open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אדוין סלומון

**אדווין (או אדוין) סלומון** (רומנית: **Edwin Salomon**; 3 בפברואר 1935 – 20 בנובמבר 2014) היה צייר ומורה לאמנות ישראלי.

## ביוגרפיה
סלומון נולד באוקנה מורש, מחוז מורש, טרנסילבניה, רומניה. הוא למד במכון לאמנויות פלסטיות על שם יון אנדראסקו בקלוז'-נפוקה וב־1957 הוענק לו תואר M.A באמנות. עלה לישראל בשנת 1961.

ב־1965 השתלם בסורבון. סלומון זכה בפרס נורדאו, בפרס התנ"ך מטעם מוזיאון התנ"ך בתל אביב, בפרס "Gillot-Dard" על הישגיו האמנותיים בציור, ב־1990 זכה במדליית כסף בתערוכה בינלאומית בטורון שבצרפת, וב־1997 קיבל את אות יקיר העיר חולון. נפטר ב-20 בנובמבר 2014 ממחלת הסרטן, והובא למנוחות בבית העלמין הדרום.

אדווין סלומון ערך תערוכות יחיד וקבוצתיות בישראל ומחוצה לה ועבודותיו מוצגות במוזיאונים ברחבי העולם.

## תערוכות יחיד נבחרות
מוזיאון "ואסרלי" בהונגריה, גלריה "מוריה" בוושינגטון, גלריה "Two Arcs" במדריד, סטודיו "לונג גרוב" בשיקגו, משכן לאמנות בחולון, מוזיאון "בר־דוד" בקיבוץ ברעם, מוזיאון באר־שבע, מוזיאון רמת־גן, בית אריאלה בתל אביב, מוזיאון הרצליה, גלריה טובה אוסמן ובגלריה לאמנות אום אל-פחם.

## לקריאה נוספת
* דורית קדר, "בעלי החיים של אדווין סלומון", נדפס ב**מוזות** 9: 13-15.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* https://www.nli.org.il/en/search?projectName=NLI#&q=creator,contains,Salomon,%20Edwin&bulkSize=30&index=0&sort=rank&t=allresults&mode=basic The National Library of Israel
* אדוין סלומון, באתר עיריית חולון
* תערוכה ראשונה בישראל, "אולפני הרצליה", יומני כרמל, 1963
* "אור מקומי", שיחה במגמת האמנות בויצ"ו צרפת בתל אביב, 1995
* ראיון בתערוכה "הסמוי מהעין", (סרטון) יפו, 2006
* 
* "אני אף פעם לא מצייר משהו", (סרטון - חלק 1), 2009
* "אני אף פעם לא מצייר משהו", (סרטון - חלק 2), 2009

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:מורים לאמנות בישראל
קטגוריה:יקירי חולון
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
אלברכט מרץ פון קירנהיים

אוברסט (אלוף-משנה) **אלברכט ריטר פון מרץ פון קירנהיים** (בגרמנית: **Albrecht Ritter Mertz von Quirnheim**; 25 במרץ 1905 – 21 ביולי 1944) היה איש צבא גרמני, מראשי קשר העשרים ביולי לרציחתו של אדולף היטלר ולהפלת המשטר הנאצי בגרמניה.

## ביוגרפיה
מרץ היה בעל תפקיד בכיר ב"צבא המולדת", ענף של הוורמאכט שתפקידו לתכנן תוכניות ולארגן חיילי מילואים למקרה של התקוממות של עובדי כפייה ברייך, או כל מקרה חירום. בראש "צבא המולדת" עמד הגנרל פרידריך פרום. סגנו הגנרל פרידריך אולבריכט, היה מתנגד משטר פעיל, והמפקדה כולה שימשה את מטרת הקשר כנגד היטלר, בראשות הקולונל גראף קלאוס שנק פון שטאופנברג. התוכנית המרכזית להפעלת אנשי "צבא המולדת" הפכה למעשה לתוכנית להשתלטות צבאית של אנשי הקשר על הרייך השלישי, תחת שם הקוד "ואלקירי".

כאשר פוצץ שטאופנברג את הפצצה במפקדתו של היטלר, סייע מרץ לאנשי הקשר, והוציא ביחד עם הגנרל אולבריכט את הפקודות שנועדו להפעיל את "ואלקירי". ביחד עם אולבריכט ושטאופנרג עצר מרץ את הגנרל פרום, וניסה לפעול על מנת לקדם את מטרת הקושרים. עם זאת אנשי הקשר נכשלו במספר משימות בסיסיות, כגון השתלטות על תחנות הרדיו, דבר שהיה מונע את התפשטות הידיעה כי היטלר חי. פרום נמלט ממעצרו, ובערבו של יום ה-20 ביולי 1944, נעצרו הגנרל לודוויג בק שאמור היה לעמוד בראש המדינה הגרמנית לאחר הקשר, שטאופנברג, מרץ, ורנר פון האפטן (קצין שסייע לשטאופנברג בהטמנת הפצצה) ואולבריכט.

פרום היה להוט להראות כמי שפעל לדיכוי הקשר, ולהסתיר את העובדה כי מטה הקושרים פעל במפקדת "צבא המולדת" עליו היה מופקד. (הדבר לא עזר לפרום, והוא הוצא להורג על ידי היטלר בשל "פחדנות"). פרום נתן לגנרל בק את האפשרות להתאבד, ומשזה נכשל בניסיון ההתאבדות ירה בו אחד החיילים. לאחר מכן נתן פרום לשטאופנברג, מרץ, אולבריכט והאפטן לכתוב מכתבים לבני ביתם, העמידם לקיר בחצר בנדלרבלוק והוציאם להורג באמצעות כיתת יורים.

## ראו גם
* קשר העשרים ביולי
* ההתנגדות הגרמנית לנאציזם

## לקריאה נוספת
*ויליאם שיירר, **[[עלייתו ונפילתו של הרייך השלישי]]**, שוקן, 1976.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:מתנגדים לנאצים שהוצאו להורג
קטגוריה:קושרי קשר ה-20 ביולי
קטגוריה:גרמנים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1944
ריבוע

שמאל|220px
[שמאל|ממוזער|[בנייה בסרגל ובמחוגה|בניית ריבוע באמצעות סרגל ומחוגה]]
בגאומטריה, **ריבוע** הוא מרובע משוכלל. בריבוע יש ארבע צלעות שוות וארבע זוויות שוות. זוויות אלה הן זוויות ישרות.

ריבוע הוא מקרה פרטי של מרובע, טרפז (בהגדרה הרחבה שלו), מקבילית, מלבן ומעוין. לריבוע יש השטח המקסימלי מבין המרובעים עם היקף נתון, והיקף מינימלי מבין המרובעים עם שטח נתון.

## תכונות הריבוע
כל הצלעות בריבוע הן צלעות שוות.
*בריבוע, כל הצלעות הנגדיות מקבילות זו לזו.
*כל הזוויות בריבוע הן זוויות ישרות. לכן, כל הזוויות שוות.
*האלכסונים של ריבוע שווים זה לזה, מאונכים זה לזה, וחוצים זה את זה.
*האלכסונים של ריבוע חוצים את זוויות הריבוע (לזוויות בנות 45 מעלות).

### זיהוי ריבוע
*כל מרובע שכל צלעותיו שוות וכל זוויותיו ישרות הוא ריבוע.
*כל מקבילית בעלת שתי צלעות סמוכות שוות וכל זוויותיה ישרות היא ריבוע.
*כל מקבילית שאלכסוניה שווים זה לזה ומאונכים זה לזה או חוצים את זוויותיה היא ריבוע.
*כל מעוין שכל זוויותיו ישרות הוא ריבוע.
*כל מעוין שאלכסוניו שווים זה לזה הוא ריבוע.
*כל מלבן בעל שתי צלעות סמוכות שוות הוא ריבוע.
*כל מלבן שאלכסוניו מאונכים זה לזה או חוצים את זוויותיו הוא ריבוע.

## משפטים בריבוע
*על פי משפט פיתגורס, היחס בין כל אלכסון לכל צלע בריבוע הוא- השורש הריבועי של 2.
*היקף הריבוע שווה לסכום ארבע הצלעות:  P = 4 \cdot a .
*שטח הריבוע שווה לריבוע אורך הצלע: S = a^2  (מנוסחה זו נובע המונח "a בריבוע", שפירושו a בחזקת 2).

אם נסמן את צלע הריבוע ב-a, את הרדיוס של המעגל החסום בריבוע ב-r ואת הרדיוס של המעגל החוסם את הריבוע ב-R אזי:
* המרכזים של שני המעגלים הללו מתלכדים ומהווים את מרכז הכובד של הריבוע ומפגש האלכסונים.
* הרדיוס של המעגל החסום שווה למחצית הצלע של הריבוע:
:r = \frac a 2
* הרדיוס של המעגל החוסם שווה למחצית האלכסון של הריבוע:
:R = a \cdot \frac{\sqrt{2}}{2}

## ראו גם
*ריבוע היחידה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מרובעים
קטגוריה:צורות גאומטריות סימטריות
חומרי טעם וריח

[ממוזער|290px|חומרי טעם ב[מקדונלד'ס]]
**חומרי טעם וריח** הם חומרים המוספים למזון במטרה לשנות או לשפר את טעמו או את ריחו של המזון או המשקה.

## חומרי טעם וריח סינתטיים
קיימים תוספים רבים שמקורם סינתטי. תהליך הייצור שלהם מתחיל במחקר כימי שמטרתו לבודד רכיבים חיוניים של הטעם המובהק מתוך רכיבים טבעיים. בשלב הבא מנסים לדמות את הטעם בעזרת חומרים סינתטיים.

### יתרונות וחסרונות
מצדדי השימוש בחומרי טעם וריח סינתטיים טוענים שלחומרים סינתטיים יש לרוב כושר עמידות והם פחות פגיעים לשינויי טמפרטורה ושינויים אחרים. הם קלים להשגה, זולים יותר ויציבים יותר בצבעם ובהרכבם. המתנגדים לשימוש בהם טוענים שהשפעתם על הגוף אינה טובה  וחלק מהם מסוכנים לבריאות.

## קישורים חיצוניים

* Tweaking tastes and creating cravings, בתוכנית 60 דקות 
* 

*
קטגוריה:תוספי מזון
קטגוריה:כימיה של מזון: חומרים
חומר מתחלב

**חומרים מְתַחְלֵבִים** (באנגלית **Emulsifiers**) הם חלק מקבוצת חומרים גדולה המכונה **[[תוסף מזון|תוספי מזון]]**, המחברים בין חומרים שאין להם זיקה משותפת, ולאחר החיבור מונעים את היפרדותם.

## אופן פעולת החומר
חומרים אלה, המשמשים בתעשיות שונות ובמיוחד בתעשיית המזון, משנים ומפחיתים את מתח פני השטח של שתי תרכובות שאינן מסיסות מלכתחילה זו בזו, עד שמתקבל תחליב (אמולסיה) יציב יחסית המשותף לשתיהן. בעזרת החומרים המתחלבים ניתן לבסס גם צורות משותפות לגז ונוזל או מוצק ונוזל, במטרה לשפר את מרקם המזון.

## שימוש בחומרים מתחלבים
בתעשיית המזון נעשה שימוש בחומרים מתחלבים במגוון מוצרים, כמו למשל בתעשיית השוקולד, שעושה שימוש רב בלציטין, ובתעשיות מזון נוספות כמו תעשיית הגלידות, המיונז, הרטבים ועוד.

על אף שהמילה "מתחלב" נגזרה מהמילה "חלב", אין קשר בין החומרים המתחלבים לחלב או למוצריו. חלב הוא פשוט דוגמה טבעית לתחליב שבו מים ושומן דרים בכפיפה אחת.

## ראו גם
*מספר E

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוספי מזון
קטגוריה:תרכובות
תחליף סוכר

**תחליף סוכר** הוא תוסף מזון שטעמו מתוק אך כמות האנרגיה שבו קטנה מזו של סוכרוז. חלק מתחליפי הסוכר טבעיים ואחרים מלאכותיים ומכונים "**ממתיק מלאכותי**".

## ממתיקים מלאכותיים
ממתיק מלאכותי הוא תוסף מזון כימי המשמש כתחליף לסוכר, ואינו מכיל כמעט ערך קלורי או רכיבי תזונה חיוניים.

בין הממתיקים המלאכותיים הראשונים היה הסכרין שמתיקותו היא פי 300 משל הסוכרוז וייצורו זול, שהתגלה ב-1879 על ידי כימאי בשם קונסטנטין פולברג שעבד עם זפת פחם. בזמן שסעד עם אשתו, הבחין המדען כי לכל מה שאכל היה טעם מתוק, והבין שהשאריות על ידיו הן המקור למתיקות החריגה. חסרונו של הסכרין הוא בטעם הלוואי המתכתי שלו.

יצרני הממתיקים המלאכותיים חיפשו דרכים לייצר ממתיקים מלאכותיים חופשיים מטעם הלוואי וכך נוצר הציקלמט, שמתיקותו גדולה פי 30–50 ממתיקות הסוכרוז וממתיקים סינתטיים אחרים. אף על פי שרבים משתמשים בממתיקים מלאכותיים כדרך לתמוך בירידה או בשמירה על משקל הגוף, הממתיקים כשלעצמם אינם גורמים להרזייה באופן ישיר. שינויים במשקל הגוף תלויים בצריכה הקלורית הכוללת של האדם.

### רשימת ממתיקים מלאכותיים
[שמאל|ממוזער|200px|שקיקי [ציקלמט]]
* אספרטם - ממתיק ללא טעם לוואי, המתאים בעיקר למשקאות קרים ולמוצרים שאינם דורשים בישול או חימום. נוצר בשנת 1965, מתיקותו פי 180 מסוכרוז.
* סכרין - (ידוע גם בשם "סוכרזית"), נוצר בשנת 1879, מתיקותו פי 300 מסוכרוז.
* ציקלמט - פותח כתחליף לסכרין, אין לו טעם לוואי. נוצר בשנת 1937, מתיקותו פי 30–50 מסוכרוז.
* אצסולפאם-K, נוצר בשנת 1967, מתיקותו פי 200 מסוכרוז.
* סוכרלוז, נוצר בשנת 1976, מתיקותו פי 500–600 מסוכרוז.
* מלטודקסטרין

## תחליפים טבעיים

ישנם תחליפים טבעיים אשר מופקים מן הצומח.

### רשימת תחליפים טבעיים
* סטיביה – צמח תבלין נטול קלוריות (מתוק פי 10–15 מסוכר, אבקת הסטיביוזיד המופקת מהצמח מתוקה פי 200).
* סורביטול – ממתיק טבעי, שמתיקותו 60% מסוכר, אך מכיל 2.4 קלוריות לגרם (לעומת 4 בסוכר). משמש בעיקר בתעשיית הממתקים.
* מלטיטול – ממתיק טבעי שמתיקותו 90% מסוכר, אך מכיל 2.1 קלוריות לגרם (לעומת 4 בסוכר).
* אריתריטול – ממתיק טבעי שמתיקותו 70% מסוכר אך מכיל 0.24 קלוריות לגרם (לעומת 4 בסוכר) ואינו משפיע על רמות הסוכר והאינסולין בדם.

### רשימת תחליפים מלאכותיים

## משני טעם
בנוסף לתחליפי הסוכר שטעמם מתוק, ישנם גם חומרים כדוגמת המירקולין אשר משנים באופן זמני את אופן הפעולה של פקעיות הטעם וגורמים לחומרים אחרים לעורר תחושת מתיקות (למשל חומרים חמוצים במקרה של מירקולין).

## השפעות בריאותיות
קיימת מחלוקת ביחס להשפעות הבריאותיות של ממתיקים מלאכותיים. בשנות ה-70 הראו מחקרים שנעשו בעכברי מעבדה שאחדים מן הממתיקים הסינתטיים עלולים לגרום לסרטן במינונים גבוהים, אך אמינותם מוטלת היום בספק. אף על פי שקיים קשר מתאמי בין צריכת ממתיקים מלאכותיים לבין סוכרת ומחלות נוספות, לא ניתן להסיק מכך שקיים קשר סיבתי, שכן המתאם עשוי לנבוע מסיבות אחרות (לדוגמה: שימוש בממתיקים מלאכותיים במקביל לצריכה מוגזמת של סוכר ממקורות אחרים).

## קישורים חיצוניים

* אירה שולמן, כל האמת על ממתיקים מלאכותיים, באתר של "שירותי בריאות כללית", 22 ביולי 2015
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
לציטין

**לציטין** (מיוונית - **lekithos** חלמון הביצה. קרוי גם **פוספטידיל כולין**) הוא פוספוליפיד המהווה חומר חיוני לחיים. זוהי קבוצת מולקולות שומנית, המגינה על ממברנות התאים ואף מהווה חלק מהם. 

תכונתו כמסיס במים בצידו האחד ומסיס בשומן בצידו האחר וכך מסיס במים ובשומן גם יחד, מאפשרת לו לפעול כמתחלב המאפשר מיזוג שומן ומים באותו חומר. בתעשיית המזון נהוג לעשות שימוש בלציטין במיני מזונות רבים כגון: שוקולד, מיני מאפה, גלידות, מיונז, גבינה צהובה, ממתקים ועוד. בחומרים מוספים למזון הוא שייך לקבוצת חומרים מתחלבים.

לציטין מהווה מקור טוב לחומר המזין כולין.

הלציטין מצוי בחי ובצומח וניתן למיצוי ממקורות כמו חלמון ביצים, סויה, לפתית ועוד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:תרכובות ביוכימיות
קטגוריה:תוספי מזון
התפלגות מקסוול-בולצמן

\frac{x^2}{a^3} e^{\frac{-x^2}{2a^2}}
|מצטברת=\textrm{erf}\left(\frac{x}{\sqrt{2} a}\right) -\sqrt{\frac{2}{\pi}} \frac{x e^{-x^2/(2a^2)}}{a}  
|תוחלת=\mu= \sqrt{\frac{8a^2}{\pi}}
|חציון=
|שכיח=\sqrt{2a^2}
|שונות=\sigma^2=\frac{a^2(3 \pi - 8)}{\pi}
|סטיית תקן=\sqrt{\sigma^2}=\sqrt{\frac{a^2(3 \pi - 8)}{\pi}}
|צידוד=\ \frac{(16-5\pi)\sqrt{8}}{\pi^{3/2}}
|גבנוניות=\ \frac{15\pi^2+16\pi-192}{\pi^2}
}}

**התפלגות מקסוול-בולצמן** היא התפלגות המשמשת בפיזיקה ובכימיה לתיאור התפלגות גודל של וקטור, שכל אחד מרכיביו מתפלג באופן נורמלי ובלתי תלוי. השימוש הנפוץ ביותר שלה הוא לתיאור התפלגות המהירויות של חלקיקים בגז אידיאלי, אך היא יכולה לתאר, בשינוי הפרמטרים, גם, לדוגמה, את התפלגות התנע או האנרגיה שלהם.

ההתפלגות קרויה על שם הפיזיקאי הסקוטי ג'יימס קלרק מקסוול והפיזיקאי האוסטרי לודוויג בולצמן.

באופן פורמלי, אם  \ X_1, X_2, X_3  הם משתנים מקריים נורמליים בלתי-תלויים בעלי תוחלת 0 וסטיית תקן  \ a  אז המשתנה המקרי \ Z המוגדר על ידי \ Z=\sqrt{\left( X_{1} \right)^{2}+\left( X_{2} \right)^{2}+\left( X_{3} \right)^{2}} מתפלג לפי התפלגות מקסוול-בולצמן עם פרמטר  \ a. במקרה זה, \ (Z/a)^2 מתפלג התפלגות כי בריבוע עם שלוש דרגות חופש.

נוסחת צפיפות ההסתברות הכללית להתפלגות מקסוול-בולצמן מובאת בטבלה, אך לרוב משתמשים בווריאציה המתארת את התפלגות גודל המהירות בגז אידיאלי:

:
F(v) = 
4 \pi v^2 
\left( \frac{m}{2 \pi k_{B}T} \right)^{3/2} 
\exp \left( \frac{-mv^2}{2k_{B}T} \right)


## שימושים
התפלגות מקסוול-בולצמן משמשת כבסיס לתיאור תופעות מקרוסקופיות של גז, כגון טמפרטורה, לחץ או דיפוזיה. ניתן להסיק את ההתפלגות תוך שימוש בכלים של פיזיקה סטטיסטית, תחת ההנחות שהגז בנוי מכמות גדולה של חלקיקים כדוריים קשיחים שאינם משפיעים אחד על השני פרט להתנגשויות ביניהם, ובהזנחת אפקטים קוונטיים. הנחות אלו הן קירוב טוב להתנהגות של גזים אמיתיים בתנאים רגילים, שבהם הלחצים נמוכים והטמפרטורות נמוכות. ואכן, מדידות בתנאים רגילים מראות התאמה טובה מאוד של התפלגות המהירויות לצפי התאורטי.

## התפלגויות נוספות
עבור המהירות כווקטור, ההתפלגות היא:

:
f_v (v_x, v_y, v_z) =
\left( \frac{m}{2 \pi k_BT} \right)^{3/2} 
\exp \left[
\frac{-m(v_x^2 + v_y^2 + v_z^2)}{2k_BT}
\right]
.

ניתן גם להסיק מתוך התפלגות מקסוול-בולצמן של המהירויות את התפלגות האנרגיה. בדוגמה שלהלן מובא חישוב עבור גז המכיל חלקיקים מסוג אחד בלבד, כך שלכל החלקיקים ישנה אותה מסה. אם ההסתברות למצוא מולקולה בטווח מהירויות  \ \vec{v} עד \ \vec{v} + \Delta \vec{v} היא: 

:
F(v) dV = 
4 \pi v^2 
\left( \frac{m}{2 \pi kT} \right)^{3/2} 
\exp \left( \frac{-mv^2}{2kT} \right)
 dv

ניתן להציב: \ E=\frac{1}{2}mV^2 וגם \ dE=mVdV  

כשאז יתקבל: 
f_E\, dE=2\sqrt{\frac{E}{\pi(kT)^3}}~\exp\left[\frac{-E}{kT}\right]\,dE


## ראו גם
* התפלגות בולצמן
* התפלגות פרמי-דיראק
* התפלגות בוז-איינשטיין
* גז אידיאלי

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:תרמודינמיקה
מקסוול-בולצמן
חוק קאזואיסטי

**חוק קאזואיסטי** הוא חוק המנוסח כפסוקית תנאי ("כי" או "אם"), ואחריה מגיע המשפט העיקרי ובו נקבע החוק.

המילה קאזואיסטי היא מלשון המילה מקרה, אירוע (**casus** בלטינית). החוק נקרא כך משום שהוא מנוסח כמקרה משפטי.

ראשון חוקרי המקרא שהבחין בין שתי צורות היסוד העיקריות של חוקי התורה (קאזואיסטי ואפודיקטי) היה אלברכט אלט, אחד מממשיכי דרכו הבולטים של הרמן גונקל.

**דוגמאות**
* "וְכִי יַכֶּה אִישׁ אֶת עַבְדּוֹ אוֹ אֶת אֲמָתוֹ בַּשֵּׁבֶט וּמֵת תַּחַת יָדוֹ נָקֹם יִנָּקֵם" (ספר שמות כ"א, 20)
* "כִּי יִגְנֹב אִישׁ שׁוֹר אוֹ שֶׂה וּטְבָחוֹ אוֹ מְכָרוֹ חֲמִשָּׁה בָקָר יְשַׁלֵּם תַּחַת הַשּׁוֹר וְאַרְבַּע צֹאן תַּחַת הַשֶּׂה" (ספר שמות כ"א, 37)

רוב החוקים שנמצאו בחוקים המסופוטמיים הם מטיפוס קאזואיסטי. עובדה זו הובילה את פרופסור שלום מ' פאול להסיק כי החוק
הקאזואיסטי שבתורה הוא מורשת קדומה שנכנסה לקובצי החוקים ואילו החוקים המנוסחים באופן אפודיקטי הם חידוש ישראלי שנובע מכך שהחוקים נחשבו כציווי האל.

המג'לה, קובץ דינים אזרחיים עות'מאני, שהיה בתוקף בעת שלוט האימפריה העות'מאנית בארץ ישראל ושנים רבות לאחר מכן, הוא דוגמה לחקיקה קאזואיסטית.

חוק העונשין של מדינת ישראל אף הוא חוק קאזואיסטי. הוא אינו אוסר עשייתן של עבירות, אלא קובע את העונש למבצעיהן (כנרמז בשם הערך). כך, למשל, החוק אינו אומר "אסור לרצוח" אלא קובע "העושה אחת מאלה יאשם ברצח ודינו – מאסר עולם ועונש זה בלבד". בחוקים אחרים המטילים עונשים ניתן למצוא שילוב של שתי הגישות. בחוק למניעת הטרדה מינית, למשל, קובע סעיף 4 "לא יטריד אדם מינית את זולתו ולא יתנכל לו" (ניסוח אפודיקטי), ובסעיף שלאחריו נקבע העונש למי שאינו מציית לאיסור זה: "המטריד מינית אדם כאמור בסעיף 3(א)(3) עד (6), דינו - מאסר שנתיים" (ניסוח קזואיסטי).

## ראו גם
*מוסר קאזואיסטי
*חוק אפודיקטי

## לקריאה נוספת
* אלברכט אלט, **מקורות החוק הישראלי**, האוניברסיטה העברית בירושלים, אקדמון, תשכ"ו.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מונחים משפטיים
קטגוריה:משפט עברי
יד רמב"ם

**יַד-רַמְבַּ"ם** הוא מושב במועצה האזורית גזר, כ-3.5 קילומטר דרומית מזרחית לעיר רמלה. מצפון למושב מחלף נשרים וממזרח לו כביש 424. ממערב לו כביש 44. מדרומו מושב עזריה.

## שם המושב
המושב נקרא על שמו של הרמב"ם (רבי משה בן מיימון) במלֹאת 750 שנים לפטירתו.

## היסטוריה
המושב הוקם ב-6 בנובמבר 1955 (כ"א חשוון, תשט"ז). מקימיו היו 75 משפחות אמידות מהערים פאס וצפרו שבמרוקו. יצחק קדמון וחיים מויאל, אנשי הפועל המזרחי, היו מעורבים בייסוד המושב והיו בקשר עם תושביו דוד לוי, שמעון מונסנגו וגב' אלקסלסי, גם בשנות ה-60.

באוקטובר 1956 היו במושב 77 משפחות. בכל משק חקלאי היו 25 דונם והמושב ניהל במשותף גן ירק ופרדס.

תושבי המושב התפרנסו בעבר מחקלאות, אך חלק ניכר מאדמות המושב (כ - 1,100 דונם) הופקעו ויועדו לבניית כביש חוצה ישראל. בעקבות תביעתם של התושבים את הוועדה המחוזית של המועצה האזורית, הוענק להם ב-2009 פיצוי של כ-300,000 שקל לכל חקלאי, ובסך הכל כ-31 מיליון שקל, פיצוי גבוה משהיה מקובל בעבר על האדמות שהופקעו.

היישוב מעורב - תושביו דתיים וחילונים.
כיום עוסקים רק חלק מהתושבים בחקלאות, והאחרים במקצועות חופשיים ועבודות מחוץ ליישוב.

ביד רמב"ם נמצא תיכון לאומנויות בית-אקשטיין יד-רמב”ם, בית ספר חינוך מיוחד המיועד לבני נוער בכיתות י’ עד גיל 21 עם קשיים נפשיים ורגשיים. בית הספר מכיל 16 כיתות ו- 128 תלמידים.

* ג'ו עמר זמר, חזן, פזמונאי, מלחין ופייטן ישראלי, מחלוצי הזמר המזרחי והים-תיכוני בישראל. עלה לארץ בשנת 1956, והתיישב ביד רמב"ם. נקבר ביד רמב"ם לצד אשתו.

* יעקב אפרתי מנהל ישראלי במגזר הציבורי. נולד ביד רמב"ם.

## קישורים חיצוניים
* אתר המושב
* יד רמב"ם, באתר המועצה האזורית גזר
* 
* 

## הערות שוליים

[ימין|ממוזער|250px|מבנה ה[ממגורה המרכזי כשבראשו מצויה עמדת שמירה מבוטנת]]
ימין|ממוזער|250px|תל ראס אבו חמיד שבשדות יד-רמב"ם, אשר יש המזהים אותו עם גִּתָּיִם המקראית. התל שוכן על גבעה חקלאית שבה פזורים חרסים רבים.

קטגוריה:מועצה אזורית גזר
קטגוריה:הנצחת הרמב"ם
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובי הפועל המזרחי
קטגוריה:מושבים במחוז המרכז
גיליון אלקטרוני

[ממוזער|250px|[תמונת מסך של גיליון אלקטרוני בתוכנת Calc מחבילת OpenOffice שבה אפשר לראות את המטריצה המאפיינת תוכנה זו.]]
**גיליון אלקטרוני** (באנגלית: spreadsheet) הוא שיטה לפריסה וארגון נתונים-מספריים בעיקר שיעודה ביצוע חישובים מרובים והצלבות בין ערכים המשתרעים על פני תאים אנכיים ורוחביים. אפיון זה הפך לפופולרי בתוכנות משרדיות והוא נכלל כאפליקציה, בחבילות האופיס השונות.

## אפיון תוכנה
צורתה החיצונית של התוכנה היא כדף חשבון טבלאי המורכב מיחידה אלמנטרית הנקראת "תא". התאים מסודרים בעמודות ושורות. רוב הגיליונות יוצרים מטריצה דו־ממדית, אך יש גם גיליונות אלקטרוניים המאחסנים את אינפורמציית התאים במבנה תלת־ממדי או רב־ממדי. לעיתים מייצגת האינפורמציה בתאים קשרים אל פעילויות ותוכנות אחרות.

הגיליון מכיל אלפי תאים, ושמו של כל אחד מהתאים נגזר מן השורה והעמודה שבהן הוא נמצא (אות ומספר). הגיליון מאפשר פעילות עם ערכים מספריים רבים לצורך חישוב, תכנון, ניסוי והצגה של עיבודי נתונים. יתרונו העיקרי של גיליון אלקטרוני הוא בביצוע של מספר רב של חישובים מקביליים על נתונים רבים. ניתן להציב בו מספרים ולבצע פעילויות בצורה חוזרת, תוך כדי ניסוי וטעייה. כמו כן יש לגיליון יכולת להציג את הנתונים ואת החישובים בצורות גרפיות מגוונות.

הגיליון האלקטרוני, המאופיין בידידותיות בשימוש, בגמישות רבה ובפתיחותו, יכול להשתלב בענפים רבים, כמו כלכלה, חשבונאות, סטטיסטיקה וניהול. הוא יכול גם להשתלב בתחום החינוך. שלושת המאפיינים העיקריים שהביאו לקליטתו במערכת החינוך הם: דינמיות, שיטתיות וצורות הצגה מגוונות.

## היסטוריה
הגיליון האלקטרוני הראשון היה VisiCalc, שפותח ויצא לאור ב־1979 על ידי דן בריקלין ובוב פרנקסטון (ועדיין זמין) עבור המחשב הביתי Apple II. תוכנה זו הראתה לראשונה כי למחשבים הביתיים יש משמעות עסקית מעבר למשחקים. יש סברה כי אפליקציה זו היא אשר שכנעה את אנשי IBM כי למחשב הביתי יכול להיות שימוש עסקי, ושימש כזרז לכניסתה לשוק זה וליצירת המותג "מחשב אישי". המפתחים של VisiCalc לא רשמו כל פטנט על הרעיון, וכך נולדו לו מתחרים רבים ומתקדמים יותר. כאשר יצא לשוק מחשב IBM PC יצא יחד איתו לוטוס 1-2-3, שהיה התוכנה המצליחה ביותר עליו (ידועה גם אמירה שהוא מכר יותר מחשבי PC מאשר כל מאמצי השיווק של IBM). הגיליון האלקטרוני הראשון של חברת מיקרוסופט היה ה־MultiPlan, שיצא בגרסאות למחשבי IBM ותואמיו ולמחשבי אפל. ב 1985 יצאה מיקרוסופט עם הגרסה הראשונה לגיליון האלקטרוני Excel.

במקביל לגיליונות אלו, יצאו לשוק גיליונות אלקטרוניים רבים נוספים, חלקם בחינם, או ברישיון "שותפה" (Shareware).

גיליון אלקטרוני נפוץ נוסף היה Quattro Pro של חברת בורלנד, שהוצג ב-1988. בישראל, חברת סיבית פיתחה גיליון עבודה אלקטרוני כחלק מחבילת קלבו PC. בסופו של דבר, חבילת האופיס של מיקרוסופט כבשה את השוק, וב-2011, הגיליון האלקטרוני הנפוץ ביותר הוא Excel, שמגיע כחלק מחבילה זו. בעולם הקוד הפתוח, נפוץ הגיליון האלקטרוני Calc, של חבילת ליברה אופיס. קיימים גם עשרות גיליונות אלקטרוניים אחרים, חלקם מיועדים למחשבי כף יד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנות עסקיות
שורש של מספר

שמאל|ממוזער|150px|סימון מתמטי לשורש
במתמטיקה, ה**שורש** ה־n-י של a הוא מספר ממשי או מרוכב, שכאשר מכפילים אותו n פעמים בעצמו, מקבלים את a. את השורש מסמנים \sqrt[n]{a}. שורש של מספר נקרא גם **רדיקל** (באנגלית root ו-radical, שמקורם ב-radix בלטינית שפירושו "שורש"). הפעולה החישובית של מציאת שורש של מספר נקראת **הוצאת שורש**.

**[[שורש ריבועי]]** של מספר ממשי a כלשהו הוא מספר, אשר כשמכפילים אותו בעצמו, מקבלים את a. הפעולה החישובית של מציאת השורש הריבועי נקראת הוצאת שורש ריבועי.

התוצאה של הוצאת שורש ריבועי ממספר חיובי היא שני שורשים ממשיים. למשל, למספר 100 יש את השורשים פלוס 10 ומינוס 10, אשר כל אחד בריבוע מחזיר 100. עם זאת, כאשר מדובר על **ה**שורש הריבועי של מספר, מקובל כי סמל השורש הוא בדרך כלל חיובי בלבד (Principal square root). השורש הריבועי החיובי מסומן כך: \sqrt{a}. אולם, פתרון המשוואה \ x^2=a הוא \ +\sqrt{a} ו-\ -\sqrt{a}.

למספרים ממשיים שליליים אין שורש ריבועי ממשי (מכיוון שכל מספר ממשי שמוכפל בעצמו נותן תוצאה אי-שלילית, בין אם הוא שלילי ובין אם הוא חיובי). המספרים המרוכבים פותחו בין היתר על מנת לתת מענה לבעיה זו: במספרים המרוכבים יש שורש לכל מספר (ממשי או מרוכב).

**שורש מעוקב** של a הוא מספר שכאשר מכפילים אותו 3 פעמים בעצמו, מקבלים את a.

חזקות רציונליות מוגדרות באמצעות פעולת השורש, על ידי \sqrt[n] {a} = a^{\frac{1}{n}}, כאשר n מספר חיובי שלם. לפיכך, חזקה רציונלית כללית מוגדרת כך: a^{\frac{m}{n}} = (\sqrt[n] {a})^m. אפשר להוכיח, שפעולה זאת קיימת ומוגדרת היטב (במספרים הממשיים) עבור כל מספר ממשי אי-שלילי a.

## שורש של מספר מרוכב
מעל שדה המספרים המרוכבים לכל מספר מרוכב יש n שורשים מסדר n. את השורש נוח לחשב בהצגה הקוטבית של מספרים מרוכבים: \ z = r( \cos\theta + i \sin\theta) = r e^{i\theta} במקרה זה, השורש מסדר n נתון על ידי

: \ z^{1/n} = r^{1/n} e^{i ( \frac{\theta}{n} + \frac{2 \pi k}{n})}

כאשר k=0,1,...,n-1.

לדוגמה: \sqrt{-1}=(-1)^{1/2}=(e^{i\pi})^{1/2} = e^{i ( \pi /2 + \pi k)} = i e^{i \pi k} כאשר k=0,1 ו-\ e^{i \pi/2}=i. עבור k=0 מקבלים \ e^{i \pi \cdot 0} = 1 ואילו עבור k=1 מקבלים \ e^{i \pi } = -1 ובסך הכל \sqrt{-1}=(-1)^{1/2}=(e^{i\pi})^{1/2} = e^{i ( \pi /2 + \pi k)} = \pm i

בהצגה הקרטזית, השורש השני של מספר מרוכב \ a+bi (\ a,b\in \mathbb{R}) נתון על ידי הנוסחה \ \sqrt{a+bi} = \pm (\frac{b}{2t}+ti), כאשר \ t = \sqrt{\frac{\sqrt{a^2+b^2}-a}{2}}.

עוד דוגמה: שורש שלישי של 1:

: z_1 = 1, \quad z_2 = e^{i \frac{2 \pi}{3}} = \frac{-1 + i\sqrt{3}}{2}, \quad z_3 = e^{i \frac{4 \pi}{3}} = \frac{-1 - i\sqrt{3}}{2} .

## ראו גם

* שורש ריבועי
* חזקה (מתמטיקה)
* הרחבה רדיקלית
* פתרון באמצעות רדיקלים

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פונקציות ממשיות ומרוכבות
קטגוריה:אלגברה בסיסית
קטגוריה:פעולות בינאריות
מרחב מטרי שלם

בטופולוגיה, **[[מרחב מטרי]] שלם** הוא מרחב בו לכל סדרת קושי של נקודות מתוכו קיים גבול באותו מרחב. בצורה אינטואיטיבית, ניתן לומר כי מרחב שלם הוא מרחב שאין בו "חורים": אם יש סדרה של נקודות שהולכות ומתקרבות אחת לשנייה, הן יתקרבו לנקודה אחת מסוימת במרחב. שדה המספרים הממשיים הוא מרחב מטרי שלם, אבל מרחב המספרים הרציונליים אינו שלם, שכן סדרת מספרים רציונליים המתכנסת (בממשיים) ל-\sqrt{2} היא סדרת קושי שאין לה גבול רציונלי.

תנאי הכרחי ומספיק לכך שמרחב מטרי יהיה שלם מנוסח במשפט החיתוך של קנטור. מרחב מטרי שלם הוא קומפקטי אם ורק אם הוא חסום לחלוטין.

## השלמה

כל מרחב מטרי ניתן ל**השלמה**. בצורה אינטואיטיבית ניתן לתאר השלמה בתור "מילוי החורים" במרחב, על ידי כך שמוסיפים למרחב את כל הגבולות של כל סדרות הקושי הלא מתכנסות. אחת מהדרכים להגדיר את המספרים הממשיים היא בדרך זו: מגדירים את המספרים הממשיים בתור ההשלמה של המספרים הרציונליים - כלומר, כל מספר ממשי הוא גבול של סדרת קושי כלשהי של מספרים רציונליים.

מבחינה פורמלית, מרחב Y הוא השלמה של מרחב X אם ורק אם X איזומטרי לקבוצה צפופה במרחב Y ו-Y הוא מרחב מטרי שלם. ניתן להוכיח שכל שתי השלמות של X הן איזומטריות זו לזו; כלומר הן זהות בכל הנוגע לתכונות המטריות שלהן.

## שיטות בנייה למרחב משלים

ישנן שתי שיטות בנייה בסיסיות למרחב המשלים.

**שיטה ראשונה** 

נעזר בטענה - כל מרחב מטרי (X,d) ניתן לשכן בתוך מרחב בנך. כלומר, קיים שיכון f:X\hookrightarrow { L }^{ \infty  }(X), כאשר מרחב הפונקציות הוא מרחב שלם. מספיק יהיה להביט בתמונה של X בתוך מרחב הפונקציות (שכן היא איזומורפית למרחב X). כדי להשלים את f(X), נביט בקבוצה Cl(f(X)), היא הסגור של הקבוצה. קבוצה זו אכן סגורה, ולכן משלימה את תמונת X, ולכן משלימה (איזומורפית) את X.

** שיטה שנייה **

השיטה השנייה היא יותר קונסטרוקטיבית, ובמידה מסוימת גם יותר "חסכונית". נביט בקבוצה X' הכוללת את כל סדרות קושי במרחב X. נגדיר עליה את הפסאודו מטריקה d'(\{ { x }_{ n }\} ,\{ { y }_{ n }\} )=\lim _{ n\rightarrow \infty  }{ d( } { x }_{ n },{ y }_{ n })  . פונקציה זו מוגדת היטב ומגדירה פסאודו מטריקה על X'. נגדיר יחס שקילות ~ על X' על ידי
\{ { x }_{ n }\} \sim \{ { y }_{ n }\}  \iff d'(\{ { x }_{ n }\} ,\{ { y }_{ n }\} )=0 \iff  \lim _{ n\rightarrow \infty  }{ d( } { x }_{ n },{ y }_{ n })=0
ביחס שקילות זה, נביט בקבוצת מחלקות השקילות: { X }_{ c }=\{ [\{ { x }_{ n }\} ] | \{ { x }_{ n }\} \in X'\} . ראשית, קל לשכן את המרחב X למרחב {X}_{c} על ידי a\mapsto [{ \{ a(n)=a\}  }_{ n\in N }]. השלמת המרחב X תהיה שוב הסגור של התמונה.

## מרחבים מטריים עם מבנה אלגברי

כאשר מדובר בשדה סדור, השלמות מתייחסת לקיום חסם עליון לכל קבוצה חסומה. זוהי תכונה שונה מהתכנסות של סדרות קושי - ראו שדה סדור שלם לפרטים.

מרחב נורמי שלם נקרא מרחב בנך ואילו מרחב מכפלה פנימית שלם נקרא מרחב הילברט. 

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מרחבים מטריים
סטיקס

ממוזער|409x409 פיקסלים|הנימפה סטיקס
**סטיקס** (ביוונית עתיקה: **Στυξ**) במיתולוגיה היוונית היא אלה ושמו של נהר השנאה בשאול. הנהרות האחרים הם פלגתון, אכרון, קוקיטוס ולתה. הוריה של סטיקס היו הטיטאנים אוקיינוס ותטיס. סטיקס צידדה בזאוס במלחמה נגד הטיטאנים, ולכן קבע ששמה ישמש כשבועת האלים.

## משפחה
לפי הגרסה המקובלת ביותר, סטיקס הייתה האוקיינדית הבכורה והבת של אוקיינוס ותטיס. היא גם אשתו של פאלאס הטיטאן ואימם של זלוס, ניקה, קראטוס וביה.

בגרסה של היגינוס, סטיקס היא הבת של ארבוס וניקס וגם אימם של סקילה, פונטוס (המעיינות) ולקוס (האגמים), גם כן מפאלאס.

אף על פי שמקובל שפרספונה היא הבת של דמטר, בביבליותקה של אפולודורוס נאמר שהיא הבת של סטיקס וזאוס.

## שבועת הסטיקס
ב"תאוגוניה" מסופר שסטיקס צידדה בזאוס במלחמתו נגד הטיטאנים. זאוס זימן את "כל האלים הנצחיים לאולימפוס הגדול" והבטיח, לכל מי שיצטרף אליו נגד הטיטאנים, ישמור על המעמד שהיה להם או יקבלו מעמד תחת שלטונו. סטיקס, בעצת אביה אוקיינוס, הייתה הראשונה שצדדה בזאוס. על תמיכתה, זאוס קבע ששמה ישמש כשבועת האלים ושילדיה יחיו במשק הבית שלו.

ב"איליאדה" של הומרוס, הרה נשבעת פעמיים בנהר הסטיקס. פעם אחת לפני זאוס, ופעם שנייה לפני היפנוס. ב"אודיסיאה", הנימפה קליפסו נשבעת לאודיסאוס בנהר הסטיקס שהיא לא זוממת לפגוע בו.

ב"מטמורפוזות", יונו עבדה על סמלה, אמו של בכחוס, ושכנעה אותה לבקש מיופיטר לראות את צורתו האמיתית. מלך האלים נשבע על הסטיקס לתת לה כל מה שתבקש, והוכרח לעמוד בשבועתו. הוא הראה לה את צורתו האלוהית וסמלה נהרגה מכך.

בסיפור דומה, הליוס, הבטיח לבנו, פאתון, שיתן לו כל דבר שיחפוץ בו. פאתון ביקש מאביו לרכוב במרכבת השמש שלו. למרות ניסיונותיו להניע את בנו, הליוס היה חייב להסכים והבקשה נגמרת במותו של פאתון.

הסיודוס סיפר שזאוס היה שולח את איריס לשאת מים מהנהר, ועל מים אלו נשבעים האלים. הוא מוסיף גם שאלים שלא מילאו אחר שבועתם הוכרחו לשתות ממי הנהר ושכבו בחולי ללא אמברוזיה ונקטר למשך שנה. לאחר מכן, הם היו מנודים מחברת האלים למשך תשע שנים נוספות.

## נהר
[מרכז|ממוזער|[תטיס (מיתולוגיה)|תטיס טובלת את אכילס בסטיקס]]
ב"תאוגוניה" מתואר שלסטיקס ניתן עשירית ממימיו של אוקיינוס, והנהר זורם מצוק תלול וסובב תשע פעמים מסביב להאדס (השאול). לאחר כך, הזרם נופל אל תוך המים הראשיים. באודיסאה, קירקה אומרת שאל תוך האכרון זורמים הנהרות פלגתון וקוקיטוס שהוא זרם של נהר הסטיקס.

ב"אינאיס" משיט כארון את המעבורת שלו על פני הסטיקס. זה בניגוד למסורת המקובלת בה הוא שט על מי נהר האכרון.

במסורות מאוחרות יותר, מסופר שתטיס טבלה את אכילס בנהר הסטיקס, והוא הפך לבלתי פגיע בכל מקום מלבד העקב השמאלי שלו, ממנו החזיקה אותו.

בהמנון ההומרי לדמטר סטיקס מוזכרת בקצרה כאחת מחברותיה למשחק של פרספונה.

## הקומדיה האלוהית

ב"קומדיה האלוהית" של דנטה, פלגיאס מעביר את דנטה וורגיליוס על פני המים המזוהמים של נהר הסטיקס. הסטיקס, המתואר כביצה, הוא המעגל החמישי של הגיהנום, בו נענשים הזועמים ומלאי החמה בטביעה תמידית במים הבוציים.

[שמאל|ממוזער|250px|נהר הסטיקס ב[הקומדיה האלוהית|קומדיה האלוהית, גוסטב דורה]]

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מקומות במיתולוגיה היוונית
קטגוריה:אלים יווניים
קטגוריה:נימפות
קטגוריה:חיים לאחר המוות
קטגוריה:אלי ים ונהר
קטגוריה:נהרות אגדיים
מבצעי צבא הגנה לישראל

שמאל|לא ממוסגר|200px
נוסף על המלחמות שידעה מדינת ישראל, ביצע צה"ל מספר גדול של מבצעים צבאיים, כחלק ממלחמה כוללת או בנפרד ממנה, מהם נקודתיים ביותר (כמה פעולות תגמול) ומהם שהתפתחו לממדים של מלחמה (למשל מלחמת שלום הגליל).

רשימה זו מרכזת את כל המבצעים הצבאיים של צה"ל ושל כוחות הביטחון הישראליים (שפרסומם הותר) בסדר כרונולוגי, בחלוקה לפי מלחמות ולפי תקופות.

## מלחמת העצמאות
(מרץ 1948 – מרץ 1949)

## פעולות התגמול
(אפריל 1951 – אוקטובר 1956)

## מלחמת סיני
(29 באוקטובר – 5 בנובמבר 1956)

## בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים
(6 בנובמבר 1956 – 5 ביוני 1967)

## מלחמת ששת הימים
(5–10 ביוני 1967)

## בין מלחמת ששת הימים למלחמת ההתשה
(11 ביוני 1967 – 7 במרץ 1969)

## מלחמת ההתשה
(8 במרץ 1969 – 8 באוגוסט 1970)

## בין מלחמת ההתשה למלחמת יום הכיפורים
(9 באוגוסט 1970 – 5 באוקטובר 1973)

## מלחמת יום הכיפורים
(6–24 באוקטובר 1973)

## בין מלחמת יום הכיפורים למלחמת לבנון הראשונה
(25 באוקטובר 1973 – 5 ביוני 1982)

## מלחמת לבנון הראשונה
(6 ביוני – 29 בספטמבר 1982)

## בין מלחמת לבנון הראשונה לנסיגת צה"ל מלבנון ולאינתיפאדה השנייה
(7 ביוני 1982 – 24 במאי 2000)

## האינתיפאדה השנייה
(27 בספטמבר 2000 – 5 במרץ 2005)

## בין האינתיפאדה השנייה למלחמת לבנון השנייה
(6 במרץ 2005 – 11 ביולי 2006)

## מלחמת לבנון השנייה
(12 ביולי – 14 באוגוסט 2006)

## בין מלחמת לבנון השנייה למלחמת חרבות ברזל
(15 באוגוסט 2006 – 6 באוקטובר 2023)

## מלחמת חרבות ברזל
(7 באוקטובר 2023 – הווה)

## קישורים חיצוניים
על הרקע בבחירת שמות מבצעי צה"ל ראו:
* 
* יותם יזרעאלי, לכל מבצע יש שם: על מחולל השמות הצה"לי, באתר בית אבי חי, 27 ביולי 2014
*  
* 
* 

* Dalia Gavriely-Nuri, “War-Normalizing Naming: From Operation Peace for the Galilee to Operation Cast Lead,” *The Normalization of War in Israeli Discourse, 1967–2008*, Lanham, MD: Lexington Books, 2013, pp. 33–48


## הערות שוליים

*
קבוצה צפופה

בטופולוגיה, תת-קבוצה A של מרחב טופולוגי X נקראת **קבוצה צפופה**, אם כל קבוצה פתוחה ולא ריקה ב-X, מכילה איבר מתוך A. תכונה זו שקולה לכך שהסגור של A שווה למרחב כולו.

אם \left(X,d\right) מרחב מטרי, פירושו של דבר שניתן להתקרב כרצוננו לכל נקודה ב-X בעזרת נקודות מ-A: לכל x \in X ולכל \varepsilon>0, יש a \in A המקיימת d\left(x,a\right) .

קבוצת המספרים הרציונליים, \mathbb{Q}, היא למשל צפופה בקבוצת המספרים הממשיים, \mathbb{R}, עם הטופולוגיה הסטנדרטית (כלומר \overline{\mathbb{Q}} = \mathbb{R}). היא גם צפופה בישר של סורגנפריי, \mathbb{R}_\ell.

מרחב שקיימת בו קבוצה צפופה בת מנייה נקרא מרחב ספרבילי. לדוגמה, קבוצת המספרים הרציונליים צפופה בישר הממשי, שכן כל קטע פתוח בישר הממשי מכיל מספרים רציונליים (זוהי תכונת הארכימדיות של הממשיים). לכן השדה הממשי ספרבילי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טופולוגיה
ארגון התקינה הבין-לאומי

[ממוזער|[לוגו ארגון התקינה הבין-לאומי]]
**ארגון התקינה הבין-לאומי** (באנגלית: **International Organization for Standardization**; בראשי תיבות: **ISO**) הוא גוף בין-לאומי הקובע תקנים. ISO הוא בא־כוחם של גופי תקינה לאומיים ברחבי העולם, אשר מגדיר תקנים תעשייתיים ומסחריים בין-לאומיים.

החלטה על הקמת הארגון התקבלה ב-14 באוקטובר 1946 באספת המומחים מ-25 מדינות שהתקיימה בלונדון. הארגון הוקם בפועל תוך כשנה. לציון אירוע זה, 14 באוקטובר הוכרז כיום התקנים העולמי.

ISO אומנם מגדיר את עצמו כארגון בין-לאומי לא-ממשלתי, אך יכולתו להציב תקנים, אשר באופן תדיר הופכים לחוק דרך חוזים או תקנים לאומיים, הופכת אותו לבעל השפעה משמעותית בתחומים רבים. בפועל, הוא פועל כקונסורציום עם קשרים חזקים לממשלות.

בנושאים הקשורים בהנדסת חשמל ומחשבים, פועל ISO בשיתוף פעולה צמוד עם הנציבות הבין-לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC).

הארגון ידוע יותר בשמו המקוצר ISO (הגייה: אַיי-סוֹ, בעברית הוגים אִיזוֹ). הפירוש הרשמי של השם המקוצר הוא שאילה מהמילה היוונית *isos*, אשר משמעותה "שווה". אך בזמן ההחלטה על השם הסבר זה כלל לא עלה. ככל הנראה במקור היה ISO ראשי תיבות משוכלים של "International Standards Organization".

תקני ISO ממוספרים, ובעלי מבנה מהצורה *"ISO nnnnn:yyyy: Title"* כאשר *"nnnnn"* הוא מספר התקן, *"yyyy"* הוא שנת ההוצאה של תקן זה, ו*"Title"* מתאר את נושא התקן.

הרבה קובצי דמות של תקליטורים מסתיימים בסיומת "ISO" כדי להראות שהם משתמשים בתקן ISO 9660 למערכות קבצים.

## ראו גם
* תקני ISO 9000 מערכת נהול איכות (QMS)
* ISO 31000 מערכת נהול סיכונים (RMS)
* ISO14001 מערכת נהול הסביבה(EMS)

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* לקסיקון התקנים של ISO

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:ארגוני תקינה
מחזאי

**מחזאי** (באנגלית :playwright) הנקרא בשפות אחדות גם **דרמטורג**, הוא אדם העוסק בכתיבת מחזה. יצירותיו מיועדות בדרך כלל להצגה בפני קהל בידי שחקנים. לעיתים מחזות נוצרים כיצירות ספרותיות, הנעזרת בקונוונציות הדרמטיות אך אינן מכוונות להצגה פומבית. בתיאטרון הפוסטמודרני, תפקיד המחזאות לעיתים הוא חיבור הקטעים הנבנים לכדי עלילה ורצף אומנותי שלם, לרוב במקרים שבהם ההצגה לא מועלית על-פי מחזה כתוב.

המחזאים המוקדמים ביותר בספרות המערבית שיצירותיהם נשמרו הם המחזאים של יוון העתיקה. מחזותיהם נכתבו סביב תחרות שנתית שנערכה באתונה במאה החמישית לפני הספירה לכבוד האל דיוניסוס. הידועים מביניהם – אייסכילוס, סופוקלס, אוריפידס ואריסטופאנס – יצרו תבניות דרמטיות שעדיין מקובלות בקרב מחזאים מודרניים.

המחזאים המודרניים אינם זוכים בדרך כלל לתהילה או להכרה בחשיבות התרבותית של יצירתם בדומה לעבר, מכיוון שהתיאטרון אינו עוד המקום היחיד שניתן לראות בו דרמות רציניות או קומדיות מבדרות, והמחזאי המבקש לו קהל נאלץ להתחרות במדיומים מודרניים יותר כקולנוע וטלוויזיה.

מבין המחזאים הבולטים שהשפיעו על עיצוב תרבות המערב, ניתן למנות את: ויליאם שייקספיר, מולייר, לואיג'י פיראנדלו, ברטולט ברכט, אנטון צ'כוב, יוהאן אוגוסט סטרינדברג, הנריק איבסן, ארתור מילר, יוג'ין אוניל, טנסי ויליאמס, אדוארד אלבי, ניל סיימון, הרולד פינטר, סמואל בקט, אז'ן יונסקו ופרידריך דירנמאט.

המחזאי הראשון שיצירתו נדפסה בשפה העברית הוא יהודה סומו, שמחזהו, "צחות בדיחותא דקידושין", נדפס במאה ה-16.

ה**דרמטורג** בימינו הוא מקצוע שונה מהמחזאי, במיוחד לפי מסורת התיאטרון הגרמנית:
בגרמנית עושים הבדל בין Dramatiker - המחזאי, מחבר מחזות ו Dramaturg דרמטורג שהוא יועץ לבמאי, עוקב אחרי תהליך ההעלאה על הבמה של המחזה, כשהוא בקיא בהקשרים הדרמטיים והספרותיים העמוקים של המחזה.
הדרמטורג במובן הזה מתערב ישירות בעבודת התיאטרון, הלהקה והבמאי. הוא מופקד על סוגיות קשורות לטקסט (רפרטואר, עיבוד, עריכה, תרגום, תיעוד וכו). הוא עשוי לעקוב מקרוב אחרי עבודת היוצרים של עבודה הבימתית, בחזרות, בישיבות ההפקה, ומלווה את תהליך היצירה, מבלי שיהיה המחזאי.

## ראו גם
*רשימת מחזאים
*דרמטורגיה

## קישורים חיצוניים

* 

## לקריאה נוספת
*Joseph Danan, Qu'est-ce que la dramaturgie ?, Actes Sud, coll. « Apprendre », 2010 ()
(מהי דרמטורגיה?)
Hans-Thies Lehmann et Hans-Thies Lehmann, Le Théâtre postdramatique* Arche, 2002 ()
(התיאטרון הפוסט-דרמטי)

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בתיאטרון
קטגוריה:מקצועות האמנות
גברעם

[ממוזער|220px|יום העלייה לקרקע - קיבוץ גברעם, [28 באוגוסט 1942 (במועד זה עדיין לא היה שם לקיבוץ).]]
שמאל|ממוזער|220px|נקודת ההתיישבות הראשונה של הקיבוץ
[ממוזער|קיבוץ גברעם \ "מחר" Mahar המופיע במפת אזור אשקלון מ-1945. באותה עת כמעט לא היו באזור יישובים יהודיים. ניתן להבחין במפה בקיבוץ [נגבה שקם ב-1939. יד מרדכי שהוקם בסוף 1943 עדיין אינו מופיע. השם "כפר ורבורג" חתוך בפינה הצפון מזרחית. השם "אסקלון" ממערב לעיירה הערבית מג'דל, מציין את חורבות העיר העתיקה.]]
**גְּבַרְעָם** הוא קיבוץ (הקיבוץ המאוחד) במישור החוף הדרומי ובמבואת הנגב. הקיבוץ שוכן ממזרח לכביש אשקלון - יד מרדכי, כתריסר קילומטרים מאשקלון ומשתייך למועצה אזורית חוף אשקלון. נוסד בשנת 1942.

## שם הקיבוץ
בתחילת 1945 ביקשו רוב חברי היישוב לקרוא לנקודתם "משואות" ואילו חברי ועדת השמות של הקרן הקיימת הציעו את השם "בית השקמה". לבסוף נבחר השם גברעם כמסמל את עמידת הגבורה של העם במערכה על הרחבת גבולות אדמת ישראל בארצו. היו שציינו גם את סמליות השם כתגובת היישוב היהודי בארץ ישראל לשואה.

## היסטוריה
גרעין המייסדים הראשונים, שנקרא "מחר", התגבש בגרמניה במסגרת קיבוץ המאוחד, כגרעין משותף של דתיים וחילוניים. אף על פי שבתחילה היו בקבוצה דתיים רבים, עם הזמן הצטרפו לגרעין חילוניים רבים וחלק מהדתיים עזבו. הקבוצה התיישבה בשנת 1935 באדמות הקרן הקיימת בהדר ליד כפר סבא. בנובמבר 1938 עורר חילול שבת בקבוצה מחאה מצד גורמים דתיים.

בט"ו באלול תש"ב, 28 באוגוסט 1942, עלתה קבוצת חלוץ של הגרעין לנקודת ההתיישבות הראשונה של הקיבוץ על גבעה מערבית למקום הקיבוץ הנוכחי. המטרה הייתה לקבוע חזקה על כ-3600 דונם של אדמות הקרן הקיימת שנרכשו בסביבות הכפר סימסים שהיו מפוזרות במעל מאה חלקות קטנות. חלקות אלו כללו פרדס על כ-80 דונם שהיה כקילומטר צפונית לנקודת ההתיישבות ובו היה באר מים ששימש את הקיבוץ. בנקודה הזמנית שאוישה בתחילה בידי כ-30 איש, נבנו צריפים ששימשו לחדר אוכל, מכבסה, מרפאה, רפת ואורווה, וכן אוהלים למגורים. באוקטובר 1942 נפצעו שניים מחברי הקיבוץ כשהטרקטור שלהם עלה על מוקש ישן. רוב חברי הקבוצה המשיכו להתגורר ליד כפר סבא. בשנת 1945 עבר הקיבוץ למקום הקבע.

ב-13 במאי 1944 התקיים סולחה בין הקיבוץ לתושבי הכפר סימסים, לאחר שקודם לכן הייתה תגרה בין שומרי שדות הקיבוץ לתושבי הכפר.
באוגוסט 1946 עלו בדואים על שדות הדורה של הקיבוץ. בעימות שהתפתח בין שומרי הקיבוץ לבדואים נהרג אחד מהבדואים. בנובמבר אורגנה סולחה בין אנשי הקיבוץ והשבט הבדואי בסיוע אברהם שפירא.

בעת מלחמת העצמאות הקיבוץ היה בקו החזית מול הפולש המצרי, נשלט באש ממשלטי חוליקאת, וילדיו ונשותיו של הקיבוץ פונו ליפו.

בעשור הראשון לקום המדינה לא צלח דרכו של הקיבוץ והוא שקע בחובות.

ב-19 ביולי 2013 נפתח בית הכנסת הזמני בגברעם ומיקומו היה באחד המקלטים. לאחר כארבעה חודשים הועבר מיקומו למבנה ששימש שנים רבות כ"מחסן בגדים" שעבר שיפוץ.

בשנת 2014 החל הקיבוץ בתהליך של הרחבה וקליטת משפחות חדשות.

## כלכלה
ענפי המשק העיקריים הם: "גברעם מעטפות איכות" - מפעל לייצור מעטפות, מפעל לייצור גלילי קרטון, גד"ש, רפת, לול ופינת חי.

## ראו גם
*אמפי גברעם
* שמורת כורכר גברעם

## קישורים חיצוניים

* 
* תולדות גברעם, באתר מיזם הנגב המערבי והגליל
* אמפי - גברעם, סרטון מבט ממעוף הציפור (מיכה אמיתי)
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: קיבוצים
קטגוריה:עוטף עזה: יישובים
קטגוריה:מישור החוף הדרומי
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ המאוחד
קטגוריה:קיבוצים במחוז הדרום
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1942
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:מעוטרי נס הקוממיות
מגיה

**מַגִּיהַּ** הוא אדם העוסק בהגהה, כלומר בבדיקת דיוקו של טקסט שנערך לדפוס טרם מסירתו להדפסה. או בבדיקת התאמתו למקור, בדומה למגיה של פרשיות התורה הכתובות בכתב יד על קלף, המגיה, במקרה זה, בודק את הטקסט, ומשווה אותו למקור מוסמך.

מקצוע ההגהה הוא גורם משמעותי וחיוני בתחום העיתונות וההוצאה לאור, ולכן העובדים במקצוע ההגהה הם לרוב מומחים בבלשנות ובספרות. 

על מאפיין מיוחד של עבודת המגיה מספר הסופר חיים באר, שבצעירותו היה מגיה בעיתון דבר:

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מקצועות
קטגוריה:דפוס
אגודל

[ממוזער|250px|[זקיפת אגודל]]

**אֲגוּדָל** הוא האצבע העבה (האצבע הראשונה) בכף היד ובעברית נקראת גם "בוהן" ו"גוּדָל", ומיקומו מהווה נקודה משמעותית באבולוציית האדם, תוצאה של הזדקפותו מעל הקרקע (לפני כמיליון שנה).

הזדקפותו של האדם וחוסר הצורך להישען על ידיו בתנועה, הביאה להתפתחות היד ובמיוחד האגודל. דבר שאפשר לאדם לאחוז כלים בידיו, וליצור באמצעותם כלים אחרים. מיקום האגודל כאצבע נגדית לשאר האצבעות מספק טווח תנועה נרחב ומאפשר לאדם להשתמש בכלים עדינים. בדומה לזאת, אצל קופים קטנים, שחיים על העצים וכמעט ואינם מגיעים אל הקרקע, כל ארבע הבהונות משמשות לשיפור אחיזת ארבע הגפיים בענפים.

האגודל הוא מעין סמל של האדם הטכנולוגי. בו-זמנית עם האבולוציה של האגודל עבר גם מוח האדם התפתחות משמעותית. מרכיבים שאפשרו לו ליצור עליונות על שאר בעלי החיים, לרתום אותם לצרכיו ולפתח כלים שהפכו עם הזמן מורכבים מאוד טכנולוגית.

לעיתים עלולה להופיע אצל תינוקות עד גיל חצי שנה, תופעת "אגודל הדק", שבה האגודל נותר מכופף ולא מתיישר. לעיתים זה עשוי להיות מולד.

## [[מחווה גופנית|מחוות גופניות]] באמצעות האגודל
ממוזער|250px|בקשה לעצירת טרמפ באירופה, על ידי זקיפת אגודל.
ממוזער|250px|מחוות שלילה, בוז או ביטול - נוצרת על ידי הפניית האגודל כלפי מטה.
250px|ממוזער|שמאל|שמות אצבעות היד בעברית
זקיפת אגודל בכיוון מעלה היא מחווה המסמלת אישור בתרבויות רבות בעולם, ובכוון מטה כשלילה. בקרבות הגלדיאטורים ברומא העתיקה שימשה התנועה בה האגודל פונה מעלה - את הצופים ועורך המשחקים לסמן בעד חנינתו של הלוחם המובס, וכנגדה התנועה בה האגודל פונה מטה על הריגתו.

בתרבויות אחרות היא עשויה לסמל בקשה לעצירת טרמפ, או תנועה גסה.

אפשר לשחק עם האגודל "מלחמת אגודלים", שבה היריבים מנסים להכניע אחד את השני בלחיצה על האגודל.

## [[מציצת אצבע]]
לרוב תופעת מציצת האצבע תהיה על ידי מציצת האגודל, יותר מכל אצבע אחרת. מציצת אצבע היא תופעה שכיחה בקרב ילדים. לרב ילדים מוצצים אצבע כדי להירגע. בנוסף על כך, ילדים קטנים מגלים את העולם באמצעות הפה והכנסת אצבעות הידיים לתוכו היא אחת הדרכים לכך.

## מצוות מליקה

הציפורן של האגודל שבדרך כלל היא הציפורן החזקה ביותר מבין ציפורני האצבעות והיא משמשת הן במליקה והן מצוות מילה. במליקה דרוש, כי השוחט יכרות בעזרתה בצורה נכונה את מפרקת העוף ובמילה, כי המוהל יגלה בעזרתה את עטרת הפין, מהקרום המכסה אותה.

## ראו גם
*מלחמת אגודלים
*אגודלים (משחק)
*מציצת אצבע
* עורק האגודל הראשי
* אגודל סקי
* תסמונת דה קרוון

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
ISO 9660

**ISO 9660** הוא תקן למערכת קבצים לתקליטורים, אשר פורסם על ידי ארגון התקינה הבין-לאומי (בר"ת: ISO). מטרתו לתמוך במערכות הפעלה שונות, כגון Windows, Mac OS ומערכות תואמות יוניקס, כך שיהיה ניתן להעביר מידע ביניהן.

גם תקליטורי DVD-ROM משתמשים מערכת הקבצים של ISO 9660.

## רמות והגבלות

ישנם רמות שונות לסטנדרט.
 

כל רמות התקן מגבילים את שמות הקבצים לאותיות רישיות, מספרים וקו תחתון. חלק מתוכנות ניהול לתקליטורים (למשל תוכנות צריבה) מאפשרים להשתמש בכמעט כל תו ב־ASCII. בזמן שדבר זה לא ממש תואם לתקן של ISO 9660, מרבית מערכות ההפעלה שיכולות לקרוא מערכות קבצים תואמות ISO 9660, יודעות גם לטפל במקרה הנ"ל כהרחבה לתקן.

## דמויות דיסק

דמויות של דיסקים ממערכת קבצים של ISO 9660 (הידועים יותר בשם דמויות ISO) היא דרך נפוצה להעביר אלקטרונית את התוכן של תקליטורים. לרוב יש להם את הסיומת `.iso` (אם כי לא בהכרח), ולכן נהוג להתייחס אליהם כ"ISO"-ים.

## הרחבות

ישנן הרחבות לתקן ה־ISO 9660 כדי להתגבר על ההגבלות. הנפוצים ביותר הם Rock Ridge ו־Joliet:
הראשון מאפשר לשמר את ההרשאות של יוניקס ושמות ASCII ארוכים יותר, והשני תומך בשמות השמורים בUnicode, דבר המאפשר להשתמש בכמעט כל התווים האפשריים לשמות קבצים, אפילו מכתבים לא רומיים (למשל עברית, ערבית וסינית).

ישנו גם תקן מיוחד בשם ISO 13490 שהוא תקן ISO 9660 עם תמיכה בצריבה-חוזרת (multisession) על התקליטורים.

## תמיכה של מערכת ההפעלה

מרבית מערכות ההפעלה תומכות בקריאה של דיסקים בפורמט ISO 9660, ומרבית המערכות החדשות תומכות בהרחבות כמו הכתובות למעלה. מערכות הפעלה שאינן תומכות בהרחבות בדרך כלל יציגו את האפשרויות הבסיסיות של דיסק בעל מערכת קבצים ISO 9660.

להלן מספר מערכות הפעלה והתמיכה שלהם ב־ISO 9660:

* DOS: גישה עם הרחבות, בעזרת יישומים כמו MSCDEX.EXE (הרחבת התקליטורים של מיקרוסופט) או CORELCD.EXE
* Microsoft Windows 95, Windows 98, Windows ME: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות ו־Joliet
* Microsoft Windows NT 4, Windows 2000, Windows XP: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות ו־Joliet
* לינוקס ו־BSD: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות, Joliet ו־Rock Ridge.
* Mac OS 7 עד 9: תמיכה ב־ISO 9660 רמה 1, 2. תוכנה חופשית אופציונלית התומכת בשתי ההרחבות: Joke Ridge ו־Joliet .
* Mac OS X: בדומה ל־BSD.

## ראו גם
* Joliet
* Rock Ridge
* תקליטור
* צורב תקליטורים

## קישורים חיצוניים

* שאלות ותשובות נפוצות בנוגע לצריבה של תקליטורים 
* Ecma-119 - תקן הזהה ל־ISO 9660 (אנגלית)

קטגוריה:תקנים בתחום המחשוב
קטגוריה:מערכות קבצים
קטגוריה:תקני ISO
חוק אפודיקטי

**חוק אפודיקטי** (מיוונית: αποδεικτικος, אַפּוֹדֵיקְטִיקוֹס, "מוחלט") הוא חוק שאין עליו עוררין. החוק נקרא כך, כיוון שהוא מנוסח בצורה אבסולוטית, לדוגמה בלשון "עשה" או "אל תעשה". באופן זה, לדוגמה, מנוסחים עשרת הדיברות שמצויים בספר שמות, וכן רבים מחוקי התורה.

ראשון חוקרי המקרא שהבחין בין שתי צורות היסוד העיקריות של חוקי התורה (קאזואיסטי ואפודיקטי) היה אלברכט אלט, אחד מממשיכי דרכו הבולטים של הרמן גונקל.

**דוגמאות**
* "כַּבֵּד אֶת-אָבִיךָ, וְאֶת-אִמֶּךָ--לְמַעַן, יַאֲרִכוּן יָמֶיךָ, עַל הָאֲדָמָה, אֲשֶׁר-ה' אֱלֹהֶיךָ נֹתֵן לָךְ" ()
* "לֹא תִרְצָח, לֹא תִנְאָף; לֹא תִגְנֹב..." ()

השימוש בחוק אפודיקטי מעיד על הקשר בין המחוקק לבין הכפופים לחוק: בעשרת הדיברות האל מבטא את מהות הקשר בינו לבין עם ישראל. מהות הקשר המועברת לעם בזמן קבלת הדיברות מנומקת בנימוק במבנה זה: "אני יצרתי אתכם, לא יהיה לכם אלוהים אחרים על פני כי אני הוצאתי אתכם ממצרים...". במתן התורה האל מצווה על עם ישראל או על אומות העולם, בין השאר, גם ציוויים ללא כל התניה או סיבה נתפסת על הדעת. שלא כמו המצוות "לא תגנוב" ו"לא תרצח", מצוות כגון לא תעשה לך פסל או תמונה הן בעצם מצוות ללא התניה.

## ראו גם

* חוק קאזואיסטי

## לקריאה נוספת
* אלברכט אלט, **מקורות החוק הישראלי**, האוניברסיטה העברית בירושלים, אקדמון, תשכ"ו

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מונחים משפטיים
קטגוריה:משפט עברי
גן שורק

**גַּן שׂוֹרֵק** הוא מושב במישור החוף הדרומי התיכון, כ-4 ק"מ דרומית לראשון לציון. המושב נמצא בתחומי המועצה האזורית גן רווה, והוא משתייך לתנועת המושבים.

מקור שם המושב הוא בנחל שורק הזורם מדרום לו. המושב נוסד ב-1950 בידי עולים מרומניה ומפולין. שטחו 700 דונם.

ליד מזכירות המושב יש אתר הנצחה לנופלים בקרב עיון קרא במלחמת העולם הראשונה ומוזיאון קטן עם ממצאים מהקרב הזה.

## אזכורים בתרבות המודרנית
ב-16 בפברואר 2016 אוזכר המושב בשירם של להקת ערוץ הכיבוד "עור ברווז" בשורה: "ואם את מאשדוד – אז אני מגן שורק".

## קישורים חיצוניים

250px|ממוזער|ימין|אתר הנצחה לקרב עיון קרא במושב עין שורק

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז המרכז
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
נטעים

**נְטָעִים** הוא מושב במישור החוף הדרומי, כ־4 ק"מ דרומית־מערבית לראשון לציון, בתחומי מועצה אזורית גן רווה. המושב משתייך לתנועת המושבים. מקור השם מקראי: . עם זאת, חוקר המקרא גרשון גליל מזהה את נטעים המקראית עם חורבת קייאפה, הנמצאת באזור דרום מזרחי יותר, ליד בית שמש ולא עם מיקומו הנוכחי של המושב.

המושב נוסד ב־י"א בתמוז ה'תרצ"ב, ה־15 ביולי 1932 בידי פועלים ממושבות הדרום במסגרת התיישבות האלף, ונקרא בתחילה **כפר ותיקים**. שטחו כ־1,100 דונם.

מושב נטעים נמצא כ־50 מטר מעל פני הים.

ביישוב גדלו הסופר ואיש הרדיו יצחק נוי (אשר הנציח את המקום באחדים מספריו ובהם "גבעת האיריסים השחורים") והדוגמנית והשחקנית עומר נולדמן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ימין|ממוזער|250px|אנדרטה בנטעים לנופלים במערכות ישראל

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1932
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובי התיישבות האלף
קטגוריה:מושבים במחוז המרכז
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
הגנת שני הפרשים

**הגנת שני הפרשים** היא אחת מהפתיחות האפשריות במשחק השחמט. הפתיחה נקראת כך משום ששני הצדדים מוציאים את הפרשים שלהם בתחילת המשחק, על מנת להגן על הרגלי המרכזי.

השימוש הראשון בהגנת שני הפרשים מיוחס לחוליו פולריו בסוף המאה ה-16. מהלכו השלישי של השחור נחשב אגרסיבי יותר מאשר הפתיחה האיטלקית ולכן יש הטוענים שהמונח הגנה אינו מתאים לסדרת מהלכים זו.

הגנת שני הפרשים מקוטלגת בשיטת אנציקלופדיית פתיחות שחמט בין c55-c59.

## תיאור הפתיחה
* 1. ה4 ה5
* 2. פו3 פג6
הלבן מתקיף את הרגלי השחור בעזרת פרשו. השחור בוחר להגן דווקא בעזרת הפרש, משום שעל ידי כך הוא גם שולט בערוגה ד4; בנוסף לכך, הוא מפתח את קציניו באגף המלכה, כך שצעד זה אינו הגנתי בלבד, אלא יש בו גם מגמה התקפית.
* 3. רג4
בצעד זה, מאיים הלבן על הרגלי ו7 החלש.
* 3 . ... פו6
(ראו תרשים) 
מטרת השחור, להשיב התקפה על הרגלי ה4 שאינו מוגן ובכך לאלץ את הלבן להגן עליו וכך יוכל הוא להמשיך בפיתוח הקצינים.
* 4. פז5 (5.ד3 הוא וריאנט האיטלקית השקטה)
מסע זה מגן, מחד, על הרגלי הלבן, ומאידך מאיים על הרגלי ו7.
* 4. ... ד5
הקרבת הרגלי נועדה לאפשר לשחור לפתח את כליו על חשבון מסעיו העיקרים של הלבן.
* 5. ה:ד5
בעמדה זו יש לשחור אפשרות לזכות בכלי הנחשבת מפוקפקת:
* 5. ... פ:ד5
* 6. פ:ו7 מ:ו7
* 7. מהו3+ מה6
* 8. פג3 פגב4
* 9. מהה4 ג6
* 10. ד4 וללבן תמורה מלאה בעד הכלי.
בשלב זה יש לשחור שתי אפשרויות:
* 5. ה:ד5 פא5
* 6. רב5+ ג6
* 7. ד:ג ב:ג
* 8. רה2 ח6
* 9. פח3 (כמובן שלא 9.פו3 שלאחר 9. ...ה4 מאפשר לשחור להתפתח במהירות.
זוהי אחת  מעמדות המפתח של הגנת שני הפרשים וללבן עדיפות קלה.
לחלופין השחור יכול לשחק 5. ...פד4 שמוביל לווריאנט טקטי סוער-
* 6. ג3 פ:ד5
* 7. פה4 ב5
* 8. רו1 מהח4
* 9. פז3 רז4
* 10. ו3 רד6!?
* 11. ג:ד4 ה4
* 12. ר:ב5+ מד8
* 13. 0-0 ה:ו3 זו עמדה סבוכה ביותר שנחקרה לעומק במשחקי רבים בהתכתבות.

## לקריאה נוספת

* 
* 


## הערות שוליים

שני הפרשים, הגנת