטקיסט, יזם, בכיר לשעבר במערכת הביטחון ומומחה לאיראן ולתוכנית הגרעין שלה.

## ביוגרפיה
וילן נולד ב-21 באוקטובר 1980 בקיבוץ נגבה, לנעמי ולאבשלום וילן. הוא אחיו הגדול של איתמר. סבו היה יעקב (קובה) וילן, ממפקדי ההגנה שהגנו על קיבוץ נגבה במלחמת השחרור. דודו היה גרשון וילן (יו"ר דירקטוריון הוצאת הקיבוץ המאוחד – ספרית פועלים וממייסדי סיירת שקד).

וילן גדל בקיבוץ נגבה ובשנת 1998 התגייס לתוכנית תלפיות, במסגרתה למד תואר ראשון במתמטיקה (רחב) ופיזיקה. בתפקידו הראשון שירת כפיזיקאי ביחידה 81. לאחר מכן, בשנים 2004–2005 פיקד על מחזור בתלפיות. עד 2009 שירת כקצין מושאל ולאחר מכן עד 2019 כאזרח במערכת הביטחון, בתפקידים טכנולוגיים ומבצעיים אותם סיים בדרגה מקבילה לאלוף-משנה. עבודתו במשך כעשרים שנה התמקדה באיראן ובפרט בהפרעה לתוכנית הגרעין שלה.

בשנת 2011 זכה בפרס ביטחון ישראל כיחיד, ובנוסף היה שותף לעוד שישה פרסי ביטחון ישראל קבוצתיים.

בשנת 2013 קיבל תואר שני במנהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד.

בשנת 2019 הקים (בשותפות) את arti.AR, חברת הזנק העוסקת במציאות רבודה, והיה ה-CTO ולאחר שנתיים גם המנכ"ל שלה. ביולי 2024 עזב את arti.AR והצטרף כסגן נשיא COO אל AI21 Labs.

מאז 2024 הוא מרבה להתבטא בנושא הגרעין האיראני בפודקאסטים,, בטלוויזיה וברדיו. הוא פאנליסט בתוכנית חמש עם רפי רשף. כן הוא מצוטט ומרואיין בעיתונות הבינלאומית.

וילן נשוי לליאת ואב לשני ילדים. הוא מתגורר בקיבוץ נגבה.

## עמדותיו
בספטמבר 2024 הסביר שמטרתם של האיראנים היא שליטה מלאה במעגל הדלק וצבירת חומר, מה שיאפשר להם גמישות להשגת חומר בקיע לפצצה בזמן ובאופן שיבחרו - בין אם במתקנים המפוקחים על ובין אם במסלול חשאי באתרים שאינם מוצהרים. לדעתו איראן, נכון ל-2024, הפכה למדינה סף גרעינית הרחוקה שבוע מפצצה במקום שנה מפצצה כפי שהיה תחת ההסכם, ללא התארגנות בינלאומית לבלימתה. ביולי 2025 הבהיר כי הדאגה המרכזית היא החומר כי "אורניום שהועשר ל-60% מהווה 99% מהדרך להעשרה צבאית, ואיתו אפשר לייצר חומר לפצצות ראשונות במתקן העשרה קטן וחשאי תוך שבועות". במרץ 2026 הביע את עמדתו כי סיום מבצע שאגת הארי כאשר האורניום המועשר נשאר בתחומי איראן, מהווה סכנה וכישלון.

## קישורים חיצוניים
* כתבות מאת אבנר וילן בישראל היום
* 
* . מתמקד בהסכם הגרעין, תוכנית הגרעין האיראנית.

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס ביטחון ישראל
קטגוריה:נגבה: אישים
קטגוריה:בוגרי תוכנית תלפיות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
הנוסחה (סרט)

"**הנוסחה**" הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2026, מסוגת הקולנוע החרדי, בבימויו של יהודה גרובייס.

## עלילה
הסרט עוקב אחר איתמר, בחור ישיבה צעיר מבני ברק, המועסק אצל רופא כריזמטי ומוערך. במהלך עבודתו מגלה איתמר כי תרופה פורצת דרך לטיפול בסוכרת, המבוססת על כתביו הרפואיים של הרמב"ם, פותחה בעבר בשותפות סודית שכרת הרופא עם אביו החולה של איתמר.
משנוכח איתמר בכוונתו של הרופא להפיק מהנוסחה רווחים מסחריים עצומים, הוא גונב אותה ומנסה למוכרה לחברת תרופות. בדרך לעסקה הוא נשדד באלימות, ומוצא עצמו בצומת מוסרי חד: בין נאמנות לאמונתו ולהלכה, בין חובתו לאביו החולה, לבין פיתויו של הון רב.

## הפקה והפצה
הסרט צולם בתחילת 2026 במרכז הארץ ובצפונה. הוא הופק תחת חברת גרובייס הפקות, בהפקתם של דיני גרובייס ויהודה גרובייס, והוקרן לראשונה בסינמה סיטי ירושלים ב-19 בפברואר 2026. לפי הדיווחים, ההקרנה נמכרה במלואה מספר ימים לפני מועדה.
הסרט מיועד להקרנות מסחריות עבור הציבור הדתי-חרדי, ומוקרן באולמות בערים וברשויות מקומיות ברחבי הארץ.

הסרט מציג הרכב שחקנים מהקולנוע החרדי ומהקולנוע והטלוויזיה הישראלית הכללית, לצד עשרות אנשי תקשורת מהמגזר הדתי-חרדי בישראל.

## קישורים חיצוניים

* 
* הנוסחה, באתר גרובייס הפקות
* 
* "סטיבן ספילברג החרדי", מתוך "ישראל הבוקר", עכשיו 14 (באתר יוטיוב)

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי יהודה גרובייס
קטגוריה:סרטי 2026
קטגוריה:סרטי קולנוע חרדי
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2026
קטגוריה:סרטי מלחמה ישראליים
קטגוריה:סרטי מתח ישראליים
NetEase

**NetEase** (בסינית מפושטת: **网易**; בכתב סיני: **網易**) היא חברה סינית המפתחת משחקי מחשב, משחקי טלפון, שירותי פרסום, שירותי אימייל ושירותי מסחר אלקטרוני. NetEase היא אחת מיצרניות משחקי המחשב הגדולות ביותר בעולם. החברה הוקמה על ידי דינג ליי ב-1997.

החברה מנהלת שירות הזרמת מוזיקה תחת השם NetEase Cloud Music (בסינית: 网易云音乐) ואף מוציאה את המשחקים של Blizzard Entertainment בשפה הסינית (וורלד אוף וורקראפט, Overwatch). השווי ההכנסות הכולל של החברה הוא 14.6 מיליארד דולר נכון ל-2023.

## היסטוריה
דינג ליי הקים את החרה ביוני 1997, בשיתוף פעולה עם 3 עובדים נוספים. המולר הראשון שהם הוציאו לאוויר היה שירות אימיילים שרץ על השרתים המקומיים שלהם והכיל חדרי צ'אט ו-163 דומיינים. NetEase היה שירות האימיילים הראשון בסין והחברה הצליחה לגייס 20 מיליון דולר עד סוף שנת 1999.

בדצמבר 2007, החברה הוציאה מנוע חיפוש משלה תחת השם Youdao, שהחליף את גוגל. NetEase היה מנוע החיפוש המוביל בסין אחרי סינה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות סיניות הנסחרות בנאסד"ק
קטגוריה:פיתוח משחקי וידאו
קטגוריה:חברות משחקי וידאו
קטגוריה:חברות טכנולוגיה סיניות
האנה (נהר)

**האנה** (בצ'כית: Haná)  הוא נהר במורביה שברפורבליקה הצ'כית, למרגלות רמת דרהנסקה. הוא יובל ימני של נהר מוראבה. הוא זורם דרך אזורי אולומוץ, דרום מורביה וזלין. האנה נוצרה על ידי מפגש נחלי ולקה האנה ומאלה האנה ביישוב דיידיצה..
לאורך חלקו העליון זורמת האנה מזרחה בעמקים המוראבים של האנה
בהם שוכנים היישובים פזדמה, וישקוב, ברניאני  וקז'צ'קוביצה'. שם חוצה את הנהר הכביש המהיר R46 בעוד הכביש המהיר D1 עובר לאורך הגדה הימנית של האנה לכל אורכו.
יחד עם ולקה האנה, שהוא מקורו העיקרי, אורכו של הנהר האנה הוא 57  ק"מ  ללא ולקה האנה, אורכו הוא 35.3 ק"מ.

## השם
מקור השם "האנה" אינו ידוע. על פי השערה אחת, הוא נגזר מהמילה הגרמאנית gana, שמשמעותה "עשיר" ,"שופע".  תיאוריה אחרת מקשרת את השם  למילה הטרום-סלאבית gana המציינת נהר סלעי, נהר המביא אבנים.  
לפי השערה אחרת מדובר במילה סלאבית קשור לפועל honiti לצוד לעקוב אחרי, 
עם זאת כנראה ההשערה הסבירה יותר מתיחסת לשורש הגרמאני Ganō 
ולשורש ההודו-אירופי gʰan - משם הפועל gähnen לפהק בגרמנית ו ‘to yawn’
באנגלית. והנהר כונה "מפהק", במובן של איטי, עצלן. 

משם הנהר האנה נגזר שם כל חבל הארץ מסביב - האנה.

## איפיונים
האנה 
האנה וולקה האנה נחשבים נהרות שונים עם אורך שונה . אולם מקור שניהם הוא  ברמת דרהאני בטזור אולומואוץ בגובה 630 מטר. השם האנה ניתן אחרי המפגש בין ולקה האנה למאלה האנה בווישקוב. האנה נשפכת בקרומרזיש לנהר מוראבה (בגרמנית מארך) בגובה של 190 מטר  
אגן הניקוז של האנה משתרע על פני 607.8 קמ"ר. הספיקה הממוצעת בשפכו היא 1.70 מטר /שנייה.
 
המקורות והיובלים הארוכים ביותר של האנה הם: 
הנה ניזון משני הנהרות  וולקה האנה (האנה הגדולה) ומאלה האנה (האנה הקטנה)  שמקורם ברמות דרהנסקה. מפגשם בכפר דדיץ' (חלק מווישקוב) יותא את הנהר האנה. הוא זורם בערך מזרחה בעמק מתרחב ואז במישור. הוא זורם לכיוון נהר מוראבה מימין בכפר פוסטואופקי בקצה הצפון-מערבי של קרומז'יז'.

היובלים הראשיים: 

## הערים הנחצות על ידי האנה
*וישקוב 
*איוואנוביצה נה האנה 
*נמצ'יצה נאד הנואו
*מרז'וביצה נאד האנואו
 
## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

*Ondřej Bláha On the Etymology of the Name Haná (River and  Region in Central Moravia). (2025). Jazykovedný časopis, 75(2), 157 – 161.2024
 

קטגוריה:צ'כיה: נהרות
גודזילה (כוכב)

**גודזילה** היא כוכב משתנה מועמד בגלקסיית סאנברסט בהסחה לאדום z = 2.37 (או 10.9 מיליארד שנות אור מכדור הארץ), כפי שנצפה דרך עדשת הכבידה PSZ1 G311.65-18.48. זהו כוכב ענק-על כחול. היא זוהה במקור בקשת הצפון-מערבית כאירוע חולף אפשרי בתמונות שצולמו בטלסקופ החלל האבל (HST).

גודזילה נקראת על שם הקאיג'ו ומרמזת על טבעה המפלצתי. כוכבים נוספים הנקראים על שם קאיג'ו כוללים את מות'רה, אשר חולקת רבים מהמאפיינים של גודזילה.

זהו כנראה הכוכב הזוהר ביותר הידוע, עם עוצמת בהירות של עד פי 255,000,000 מהשמש. זהו גם אחד הכוכבים הגדולים ביותר הידועים, רחב עד פי 2,400 מהשמש (בממוצע פי 1,400), ולכן הכוכב הכחול הגדול ביותר הידוע. אך מחקרים עדכניים מצביעים על כך שייתכן שלא מדובר בכוכב יחיד.

## הערות שוליים

קטגוריה:טלסקופ החלל האבל
ג'בל חוורתא

**ג'בל חוורתא** הוא הר נמוך בחרמון, בין הר שלהבית להר דב, ברום של עשרות מטרים בודדים. הוא מפריד בין עיקול החטיפה בכביש 999 לכפר שבעא שבדרום לבנון, ומתנשא לגובה של 1409 מטרים מעל פני הים. צפונית לו זורם נחל שניר, אחד ממקורות הירדן, לכיוון מערב בוואדי עמוק, אשר לאחריו שוכן .

## היסטוריה
ג'בל חוורתא נכבש על ידי צבא הגנה לישראל במלחמת לבנון הראשונה ב-1982. במאי 2000 התפנה צה"ל מהשטח עם נסיגת צה"ל מדרום לבנון. ב-7 באוקטובר אותה שנה תקף ארגון הטרור חזבאללה רכב סיור לא ממוגן של צה"ל אמהר זה, הרג את ,  ו, וחטף אח גופותיהם.

## הערות שוליים

חוורתא
חוורתא
כי את מכוערת

**כי את מכוערת** (באנגלית: **Cuz You're Ugly**) הוא סרט דרמה ישראלי-קנדי משנת 2025 בבימויה של שרון אנגלהרט, שגם כתבה את התסריט וזהו סרט הביכורים שלה. בסרט מככבים ריקי רייף סיני, אורי אבינועם ויעל אבקסיס. הסרט עוסק בנושאי דימוי גוף, יחסי משפחה והתבגרות על רקע שכונת גילה בירושלים.

הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2025 וזכה בפרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (אורי אבינועם) ובפרס הליהוק.

## עלילה
אביגיל (ריקי רייף סיני), חיילת זועמת וחסרת ביטחון המועמדת ליציאה לקצונה, חוזרת לביתה בשכונת גילה לסוף שבוע ("חמשוש"). משימתה העיקרית היא לאבד את בתוליה לפני תחילת קורס הקצינים, מתוך מחשבה שהדבר יעניק לה את הבגרות הנדרשת לתפקיד. תוכניותיה משתבשות כשהיא מגלה שאחותה הצעירה והנאיבית בת ה-15 נכנסה להריון לא רצוי. במקום להתמקד בצרכיה האישיים, אביגיל נאלצת לקחת אחריות על אחותה ולסייע לה לעבור הפלה, תוך התמודדות עם אמה הבלתי מתפקדת ועם השלכות דימויה העצמי המעורער.

## שחקנים

## הפקה
הסרט הוא הפקה משותפת של חברת "דו בו גרסו פילמס" הישראלית ו-"Filmoption International" הקנדית. הוא הופק על ידי שלומי אלקבץ, גלית כחלון, עמוס הולצמן ופול קאדיו. הצילומים נערכו בירושלים והסרט נתמך על ידי קרן הקולנוע הישראלי, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ומפעל הפיס.

## ביקורות
הסרט התקבל בחיוב על ידי מבקרי הקולנוע בישראל, ששיבחו במיוחד את הופעת הבכורה של ריקי רייף סיני ואת הנימה החשופה של התסריט.

אורון שמיר מ"הארץ" מתאר את הסרט כקומדיה צורבנית המשלבת הומור כנגנון הגנה מפני מציאות קשה, ומשבח את העידון המסתתר תחת מעטה קוצני. הוא מציין לטובה את הופעתן של רייף סיני ואבינועם, ואת האופן שבו הסרט מציע טוויסט אישי על סיפור התבגרות מוכר: ”'כי את מכוערת' הוא בדיוק מסוג הסרטים שהקולנוע הישראלי זקוק להם. טוויסט אישי על סיפור התבגרות מוכר, שמצליח גם לבדר וגם לגעת ללב, בלי יומרות מגלומניות“.

זוהר אורבך מ"וואלה" מציין כי למרות השם הפרובוקטיבי, הסרט מתמקד בפיתוח דמות עמוק וייחודי. הוא משבח את הופעתה של ריקי רייף-סיני כדמות "מטריפה" ומורכבת, שמעוררת הזדהות למרות היותה כועסת ואלימה, ומתאר את העולם הירושלמי שנבנה בסרט כאמין, מצחיק ועצוב: .

ארז דבורה מ"ynet" מגדיר את הסרט כעבודת ביכורים ראויה המציגה דמות נשית מהסוג שהקולנוע המסחרי ממעט להציג. הוא מציין לטובה את יכולתה של הבמאית להתמודד עם סיטואציות מורכבות ברגישות, אך מסייג כי קיימת התמקדות יתר בדמות הראשית על חשבון דמויות המשנה: .

אור סיגולי מאתר "סריטה" מציין כי הסרט מעביר אווירה של הקנטה נטולת פילטרים ומשלב בין אפלה לרוח נעורים. הביקורת משבחת את הנימה החשופה של התסריט ואת האופן שבו הוא מטפל בנושאי דימוי עצמי ומיניות בקרב צעירות: .

## פרסים
* **[[פרס אופיר]] (2025):** שחקנית המשנה הטובה ביותר (אורי אבינועם), הליהוק הטוב ביותר (ריטה בורודיאנסקי).
* **[[פסטיבל הקולנוע ירושלים]] (2025):** פרס השחקנית הטובה ביותר (ריקי רייף סיני).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2025
קטגוריה:סרטי 2025
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים קנדיים
קטגוריה:סרטי התבגרות
קטגוריה:ירושלים בקולנוע
דניס סקינר

**דניס אדוארד סקינר** (באנגלית: **Dennis Edward Skinner**; נולד ב-11 בפברואר 1932) הוא פוליטיקאי בריטי וחבר פרלמנט בריטי (MP) לשעבר מטעם בולסובר מ-1970 עד 2019. סקינר חבר במפלגת הלייבור של הממלכה המאוחדת והוא ידוע בשל דעותיו השמאלניות והרפובליקניות. לפני שדניס הפך לחבר פרלמנט, הוא עבד במשך 20 שנים כחוצב פחם.

סקינר ידוע בכינויו "החיה של בולסובר" (Beast of Bolsover) והוא משתייך לקבוצת הקמפיין הסוציאליסטית של מפלגת הלייבור. סקינר היה חבר גם בוועד הפועל הלאומי של מפלגת הלייבור בבריטניה, ויושב ראשה מ-1988 ל-1989. סקינר הוא אחד מוותיקי בית הנבחרים הבריטי. במשך השנים, סקינר הביע דעות אירוסקפטיות ותמך ביציאתה של הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי במשאל העם על חברות הממלכה המאוחדת באיחוד האירופי. בבבחירות הכלליות בממלכה המאוחדת ב-2019 הפסיד סקינר למארק פלצ'ר.

סקינר הוצא מבית הנחברים הבריטי 10 פעמים, בעקבות התבטאויות בלתי פרלמנטריות כנגד חברי פרלמנט אחרים.

לאחר סיום כהונתו בפרלמנט נבחר לנשיא כבוד של .

## ביוגרפיה
דניס סקינר נולד בקליי רוס מחוז דרבישייר בממלכה המאוחדת ב-11 בפברואר 1932, כילד שלישי למשפחה עם 9 ילדים. אביו היה חוצב פחם שפוטר בעקבות השתתפותו השביתה הכללית בבריטניה ב-1926, ואימו לוסי הייתה מנקה. ביוני 1942, בגיל 10, סקינר זכה בתחרות בבית ספרו "טופטון הול". ב-1949, הוא החל לעבוד כחוצב פחם. סקינר עבד בעבודה זו עד 1962.

ב-1966, סקינר נבחר לנהל האיגוד הלאומי של עובדי הכרייה בבריטניה (NUM) ובהמשך הפך לחבר במועצת מחוז דרבישייר. ב-1967, סקינר החל ללמוד במכללת רסקין, ובהמשך גם באוניברסיטת שפילד.

## קריירה פרלמנטרית
ב-1956 הצטרף סקינר למפלגת הלייבור של בריטניה. הוא החל לכהן כחבר מטעם מחוז בולסובר ב-5 ביוני 1969. סקינר הצטרף לבית הנבחרים בבחירות הכלליות בבריטניה 1970 לאחר שניצח את הרולד ניל. סקינר השיג את מספר הקולות הגבוה ביותר בבחירות הכלליות בבריטניה ב-1997, והוא הפסיד למארק פלצ'ר בבחירות הכלליות בבריטניה ב-2019.

### תפיסת עולם
סקינר תומך בזכויות להט"ב, זכויות אימוץ, איסור אפליה על רקע מיני ומגדרי, ובעד העלאת השכר של חוצבי הפחם במדינה. ב-2019, סקינר תמך ביציאת המלכה הממאוחדת מהאיחוד האירופי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים אנגלים
קטגוריה:חברי מפלגת הלייבור (הממלכה המאוחדת)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1970–1974)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1974)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1974–1979)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1979–1983)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1983–1987)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1987–1992)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1992–1997)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1997–2001)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2005–2010)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2010–2015)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2015–2017)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2017–2019)
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1932
המדיסון

**המדיסון** (באנגלית: **The Madison**) היא סדרה נאו-מערבית  שנכתבה על ידי טיילור שרידן עבור פרמאונט+. הסדרה עוקבת אחר חייה של משפחת קלייברן מהעיר ניו יורק. המשפחה עוברת לעמק נהר מדיסון בדרום-מערב מונטנה בעקבות אירוע מערער חיים. מישל פייפר וקורט ראסל משחקים את השחקנים הראשיים, ופטריק ג'יי אדמס, מת'יו פוקס, בו גארט, אמיה מילר, בן שנצר, קווין זגרס ורבקה ספנס משחקים את שאר הדמויות בסדרה.

העונה הראשונה של המדיסון (המורכבת משישה פרקים) שודרה לראשונה ב-14 במרץ 2026. שלושת הפרקים האחרונים של העונה צפויים לצאת ב-21 במרץ 2026.

## דמויות
### דמויות ראשיות
* מישל פייפר – סטייסי קלייבורן, האם של משפחת קלייבורן ואלמנתו של פרסטון
* קורט ראסל – פרסטון קלייבורן, פטריארך משפחת קלייבורן ובעלה של סטייסי
* בו גארט – אביגיל ריס, בתם הבכורה והגרושה של סטייסי ופרסטון, ואמם של ברידג'ט ומייסי ריס.
* פטריק ג'יי אדמס – ראסל מקינטוש, בעלה של פייג', וחתנו של סטייסי ופרסטון
* אל צ'פמן – פייג' מקינטוש, בתם הצעירה של סטייסי ופרסטון ואשתו של ראסל
* אמיה מילר – ברידג'ט ריס, בתה הבכורה של אביגיל, ונכדתם הבכורה של סטייסי ופרסטון
* אלינה פולק – מייסי ריס, בתה הצעירה של אביגיל, ונכדתם הצעירה של סטייסי ופרסטון
* בן שנצר – ואן דייוויס, השריף של עמק נהר מדיסון
* קווין זגרס – קייד האריס, שכנם של סטייסי ופרסטון
* רבקה ספנס – ליליאנה ויקס, חברתה של סטייסי
* מת'יו פוקס – פול קלייבורן, אחיו של פרסטון וגיסה של סטייסי

### דמויות אורח
* ברנט סקסטון – סקוט וייברלי
* דניאל וסינובה – קסטרל האריס
* נג'יה נייט – קיילה האריס
* ויל ארנט – ד"ר פיל יורן

## פרקים

## הפקה
במאי 2023, רשת פרמאונט אישרה סדרת ספין-אוף לסדרה ילוסטון, בהשתתפות אולפני MTV Entertainment, חברת ההפקות Bosque Ranch Productions של טיילור שרידן ואולפני 101. באוגוסט 2024 נחשף שם הסדרה בשם The Madison ומישל פייפר הוכרזה ככוכבת והמפיקה הראשית של הסדרה.

עד אוגוסט 2025, אולפני הטלוויזיה פרמאונט השתלטו על הפקת הסדרה לאחר מיזוג חברת האם של אולפני MTV Entertainment, פרמאונט גלובל, עם Skydance Media לתוך חברת פרמאונט סקיידאנס. באותו חודש חודשה הסדרה לעונה שנייה. כאשר יצא הטריילר לסדרה, פרמאונט+ הודיעה כי "המדיסון" תהיה למעשה סדרה עצמאית שלא תהיה קשורה לזיכיון ילוסטון.

### צילומים
הצילומים העיקריים של העונה הראשונה החלו באוגוסט 2024. הצילומים התקיימו במונטנה מספטמבר עד אוקטובר 2024. סצנות המתרחשות בניו יורק צולמו בדאלאס באמצע נובמבר 2024. הצילומים עברו לפורט וורת', טקסס, בסוף נובמבר ונמשכו עד אמצע דצמבר 2024.

### מוזיקה
ברטון ויויאן הלחינה את הפסקול לסדרה, לאחר שעבדה בעבר עם שרידן על פרויקטים אחרים בילוסטון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרמאונט+: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על משפחות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
השמש זורחת על כולם

**השמש זורחת על כולם** (בסינית: **日掛中天**; בפין-יין: **Rì guà zhōng tiān**, באנגלית: **The Sun Rises on Us All**) הוא סרט דרמה סיני משנת 2025 בבימויו של צאי שאנג-ג'ון, שכתב את התסריט יחד עם האן ניאנג'ין. בסרט מככבים שין ז'יליי, ג'אנג סונג-וון ופנג שאופנג. העלילה עוקבת אחר מיי-יון (שין) ובאו-שו (ג'אנג), זוג אוהבים לשעבר שנפרדו בעקבות תאונה, ונפגשים מחדש שבע שנים לאחר מכן כשהם נאלצים להתמודד עם סודות עבר שנשכחו.

הסרט הוקרן בבכורה עולמית בתחרות הרשמית של "פסטיבל ונציה ה-82" ב-5 בספטמבר 2025, שם זכתה שין ז'יליי ב"פרס השחקנית הטובה ביותר" ("גביע וולפי"). הסרט יצא לאקרנים בסין ב-7 בנובמבר 2025.

## עלילה
עלילת הסרט סובבת סביב מיי-יון (בת 36). כדי להתחמק מאחריות לתאונת דרכים שגרמה, היא מובילה לכך שבן זוגה לשעבר, באו-שו, נאסר במקומה. לאחר שחרורו מהכלא, מאובחן באו-שו כחולה בסרטן. בתקופה זו מיי-יון מנהלת רומן חשאי עם פנג, עובד מדינה נשוי, ומגלה כי היא בהריון.

שבע שנים לאחר מכן, השניים נפגשים מחדש בגואנגג'ואו. מיי-יון מנהלת דוכן בשוק הבגדים במחוז ליוואן, בעוד באו-שו חלש ומתקשה לתפקד לאחר שעבר ניתוח. מיי-יון מחליטה לטפל בו ולשכן אותו בדירתה, אך המפגש מעלה אל פני השטח את משקעי העבר והופך למערכת יחסים הרסנית המלווה בכאב ובאלימות. מיי-יון מנסה לפצות את באושו על השנים שאיבד, אך ככל שהיא מתאמצת, המצב ביניהם מחמיר. לאחר עימות מילולי בפארק בו באו-שו מביע את רצונו להיפרד, המתח מגיע לשיאו; בתחנת הרכבת, לאחר שעברה הפלה טבעית, מייו-ין דוקרת את באו-שו ברגע של אובדן שליטה. הסרט מסתיים כאשר השניים מתחבקים ובוכים יחד, כשהסכין נופלת מידה של מיי-יון.

## שחקנים

## הפקה
העבודה על התסריט החלה בתחילת שנת 2020 במהלך תקופת הסגרים בסין. בעוד עבודותיו הקודמות של הבמאי צאי שאנג-ג'ון התמקדו בבעיות חברתיות בסין המודרנית, בסרט זה בחר להתמקד בחייהם של אנשים רגילים ובמורכבות של חוויות רגשיות, תוך בחינת דילמות מוסריות דרך סיפור על הקרבה וגאולה.

הבמאי בחר בשין ז'יליי לתפקיד הראשי לאחר שהתרשם מיכולות המשחק שלה בעיבוד הסיני למחזה "לכאורה" (Prima Facie). צילומי הסרט החלו ב-14 ביולי 2024 ונמשכו כ-50 ימים. הצילומים נערכו בעיקר בגואנגג'ואו, בירת מחוז גואנגדונג, וכן בערים שאוגואן ודונגגוואן. צאי עבד עם הצלם הדרום קוריאני קים היון-סוק, שצילם בעבר את הסרט "שירה" ( סרט, 2010) .

## הפצה
הסרט נבחר להתחרות על פרס אריה הזהב בפסטיבל ונציה 2025, וזו הייתה הזמנתו השנייה של צאי לתחרות הרשמית (לאחר שזכה בפרס אריה הכסף בשנת 2011). בנוסף, הסרט הוקרן בפסטיבלי הקולנוע בטורונטו, פוסאן ופינגיאו.

## ביקורות
הסרט קיבל ביקורות חיוביות ברובן. באתר "Rotten Tomatoes", 75% מתוך 12 ביקורות המבקרים היו חיוביות. באתר "Metacritic" קיבל הסרט ציון משוקלל של 69 מתוך 100, המצביע על ביקורות "חיוביות בדרך כלל".

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2025
קטגוריה:סרטים סיניים
קטגוריה:סרטים במנדרינית
תיגרינים

**תיגרינים** (בתיגרינית: **ትግርኛ**; הידועים גם בשם **ביהר-תיגרינים**; בתיגרינית: **ብሄረ ትግርኛ**, או פשוט **קבסה**) היא קבוצה אתנית ילידית דוברת תיגרינית המתגוררת באזורים ההררים של אריתריאה. כיום, 1.99 עד 3.36 מיליון תיגרינים קיימים כיום בעולם, ורובם מתגוררים במחוזות ההיסטוריים אקלגוזאי, חמסיאן וסראיה.

## אטימולוגיה
לפי אחת הסברות, מקור השם הוא במילה "תגרת" (ተገረት), שפירושה "היא עלתה". המילה "תגרו" (ተገሩ), שפירושה "הם עלו", מתארת את עלייתם של התושבים הילידיים הראשונים אל ההרים של אריתריאה, מקום מולדתם של התיגרנים כיום.

## היסטוריה
השבט קיים עוד מהמאה ה-6 עד המאה ה-10 לספירה על פי קוסמס אינדיקופלאוסטס וממצאים נוספים המזכירים את שם השבט.

## תרבות
התיגרינים הם חלק מכנסיית טווהידו האריתראית האורתודוקסית, זרם נצרות אוריינטלית אורתודוקסית. הקפה הוא משקה טקסי חשוב בקרב אנשי השבט. השבט מקיים גם טקסי קפה. הככנסה של התיגרינים מבוססת בעיקר על חקלאות, משפחות מחזיקות בחוות קטנות

## שפה

התיגרינית התפתחה במאה ה-4 לערך, משפת הגעז, השפה השמית הקדומה של אתיופיה. התיגרינית מדוברת בחבל תיגראי שבצפון אתיופיה וברמת אריתריאה, שם היא משמשת כאחת השפות הרשמיות. לתיגרינית מספר ניבים, המדוברים בחבלים שונים בתיגראי ואריתריאה. מספר דובריה כשפת אם עומד על כ-3.5 מיליון אתיופים וכ-3 מיליון אריתראים.

## הערות שוליים

קטגוריה:חבשים
קטגוריה:אריתריאה: קבוצות אתניות
גאוכלכלה

ממוזער|אדוארד לוטוואק
**גאוכלכלה** מתייחסת בדרך כלל למסגרות אנליטיות המשמשות להערכת התכונות האסטרטגיות של כלכלות לאומיות או האמצעים הכלכליים של מדינות מסוימות ביחס לאחרות. גאוכלכלה משמשת גם בשיח אסטרטגי במדיניות חוץ, ובוחנת כיצד מדינות יכולות לנצל כוח כלכלי כדי לקדם אינטרסים לאומיים, להשפיע על מדינות אחרות ולעצב את הסדר הגלובלי. עם זאת, לגאוכלכלה אין הגדרה מוסכמת באופן אוניברסלי, והשימוש בה משתנה בין הקשרים אקדמיים, מדיניים ועיתונאיים. יש הרואים בה מסגרת חלופית לגאופוליטיקה, בעוד אחרים מתייחסים אליה כגישה משלימה או משנית.

ההבחנה בין גאוכלכלה לגאופוליטיקה מוכרת בעיקר בעקבות עבודתו של אדוארד לוטוואק שהפך את המונח לפופולרי בסוף המלחמה הקרה. עם זאת, נעשו ניסיונות לבסס את גאוכלכלה כתחום מחקר נפרד, כלי מדיניות חוץ ותוכנית פוליטית מאז תחילת המאה ה-20, במיוחד בגרמניה ובארצות הברית. ההתייחסות המקיפה הראשונה של לתחום פורסמה בשנת 1925 על ידי הסופר הגרמני ארתור דיקס.

## היסטוריה
בעוד שהמונח עצמו התפרסם בשנות ה-90, בעיקר בזכות כתביו של אדוארד לוטוואק, שורשיו מגיעים לתחילת המאה ה-20. אחד החיבורים המקיפים הראשונים בגאוכלכלה פותח על ידי הסופר הגרמני ארתור דיקס במונוגרפיה משנת 1925. דיקס הציג את הגאוכלכלה כתחום משלים לגאופוליטיקה, וטען שגאוגרפיה פוליטית לבדה אינה יכולה להסביר או לכוון כראוי את הפיתוח הכלכלי הלאומי. חזונו כלל סקרים שיטתיים של זרימת הסחר העולמית כדי להנחות את המדיניות הכלכלית.

בארצות הברית, החשיבה הגאוכלכלית צמחה עוד לפני מלחמת העולם השנייה. בשנת 1919, הגאוגרף האמריקאי וויטבק הציע לייסד את "מדע הגאונומיה" לחקר דפוסים כלכליים מרחביים כמדריך לפיתוח לאומי. בשנת 1941, הגאולוג ריצ'רד פילד תמך בגאוכלכלה כמסלול לשלום עולמי, תוך הדגשת שליטה במשאבים ושיתוף פעולה בין-לאומי. בשנת 1943,  השווה בין גאוכלכלה לגאופוליטיקה, וטען כי החשיבה הכלכלית ולא הטריטוריאלית צריכה להיות הבסיס לסדר העולמי המתהווה לאחר המלחמה ולמדיניות האומות המאוחדות.

בעקבות מאמרו הפופולרי של לוטוואק מ-1990, רק בעידן שלאחר המלחמה הקרה נכנס המונח לשימוש נרחב. מוסדות כמו ,  ואחרים החלו לקדם את התחום כמסגרת אסטרטגית במדיניות החוץ, בעיקר תוך שימוש בכלים של מסחר, פיננסים, השקעות וסנקציות ככלי מדינתי.

## הגדרה
קיימות כמה הגדרות לגאוכלכלה. לפי מילון מריאם-ובסטר ההגדרה היא "1. השילוב של גורמים כלכליים וגאוגרפיים הקשורים לסחר בין-לאומי ו-2. מדיניות ממשלתית מונחית על ידי גאוכלכלה". הגדרה מקובלת אחרת של  וג'ניפר האריס היא "שימוש בכלים כלכליים לקדם ולהגן על אינטרסים לאומיים וליצור תוצאות גאופוליטיות מיטביות".

קיימים כלים גאוכלכליים חיוביים ושליליים. בצד החיובי אפשר למנות שימוש בכלים כמו שיתופי פעולה כלכליים, תמיכה כלכלית וכדומה. בצד השלילי אפשר למנות כלים כמו מגבלות מכס, חרמות כלכליים, הטלת סנקציות ועוד.

## לקריאה נוספת
* **חרבות הכלכלה: שדה הקרב הסמוי שמעצב את עולמנו**. איל השקס. הוצאת מטר, 2026.

## ראו גם
* גאוגרפיה כלכלית
* יחסים בין-לאומיים
* גאופוליטיקה

## הערות שוליים

קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:אסטרטגיה
בגידות קטנות

**בגידות קטנות** (בצרפתית: **Deux femmes en or**; באנגלית: **Two Women**) הוא סרט קומדיית מין קנדי משנת 2025, בבימויה של קלואי רובישו. הסרט הוא עיבוד מודרני לקומדיה המשפיעה משנת 1970, "Deux femmes en or"  של קלוד פורנייה. בסרט מככבות קרין גונטייה-היינדמן ולורנס לבוף בתפקיד פלורנס וויולט, שתי אמהות מפרברים המרגישות חוסר מיצוי בחייהן, ומתחילות להעריך מחדש את סדרי העדיפויות שלהן לאחר שפלורנס פוצחת ברומן מחוץ לנישואין.

הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל סאנדנס 2025, שם זכה בפרס מיוחד מטעם חבר השופטים בתחרות הקולנוע העלילתי הבינלאומי.

## עלילה
עלילת הסרט מתמקדת ב**פלורנס** (קרין גונטייה-היינדמן) ו**ויולט** (לורנס לבוף), שתי חברות קרובות המתגוררות בפרברים הבורגניים של קוויבק. אף על פי שחייהן נראים יציבים ונוחים כלפי חוץ, שתיהן חוות שחיקה עמוקה ותחושת ריקנות בתפקידיהן המסורתיים כעקרות בית ואמהות. השגרה המונוטונית והציפיות החברתיות הנוקשות בפרברים מעצימות את תחושת הבידוד והחנק שלהן.

נקודת המפנה חלה כאשר פלורנס, בצעד של מרד בשגרה, פוצחת ברומן מחוץ לנישואין. במקום להסתיר את הדבר בתחושת אשם, הגילוי הופך למנוע של שחרור עבור שתי הנשים. הן מתחילות להטיל ספק במבנה המשפחתי המקובל ובמחויבותן למוסכמות החברתיות הסובבות אותן. דרך סדרה של מפגשים וחוויות מיניות ורגשיות, השתיים יוצאות למסע של גילוי עצמי המחזק את האחווה הנשית ביניהן ומעמת אותן עם סדרי העדיפויות האמיתיים של חייהן.

## שחקנים

## הפקה
התסריט נכתב על ידי קתרין לגר, והוא מבוסס על עיבוד תיאטרוני שכתבה היא עצמה בשנת 2023 לסרטו המקורי של פורנייה. צילומי הסרט נערכו באביב 2024 במונטריאול שבקוויבק.

## ביקורות
הסרט זכה לביקורות חיוביות מאוד מצד המבקרים. באתר "Rotten Tomatoes", 93% מתוך 14 ביקורות הן חיוביות, עם דירוג ממוצע של 7.1/10. באתר "Metacritic" קיבל הסרט ציון משוקלל של 64 מתוך 100, המצביע על ביקורות "חיוביות בדרך כלל".

## פרסים ומועמדויות
הסרט היה מועמד למספר רב של פרסים, בעיקר בטקס פרסי הקולנוע של קוויבק (Iris), להלן הנבחרים שבהם:

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים שצולמו בקנדה
קטגוריה:סרטים קנדיים
קטגוריה:סרטי 2025
מלודי (שיר של איזולירבנד)

"**מלודי**" הוא שיר מאת להקת איזולירבנד שהיה מועמד לייצג את ישראל באירוויזיון 1982, והגיע למקום השלישי בתחרות קדם-אירוויזיון באותה שנה. מילות השיר נכתבו על ידי לאה לופנפלד, והלחן והעיבוד נעשו בידי רוני וייס. השיר שזכה במקום הראשון בתחרות ונסע לייצג את ישראל באירוויזיון 1982 בבריטניה, היה השיר "הורה" מאת אבי טולדנו.

השיר יצא לאור באלבום היחיד של הלהקה, "ישן וגם נחר" משנת 1982.

## השיר במצעדים
השיר צעד במצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' במשך 14 שבועות, בין 20 באפריל ל־1 בספטמבר 1982. השיר טיפס לשבוע אחד לראש המצעד ב־21 ביולי 1982, ובמצעד העברי השנתי תשמ"ב (1982) של התחנה זכה להצלחה גדולה ודורג במקום השלישי.
## מיקומי השיא

## ראו גם
* איזולירבנד
* אירוויזיון 1982

## משתתפים
* רוני וייס – שירה, פסנתר, עיבוד מוזיקלי
* מוטי דיכנה – שירה
* עמי פרנקל – שירה, בס
* ריקי מנור – שירה
* שרית ברוך (סרי) – שירה

## קישורים חיצוניים
* 
* אקורדים לשיר, באתר Tab4u
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון 1982
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי רוני וייס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
ילד אסור ילד מותר

"**יֶלֶד אָסוּר יֶלֶד מֻתָּר**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית ריקי גל. השיר יצא לאור בשנת 1987 כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלה, הקרוי על שמה, על ידי חברת התקליטים CBS. השיר נכתב על ידי יעקב גלעד והולחן על ידי מתי כספי.

על אף שהיה זה השיר האחרון שהוקלט כחלק מהאלבום, ועל אף תוכנו הלירי המפורש והקשה, ריקי גל בחרה בו כסינגל הראשון שיצא לרדיו מאלבום הבכורה, ובכלל מתוך כל שיריה עם מתי כספי. השיר זכה להצלחה ונחשב לאחד השירים הבולטים שיצאו מתוך האלבום.

## רקע ותוכן
בשנה שקדמה ליציאת האלבום, עבדה עליו גל יחד עם מתי כספי שהלחין, עיבד ונטל חלק בהפקתו ובנגינה על כלים שונים. השניים עבדו זמן רב באולפני טריטון, סיימו ליצור ולהקליט כמעט את כלל שירי האלבום, ובהם "נערת הרוק" שכתב יצחק לאור, אך נותר להם לחן אחרון שעדיין לא נכתבו לו מילים. זמן קצר לאחר שגל סיימה להקליט את "נערת הרוק", כספי פגש במקרה במסדרונות האולפנים את יעקב גלעד והזמין אותו לאולפן כדי להשמיע לו את ההקלטה. לאחר שגלעד התרשם רבות מביצועה של גל, מתי הציע לו לכתוב מילים ללחן החסר, וזה נענה בחיוב.

גלעד מספר כי כשהאזין ללחן לראשונה, עלו במחשבתו זיכרונות קשים מתקופת התבגרותו, ובפרט במשבר שעבר ביחסים עם הוריו, שבמהלכו חווה אלימות ואף ניסה להתאבד, וכן בשנים שלאחר מכן שבהן חווה בדידות, התוודעות לזהותו המינית ושוטטות ברחובות הרחק מביתו. על הלחן אמר: . על רקע זאת ובמעין המשכיות לאופיו הלירי של "נערת הרוק", כתב גלעד תוך יום את מילותיו המפורשות והקשות של "ילד אסור ילד מותר". גל סיפרה כי התחברה מייד לשיר, ומהקריאה הראשונה של המילים הזדהתה עמוקות עם תוכנו גם מילדותה שלה, שאותה תיארה כקשה וכאלימה: .

לדבריו של גלעד, בשם השיר טמון משחק מילים במילים "אָסוּר" ו"מֻתָּר", שניתן לפרש הן במשמעות של מתן רשות (שקיימת תדיר בחינוך הורים בפני ילדיהם) והן במשמעות חירותו של אדם (שקיימת במילים ובביטויים דוגמת "אסיר", "התרת אסורים" או אף "דמו מותר").

## קרדיטים
הקרדיטים לקוחים מ-Discogs.
* יעקב גלעד – כתיבה
* קובי כהן – גיטרה בס
* מתי כספי – לחן, תופים, סינתיסייזר
* ארז נץ – גיטרה חשמלית
* חיים רומנו – גיטרה (סולו)
* רמי לוין – קלידים

## מיקומי שיא

## גרסאות כיסוי
ב-2003 ביצעה נינט טייב, מתמודדת כוכב נולד, גרסת כיסוי לשיר באודישן הראשון שלה, ביצוע אשר זוהה עימה לימים. מתי כספי, מיוצרי השיר, נכח בשולחן השופטים בחלק זה של התוכנית, והחליט להעביר אותה שלב.

## בתרבות פופולרית
השיר נכלל בפסקול הסרט "אבא גנוב 3" (1991).

## קישורים חיצוניים

* שיר אחד, "ילד אסור ילד מותר  ריקי גל", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 1 במרץ 2021
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1987
קטגוריה:סינגלים מ-1987
קטגוריה:שירי ריקי גל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יעקב גלעד
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתי כספי
Los simuladores-הסימולטורים

לוס סימולדורס, היא סדרת טלוויזיה ארגנטינאית, שנוצרה על ידי דמיאן סיפרון, בכיכובם של פדריקו דליאה, אלחנדרו פיורא, דיאגו פארטי ומרטין ספלד.

הסדרה נוצרה ושודרה לראשונה בשנת 2002 על ידי ערוץ הטלוויזיה "Telefe" העונה השנייה שודרה בשנת 2003 וסיימה את שידוריה בתחילת 2003

העלילה עוסקת בחייהם של ארבעה שותפים אשר באמצעות מבצעי סימולציה מתוחכמים “פותרים את הבעיות של אנשים רגילים”.

התוכנית זכתה לרמות צפייה גבוהות מאוד במהלך שנתיים שבהן שודרה, וגם לביקורות מצוינות. עם הזמן היא הפכה לסדרת פולחן שממשיכה להיות משודרת עד היום וצברה קהל מעריצים גדול.

## עלילה
הסדרה מבוססת על קבוצת ארבעת השותפים שעוסקים בעסקי הסימולציה, מאז שנת 1989 ופותרים את הבעיות והצרכים של לקוחותיהם בעזרת הסימולציה שלרוב אומרת לרמות, לשקר, לטשטש את האמת בכדי לפתור בעיות של לקוחותיהם שלרוב סובלים בעיות יום יומיות

הם משתמשים בתהליך המבוסס על השיטה המדעית : זיהוי הבעיה, ניסוח השערות, הנחת השערות והפרכות, חקירת נקודות המבט של הלקוח ושל הצד המציג את הבעיה, ותמיד חיפוש אחר נקודת המחלוקת. הם משתמשים בטקטיקות ושיטות מתחומי המשפט, הפסיכולוגיה, התיאטרון, הסוציולוגיה ותחומים אחרים.
קטגוריה:דרמות קומיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ארגנטינאיות
שבוע האופנה במוסקבה

**שבוע האופנה במוסקבה** היא סדרת אירועי אופנה הנערכים במוסקבה. האירוע מתקיים פעמיים בשנה, בסוף מרץ (תצוגות סתיו-חורף) ובסוף אוקטובר (תצוגות אביב-קיץ) ומציג בגדי הוט קוטור. מטרת שבוע האופנה במוסקבה היא לקדם את פיתוח תעשיית האופנה ברוסיה ולהציג את הדוגמאות הטובות ביותר של אופנה עולמית על הפודיום.

## היסטוריה
אירוע אופנה זה מתחיל בשנת 1994. במשך 10 שנים, שבוע האופנה הציג בגדי אופנה עילית של מעצבים מקומיים ובתי אופנה בינלאומיים.

מאז 2003, שבוע האופנה במוסקבה מתקיים פעמיים בשנה, בסוף מרץ ובסוף אוקטובר.

בין השנים 1999 ל-2003, ביום האחרון של שבוע האופנה, העניקו מארגניו את פרס בובת התצוגה הזהובה, ובשנת 2003 הקימו מארגני שבוע האופנה את הארגון הציבורי הבין-אזורי "האקדמיה הלאומית לתעשיית האופנה" (NAIM), ולאחר מכן הוענק פרס ציר הזהב. 

במהלך השנים, בין כלי התקשורת המוסמכים לשבוע האופנה במוסקבה נמנו Fashion Collection, Melon Rich, La Boheme Magazine ורבים אחרים.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

מוסקבה
קטגוריה:רוסיה: אופנה
קטגוריה:מוסקבה: תרבות
חנה קרמר

**חנה קרמר** היא משוררת ישראלית.

שירים שכתבה פורסמו בכתבי העת "משיב הרוח" ו"גג".

## ביוגרפיה
בת למשפחת אדמורי”ם שגדלה ברובע היהודי בירושלים.

מורה ומחנכת. אם לשמונה וסבתא לנכדים.

## ספריה
* מטי לא מטי (יהוד מונוסון: אופיר ביכורים, 2020)
* הר הוא עניין אהבה (יהוד מונוסון: אופיר ביכורים, 2016)
* מ"ב מסעות (יהוד מונוסון: אופיר ביכורים, 2013)

## קישורים חיצוניים
* מידע על חנה קרמר באתר הספרייה הלאומית
* שירי חנה קרמר באתר יהי
* שירי חנה קרמר באתר גלויה
* חנה קרמר ברשת החברתית פייסבוק
* חנה קרמר – שירים בצל מלחמה באתר שושנה
* הושענא / חנה קרמר – ערב הקראת שירה בנושא תשובה באתר יוטיוב
* חנה קרמר – בשבילך ביצוע: רובי ראובני באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:ירושלים: אישים
מישל אדופו

**מישל נדארי אדופו** (באנגלית: **Michel Ndary Adopo**; נולד ב-19 ביולי 2000) הוא כדורגלן צרפתי בעל שורשים מחוף השנהב המשחק בעמדת הקשר בקליארי מהסרייה א'.

## קריירת מועדונים

אדופו, שגדל באקדמיות הנוער של בוסי-סן-ז'ורז' וטורסי, נרכש ב-30 ביוני 2018 על ידי טורינו, אשר צירפה אותו לקבוצת הנוער של המועדון, שזכתה בגביע האיטלקי לנוער ובסופר קאפ האיטלקי לנוער. הבכורה שלו בסרייה א' נרשמה ב-5 בינואר 2020 בניצחון 0–2 על רומא, כאשר נכנס בדקה ה-96 כמחליף של אלכס ברנגר.

ב-29 בינואר 2021, הוא הושאל לקבוצת הסרייה ג', ויטרבזה. ב-27 בפברואר, הוא כבש את שערו הראשון בקריירת הבוגרים שלו בניצחון 0–1 על פלרמו. ב-5 באוגוסט 2021, ההשאלה שלו בוויטרבזה חודשה.

לאחר שחזר לטורינו לקראת עונת 2022/2023, הוא רשם 11 הופעות בכל המסגרות. ב-11 בינואר 2023, הוא כבש את השער היחיד בניצחון 0–1 על מילאן במסגרת הגביע האיטלקי.

אדופו הצטרף לשורות אטאלנטה ב-10 ביולי 2023. ב-20 באוגוסט, הוא רשם את משחק הבכורה שלו במדי הקבוצה מברגמו, כשנכנס כמחליף בדקה ה-87 בניצחון החוץ 0–2 על ססואולו ואף זכה לבשל לנדיר זורטאה את הגול השני. ב-14 בדצמבר, הוא עלה למשחקו הראשון בקמפיין אירופי, כשפתח במשחק האחרון בשלב הבתים של הליגה האירופית מול ראקוב צ'נסטוחובה, משחק שהסתיים בניצחון חוץ 0–4.

ב-17 ביולי 2024, הוא שעבר לקליארי בהשאלה לעונה אחת. ב-10 במאי 2025, הוא כבש את שערו הראשון בסרייה א', כשהעלה את הקבוצה מסרדיניה ליתרון במשחק שהסתיים בהפסד 3–1 לקומו. ב-24 ביוני 2025, קליארי השלימה את מעברו של אדופו והחתימה אותו בחוזה לארבע שנים עבור סכום של כ-4 מיליון אירו.

## תארים
### קבוצתיים
;אטאלנטה
* הליגה האירופית: 2023/24

;טורינו
* הגביע האיטלקי לנוער: 2017/18
* הסופר קאפ האיטלקי לנוער: 2018

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:כדורגלני טורינו
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני קליארי
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2000