ארנולד צווייג

שמאל|ממוזער|250px|המצבה על קברו של ארנולד צווייג בברלין
**ארנולד צְוַויְיג** (בגרמנית: **Arnold Zweig**; 10 בנובמבר 1887 – 26 בנובמבר 1968) היה סופר יהודי-גרמני.

## קורות חיים
צווייג נולד בעיר גלוגאו (Glogau; כיום Głogów) שבשלזיה, בשטח שהיה אז חלק מגרמניה וכיום הוא חלק מפולין. את לימודיו התיכוניים עשה בעיר קטוביץ. הוא למד היסטוריה, פילוסופיה וספרות במספר אוניברסיטאות, בערים ברסלאו, מינכן, ברלין ועוד. בתקופה זו הושפע מן הפילוסופיה של ניטשה.

ארנולד צווייג נטה לסוציאליזם ולציונות, ובהיותו פטריוט גרמני התנדב לשירות בצבא הגרמני הקיסרי במלחמת העולם הראשונה. הוא השתתף בלחימה בצרפת, בהונגריה ובסרביה. בשנת 1917 הוצב במחלקת העיתונות של מפקדת הפיקוד העליון, ה"אובר אוסט" בקובנה. שם נתקל לראשונה ביהודים ממזרח אירופה. חוויות המלחמה הפכה אותו לפציפיסט ונתנה לו חומר גלם לכמה וכמה ספרים.

עם תום המלחמה השתקע בבוואריה, לחוף אגם שטרנברג, ועסק בכתיבת מאמרים ומחזות והביע את עמדותיו כלפי היהדות. הוא התיידד עם ליון פויכטוונגר ועם זיגמונד פרויד. בעקבות פוטש של היטלר במרתף הבירה ב-1923 עזב את בוואריה ועבר לברלין.
באפריל 1933, עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, הוצא צווייג מאגודת הסופרים הגרמנים. במאי 1933 ספריו נשרפו במסגרת שריפת הספרים בגרמניה הנאצית. בתחילת 1934 החרימו השלטונות הנאצים את רכושו בגרמניה והוציאו נגדו צו מעצר. צווייג עלה לארץ ישראל, התיישב בחיפה, והצטרף ככותב ועורך לעיתון בשפה הגרמנית בשם "האוריינט" (*Orient*) שמייסדו והעורך הראשי היה וולפגנג יורגראו. כן היה פעיל בעניינים ציבוריים והיה חבר בוועד להקמת בית הבימה.

עם זאת ולמרות ציוניותו המוקדמת, צווייג לא מצא את מקומו ביישוב היהודי. הניתוק מהשפה והתרבות הגרמנית, הקושי הכלכלי, יחד עם השקפת עולמו הפציפיסטית שלא עלתה בקנה אחד עם העמדות הציוניות הרווחות, הביאה אותו להחלטה לרדת מהארץ כבר בסוף שנות השלושים. ב-1948, בעקבות הזמנה רשמית מהשלטונות הקומוניסטיים, עבר לאזור הכיבוש הסובייטי בגרמניה, שהפך מאוחר יותר לגרמניה המזרחית, שם הוא פיתח קריירה כסופר מפורסם וחביב המשטר, ואף היה חבר הפרלמנט. בין השנים 1950–1953 כיהן כנשיא האקדמיה לאמנות של מזרח גרמניה. בשנת 1958 היה בין מקבלי פרס לנין לשלום. ב-1962 פרש מפעילות ציבורית עקב בריאות לקויה, וב-1968 נפטר במזרח ברלין. הוא נטמן בבית הקברות דורותיאנשטאדט בברלין.

## מספריו
* 1911 **משפחת קלופפר** - רומן על סופר יהודי גרמני החי בארץ ישראל.
* 1912 **אביגיל ונבל** - מחזה על נושא תנ"כי.
* 1913 Claudia **קלאודיה** - נובלה.
* 1915 Ritualmord in Ungarn **עלילת הדם בהונגריה** מחזה (טרגדיה) שזכה לגרסה נוספת מאת צווייג ב-1918 בשם **שליחותו של סמאל** ועוסק במשפט Tisza Eszlar טיסה-אסלאר (הפרשה מתוארת בעלילת דם).
* 1920 **[[פני יהדות מזרח אירופה]]**.
* 1925 **לסינג, קלייסט, ביכנר** (מסה).
* 1926 **ראי הקיסר הגדול** - תורגם והופיע בעברית בהוצאת זב"מ.
* 1926 Caliban oder Politik und Leidenschaft **קאליבאן**.
* 1927 Der Streit um den Sergeanten Grischa **הריב של הסמל גרישה** - תורגם והופיע בעברית בהוצאת זב"מ. נמכר בגרמניה במעל 300,000 עותקים
* 1928 **יהודים על הבמה הגרמנית.
* [[1929]] **מוצא העתיד**.
* [[1931]] Junge Frau von 1914 **אישה צעירה משנת 1914**.
* [[1932]] De Vriendt kehrt heim **דה פרינדט חוזר הביתה** - רומן העוסק בחייו והירצחו של [[יעקב ישראל דה האן]].
* [[1934]] Bilanz der deutschen Judenheit **מאזן היהדות הגרמנית**.
* [[1935]] Erziehung vor Verdun **חינוך לפני ורדן**.
* [[1937]] Einsetzung eines Königs
* [[1938]] **ימים ששקעו**.
* [[1947]] Das Beil von Wandsbek **הגרזן של ונדסבק** - רומן המתאר את עליית הנאצים ואדישות/אכזריות הגרמנים כלפי היהודים, תורגם והופיע בעברית בהוצאת זב"מ.
* [[1954]] Die Feuerpause **הפסקת אש**.
* [[1957]] Die Zeit ist reif **הזמן בשל**.

==ספריו בעברית==
***הקרדום של ואנדסבק**, תרגם מכתב יד [[אביגדור המאירי]], מרחביה, [[1943]].
****הגרזן של ונדסבק**, תרגם [[צבי ארד (משורר)|צבי ארד]], זמורה ביתן, תל אביב, [[1985]].
***דה וריאנט שב הביתה**, תרגם והוסיף הערות [[צבי ארגון]], אחרית דבר מאת [[שלמה נקדימון]], דביר, תל אביב, תשנ"א [[1991]].
***ראי הקיסר הגדול**, תרגמה [[עדנה קורנפלד]], תרמיל, [[משרד הביטחון]], תשל"ז [[1977]].
***הריב על אודות הסרג’נט גרישא**, תרגם [[דב קמחי]], מצפה, תל אביב, [[1930]].
****הריב על הסמל גרישה**, תרגם צבי ארד, זמורה ביתן, תל אביב, תשמ"ו [[1986]].

==לקריאה נוספת==
* [[ז'קלין רוז]], "ההתנגדות האחרונה":, על ההתכתבות בין [[זיגמונד פרויד]], ערב גלותו מווינה, לארנולד צווייג, הגולה ב[[חיפה]]", **מטעם, 9, 2007.
* מוניקה צמקה, "חייו ויצירותיו של הסופר ארנולד צווייג בראי יהדותו", **[[ברית עברית עולמית]]**, 1998.
* רבקה גורפיין-אוכמני, "בשולי חליפת המכתבים בין זיגמונד פרויד לארנולד צווייג", **[[מאזנים (כתב עת)|מאזנים]]**, ל', תש"ל-1970. 
* וולף אירו, עמוס דולב, קרסטין מלכה-זינטר, (עורכים סדרת "טקסטים למען העתיד", סדרה להגות גרמנית בת זמננו), "זיגמונד פרויד - ארנולד צווייג : חליפת מכתבים 1939-1927", הקדמה : תום שגב, תרגמה מגרמנית : נועה קול, הוצאת רסלינג, 2016.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים גרמנים
קטגוריה:פציפיסטים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:יהודים זוכי פרס לנין
קטגוריה:זוכי פרס לנין לשלום
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות דורותיאנשטאדט
קטגוריה:פליטי רדיפות הנאצים
קטגוריה:סופרים מזרח גרמנים
קטגוריה:פוליטיקאים מזרח גרמנים
קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט הגרמני
קטגוריה:זוכי פרס קלייסט
קטגוריה:רפובליקת ויימאר: תרבות: אישים
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1887
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1968