אדוארד רובינסון

200px|ממוזער|קשת רובינסון
ממוזער|200px|שער הכרך הראשון של "מחקרים מקראיים בארץ ישראל, הר סיני וערביה פטראה: יומן מסעות בשנת 1838" מאת אדוארד רובינסון ועלי סמית, 1841
**אדוארד רובינסון** (באנגלית: **Edward Robinson**; 1794–1863) היה כומר וחוקר מקרא אמריקאי, שנחשב לאחד מחלוצי חקר ארץ ישראל במאה ה-19. בעבודותיו הניח את היסודות להכרת הגאוגרפית ההיסטורית של הארץ ושכנותיה בתקופת המקרא, ובשל כך הוכתר כ"אבי המחקר המדעי של ארץ ישראל".

## קורות חייו
אדוארד רובינסון נולד בקונטיקט. אביו היה כומר בכנסיית הקהילה של העיירה במשך ארבעה עשורים. רובינסון הצעיר לימד בבתי ספר באיסט הייבן ובפארמינגטון בשנים 1810–1811 כדי להרוויח כסף לקולג'. הוא למד במכללת המילטון , בקלינטון, ניו יורק, שם לימד דודו, פרופסור סת' נורטון. ב-1816 סיים את לימודיו. לאחר מכן לימד בסמינר התאולוגי באנדובר שבמסצ'וסטס . בשנים 1826–1830 שהה בגרמניה ולמד בהאלה ובברלין, שהיו אז מרכז עולמי לחקר המקרא ולהבנת ההיסטוריות של התנ"ך. עם שובו לארצות הברית התמנה כפרופסור לתאולוגיה וכתבי קודש. באחרית ימיו התגורר בבוסטון.

## כתבים ותרגומים
רובינסון ביטא בכתיבתו פנים שונות של כישוריו. הוא דגל בהפצת ידע לציבור רחב, ולא בהוראתו במגדל-השן בלבד. לכן כתב ספרים רבים שמצטיינים באיכות מחקרית גבוהה ועם זאת ניתנים לשימוש למשכיל מן השורה.

הוא הוציא בשנת 1843 את כתב העת *[[:en:Bibliotheca Sacra|Bibliotheca Sacra]]*, שהיה ראשון כתבי העת התאולוגיים בארצות הברית.

ב-1841 פרסם שלושה כרכים של מחקרים בעקבות מסעותיו בארץ ישראל – **', ובעקבות מסעו השני הוציא מהדורה שנייה מורחבת ב-1856. המחקרים היו פרי עבודה משותפת עם המיסיונר האמריקאי [[עלי סמית]] שידע ערבית ושימש לרובינסון מתורגמן ומורה דרך במסעותיו בארץ ישראל.

רובינסון הוציא מספר ספרים על לשון המקרא, חלקם כתב וחלקם תרגם לאנגלית מגרמנית (שלמד בעת שהותו בברלין). תרגם את המילון (לקסיקון) לעברית מקראית של [[וילהלם גזניוס|וילהלם גֵזַניוּס]] (1836, מהדורה חמישית 1847), ששימש כבסיס למילון החשוב ל[[עברית מקראית]] בשפה ה[[אנגלית]]: "[[בראון דרייוור ובריגס]]" ([[:en:Brown Driver Briggs|B.D.B.]]). כמו כן הוציא מילונים ל[[יוונית]] של [[הברית החדשה]].

==מסע לארץ ישראל==
רובינסון נסע ל[[ארץ ישראל]] ב-[[1838]] שם סייר בחברת הכומר [[עלי סמית]]. ב-1841 פרסם את חיבורו הנודע "מחקרים מקראיים בארץ ישראל" , ועל כך הוענקה לו בשנת 1842 מדליית הזהב של [[החברה הגאוגרפית המלכותית]]. הוא נבחר לעמית [[האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים|באקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים]] ב-1847. רובינסון חזר לארץ ישראל ב-[[1852]] לחקירות נוספות. בשנת [[1856]] התפרסמה המהדורה המוגדלת של "מחקרים מקראיים בארץ ישראל" בו זמנית באנגלית ובגרמנית.

רובינסון היה הראשון שתיאר את ה[[טופוגרפיה]] של המקומות השונים והשווה את זיהויים עם מקומות עתיקים לפי המקורות הקדומים ולפי ההתאמה עם השם ה[[ערבית|ערבי]]. זאת עשה הודות לעבודת ההכנה של עלי סמית, שידע ערבית על בוריה. בצורה זו קבע מספר רב של זיהויים נכונים, ובפרט כאשר השם הקדום השתמר בתל העתיק. רובינסון לא הלך שולל אחרי דמיון בצורת השם, ועל פי רוב חיפש את האתר בסביבה המתאימה, גם כאשר לא השם העתיק לא התאים לשם המקום,  דוגמת[[תל מגידו]].

בין השאר ביקר ב[[ירושלים]] ותיאוריו שופכים אור על [[היישוב הישן|היישוב היהודי בירושלים]] באותה תקופה. רובינסון חשף את מסתריה של [[נקבת השילוח]] הקדומה ב[[עיר דוד]], וקדם בכך ל[[צ'ארלס וורן]]. בשנת 1838 גילה את [[קשת רובינסון]], הקרויה על שמו.

במסעו הראשון ב-1838, במהלך סיור ב[[נגב]], גילה את חשיבותה ה[[ארכאולוגיה|ארכאולוגית]] של [[באר אברהם]] ב[[באר שבע]]. הוא המשיך דרומה והגיע עד חורבות [[ניצנה (עתיקות)|ניצנה]], אותן זיהה בטעות כ[[עבדת]] העתיקה. אף שטעה בזיהויו הותיר רובינסון תיאור מפורט וראשוני של עתיקות ניצנה על כל חלקיה, כולל ה[[אקרופוליס]] ועליו מצודה ושתי כנסיות עתיקות.

רובינסון זיהה מקומות רבים בארץ ישראל, המוזכרים ב[[תנ"ך]] וב[[הברית החדשה|ברית החדשה]], ביניהם גם כפרים ערבים שהוקמו, על פי השערותיו, על חורבות יישובים ישראלים קדומים. בכתביו תיאר רובינסון לא רק את החלקים הארכאולוגיים של ארץ ישראל במאה ה-19, אלא גם את הרובד האנושי והעושר התרבותי של ארץ ישראל במאה ה-19.

==לקריאה נוספת==
* [[חיים גורן]], "אדוארד רובינסון – אבי המחקר המדעי של ארץ ישראל", בתוך: **ארץ חמדה** – ירושלים וארץ ישראל, מאמרים ומחקרים (אריאל 206–207), [[הוצאת אריאל]], תשע"ד, עמ' 64–74
<div style="direction: ltr;">
*Haim Goren et al., ''Mapping the Holy Land: the foundation of a scientific cartography of Palestine'', Tauris, 2017 
*Haim Goren, '' 'The loss of a minute is just so much loss of life': Edward Robinson and Eli Smith in the Holy Land'', Brepols, 2020 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* ידין רומן, [http://mikranet.cet.ac.il/pages/item.asp?item=10523 "אחד עשר יום מחורב". על גילוייו של אדוארד רובינסון]
* [[ישראל פינקלשטיין]] ו[[ניל אשר סילברמן]], [http://mikranet.cet.ac.il/pages/item.asp?item=11146 ארכאולוגיה והמקרא: זיהויים גאוגרפיים]
* [[עודד ליפשיץ (פרופסור)|עודד ליפשיץ]], [https://archive.today/20121218130423/www.tau.ac.il/humanities/jhistory/bibhistory/course1.htm ירושלים בתיאורי המקרא ובמציאות ההיסטורית] - פרסומי אוניברסיטת תל אביב
* חיבורם של רובינסון וסמית, **', מהדורת 1856, **[http://name.umdl.umich.edu/AFG7241.0001.001 כרך א]**, **[http://name.umdl.umich.edu/AFG7241.0002.001 כרך ב]**, באתר Making of America Books
* עבודותיו של רובינסון בקטלוג הספרייה הלאומית
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי קונטיקט
קטגוריה:בוגרי מכללת המילטון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:מדענים אמריקאים
קטגוריה:ארץ ישראל: ארכאולוגים
קטגוריה:ארץ ישראל: נוסעים נוצרים
קטגוריה:חוקרי מקרא
קטגוריה:חוקרי השפה העברית
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:עולים לרגל לירושלים
קטגוריה:גאוגרפיה היסטורית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1794
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1863