open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mimivirus

***Mimivirus*** הוא סוג של נגיף הכולל מין יחיד ***Acanthamoeba polyphaga mimivirus*** (APMV). הקפסיד של נגיף זה הוא בעל הקוטר הגדול ביותר מבין כל הנגיפים המוכרים. לנגיף זה יש גנום גדול ומורכב ביחס לנגיפים אחרים. חרף הידע המוגבל אודות הנגיף, עורר גילויו עניין רב בשל ההשלכות של מבנהו המורכב שעשוי להתפרש כחוליה החסרה בין נגיפים לחיידקים, או אף כדומיין חדש.

## גילוי הנגיף
APMV התגלה באופן מקרי באמבה *Acanthamoeba polyphaga*, שעל שמה הוא נקרא בשמו המדעי, במהלך מחקר שעסק במחלת הלגיונרים. הנגיף נצפה בצביעת גרם וזוהה בטעות כחיידק גרם חיובי. בעקבות זיהוי זה נקרא *Bradfordcoccus*, על שם האזור ממנו הגיעה האמבה, ברדפורד בבריטניה. ב-2003 חוקרים מהאוניברסיטה הים תיכונית במרסיי שבצרפת פרסמו מאמר בכתב העת המדעי Science שבו זיהו את המיקרו-אורגניזם כנגיף.

אותה קבוצת מחקר שגילתה את ה-Mimivirus, גילתה בהמשך נגיף גדול מעט ממנו הנקרא Mamavirus וכן את וירופאג' ספוטניק הפוגע בו.

## מבנה
נגיף ה-*Mimivirus* גדול מכל נגיף שהיה ידוע קודם לגילויו, וקוטר הקפסיד שלו 400 ננומטר. סיבים חלבוניים מזדקרים מפני השטח של הקפסיד למרחק של 100 ננומטר, ובכך מגיע קוטרו הכולל של הנגיף לעד 600 ננומטר. בצפייה במיקרוסקופ אלקטרוני נראה הקפסיד בצורת משושה, לפיכך סימטריית הקפסיד היא איקוזהדרלית (icosahedral). לנגיף זה אין מעטפת חיצונית, עובדה המרמזת על כך שהנגיף לא יוצא מן התא המארח באמצעות אקסוציטוזה.

נגיף ה-*Mimivirus* הוא בעל תכונות משותפות לאלו של נגיפים מקבוצת נגיפי DNA נוקליאוציטופלסמיים גדולים (nucleocytoplasmic large DNA viruses; NCLDV). על פי M. Suzan-Monti, בדומה לנגיפים אלו, גם לנגיף זה יש שכבת ליפידים פנימית המקיפה את מרכזו. ליבתו המרכזית של הנגיף מופיעה כאזור כהה במיקרוסקופ אלקטרוני. הגנום הגדול של הנגיף מצוי באזור זה.

מספר תעתיקי mRNA ניתנים למיצוי מוויריונים. בדומה לנגיפי NCLDVs נמצאו תעתיקים ל-DNA פולימראז ולחלבון הקפסיד. כמו כן נמצאו תעתיקים לשלושה אנזימי אמינואציל tRNA סינתאז, וכן ארבע מולקולות mRNA הייחודיות לנגיף.

## גנום
הגנום של נגיף ה-*Mimivirus* הוא מולקולת DNA דו-גדילית קווית באורך של 1,181,404 זוגות בסיסים. הודות לכך נחשב הגנום שלו כגנום הגדול ביותר של נגיף הידוע למדע, ואף גדול משל חלק מן התאים.

הגנום של הנגיף כולל כ-911 גנים המקודדים לחלבונים. ניתוח של הגנום שלו גילה את נוכחותם של גנים שלא נראו באף נגיף אחר, כדוגמת אמינואציל tRNA סינתאזות, וגנים נוספים שלפני כן סברו שמופיעים רק בגנומים של תאים. כנגיפי DNA גדולים אחרים, *Mimivirus* כולל מספר גנים האחראיים למטבוליזם של סוכר וחומצות אמינו.

## קישורים חיצוניים

* הנגיף הגדול בעולם מגיש: הפלישה

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נגיפים
מורנו

**מורנו** (**Moreno**) הוא שם משפחה שמקורו בספרדית ופורטוגזית. פירושו בעל צבע כהה, אדם שחרחר, בעל שיער או עור כהים. תואר זה נגזר משמם של המורים. באיטלקית נכתב השם **Morano**.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה ביהדות ספרד ופורטוגל
קטגוריה:שמות משפחה ספרדיים
קטגוריה:שמות פרטיים
נבחרת ברזיל בכדורסל נשים

**נבחרת ברזיל בכדורסל נשים** היא קבוצת כדורסל הנשים הלאומית של ברזיל. הנבחרת השתתפה ב-16 אליפויות עולם בהן זכתה פעם אחת במדליית הארד (1971) ופעם אחת במדליית הזהב (1994) לאחר ניצחון בגמר הטורניר על סין 96-87.

## קישורים חיצוניים

* 
* נתונים מאתר פיב"א

## הערות שוליים

ברזיל
קטגוריה:ברזיל: כדורסל
קטגוריה:נבחרות ברזיל
קטגוריה:ברזיל: ספורט נשים
תו קנייה

שמאל|ממוזער|250px|תו קנייה ישראלי של "רב-תו"
שמאל|ממוזער|250px|כרטיס חיוב ובו תווי קנייה בסך 400 ש"ח
**תו קנייה** הוא שובר שעליו מצוין ערכו במטבע מסוים, וניתן להשתמש בו לשם תשלום בעסקים המכבדים תו זה. תווי קנייה מופקים ונמכרים על ידי רשתות שיווק, חברות אשראי ועוד. לעיתים משמש התו רק בחנויות של הרשת שהפיקה אותו, ולעיתים הוא מכובד על ידי עסקים נוספים, שהגיעו להסכמה על כך עם הגורם המנפיק.

הגוף המנפיק את תווי הקנייה נהנה ממספר יתרונות:
* אשראי הניתן לו מרוכשי התו, מיום רכישת התו ועד יום מימושו.
* הפניית הרוכשים לחנויות המכבדות את התו, התורמת להגדלת עסקיהן.

פעמים רבות נמכר תו קנייה במחיר נמוך מערכו הנקוב, והנחה זו היא מניע עיקרי לרכישתו. נהוג לתת תווי קנייה כשי לחג, בעיקר על ידי מעסיקים לעובדיהם.

קיים סיכון מסוים ברכישת תווי קנייה, בפרט כאשר מדובר ברכישה בסכום גבוה ולטווח ארוך, והוא סיכון הקריסה של הגורם המנפיק, שהופכת את התווים לחסרי ערך, או פוגעת קשות בערכם.
על מנת להתגונן מפני קריסת מנפיק התווים, נוהגים עסקים המכבדים תווי קנייה להטיל הגבלות שונות, כגון הגבלת סכום הקנייה באמצעות תווים, הגבלת סוגי המוצרים שתמורתם ניתן לשלם בתווים, או כיבוד התווים בסכום הנמוך מערכם הנקוב. הגבלות אלו פוגעות בכדאיות השימוש בתווים.

בדרך כלל לא ניתן להמיר תווי קניה למטבע בו נרכשו, אלא רק להשתמש בהם לרכישת מוצרים ושירותים. תווי קנייה נושאים על פי רוב תאריך תפוגה, שלאחריו אין להם תוקף.

תווי קנייה מופקים בצורה של שטרות נייר, ועקב ערכם הכספי נכללות בהם הגנות שונות מפני זיופים. כן מופקים תווי קנייה בדמות כרטיס חיוב, שעליו מוטבע ערכו של התו. קופות רושמות בחנויות המכבדות את התו יודעות לקרוא כרטיס מגנטי זה ולחייבו בסכום הקנייה. חנויות אינטרנט, כגון אמזון, מפיקות תווי קנייה אלקטרוניים, המכילים קוד שבאמצעותו ניתן לשלם בעת קנייה בחנויות אלה. תווי קנייה כאלה נמסרים לרוכש בדואר אלקטרוני.

## ההיבט המשפטי בישראל

יש הרואים בעייתיות משפטית בהנפקתם של תווי קנייה, בעיקר בהקשר של עבירה על חוק ניירות ערך. למעשה, מכירת תווי קנייה מהווה הנפקה של כתבי התחייבות או איגרות חוב של מנפיק התווים כלפי הרוכש, המעניקה לו זכות לקבלת תמורה ספציפית, נקובה בסכום, ובעלת תוקף למימוש הזכות. לעומת זאת, על פי חוק ניירות ערך, נדרש פרסום של תשקיף בעת הצעת מכר של איגרות חוב לציבור, כאשר כמות נמעני ההצעה (ניצעים) עולה על 35.

כאשר חברה שהיא חברה ציבורית מנפיקה תווי קנייה, עולה בעייתיות נוספת הקשורה לגילוי נאות של עסקי החברה כלפי ציבור המשקיעים. למשקיעים בחברה חסר מידע מהותי לגבי גובה החוב הכולל שלה בגין תווים אלה, וזאת מכיוון שהחברה לא מפרסמת מידע שוטף בדבר כמות התווים שהונפקו על ידה או נפרעו ושולמה תמורתם בכל רגע נתון, כמקובל לגבי איגרות חוב שנרשמו למסחר בבורסה.

על תווי קנייה שיונפקו החל מ-1 ביולי 2014 יחול סעיף 14ח לחוק הגנת הצרכן, הקובע שתוקפו של תו קנייה יהיה לחמש שנים לפחות, ושערכו של תו קנייה יהיה אחיד בכל העסקים המכבדים אותו.

## קישורים חיצוניים

* תווי קניה, גיפט קארד ושוברי זיכוי - תשובות לשאלות וטיפים לצרכנים, באתר המועצה הישראלית לצרכנות
* 
* 
* רונן עדיני, תווי קניה כנייר ערך – המבחן המשפטי, 25 ביולי 2005
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מסחר
קטגוריה:אמצעי תשלום
הזרקת דואר אלקטרוני

**הזרקת דואר אלקטרוני** (באנגלית: **E-mail injection**) היא פרצת אבטחה שעלולה להתקיים ביישומי אינטרנט המשמשים לשליחת הודעות דואר אלקטרוני. 

בדומה להזרקת SQL, הזרקת דואר אלקטרוני היא כינויה של משפחה שלמה של פרצות המאפשרות למשתמש זדוני לשלוח אלפי הודעות דואר אלקטרוני לרשימת כתובות כרצונו באמצעות יישום וובי פשוט השולח דואר אלקטרוני דוגמת ספר האורחים של אתר מסוים, או טופס אלקטרוני אחר המשתמש בדואר אלקטרוני כאמצעי השליחה. 

פרצות מסוג זה משמשות לרוב שולחי דואר זבל אלקטרוני המנצלים את האתרים הפרוצים כדי להפיץ ספאם תחת מסווה של אתר תמים.

## קישורים חיצוניים
* טוני ספנסר, Email injection exploit through a PHP contact form 
* דיימון קוהלר, Email Injection 

קטגוריה:סוגי התקפות קיברנטיות
קטגוריה:דואר אלקטרוני
תנועה מרכזית, סגורה, בלתי-מעוגלת

**תנועה מרכזית סגורה ובלתי מעוגלת** מסומנת באלפבית פונטי בינלאומי באות I לטינית קטנה עם קו חוצה / ɨ / ומשמשת במספר שפות טבעיות, בעיקר שפות סלאביות.

בשפה הרומנית יש שתי אותיות, Î ו-Â, המבטאות פונמה זו.

בשפה הרוסית פונמה זו מבוטאת על ידי האות Ы.

התנועה קיימת גם בשפות פולנית, פורטוגזית ובניבים מסוימים של שוודית, אך בשפות אלה אין אות מיוחדת לביטויה.
## הערות שוליים

קטגוריה:גובה תנועות
מייקל שדסון

**מייקל שדסון** (באנגלית: **Michael Schudson**; נולד ב-3 בנובמבר 1946) הוא סוציולוג אמריקני המתמחה במחקר העיתונאות, ההיסטוריה שלה, והתרבות הסובבת אותה.
## חייו
שדסון גדל במילווקי שבוויסקונסין, ולמד לתואר ראשון בקולג' סוורטמור. הוא המשיך לקבלת תואר דוקטור בסוציולוגיה באוניברסיטת הרוורד. משנת 1976 היה חבר סגל זוטר באוניברסיטת שיקגו, ובשנת 1980 הצטרף לסגל אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו שם שימש כמרצה לסוציולוגיה ותקשורת. כיום שדסון הוא פרופסור בבית הספר לעיתונאות של אוניברסיטת קולומביה.

נכון ל-2022, כתב שדסון אחד-עשר ספרים, וערך ארבעה ספרים, הנוגעים להיסטוריה ולסוציולוגיה של העיתונאות, הפרסום והזיכרון הקולקטיבי בארצות הברית ובעולם. כן כתב מאמרים רבים בנושאים אלו. שדסון זכה להכרה אקדמית ולפרסים רבים ביניהם פרס עמיתי מקארתור.

### הפיכת אובייקט תרבותי למרכזי
שדסון בוחן כיצד הופך אובייקט תרבותי למרכזי, לאובייקט שיש לו כוח להשפיע ולעצב את המחשבה שלנו. שדסון מזהה חמישה גורמים שמסבירים מתי חפץ תרבותי מסוים יישאר בזיכרון שלנו ויועיל לנו. לפי שדסון, תנאי ראשון הוא תנאי הזמינות של החפץ או האובייקט התרבותי. השני הוא תנאי הכוח הרטורי של האובייקט כטקסט. תנאי השלישי זה תנאי ההד (הרלוונטיות) של האובייקט בקרב הקהל. תנאי רביעי הוא תנאי המיסוד. תנאי זה נוגע ליכולת של מוסדות חברתיים כמו ארגוני חדשות או משרדים ממשלתיים לשמר אובייקט תרבותי. תנאי חמישי ואחרון הוא תנאי הנחישות והכוונה עד כמה האובייקט נוכח בחיים שלנו ועד כמה הטקסט הזה הוא חלק מהפעילות שלנו, ואם הוא מעורב וקשור במה שאנחנו עושים ומכוון אותנו לפעול באופן מסוים. שדסון מזהה פרסומות וספרי ייעוץ מחד וטקסטים דתיים מאידך כאובייקטים תרבותיים נחושים.

## ספריו

*Discovering the News: A Social History of American Newspapers (1978). 
*Advertising, the Uneasy Persuasion (1984). 
*'When? Deadlines, Datelines, and History' in Reading the News (1986) ed. Robert K. Manoff. 
*Rethinking Popular Culture: Contemporary Perspectives in Cultural Studies (1991) editor with Chandra Mukerji. 
*Watergate in American Memory: How We Remember, Forget and Reconstruct the Past (1992). 
*The Power of News (1995). 
*The Good Citizen: A History of American Civic Life (1998). 
*The Sociology of News (2003). 
*Why Democracies Need an Unlovable Press (2008). 


## קישורים חיצוניים
* פרופיל מרצה באוניברסיטת קולומביה
* פרופיל מרצה באוניברסיטת סן דייגו
## הערות שוליים

קטגוריה:סוציולוגים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי תקשורת המונים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:בוגרי מכללת סווארת'מור
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1946
הליגה לשחרור לאומי

**הליגה לשחרור לאומי בפלסטין** (בערבית: **عصبة التحرر الوطني في فلسطين**) הייתה מפלגה קומוניסטית ערבית שפעלה בפלשתינה-א"י בתקופת המנדט הבריטי, בין השנים 1943–1948.

המתחים הלאומיים בתוך המפלגה הקומוניסטית של פלשתינה (פק"פ) בין היהודים לערבים הגיעו לידי פיצוץ בשנת 1943 וכתוצאה מכך המפלגה התפצלה, כאשר החברים הערבים פרשו והקימו את הליגה לשחרור לאומי בעוד החברים היהודים נותרו בפק"פ. בין מייסדי הליגה נמנו אמיל תומא, תופיק טובי, אמיל חביבי, פואד נסאר, חנא נאקרה ובולוס פרח.

כשם שהפק"פ התקרב לציונות כך גם הליגה התקרבה ללאומנות הערבית. האסיפות של הליגה קושטו בדגלים ערביים, ודובריה דרשו את הפסקת העלייה ומכירת קרקע ליהודים. נציגים של הליגה צורפו לחזית הערבית בחיפה ולחזית ביפו. עם זאת, הליגה תמכה בשיתוף פעולה עם יהודים אנטי ציוניים והתנגדה מסיבות פרקטיות לחרם על תוצרת יהודית. אנשי הליגה קיימו קשרים עם אנשי המופתי אמין אל-חוסייני. 

תחילה שללה הליגה את תוכנית החלוקה, אולם קראה למשא ומתן עם היהודים להקמת מדינה דו-לאומית פדרלית על בסיס דו"ח המיעוט של ועדת אונסקו"פ, כדי למנוע שפיכות דמים.

לאחר שברית המועצות הביעה תמיכה בתוכנית החלוקה שינתה הליגה את עמדתה ותמכה בתוכנית. בטרם המלחמה כבר נקטה עמדה נגד הוועד הערבי העליון וקראה לערבים להשלים עם היהודים ולא להילחם בהם, ובמהלך המלחמה שיתפו אנשיה פעולה עם ישראל במסירת מידע ואף התנדבו לבצע פעולות חתרנות וחבלה מעבר לקווים. בוועדות הלאומיות שהוקמו עם פרוץ מלחמת העצמאות לא שולבו חברי הליגה.

עם כיבוש נצרת התירה ישראל הקמת סניף של הליגה בעיר ונמסרה בידיה ארגון של לשכת העבודה בעיר. אנשי הליגה המשיכו במהלך ההפוגה השנייה לקרוא להסגת חיילי צבאות ערב מארץ ישראל והקמת המדינה הערבית לצד המדינה היהודית, בהתאם לתכנת החלוקה.

לאחר מלחמת העצמאות חברי הליגה שנשארו בישראל התאחדו עם חברי הפק"פ והקומוניסטים העבריים, והקימו את המפלגה הקומוניסטית הישראלית. חברי הליגה שנשארו ביהודה ושומרון ומזרח ירושלים הצטרפו למפלגה הקומוניסטית הירדנית. אנשי הליגה התנגדו ליזמה של המלך עבדאללה לסיפוח יהודה ושומרון לירדן, כמו רבים בעולם הערבי. פעולותיהם הראשונות לאחר מלחמת 1948 התבטאו בארגון הפגנות כנגד כוונת הסיפוח לירדן.

במהלך שנות החמישים התנועה הריצה מספר אישים כמועמדים בבחירות המקומיות ביהודה ושומרון, ובשיא כוחה בשנים 1957-1956, הצליחה אף להוביל למינוי של בעל בריתה עבד אל-קאדר אל-צלאח, כשר החקלאות בשלטון הירדני. עם זאת, בתגובה לאתגר שהציבו בפני הממשל הירדני, ביום 25.4.1957 הכריז חוסיין, מלך ירדן, על הוצאת כלל המפלגות הפוליטיות מחוץ לחוק, וביניהן המפלגה הקומוניסטית. בעקבות הצו הופסקה פעילותה הגלויה של המפלגה בשטחי יהודה ושומרון, עד לאחר מלחמת ששת הימים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מפלגות קומוניסטיות בישראל וביישוב
קטגוריה:החברה הערבית בארץ ישראל המנדטורית: פוליטיקה
קטגוריה:מפלגות ותנועות פלסטיניות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1943
שפנדאו (רובע)

**שפנדאו** (גרמנית: **Spandau**) הוא אחד מ-12 הרבעים המרכיבים את העיר ברלין, בירת גרמניה.
## גאוגרפיה
רובע שפנדאו שוכן בצפון-מערב ברלין. כל השכונות המרכיבות את שפנדאו שכנו לפני נפילת חומת ברלין ב-1989 במערב ברלין. רובע שפנדאו גובל ברבעים רייניקנדורף, שרלוטנבורג-וילמרסדורף ושטגליץ-צלנדורף ממזרח, ובמדינת ברנדנבורג ממערב. רובע שפנדאו לא הושפע מרפורמת השכונות של ברלין ב-1 בינואר 2001, כיוון שבאותה העת התגוררו בו למעלה מ-200,000 תושבים.

רובע שפנדאו הוא הרביעי בשטחו מבין רובעי ברלין; אוכלוסייתו היא הקטנה ביותר בברלין, והדלילה ביותר אחרי רובע טרפטו-קפניק. הרובע מורכב מ-9 שכונות:
* שפנדאו (Spandau)
* האזלהורסט (Haselhorst)
* זימנסשטאדט (Siemensstadt)
* שטאקן (Staaken)
* גאטו (Gatow)
* קלאדו (Kladow)
* האקנפלדה (Hakenfelde)
* פאלקנהאגנר פלד (Falkenhagener Feld)
* וילהלמשטאדט (Wilhelmstadt)

השכונה המאוכלסת ביותר היא שטאקן, בה חיים כמעט חמישית מתושבי הרובע.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ברלין: רבעים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1920
מרצאן-הלרסדורף

**מרצאן-הלרסדורף** (**Marzahn-Hellersdorf**) הוא אחד מ-12 הרבעים המרכיבים את העיר ברלין, בירת גרמניה.

רובע מרצאן-הלרסדורף נוצר כתוצאה מרפורמת השכונות של ברלין ב-1 בינואר 2001. הרובע נוצר מחיבור של הרבעים לשעבר מרצאן והלרסדורף. כל השכונות המרכיבות את הרובע שכנו לפני נפילת חומת ברלין ב-1989 במזרח ברלין. הרובע שוכן בצפון-מזרח העיר והוא גובל ברבעים טרפטו-קפניק מדרום, ליכטנברג ממערב ובמדינת ברנדנבורג מצפון וממזרח.

רובע מרצאן-הלרסדורף מורכב מ-5 שכונות:
* מרצאן (Marzahn)
* ביסדורף (Biesdorf)
* קאולסדורף (Kaulsdorf)
* מאלסדורף (Mahlsdorf)
* הלרסדורף (Hellersdorf)

למעלה מ-40% מתושבי הרובע מתגוררים במרצאן.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ברלין: רבעים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2001
שבועת הנאמנות הלאומית של סינגפור

**שבועת הנאמנות הלאומית של סינגפור** (מלאית **Ikrar Negara Singapura**; אנגלית: **Singapore National Pledge**) היא שבועת נאמנות למדינת סינגפור הנאמרת מדי יום בבתי הספר ובאירועים רשמיים דוגמת מצעד היום הלאומי ויום הצבא.

## היסטוריה
השבועה חוברה זמן קצר לאחר הקמת המדינה באוגוסט 1966 על ידי שר החוץ סינטמבי רג'רטנאם. רג'רטנאם האמין שבאמצעות השבועה ניתן יהיה לגשר על השוני הרב בין הקבוצות המרכיבות את האומה הסינגפורית על ידי הדגשת הרגש והמחויבות הלאומית לסינגפור בקרב כלל האוכלוסייה, ללא הבדל דת, גזע או שפה. הטיוטה הראשונה הוגשה לראש הממשלה הראשון של סינגפור, לי קואן יו, ולאחר מקצה שיפורים הועלתה לאישור הקבינט (הממשלה הסינגפורית).

ב-25 באוגוסט 1966 כ-500,000 תלמידים מ-529 בתי ספר שונים קראו את השבועה הלאומית של סינגפור בפעם הראשונה. בהוראת שר החינוך, השבועה נעשתה בפני דגל סינגפור ובהרמת יד ימין. ב-27 ביוני 1988 שונו הנהלים והתלמידים נדרשו להישבע עם יד ימין צמודה לחזם, זאת כדי לבטא טוב יותר את המשמעות הרגשית של השבועה.

חל איסור חמור על כל שימוש מסחרי בשבועה. ארגונים המעוניינים להדפיס או להשתמש בשבועה בכל מדיה שהיא נדרשים לעתור למשרד ראש הממשלה בבקשה מנומקת.

## נוסח השבועה
השבועה נכתבה במקור במלאית אך תורגמה לשאר השפות הרשמיות של סינגפור וכל אזרח רשאי לומר אותה בשפתו.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים
* טקס קריאת השבועה בתיכון הואה צ'ונג בסינגפור, יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגפור: תרבות
קטגוריה:סינגפור: סמלים לאומיים
הגמ"ח המרכזי

**הגמ"ח המרכזי** הוא קרן גמ"ח הלוואות בקהילה החרדית שהוקמה בשנת 2002 ובה התורם מכספו לקופת הגמ"ח מקבל זכות קדימה לקבל בעתיד הלוואה נוחה ומענק עבור נישואי צאצאיו בהתאם לגודל תרומתו.

מייסד הגמ"ח הוא הרב גבריאל יוסף לוי, ראש ישיבת באר התורה בבית שמש. בהנהלת הגמ"ח חברים רבנים, רואה חשבון ואישי ציבור. רב הגמ״ח לענייני ריבית הוא הרב יצחק וינברג. מנכ״ל הגמ"ח כיום הוא הרב חיים אלעזר אלתר. מייסוד הגמ״ח ועד שנת 2023 כיהן כמנכ״ל הגמ״ח משה מונטג, לשעבר חבר מועצת עיריית בית שמש מטעם דגל התורה. משרדי הגמ"ח מצויים בבית אקה נדל"ן בשכונת רוממה שבירושלים.

נכון לפברואר 2023 חברים בגמ"ח כ-162,000 בתי אב.

## התוכנית הכלכלית של הגמ"ח
על פי התוכנית הכלכלית של הגמ"ח, כל הורה התורם לגמ"ח "יחידת השתתפות" בת 4,800 ש"ח מקבל תמורתה זכות ללוות עד 40,000 ש"ח ב-100 תשלומים חודשיים בעת נישואי ילדיו. תקנון הגמ"ח מאפשר לתרום עבור כל ילד עד 6 יחידות השתתפות. מחצית מסך כל יחידת השתתפות מוחזר כמענק לזוג הצעיר.
כך שבסופו של דבר תרומת ההורים מסתכמת ב-2,400 ש״ח בכדי לזכות את ילדיהם ב-40,000 ש״ח באל יחידת הלוואה.

כדי להימנע מהאיסור ההלכתי על נטילה או מתן של ריבית, החוזה הנחתם עם הגמ"ח מפריד באופן פורמלי בין "יחידת ההשתתפות" המוגדרת כתרומת ההורה, לבין ההלוואה הניתנת לבנו של התורם. לפי החוזה לתורמים ניתנת רק זכות קדימה בבואם לקבל הלוואה ואין התחייבות מלאה למתן ההלוואה.

הונו העצמי של הגמ"ח מבוסס על הפקדות ההורים, בשווי כולל של מיליוני דולרים, וכן על הפקדות שניתנות לגמ"ח כהלוואה לטווח ארוך על ידי מי שמוותרים על הריבית שכספם יכול להניב באפיקי השקעה אחרים.

## התרחבות פעילותו
ב-2003 יצא כרוז החתום על ידי רבנים ליטאים רבים (בראשות הרב יוסף שלום אלישיב והרב אהרן יהודה לייב שטיינמן) הקורא להצטרף לגמ"ח. ביולי 2009 הגיע מספר בתי האב החברים בגמ"ח לכ-10,000 בתי אב אשר זכאים לכ-95,000 יחידות הלוואה של 10,000 דולרים כל אחת. ובפברואר 2017 פורסם כי בגמ"ח יש מעל 125 אלף משפחות.

עם השנים, הגמ"ח החל לפעול בתחומים נוספים ובהם המאבק בעליית מחירי הדירות בשכונות "מתחרדות" דוגמת קריית היובל בירושלים, ופרדס כץ בבני ברק. מומחים מטעם הגמ"ח העריכו את מחירן הריאלי של הדירות בשכונה, פרסמו אותו והצהירו על מניעת הזכות ליהנות משירותי הקהילה מהרוכשים דירות במחיר גבוה מהמחיר שעליו הוכרז. הגמ"ח השתתף במכרז הקרקעות של האוניברסיטה העברית בירושלים. מנהלי הגמ"ח עניינו בעלי הון חרדים מהארץ ומחו"ל כדי לממן רכישת קרקע לשם בניית דירות במחיר מוזל. בסופו של דבר לא זכה הגמ"ח במכרז.

## קישורים חיצוניים

*
*על הגמ"ח המרכזי ב'שיחת השבוע'
*על הגמ"ח המרכזי באתר 'אנשים ישראל'
*על הגמ"ח המרכזי באתר יסו"ד - ישראל סוציאל-דמוקרטית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות חרדית בישראל
קטגוריה:ארגוני סיוע כלכלי בישראל
החוזר בתשובה

**החוזר בתשובה** (ביידיש: **דער בעל־תשובה**) הוא חיבור מאת יצחק בשביס-זינגר, שתורגם לעברית על ידי בנו ישראל זמיר, המתאר מונולוג של יהודי חוזר בתשובה.

## תיאור העלילה
המספר, יוסף שפירא, מגולל את חייו הקודמים בתיעוב, כשהוא מטיל רפש בכל אורח החיים המערבי, ומספר על התלבטויותיו וחיבוטיו בתהליך החזרה בתשובה. 

סיפור חזרתו בתשובה של שפירא מקפל מאפיינים טיפוסיים של שינוי רוחני: לאחר ששקע במרדף אחר רכוש ותענוגות הגוף, מגלה הגיבור בלילה אחד שגם פילגשו וגם בת-זוגו בוגדות בו. ההשפלה הכפולה דוחפת אותו לראות בעולם החומר עולם של כזב, והוא מחליט לשוב למורשת אבותיו. הוא ממיר את רכושו הרב להמחאות נוסעים, ועוזב את מולדתו לעולם כשהוא משאיר את הכל מאחור.  במונולוג זה מתבטאים כל המוטיבים המרכזיים ביצירתו של בשביס-זינגר: האמונה באל, הקבילה על הצדק, וכמובן הצמחונות.

אף כי הספר הוגדר בשעת פרסומו כרומאן, יריעתו הקצרה מאפשרת לראות בו נובלה.

קטגוריה:ספרות יהודית
קטגוריה:תנועת התשובה: ספרות ואמנות
קטגוריה:ספרי יצחק בשביס-זינגר
קטגוריה:ספרי 1983
קטגוריה:ספרי ספריית פועלים
ניתוב מקור

**ניתוב מקור** (באנגלית: **Source routing**) הוא מנגנון ניתוב המאפשר לשולח חבילת מידע לקבוע את הנתיב שבו היא תישלח אל היעד. זאת בניגוד לשיטות ניתוב אחרות שבהן הנתיב נקבע על ידי הנתבים שבדרך אל היעד. ניתוב מקור מאפשר זיהוי בעיות נוח יותר בשל השליטה בנתיב שבו החבילה תעבור. כדי לאפשר ניתוב מקור, השולח נדרש להכיר את הרשת ואת הנתיבים המובילים אל היעד המבוקש והבחירה נעשית בהתאם לפרמטרים מותאמים אישית ולא לפי שיקולי נתבים שבדרך. ניתוב אינדיבידואלי שכזה מאפשר בדרך כלל לעקוף עומסי תעבורה ברשת אם מבחינת טופולוגיה הדבר אפשרי, שכן כל צומת יכול לבחור בנתיב כרצונו.

ב-Internet Protocol יש שתי אפשרויות לשימוש בניתוב מקור:
# **ניתוב מקור  נוקשה** (strict source and record route, ובקיצור: SSRR) - באפשרות זו המקור נדרש לפרט את **כלל** הצמתים בנתיב של החבילה. במידה ושני צמתים עוקבים אינם סמוכים זה לזה במציאות, תוחזר הודעת שגיאה והחבילה לא תנותב הלאה.
# **ניתוב מקור גמיש** (loose source and record route, ובקיצור: LSRR) - באפשרות זו המקור נדרש לפרט רשימת "עוגנים" שדרכם חבילת המידע תנותב. כל עוגן אחראי לנתב את החבילה לעוגן שאחריו, כאשר הנתיב בין עוגן לעוגן הוא גמיש ונתון לשיקולי העוגן השולח, ולא לשיקולי השולח המקורי של החבילה.

קטגוריה:ניתוב
שמיטת חבילות מידע

**שמיטת חבילות מידע** היא סוג של התקפת מניעת שירות היכולה להתבצע על ידי צמתים המשמשים כנתבים ברשת מחשבים. במסגרת התקפה זו הצומת המנתב משמיט חבילות מידע המנותבות דרכו באופן מלא ("התקפת חור שחור") או באופן חלקי על ידי בחירה אקראית של חבילות מידע או השמטה כל n חבילות או כל t שניות ("התקפת חור אפור").

התקפה מסוג זה רלוונטית במיוחד ברשתות אד-הוק שכן הצמתים המרכיבים רשתות מסוג זה אחראים על הניתוב של חבילות המידע של צמתים אחרים ברשת, ללא נתבים או רכיבי ניתוב אחרים.

## קישורים חיצוניים
*דניאל ראפו, Security Schemes for the OLSR Protocol for Ad Hoc Networks, סעיף 3.1.2 - ניתוב תעבורה שגוי 
* סימולציית השמטת חבילות TCP 

קטגוריה:ניתוב
קטגוריה:תקשורת מחשבים
קטגוריה:התקפות מניעת שירות
ציידים בשלג

**ציידים בשלג** (1565) הוא ציור שמן על לוח עץ מאת פיטר ברויגל האב. הציור מוצג כיום במוזיאון לתולדות האמנות, שבכיכר מריה תרזה, וינה. זוהי יצירה גדולה, 117 × 162 ס"מ, המהווה חלק מהסדרה המתארת את חודשי השנה. מסדרה זו נותרו כיום חמש תמונות בלבד, המתארות תקופות שונות במהלך השנה.

תמונת "הציידים בשלג" מתארת את החודשים דצמבר ינואר, ונחשבת כאחת מתמונות הנוף החורפיות המפורסמות.

התמונה מתארת סצנה חורפית, בה שבים שלושה ציידים ממסע ציד, כשהם מלווים בכלביהם. לפי המתואר בציור, מסע הציד לא היה מוצלח. הציידים מכתתים רגליהם בכבדות, והכלבים נראים אף הם במצב ירוד. אחד הציידים נושא על גבו גופה כחושה של שועל, הממחישה את דלות שלל הציד. כל הסצנה משרה אווירה של יום קודר, קר ועגמומי.

הצבעים בציור נשלטים על ידי גוני הלבן והאפור, העצים החומים חשופים וללא עלים, ועטויים בחלקיקי שלג, קרח או כפור. צבע השמים הוא בגוון לא מוגדר של אפור, שאינו מאפשר לדעת את זמן התרחשות הסצנה. חזרת הציידים מתרחשת לרוב בין הערבים ולקראת השקיעה, אך ייתכן שהם חוזרים מוקדם יותר עקב דלות הציד.

במרחק, אך באופן התופס חלק ניכר מהתמונה, ניכרים הרים מושלגים, נהר מתעקל, ונוף שטוח של העמק. הציפורים הבודדות על ענפי העצים משמאל מהוות השלמה קומפוזיציונית לצלליות האנשים ממרחק, וגם הן שחורות וקודרות.
במרחק נראות דמויות, הנראות כצלליות, המחליקות על הקרח הדק, כשחלקן עוסקות במשחקים הדומים לקרלינג והוקי קרח.

בתוך העמק, בצד ימין של התמונה, מוצבת טחנת מים המחוברת לגלגל מים קפוא ומכוסה בקרח, המשמש, כפי הנראה, לטחינת חיטה לקמח בימים חמים יותר.

הצוקים המושלגים ברקע הם גבוהים וחדים, מאפיין החוזר על עצמו גם ביצירות אחרות של ברויגל בסדרת עונות השנה. צוקים כאלה אינם נמצאים בנוף הטבעי בארצות השפלה. ייתכן כי חלק מתיאורי ההרים מבוסס על רישומים שעשה ברויגל בעת ששהה באיטליה בשנת 1553, אך סביר להניח כי מקורם של נופים אלה הוא בדמיון היוצר של האמן.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציור של תקופת הרנסאנס
קטגוריה:פיטר ברויגל האב
קטגוריה:ציד
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-16
קטגוריה:בעלי חיים באמנות
קטגוריה:המוזיאון לתולדות האמנות בווינה: ציורים
קטגוריה:שלג באמנות
סביבה (מערכות)

ממוזער |351x351 פיקסלים|מודל כלכלי מקיף המתאר כיצד אנרגיות טבעיות מניעות מחזורים טבעיים המייצרים משאבים. סקטורים מיצרניים מנצלים משאבים אלו לחומרי גלם, שהופכים לסחורות ושירותים סופיים במגזר היצרני. הסחורות מופצות לצריכה, והפסולת חוזרת לסביבה.במדע ובהנדסה, מערכת פיזיקלית היא החלק מהיקום אותו חוקרים, בעוד ה**סביבה** היא שאר היקום, מחוץ לגבולות המערכת. בתרמודינמיקה הסביבה מכונה לעיתים **מאגר**. מערכות שונות יכולות לעבור אינטראקציה עם הסביבה בדרכים שונות – מעבר מסה, אנרגיה (כולל חום ועבודה), תנע קווי, תנע זוויתי, מטען חשמלי, או גדלים נשמרים אחרים. בחלק מתחומי המחקר, כמו תורת האינפורמציה, מתייחסים גם למעבר מידע. בחקר מערכות מנסים להפריד את הגורמים השונים לכוחות בתוך המערכת, ואינטראקציות חיצוניות, כדי להקל על ניתוח המערכת, ולהשתמש בניתוח כללי ככל האפשר.

לדוגמה, בניתוח של מערכת תגובה כימית, פרמטרים פנימיים יהיו זהות החומרים השונים והאינטראקציה ביניהם (יצירת חומרים אחרים, פליטת או קליטת חום וכו'), כאשר אינטראקציה עם הסביבה יכולה, לדוגמה, לספק חום – על ידי חימום כלי התגובה. ניתוח התגובה הכימית מבוצע באופן כללי (ללא תלות בחימום חיצוני), ומתקבלת תוצאה שאליה רק יש להוסיף מעבר חום מהסביבה כפרמטר.

## ראו גם
* סביבה (פסיכולוגיה)

קטגוריה:תרמודינמיקה
לה פוסט

**לה פוסט** (צרפתית: **La Poste**) הוא שירות הדואר של צרפת, שגם מפעיל שירותי דואר במושבותיה של צרפת מעבר לים.

שירות דואר זה מתמחה באספקת שרותי דואר ובנקאות. כמו כן, לה פוסט מפעיל את שירותי הדואר של מונקו.

לה פוסט הוא המעסיק השני הגדול ביותר בצרפת לאחר הממשלה. 

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:צרפת: כלכלה
קטגוריה:שירותי דואר לאומיים
קטגוריה:צרפת: תקשורת
הצעה מגונה (סרט)

**הצעה מגונה** (באנגלית: **Indecent Proposal**) הוא סרט דרמה משנת 1993, בבימויו של אדריאן לין, ובכיכובם של רוברט רדפורד, דמי מור ווודי הרלסון. הסרט מבוסס על רומן של ג'ק אנגלהרד.

## תקציר העלילה

זוג צעיר ומאוהב מתחתן. הם לוקחים הלוואות ומשכנתה ובונים בית, אבל אז מתחילה עונה של שפל כלכלי והם עומדים להפסיד כל מה שיש להם. בניסיון אחרון להרוויח כסף הם נוסעים לווגאס, בתחילה הם מרוויחים, אך לבסוף הם מפסידים את כל כספם. מיליונר ששמע את הבעיה שלהם מציע להם עסקה במסגרתה הוא ישלם להם מיליון דולר תמורת בילוי של לילה עם האישה.

האישה (דמי מור) ובעלה נענים להצעה, אלא שלאחר שהחל הלילה התחרט הגבר וניסה למנוע את העסקה. הוא איחר את המועד והעסקה בוצעה במלואה. הסכום שקיבלו סייע לזוג לצלוח את המשבר ולפתוח בחיים חדשים, אבל כאביו של הבעל אינם מרפים והוא אינו בוטח באשתו יותר. היחסים ביניהם מדרדרים והמיליונר שב לתמונה כשהוא מתחיל להעסיק את האישה - בתחילה בעל כורחה - כמתווכת, ורוכש נכס של הזוג המועמדים למכירה כאשר הם אינם עומדים בתשלום המשכנתה. הוא פותח בחיזור אגרסיבי אחר האישה עד שלבסוף הזוג מתגרש והאישה עוברת להתגורר עם המיליונר. לאחר מערכת יחסים סוערת האישה והבעל לשעבר נפגשים, וכשהמיליונר מבין שהאישה לעולם לא תסתכל עליו באותה צורה בה היא מסתכלת על בעלה לשעבר הוא גורם לה לעזוב אותו. שני בני הזוג נפגשים בטעות במזח שבו נישאו, כששניהם הגיעו אליו על מנת להיזכר בראשית יחסיהם. הם מחליטים לנסות ולבנות את הקשר ביניהם מחדש.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 1993
קטגוריה:סרטים ארוטיים
קטגוריה:סרטי רוברט רדפורד
קטגוריה:זוכי פרס פטל הזהב: סרטים
קטגוריה:סרטי אדריאן לין
קטגוריה:סרטים עם מוזיקה מאת ג'ון בארי
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית אמריקאיים
באפין (אי)

שמאל|ממוזער|250px|מראה לאורך חופי האי
שמאל|ממוזער|250px|מפרץ ויקטור
האי **באפין** (באנגלית **Baffin Island**, בצרפתית **Île de Baffin**, באינוקטיטוט: **ᕿᑭᖅᑖᓗᒃ**) שבטריטוריית נונאווט, הוא האי הגדול ביותר בארכיפלג הארקטי הקנדי. שטחו של האי הוא 507,451 קמ"ר וככזה הוא הגדול ביותר בקנדה והחמישי בגודלו בעולם. באי חיים כ-11,000 תושבים נכון ל-2007. האי נקרא על שמו של מגלה הארצות האנגלי ויליאם באפין. ככל הנראה האי היה ידוע כבר בתקופה הטרום-קולומביאנית לנורמנים שישבו בגרינלנד ובאיסלנד.

## גאוגרפיה
העיר איקאלואיט, עיר הבירה של טריטוריית נונאווט ממוקמת בחופו הדרום מזרחי של האי. עד 1987 נקראה העיר בשם פרובישר ביי, כשמו של המפרץ שלחופו היא יושבת (מפרץ פרובישר). מדרום לאי משתרע מצר הדסון שמפריד אותו מקוויבק ומהיבשת. ממזרח לאי נמצאים מפרץ באפין ומצר דייוויס שמעבר להם נמצאת גרינלנד. גופי המים-אגן פוקס (Foxe Basin), מפרץ בות'יה (Gulf of Boothia) ומצר לנקסטר (Lancaster Sound) מפרידים את האי משאר הארכיפלג מצפון וממערב. הרי באפין נמתחים לאורך החוף הצפון-מזרחי של האי, והם מהווים חלק מרכס הקורדילרה הארקטית. הפסגה הגבוהה ביותר באי היא הר אודין (Mount Odin) שגובהה הוא 2,143 מטרים. פסגה נוספת היא הר אסגארד (Mount Asgard) שממוקמת בשטח הפארק הלאומי אויוטוק (Auyuittuq National Park) וגובהה 2,011 מטרים. בחלק הדרום-מרכזי של האי נמצאים שני אגמים גדולים: אגם נטילינג (Nettilling Lake) ששטחו הוא 5,066 קמ"ר ואגם אמג'ואק (Amadjuak Lake) הנמצא דרומה יותר. כיפת הקרח בארנס (Barnes Ice Cap) היא החלק המרכזי באי, אך מאז תחילת שנות ה-60 נראה כי כיפת קרח זו נמצאת בנסיגה.

## אוכלוסייה ומנהל
מבחינה מנהלתית האי באפין מהווה חלק ממחוז קיקיקטאלוק (Qikiqtaaluk) שבטריטוריית נונאווט. רוב 11,000 התושבים מתגוררים בעיר איקאלואיט, שבה למעלה מ-6000 תושבים. ערים נוספות על האי הן פנגנירטונג (Pangnirtung) ופונד אינלט (Pond Inlet) שבכל אחת מהן מתגוררים יותר מאלף איש. ביתר יישובי האי מתגוררות קהילות קטנות יותר (פחות מאלף תושבים בכל אחד).

## אקלים
האי באפין, כמו רובה של קנדה המזרחית, נמצא בנתיב זרימת האוויר הצפוני, ומזג האוויר קר מאוד במשך כל השנה. החורף ארוך מאוד, קר וערפילי, והקיץ מעונן. הפשרת האביב מגיעה מאוחר יחסית לאורך הגאוגרפי: בסביבות תחילת יוני באיקאלואיט שבדרום-מזרחו של האי, ובאמצע יולי בחופיו הצפוניים. שלג, לעיתים כבד, יורד משך כל השנה, אולם הוא פחות נפוץ ביולי ובתחילת אוגוסט. הטמפרטורה הממוצעת השנתית באיקאלואיט היא -8.5 מעלות צלזיוס (לשם ההשוואה ברייקיאוויק בירת איסלנד שנמצאת על אותו קו רוחב הטמפרטורה הממוצעת היא 5 מעלות צלזיוס). ים קרח מקיף את האי במשך מרבית השנה. עד לאחרונה הוא היה נסוג לחלוטין מהחופים הצפוניים רק בתקופות קצרות ובלתי צפויות באוגוסט. כיום הים נקי לחלוטין מקרח באזור איקאלואיט מאמצע או סוף חודש יוני עד לסוף חודש ספטמבר.

רובו של האי באפין נמצא מצפון לחוג הארקטי. בכל היישובים הנמצאים מצפון לפנגנירטונג (Pangnirtung) מתרחשת התופעה של שמש חצות בקיץ ולילות קוטב בחורף. לדוגמה ביישוב המזרחי קלייד ריוור (Clyde River) השמש זורחת ברציפות במשך חודשיים וחצי מה-14 במאי עד ה-28 ביולי. בנוסף, לאורך תקופה ארוכה, בין ה-26 באפריל ועד ה-16 באוגוסט, החלק החשוך של היממה הוא למעשה דמדומים ולא חושך של ממש. בחורף השמש שוקעת ב-22 בנובמבר ולא זורחת עד ה-19 בינואר.

## קישורים חיצוניים

* האזור בלשכת התיירות של נונאווט
* 

קטגוריה:נונאווט: איים
קטגוריה:איים באוקיינוס הקרח הצפוני
קטגוריה:הארכיפלג הארקטי הקנדי
דואר בולגריה

שמאל|ממוזער|150px|דואר בולגריה

**דואר בולגריה** (בולגרית: **Български пощи**) הוא שירות הדואר הלאומי של בולגריה. החברה הוקמה בשנת 1879 לאחר שחרור בולגריה מהשלטון העות'מאני.

החל משנת 2005 החברה מפעילה 3,008 סניפי דואר ובסך הכל 80,060 ק"מ של מסלולי דואר. החברה הייתה מונופול במדינה בשירותי דואר עד שנת 2006.

נכון לשנת 2016, החברה מפעילה 2,981 סניפי דואר ו-4,814 תיבות מכתבים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

בולגריה
קטגוריה:חברות בולגריות
תמיר כחלון

**תמיר כחלון** (נולד ב-29 באוקטובר 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

## קריירה
כחלון החל את דרכו בקבוצות הצעירות של מכבי תל אביב, ובשנת 2004 הועלה לקבוצת הנוער של המועדון. הוא שיחק בקבוצת הנוער במשך שלוש עונות, ואף זכה עמה באליפות הליגה הלאומית לנוער (כיום ליגת העל לנוער) ב-2005. 

בתחילת עונת  ערך כחלון את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, במשחק גביע הטוטו מול הפועל פתח תקווה, ובהמשך העונה הבקיע את שערו הראשון בקבוצה הבוגרת, במשחק באותו טורניר נגד מכבי חיפה. עם זאת, הוא לא שיחק באף משחק בקבוצה הבוגרת במסגרת הליגה.

לפני תחילת עונת  הושאל כחלון לבני יהודה תל אביב על מנת לצבור ניסיון ודקות משחק. בכך ערך כחלון את הופעת הבכורה שלו בליגת העל לבוגרים. הוא שיחק בקבוצה במשך שתי עונות בהן כבש ארבעה שערי ליגה. עונתו השנייה () הייתה מוצלחת לקבוצה, שסיימה במקום החמישי בליגת העל והעפילה למוקדמות הליגה האירופית. בסיום עונה זו, לאחר בוררות שנערכה בין השחקן לבין מכבי תל אביב, הוחלט כי כחלון צריך לשוב למכבי תל אביב מההשאלה. לאחר שחזר מהשאלה, כחלון נתן עונה טובה בקבוצה ובמועדון החליטו להשאיר אותו לעוד עונה, למרות התנגדותה של משפחתו.

בינואר 2011, לאחר ששותף רק ב-2 משחקי ליגה בעונה זו, הושאל על ידי מכבי תל אביב לקבוצת שרלרואה הבלגית עד לסיום העונה, בה הוא שיחק יחד עם עוד שלושה שחקנים ישראלים, מתן אוחיון, דודו ביטון וחאתם אלחמיד. בסיום עונה זו, הושאל כחלון לקבוצת קרקוביה קרקוב הפולנית.

בינואר 2012 חזר כחלון לישראל, והושאל למועדון ספורט אשדוד עד לסוף העונה. בקיץ 2012 שוחרר מאשדוד ועבר להפועל עכו.

ביוני 2013 חתם כחלון לשנתיים בעירוני קריית שמונה, בעסקה שכללה את מעברו של דן איינבינדר למכבי תל אביב. בתחילת עונת  כבש כחלון ארבעה שערים ב-11 הופעות, אך בדצמבר 2013 נפצע ולא חזר לשחק עד תום העונה, בה זכתה קבוצתו בגביע המדינה. בתחילת העונה שלאחר מכן היה אמור לחזור לשחק, אך במחנה האימונים של הקבוצה התברר שעליו לעבור טיפולים נוספים, ולבסוף נאלץ לפרוש ממשחק פעיל.

## קישורים חיצוניים

* רענן ברנובסקי, תמיר כחלון: "אכלתי את עצמי מרוב עצבים", באתר וואלה!, 7 בינואר 2011
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני שרלרואה
קטגוריה:כדורגלני קרקוביה קרקוב
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בבלגיה
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בפולין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
שב שמעתתא

**שב שמעתתא** הוא חיבור העוסק בשבע סוגיות הלכתיות סבוכות שונות. הספר נכתב בצורה עיונית על ידי הרב אריה לייב הכהן הלר, מחבר ספרי ההלכה הפופולריים בעולם הישיבות, קצות החושן ואבני מילואים.

## על הספר
### שם הספר
שב שמעתתא בתרגום מילולי מארמית הוא "שבע שמועות", כאשר הכוונה ב"שמועה" בארמית היא לסוגיה הלכתית. שם הספר לקוח משני מקורות בגמרא  ו.

### הוצאה לאור
הרב הלר חיבר את הספר כבר בנערותו סביב שנת ה'תק"כ (1760) וראשית החיבור היה עוד לפני גיל בר מצווה. הוצאת הספר לדפוס (תקס"ד) הייתה רק בשלב מאוחר יותר של חייו .

המעשה מספר כי כל אחת משבע הסוגיות שבספר זה נאמרה באחד מימי השבע ברכות בחתונת מחברו.

## מבנה הספר
* הקדמה רחבה הכוללת, בין השאר, נושאים באמונה
* 7 פרקי "שמעתתא" העוסקים בנושאים:
** שמעתתא א - ספק דאורייתא, ספק טומאה ברשות היחיד, ספק טומאה ברשות הרבים, ספק ספיקא
** שמעתתא ב - חזקת הגוף וחזקת ממון, ברי ושמא
** שמעתתא ג - חזקה דמעיקרא, חזקה דהשתא, חזקה העשויה להשתנות
** שמעתתא ד - רוב וקרוב, רוב בממון, מוחזק
** שמעתתא ה - מחזיקין מאיסור לאיסור, חזקה דרבא
** שמעתתא ו - עד אחד נאמן באיסורין, ספיקא דתרי ותרי
** שמעתתא ז - עד אחד במיתה, מסיח לפי תומו, סימנין, טביעת עין

## פרשנות על הספר
הספר, בחריפותו, עורר עניין רב בין תלמידי חכמים רבים ונכתבו עליו פירושים וביאורים שונים המפלפלים סביב דבריו.

בין מפרשי הספר נמצאים:
* הרב אברהם בורנשטיין בעל ה"אבני נזר"
* הרב אלחנן וסרמן
* הרב שלמה זלמן אויערבאך
* הרב יעקב ישראל קניבסקי
* **אגרא דשמעתתא** מאת הרב חיים פינחס שיינברג
* **רשימות בשמעתתא** מאת הרב משה שטרנבוך
* הרב חיים שמואל לופיאן
* הרב ברוך תאומים-פרנקל
* **שמעתתא המבוארת** מאת הרב משה לייב לוק
* הרב יעקב רבינוביץ'-תאומים
* **מילואי שמעתתא** מאת הרב יחיאל דזימיטרובסקי
* **זר זהב** מאת הרב ירוחם דגני
* **שמועות רבותינו** פוניבז׳ [הרב יעקב זריהן]

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* הרב יהושע מגנס  הקדמה ללימוד "שב שמעתתא", י"ב כסלו תשע"ח, שיעור וידאו
* 

קטגוריה:ספרי חידושים תורניים
פארופה

**פארופה** (בפורטוגזית: **Farofa**) היא דייסת מניהוט מצוי או קמח תירס שמקורה באמריקה הדרומית ופופולרית במיוחד בברזיל.

כיום ניתן לקנות תערובת פארופה במרכולים אך מכינים אותה לרוב לפי מתכון משפחתי ביתי. 
את הפארופה ניתן להגיש במגוון רחב של תוספות, הכוללות בשר מעושן, קותל חזיר, בצל מטוגן ועוד. גודלם של גרגרי הפארופה משתנה בהתאם למתכון החל מגושים גדולים ועד לגודל של גרגרי מלח. לרוב מתכוני הפארופה טעם מעושן ומעט מלוח.

מתכונים ברזילאים מסורתיים דורשים כי קמח המניהוט יטוגן עם חמאה, מלח וחתיכות בייקון, עד להזהבה.

בפארופה משתמשים כתוספת לבשר, בעיקר בשר ברביקיו או תבשיל בשר. ניתן לפזרה מעל הבשר, לערבבה עם תוספות שונות כגון פייז'ואדה (תבשיל שעועית ובשר), אורז או סלט, או לאכלה כתוספת בפני עצמה. היא גם משמשת כמלית לבשר עוף ותבשילים אחרים, כשהיא מעורבת בצימוקים, אגוזים ופירות מתוקים כגון תפוח ובננה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:המטבח הברזילאי
מצר הדסון

**מצר הדסון** (באנגלית **Hudson Strait**; בצרפתית **Détroit d'Hudson**) הוא מצר ים המקשר את האוקיינוס האטלנטי אל מפרץ הדסון שבקנדה. המצר משתרע בין האי באפין לבין החופים הצפוניים של קוויבק. הכניסה המזרחית אל המצר ניכרת על ידי כף צ'ידליי (Cape Chidley) והאי רזולושן (Resolution Island). המצר התגלה על ידי מגלה הארצות הבריטי הנרי הדסון ששט לתוכו על סיפונה של האונייה הבריטית דיסקברי במטרה לגלות את המעבר הצפון-מערבי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נונאווט: מצרי ים
קטגוריה:מצרי ים באוקיינוס הקרח הצפוני
אתינגורס

[שמאל|ממוזער|250px|אתינגורס בפגישה עם ה[אפיפיור פאולוס השישי בקריית הוותיקן ב-1967]]
[שמאל|ממוזער|250px|הפסל ב[בזיליקת הבשורה בנצרת המנציח את מפגשו של אתינגורס עם האפיפיור פאולוס השישי]]
**הפטריארך אתינגורס** (יוונית **Πατριάρχης Αθηναγόρας**, 25 במרץ 1886-7 ביולי 1972) היה פטריארך קונסטנטינופול משנת 1948 ועד מותו.

הוא נולד בכפר צאראפלנה (בימינו - ואסיליקוס) ליד יואנינה שבאפירוס כ**אריסטוקליס ספירו** (**Αριστοκλής Σπύρου**). אביו מתיאס היה רופא הכפר. הקהילה הארומנית ביוון מייחסת למשפחה שורשים ארומניים. הוא התייתם מאמו בגיל 13. למד בבית ספר בקוניצה ואחר כך ב"בית הספר סלוניקי הקדושה בחאלקי" (Ιερά Θεολογική Σχολή της Χάλκης, בטורקית Rum Ortodoks Ruhban Okulu) באי הייבליאדה (Heybeliada, ביוונית חלקי - Χάλκη) שבאיי הנסיכים ליד איסטנבול. כשסיים את לימודיו ב-1910, הוסמך כדיאקון ונטל לעצמו את השם אתינגורס. ב-1919 מונה למזכירו של מלטיוס (Πατριάρχης Μελέτιος), פטריארך אתונה, וב-1922 היה לארכיבישוף המטרופוליטני של קורפו.

ב-30 באוגוסט 1930 מונה לארכיבישוף הארכידיוקסיה האורתודוקסית של צפון אמריקה ודרום אמריקה, והחל בתפקידו ב-24 בפברואר 1931. אותה עת הייתה הארכידיוקסיה שסועה בין תומכי המלוכה היוונית לבין תומכיו של אלפתריוס וניזלוס, ותפקדה למעשה כשתי קהילות נפרדות. אתינגורס שינה את דרך פעולתה של הארכידיוקסיה, וריכז ברשותו את הסמכויות הביצועיות על חשבונם של הבישופים, וכך הצליח להשיב את ההרמוניה לקהילתו.

ב-1 בנובמבר 1948 נבחר אתינגורס לפטריארך של קונסטנטינופול, והחל בתפקידו בינואר 1949. הוא נשא בתפקיד משך 23 שנים, ופעולותיו החשובות ביותר היו בתחום שיפור היחסים בין הכנסייה האורתודוקסית לכנסייה הקתולית. ב-5 בינואר 1964 נפגש עם האפיפיור פאולוס השישי בירושלים, אירוע שלא התרחש משך 900 שנים, וכתוצאה ממפגש זה שלחה הפטריארכיה של קונסטנטינופול משקיפים לוועידת הוותיקן השנייה ב-1964 וב-1965. שתי הכנסיות ניסחו הצהרה משותפת אשר פורסמה ב-1965. מגעיו עם האפיפיור הביאו להבנות בין שני הפלגים הנוצרים, שלא היה להם תקדים מאז הפילוג הגדול ב-1054. שני אנשי הדת המשיכו ונפגשו הן באיסטנבול והן ברומא, ושיתוף הפעולה המשיך וממשיך גם על ידי יורשיהם.

מבית נאלץ אתינגורס להתמודד עם יחסו העוין של המשטר הטורקי לאוכלוסייה היוונית בטורקיה, אשר הגיע לשיאו בפרעות איסטנבול בליל 6 בספטמבר 1955 וביום המחרת. הפרעות, שלפי מספר מקורות אורגנו על ידי המפלגה הדמוקרטית בראשות ראש ממשלת טורקיה אדנאן מנדרס, הופנו בעיקר נגד האוכלוסייה היוונית באיסטנבול ובמידה פחותה גם באיזמיר. האירועים עלו בחייהם של לפחות 13 יוונים וארמני אחד, 32 יוונים נפצעו באורח קשה, ולמעלה מ-5,000 בתים, כנסיות ובתי עסק נפגעו או נהרסו. בתוך עשר שנים הצטמצמה האוכלוסייה היוונית בעיר מ-80,000 או 100,000 ל-48,000 בלבד.

אתינגורס מת באיסטנבול ב-1972.

## קישורים חיצוניים

* אתינגורס באתר המכון האורתודוקסי
* 
* 

קטגוריה:הפטריארכים של קונסטנטינופול
קטגוריה:אנשי דת נוצרים
קטגוריה:ילידי 1886
קטגוריה:יוונים שנפטרו ב-1972
שנאת חינם

[ממוזער|300x300 פיקסלים|מקדש שני מפני מה חרב? מפני שהייתה בו '''שנאת חינם'''
'''[חורבן בית המקדש השני**, [[דייוויד רוברטס]], שמן על בד, 1850.]]
[[קובץ:שנאת חינם היא חולי קשה, ראש לכל העבירות שבתורה.jpg|ממוזער|כרזה נגד שנאת חינם בגבעתיים, 2023]]
**שנאת חינם** הוא מונח שמקורו ב[[יהדות]], והוא מבטא שנאה לא עניינית שבה אדם שונא אדם או קבוצה אחרת ללא כל סיבה עניינית, בניגוד לשנאה נגד אדם החוטא שמצווה לשנאתו.

== מקור ==
המקום הראשון שנזכר מושג זה של 'שנאת חינם' מופיע בדברי [[חז"ל]] ב[[תלמוד]], שם נאמר כי [[בית המקדש השני]] [[חורבן בית המקדש השני|חרב]] בשל שנאת חינם שהייתה באותו דור, על אף שהקפידו על קיום שאר המצוות:


אגדת '[[קמצא ובר קמצא]]' שב[[מסכת גיטין]] שבה אדם שהוזמן בטעות לאירוע של שונאו, סולק משם בבושת פנים על אף שביקש לשלם את כל הוצאות האירוע, ממחישה מצב זה של שנאה אשר אין לה כל הצדקה.

ה[[מהר"ל]] בהסבר לאגדה זו מציין כי שנאה מסוג זה יכולה לגרום לאנשים זרים להתחבר ולאהוב אחד את השני, כשלמעשה אין זו אהבת אמת אלא אהבה המוזנת משנאה משותפת לקבוצה אחרת.

בתלמוד [[מסכת שבת]] מובא המושג שנאת חינם, ומפרש שם [[רש"י]]:



== אהבת חינם ==

כמושג הופכי ל**שנאת חינם**, נתפרסם המושג **אהבת חינם,''' והוא הופיע לראשונה בספרות הרבנית במאה ה-20 בדברי תורתו של רבי יחזקאל מקוזמיר, שאמר: "כמו שחורבן בית המקדש היה על ידי שנאת חינם, כן לתקן זה צריך אהבת חינם, שכל אחד מישראל יאהב את חבירו בחינם".

המושג התפרסם בעקבות השימוש שעשה בו הרב קוק, בפרט בספרו אורות הקודש:

לרב קוק גם מיוחס המשפט "מוטב שאכשל באהבת חינם מאשר בשנאת חינם".

## ראו גם
* מחלוקת לשם שמים

## קישורים חיצוניים

* הרב יצחק פנגר - מהי שנאת חינם באתר הידברות
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שנאה
קטגוריה:מושגים ביהדות
שעה היסטורית

**שעה היסטורית** הייתה תוכנית רדיו שהוגשה בכל יום שישי בגלי צה"ל, בין השעות 19:00 – 20:00. התוכנית עסקה בנושאים היסטוריים, כל תוכנית עסקה בנושא אחר. מטרת התוכנית הייתה להביא את ההיסטוריה בפני המאזינים בסגנון סיפורי משעשע ומעניין.

שידור התוכנית החל בשנת 1983 והיא שודרה ברציפות עד קיץ 2013 (כולל שידורים חוזרים). התוכנית הוקמה ביוזמת של דן פרת ואלכס אנסקי. במשך השנים הוגשו למעלה מ-600 תוכניות (עד ל-7 באוגוסט 2009 שודרו 628 תוכניות). את התוכנית הנחה פרופ' מיכאל הרסגור, היסטוריון שהתמחה בהיסטוריה של ימי הביניים באירופה. לצד הרסגור הנחו במשך השנים שלושה שדרנים. המנחה השותף הראשון היה אלכס אנסקי, אשר הנחה את התוכנית במשך 21 שנים עד לפרישתו לגמלאות מגלי צה"ל בשנת 2005. את אנסקי החליף השדרן ערן סבאג אשר היה מנחה שותף למשך שנה ופרש ללימודי דוקטורט. לאחר פרישתו הנחתה את התוכנית השדרנית ליעד מודריק. בתוכנית שהוגשה ב-27 בספטמבר 2003 חגגה התוכנית 20 שנה.

התוכנית הוגשה בסגנון של שיחה בין ההיסטוריון מיכאל הרסגור למנחה הנוסף שהוא השואל התם שאינו מתמצא בנושא. הוא שואל את השאלות והרסגור עונה ומסביר. הרסגור ירד לפרטים קטנים, אבל עם זאת הגיש את התמונה כולה בשילוב של הומור. בתוכנית שולבו קטעי מוזיקה המותאמים לנושא התוכנית הספציפית. התוכניות שהוגשו לאורך השנים עסקו בעיקר בהיסטוריה של אירופה.

התוכנית זכתה להומאז' סאטירי שהפך לפינה קבועה בתוכנית הערב של שרון טייכר וערן זרחוביץ' ברדיו תל אביב.

לאחר פטירתו של הרסגור ב-2011, התוכנית המשיכה את רצף השידור, על ידי שידור חוזר של פרקים ישנים עד קיץ 2013.

## ראו גם
* קטעים בהיסטוריה

## קישורים חיצוניים
### ארכיון
* 
* 
* 20px שעה היסטורית באתר Apple Podcasts
* שעה היסטורית באתר Omny.fm
* 20px שעה היסטורית עם מיכאל הרסגור פרקים 1 עד 400 לפי הסדר, באתר יוטיוב
* שעה היסטורית עם מיכאל הרסגור – הקלטות כל הפרקים, באתר ארכיון האינטרנט

### מידע נוסף
* ההיסטוריה של מאחורי הקלעים של שעה היסטורית פרופ' מיכאל הרסגור וליעד מודריק
* 
* 

קטגוריה:תוכניות רדיו בגלי צה"ל
If I Fell

"**If I Fell**" (בעברית: "**אם אפול**", או עם המשך השורה - "**in Love with You**": "**אם אתאהב בך**") הוא שיר רוק אנד רול ומרזיביט של להקת הביטלס מהאלבום A Hard Day's Night, שנכתב בעיקר על ידי ג'ון לנון, אך הקרדיט ניתן ללנון-מקרטני.

השיר מתאפיין במבנה בלתי רגיל הכולל הקדמה שלא חוזרת במהלך השיר ולאחריה בתים רצופים (בלי פזמון מובהק), כשכל אחד מהם מתרחב מעט מקודמו. ההרמוניה בשיר מורכבת משני חלקים נפרדים המורכבים כל אחד ממהלך הרמוני נפרד. המרכז הטונאלי מתחלף במהלך השיר בין רה במול מז'ור לרה מז'ור. בהקלטה שרים לנון ומקרטני ביחד לתוך מיקרופון אחד.

## מבנה
השיר נפתח בקטע מבוא שלנון לא שר. לכל פסוק שקדם לקטע ב' (גשר או אמצע שמונה) יש סיומת מעט שונה, מה שיוצר מעבר חלק בין השניים. שאר השיר משתמש בהרמוניה של שני חלקים, כאשר לנון שר את התווים הנמוכים בעוד מקרטני שר את התווים הגבוהים יותר. הוא כולל את שינויי האקורדים המורכבים של לנון: השינויים העיקריים ממי במול מינור לרה מז'ור בסוף המבוא, המנוגנים בסדרה של אקורדים יורדים; שאר היצירה משתמשת בעיקר באקורדים פתוחים, כולל D תשיעית יוצאת דופן דומיננטית.

## הקלטה וביצוע
לנון ומקרטני חלקו מיקרופון אחד "בשביל ההרמוניות הקרובות של האחים אברלי".

כמו רוב היצירות המוקדמות של הביטלס, השיר יצא בשני מיקסים שונים למונו וסטריאו. שירת הפתיחה של לנון היא חד-פעמית במונו, אך כפולה במיקס הסטריאו.

"*If I Fell*" היה חלק מהרפרטואר של הביטלס במהלך סיבוב ההופעות שלהם בארצות הברית ובקנדה בשנת 1964. הלהקה בדרך כלל ביצעה את השיר מהר יותר מגרסת האולפן, ולנון ומקרטני שרו אותו לעיתים קרובות בצחוק מודחק בקושי. יותר מפעם אחת הוא הוצג כ"*If I Fell Over*".

## מהדורות סינגל
"*If I Fell*" שוחרר כבי-סייד של הסינגל האמריקאי "*[[And I Love Her]]*" בקפיטול 5235. בתור הבי-סייד, הוא הגיע למקום ה-53 במצעד הבילבורד הוט 100. למקום ה-28 בקנדה. גם כסינגל בנורווגיה, שם הגיע למקום הראשון.

בבריטניה, הוא יצא לאור ב-4 בדצמבר 1964 כ-A-side של סינגל "*Tell Me Why*" ב-Parlophone DP 562. הסינגל היה מיועד לייצוא, אך כמה קמעונאים מכרו אותו בבריטניה בכל מקרה. השיר לא נכנס למצעדים שם ובדרך כלל אינו נחשב לסינגל "רשמי" בבריטניה.

## גרסאות כיסוי
* מארון 5 הוציאו גרסה אקוסטית של השיר באלבומם "Acoustic 22.1.03".
* אוון רייצ'ל ווד שרה את השיר בסרט "מעבר ליקום".
* בסרטו של אלן פארקר, "ימים אחרונים של אהבה" (Shoot the Moon) שרה דיאן קיטון את השיר באמבטיה כבהסח הדעת, בשעה שמילות השיר מתארות במדויק את הסיטואציה בה היא נמצאת בחייה.

## השתתפות
* ג'ון לנון - שירה וגיטרה אקוסטית.
* פול מקרטני - שירה וגיטרה בס.
* ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה.
* רינגו סטאר - תופים וכלי הקשה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי הביטלס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1960
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
יסמין רפשה

**יסמין רפשה** (סרבו-קרואטית: **Jasmin Repeša**; נולד ב-1 ביוני 1961 בקפז'ינה, יוגוסלביה) הוא כדורסלן עבר, ומאמן בוסני-קרואטי המשמש כמאמן קבוצת פורטיטודו בולוניה. אימן בעבר את נבחרת קרואטיה בכדורסל. נחשב לאחד המאמנים הבולטים והמנוסים בקרואטיה ובאירופה.

## קריירה
רפשה שיחק כדורסל במשך כשש שנים לפני פציעה שקטעה לו את קריירת המשחק.

רפשה פנה לקריירת אימון ואימן קבוצות נוער בקרואטיה ובאיטליה לפני עבודתו כמאמנה הראשי של קבוצת הבוגרים של ציבונה זאגרב, אותה אימן במשך שנתיים כשתחת הדרכתו זכתה בשתי אליפויות ליגה ובגביע אחד, כשבעונת 1995/96 קבוצתו זוכה בדאבל.

לאחר מכן, אימן את טופאש בורסה הטורקית עימה הוביל לשתי אליפויות רצופות (1998/99 ו-1999/00).

לאחר שלוש שנים בטורקיה אימן את ספליט ולאחר מכן אימן חצי עונה בקבוצה הפולנית, שלאסק ורוצלב וזכה עימה באליפות הליגה.

לאחר מספר שנים בקבוצות לא-קרואטיות, חזר לאמן את ציבונה זאגרב וזכה עימה בדאבל שני והוביל אותה להישג השיא שלה בשנים האחרונות באירופה, לאחר שהעפיל עימה לשלב הבתים השני של היורוליג, הטופ 16.

בעקבות הצלחותיו עם ציבונה, התמנה כמאמנה של פורטיטודו בולוניה. תחת הדרכתו, רשמה פורטיטודו בולוניה את אחת התבוסות הקשות במפעלים בה שיחקה, כשבגמר פיינל פור היורוליג, הובסה על ידי מכבי תל אביב, 118:74. למרות זאת, רפשה המשיך לאמנה ואף הוביל אותה לדאבל איטלקי (אליפות וגביע) בשנת 2005.

רפשה קיבל באותה שנה את משרת המאמן הראשי של נבחרת קרואטיה הבוגרת, והוביל אותה לשלוש אליפויות אירופה.

לאחר שנה ללא אימון קבוצה בוגרת, רפשה התמנה כמאמן לוטומטיקה רומא תחת הג'נרל מנג'ר, דיאן בודירוגה. תחת הדרכתו רומא הובלה לגמר אליפות איטליה אך נוצחה פעמיים בגמר על ידי מונטפסקי סיינה.

בקיץ 2012 התמנה לתפקיד המאמן בקבוצת אוניקאחה מאלגה מהליגה הספרדית.

בשנת 2018 מונה למאמן קבוצת בודוצ'נוסט פודגוריצה מהיורוליג.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורסלנים יוגוסלבים
קטגוריה:מאמני כדורסל קרואטים
קטגוריה:מאמני בנטון טרוויזו
קטגוריה:מאמני אוניקאחה מלאגה
קטגוריה:מאמני אולימפיה מילאנו
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1961
רע"ש - זכויות הגבר במשפחה

**רע"ש** (התמודדה תחת השמות **רע"ש – זכויות הגבר במשפחה** ו**צדק לכל – רע"ש**) היא מפלגה שהוקמה בשנת 1986 על ידי יעקב שלוסר העומד מאז בראשה. מטרתה המוצהרת של המפלגה היא להשוות את הזכויות בין גברים לנשים בנושא דיני משפחה לטובת המשפחה כולה, וכן לחוקק חוקים למען זוגות צעירים, גמלאים, נהגי מוניות והסעים ופגועי נפש.

יו"ר המפלגה, שלוסר, טוען בספרו "זכויות הגבר במשפחה?", שלמעשה דיני המשפחה הקיימים כיום במדינת ישראל מפלים באופן חמור את הגברים, ושלגבר אין הגנה במערכת השיפוט האזרחית, כיוון שזו, מנסה "לאזן" וליצור אפליה מתקנת כנגד בתי הדין הרבניים. עוד מצביע שלוסר על חוקים ופסקי דין מפלים לכאורה, הקיימים כנגד הגבר בדיני משפחה. בהקשר למפלגתו, טוען שלוסר לצורך ב"מאבק בתוך בית המחוקקים לשינוי העוולות והחוקים." ובעצם ליישום פוליטי של ספרו.

## מצע המפלגה
מצע מפלגת רע"ש הוא מצע חילוני העוסק בתחומים שונים, כאשר דגש המצע ניצב על התחום החברתי. המצע החברתי כולל בתוכו חוקים בעלי זיקה גברית – השואף לשוויון זכויות אזרחי וחוקתי בין נשים וגברים, לצד זכויות עובדים, חיקוק חוקים "ירוקים" למען איכות הסביבה וסעיפים חברתיים נוספים הלקוחים מקצוות שונות של הקשת הפוליטית.

## התמודדות המפלגה בבחירות לכנסת
המפלגה התמודדה מאז הבחירות לכנסת ה-14 ועד הבחירות לכנסת ה-18, אך מעולם לא עברה את אחוז החסימה.

המפלגה התמודדה לראשונה בבחירות לכנסת ה-14 בה קיבלה 2,388 קולות (פחות מעשירית האחוז מסך קולות המצביעים)
בבחירות שלאחר מכן הושגו התוצאות הבאות:
*הבחירות לכנסת ה-15: 1,257 קולות
*הבחירות לכנסת ה-16: 1,284 קולות
*הבחירות לכנסת ה-17: 3,819 קולות
*הבחירות לכנסת ה-18: 921 קולות

## ראו גם
* התנועה לזכויות הגבר
* א' זה אבא
*אפליית גברים

## הערות שוליים

קטגוריה:מפלגות בישראל שמעולם לא עברו את אחוז החסימה
קטגוריה:ארגוני גברים
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1986
דלה איינוגבה

**במידלה מת'יו איינוגבה** (באנגלית: **Bamidele Mathew Aiyenugba**; נולד ב-20 בנובמבר 1983) הוא כדורגלן עבר ניגרי אשר שיחק בעמדת השוער.

## קריירה
איינוגבה התחיל את הקריירה המקצועית בשנת 1998 במדי קאוורה סטארס. ב-2001 עבר לקבוצת אניימבה ושימש תחילה כמחליפו של וינסנט אניימה. עם עזיבתו של אניימה לבני יהודה תל אביב ב-2005 קיבל איינוגבה את אפודת השוער הראשון. בשנת 2007 עבר איינוגבה גם הוא לבני יהודה לאחר שאניימה עבר להפועל תל אביב ואיינוגבה הובא כמחליפו. במאי 2012 האריך בשנתיים את חוזהו בבני יהודה. בתום עונת  ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית, ובעונה שלאחר מכן העפיל עמה בחזרה לליגת העל. ב-28 ביולי הפועל אשקלון הודיעו על החתמתו של איינוגבה. ולאחר יום הודיע שהוא נשאר. ב-2 באוגוסט חתם רשמית בהפועל אשקלון. ב-25 ביולי 2018 חתם איינוגבה בהפועל אכסאל מהליגה הלאומית. ב-3 באוקטובר 2019 חתם איינוגבה בהפועל עפולה. בחודש ינואר של אותה עונה שוחרר מהמועדון. ב-12 באוגוסט 2020 חזר איינוגבה לאחר 13 שנה בישראל לניגריה, וחתם בקבוצת נעוריו קאוורה סטארס.

בנבחרת ניגריה משחק איינוגבה מאז 2005. בשנת 2011 שוערה הראשון של הנבחרת, וינסנט אניימה, רב עם מאמן הנבחרת סמסון סיאסיה ונשאר מחוץ לסגל לקראת המשחק נגד  במסגרת מוקדמות אליפות אפריקה. בעקבות זאת, הפך איינוגבה לשוערה הראשון של הנבחרת לאחר שפתח בשער ולא ספג, וגרם לניצחונה של הנבחרת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:שוערי כדורגל ניגרים
קטגוריה:ג'וס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:כדורגלני אנימבה
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני הפועל אכסאל
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2006
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2008
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2010
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1983