אלעד בן-דרור

**אלעד בן-דרור** (נולד ב-1972) הוא מזרחן והיסטוריון ישראלי, המכהן כפרופסור חבר במחלקה ללימודי המזרח-התיכון באוניברסיטת בר-אילן. מחקריו של בן-דרור עוסקים בהיבטים שונים של הסכסוך הערבי ישראלי.

## ביוגרפיה
בן-דרור גדל במושב ניר עציון שבחוף הכרמל. הוא בוגר מדרשית נעם וישיבת מעלות. שירת בצה"ל כלוחם ביחידה מובחרת, ולאחר מכן עשה את תאריו האקדמיים באוניברסיטת בר-אילן. הוא סיים תואר ראשון בקרימינולוגיה ולימודי המזרח התיכון בהצטיינות, והמשיך במסלול ישיר לדוקטורט בלימודי המזרח התיכון. עבודת הדוקטורט שלו בהנחיית פרופסור אליעזר טאובר, עסקה בראשית מעורבות האו"ם בסכסוך הערבי-ישראלי. הדוקטורט אושר ב-2003 בציון "מעולה", וזכה בפרסים.

בשנת 2000 החל בן-דרור ללמד במחלקה ללימודי המזרח התיכון בבר-אילן. בשנים 2003–2004 הוא שימש כעמית מחקר במכון האוניברסיטאי לדיפלומטיה ושיתוף פעולה אזורי באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2006−2005 עשה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת קולומביה בניו יורק.

בין השנים 2011–2020 שימש כראש אקדמי במדור לתוכניות לזרועות הביטחון בבר-אילן. ב-2014 זכה בפרס "המרצה המצטיין", בין השנים 2018–2021 כיהן כראש המחלקה ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת בר-אילן.  בשנת 2023 זכה על ספרו הדרך לכ"ט בנובמבר בפרס יצחק בן-צבי. משנת 2023 הוא מכהן כראש המכון לחקר מחתרות ע"ש בגין באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 2025 החל לכהן כראש אקדמי של המכללה לפיקוד טקטי.

בן-דרור יועץ למשרדי ממשלה שונים וגופים אזרחיים שונים בתחומי התמחותו.

בן-דרור מתגורר במושב ניר עציון, נשוי לאפרת (לבית ספוקויני), מוזיקאית ותרפיסטית במוזיקה ולהם חמישה ילדים.

## מחקר
תחום מחקר מרכזי של בן-דרור הוא המעורבות הבינלאומית והאו"ם בסכסוך הערבי-ישראלי מסוף תקופת המנדט הבריטי ועד שנות ה-50 של המאה ה-20. בן-דרור הצליח לקבל מארכיון האו"ם בניו יורק אישור להסרת סיווג מחומרים שלא נפתחו לעיון לחוקרים, ומחקריו כוללים בין היתר חידושים שמתבססים על חומרים אלה. בן-דרור הצביע על כך שמקיץ 1947 סברו אנשי או"ם כי הפתרון הרצוי לשאלת ארץ ישראל הוא הקמת מדינה יהודית וסיפוח שאר השטח לעבר הירדן, ולא תוכנית חלוקה שבמסגרתה תוקדם מדינה ערבית עצמאית. מיד כשאושרה תוכנית החלוקה בכ"ט בנובמבר 1947 העריכו מומחי האו"ם, שעסקו בשאלת ארץ ישראל כי מדינה ערבית לא תוקם. הם הכינו תוכנית להקמת מדינה יהודית ולהגנה צבאית עליה. במסגרת הזו הם המליצו על הקמת מיליציה יהודית חמושה שכוח האדם שלה יתבסס על אנשי ההגנה והפלמ"ח ולא על האצ"ל והלח"י. האו"ם היה אמור לחמש את הכוח הזה בנשק כבד ואף במטוסי קרב.

אנשי האו"ם גם אספו מודיעין רב על העמדות המדיניות של הפלסטינים בארץ ישראל. בארכיון האו"ם נמצאו סיכומי פגישות רבים שקיימו אנשי האו"ם בחשאי עם בכירים פלסטינים, ועדויות למגעים אלה נמצאו גם בארכיונים בהודו ובהולנד. ארכיונים נוספים שבן-דרור עשה במסמכיהם שימוש נרחב בעבודותיו הם הארכיונים בשוודיה, שם נמצא בין היתר הסבר על אופן הכנתה של מפת החלוקה. האחראי לה היה איש האו"ם פאול מוהן שיומנו האישי ומסמכיו נמצאים בארכיון באוניברסיטת אופסלה.

בן-דרור חקר את מהלכי האו"ם במלחמת העצמאות ובתוך כך את פרשת ברנדוט ואת הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות. לטענתו, מתווך האו"ם ראלף באנץ' העריך שהקו הירוק שאותו שרטט יישאר קו הגבול של ישראל לתקופה ארוכה. ולכן הוא התאמץ לערוך את הסכמי שביתת הנשק באופן שיאפשר למדינת ישראל ולמדינות ערב להתבסס עליהם לטווח הארוך. בכך הוא תרם שלא במתכוון למגמה של ישראל ומדינות ערב להסתפק בהסכמי שביתת הנשק ולהימנע מלהתקדם במהלכים מדיניים שיובילו להסכמי שלום. מחקרים נוספים של בן-דרור שמתייחסים לתקופה זו, עוסקים בתוכניות האו"ם לבינאום ירושלים ובפרט לתמיכה הערבית בתוכנית הבינאום (בהם החלטה 303), ומערכת היחסים שהתקיימה בין ישראל לירדן, שנועדה לבלום את הלחץ הבינלאומי להפיכת ירושלים לעיר בינלאומית.

תחום מחקרים נוסף של בן-דרור הוא יחסי יהודים וערבים בגליל, בעיקר בהקשר של קהילות המוסתערבים האחרונות שהיו בכפרי הגליל (בפקיעין, כפר יאסיף ושפרעם). ב-2012 איתר בן-דרור בקיבוץ דליה, אוסף מסמכים נטוש של האדריכל שמחה יום-טוב (גולי) שהיה יועץ משרד הפנים לכפרי המיעוטים בתקופת הממשל הצבאי על ערביי ישראל. בין המסמכים אותרו תוכניות ליישב יהודים בכפרים בהן היו קהילות של מוסתערבים ולפתח את הכפרים הערבים והדרוזים בגליל תוך שילובם של שרידי העבר היהודי. תוכניות אלה, שלא יצאו לפועל, אמורות היו למשוך תיירות לכפרי הגליל ולסייע בעיצוב תודעת המיעוט הערבי בישראל כלפי מדינת ישראל והסיפור הציוני. מסמכי יום-טוב הועברו על ידי אנשי מכון יד יצחק בן-צבי, לארכיון יד יערי בגבעת חביבה, והם פתוחים כיום לעיון הציבור.

בשנים האחרונות חוקר בן-דרור את עיצוב התודעה של תנועת החמאס בתחילת דרכה, ובמיוחד בתקופה הפורמטיבית של החמאס בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20. ניתוח טקסטים של אנשי החמאס ובין השאר שירה של משוררי החמאס בתקופת הסכמי אוסלו, מלמדים על זרמי העומק של תנועה זו ועל חתירתה מאז ימיה הראשונים להפוך לגורם מוביל בחברה הפלסטינית.

## פרסומים ומחקרים בולטים
### ספריו בעברית
* **[[המתווך: ראלף באנץ' והסכסוך הערבי-ישראלי 1949-1947]]**, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2012.
* **[[הדרך לכ"ט בנובמבר: פרשת אונסקו"פ וראשית מעורבותו של האו"ם בסכסוך הערבי-ישראלי]]**, יד בן-צבי, 2019.

### ספריו באנגלית

* **Ralph Bunche and the Arab-Israeli Conflict: Mediation and the UN 1947–1949.**(London, Routledge, 2015) ISBN 978-1-138-78988-3.
* **UNSCOP and the Arab-Israeli Conflict: The Road to Partition** (London, Routledge, 2022) ISBN 978-1-032-05963-1.

### מאמרים
***אלעד בן-דרור**, "תוכנית האו"ם להקמת 'מליציה יהודית חמושה' ב-1947-1948", בתוך: אסנת שירן (עורכת), **מלחמה בת שישים** (עלי זית וחרב, כרך ח'), תל אביב, 2008, עמ' 234–265
* 
***אלעד בן-דרור**, האדריכל שמחה יום־טוב, יועץ משרד הפנים לתכנון כפרי המיעוטים והתכנית להנצחת כפרי המוסתערבים בגליל, **[[המזרח החדש]]** נ"ג, ה'תשע"ד, עמ' 200–229
***אלעד בן־דרור ואסף זידלר**, ניצחון הצהרתי: החלטת האו"ם על בינאום ירושלים מ־9 בדצמבר 1949, **[[עיונים בתקומת ישראל]]** 29, 2018, עמ' 162–181.
***Elad Ben-Dror**, The Armistice Talks between Israel and Jordan,1949: The View from Rhodes, '''Middle Eastern Studies''', Vol. 48, November 2012, Pages 879 - 902.
***Elad Ben-Dror**, The success of the Zionist strategy vis-à-vis UNSCOP, **[[כתב העת הישראלי לענייני חוץ|Israel Affairs]]**, Vol. 20, January 2014, Pages 19 – 39
***Elad Ben-Dror**, The Poets of Marj al-Zuhur: Poetry as the Psychological, Political, and Ideological Weapon of the Hamas Members Deported to Lebanon in 1992, **[[:en:Terrorism and Political Violence|Terrorism and Political Violence]]**, Vol. 28, 15 July 2014, Pages 157 - 179
***Elad Ben-Dror & Assaf Ziedler**, Israel, Jordan and their Efforts to Frustrate the UN Resolutions to Internationalize Jerusalem, **Diplomacy & Statecraft**, Vol. 26, December 2015, Pages 636 - 658
***Elad Ben-Dror**, “Knight of Internationalization”: U.N. delegate Charles Malik of Lebanon and U.N. General Assembly Resolution 303 calling for the internationalization of Jerusalem, **[[:en:British Society for Middle Eastern Studies|British Journal of Middle Eastern Studies]]**, 16 January 2020,

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* העמוד של אלעד בן-דרור באתר Academia.edu
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מזרחנים ישראלים
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:ניר עציון: אישים
קטגוריה:בוגרי מדרשית נעם
קטגוריה:בוגרי ישיבת מעלות
קטגוריה:היסטוריונים של המזרח התיכון
קטגוריה:היסטוריונים של ישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: המזרח התיכון
קטגוריה:זוכי פרס יצחק בן-צבי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972