open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
זיינה עכר

**זיינה עכר** (בערבית: **زينة عكر عدرا** נולדה ב-1964) היא פוליטיקאית לבנונית אשר בין 21 בינואר 2020 ל-10 בספטמבר 2021 שימשה כשרת ההגנה של לבנון וכסגנית ראש ממשלת לבנון. היא האישה הראשונה בתולדות לבנון ששימשה כשרת הגנה, והראשונה בעולם הערבי.

## ביוגרפיה
עכר נולדה ב-1964 במחוז קוורה. משפחתה משתייכת לקהילה הנוצרית-אורתודוקסית בלבנון. היא השלימה תואר ראשון במדעי החברה בשיווק וניהול באוניברסיטה האמריקנית בביירות. עכר הייתה אחת משש נשים בממשלה. ב-21 בינואר 2020 מונתה בידי חסאן דיאב לתפקיד שרת ההגנה של לבנון ולסגנית ראש ממשלת לבנון. היא הייתה אחת משש נשים שמונו לתפקידי שרה בממשלת דיאב. דיאב טען שעכר היא מועמדת לא-מפלגתית שנבחרה אישית בידי הנשיא מישל עאון. עם זאת, היא נחשבת למייצגת של הזרם הפטריוטי החופשי – מפלגה נוצרית המקורבת לחזבאללה. ב-10 באוגוסט של אותה שנה התפטרה ממשלת דיאב בעקבות הפיצוץ בנמל ביירות. עכר המשיכה לכהן בתשני תפקידיה בממשלת המעבר. ב-19 במאי 2021 היא התמנתה גם לשרה לענייני חוץ ומהגרים. ב-10 בספטמבר הושבעה ממשלה חדשה בראשות נג'יב מיקאתי ועכר הוחלפה בתפקידיה.

עכר נשואה לאיש העסקים הסוני ג'וואד אדרה, מומחה לארכאולוגיה המשמש כמנכ"ל אחת מחברות הסקרים הגדולות בלבנון. עכר משמשת כמנהלת בחברה של בעלה. הם נישאו בנישואים אזרחיים בקפריסין. עכר ובעלה מתגוררים בכפר חזיר שבמחוז אל-כורה שבצפון המדינה. ב-2018 הם ייסדו במשותף את מוזיאון האמנות "נאבו" בעיר אל-הרי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי ההגנה של לבנון
קטגוריה:שרות הגנה
קטגוריה:פוליטיקאיות לבנוניות
קטגוריה:ילידות 1964
קטגוריה:לבנונים שנולדו ב-1964
אלכסנדר דבורניקוב

**אלכסנדר ולדימירוביץ' דבורניקוב** (ברוסית: **Александр Владимирович Дворников**; נולד ב־22 באוגוסט 1961) הוא איש צבא רוסי בדרגת גנרל ארמייה, מפקד המחוז הצבאי הדרומי  של הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית מספטמבר 2016, והיה מפקד הכוחות הרוסיים בסוריה בשנים 2015–2016.

באפריל 2022 מונה על ידי נשיא רוסיה ולדימיר פוטין למפקד הכוחות הרוסיים במסגרת מבצע הפלישה לאוקראינה. אך באוקטובר 2022, הודח בעקבות תבוסות הרוסים במחוז לוהנסק ובמחוז חרסון ובמקומו מונה סרגיי סורוביקין למפקד הכוחות הרוסיים במסגרת מבצע הפלישה לאוקראינה.

## קריירה צבאית
דבורניקוב התגייס לצבא הסובייטי ב־1978 לאחר שסיים את לימודיו בפנימייה צבאית בעיר אוסורייסק שבפרימוריה. הוא התקבל ללימודים בבית הספר לקצינים במוסקבה. לאחר ארבע שנות לימוד הוסמך לקצונה. שירת במחוז הצבאי של המזרח הרחוק הרוסי בתפקידי: מפקד מחלקה, מפקד פלוגה, קצין מבצעים גדודי. בשנים 1989 - 1991 למד באקדמיה צבאית במוסקבה. בתום לימודיו הוצב בכוח הכיבוש הסובייטי במזרח גרמניה, בתפקיד סגן מפקד גדוד חרמ"ש. מתחילת 1992 ועד אוגוסט 1994 (מועד אחרון של עזיבת כוחות הצבא הסובייטי לשעבר את גרמניה)פיקד על גדוד חרמ"ש, שהוצב במזרח ברלין.

בשנים 1995 - 2000 פיקד על רגימנט חרמ"ש שהוצב במחוז מוסקבה. מנובמבר 1999 עד אפריל 2000 נטל חלק במלחמת צ'צ'ניה השנייה. מ-2000 עד 2003 פיקד על דיוויזיית חרמ"ש בצפון קווקז. בשנים 2003 - 2005 למד באקדמיה הצבאית של המטה הכללי

בשנת 2008 קיבל דבורניקוב את הפיקוד על הארמייה החמישית. לאחר ששימש כסגן מפקד המחוז הצבאי המזרחי, הפך דבורניקוב לראש מטה המחוז הצבאי המרכזי ושימש כמפקדו בפועל במשך חודש.

בספטמבר 2015 הפך למפקד הראשון של הכוחות המזוינים הרוסים בסוריה בתחילת ההתערבות הצבאית הרוסית בסוריה. הוא זכה בתואר גיבור הפדרציה הרוסית על הובלת ההתערבות הצבאית הרוסית בסוריה, ובספטמבר 2016 מונה למפקד המחוז הצבאי הדרומי בדרום רוסיה.

באפריל 2022 מונה למפקד הכוחות הרוסיים באוקראינה, במהלך הפלישה הרוסית. על פי ההערכות, הוא עומד מאחורי הפגיעה בתחנת הרכבת קרמטורסק, שבה נהרגו לפחות 52 איש, בעיקר נשים, ילדים וקשישים. באוקטובר 2022 הודח מתפקידו.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי צבא סובייטים
קטגוריה:מעוטרי גיבור הפדרציה הרוסית
קטגוריה:גנרלים בכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית
קטגוריה:מעוטרי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:גנרלי ארמייה (הפדרציה הרוסית)
קטגוריה:המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה: יחידות, ארגונים ואישים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה: רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1961
תמ"א 34

**תוכנית מתאר ארצית 34** או **תמ"א 34** היא תוכנית מתאר ארצית למשק המים (ביוב) במדינת ישראל.

התכנית אושרה בהחלטת ממשלה 409 בתאריך 19 ביוני 2003.

## הוראות לתכנון
ההוראות כוללות תוכניות מפורטות למתקני טיפול של טיהור השפכים, כולל הרחבה או הקמה של מתקנים שלא הוצעו בתוכנית, לצד הצעת תוכניות מפורטות למאגרי קולחים, מינוי ועדה מקצועית לביוב, שימת לב לשטחים ביטחוניים ולשטחים מחוץ לתוכנית ועוד.

## מטרות התכנית
התכנית נועדה להתוות פתרון לנושא השפכים, תוך שמירה על בריאות הציבור ואיכות הסביבה, איכות מי הנחלים, מי השתייה ומי תהום, שטחים פתוחים, חקלאות וערכי טבע ונוף, ומתן משקל לשיקולים של יעילות כלכלית.

## תשריט
תשריט ייעודי הקרקע של התכנית כוללים את שטחי הכנרת והירדן התחתון, הגליל המערבי - כרמל, המרכז, הנגב והערבה.

## התרחבות התכנית
* **תמ"א 34/ב** – תמ"א משולבת למשק המים
* **תמ"א 34/ב/1** – תוכנית מתאר ארצית חלקית לאתר התפלה אשקלון
* **תמ"א 34/ב/2** – תמ"א חלקית להתפלת מי ים
* **תמ"א 34/ב 2/1** – אתר להתפלת מי ים עבור הרשות הפלסטינית בחדרה
* **תמ"א 34/ב 2/2** – אתרים להתפלת מי ים
* **תמ"א 34/ב/3** – תמ"א חלקית לניקוז ונחלים
* **תמ"א 34/ב/4** – תוכנית מתאר ארצית למשק המים – איגום והחדרה
* **תמ"א 34/ב/5** – מתאר משולבת למשק המים – מערכת הפקה והולכה
* **תמ"א 34/ב 5/1** – הרחבת תפוקת מתקן ההתפלה הקיים בפלמחים
* **תמ"א 34/ב/6** – היתרי בנייה לקווים ולמתקנים למי מערכת

## קישורים חיצוניים
* פרטי התכנית, באתר רשות מקרקעי ישראל
* תוכניות מתאר ארציות כולל הוראות, תשריטים ושינויים, באתר רשות מקרקעי ישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: תוכניות מתאר ארציות
קטגוריה:ביוב
ב.מ.וו iX3

**ב.מ.וו iX3** (בגרמנית: **BMW iX3**) היא מכונית חשמלית קומפקטית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי ב.מ.וו משנת 2020. היא נחשפה ב-14 ביולי 2020 והגיעה לישראל ב-19 באפריל 2021. היא מבוססת בעיקרה על הב.מ.וו X3 ומהווה כגרסה החשמלית שלה.

## עיצוב
לעומת ה-X3 הרגיל ב.מ.וו iX3 קיבלה עיצוב שונה לגריל הקדמי, לפגושים מלפנים ומאחור, לעיצוב ייחודי לחישוקי הגלגלים ולהדגשה קלה בצבע כחול. בתא הנוסעים ההבדלים מינוריים עוד יותר לעומת ה-X3 הרגיל ולמעט הדגשה קלה בצבע כחול בצדדים ותצוגה ייעודית לרכב חשמלי בלוח המחוונים הדיגיטלי ובמערכת המולטימדיה, זה אותו תא נוסעים כמו של ה-X3.

## מפרט טכני
היא כוללת מנוע חשמלי אחורי המספק 286 כ"ס ומומנט מרבי של 40.8 קג"מ. נתון התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש עומד על 6.8 שניות ומהירות מרבית מוגבלת אלקטרונית של 180 קמ"ש. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 80 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 460 ק"מ בתקן WLTP. טעינת הסוללה שבדגם אפשרית גם באמצעות עמדת טעינה מהירה DC בהספק של עד 150 קילוואט. טעינה של הסוללה באמצעות מטען מהיר מקיבולת של 10% עד 80% דורשת המתנה של 34 דקות בלבד וטעינה של 10 דקות מספיקה לטווח נסיעה של 100 ק"מ. צריכת האנרגיה המשולבת עומדת על 18.5 עד 18.9 קוט"ש לכל 100 ק"מ.

## מתיחת פנים שנת 2021
באוגוסט 2021 חשפה ב.מ.וו את מתיחת הפנים ל-iX3. מתיחת הפנים כללה שדרוג לעיצוב החיצוני ליותר מודרני בתוספת חבילת M ספורט כסטנדרט המציעה עיצוב ספורטיבי יותר לרכב, פנים הרכב קיבל שדרוג במערכת המולטימדיה. בתחום ההנעה אין כל שינוי. מתיחת הפנים הגיעה לישראל ב-10 באפריל 2022.

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

iX3
קטגוריה:מכוניות משפחתיות גדולות
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2020
קטגוריה:מכוניות חשמליות
ix3
ז'אן קהוואג'י

**זַ'אן קַהְוַואגִ'י** (בערבית: **جان قهوجي**; תעתיק מדויק: גַ'אן קַהְוַגִ'י; נולד ב-23 בספטמבר 1953) הוא גנרל לבנוני בדימוס אשר שימש כמפקד הכוחות המזוינים של לבנון (מקביל לרמטכ"ל) בין השנים 2008–2017.

## ביוגרפיה
קהוואג'י נולד בעין אבל ב-23 בספטמבר 1953. הוא בן לעדה הנוצרית-מרונית. ב-1973 הוא התגייס לצבא לבנון ועבר אימונים בארצות הברית, איטליה, גרמניה ושוודיה. ב-1992 הוא מונה למפקד הרגימנט המוטס. ב-1999 הוא מונה לראש מטה הבריגדה ה-11, וב-2001 מונה לסגן מפקד הבריגדה ה-7. ב-2002 מונה למפקד הבריגדה ה-2. הוא טיפס בסולם הדרגות וב-2008 מונה למפקד הכוחות המזוינים של לבנון במקום מישל סולימאן שהפך לנשיא לבנון. כהונתו הוארכה פעמיים. ב-8 במרץ 2017 הוא סיים את תפקידו והוחלף בידי ג'וזף עאון.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה של קהוואג'י 

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי צבא לבנון
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:לבנונים שנולדו ב-1953
קורה ואן ניואנהאוזן

**קורנליה "קורה" ואן ניואנהאוזן** (בהולנדית: **Cornelia "Cora" van Nieuwenhuizen**; נולדה ב-12 ביוני 1963) היא פוליטיקאית הולנדית הפועלת מטעם מפלגת העם למען חופש ודמוקרטיה. שימשה כשרת התשתיות וניהול המים של הולנד.

## ביוגרפיה
ניואנהאוזן נולדה ברידרקרק ב-12 ביוני 1963. היא למדה גאוגרפיה באוניברסיטת אוטרכט וב-1994 הצטרפה למפלגת העם למען חופש ודמוקרטיה וכיהנה כחברה מטעמה במועצת Oisterwijk בין 1994–2006. ב-2010 נבחרה כחברה בבית הנבחרים של הולנד, וב-2012 נבחרה בפעם השנייה ושימשה כיו"ר ועדת הכספים.

ב-2014 נבחרה לפרלמנט האירופי ושימשה כסגנית המתאמת של הקבוצה הפרלמנטרית בוועדה לענייני כלכלה ומטבע. מאוחר יותר, היא הצטרפה לוועדה המיוחדת לפסיקת מס ואמצעים אחרים דומים באופיים או בהשפעתם בשנת 2015. בנוסף, היא כיהנה בתפקיד סגנית יו"ר המשלחת של הפרלמנט ליחסים עם הודו.

ב-26 באוקטובר 2017 מונתה ניואנהאוזן לשרת התשתיות וניהול המים בקבינט השלישי של מארק רוטה. ב-15 בינואר 2021 התפטר מתפקידו אריק ויבס שר הכלכלה ומדיניות האקלים. ניואנהאוזן נבחרה כממלאת מקומו עד 20 בינואר 2021 אז הוחלפה בידי באס ואן ט' ווט. ב-31 באוגוסט של אותה שנה התפטרה ניואנהאוזן מתפקידה כדי להפוך ליו"ר אנרגיה-הולנד - ארגון לובינג המתקדם בתחום האנרגיה.

## קישורים חיצוניים

* קורה ואן ניואנהאוזן, באתר בית הנבחרים ההולנדי

קטגוריה:פוליטיקאים הולנדים
קטגוריה:פוליטיקאיות הולנדיות
קטגוריה:שרי ממשלת הולנד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוטרכט
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1963
דוד פ'ראנסייא

ממוזער|שער הספר "אפד בד"
**רבי דוד פ'ראנסייא** (ה'תק"ך בערך, 1760 בערך – כ"ה בכסלו ה'תר"י, 10 בדצמבר 1849) היה רב ודיין באזמיר, ורבה של יוזיל חיסאר, היא העיר איידין . מחבר ספר " בד".

## תולדותיו
לאביו ר' אליה פ'ראנסייא. למד 35 שנה והיה לחכם ולדיין באזמיר. למד בין היתר אצל רבי יום טוב דנון, מחבר ספר כבוד יום טוב. לאחר מכן התקבל כרב ושופט לעיר יוזיל חיסאר. במשך תקופה ישב כדיין בבית דינו של הרב יוסף רפאל חזן. נישא לאישטרילייא, שנפטרה בשנת התר"ה.

בשנת התקנ"ד חתם הרב דוד על פסק יחד עם הרב חייא פונטרימולי והרב יצחק מאיו, ובשנת התק"ע חתום על פסק יחד עם הרב פונטרימולי ועם הרב מצליח הלוי. בדרשותיו, מצטט מדברי סבו מצד אמו.

באלול ה'תקפ"ב כבר כיהן כרב עיר, עת דרש ביוזיל חיסאר דרשה לזכר גביר שנפטר בעיר.

נפטר באיידין בכ"ה בכסלו ה'תר"י.

## משפחתו
הניח בן ושתי בנות:
ממוזער|חתימת ידו של רבי דוד פ'ראנסייא (איזמיר ה'תק"ף 1820)
* ר' אברהם פ'ראנסייא, נפטר לפני שנת ה'תרי"ח (1858). בנו של אברהם היה חיים שם טוב פ'ראנסייא שנישא בשנת ה'תרי"ח לקאדין מרים מזרחי ונפטר לפני שנת ה'תרמ"ד (1884). בנו של חיים שם טוב היה אברהם דוד פ'ראנסיס, שנישא לסולטנה פיג'ון בשנת ה'תרמ"ז (1886).
* בתו ריינא, נישאה לגביר שמואל אלאזראקי, שעלה לטבריה ונפטר בה' באלול התרי"ז. היא אימו של הרב אליה אלאזראקי, שגם היה מתלמידי סבו והביא לדפוס את הספר "אפד בד" יחד עם בן דודו, סעדיה יוסף בן-יקר.
* בתו שרה, נישאה לגביר שמואל בן-יקר. היא אמו של הגביר סעדיה יוסף בן-יקר, שהביא לדפוס את הספר "אפד בד" יחד עם בן דודו, הרב אליה אלאזראקי.

## חיבורו
* "דוד במצודה", ספר דרשות שחיבר בזמן שהיה בבית הכלא, המוקדש לעניין מעלת הייסורין. אבד ולא נדפס.
* ספר " בד" (שמו, שם אביו, שם ספרו של אביו ושם משפחתם בראשי תיבות: **א**ליה **ד**וד **פ**'ארנסייא **ד**וד **ב**מצודה; מכונה לעיתים: **אפוד בד**) (אזמיר 1884) - דרושים לקראת חג השבועות שנדרשו בשבת כלה - שישה דרושים, לשבת זכור ושבת הלבשה - שני דרושים, לשבת תשובה - תשעה עשר דרושים, לשבת הגדול - שישה דרושים, וכן הספדים, לאמו, הספד מנכד המחבר לאביו, ולאמו - . בסוף הספר מופיעים דרשותיו של נכד המחבר, רבי אליה אלאזראקי. את הספר הגיה והביא לדפוס הרב נסים חיים משה מודעי.

אצל נכדי הרב (בני בנותיו), על פי עדותם, היו עוד כתבים רבים בהלכה ובאגדה, חלקם נרקבו ולא היו קריאים, ואת חלקם הם התעתדו להדפיס, אך לא נודע מה עלה בגורלם.

## הערות שוליים

קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1848
יצחק צ'סלר

**יצחק צ'סלר** (נולד ב-1 במאי 1937) הוא שחקן כדוריד לשעבר בבני הרצליה והשתתף בנבחרת ישראל בכדוריד.

## ביוגרפיה
צ'סלר נולד וגדל בהרצליה, בן בכור לטוביה וצילה צ'סלר, עולים ציוניים מליטא וממקימי העיר. עם סיום לימודיו התגייס לצה"ל. במהלך שרותו הצבאי כמ"מ בחטיבה 7, נפצע בראשו כשנלחם בקרבות לכיבוש רצועת עזה במלחמת סיני.

### ספורטאי
הוא החל את הקריירה שלו כשחקן כדורסל, אך מהר מאד הוסב למשחק הכדוריד. במכביה השישית שנערכה בשנת 1961 זכה במדליית זהב עם נבחרת ישראל. ב-1963 השתתף באליפות העולם בכדוריד שנערכה בשווייץ. באותה שנה זכה בתואר מלך השערים של הליגה. שיחק עם שני אחיו הצעירים חיים ויואב בהפועל הרצליה והקבוצה בהנהגתו התבססה כמובילה בענף הכדוריד. יחד עם הקבוצה זכה באליפות המדינה בעונת 1971/1972 ובגביע המדינה בשנת 1973.

שיחק כדוריד עד גיל 49, וסיים את הקריירה שלו בהפועל רעננה.

### חיים אישיים
היה חבר ב"אגד" וניהל את חיי התרבות והקייטנות של סניף הרצליה בפרט והקואופרטיב בכלל. בנוסף עבד כמדריך טיולים בישראל ובעולם. בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 שימש כתב ספורט בעיתון מעריב, שסיקר משחקי כדורגל וכדוריד באזור הרצליה.

ב-2017 קיבל את אות יקיר העיר הרצליה, בזכות תרומתו הרבה לענף הכדוריד בעיר.

נשוי לתרצה ואב לשניים.

## הערות שוליים

קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים של משתמשים חדשים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת סיני
קטגוריה:שחקני כדוריד ישראלים
קטגוריה:מורי דרך בישראל
קטגוריה:יקירי הרצליה
קטגוריה:הרצליה: ספורטאים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
כל עוד בלבב

**כל עוד בלבב** היא סדרת דרמה ישראלית שנוצרה ונכתבה בידי חן קלימן ובוימה בידי רומן שומונוב. הסדרה החלה את שידוריה ב-24 באפריל 2022 ושודרה בכאן חינוכית ובכאן.

בסדרה שיחקו עידו טאקו, אברהם ארנסון, אלכס זילברג, יסמין גנדיס ונוספים. הסדרה כולה צולמה בפולין בהפקה של TTV בשיתוף עם קרן ג'נסיס, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן אבי חי וקרן מיימונידיס.

ב-12 ביוני 2023, הסדרה זכתה בטקס הענקת הפרסים של פסטיבל BANFF בפרס בקטגוריית סדרה מתוסרטת לנוער הטובה ביותר.

ב-27 בספטמבר 2023 פורסם כי הסדרה מועמדת לפרס אמי הבינלאומי.

## תקציר הסדרה
הסדרה מתארת את מסעם לפולין של קבוצת נערים והתהליכים החברתיים המתרחשים ביניהם במהלכו. במרכז העלילה עומדים יחסיהם של קובי, נער ציוני נלהב וערכי, ושני, נערה ממוצא אוקראיני שמחפשת מידע על קורות משפחתה בשואה.

## שחקנים ודמויות
* **קובי** (עידו טאקו) – נער ערכי ציוני נלהב המתאהב בשני במהלך המסע בפולין.
* **שני** (אלכס זילברג) – נערה צינית ומרוחקת המתקשה להתחבר למסע, שתחילה שונאת את קובי אך בהמשך מתאהבת בו.
* **לי** (יסמין גנדיס) – חברתה הטובה של שני.
* **עומרי** (אברהם ארנסון) – חברו הטוב של קובי.
* **רונה** (אורנית אדרי) - נערה ציונית שיצאה למסע בשל משפחתה שאיבדה בשואה.
* **אורן** (רותם קינן) – המדריך של הצעירים שמספר להם אודות השואה.
* **רבקה** (דורית פלד הרפז) – ניצולת שואה שמלווה את המסע.
## סקירת הסדרה

### פרקים
העונה הראשונה עלתה לשידור ב-24 באפריל 2022 והסתיימה 4 ימים יותר, 27 באפריל של אותה השנה. הסדרה נגמרה בעונתה הראשונה.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 
*כל עוד בלבב, באתר כאן חינוכית
*כל עוד בלבב, טריילר הסדרה ביוטיוב
*

### ביקורות
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות נעורים ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קטגוריה:כאן חינוכית: תוכניות וסדרות
קטגוריה:השואה באמנות
קטגוריה:מסעות בעקבות השואה
ראדי עזמה

**ראדי עזמה** הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, בתפקידו האחרון פיקד על חטיבה 8.

טקסט=ראדי עזמה במהלך אימון מילואים בחטיבה 8, ינואר 2022|ממוזער|ראדי עזמה במהלך אימון מילואים בחטיבה 8, ינואר 2022
[ממוזער|אל"ם ראדי עזמה, מח"ט 8, באזכרה ב[גבעת ברנר לאלוף יצחק שדה, במלאת 70 שנה למותו.]]

## ביוגרפיה
עזמה (המכונה במערכת הצבאית "אבו דיין") התגייס לצה"ל ב-2003 ועבר בהצטיינות קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. הוא שימש כמפקד מחלקה ומפקד פלוגה מבצעית בחטיבה 7, שפעלה בגבול הצפון ובגזרות יהודה ושומרון. ב-2016 עזמה שימש קצין המבצעים של חטיבה 7. בשנים 2017–2019 פיקד עזמה על גדוד 75 בחטיבה 7, ובמסגרת תפקיד זה השתתף בכתיבת תורת הלחימה והטכניקות הקרביות מותאמות חזית לבנון ובמבצע מגן צפוני, שמטרתו איתור ופגיעה במנהרות התקפיות של החזבאללה.

בשנת 2019 מונה עזמה לסגן מפקד חטיבה 7 ובשנת 2021 היה אחראי על הכשרת מפקדי הפלוגות של צבא היבשה במכללה לפיקוד טקטי (פו"ם גלילות). בשנת 2022 מונה למפקד חטיבה 8 והועלה לדרגת אלוף-משנה, זאת במקביל לתפקידו החדש כמפקד האקדמיה להכשרת המג"דים הקרביים של זרוע היבשה (תחת בית הספר להכשרת פיקוד קרבי).

במלחמת חרבות ברזל פיקד על צוות קרב 8. ב-21 באוגוסט 2024 סיים את תפקידו.

ב-6 במרץ 2025 הוחלט כי ימונה למדריך יבשה בקורס פיקוד ומטה ״אלון״.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי גדוד 75
קטגוריה:מפקדי חטיבה 8
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
צחי

**צחי** הוא שם חיבה הנגזר מהשם .

קטגוריה:שמות פרטיים עבריים
קטגוריה:שמות חיבה ישראליים
מקס זקסנהיימר

**מקס זקסנהיימר** (בגרמנית: **Max Sachsenheimer**; 5 בדצמבר 1909 – 2 ביוני 1973) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
### ראשית חייו
זקסנהיימר נולד ב-5 בדצמבר 1909 במיהלבאך, שהשתייכה לקיסרות הגרמנית. לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר, החל זקסנהיימר את שירותו הצבאי כמתנדב ברייכסווהר ב-17 באפריל 1928, ושירת ברגימנט הרגלים ה-14 (באדן). עם המלצה כמועמד לקצונה הוא עבר את הכשרת הקצונה והועלה לדרגת לויטננט ב-1 ביולי 1934. לאחר מכן הוא מילא תפקידים שונים עד מלחמת העולם השנייה, וב-1 באוקטובר 1938 מונה למפקד הפלוגה ה-1 ברגימנט הרגלים ה-75 של דיוויזיית הרגלים ה-5.

### מלחמת העולם השנייה
במהלך המערכה על צרפת הוא הוביל את פלוגתו, ועל חלקו בכיבוש גשרים שונים מעל הסן, הוא קיבל את שני הדרגות של צלב הברזל. ב-20 ביולי 1941 הוא מונה למפקד הגדוד ה-2 ברגימנט הרגלים ה-75. ב-29 ביולי 1941 הוא נפצע מרסיסים בשתי אצבעות בידו השמאלית והוטס מאזור המלחמה. בנובמבר 1941 חזר לחזית בתפקיד המג"ד. הוא השתתף בכיבוש דמיאנסק וקיבל על כך את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. מאוקטובר 1942 עד פברואר 1943 הוא אושפז בפרייבורג. בתקופה זו הועלה לדרגת מיור וקיבל את עיטור הצלב הגרמני בזהב. בספטמבר 1943 הוא ויתר על הפיקוד על הגדוד ומאוקטובר 1943 עד פברואר 1944 הוא שירת כמדריך בבסיס האימונים בהירשברג. לאחר מכן מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-75, עליו פיקד עד יולי 1944. ב-1 באפריל 1944 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט, וב-14 במאי 1944 הוא קיבל תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל.

ב-1 בספטמבר 1944 מונה זקסנהיימר למפקד דיוויזיית הרגלים ה-17 והועלה לדרגת אוברסט. בתחילת דצמבר 1944 הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור. ב-5 או 6 בפברואר 1945, במסגרת מבצע ויסלה-אודר בדיהרנפורט, הוא אפשר מבצע קומנדו לפינוי והרס של מפעל מיוחד, שהיה כנראה מפעל ייצור טאבון של חברת "אנורגנה", ועל כך קיבל תוספת חרבות לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. לאחר התאבדותו של היטלר, הוא הסיג את הדיוויזיה שלו מהאזור המאוים על ידי הצבא האדום ונסוג לכיוון שטחים שנכבשו על ידי צבא ארצות הברית. בסוף המלחמה הפך לשבוי מלחמה, ונותר בשבי עד 1947.

### לאחר המלחמה
לאחר שחרורו עבר לפרייבורג ועבד כסוחר בחומרי בניין. בסוף 1952/תחילת 1953 הוא תמך בנאום ורדן של הרמן-ברנהרד ראמקה נגד ההערות הביקורתיות ב-DSZ. בנאום בפני חיילי אס אס לשעבר, הוא טען שהם יכולים להיות גאים על כך שנכנסו לרשימה השחורה. זקסנהיימר התלונן שה-DSZ לא האיר מספיק את כל הטיעונים ושהצהרותיו של ראמקה למעשה תואמות את האמת. הוא גם יצר קשר עם נאצים ותיקים, כמו ארנסט בולברינקר, יוזף הרפה ובעיקר ורנר נוימן, והפך ליו"ר VdS בדרום באדן. בסוף מרץ 1967 הוא נבחר ליושב ראש הראשון של קבוצת הסיוע לחופש לרודולף הס.

הוא דחה הצעה להצטרף לבונדסוור ב-1955, וכן את הניסיונות לגייס אותו מהאזור הסובייטי. הוא מת מהתקף לב בפרייבורג ב-2 ביוני 1973.

## קישורים חיצוניים
* מקס זקסנהיימר, באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים עם עלי אלון וחרבות
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בזהב
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1909
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1973
וורלד סיריס 1903

**וורלד סיריס 1903** (באנגלית: **1903 World Series**) הייתה סדרת הוורלד סיריס הראשונה. הסדרה נערכה באצטדיון אקספוסישן פארק שבפיטסבורג ובאצטדיון האנטינגטון אווניו שבבוסטון (שנהרס שנים לאחר מכן ועל שטחו נבנתה אוניברסיטת נורת'איסטרן). מטרת הסדרה הייתה להציב את קבוצת פיסטבורג פיירטס מול בוסטון אמריקנס (שכיום נקראת בוסטון רד סוקס), היות שפיסטבורג פיירטס הייתה אלופת הליגה הלאומית באותו הזמן ובוסטון אמריקאנס, אלופת הליגה האמריקאית באותו הזמן, רצתה להוכיח כי היא מסוגלת לנצח אותה. הסדרה נחלה הצלחה ענקית וממנה נבנתה ליגת הבייסבול האמריקאית והגדולה בעולם; MLB, וטורניר הוורלד סיריס השנתי.

## רקע
בשנת 1901, באן ג'ונסון, נשיא הליגה המערבית, שם לב לירידה החדה של הליגה הלאומית ב-1900 לאחר שארבע קבוצות פרשו ממנה וניצל את זה בכך שיצר ליגת בייסבול קטנה שמכוונת לארצות הברית וקנדה בשם הליגה האמריקאית. עם פתיחת הליגה האמריקאית, הוקמה קבוצה בשם בוסטון אמריקנס. בליגה האמריקאית לקחה חלק גם הקבוצה פיטסבורג פיירטס. בוסטון אמריקנס ופיטסבורג פיירטס היו שתי הקבוצות הטובות בליגה, על אף שפיסטבורג פיירטס ניצחה את הליגה, ובא הרעיון להציב את שתי הקבוצות לתשעה משחקים ידידותיים והטובה מביניהם תנצח מבלי להשפיע על הליגה האמריקאית. הרעיון יצא לפועל והפך לסדרת משחקים ממשית שזכתה לשם "וורלד סיריס". לאחר הסדרה, הפכה הקבוצה בוסטון אמריקנס לאחת מקבוצות הבייסבול הגדולות בעולם. ארבעה משחקים לאחר שהחלה, המגיש של קבוצת פיטסבורג פיירטס, סאם ליבר, נפצע ממלכודת ירי, ולכן המחליף שלו, דיאקון פיליפ, החליף אותו למשך חמישה משחקים.

## הקבוצות
ממוזער|שחקני שתי הקבוצות בסדרת הגמר 1903
הפיירטס זכו בפנדל השלישי שלהם ברציפות ב-1903 הודות להרכב חזק שכלל את הונוס וגנר האגדי לעצירה קצרה, שחבט ב-0.355 ונסע ב-101 ריצות, השחקן-מנהל פרד קלארק, שחבט ב-0.351, וג'ינג'ר בומונט, שחבט ב-0.341 והוביל את הליגה בחבטים וריצות. המגרש של הפיראטים היה חלש יותר ממה שהיה בשנים קודמות, אך התהדר ב-24 משחקים המנצחים דיקון פיליפ וב-25 משחקים סם ליבר.

לבוסטון אמריקנס היה סגל פיצ'ינג חזק, בראשותו של סיי יאנג, שסיים 28–9 ב-1903 והפך למוביל הניצחונות בכל הזמנים באותה שנה. ביל דינין ולונג טום יוז, ימניים כמו יאנג, ניצחו 21 משחקים ו-20 משחקים כל אחד.

## תוצאות המשחקים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:וורלד סיריס
דיוויזיית הפאנצר הולשטיין

**דיוויזיית הפאנצר הולשטיין** (בגרמנית: **Panzer-Division Holstein**) הייתה דיוויזיית שריון של הצבא הגרמני במהלך מלחמת העולם השנייה. 

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה בפברואר 1945 משרידי הכוחות הניידים של דיוויזיית הפאנצר ה-233 מילואים. היא ספגה אבדות קשות בקולובז'ג, ושרידיה נקלטו על ידי דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-18 במרץ 1945 והמטה שלה הועבר לדיוויזיית הפאנצר קלאוזביץ.

## מפקדים ידועים
* הגנרל מקס פרמרי (1 בפברואר 1945 – 16 בפברואר 1945)
* אוברסט ארנסט וולמן (16 בפברואר 1945 – 30 במרץ 1945)

## קישורים חיצוניים
* דיוויזיית הפאנצר הולשטיין, באתר lexikon-der-wehrmacht 

## הערות שוליים

הולשטיין
עילית אוסטרוביץ-לוי

**עילית אוסטרוביץ־לוי** היא עורכת דין ישראלית, ראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.

## קריירה
אוסטרוביץ-לוי היא בעלת תואר ראשון במשפטים ומנהל עסקים מהמרכז הבינתחומי הרצליה ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת דיוק. בתחילת דרכה שימשה כעוזרת משפטית לשופט בית המשפט העליון יורם דנציגר.

אוסטרוביץ-לוי מתמחה בתחומי הציות, איסור הלבנת הון ומימון טרור במגזר הפיננסי. בשנים 2013–2016 עסקה בייעוץ משפטי בתחומים אלה בקבוצת הבנק הבינלאומי. בשנים 2018–2021 שימשה כראש המטה של יו"ר הרשות לאיסור הלבנת הון, שלומית ווגמן-רטנר. בתפקידה זה התנהלה מול גופי האכיפה והרגולציה הפיננסית השונים ובהם משטרת ישראל, רשות המיסים, פרקליטות המדינה ומשרד האוצר. היא ייצגה את הרשות לאיסור הלבנת הון בפורומים המשותפים לתוכניות המאבק בפשיעה בחברה הערבית, ולמתן סמכות פיקוח לרשות על נותני שירותים פיננסיים במקביל לפיקוח של רשות שוק ההון. בתפקידה האחרון שימשה כקצינת הציות של חברת מטא בישראל.

בחודש אפריל 2022 המליצה ועדת איתור בראשות מנכ"ל משרד המשפטים עו"ד ערן דוידי לשר המשפטים גדעון סער על מינויה לראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור. המינוי אושר על ידי הממשלה באותו חודש.

אוסטרוביץ-לוי נשואה ואם לשנים.

## קישורים חיצוניים

* עו"ד עילית אוסטרוביץ-לוי, ראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, אתר הרשות 
* עו"ד עילית אוסטרוביץ-לוי נבחרה כראש הרשות לאיסור הלבנת הון
* 
* 

קטגוריה:יועצות משפטיות ישראליות
קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:יועצים משפטיים ישראלים
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:בוגרות המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
קטגוריה:בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה: משפטים
קטגוריה:ראשי הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
פרסי המוזיקה של בילבורד 2022

**[[פרסי המוזיקה של בילבורד]] לשנת 2022** יתקיימו ב-15 במאי 2022, ב-MGM גראנד גארדן ארנה בלאס וגאס. המועמדויות הכוללות כ־62 קטגוריות - לפרויקטים שיצאו במהלך התקופה שתחילתה ב־10 באפריל 2021 עד 26 במרץ 2022 - הוכרזו בטוויטר ב-8 באפריל 2022. דה ויקנד קיבל את הכי הרבה מועמדויות מכל אמן, עם כ־17. דוג'ה קאט היא האישה עם הכי הרבה מועמדויות עם כ־14 מועמדויות. BTS הם הלהקה עם הכי הרבה מועמדויות, כ־7. הטקס ישודר בשידור חי ב-NBC ויהיה זמין לצפייה גם ב-Peacock.

## הופעות
זוכת פרס האייקון מרי ג'יי בלייג' הייתה הראשונה שהוכרזה כמופיעה בטקס, ב-14 באפריל. חמישה אמנים נוספים נוספו ב-19 באפריל, כולל ארבע הופעות בכורה: ראו אלחנדרו, מייגן די סטליון, לאטו, ו-בורנה בוי. סילק סוניק, פלורנס אנד דה משין, מקסוול— יועדו ל"הופעת מחווה מיוחדת לאייקון פופ"—ומורגן וולן הוכרזו ב-29 באפריל. אד שירן, בקי ג'י, מירנדה למברט ואלה קינג, וטראוויס סקוט הוכרזו ב-9 במאי. הרד הוט צ'ילי פפרז, שנכללו בתחילה בהרכב ההופעות של הטקס ב־19 באפריל, ביטלו את הופעתם ב-11 במאי, "בשל נסיבות בלתי צפויות". משין גאן קלי ודן + שי הצטרפו לאחר מכן.

סילק סוניק, בקי ג'י וקלי עשו את הופעת הבכורה שלהם בטקס. עבור וולן, זו הייתה ההופעה הראשונה שלו בטקס מאז שנאסר עליו להשתתף ולהופיע בטקסים שונים בתחילת 2021 לאחר התבטאויות גזעניות, בעוד שעבור סקוט זו הייתה ההופעה החיה השנייה שלו בלבד מאז אסון פסטיבל אסטרו-וורלד בנובמבר 2021. שירן הופיע בשידור חי מבלפסט בצפון אירלנד.

## מועמדים וזוכים
המועמדויות הוכרזו ב-8 באפריל 2022 באמצעות טוויטר ונבחרו מתוך פרויקטים שיצאו במהלך תקופת הזכאות, בין ה־26 במרץ 2021 עד ה־10 באפריל 2022. חמש קטגוריות חדשות נוספו: אמן הבילבורד גלובל 200 המוביל, אמן הבילבורד גלובל ללא ארצות הברית המוביל, שיר הבילבורד גלובל 200 המוביל, שיר הבילבורד גלובל ללא ארצות הברית המוביל, והשיר הוויראלי המוביל מביאים את הטקס לסך כל של 62 קטגוריות.

## ביאורים

## הערות שוליים

2022
2022
קטגוריה:2022 בארצות הברית
בילבורד
בית הרופא במנחמיה

**בית הרופא במנחמיה** הוקם במושבה מנחמיה זמן קצר לאחר הקמתה ב-1901 ושימש למגוריו ולמקום עבודתו של רופא המושבה. בנוסף לתמיכה רפואית בתושבי המושבה נתן הרופא שירות רפואי גם לתושבי היישובים באזור. החל משנות ה-90 משמש המקום כמוזיאון.

## רקע
ב-1901 הוקמה המושבה מנחמיה על ידי אנשי העלייה הראשונה שחלקם הגיע מזכרון יעקב. מראשית היישוב התמודדו תושביו עם קשיים כלכליים, ביטחוניים, חברתיים ורפואיים. בתחילה היה נהוג שרופא נע בין ישובי הסביבה ומגיע פעם התקופה למושבה כדי לקבל חולים. כדי להתמודד עם הבעיות הרפואיות איתם התמודדו התושבים החליט ביישוב להקים מרפאה במקום.

## ההיסטוריה של המקום
מבנה המרפאה הוקם ב-1902 ויועד להיות מרפאה, מגורים של אנשי הרפואה ובהמשך גם בית מרקחת. לאורך השנים שכנו מקום רופאים שונים שחיו במקום ונתנו שירות רפואי לתושבי המושבה כמו גם לתושבי היישובים השכנים (כמו דגניה, מושבת כנרת וכן לתושבי שבטים ערבים שגרו באזור). המחלות המשמעותיות איתן התמודדו תושבי המקום היו מלריה, גרענת ומחלות מעיים. אנשי הרפואה שפעלו במושבה נתמכו, כספית, על ידי הברון רוטשילד.

אחד מאנשי הרפואה הידועים שגר במקום היה מקס מרדכי גיליות שהגיע ארצה מליטא ב-1912 והתיישב במנחמיה שם שירת עד 1935 כרוקח עד שהוחלף על ידי ד"ר צוקרמן.

כדי לסייע לבני הבית לקיים משק עזר הוקם בחצר שובך יונים (שקיים עד היום) וכן החזיקו עדר כבשים.

## הבניין בעת הנוכחית
ב-1988 הוקם בבית הרופא מוזיאון שנחלק לשתי תצוגות:
* אגף הרפואה המתעד את השירות הרפואי בגליל בראשית המאה ה-20 וכולל הסברים על האתרים הרפואיים שפעלו באותה תקופה, אנשי רפואה מרכזיים, סוגי מחלות שהיו נפוצות באותה תקופה ואמצעי הריפוי והציוד בו השתמשו כדי לאשפז ולרפא את החולים.
* אגף ההתיישבות המתעד את חיי האיכרים במושבה.
המוזיאון פעל עד סוף 2000 וב-2015 הוא נפתח מחדש לקהל המבקרים אחרי שהושלם בו תהליך שיפוץ ושימור. המוזיאון נקרא על שם הרוקח מקס מרדכי גיליות שפעל בו מ-1912 ועד 1935.

## גלריה של התצוגה הרפואית

קובץ:PikiWiki Israel 67219 menahamia village..jpg|כלי בדיקה
קובץ:אביזרים לטיפול בשיניים.jpg|ציוד לטיפול בשיניים
קובץ:בית המרקחת - בית הרופא במנחמיה.JPG|ארון תרופות
קובץ:המיקרוסקופ - בית הרופא במנחמיה.JPG|מיקרוסקופ


## לקריאה נוספת
* עבר הדני, **מנחמיה בת שישים** [תרס"ב-תשכ"ב/ 1902- 1962], הוצאת יובל, תשכ"ג/ 1963.

## קישורים חיצוניים

* בית הרופא במנחמיה, באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
* מוזיאון בית הרופא והתיישבות במנחמיה, באתר רשות ניקוז ונחלים ירדן דרומי
* 
* מוזיאון בית הרופא במנחמיה, באתר מועצה אזורית עמק המעיינות (אורכב)
* נינתו של מקס גיליות מספרת על סבא רבא שלה, באתר "הקשר הרב דורי"
* 
* , 9 במרץ 2022
* בית הרופא במנחמיה, באתר outdooractive

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי מורשת במחוז צפון
קטגוריה:מחוז הצפון: מבנים לשימור
קטגוריה:מרפאות
קטגוריה:מנחמיה
מדליית החירות (1945)

**מדליית החירות** (באנגלית: **Medal of Freedom**) היא עיטור אזרחי שהיה נהוג בארצות הברית בשנים 1945-1961. ניתן כדי להוקיר אזרחים שפעולותיהם סייעו במאמצי המלחמה של ארצות הברית ובעלות בריתה. הענקת המדליה נקבעה בצו נשיאותי על ידי הנשיא הארי טרומן. האזרחית הראשונה שקיבלה אותה הייתה אנה רוזנברג ומי שהעניק לה את המדליה באוקטובר 1945 היה מזכיר המלחמה של ארצות הברית רוברט פטרסון בהמלצת גנרל הצבא אייזנהאואר. עיטור זה הוחלף ב-1961 על ידי מדליית החירות הנשיאותית.

## תיאור
המדליה היא דיסקית ברונזה שבחזיתה מופיע פרופיל פסל החירות של בניין הקפיטול האמריקאי, עם המילה "FREEDOM" באותיות גדולות בתחתית הדיסקית. בחלק האחורי מופיע פעמון הדרור מוקף במילים "ארצות הברית של אמריקה" באותיות גדולות. המדליה תלויה על סרט אדום עם ארבעה פסים לבנים דקים. הצו לנתינת העיטור קבע כי "לא יותר ממדליית חירות אחת תוענק לאדם אחד, אך עבור מעשה או שירות אחר המצדיק פרס כזה ניתן להעניק במקום המדליה מכשיר מתאים לענידה עם המדליה".

## דרגות העיטורים
ימין|80x80 פיקסלים
בלי דקל
ימין|80x80 פיקסלים
עם דקל ברונזה
ימין|80x80 פיקסלים
עם דקל כסוף
ימין|80x80 פיקסלים
עם דקל זהב

## ראו גם
* מדליית החירות הנשיאותית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ארצות הברית: אותות ועיטורים אזרחיים
*
קטגוריה:עיטורי כוכב
חירות (1945)
הדיוויזיה ה-370 (ורמאכט)

ממוזער
**הדיוויזיה ה-370** (בגרמנית: **370. Infanterie-Division**) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של ה שלחמה במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה ה-370 הוקמה ב-17 בפברואר 1942 בריימס, צרפת כחלק מהגל ה-19 של דיוויזיות חי"ר שהוקמו במהלך המלחמה.

לאחר שהדיוויזיה ביצעה משימות ביטחוניות בצפון צרפת, היא הועברה לחלק הדרומי של החזית המזרחית ביוני 1942 והצטרפה לארמייה ה-17 בקבוצת ארמיות דרום. לאחר שנפרסה בנהר מיוס, צעדו לוחמי הדיוויזיה ה-370 דרך רוסטוב על הדון יחד עם ארמיית הפאנצר הראשונה לעבר הקווקז. בינואר 1943, דיוויזיית הרגלים ה-370 השתתפה בהגנה על ראש הגשר של קובאן. מסתיו 1943 עד מרץ 1944 לחמה הדיוויזיה ליד חרסון ומיקולאייב עם הארמייה השישית. בדצמבר 1943 היא אורגמה מחדש לדיוויזיה חדשה מסוג 44.

דיוויזיית הרגלים ה-370 הושמדה ברומניה יחד עם קבוצת ארמיות דרום אוקראינה באוגוסט 1944 במהלך מבצע יאשי-קישינב, ופורקה כיחידה ב-9 באוקטובר 1944. הניצולים שולבו בדיוויזיות ה-76 וה-15 .

## מפקדים

* ארנסט קלפ (1 באפריל 1942 - 15 בספטמבר 1942)
* פריץ בקר (15 בספטמבר 1942 - 15 בדצמבר 1942)
* אריך פון בוגן (15 בדצמבר 1942 - 20 בינואר 1943)
* פריץ בקר (20 בינואר 1943 - 1 במאי 1943)
* הרמן בהמה (1 במאי 1943 - 7 בספטמבר 1943)
* פריץ בקר (7 בספטמבר 1943 - 1 ביוני 1944
* בוטו גראף פון הילזן (1 ביוני 1944 - 3 בספטמבר 1944)

## קישורים חיצוניים

* הדיוויזיה ה-370 באתר Lexikon der Wehrmacht 
* הדיוויזיה ה-370 באתר axishistory 

370
דוד (אי, אנטארקטיקה)

**האי דוד** (באנגלית: **Dodd Island**) הוא איון הממוקם בחלק הדרום מזרחי של מדף הקרח פבליקיישנז למול חופי ארץ הנסיכה אליזבת, שבאנטארקטיקה.

האי ממוקם 20 קילומטרים מדרום לאיי סוסטרן.

## היסטוריה
### מיפוי האי
האי מופה לראשונה על ידי משלחת לארס כריסטנסן (שנערכה בעונת הקיץ האנטארקטי 1936 – 1937), בהתבסס על תצלומי אוויר. האי מופה בשנית על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה.

### מקור השם
שמו של האי ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטית של אוסטרליה.

האי נקרא על שם די. אם. דוד (D.M. Dodd), שהיה צופה מזג אוויר בתחנת דייוויס בשנת 1963.

קטגוריה:ארץ הנסיכה אליזבת: איים
הדיוויזיה ה-319 (ורמאכט)

**דיוויזיית הרגלים הסטטית ה-319** הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה בנובמבר 1940 מיחידות של הדיוויזיות ה-299 ה-87, וה-169. ב-30 באפריל 1941 החליפה הדיוויזיה ה-319 את דיוויזיית הרגלים ה-216 בהגנה על איי התעלה ונשארה בעמדה זו עד לכידתה במאי 1945 על ידי הכוחות הבריטיים.

## מפקדים

* אריך מילר (19 בנובמבר 1940 - 1 בספטמבר 1943)
* רודולף גראף פון שמטוב (1 בספטמבר 1943 - 27 בפברואר 1945)
* רודולף וולף (27 בפברואר 1945 - 8 במאי 1945)

## קישורים חיצוניים

* הדיוויזיה ה-319 באתר lexikon-der-wehrmacht 

319
תקרית הסטירה של ויל סמית'–כריס רוק

**תקרית הסטירה של ויל סמית'–כריס רוק** הייתה סטירת לחי אשר קרתה במהלך טקס פרסי אוסקר ה-94 ב-27 במרץ 2022. במהלך הטקס המנחה כריס רוק התבדח בעניין ראשה המגולח של ג'יידה פינקט סמית', בזמן שהיא ובעלה ויל סמית' נכחו בקהל. בעקבות זאת עלה סמית' לבמת האולם וסטר לרוק לעיני הצופים באולם ובשידור. התקרית קיבלה יחס בינלאומי והפכה לתופעת אינטרנט.

## רקע

ג'יידה פינקט היא שחקנית אמריקאית שזכתה להצלחה רבה בשנת 1991, עקב תפקידה בתוכנית הטלוויזיה "עולם אחר". ב-1994 היא פגשה את ויל סמית' על סט התוכנית "הנסיך המדליק מבל אייר", בה שיחק; השניים התחתנו ב-1997 והיא שינתה את שמה לג'יידה פינקט סמית'.

לפינקט סמית' ולקומיקאי כריס רוק הייתה היסטוריה ארוכה של עבודה משותפת. בין היתר, הם השתתפו בדיבוב סרטי מדגסקר.

לפני שנת 2022 הנחה רוק פעמיים את טקס פרסי האוסקר, כולל ב-2016, אז החרימו אותו כמה שחקנים (ביניהם גם פינקט סמית') בגלל היעדר מועמדים אפרו-אמריקאים. רוק התייחס בהומור להיעדרותה של פינקט סמית' במונולוג הפתיחה שלו.

בשנת 2018 חשפה פינקט סמית' בתוכנית האירוח שלה, "Red Table Talk", כי היא סובלת מנשירת שיער, שייתכן שנגרמה בגלל מתח. היא אובחנה כחולת אלופציה אראטה וביולי 2021 החלה לגלח לחלוטין את ראשה.

ב-8 בפברואר 2022 הוכרז ויל סמית' כמועמד לפרס האוסקר על תפקידו בסרט "משפחה מנצחת". האקדמיה האמריקאית לקולנוע הכריזה על כריס רוק כאחד ממנחי טקס פרסי האוסקר ה-94.

## התקרית
במהלך טקס פרסי אוסקר ה-94 ב-27 במרץ 2022, רוק הכריז על המועמדים לסרט התיעודי הטוב ביותר בטקס האוסקר ה-94, ושם ביצע מונולוג קומדי קצר שבעיקרו נקרא מהתסריט טלפרומפטר. רוק התבדח על בני הזוג חוויאר בארדם ופנלופה קרוז, שניהם זוכי אוסקר בטקסים הקודמים, והיו מועמדים בקטגוריות דומות בטקס הנוכחי. לאחר מכן רוק התבדח בבדיחה שערבה את פינקט סמית', אשר ישבה בקדמת הבמה עם בעלה ויל סמית'. בבדיחה השווה רוק את ראשה המגולח למראה הדרמטי של דמי מור בסרט ג'י איי ג'יין. על אף שהוא עצמו צחק מהבדיחה סמית' עלה לבמה, סטר לרוק, ואז הסתובב וחזר אל מושבו. מהמושב סמית צעק על רוק שלא יזכיר את שמה של אשתו, תוך שימוש בניבולי פה. במדינות רבות המילים הגסות של סמית' צונזרו על ידי השתקת אודיו במהלך השידור החי.

## בעקבותיה
התקרית זכתה לפרסום רב ורשות התקשורת הפדרלית, המסדירה את השידור בארצות הברית, קיבלה 66 תלונות על התקרית. רוק סירב להצעת משטרת לוס אנג'לס להגיש תלונה על האירוע הפלילי.

התקרית הפכה לתופעת רשת וכן הגיבו לה ידוענים שונים, בעיקר באופן שלילי בשל האלימות שהפעיל סמית'.

סמית' פרסם התנצלות רשמית. ברשתות החברתיות התייחס להתנהגותו שלו כ"בלתי מקובלת" ו"בלתי נסלחת".

ב-1 באפריל הגיש סמית' את התפטרותו מהאקדמיה האמריקאית לקולנוע. ב-8 באפריל הודיעה האקדמיה האמריקאית לקולנוע לסמית' כי יורחק מטקס פרסי אוסקר למשך עשר שנים.

## הערות שוליים

קטגוריה:פרס אוסקר
קטגוריה:2022 בארצות הברית
קטגוריה:תופעות אינטרנט
קטגוריה:אלימות
קטגוריה:שערוריות בידור
קטגוריה:ארצות הברית: שערוריות
רן לבנה

**רן לבנה** (נולד ב-25 במאי 1984) הוא יזם חברתי, מנכ"ל סוכנות החלל הישראלית וקודם לכן מנכ"ל קרן רמון.

## ביוגרפיה
רן לבנה נולד ברמת אביב, למשה ונורית לבנה. היה רכז בתנועת הצופים, ושירת כמפקד בחיל ההנדסה הקרבית.

במהלך לימודיו לתואר ראשון באוניברסיטת תל אביב היה פעיל באגודת הסטודנטים והסטודנטיות של אוניברסיטת תל אביב. אחרי שכיהן כנציג החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה, כראש מחלקה, וכסגן יושב ראש, כיהן כיושב ראש האגודה במהלך המחאה החברתית של שנת 2011 ושימש כחבר ועד מנהל בהתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל. בין היתר הקים את חברת הבת Xtra Student, היה יושב ראש "דיונון", והיה שותף להקמת מועדון היזמות של אוניברסיטת תל אביב.

במהלך המחאה החברתית בשנת 2011, הקים לבנה יחד עם רון חולדאי את מנהלת הדיור, קרן מלגות של עיריית תל אביב-יפו המעניקה מלגות דיור לסטודנטים עבור מעורבות חברתית בדרום תל אביב. עוד במהלך המחאה הוביל את חרם הצרכנים על תנובה, ואת חרם הצרכנים על שופרסל.

שנת 2015 קיבל תואר שני במינהל עסקים מהמרכז הבינתחומי הרצליה, ובשנים 2016 ו-2017 היה איש סגל בבית ספר אריסון למינהל עסקים. הוא בוגר קורס מנהלים של אוניברסיטת החלל הבין-לאומית.

### קרן רמון
בשנת 2015, כשעבד בחברת הייעוץ ת.א.ר.א של עובד יחזקאל, הכין לבנה תוכנית אסטרטגית לרונה רמון וביוני מונה להיות מנכ"ל עמותת קרן רמון. תחת לבנה צמחה העמותה ממחזור כספים של כ-4 מיליון ש"ח לכ-120 מיליוני ש"ח, ומצבת כח האדם של העמותה צמחה ל-110 עובדים. לבנה העמיק בצורה משמעותית את הפעילות החינוכית של קרן רמון בישראל בשיתוף תעשיית החלל העולמית, והוביל לפתיחת פעילות של העמותה בסינגפור, צ'ילה , סלובניה וגאנה.

במאי 2017 חתם על הסכם עם חברת נאנורקס שמאפשר לעמותה לשגר ניסויים ומטענים לתחנת החלל הבינלאומית. בשנת 2019 היה ממקימי סדנת היזמות של סוכנות החלל הישראלית, קרן רמון וסוכנות החלל האירופית.

החל מאוקטובר 2021 הפכה קרן רמון בהובלתו לזכיינית של אוניברסיטת החלל הבינלאומית בישראל.

### ראש משימת רקיע
ב-16 בנובמבר 2020, במהלך טקס מיוחד בבית הנשיא, הודיע לבנה כמנכ"ל קרן רמון כי איתן סטיבה יהיה הישראלי השני שיטוס לחלל והישראלי הראשון שיטוס לתחנת החלל הבינלאומית. לבנה כיהן כראש משימת 'רקיע' שהייתה חלק ממשימת AX1.

### במגזר הפרטי
שימש כסמנכ"ל פיתוח עסקי בחברת ההזנק Moonshot Space, ושימש כמנהל פיתוח עסקי באימאג'סאט אינטרנשיונל, שבה ניהל את פעילות החברה בשוקי צפון אמריקה, מערב אירופה וישראל.

### מנהל סוכנות החלל הישראלית
במרץ 2026 מונה למנהל סוכנות החלל הישראלית.

## חיים אישיים
לבנה נשוי ואב לבת ושני בנים, ומתגורר בנס ציונה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
שמואל קריספין

**הרב שמואל קריספין** היה רב באזמיר במאה ה-19. מחבר ספר **משק ביתי**.

## תולדותיו
נולד לרבי יהושע אברהם קריספין. אחיו היו הרב יום טוב קריספין, מחבר שו"ת בגדי יום טוב, רבי יצחק קריספין מחבר ספר שמו יצחק, ורבי אהרן קריספין, מחבר ספר בית אהרן. גיסו היה הרב חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר.

למד תורה אצל הגאון הרב יצחק רבינו אלבעלי, מחבר ספר פרי העץ, וכן למד מפי הרב יצחק נאבארו, מחבר ספר פני מבין. למד בחברותא במשך תקופה עם אחיו, הרב אהרן. היה ידוע בענוונתו הגדולה, המוזכרת כתכונה בולטת אצל הרב שמואל בכתבי כמה מחכמי דורו. הרב אלבעלי כיבדו מאד, עד שהביא בספרו פרי העץ, את דברי תלמידו ככתבם וכלשונם שני דפים שלמים וחיברם לספרו.

נפטר ממגפת הקוליר"ה בשנת התקצ"ב (1832), בחיי אביו, שהספידו: . גם אחיו, רבי יום טוב הספידו בתשלום שנתו.

## חיבורו
* **[https://beta.hebrewbooks.org/20079 משק ביתי]** (ר"ת של **מ**מני **ש**מואל **ק**ריספין) (שאלוניקי תקצ"ו) - מערכות סוגיות וכללי התלמוד והפוסקים לפי סדר הא-ב. לספרו הסכים הרב שלמה חכים, רב העיר אזמיר. את הספר ליקטו הגיהו אחי המחבר, הרב אהרן והרב יום טוב, מתוך כתביו שהיו מפוזרים זעיר פה וזעיר שם, כעדותם. הגהותיהם הרבות של האחים, ובהם חידושיהם ומשא ומתן בדברי רבי שמואל, נמצאות בכל עמוד שני כמעט, ומעניקות לספר אופי של חיבור משותף, המזקק את תורת רבני המשפחה.

## הערות שוליים

קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:כולרה
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:נפטרים ב-1832
אינר הרבור

**אינר הרבור** (באנגלית: **Inner Harbor**, מילולית: "המעגן הפנימי") הוא אזור הנמל ההיסטורי של העיר בולטימור אשר במדינת מרילנד שבארצות הברית. אזור זה מכיל כיום את החלק העיקרי של האטרקציות התיירותיות בעיר.

## אתרים בולטים
* הרבורפלייס  - מתחם שופינג
* מרכז הסחר העולמי של בולטימור 
* תחנת הכוח ברחוב פראט 
* אנדרטת השואה

### מוזיאונים
* מוזיאון התעשייה של בולטימור 
* מוזיאון הבידור של גפי 
* מוזיאון מלחמת האזרחים
* מוזיאון הילדים פורט דיסקברי 
* האקווריום הלאומי בבולטימור 
* מרכז המדע של מרילנד 
* המוזיאון היהודי של מרילנד
* מוזיאון רג'ינלד פ. לואיס להיסטוריה ותרבות אפרו-אמריקאית

### ספינות היסטוריות
* SS John W. Brown 
* USCGC Taney  - ספינת המלחמה האחרונה שעדיין קיימת אשר השתתפה בלחימה במהלך המתקפה על פרל הארבור
* USS Torsk - צוללת שנבנתה עבור הצי האמריקני במהלך מלחמת העולם השנייה
* Chesapeake 
* USS Constellation  - הספינה האחרונה שקיימת ממלחמת העצמאות האמריקאית

## גלריית תמונות

BaltimoreNationalAquarium.JPG|מבנה האקווריום של בולטימור
Constellation_bow.JPG|הסירה "U.S.S. Constellation" אשר נמצאת כיום במוזיאון הימי
Washington_Monument,_1849,_from_Federal_Hill_1a.jpg|אזור הנמל הפנימי בשנת 1849


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בולטימור
דארן קגאסוף

**דארן מקסוול קגאסוף** (באנגלית: **Daren Maxwell Kagasoff**; נולד ב-16 בספטמבר 1987) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי, אשר מוכר בעיקר בשל תפקידו בתור ריצ'רד "ריקי" אנדרווד בסדרה "סודות ההתבגרות" ברשת Freeform.

## ביוגרפיה
קגאסוף נולד וגדל בשכונת אנסינו בלוס אנג'לס, קליפורניה לאם יהודייה, אליס קגאסוף (לבית לוי) ולאב נוצרי, בארי קגאסוף, יהלומן במקצועו. הוא האמצעי מבין שלושה ילדים; יש לו אח גדול יותר, ג'סטין, ואחות צעירה ממנו, נטלי.

קגאסוף סיים את לימודיו בתיכון מונטקלייר בשנת 2005, שם שיחק בנבחרת הבייסבול של בית ספרו. בזמן שלמד באוניברסיטת המדינה בסן פרנסיסקו, קגאסוף החליט להיות שחקן.

## קריירה
קגאסוף חזר ללוס אנג'לס, ולוהק לתפקיד הראשי בהפקת תיאטרון מקומית של *Suburbia ,* מחזה שהסרט בעל אותו השם משנת 1996 התבסס עליו.

לאחר שסיים את לימודי משחק, החל להיבחן לתפקידי טלוויזיה וקולנוע. במהלך אחד האודישנים הראשונים שלו, הוא הרשים את המפיקה ברנדה המפטון עד כדי כך שהיא בחרה בו לככב בתפקיד ריקי אנדרווד בסדרת הנעורים "*[[סודות ההתבגרות|סודות התבגרות]]" .* הסדרה הוקרנה במשך חמש עונות.

ב-24 בפברואר 2013 פורסם כי קגאסוף לוהק לתפקיד אלכס בפיילוט של פוקס *דליריום*, המבוסס על הרומן מאת לורן אוליבר . עם זאת, הפיילוט לא נמכר לסדרה.

קגאסוף שיחק בסרט האימה העל טבעי "*[[הסיאנס]]*", בבימויו של סטיילס ווייט. הסרט יצא לאקרנים באוקטובר 2014.

בספטמבר 2014, קגאסוף הצטרף לצוות השחקנים של "רד בנד סוסייטי", סדרת דרמה קומית בעונת הטלוויזיה האמריקאית 2014–15 שפותחה על ידי מרגרט נאגל. בסדרה שיחק בתפקיד חוזר שגילם את מושא האהבה של קארה, האנטר קול. הסדרה עלתה לראשונה ב-17 בספטמבר 2014 ובוטלה לאחר עונה אחת.

בשנת 2019 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "הכפר".

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה בסן פרנסיסקו
קטגוריה:זוכי פרס בחירת הנוער
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1987
בלילות הקיץ

**בלילות הקיץ** (באנגלית**: Along for the Ride**) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2022 שנכתב ובוים על ידי סופיה אלווארז, המבוסס על הרומן באותו שם מאת שרה דסן. בסרט מככבים אמה פסארו, בלמונט קמלי, קייט בוסוורת', לורה קריוקי, אנדי מקדואל ודרמוט מלרוני. הסרט עלה לאקרנים ב-6 במאי 2022 ברשת הזרמת המדיה נטפליקס.

## עלילה
קו העלילה של הסדרה מתואר כך:
"קיץ שלפני הקולג' אודן פוגשת את איליי, בחור מסתורי, הסובל מנדודי שינה. בזמן שעיר החוף קולבי ישנה, השניים יוצאים למסע לילי כדי לעזור לאודן לחוות את נעוריה המהנים וחסרי הדאגות שהיא מעולם לא ידעה שהיא רוצה."

## שחקנים ודמויות
* אמה פסארו – אודן
* בלמונט קמלי – איליי
* קייט בוסוורת' – היידי
* לורה קריוקי – מגי
* אנדי מקדואל – ויקטוריה
* דרמוט מלרוני – רוברט
* ג'י הנליוס – ליאה
* סמיה פינרטי – אסתר
* פול קרמיירן – אדם
* מרקוס סקריבנר – וולאס
* ריקרדו הורטאדו – ג'ייק

## הפקה
באפריל 2021 פורסם ב-Deadline שהחלה הפקת העיבוד הקולנועי לרומן "Along for the Ride" מאת שרה דסן משנת 2009, שזכויותיו נרכשו על ידי נטפליקס. סופיה אלוורז, שבעבר עיבדה שניים מהרומנים של ג'ני האן, כתבה את התסריט ושימשה כבמאית. השחקנית אמה פסארו לוהקה לתפקיד גיבורת הרומן, אודן, בעוד שבלמונט קמלי יגלם את מושא האהבה שלה, איליי. שחקנים נוספים שלוהקו לתפקידים הם אנדי מקדואל, ג'י הנליוס וריקרדו הורטאדו.

שלב הצילומים החל ב-22 באפריל 2021, בקרוליינה ביץ'  שבצפון קרוליינה, וצילומים נעשו גם בווילמינגטון, בקיורי ביץ'  ובעיירה אוק איילנד . הצילומים נמשכו עד תחילת יוני.

## הפצה
הסרט הוקרן לראשונה בנטפליקס ב-6 במאי 2022.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2022
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטים המבוססים על רומנים אמריקאים
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית אמריקאיים
תפוס את שורטי

**תפוס את שורטי** (באנגלית: **Get Shorty**) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדית פשע משנת 1995 בבימויו של בארי סוננפלד, עם ג'ון טרבולטה, ג'ין הקמן, רנה רוסו, דלרוי לינדו ודני דה ויטו בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן "תפוס את שורטי" של אלמור לנארד משנת 1990. העלילה היא על עבריין גובה חובות שנכנס לעסקי הפקת סרטים לאחר שנשלח לגבות חוב מבמאי ומפיק סרטים.

ג'ון טרבולטה זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי.

בארי סוננפלד היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - קומדיה או מוזיקלי ולפרס דב הזהב.

סקוט פרנק היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לתסריט הטוב ביותר.

ג'ון לוריא היה מועמד לפרס גראמי ליצירה מוזיקלית לקולנוע או לטלוויזיה.

## תקציר העלילה
צ'ילי פאלמר (ג'ון טרבולטה) הוא גובה חובות השוק האפור במיאמי. יריבו הוא ריי "בונס" ברבוני (דניס פרינה) העובד עבור גנגסטר אחר. לאחר שבו לקח במסעדה את מעילו, מגיע אליו צ'ילי וחובט בו.

לאחר שהבוס של צ'ילי מת לוקח הבוס של בו את חובותיו ובו רואה את עצמו כבוס שלו ומחייב אותו לגבות חובות של לאו דבו (דייוויד פיימר), כובס שנחשב כנספה בתאונת מטוס וכנראה קבל 300,00 דולר ביטוח חיים. צ'ילי מתכוון לטוס לשם זה ללוס אנג'לס ומקבל משימה נוספת, לגבות שם חוב ממפיק ובמאי הסרטים הארי זים (ג'ין הקמן).

צ'ילי מאתר את לאו "המת" ולוקח ממנו את 300,000 הדולר שקיבל מביטוח החיים. הוא חודר לביתו של הארי שישן עם חברתו קארן פלורס (רנה רוסו) ומפתיע אותם. צ'ילי מתרשם מעולם הסרטים ומציע להארי להפיק סרט במימונו. לשם הצלחת הסרט הם מגייסים את מרטין וויר (דני דה ויטו), קטן קומה המכונה "שורטי" שהיה מועמד פעמיים לפרס אוסקר והוא גרוש מקארן. קארן הופכת לחברתו של צ'ילי ואילו להארי יש חברה חדשה, דוריס ספרון (בט מידלר)

דמות נוספת בעלילה הוא סוחר הסמים בו קאטלט (דלרוי לינדו), שעובד עם ברון הסמים אסקובר (מיגל סנדובל). אסקובר העביר לו סמים בשווי 500,000 דולר שנמצאים בתא נעול בשדה התעופה. בו שלח את יאיו (ג'ייקובס ורגס) אחיינו של אסקובר כדי שייקח את הסמים אך הוא נבהל מבלשי ה-FBI שעקבו אחריו ועוזב את המקום ובו מחסל אותו. כעת מגיע אסקובר וחוקר את בו על הכסף ועל אחיינו.

גם בו רוצה להיכנס להפקת סרט ומאיים על צ'ילי בעזרת שומר ראשו בר (ג'יימס גנדולפיני) אך צ'ילי מתגבר על בר והוא עובר לצידו וביחד הם מחסלים את בו.

לבסוף מגיע למקום "בונס", מאיים על הארי וחובט בו קשות. הוא רוצה לחסל את צ'ילי אך זה מפקיד בידיו את מפתחות התא בשדה התעופה ושולח אותו להיתפש בידי סוכני ה-FBI.

לבסוף הם מתחילים להפיק את הסרט אך לא מרוצים ממשחקו של "שורטי".

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לתפוס את שורטי, באתר יוטיוב
*תפוס את שורטי, באתר TCM
*צ'ילי מתגבר על בר, באתר יוטיוב
*פגישת אסקובר ובו, באתר יוטיוב
*תקרית המעיל, באתר יוטיוב
קטגוריה:סרטי 1995
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיית פשע
קטגוריה:סרטי מטרו גולדווין מאייר
קטגוריה:סרטים המבוססים על רומנים אמריקאים
סקויין

**סקויין** (ברומנית: **Săcueni**; בהונגרית: **Székelyhíd**, סקלהיד; ביידיש: **סעקלהיד**; בגרמנית: **Zickelhid**, ציקלהיד) היא עיירה במחוז ביחור שברומניה.

## גאוגרפיה
העיירה ממוקמת 42 ק"מ צפונית-מזרחית לאורדיה, בקרבת הגבול ההונגרי. היא נמצאת במחוז ביחור  בקרישאנה שברומניה.

## היסטוריה
שמה של העיר שימש בוודאות מאז שנת 1217.

בשנת 1417 זיגיסמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, העניק לעיירה את הזכות לארגן יריד. זמן קצר לאחר מכן, הותר לה לקיים יריד מדי שבוע. ב-1514 היא נכבשה על ידי צבאו של גיירג' דוז'ה וב-1661 היא נכבשה על ידי צבא האימפריה העות'מאנית. ב-1665, כתנאי להסכם שלום ואשוואר , הטירה של העיר נהרסה. משנת 1691 היא הייתה חלק מלוכת הבסבורג עד הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867. לאחר מכן היא הפכה לחלק מממלכת הונגריה בתוך האימפריה האוסטרו-הונגרית.

לאחר התפרקות האימפריה האוסטרית-הונגרית ב-1918, העיר הפכה לחלק מרומניה. בין 1940 ל-1945 היא חזרה להונגריה כחלק מתכתיב וינה. מאז 1945 היא חלק מרומניה.

## אוכלוסייה
לפי המפקד האחרון משנת 2011 התגוררו בעיר 11,113 תושבים.

לפי המפקד: 77.49% הם מדיארים, 15.7% הם צוענים, 6.62% רומנים ו-0.17% אחרים.

## הקהילה היהודית
ראשית ההתיישבות היהודית במקום במהלך המאה ה-19. הקהילה צמחה בהדרגה: ב-1880 נמנו במקום 305 יהודים, ב-1900 409, ב-1910 488 וערב השואה גודל הקהילה עמד על 605 נפשות, כ-10% מכלל האוכלוסייה. במהלך המאה ה-19 הוקמו בית קברות יהודי, בית כנסת וישיבה שהונהגה על ידי הרב יהודה סגל רוזנר.

במאי 1944, במהלך הכיבוש ההונגרי, היהודים הועברו לגטו אוראדיה ומשם נשלחו כעבור מספר שבועות למחנה ההשמדה אושוויץ.

## מונומנטים היסטוריים

קובץ:Sacueni BH Stubenberg Palace.JPG|מבט קדמי על טירת שטונבברג
קובץ:Sacueni BH Catholic Church.JPG|כנסייה קתולית
קובץ:Sacueni BH Reformed Church (front).JPG|הכנסייה הרפורמית (חזית)
קובץ:Sacueni BH Reformed Church (side).JPG|הכנסייה הרפורמית (צד)


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רומניה: עיירות
המתקפה על בסיס הטיסה צ'והוייב

**המתקפה על בסיס הטיסה צ'והוייב** היא התקפה שנעשתה על בסיס חיל האוויר האוקראיני צ'והוייב אשר נמצא ליד העיר צ'והוייב במחוז חרקוב שבאוקראינה באמצעות טילים על ידי צבא רוסיה ב-24 בפברואר 2022 כחלק מהמתקפה על מחוז חרקוב בפלישה הרוסית לאוקראינה.

בבסיס זה שכנו מערכות S-300 ומל"טים מסוג באירקטאר TB-2.

## התקיפה
בשעות הראשונות לפלישה לאוקראינה ב-24 בפברואר נורו טילים על הבסיס. בעקבות התקיפה פרסמה חברת טכנולוגיות החלל האמריקאית מקסאר תמונות לוויין המתארות את הנזק שנגרם כתוצאה ממתקפת הטילים. על פי מידע מודיעיני בקוד פתוח, התקיפה הותירה נזק לאזורי אחסון דלק ולתשתיות אחרות בשדה התעופה. 

## תקיפות אחרות
ב-10 באפריל אמרו גורמים רוסיים כי תקפו שוב את הבסיס כדי להשמיד את מערכות ה-S-300 שבו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה: קרבות
קטגוריה:מחוז חרקיב