open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Starsailor

**Starsailor** הוא אלבומו השישי של הזמר טים באקלי, אשר יצא ב-1970.

האלבום מציין את המעבר של הזמר מפולק רוק לשילוב של ג'אז עם סגנונות אוונגרדיים, ונחשב לאלבום לא קליט. האלבום מכיל את שירו המוכר ביותר של באקלי "Song to the Siren". אמנים רבים ביצעו גרסאות כיסוי לשיר זה, כשהמוכרת ביותר היא מ-"This Mortal Coil", פרויקט מוזיקלי שיצא כאלבום בשנת 1984, ובו ביצעו חברי להקת קוקטו טווינס את השיר.

החידוש של "Song to the Siren" חידש עניין בטים באקלי בשנות ה-80.

## רשימת שירים
# Come Here Woman – 4:09
# I Woke Up – 4:02
# Monterey – 4:30
# Moulin Rouge – 1:57
# Song to the Siren – 3:20
# Jungle Fire – 4:42
# Starsailor – 4:36
# The Healing Festival – 3:16
# Down by the Borderline – 5:22

## משתתפים
* טים באקלי – גיטרה, שירה
* לי אנדרווד – גיטרה ראשית, מקלדת
* ג'ון באלקין – באס
* באנק גרדנר – קרן
* מאורי בייקר – הקשה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי טים באקלי
Greetings from L.A.

**Greetings From L.A** הוא אלבומו השביעי של הזמר טים באקלי שיצא ב-1972.

## רשימת שירים
#Move With Me – 4:52
#Get on Top – 6:33
#Sweet Surrender – 6:47
#Nighthawkin' – 3:21
#Devil Eyes – 6:50
#Hong Kong Bar – 7:08
#Make It Right – 4:07

## משתתפים
*טים באקלי – גיטרה, שירה
*לי אנדרווד – גיטרה ראשית, מקלדת
*ונטה פילדס, קליידי קינג ולורנה וילארד – שירה
*ג'ו פאלסיה – גיטרה
*ריינהולד פרס, צ'אק רייני – באס
*הארי היאמס, ראלף שייפר – ויולה
*לואיס קיבמן – כינור
*רוברט קונראד – כינור, גיטרה
*ויליאם קוראש – כינור
*ג'סי ארליך – צ'לו
*קווין קלי – אורגן, פסנתר
*פול נורוס, יוג'ין סיגל – סקסופון
*ג'רי גולדסטין – הקשה, עורך, מפיק
*קארטר קולינס – תופי קונגה
*אד גרין – תופים
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי טים באקלי
יפה נוף (ירושלים)

**יפה נוף** היא שכונה במערב ירושלים, אשר הוקמה ב-1929. יחד עם רמת בית הכרם וגבעת בית הכרם, היא מרכיבה את שכונת בית הכרם רבתי. שמה של השכונה, **יפה נוף**, הוא אחד משמות ירושלים.

שמאל|ממוזער|300px|יפה נוף, אוגוסט 2007

## מיקום
השכונה שוכנת במערב ירושלים, בגובה 775 מטר מעל פני הים. ממנה נשקף מערבה ודרום-מערבה נוף הרי יהודה ויער ירושלים. במזרח היא גובלת בשדרות הרצל ושכונת בית הכרם, בדרום בהר הרצל, ובמערב ובצפון נושקים בתי השכונה ליער ירושלים.
בשל הסמיכות הרבה ליער פונו בתי השכונה בשרפה הגדולה ביער ירושלים שהתרחשה ב-17 ביולי 2011 כולל ביתו של יו"ר הכנסת דאז, ראובן ריבלין למספר שעות.

## אופי השכונה
בשנות ה-30 הייתה השכונה מרוחקת ממרכז ירושלים ודמי השכירות בה היו מהנמוכים בעיר.

השכונה מאופיינת בבנייה רוויה של בתים בני 3 קומות, ומעט קוטג'ים. לשכונה הוותיקה יש תדמית סולידית, שסייעה לה לשמור על האטרקטיביות שלה גם בתקופות מיתון במחירי הדירות בירושלים, בין היתר בשל אוכלוסייתה האיכותית, הקרבה ליציאה מהעיר ונוף ההרים הנצפה מרבים מבתיה. 

מראשית ימי השכונה ועד 1992 חי ופעל ביפה נוף הצייר בעל השם הבינלאומי מרדכי ארדון, ונופי המקום שימשו השראה ליצירתו. בשנות ה-80 לאחר פרישתו מראשות הממשלה, התגורר מנחם בגין ברחוב צמח בשכונה. בנו, חבר הכנסת לשעבר בני בגין עדיין מתגורר בשכונה. גם חברת הכנסת מירב כהן מתגוררת בשכונה. עוד מתגורר בה הנשיא לשעבר רובי ריבלין.

### מוסדות בשכונה
* בית ארגון "יד שרה" ומשרדיו הראשיים (בשדרות הרצל).
* בית הספר יפה נוף, שהוא בית הספר המדגים של המכללה לחינוך ע"ש דוד ילין.
* תחנת הרכבת הקלה "יפה נוף" (בשדרות הרצל).

## רחובות השכונה
רחובות השכונה קרויים ברובם על שם צמחים ושאר שמות הקשורים לטבע. מהרחוב הראשי בשכונה, הנושא את השם יפה נוף, יוצא רחוב פרחי חן המהווה את הכניסה העיקרית ליער ירושלים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים: שכונות
Sefronia

**Sefronia** הוא אלבומו השמיני של הזמר טים באקלי. הוא יצא בשנת 1973.

## רשימת שירים
#Dolphins – 3:10
#Honey Man – 4:10
#Because of You – 4:25
#Peanut Man – 2:52
#Martha – 3:10
#Quicksand – 3:22
#I Know I'd Recognize Your Face – 3:58
#Stone in Love – 3:27
#Sefronia: After Asklepiades, After Kafka – 3:15
#Sefronia: The King's Chain – 2:23
#Sally, Go 'Round the Roses – 3:43

## משתתפים
*טים באקלי – גיטרה, שירה
*לי אנדרווד – גיטרה ראשית
*ג'ו פלסיה – גיטרה
*בוב ראפקין – גיטרה
*מרשה וולדורף, שרון בירד, מירנה מת'יוז וליסה רוברטס – שירה, קולות רקע
*ברני מיסיו – באס
*ריינהולד פרס – באס
*מארק טירנן – מקלדת
*דני ראנדל – מקלדת, מפיק, עיבודים
*טום סקוט – סקסופון
*פרד סלדון – חליל
*לארי באנקר – הקשה
*קינג אריסון – הקשה, תופי קונגה, תוף מרים
*קן ווטסון – הקשה, טימפני
*באדי היים – תופים
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי טים באקלי
Look at the Fool

**Look At The Fool** (**צופה בטיפש**) הוא אלבום הסטודיו התשיעי והאחרון של הזמר טים באקלי שיצא ב-1974, שנה לפני מותו של באקלי ב-1975.

## רשימת שירים
#Look at the Fool  – 5:13
#Bring It on Up  – 3:27
#Helpless  – 3:20
#Freeway Blues  – 3:12
#Tijuana Moon  – 2:41
#Ain't It Peculiar  – 3:36
#Who Could Deny You  – 4:23
#Mexicali Voodoo  – 2:25
#Down in the Street  – 3:21
#Wanda Lu  – 2:38

## משתתפים
*טים באקלי – גיטרה, שירה
*לי אנדרווד – גיטרה ראשית, מקלדת
*ונטה פילדס, קליידי קינג ושירלי מת'יוז – שירה, קולות רקע
*ג'ו פלסיה – באס, גיטרה, מעבד, מפיק
*ג'ים פילדר, ג'ים היוארט וצ'אק רייני – באס
*ג'סי ארליך – צ'לו
*דייוויד בלופילד – מקלדת, קלוינט
*מייק מלוויין – אורגן, פסנתר, מוג סינתיסיזר
*מארק טיארנן – מקלדת, פסנתר חשמלי
*טרי הארינגטון – קרן, סקסופון
*ריצ'רד נאש, ויליאם פיטרסון, ג'ון רוטלה ואנת'וני טראן – קרן
*קינג אריסון – תופי קונגה
*גארי קולמן – הקשה
*ארל פאלמר – תופים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי טים באקלי
הג'יהאד האסלאמי המצרי

**הג'יהאד האסלאמי המצרי** (בערבית: **الجهاد الإسلامي المصري**; בתעתיק מדויק: אלגהאד אלאסלאמי אלמצרי) הוא ארגון טרור אסלאמי שהוקם במצרים בשלהי שנות ה-70. מקימיו היו פלג צעיר של האחים המוסלמים שהושפעו מכתביו של סייד קוטב, בעיקר מהספרון מעאלם פי א-טריק. מנהיגו, עבד א-סלאם פרג, כתב את הספר "המצווה המוזנחת", "אל-פרידה אל-ע'איבה", שבו הוא פורש את משנתו הרעיונית של הארגון ומדבר על הצורך להחליף שליט הנוהג בניגוד לאסלאם כדי להקים אמירות, מדינה אסלאמית תאוקרטית שבה ישלוט ח'ליפה.

לארגון היו מספר תאים מחתרתיים ששאפו לממש חזון זה. לאחד מהם השתייך סגן ח'אלד שוקי אל-אסלאמבולי, רוצחו של אנואר סאדאת, נשיא מצרים. לאחר המשפט שנערך לאחראים לרצח סאדאת, הוצאו להורג בתלייה כמה מתומכי הארגון, בהם פרג'. בין פיגועי הטרור שביצע הארגון ניתן למנות את פיצוץ מכונית התופת בשגרירות מצרים באסלאמאבאד, בירת פקיסטן, בנובמבר 1995, בו נהרגו 17 איש, וניסיון להתנקש בחוסני מובארכ ביוני 1995, בזמן שביקר באתיופיה לרגל כינוס ארגון אחדות אפריקה.

מוחמד אבו סמרה מכהן כמזכיר הארגון מאז שנות ה-2010.

אימן א-זוואהרי, מחליפו של אוסאמה בן לאדן בארגון אל-קאעדה, נמנה בעבר עם ראשי הארגון עד חיסולו ב-31 ביולי 2022 בקאבול באפגניסטן.

## ראו גם
* הג'יהאד הסלפי

## לקריאה נוספת
* עמנואל סיון, **קנאי האסלאם**, תל אביב, עם עובד, תשמ"ו, 1986.
* בנימין בן סימון, **תובנות על ארגון אל-קאעידה**, חממה ספרותית, תשע"א, 2011.

## קישורים חיצוניים
* יעל פרייס-שמשי, הג'יהאד האסלאמי המצרי, הספרייה הווירטואלית של מטח
* מחקר המשווה בין האידאולוגיה של ארגונים אסלאמיסטיים במצרים 
* ביוגרפיה של עבד א-סלאם פרג 
* 
* יהושע קליסקי, **[https://www.inss.org.il/he/social_media/shield-and-arrow-3/ הנשק החדש של הג'יהאד האסלאמי: "מלחמת העצבים"]**, המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS), 11 במאי 2023

קטגוריה:קצרמר מצרים
קטגוריה:תנועות אסלאמיות

קטגוריה:ארגוני טרור סוניים
קטגוריה:האחים המוסלמים
קטגוריה:מצרים: פוליטיקה
קטגוריה:ארגונים המסונפים לאל-קאעדה
קטגוריה:אפריקה: טרור
א-טייב סאלח

**אַ-טַּייב סַאלִח** (בערבית: **الطيب صالح**; ידוע גם כ**א-טייב צאלח**; בתעתיק מדויק: אלטיב צאלח; 12 ביולי 1929–18 בפברואר 2009) היה סופר סודאני. עסק בכתיבתו בפוליטיקה ובנושאי הקולוניאליזם, המגדר והחברה הערבית. שנותיו הרבות בבריטניה הביאו אותו לגעת גם בהיבטים השונים של תרבויות המערב והאסלאם וההבדלים ביניהן. סאלח נחשב, במיוחד בשל סיפוריו הקצרים, לאחד הסופרים המשמעותיים בני-דורו, העומד בשורה אחת עם סופרים כגון ג'ובראן ח'ליל ג'ובראן, טה חוסיין ונגיב מחפוז.

## ביוגרפיה
סאלח נולד במחוז מרווה שבצפון סודאן. משפחתו הגיעה מרקע של חקלאים ומורי-דת, וכוונתו המקורית הייתה לעסוק בחקלאות, אולם הוא למד באוניברסיטת חרטום ולאחר מכן באוניברסיטת לונדון. למעט ניסיון קצר כמנהל בית ספר, את רוב שנותיו העביר ברשות השידור הבריטית.

ספרו, "עונת הנדידה אל הצפון", פורסם לראשונה בערבית בשנות ה-60 המאוחרות בביירות, וסאלח הוכתר כ"גאון הספרות הערבית". בשנת 2001 זכה ספרו להיקרא על ידי האקדמיה לספרות ערבית בדמשק כ"רומן הערבי הטוב ביותר במאה העשרים".

סאלח פרסם שלושה רומנים ואסופת סיפורים קצרים. הנובלה זן מתחתן עובדה לדרמה בלוב ולסרט קולנוע זוכה פסטיבל קאן על ידי הבמאי הכוויתי ח'אלד צדיק בסוף שנות ה-70. ספריו תורגמו ליותר מ-30 שפות.

בתחום העיתונות כתב סאלח במשך עשר שנים טור שבועי בעיתון הלונדוני היוצא לאור בשפה הערבית "אל-מג'לה". במהלך עבודתו ברשות השידור הבריטית סקר נושאי ספרות שונים תחת המחלקה לשידורים בערבית. לאחר מכן עבר לכהן כמנכ"ל משרד המידע בדוחה, בירת קטר. את עשר שנות עבודתו האחרונות העביר באונסק"ו בפריז, שם כיהן במשרות שונות, האחרונה שבהן הייתה נציג אונסק"ו למדינות המפרץ הפרסי.

## מספריו
***חופן תמרים**
***דומת וד חאמד**
***[[עונת הנדידה אל הצפון]]** - 1967
***[[זן מתחתן]]**, תרגום לעברית: רחל חלבה, הוצאת אנדלוס, 2001.
***בנדרשאה**, תרגום לעברית: רחל חלבה, הוצאת אנדלוס, 2006. מכיל את הנובלות "דו-אלבית" ו"מריוד".

## לקריאה נוספת

*Waïl S. Hassan *Tayeb Salih: Ideology and the Craft of Fiction*
*Season of Migration to the North, by Tayeb Salih: Back Cover of the Heinemann African Writers Series edition in English

* 

## קישורים חיצוניים

* יוסף אלגזי, אלטייב צאלח - (2009-1929) הסופר מסודאן שחי בין שני עולמות, 29 במרץ 2009
* 
* 


* Lecture by Tayeb Salih
* Tayeb Saleh


## הערות שוליים

קטגוריה:סודאנים
קטגוריה:סופרים ערבים
קטגוריה:סודאנים שנולדו ב-1929
קטגוריה:סודאנים שנפטרו ב-2009
דייוויד האפמן

**דייוויד אלברט האפמן** (באנגלית: **David Albert Huffman**; 9 באוגוסט 1925 – 7 באוקטובר 1999) היה חלוץ אמריקאי בתחום מדעי המחשב.

האפמן תרם תרומה משמעותית למחקרים בנושא אוטומטים, מעגלי מיתוג, שגרות סינתזה ותכנון אותות. עבודתו המפורסמת מכל היא קוד האפמן, שיטה לדחיסת נתונים על ידי קידוד בגודל משתנה. עבודה זו נכתבה בסיום לימודיו במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס אותו סיים ב-1953.

"קודי האפמן" משמשים כיום כמעט בכל תוכנית מחשב המשתמשת בדחיסת נתונים ותקשורת של מידע דיגיטלי כמו פקסים, מודמים, תקשורת מחשבים, שידורי טלוויזיה באיכות גבוהה וכדומה. השיטה מתבססת על אורך משתנה לסימנים, כך שסימן נפוץ יוצג באמצעות מספר קטן של סיביות.

## קישורים חיצוניים


* D. A. Huffman, Computer Expert, Dies at 74, *[[הניו יורק טיימס]]*, October 13, 1999


קטגוריה:אמריקאים ילידי אוהיו
קטגוריה:מדעני מחשב אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז
קטגוריה:זוכי מדליית ריצ'רד המינג
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1925
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1999
טינדראוס

**טינדראוס** (**Tyndareus** ביוונית: **Τυνδάρεως**) מגיבורי המיתולוגיה היוונית, מלך ספרטה (לקדימון), ובעלה של לדה.

על פי הגרסה המקובלת, זאוס פיתה את לדה בדמות ברבור, ובסמוך לכך שכבה עם טינדראוס. לדה ילדה/הטילה שתי ביצים. מהאחת בקעו ילדי זאוס - הלנה ופולוקס, ואילו מהשנייה ילדי טינדראוס, קסטור וקליטמנסטרה. מחזרים רבים באו לבקש את ידה של הלנה, שהייתה היפה בנשים, בהם איאס, מנלאוס, אודיסאוס, פטרוקלוס, ואידומנאוס. כולם הביאו עמם מתנות נפלאות לטינדראוס, אך זה סירב בתוקף לקבלן, וחשש מפני מריבות ושפיכות דמים שיטילו רבב בחצרו. אודיסאוס הציע לטינדראוס לפרוש מהתחרות ולפתור עבורו את הבעיה, במידה והלה יסייע לו להשיג את פנלופה, בתו של איקריוס אחיו. טינדראוס הסכים, ואודיסאוס הציע לו לחייב את כל המחזרים להישבע אמונים לבעל הנבחר כתנאי להשתתפות בתחרות על ליבה של הלנה. כולם הסכימו, וטינדראוס בחר במנלאוס, וכך זכו מנלאוס, שירש את טינדראוס כמלך ספרטה, ואחיו אגממנון מלך ארגוס והמלך העליון במיקנה (שנשא את קליטמנסטרה) לתמיכת כל מלכי האכאים במלחמת טרויה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:גיבורים מהמיתולוגיה היוונית
נעים כאמל הנו

שייח' **נעים כאמל הנו** (בערבית: **نعيم كامل هنو**; נולד ב-1941) הוא קאדי-מד'הב בבית הדין הדתי הדרוזי לערעורים בישראל. הוא בנו של השייח' כאמל הנו (كامل هنو) שכיהן בתפקיד מזכיר בית הדין השרעי הדרוזי הראשון, ממכובדי העדה הדרוזית.

## קורות חיים והשכלה
נעים כאמל הנו נולד בשנת 1941 בכפר ג'וליס בגליל המערבי למשפחה דרוזית דתית והוא הבכור במשפחתו שכללה חמישה אחים ושלוש אחיות. את לימודיו התיכוניים סיים בבית הספר התיכון בכפר יאסיף, לאחר מכן למד הוראה במכללת עמק יזרעאל.

הוא עבד כמורה בבית הספר היסודי ג'וליס. בשנת 1974 לאחר פטירת אביו שייח' כאמל הנו, התמנה נעים כאמל הנו במקומו כמזכיר בית הדין השרעי.

בשנת 1984 נבחר על ידי הוועדה למינוי קאדים-מד'הב לתפקיד קאדי-מד'הב בבית הדין הדתי הדרוזי בישראל ובמסעדה שברמת הגולן, והיה הקאדי היחיד עד שנת 2001 שכיהן בתפקיד.

בשנת 2001 קיבל הנו את המעמד השני בהנהגה הרוחנית, אחרי השייח' מופק טריף, מנהיגה הרוחני של העדה הדרוזית, וכמו כן מונה לתפקיד קאדי-מד'הב בבית הדין הדתי הדרוזי לערעורים.
## ביוגרפיה
שיח' נעים הנו הוא דמות בולטת ומוערכת בקהילה הדרוזית, שתרם רבות לתחום המשפט הדתי ולעשייה ציבורית במשך ארבעה עשורים. הוא התחיל את דרכו בתחום החינוך והשירות הצבאי, ולאחר מכן התקדם לתפקידים בכירים בבתי הדין הדתיים הדרוזיים. בשנת 1984 מונה לשופט בבית הדין הדתי הדרוזי, ושימש בתפקיד זה עד שנת 2001, אז מונה לשופט בית הדין לערעורים הדתי הדרוזי.
ייחודו של שיח' נעים הנו טמון בעובדה שהיה הקאדי (שופט דתי) היחיד בתקופתו אשר כיהן בשיפוט גם בישראל וגם בקרב הדרוזים ברמת הגולן, שנמצאים במצב פוליטי מורכב. תפקידו כלל לא רק שפיטה והכרעות בתיקים דתיים-משפטיים, אלא גם גישור ופתרון סכסוכים בתוך הקהילה בדרכי שלום ובחוכמה רבה, מה שהפך אותו לדמות סמכותית ולאיש אמון הן של העדה הדרוזית בישראל והן של הדרוזים בגולן.
במהלך כהונתו, התבלט הנו ביושרו, נאמנותו לעקרונות הצדק, והיכולת להביא לפיוס בין יריבים ויישוב סכסוכים, הן בתחומים אישיים והן בעניינים ציבוריים. הוא היה ידוע כאדם שחי את אמונותיו הדתיות ברמה הגבוהה ביותר, תוך שמירה על מוסר גבוה ועמידה איתנה על ערכי האמת וההגינות.
הנו שירת את העדה הדרוזית בנאמנות עמוקה, ובטקס פרישתו מהתפקיד שיבחו אותו מנהיגים רוחניים, אנשי דת, חברי כנסת ואישים פוליטיים על תרומתו הרבה לקהילה, והדגישו את תרומתו להנחלת ערכי הסובלנות, היושר והפיוס בין אנשים.

## העדה הדרוזית מוכירה כבוד לקאדי נעים הנו
ב-14 באפריל 2012, התקיים טקס מכובד להוקרת שיח' קאדי נעים הנו במעמד מכובד מאוד בקבר נביא אלח'דר בכפר יאסיף, ביוזמת ההנהגה הרוחנית, המועצה הדתית העליונה, פורום הרשויות המקומיות הדרוזיות, ובית הדין הדתי. הטקס נערך לכבוד פרישתו של הנו מתפקידו כשופט בבית הדין לערעורים. נכחו בטקס מאות מבני העדה הדרוזית, נציגים מהעדה הצ'רקסית, חברי כנסת, שופטים, אנשי דת, ואישים חברתיים ופוליטיים.

השיח' מואפק טריף, המנהיג הרוחני, שיבח את הנו על שירותו רב השנים והאמין והצודק. דוברים נוספים, בהם השיח' טאהר אבו סאלח וראש מועצת אבו סנאן עלי חזימה, הדגישו את תרומתו הגדולה של הנו לקהילתו וליישוב סכסוכים בחכמה ובנאמנות. חבר הכנסת חמד עמאר ושופטים נוספים הצטרפו לשבחים, תוך שימת דגש על תרומתו להנהגת מערכת הצדק בעדה.

שיח' נעים הנו הודה לכולם על המחוות ואמר כי ימשיך לשרת את קהילתו גם לאחר פרישתו.https://www.sabeel.co.il/article/7958

https://youtu.be/6nKuy-bSIi0?si=gxICsfO0PMalOqKC

קטגוריה:אנשי דת דרוזים ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך דרוזים ישראלים
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית עמק יזרעאל
קטגוריה:ג'וליס: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
לאזיסטן

**לאזיסטן** (בטורקית עות'מאנית: **لازستان**; בלאזית: **ლაზონა**, לאזוֹנה; בגאורגית: **ლაზეთი**, לאזֶתי או **ჭანეთი**, צ'אנֶתי) היה סנג'ק עות'מאני (מחוז היסטורי טורקי) בווילאייט טרבזון. המחוז נקרא על שם תושביה הלאזים דוברי הלאזית, שהם קבוצה אתנוגרפית גאורגית השוכנת לאורך חופיו הדרום-מזרחיים של הים השחור. עם זאת גבולות המחוז לא כיסו את כל שטח המחיה של דוברי הלאזית, שישבו גם נפת ריזה ואזור החוף של נפת ארטווין של היום.

הגאורגים מכנים את לאזיסטאן - צ'אנתי ואת תושביה צ'אנים. השם העות'מאני לאזיסטן נגזר מהשם עות'מאני לסוואנים שהם המקור. הקידומת "לָא" לציון שם מקום ו"זָאן" (צ'אן). צורת השורש צ'אן נפוצה באזור הקווקז, במיוחד בתקופה בה החלו להשתמש במתן שמות לשבטים ולמקומות במערב-גאורגיה. השפה הלאזית קרובה במידה רבה למגרלית, שנקראים אף הם צ'אנים ("צ'אנאר") על ידי שכניהם הסוואנים.

בימי קדם היה המחוז חלק מממלכת קולכיס. ימי הביניים הייתה חלק מהממלכה המאוחדת של גאורגיה עד שנכבשה, בשנת 1578, על ידי העות'מאנים. בשנת 1878 עבר החלק המזרחי של לאזיסטן (כולל בתומי) לידי האימפריה הרוסית, ומרכז הסנג'ק עבר מבתומי לריזה. לאחר כיבוש הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה על ידי רוסיה הסובייטית בשנת 1922, חולק השטח בין הכאמליסטים הטורקים לבין הרוסים הבולשביקים. הסנג'ק והשם בוטלו על ידי הרפובליקה של טורקיה בשנת 1925.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורגיה: היסטוריה
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: סנג'קים
קטגוריה:בתומי
קטגוריה:יחסי גאורגיה–טורקיה
נייס גיא

**נייס גיא** הייתה תוכנית סאטירה ונונסנס ישראלית בהנחיית גיא מרוז ויוני להב. התוכנית שודרה בערוץ 2 הניסיוני בשנים 1992–1993 והייתה לתוכנית הסאטירה הרביעית בטלוויזיה הישראלית מאז "ניקוי ראש", "מוצ"ש" ו"העולם הערב" אחרי שנים רבות בהן היו רק פינות סאטיריות בתוכניות ליל שבת של הערוץ הראשון.

## פורמט
מרוז שימש כמנחה הראשי בתוכנית ולהב היה הסיידקיק ("שוליה") שלו בעל המימרה הקבועה "יש לי זקפה שקשה לתאר, רוצה לראות?" (שאלה שעליה היה משיב מרוז בשלילה).

התסריטים נכתבו על ידי מרוז, להב ויורם שרתוק אשר שימש גם כעורך הראשי של התוכנית. התוכנית הייתה מלאה בהומור עצמי על רדידותם של המנחים והתכנים של התוכנית. הפתיח של התוכנית נכתב על ידי מרוז ולהב, הולחן והושר על ידי גיא מרוז, ומילותיו היו בדיחה עצמית על ההפקה נטולת התקציב ("תשב מהר על הכיסא כי עוד מעט הוא לא יהיה").

המימון והחסות הקבועה לתוכנית היו של חברת יורוקום והשניים חילקו ממוצרי החברה במסגרת התוכנית. גם על כך התבדחו השניים ב"פינת הספונסר" שבה הפנטומימאי חנוך רוזן גילם את הספונסר.

## משתתפים ודמויות
שחקנים נוספים שהשתתפו בתוכנית היו אורנה רוטברג, דרור טפליצקי, קרן מור וצביקה הדר, אז עוד שחקן אלמוני שהתוכנית העניקה לו את הפרסום הטלוויזיוני הראשון. בין הדמויות שגילם בה הייתה דמות של ערס שהייתה מעין גרסה ראשונית לז'וז'ו חלסטרה, הדמות המזוהה איתו מתוכנית הקומדי סטור בערוץ 2 המסחרי.

## תכנים שנויים במחלוקת
התוכנית הייתה חדשנית בגישתה הסאטירית אך גם עוררה מחלוקת ניכרת בשל מערכונים פרובוקטיביים בתוכנית אשר פרצו את גבולות ההומור שהיה מקובל בטלוויזיה הישראלית באותה העת. מספר חלקים שנויים במחלוקת בולטים שנכללו בתוכנית:
* מתנחל שהורג ערבי בסוף כל מערכון.
* פינת בישול בהשתתפות אנשים בעלי מוגבלויות, כולל קטועי גפיים, חולים סופניים וחולי אפילפסיה.
* פרודיה על ביבי נתניהו בשם "זיבי נתניהו" (בגילומו של צביקה הדר) אשר במהלך ריאיון הסיר את החליפה, נשאר בבגדי דראג קווין צבעוניים, ירד על ארבע והתמסר להצלפות השוט של יוני להב - רמיזה לפרשת הקלטת הלוהטת.
* אחד המערכונים הידועים ביותר לשמצה היה מערכון סאטירי על תוכניות ילדים בו הופיעה כוכבת הילדים מיכל ינאי לבושה כגבירת סאדו מאזו עם שוט וביריות והנחתה תוכנית מיוחדת המיועדת ל"ילדים חריגים". ינאי קראה לצופים להגשים את הפנטזיות שלהם תוך שהיא מדברת בנימה מפתה, גונחת ומשמיעה רמיזות מיניות כשברקע מנוגן השיר הפרובוקטיבי "Je t'aime... moi non plus" של סרז' גינסבורג וג'יין בירקין. המערכון צונזר במקור ושודר לבסוף רק במהלך אירוע הפרידה מערוץ 2 הניסיוני אותו הנחה רון לוינטל ב-31 באוקטובר 1993.

## שיתוף פעולה מאוחר יותר
בשנת 2000 חזרו מרוז ולהב לשתף פעולה בתוכנית הסאטירה "המחשוף" בערוץ 2 (שידורי קשת). עם זאת התוכנית לא זכתה להצלחה רבה ובוטלה לאחר עונה אחת. כמו כן, השניים השתתפו גם בשעשועון "כוכבים בריבוע" כשהם הופיעו במשבצת כלשהי שבה אחד מבני הזוג התורנים אומר תשובה נכונה והשנייה שגויה, ועל המתמודד הוטלה המשימה לגלות איזה מבין התשובות היא הנכונה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה סאטיריות ישראליות
קטגוריה:תוכניות מערכונים ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 1992 
קטגוריה:ערוץ 2 הניסיוני: תוכניות וסדרות
אולליה ממרידה

**אֶוּלליה הקדושה ממרידה** (ספרדית **Santa Eulalia de Mérida**) היא קדושה נוצרייה והקדושה של הערים מרידה ואוביידו שבספרד. משמעות שמה הוא "המדברת (lal) טובות (eu)".

## קורות חיים
אולליה מהעיר אמריטה אוגוסטה בלוסיטניה (כיום מרידה שבספרד) נרדפה כנוצרייה על ידי חיילים רומיים במצוות הקיסר הרומי דיוקלטיאנוס ששלט יחד עם הקיסר מקסימיאנוס. לפי סברה אחרת היא נרצחה בתקופת הקיסר טרויאנוס דסיוס (249 - 251 לספירה).

ישנה מחלוקת בשאלה האם אולליה ממרידה ואולליה מברצלונה, אשר סיפור חייהן זהה, הן בעצם אותה דמות.

בהיותה בת 12 (או 14 לפי גרסה אחרת), הייתה אולליה נוצרייה אדוקה, וסירבה להתפלל לאלים הרומיים ולקיסר הרומי. על פי המשורר הספרדי רומאי, פרודנטיוס  מהמאה ה-5 היא אמרה: 
 

בשל כך היא הופשטה על ידי חיילים רומיים, ננעצו בה לפידים וקרסים והיא הועלתה על המוקד. על פי האגדה, יונה עפה מפיה, ושלג פלאי כיסה את מערומיה. אולליה נחשבת כקדושה כבר משנת 350 לספירה, בשל נסים אלה, והוקמה כנסייה על מקום קברה. בשנת 560 נבנתה בזיליקה על קברה ובשנת 780 הועבר ארונה לאוביידו על ידי המלך סילו מאסטוריאס. ארונה הוכנס לתוך ארון כסף שנתרם על ידי המלך אלפונסו השישי מקסטיליה בשנת 1075. בשנת 1639 הוכרזה אולליה כקדושה של אוביידו.

## קישורים חיצוניים

* אולליה ממרידה באתר catholicforum.
* אולליה ממרידה ספרו של באטלר "חיי כל הקדושים".

## הערות שוליים

קטגוריה:נשים שהוצאו להורג בשרפה
קטגוריה:קדושות נוצריות
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:ילידי 290
קטגוריה:נפטרים ב-304
דגל מונטנה

**[[דגל]] [[מדינות ארצות הברית|מדינת]] [[מונטנה]]** מציג את סמל המדינה במרכז רקע כחול כהה, כאשר מעליו כתוב MONTANA באותיות צהובות. בתוך הסמל מוצגים מחרשה, את חפירה ומכוש. על רקע מישור ירוק על שפת ימה, כשמאחור נראים הרים והשמש בשמים.

הדגל אומץ רשמית בשנת 1905 אך היה בשימוש עוד קודם לכן, במשך מספר שנים. הדגל עוצב בהתבסס על דגל ששימש חטיבה של חיל הרגלים של מונטנה עוד בשנת 1898.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

מונטנה
קטגוריה:מונטנה: סמלים
הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי

**הוועדה לקידום מעמד האישה ול[[שוויון מגדרי]]** היא אחת מוועדות הכנסת הקבועות.

בשלהי הכנסת ה-12, לאחר האשרור הרשמי של "האמנה לביעור כל הצורות של אפליה נגד נשים (CEDAW)" בכנסת, הוקמה "הוועדה המיוחדת למעמד האשה". בראשות הוועדה המיוחדת עמדה ח"כ שרה דורון מהליכוד והיו חברות בה שולמית אלוני, גאולה כהן, תמר גוז'נסקי ואחרות. בתקופת פעילותה הקצרה רשמה הוועדה כמה הישגים וביניהם הסכמת הרבנות הראשית לפרסום תקנות בנושא מעמד האישה בבתי דין רבניים; ותמיכה בחקיקה שאפשרה הכרה בנשים נשואות להיות נישום עצמאי במס הכנסה.

כחצי שנה מאוחר יותר הוקמה בכנסת ה-13 הוועדה לקידום מעמד האישה על פי החלטת הכנסת מ-16 בנובמבר 1992 במטרה ליישם את אחת ההמלצות המרכזיות שהופיעו בדו"ח הוועדה הממלכתית לקידום מעמד האישה (1978) בראשות חברת הכנסת אורה נמיר. יושבת הראש הראשונה של הוועדה הייתה חברת הכנסת יעל דיין ומרבית יושבי ראש הוועדה מאז הקמתה היו נשים.

תחום העיסוק העיקרי של הוועדה הוא קידום מעמד האישה בישראל לקראת שוויון מגדרי בייצוג, בתחום החינוך ובמעמד האישי. כמו כן פועלת הוועדה למניעת אפליה בשל מין או נטייה מינית בכל התחומים וכן הקטנת פערים בכלכלה ובשוק העבודה ולמאבק באלימות נגד נשים. בדצמבר 2013 שונה שם הוועדה לשמה הנוכחי, ביוזמת יושבת ראש הוועדה, עליזה לביא.

## מוועדות משנה של הוועדה
***ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים** - הוקמה ביוזמת חברת הכנסת זהבה גלאון ועסקה בבדיקת תופעת הסחר בנשים בישראל: היקף התופעה, התנאים שבהם מוחזקות הנשים, תנאי המעצר של הנשים, והמצב החוקי בישראל לגבי סחר בבני אדם והתיקונים הנדרשים. הוועדה פעלה כוועדת מעקב, בהמשך לעבודת ועדת החקירה הפרלמנטרית למאבק בסחר בנשים (2000–2004). דו"ח ועדת החקירה והמלצותיה היוו בסיס לפעילות ועדת משנה זו.
* **ועדת משנה לזכויות הומואים, [[לסביות]], בי וטראנס** - פעלה במסגרת הוועדה בשנים 1992–2003.

## יושבי ראש הוועדה

## קישורים חיצוניים

* 
* שידורי וידאו של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, באתר ערוץ הכנסת

## הערות שוליים

*
קידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי
קטגוריה:פמיניזם בישראל
ח' בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' טבת היא ברוב השנים פרשת ויחי. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת ויגש.

## חגים ומועדים
* תענית צדיקים בשל תרגום התורה ליוונית.

## אירועים היסטוריים
[שמאל|ממוזער|עמוד מה[קודקס ותיקנוס – אחת הגרסאות העתיקות ביותר של תרגום השבעים הקיימות כיום]]
* על פי המסורת, הושלמה כתיבת תרגום השבעים, שכתוב: .
* ה'תש"ג – ראש ה-SS היינריך הימלר מורה על שליחת הצוענים להשמדה באושוויץ.
* ה'תשכ"ב – אדולף אייכמן נמצא אשם בפשעי מלחמה, בבית משפט בישראל.
* ה'תשכ"ח – הצוללת אח"י דקר יוצאת מנמל פורטסמות' שבאנגליה לנמל חיפה, הפלגה שבמהלכה אבדה הצוללת.
* ה'תשס"ג – האיחוד האירופי מודיע כי אסטוניה, הונגריה, לטביה, ליטא, מלטה, סלובניה, סלובקיה, פולין, צ'כיה וקפריסין יצטרפו לשורותיו ב-י' באייר ה'תשס"ד.

## נולדו
* ה'תקנ"ט – רבי חיים יוסף פולק, רב במוראביה.
* ה'תרי"ג – אלברט אברהם מייקלסון, מודד מהירות האור והאמריקני הראשון שזכה בפרס נובל (נפטר ב-ה'תרצ"א).
* ה'תר"ע – ראובן שילוח, ממתכנני המוסד ומפקדו הראשון (נפטר בה'תשי"ט)
* ה'תרפ"ו – גאולה כהן, פוליטיקאית ישראלית
* ה'תש"ח – חיים כץ, חבר הכנסת מטעם הליכוד.
* ה'תש"י – רחל אליאור, פרופסור למחשבת ישראל, ראש החוג למחשבת ישראל באוניברסיטה העברית
* ה'תשכ"ג – אתי אנקרי, זמרת, שחקנית ויוצרת ישראלית
* ה'תשל"ח – רועי בר נתן, שחקן ישראלי
* ה'תשס"א – דני אבדיה, כדורסלן ישראלי

## נפטרו

* ה'תרמ"ז – רבי ישראל זלמן אלכסנדרובסקי (נולד בה'תקפ"ב)
* ה'תרצ"ט – הרב ד"ר מרדכי בורר, רב הקהילות גיילינגן וראנדג בבאדן שבגרמניה. נספה בשואה. (נולד בה'תרנ"ה)
* ה'תש"ג – הרב יצחק סמואל, רבה של אוסלו ופעיל ציוני. נספה בשואה (נולד בה'תרס"ג)
----

* ז' בטבת – ט' בטבת
* טבת

## הערות שוליים

ד08
י08
הפרלמנט האוסטרי

**הפרלמנט האוסטרי** (בגרמנית: **Österreichisches Parlament**) הוא מוסד המהווה את הרשות המחוקקת של הרפובליקה האוסטרית. הפרלמנט מורכב משני בתים, אשר יחד מהווים את האספה הפדרלית של אוסטריה; הבית העליון - המועצה הפדרלית והבית התחתון - המועצה הלאומית.

שני בתי הפרלמנט והאספה הפדרלית מתכנסים בבניין הפרלמנט האוסטרי, ברחוב הרינגשטראסה בווינה.

## מבנה הארגוני
### המועצה הפדרלית
המועצה הפדרלית (בגרמנית: **Bundesrat**; בונדסראט) היא הבית העליון של הפרלמנט. סמכויותיה פחותות יותר לעומת המועצה הלאומית. הבחירות למועצה מתבצעות באופן לא ישיר, דרך האספות האזוריות (Landtag) כשהרכב המועצה משקף את חלוקת המושבים במועצות אזוריות של תשע המדינות.

המדינות (Land) שמרכיבות את הרפובליקה האוסטרית מיוצגות במועצה הפדרלית בהתאמה למספר תושביהן. המושבים מתחלקים מחדש בין המדינות לפי כל מפקד כללי של האוכלוסין וכתוצאה מכך גודל המועצה יכול להשתנות קצת בהתאם מבחירות לבחירות. כיום מכהנים במועצה הפדרלית 61 חברים.

בנוגע למרבית הסוגיות, למועצה הפדרלית זכות וטו מעכב שהמועצה הלאומית יכולה להתגבר עליה. לעומת זאת המועצה הפדרלית נהנית מזכות וטו מוחלטת לגבי חוקים המתכוונים לשנות את הסמכויות המדינות המרכיבות את הפדרציה או לשנות את סמכויות המועצה הפדרלית עצמה.

### המועצה הלאומית
המועצה הלאומית (בגרמנית: **Nationalrat**; נציונלראט) היא הבית התחתון של הפרלמנט. ברשותה הכוח הדומיננטי בפרלמנט. המועצה מורכבת מ-183 חברים הנבחרים בבחירות ישירות. בחירות אלו מתרחשות מידי 5 שנים, אך לעיתים מוקדם יותר, כשהמועצה הלאומית מחליטה להתפזר מוקדם מן הרגיל. לעיתים כשאומרים "הפרלמנט האוסטרי" מתכוונים למעשה למועצה הלאומית.

### האספה הפדרלית
האספה הפדרלית (בגרמנית: **Bundesversammlung**; בונדספרזמלונג) היא הגוף בעל המעמד הטקסי ביותר, כיוון שהוא מכיל בתוכו את חברי המועצה הפדרלית והלאומית גם יחד. האספה הפדרלית מתכנסת רק לעיתים נדירות, כגון בטקס השבעתו של נשיא אוסטריה.

## מאבק באנטישמיות
ממוזער|התצוגה נגד האנטישמיות
בספריית הפרלמנט יש תצוגת קבע בנושא המאבק באנטישמיות. התצוגה כולל כיתוב "שלום", דגל ישראל, הכרה באשמת אוסטריה בשואת יהודי אוסטריה, חומר בגנות האנטישמיות וקריאה לכל אזרח להיאבק נגדה.

בכניסה לפרלמנט מוצג למבקרים סרטון בו יו"ר הפרלמנט נראה כשהוא עונד את 'סיכת החטופים'.

## ראו גם

* המועצה הפדרלית של אוסטריה
* המועצה הלאומית של אוסטריה
* האספה הפדרלית של אוסטריה
* פוליטיקה של אוסטריה
* בתי מחוקקים לפי מדינה

## קישורים חיצוניים

* 

מרכז|ממוזער|250px|בניין הפרלמנט

קטגוריה:אוסטריה: פוליטיקה
אוסטריה
ניבי היוונית העתיקה

[ממוזער|350x350 פיקסלים|חלוקת הניבים היווניים ב[יוון הקלאסית|תקופה הקלאסית]]
בתקופת יוון הקלאסית, לפני התפתחות היוונית קוֹינֶה כלינגואה פרנקה של התרבות ההלניסטית, השפה היוונית העתיקה נחלקה למספר ניבים.

## מקור הניבים

* הניב הקדום ביותר הידוע כיום הוא **השפה ה[[מיקנית]]**. השפה התפתחה מטבלאות קווי ב' שיוצרו על ידי התרבות המיקנית בתקופת הברונזה המאוחרת. החלוקה של הניבים נגרמה בגלל הגירות רבות בתחילת תקופת הברזל, אחרי התמוטטות הציוויליזציה המיקנית. חלק מדוברי המיקנית הוגלו לקפריסין וחלק נשארו בארקדיה, ובכך הולידו את הארקדו־קיפרית. זהו הניב היחידי שיש לו ניב-קודם ידוע. 
* **[[יוונית איולית]]** דוברה בעיקר בבויוטיה, תסליה, באי לסבוס ובחוף המערבי של אסיה הקטנה מצפון לסמירנה (ראו מפה).
* הפלישה הדורית הפיצה את **ה[[יוונית דורית|יוונית הדורית]]** מצפון-מערב יוון אל חופי הפלופונסוס. השפה התפשטה במקומות כמו ספרטה, לדרום החוף המערבי של אסיה הקטנה, ולמספר איים יוונים כמו רודוס וכרתים. הניב הדורי היה לניב העיקרי בכתיבת שירה לירית יוונית, כמו בשירי פינדארוס. **יוונית צפון מערבית** לפעמים מסווגת כניב נפרד ולפעמים נכללת בניב הדורי. **[[מקדונית עתיקה]]** נחשבת על ידי מספר יוצרים כניב יווני נוסף, שנקשר לניב הדורי או הצפון-מערבי.
* יוונית יונית דוברה בעיקר בחוף המערבי של אסיה הקטנה, מסמירנה ודרומה (ראו מפה). ניב ספרותי שנגזר מיוונית הוא **[[ניב הומרי|הניב ההומרי]]** (יוונית אֶפִּית), שבו נכתבו האודיסאה והאיליאדה. **[[יוונית אטית]]**, שפת-אחות של היונית, הייתה במשך שנים השפה של תושבי אתונה. משום שהאטית אומצה במקדון לפני כיבושיו של אלכסנדר הגדול ועליית ההלניזם, היא נהפכה לניב הראשי שהתפתח לשפת הקוינה.

## הבדלים

### הבדלי כתב
ניבים יוונים ששימרו את העיצור h (ה בעברית) השתמשו באות Η (שמקורה באות הפיניקית ח, נהגתה כ־ח גרונית – שכן מקור האלפבית היווני באלפבית הפיניקי) לייצוג עיצור זה, אך ניבים אחרים השתמשו באות לייצוג התנועה ē, וזה הפך לבסוף לסטנדרט ביוונית; בעוד שבחלק מהניבים הקדומים שימשה האות Ο לתנועות ŏ/ō, באלפבית של איוניה, , פארוס ומלוס האות Ω נוצרה לייצוג התנועה ō (להבדיל מ־ŏ), והופעתה בסוף סדר האלפבית מצביעה על היותה המצאה מאוחרת, כנראה וריאציה נוספת של האות הפיניקית ע, מהמאה ה־7 לפנה"ס.

לאות Ξ ולשלוש האותיות שלא הגיעו מהאלפבית הפיניקי ומופיעות לפני Ω – Φ, Χ ו־Ψ – היו ערכים שונים במקומות שונים. באלפביתים של כרתים, תרה, מלוס ו אותיות אלה לא התקיימו כלל. באלפביתים של אובויה, בויוטיה, ארקדיה ולקוניה, Φ ייצגה ph, Χ ייצגה ks, Ψ ייצגה kh, האות Ξ לא התקיימה והצירוף ps יוצג על ידי האותיות ΦΣ. האלפביתים האטיים והיוניים התשמשו כולם ב־Φ לייצוג ph וב־Χ לייצוג kh, אך באטיקה ובחלק מהאיים האגאיים היוניים לא התקיימו Ξ ו־Ψ (הצירופים ks ו־ps יוצגו על ידי ΚΣ ו־ΦΣ בהתאמה), בעוד באלפביתים של , חלק מהאיים האגאיים היוניים, קורינתיה וארגוס שימשה Ξ ל־ks ו־Ψ ל־ps, מה שהפך בסוף לאלפבית האטי הקלאסי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יוונית
*
רפי כהן (חלוץ)

**רפי כהן** (נולד ב-21 באוגוסט 1974), הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירה
כהן נולד בטירת כרמל, עיר הולדתו של ראובן עטר, האחראי העיקרי לקריירת המשחק של כהן.
עטר זיהה את כישרונו של החלוץ הצעיר כהן והמליץ לו להצטרף למסגרת מסודרת, קבוצת הנערים של מכבי חיפה.

הקבוצה הבוגרת הראשונה בה שיחק הייתה מכבי אור-עקיבא בליגה ב`. כהן הניחן במהירות וחדות רבה, הרבה להבקיע. בסיום העונה עבר יחד עם מאמנו להפועל כרמיאל לה עזר להעפיל לליגה א` בה כבש 23 שערים ודורג כסגן מלך השערים במחוז הצפוני.

ב-1997, אחרי שנבחן ללא הצלחה במכבי חיפה חתם בעירוני ראשון לציון ונטל חלק בהישרדות הקבוצה בליגת העל.

בעונת , ביקש אלי כהן, מאמן מכבי חיפה דאז מהנהלת הקבוצה להחתים את כהן. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש החלוץ הפורה 18 שערים, מבלי לשחק בהרכב הפותח ברוב העונה. בשתי העונות הבאות מיעט החלוץ לשחק ולמרות זאת כבש בשתיהן יחד 18 שערים.

בעונת  שיחק בשורות מכבי חיפה בשלב הבתים של ליגת האלופות והתכבד בכיבוש שער באולד טראפורד נגד מנצ'סטר יונייטד. עם תחילת העונה, שב לארץ ממבחנים באנגליה החלוץ יעקובו איגביני לאחר שלא זכה לרישיון עבודה ורפי כהן ירד לספסל, עליו בילה את רוב העונה.
עם מכבי חיפה זכה כהן בתארים הראשונים בחייו, שתי אליפויות מדינה. כשנתמנה רוני לוי לתפקיד המאמן, עבר כהן לשחק בקבוצת בני סכנין עמה זכה בגביע המדינה.

בהמשך, נדד כהן בין קבוצות קטנות דוגמת הפועל עכו, סקציה נס ציונה, הפועל בני טמרה והפועל אום אל-פחם מליגה א' צפון.
כהן הרבה לכבוש שערים במדי אום אל-פחם והוביל את טבלת מלך השערים בליגה א'. ב-29 בינואר 2008 סיכם כהן על מעברו לקבוצת בני יהודה אך הפועל אום אל-פחם סירבה לשחררו ומנעה ממנו לחזור לשחק בליגה הבכירה.

לאחר ששיחק במספר קבוצות נוספות בליגות הנמוכות, פרש כהן בקיץ 2011 לאחר ששיחק בעונתו האחרונה בקריירה בקבוצת בית"ר חיפה.

לאחר הפרישה החל כהן לעבוד ברשות הספורט בעיריית חיפה ולאמן קבוצת ילדים במחלקת הנוער של מכבי חיפה.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השחקן, באתר הרשמי של מכבי חיפה
* עמוד השחקן, באתר מכבי חיפה און-ליין

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני סקציה נס ציונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל אום אל-פחם
קטגוריה:כדורגלני אחווה עראבה
קטגוריה:טירת כרמל: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
קאזה ויסנס

ממוזער|250px|תקריב של המבנה
**קאזה ויסנס** (קטלאנית **Casa Vicens**) הוא בית מגורים בברצלונה שבספרד, שתוכנן על ידי האדריכל אנטוני גאודי כבית קיץ עבור התעשיין מנואל ויסנס אי מונטנר (Manuel Vicens i Montaner). המבנה שוכן ברחוב קארר קרולינס (carrer Carolines) מספר 24 ברובע גראסיה בעיר, אשר היה עדיין עיר נפרדת בעת הקמתו של הבניין. המבנה מעוצב בסגנון המודרניסטה, ובשנת 2005 הוא הוכרז, יחד עם מספר מבנים נוספים שהקים גאודי, כאתר מורשת עולמית.

## היסטוריה
מבנה זה היה הראשון שתוכנן על ידי גאודי, והוא נבנה בין השנים 1883-1888, ובשל קשיים כלכליים בהם נתקל בעל הבית, התארכו העבודות ונמשכו חמש שנים. הבית כולל ארבע קומות - הראשונה משמשת כמחסן, השנייה והשלישית למגורים, והרביעית עבור צוות המשרתים. אלמנתו של ויסנס מכרה את הבית בשנת 1899, והוא שופץ ב-1925. במקור היה המבנה מוקף בגינה משלושה צדדים ובצידו הרביעי הוא מחובר למבנה אחר. בגן הציב האדריכל מזרקה מלבנים שנבנתה בצורת קשת, אך היא נהרסה בשנת 1946. מזרקה נוספת הוקמה מאוחר יותר על ידי אדריכל אחר, אך גם היא נהרסה ב-1962, ולבסוף נמכר הגן והוקמו בו בתי מגורים.

## עיטורי המבנה
שמאל|ממוזער|250px|פרט: מרפסת
המבנה ממחיש את ההשפעה המזרחית בה היה נתון גאודי בעת הקמתו, והוא עשה שימוש בקווים פשוטים, חלקם ישרים וחלקם מעוגלים. המבנה בנוי מאבן ומלבנים אדומות שחלקם חשוף. חלקים אחרים של הקירות מצופים באריחי קרמיקה ויוצרים פסיפס צבעוני בדוגמאות לוח שחמט בגווני טורקיז ולבן, ופרחים צהובים האופייניים לאזור. גם קירותיו הפנימיים של הבית מצופים באריחים במקומות רבים, וייתכן שבשל השימוש באריחים רבים, השתרשה הטעות כי ויסנס היה יצרן אריחים. בפועל היה ויסנס סוחר. תשומת לב מיוחדת הוענקה לסורגים בחלונות המבנה ולגדר הברזל המקיפה אותו, וזו מעוצבת בצורת ריבועים סמוכים זה לזה, שבהם קבועים כפות דקלים מברזל. על הגג הוקמו ארובות ומגדלים קטנים בצורת מקדשים. 

התקרה בתוך חדרי הבית עשויה מקורות עץ צבעוניות ומעוטרות במוטיבים של פרחים. עיטורי פרחים מופיעים גם על הקירות והרצפה עשויה מפסיפס בסגנון רומי. גאודי עיצב גם את הריהוט בתוך המבנה, ובחדר העישון בנה את התקרה בצורת נטיפים ערביים, המזכירים את אלהמברה בגרנדה. על מעין אפריז בחדר אחר, קבע גאודי כתובות של פתגמים ואגדות עם קטלניות, והוא אף שילב בפנים המבנה קליגרפיה ערבית.

## קישורים חיצוניים

* 
* התפתחות סגנונו של גאודי
* תמונות קאזה ויסנס
* גלריית תמונות נוספת של המבנה
* תמונות מפנים הבית, כולל חדר העישון
* גלריה של המבנה עם דגש על עבודת המתכת והגדרות
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ברצלונה: מבנים
קטגוריה:מודרניזם קטלאני
קטגוריה:ספרד: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:מבנים שתכנן אנטוני גאודי
קטגוריה:ספרד: בתי מגורים
קטגוריה:ברצלונה: מוזיאונים
טוני ביל

**טוני ביל** (באנגלית: **Tony Bill**; נולד ב-23 באוגוסט 1940) הוא שחקן, במאי ומפיק קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, זוכה פרס האוסקר כמפיק על "העוקץ" (1973).

## ביוגרפיה
ביל נולד בסן דייגו, קליפורניה. ב-1962 סיים את לימודיו באוניברסיטה, לאחר שלמד אנגלית ואומנות. הוא החל את צעדיו הראשונים בתעשיית הקולנוע כשחקן, בסרט "דירת הרווקים" "Come Blow Your Horn" משנת 1963, בו עשה תפקיד משני, לצד פרנק סינטרה, שכיכב בתפקיד הראשי, שהתבסס על מחזה מאת ניל סיימון. מאז הופיע עוד פעמיים לצד סינטרה במהלך שנות השישים. מאמצע שנות השישים הופיע כשחקן בסרטיהם של כמה מגדולי הבמאים של תקופתו: פרנסיס פורד קופולה ("You're a Big Boy Now"), סטיבן ספילברג ("Slipstream", סרט קצר), ג'ון סטארג'ס ("תחנת זברה אינה עונה"), סידני פולאק ("Castle Keep") וקרול ריד ("פלאפּ").

העבודה עם הבמאים הללו גרמה לו לרצות לעבור לצד השני של המצלמה וליצור סרטים בעצמו. ב-1972 הוא הפיק את סרטו הראשון. ב-1973, סרטו השלישי כמפיק, "העוקץ", קיבל את פרס האוסקר כשהסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר, לצד שישה אוסקרים נוספים לו זכה הסרט עטור השבחים שהיה גם להצלחה קופתית פנומנלית, עם תקציב של 5.5 מיליון דולר והכנסות של 156 מיליון דולר. פרס האוסקר נתן לו את הגושפנקה להתחיל לעסוק במה שהכי רצה, שזהו בימוי סרטים. ב-1975 הופיע בסרט שמפו לצידו של וורן בייטי. ב-1979 הפיק את הסרט "פורשים בסטייל".

ב-1980 ביים את סרטו הראשון, "שומר הראש", שקיבל אומנם ביקורות טובות, אך נכשל בקופות. בהמשך הוא ביים סרטים כמו "שישה שבועות" (1982), "לב אוהב" (1993), עם כריסטיאן סלייטר ומריסה טומיי ו"משפחה עם תקווה", עם קתי בייטס. ביל, שהתמחה בבימוי סרטי דרמה, מרבה לביים גם סרטים וסדרות לטלוויזיה. בין השאר ביים פרקים בסדרות "ריקוד מושחת", "שיקגו הופ", "פליסיטי" ו"מונק". בין סרטי הטלוויזיה שביים נמנים: הדרמה המשפחתית "כריסטמס אחד" שהיה סרטה האחרון של קתרין הפבורן, "מעבר לנדרש", "אוליבר טוויסט" עם ריצ'רד דרייפוס ואלייז'ה ווד, ו"מלחמת מחוז הרלן" עם הולי האנטר.

בשנת 2007 ביים את סרט הטלוויזיה "*Pictures of Hollis Woods*" ששודר ברשת CBS בכיכובה של אלפרה וודארד; הסרט מבוסס על ספרה באותו שם מאת פטריסיה ריילי גיף אשר זכה במדליית ניוברי.

## קישורים חיצוניים

 
* ביוגרפיה ורשימת סרטיו בניו יורק טיימס
* ביוגרפיה ורשימת סרטיו ב-hollywood.com
* רשימת סרטיו ותמונה

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1940
יום-טוב צהלון

הרב **יום-טוב צהלון** (כונה גם: **מהריט"ץ**; ה'שי"ט, 1559–ה'שע"ט 1618) היה מחכמי צפת. בן למשפחת רבנים ספרדית.

## קורות חיים
רבי יום-טוב צהלון נולד לרבי משה צהלון. היה תלמידם של רבי יוסף קארו ורבי משה מטראני (המבי"ט). נסמך לרבנות על ידי רבי משה אלשיך. רבי יום-טוב עצמו סמך לרבנות את רבי אהרן ברכיה ממודינה. שימש כדיין וראש ישיבה בעיר צפת.

בין השנים 1590 -1600 יצא לשמש כשד"ר באיטליה והולנד. לאחר מכן יצא בשליחותה של צפת כשד"ר למצרים ולאיסטנבול. במהלך תקופה זאת כתב מאות תשובות הלכתיות. תשובות אלו כונסו בספר שו"ת שהוציא לאור נכדו - רבה של איסטנבול - שנקרא על שמו יום טוב בן עקיבא צהלון.

ספרו של רבי יום טוב צהלון - לקח טוב - נדפס בשנת 1577 (היה עזר לי לפ"ק - של"ז. בשנה זו מחבר הספר היה בן י"ח שנים) בצפת והיה כנראה הספר הראשון שנדפס בארץ ישראל.

נקבר ככל הנראה בבית הקברות בצפת. קבר הנושא שם דומה (רבי יום טוב ב"ר עקיבא צהלון נפטר תנ"ז) נמצא בבית הקברות בהר הזיתים בירושלים, אך אין זה קברו ולא זו היא שנת פטירתו.

## חיבוריו
* ספר 'לקח טוב' - חיבור על מגילת אסתר (הספר הראשון שהודפס בדפוס עברי בצפת ובארץ ישראל. יצא לאור בשנת של"ח). בהקדמתו מביע המחבר את שמחתו על כך שקם בית דפוס עברי בארץ הקודש
* שו"ת מהרי"ט צהלון, או מהריט"ץ
* תשובות לקהילת עאנה לרבי יום טוב צהלון
* ספר 'מגן אבות' על אבות דרבי נתן (יצא לאור בעריכת מאיר זאב אתרוג, בני-ברק תש"ע)

## לקריאה נוספת
*  (גרסה מעודכנת, ירושלים: מכון ירושלים וזיכרון אהרן, תשע"ו, עמ' 3–65, באתר Academia.edu)

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת: ראשוני האחרונים
קטגוריה:פרשני מגילת אסתר
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:תלמידי רבי יוסף קארו
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-16
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-17
קטגוריה:ילידי 1559
קטגוריה:נפטרים ב-1638
REXX

**REXX**, שפת תכנות מפורשת שפותחה על ידי חברת IBM. השם REXX הוא ראשי תיבות של REstructured eXtended eXecutor, אך השם המלא כמעט לעולם אינו בשימוש. REXX היא שפה עילית מובנית שתוכננה להיות קלה ללמידה ולקריאה. מפרש השפה זמין בגרסאות מסחריות ופתוחות למספר גדול של סביבות מחשוב ומערכות הפעלה. בנוסף, לפלטפורמת המחשב המרכזי של IBM זמין גם מהדר לשפה.

REXX פותחה על ידי מייק קָאוּלִישוֹ כפרויקט "חד-פעמי" בין השנים 1979 לאמצע 1982. השפה הוצגה לראשונה ב-1981 בכנס שנערך ביוסטון, טקסס שבארצות הברית. בעקבות התגובות האוהדות שנתקבלו מלקוחות, הוחלט ב-IBM להמשיך בפרויקט הפיתוח ולהופכו למוצר תוכנה רשמי של החברה.

ב-REXX אין הגדרת משתנים מכיוון שאין טיפוסים, אלא פשוט רושמים שם ומכניסים לו ערך, אם הערך מספרי הוא ידע לזהות את זה כמספר, אחרת זה יהיה מוגדר כמחרוזת. ניתן לעשות חישובים רק על שדות שבהם הנתונים הם מספריים.

אחת הפקודות בשפת REXX היא הפקודה Interpret. פקודה זו מפרשת מחרוזת כקטע קוד ב-REXX, ואז מבצעת אותו, בדומה לפקודה eval בשפות אחרות, כמו PHP, JavaScript, ופייתון. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שפות תכנות
קטגוריה:תוכנות מבית IBM
טבח סרמאשו

ממוזער|מצבה בבית עלמין ליד סרמאשו. כיתוב בעברית וברומנית.
ממוזער|בית העלמין באתר הטבח
**[[טבח]] סרמאשו** התרחש בלילה שבין 16 ל-17 בספטמבר 1944 על גבעה בשם **סוסקוט** (Suscut) בגבול היישוב **קמראשו** (Cămăraşu), בנפת סרמאשו (Sărmaşu) אשר ברומניה. במהלך הטבח רצחו ז'נדרמים ואנשי צבא הונגרים 126 יהודים ובהם גברים, נשים, זקנים ילדים ותינוקות.

סרמאשו נמצאת בטרנסילבניה, ונותרה בידי הרומנים גם לאחר תכתיב וינה. ביום 27 באוגוסט 1944 הודח השליט הרומני יון אנטונסקו ורומניה, שהייתה בעלת ברית של גרמניה הנאצית, החליפה צד ועברה למחנה בעלות הברית שלחמו נגד גרמניה. בתגובה, פלשו כוחות צבא גרמניים והונגריים לחלק הרומני של טרנסילבניה וכבשו חלק ממנו ובין היתר, ביום 5 בספטמבר, את אזור סרמאשו. יומיים לאחר מכן, ב-7 בספטמבר, התאספו נכבדי המקום בחשאי בביתו של יוליו ורגה (Varga Iuliu), בעל בית המרקחת. בכינוס זה החליטו הנכבדים על מעצר היהודים והעבירו את החלטתם לכוחות ההונגריים ששלטו במקום. בכינוס לקחו חלק, בנוסף למארח, לאשתו יקטרינה (Ecaterina) ולדניאל בתלם (Bethlem Daniel), בנם המאומץ יוזף בירו (Biro Jozef), קצין מילואים שמונה למפקד הנפה, בלה קמן (Kemeny Bela), מוכתר סרמאשו, אלכסנדרו בטג (Betegh Alexandru), מוכתר באלדה, שטפן מויטלי (Moitelly Ştefan) ויוסיף גל (Gall Iosif), מוכתרי סיליוואש (Silivaş), קארוי ואצ'מן (Vacsman Karoly) ובנו אלמר (Elemer), מוכתרי טקשור (Tăcşor).

למחרת נעצרו כל 127 יהודי המקום והועברו לגטו מאולתר שם הוחזקו כלואים, בעוד שרכושם ובתיהם נשדדו. ב-16 בספטמבר העביר קפטן לאסלו לאנץ' (Lancz Laszlo) הוראה טלפונית למחלקת הז'נדרמים המקומית, לעבור לחיסול היהודים. גויסו 20 יהודים מבין הכלואים ונלקחו לגבעת סוסקוט, שם הצטוו לחפור שני בורות גדולים. בלילה הועברו בכפייה ותוך שימוש רב בכוח כל היהודים לגבעה, ועל הגבעה נרצחו באכזריות, הוטלו לתוך הבורות ונקברו, חלקם בעודם עדיין בחיים. רק יהודי אחד ניצל.

לאחר שהכוחות הרומנים כבשו את האזור מחדש, המקרה נחקר והמעורבים נשפטו, חלק שלא בפניהם. במהלך החקירה נחפרו שני הבורות ונחשפו הגוויות. אחד מעדי הראיה לחשיפת הגוויות סיפר: "...הרבה גופות, בעיקר בבור השני, שם היו יותר נשים וילדים, ניכרו בהן סימנים לאלימות פראית, גולגולות מרוצצות, גם של ילדים, ממכות חזקות של חפצים קשים וחדים (קתות רובים, מכושים, אתים וכו'), הרבה גופות היו מנוקבות או קרועות על ידי כלי נשק קרים, חלקן עם עצמות גפיים עליונות או תחתונות שבורות. הגופות הוטלו אחת על השנייה ללא סדר כלשהו, אך נמצאו גם גופות מחוברות, בעל מתחבק עם אשתו, אב מצמיד לחזהו את ילדו...".

מתתיאס קארפ כתב על הפרשה ספר בשם "Sărmaş, una dintre cele mai oribile crime fasciste" (סרמאש, אחד הפשעים האיומים ביותר של הפשיזם).

בנוסף לפשעיהם בסרמאשו, אותם אנשי צבא הונגרים היו מעורבים גם ברציחתם של 13 יהודים, מרביתם נשים שנאנסו לפני רציחתן, ביישוב לודוש (Luduş) בימים שבין 5 ל-13 בספטמבר.

לזכר האירוע הוקמה אנדרטת יהודים שנרצחו.
## ראו גם
* מגילת החורבן של יהודי רומניה
* אנדרטת יהודים שנרצחו (פוסטהקמרש)

## לקריאה נוספת
* **ההרג האחרון** / דוד גלעדי, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ח-1998.

## קישורים חיצוניים
* מגזין היסטורי 
* Masacrele de la Sarmasu si Ludus 

קטגוריה:שואת יהודי רומניה
קטגוריה:שואת יהודי הונגריה
סרמאשו
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1944
סרמאשו

**סרמאשו** (ברומנית: **Sărmaşu**, בהונגרית: **Nagysármás**, בגרמנית: **Sarmen**, יידיש: **שארמאש**) הוא יישוב רומני בנפת סרמאשו, במחוז מורש שבחבל טרנסילבניה, רומניה.

היישוב מורכב מכמה כפרים: **באלדה** Balda, **לארגה** Larga, **מורוץ** Moruţ, **סרמשל** Sărmăşel, **סרמשל-גארה** Sărmăşel-Gară, **טיטיאנה** Titiana, **וישינלו** Vişinelu.

נכון לשנת 2002 התגוררו במקום 7,493 תושבים.

בחודש ספטמבר 1944, בעת שהמקום נכבש על ידי הצבא ההונגרי, בוצע טבח סרמאשו שבו נרצחו יהודי המקום על ידי ז'נדרמים ואנשי צבא הונגרים.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:רומניה: עיירות
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
OS/2

**OS/2** הוא מערכת הפעלה שפותחה במשותף על ידי החברות IBM ומיקרוסופט החל מאוגוסט 1985, ולאחר מכן על ידי IBM באופן בלעדי. השם OS/2 הוא ראשי תיבות של Operating System/2, מכיוון ש-OS/2 הוצגה על ידי IBM כמערכת ההפעלה המועדפת לסדרת המחשבים Personal System/2, שהייתה הדור השני של המחשבים האישיים שפותחו ויוצרו על ידי החברה. בדצמבר 2005 הפסיקה חברת IBM את שיווקה של OS/2, והתמיכה הרגילה בה הפסיקה ב-31 בדצמבר 2006.

הגרסאות המוקדמות של OS/2 תוכננו להחליף את מערכת ההפעלה MS-DOS, וסיפקו מאפיין חשוב שהיה חסר בה: יכולת הפעלת יישומים במרחב זיכרון מוגן (Protected Mode). מכיוון שכך, הממשק התכנותי של OS/2 מזכיר את הממשק התכנותי של MS-DOS, ואף שמות קריאות המערכת מתחילות בקידומת Dos. בהמשך, סיפקה OS/2 ממשקי תכנות לפיתוח יישומים גרפיים, חלונאים ומבוזרים. בגרסאות המאוחרות יותר, התפתחה ליבת מערכת ההפעלה בדומה למערכות הפעלה מסוג UNIX. בשל המורשת המעורבת שלה, OS/2 דומה במובנים רבים למערכת ההפעלה Windows אך גם ל-UNIX ו-Xenix.

OS/2 נודעה בשל היציבות הרבה שאפיינה אותה, הקישוריות ועושר ממשקי התכנות. OS/2 לא הצליחה כמערכת הפעלה ביתית (בעיקר כי לא שולבו בה שפות תכנות עיליות כדוגמת BASIC ב-Windows), אך הייתה נפוצה בארגונים פיננסיים, בארגוני צבא ובמערכות תעופתיות שונות.

בשנת 2002 הסבה חברת IBM את מערכת הקבצים JFS מגרסתה ב-OS/2 לגרסת לינוקס, ופתחה את קוד המקור.

OS/2 היא גם הגרסה הקודמת לפני שהומצאה הווינדוס עם שולחן העבודה.

## קישורים חיצוניים

* 
* **[https://archive.org/details/965-361-004-x-os-2-1989/ OS/2 – מאפיינים, פונקציות ויישומים]**, הוצאת הוד-עמי, 1989
* 

קטגוריה:מערכות הפעלה
קטגוריה:תוכנות מבית IBM
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1987
אוטריים

**אוֹטָרִיִים** (שם מדעי: Otariidae) היא משפחה הכוללת את אריות הים ודובי הים. חבריה הם טורפים ימיים. הם אוכלים ומסיירים במים, אולם פעולות ההזדווגות והמנוחה נעשות על היבשה. לעניין זה, יבשה יכולה להיות גם משטחי קרח. הם פחות מותאמים לחיים מימיים מאשר כלבי הים.

## מיון
*סוג *Eotaria* - נכחד
*סוג *Pithanotaria* - נכחד
*סוג *Proterozetes* - נכחד
*סוג תאלסולאון (*Thalassoleon*) - נכחד
* תת-משפחה דובי ים (Arctocephalinae)
***סוג ומין יחיד: דוב ים צפוני (*Callorhinus ursinus*)
*** סוג דוב ים (*Arctocephalus*)
**** מין: דוב ים דרום אמריקני (*Arctocephalus australis*)
**** מין: דוב ים ניו זילנדי (*Arctocephalus forsteri*)
**** מין: דוב ים גלאפגוס (*Arctocephalus galapagoensis*)
**** מין: דוב ים אנטארקטי (*Arctocephalus gazella*)
**** מין: דוב ים חואן פרננדס (*Arctocephalus philippii*)
**** מין: דוב ים איוני (*Arctocephalus pusillus*)
**** מין: דוב ים גואדלופה (*Arctocephalus townsendi*)
**** מין: דוב ים תת-אנטארקטי (*Arctocephalus tropicalis*)
** תת-משפחה אריות ים (Otariinae)
*** סוג ומין יחיד: אריה ים שטלר – (*Eumetopias jubatus*)
*** סוג ומין יחיד: אריה ים אוסטרלי – (*Neophoca cinerea*)
*** סוג ומין יחיד: אריה ים דרום-אמריקאי – (*Otaria flavescens* בעבר: *Otaria byronia*)
*** סוג ומין יחיד: אריה ים הוקרי – (*Phocarctos hookeri*)
*** סוג אריה ים מצוי - (*Zalophus*):
**** מין אריה ים קליפורני – (*Zalophus californianus*)
**** מין אריה ים גלאפגוס (*Zalophus wollebaeki*)
**** מין אריה ים יפני (נכחד בסביבות שנות ה-50) (*Zalophus japonicus*)

**גלריה**:

קובץ:Squinting seal.jpeg|אריה ים ניו זילנדי
קובץ:Antarctic fur seals.jpg|דוב ים אנטארקטי
קובץ:Mähnenrobben (auch Südamerikanischer Seelöwe - Otaria flavescens) (Peninsula de Valdes, Jan 1984).jpg|מושבת אריות ים פטגונים
קובץ:Arctocephalus pusillus Colony Friar Island.jpg|מושבת דובי ים איוניים
קובץ:Female California sea lion.jpg|אריות ים קליפורניים
קובץ:Neophoca_cinerea.JPG|אריה ים אוסטרלי
קובץ:Stellers Sea Lions BC.jpg|אריה ים שטלר


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:טורפים ימיים
שו-רו

**שו-רו** (באנגלית: **Shu-Roo**) הוא מתקן קולי לבטיחות בדרכים המפיק שריקה בתדירות גבוהה, אותה אין בני אדם שומעים. את המתקן מרכיבים בחזית כלי רכב על מנת ששריקתו תבריח קנגורו וחיות בר אחרות בזמן נסיעה במרחבי אוסטרליה. המתקן קטן יחסית (ישנם דגמים שאינם עולים על 5 סנטימטרים) ומבוסס על כך שככל שמהירות הרכב גבוהה יותר, כך נכנס אוויר במהירות רבה יותר ועוצמת המכשיר חזקה יותר. המכשיר מתאים לכל כלי הרכב ופועל ללא קשר למהירות הרכב או למזג האוויר.

## קישורים חיצוניים
Roo the day: evaluating the ShuRoo for prevention of macropod-vehicle collisions,University of Melbourne

קטגוריה:מערכות בטיחות בתחבורה
קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
קטגוריה:אוסטרליה: תחבורה
קטגוריה:אוסטרליה: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:שמירת טבע
קטגוריה:בעלי חיים והאדם
דובי ים

[ממוזער|[דוב ים צפוני]]
**דובי ים** (שם מדעי: Arctocephalinae) היא תת-משפחה של טורפים ימיים ממשפחת האוטריים הקרובה לאריות הים. בדומה להם הם יכולים לנוע על האדמה, שכן רגליהם האחוריות יכולות לנוע קדימה ולשאת את משקל גופם אך הם מגושמים מאוד והם עולים בעיקר בעונת הרבייה בה הם מייצרים הרמונים גדולים. קשה להבחין באוזניהם משום שהן קטנות, אך הן נראות לעין בבירור, בשונה מכלבי הים.

דובי הים חיים בימים ממוזגים ואף קוטביים, לרוב בחצי הכדור הדרומי. היוצא מהכלל הוא המין דוב ים צפוני החי בצפון האוקיינוס השקט, גם באקלימים קרים.

## מיון
*תת-משפחה **דובי ים**
** סוג ומין יחיד: דוב ים צפוני (*Callorhinus ursinus*)
** סוג דוב ים (*Arctocephalus*)
*** מין: דוב ים דרום אמריקני (*Arctocephalus australis*)
*** מין: דוב ים ניו זילנדי (*Arctocephalus forsteri*)
*** מין: דוב ים גלאפגוס (*Arctocephalus galapagoensis*)
*** מין: דוב ים אנטארקטי (*Arctocephalus gazella*)
*** מין: דוב ים חואן פרננדס (*Arctocephalus philippii*)
*** מין: דוב ים איוני (*Arctocephalus pusillus*)
*** מין: דוב ים גואדלופה (*Arctocephalus townsendi*)
*** מין: דוב ים תת-אנטארקטי (*Arctocephalus tropicalis*)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אוטריים
לודוש

**לודוש** (ברומנית: **Luduş**) היא עיר במחוז מורש, בחבל טרנסילבניה ברומניה.
## גאוגרפיה
העיר שוכנת על שתי הגדות של המורש. בשנת 2002 היו בלודוש 17,497 תושבים.

לפני מלחמת העולם השנייה במשך 51 שנה שימש הרב גרשון שטרן מלודאש (מחבר הספר "ילקוט הגרשוני" ותלמיד המהר"ם שיק) כרבה של העיר כמו כן עמד בראשות ישיבה גדולה עד לפטירתו בט"ז אייר תרצ"ו.

לקראת סיום מלחמת העולם השנייה נעשה בעיר טבח לודוש, בו כוחות צבא הונגריים, שכבשו את המקום, רצחו 15 יהודים ו-2 רומנים, מרביתם נשים שנאנסו לפני רציחתן.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:רומניה: עיירות
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה