open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Freedom House

**Freedom House** (בתרגום חופשי לעברית: **בית החופש**) הוא ארגון ללא כוונת רווח אמריקאי שהמטה שלו שוכן בוושינגטון די. סי. וידוע בפעילותו הפוליטית בתחומים כגון דמוקרטיה, חופש פוליטי וזכויות אדם. הארגון הוקם באוקטובר 1941 בידי ונדל וילקי, מועמדה של המפלגה הרפובליקנית לתפקיד נשיא ארצות הברית ב-1940, ואלינור רוזוולט, אשתו של נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט. רוב המימון לארגון מגיע ממחלקת המדינה של ארצות הברית וממענקים ממשלתיים נוספים. בנוסף לכך, הארגון מקבל מימון מטעם מוסדות ואישים.

הארגון מפרסם את דו"ח חירות בעולם (Freedom in the World Report) מדי שנה. המטרה של הדו"ח היא לנסות ולהציג מדד כמותי לרמת הדמוקרטיה והחופש הפוליטי במדינות וטריטוריות שונות בעולם. הדו"ח מצוטט בידי חוקרים בתחומי הפוליטיקה, העיתונות והחקיקה. עם זאת, הארגון ספג ביקורת רבה על שימושו במדדי דמוקרטיה מסוימים.

משנות ה-70 עד שנות ה-2000, ביקורות רבות פורסמו נגד הארגון בשל הטייתו לכאורה לאינטרסים אמריקאים, עקב המימון שקיבל מטעם גורמי ממשל במדינה. אחרים ביקרו את המדדים שהארגון עושה בהם שימוש, שנכתבו בעיקר על ידי החוקר ריימונד גסטיל. ב-2018,. ה-National Review, מגזין שמרני-ליברטריאני-אמריקאי, כינו את הארגון "אנטי-שמרני".

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארצות הברית: ארגונים
יפרן

ממוזער|398x398 פיקסלים| מגדל שמירה ליד יפרן**יפרן** (בערבית: **يفرن**), מאויתת גם ג'פרן, יפרן, או איפרן, היא עיר בצפון מערב לוב, במחוז ג'בל אל גרבי  במערב הרי נפוסה . עד 2007 היה יפרן המושב המנהלי של מחוז יפרן .

## השפעת מלחמת האזרחים בלוב
אנשי יפרן, כמו בערים אחרות בלוב, הפגינו נגד שליט לוב, מועמר קדאפי. לאחר מכן נחשפה יפרן להפצצות ומצור של כוחות קדאפי. החל ממאי 2011, כוחותיו של קדאפי סגרו את מערכת המים וחסמו את אספקת המזון והחזיקו בחלק המערבי של העיירה כאשר כ-500 מורדים בחלק המזרחי של יפרן עדיין מתנגדים.

יפרן נפלה לידי כוחותיו של קדאפי בסוף מאי או בתחילת יוני 2011. מרכז העיירה שימש כעמדה ל"טנקים ממשלתיים, תותחי ארטילריה וצלפים". ב-2 ביוני, כמה ימים מאוחר יותר, כוחות המורדים השתלטו מחדש על מרכז העיר והחלו לנקות את השטח מכוחותיו של קדאפי. ב-6 ביוני, עיתונאי באתר רויטרס דיווח כי הכוחות התומכים בקדאפי לא נראו בשום מקום בעיר או בסביבתה.

## אקלים
ליפרן אקלים צחיח למחצה (שיטת קפן: BSh) עם קיץ חם ויבש וחורפים קרירים ומעט גשומים.

## יהודים ביפרן
ליַפְרָן היסטוריה יהודית עתיקת יומין, המתועדת עוד מימי קדם. בספרו מחבר 'הגיד מרדכי' תיעד ההיסטוריון מרדכי בן יהודה הכהן מסורת מקומית על פיה הקהילה היהודית במקום נוסדה לאחר חורבן ירושלים בשנת 70 לספירה, כאשר מפקדים רומאים בפיקודו של טיטוס מכרו, לפי המסורת, 30,000 שבויים יהודים לבדואים ביפרן.

האוכלוסייה היהודית המקומית שגשגה בתקופה העות'מאנית. בתקופת הכיבוש האיטלקי בלוב (1910–1922) סבלו יהודי יפרן מרדיפות מצד האוכלוסייה הערבית המקומית, וחלקם נמלטו לטריפולי. במהלך מלחמת העולם השנייה הובאו יהודים מקירנאיקה למחנות עבודה ביפרן; חלק מהם גורשו בהמשך למחנה הריכוז ג'אדו. לאחר פרעות טריפוליטניה בשנת 1945 עברה מרבית האוכלוסייה היהודית לטריפולי.

בשנות ה־50 עלו רוב יהודי יפרן לישראל. לפני עזיבתם היוו היהודים כמחצית מהתושבים בעיר. לפי עדויות התושבים, שתי הקהילות חיו בשלום וליהודים היה חופש פולחן מלא. הם התפללו, בין היתר, בבית הכנסת גריבה, בעל הפסיפסים הצבעוניים ולעיתים הצטרפו לטקסים הברברים המקומיים.

כיום, בתי כנסת נטושים רבים נותרו שלמים. בבית הכנסת גריבה, אפשר למצוא עדיין כתובות בעברית ליד כתובות באמזיג', שפת הברברים. גם בית הקברות היהודי עדיין קיים בסמוך לבית הקברות הברברי.

## קישורים חיצוניים

* "Yafran, Libya", Falling Rain Genomics, Inc.
* "מפת יפרן — תמונות לוויין של יפרן", מפלנדיה
## הערות שוליים


קטגוריה:לוב: ערים
אתנאום

ממוזער|שמאל|250px
ברומא העתיקה, **אָתֵנֵאוּם** (בלטינית: **Athenaeum**) היה בית ספר שנוסד על ידי הקיסר אדריאנוס לקידום לימודי ספרות ומדע. המוסד שכן על גבעת הקפיטולין, ואתרו התגלה בשנת 2009 במהלך חפירה ארכאולוגית כחלק מסלילת קו C של הרכבת התחתית של רומא – תחנת ונציה (פיאצה ונציה). שמו של המוסד נקרא על שם אתנה, אלת החוכמה והמלחמה.

במוסד לימד סגל קבע של מרצים מענפי הלימוד השונים. תחת שרביטו של תאודוסיוס השני, קיסר האימפריה הביזנטית, היו שלושה אורטורים, עשרה מדקדקים, חמישה סופיסטים, פילוסוף אחד ושני משפטנים. נוסף על מרצים אלה, משוררים, נואמים ומבקרים נהגו לקרוא מחיבוריהם ומיצירותיהם, קריאות שלעיתים כובדו בנוכחותם של הקיסרים.

המוסד שמר על מוניטין גבוה עד למאה ה-6. גברים צעירים מכל רחבי רומא, לאחר שסיימו את לימודיהם בעריהם, עברו לעיר להמשך לימודיהם כמעין אוניברסיטה. לאחר מעבר הבירה למדיולאנום ולקונסטנטינופול, נפתחו בהן בתי ספר דומים, כמו גם בערים אחרות ברחבי האימפריה, דוגמת קרתגו.

בעת החדשה משמש המונח אתנאום במדינות שונות לציון: בתי ספר, ספריות, מוזאונים, מרכזי תרבות, תיאטראות ואולמות מופעים, כתבי עת, מועדונים וחברות, כשלכולם שאיפה למלא את התפקיד התרבותי שמילא האתנאום הרומי.

## ראו גם
* האקדמיה האפלטונית

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:רומא העתיקה: תרבות
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים רומיים
קטגוריה:מוסדות לימוד ומחקר שאינם פעילים עוד
ניל ברגר

**ניל נורמן ברגר** (באנגלית: **Neil Norman Burger**; נולד ב-22 בנובמבר 1963) הוא תסריטאי ובמאי קולנוע אמריקאי.

## ביוגרפיה
ברגר נולד בעיירה גריניץ' בקונטיקט, הוא סיים לימודי תואר ראשון באמנויות מאוניברסיטת ייל.

## קריירה
במהלך שנות השמונים היה מעורב במספר סרטים ניסיוניים, הוא גם ביים קליפים למספר אמנים, ואחרי כן הוא ביים פרסומות למספר חברות.

ב-2002 ביים את סרטו הראשון "ראיון עם מתנקש", הסרט זכה בפרס בשני פסטיבלי קולנוע וגם היה מועמד לפרס אינדפנדנט ספיריט,

ב-2006 ביים את הסרט "אמן האשליות".

בשנת 2007 ביים וכתב את הדרמה הקומית "בני מזל" בכיכובם של טים רובינס, רייצ'ל מקאדמס ומייקל פניה בתור חיילים החוזרים מהמלחמה בעיראק ומגלים שהחיים המשיכו גם בלעדיהם ומיד הם מוצאים את עצמם יחד במסע ברחבי ארצות הברית.

ב-2011 ביים את הסרט "ללא גבולות" שנהיה לשובר קופות.

בשנת 2014 ביים את סרט המדע בדיוני "מפוצלים" המבוסס על עלילת הספר "מפוצלים" שנכתב על ידי ורוניקה רות'.

בשנת 2025 ביים וכתב את סרט המותחן "היורשת" בכיכובה של פיבי דינבור. בהמשך השנה ביים שני פרקים מתוך הסדרה "Motorheads" ששודרה באמזון פריים וידאו.

### חיים אישיים
ב-30 ביוני 1997 הוא נישא לאדריכלית דיאנה קילוג. הם מתגוררים בניו יורק.
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:במאי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1963
אירופה קליפר

**אירופה קליפר** (באנגלית: **Europa Clipper**) היא גשושית ששוגרה כמשימה לחקר אירופה, ירחו של כוכב הלכת צדק. המטרה העיקרית היא לבדוק לעומק את מבנה הירח ובמיוחד את הראיות לקיומו של אוקיינוס מתחת לפני השטח.

## משימה
ההצעה הראשונית לחקר אירופה הוכנה בשנת 1997 אך לא נבחרה להמשך טיפול. בשנת 2013 אושר לנאס"א תקציב של 75 מיליון דולר לקידום הנושא.

ביולי 2024 בוצע תכנון מחדש של חלקי הגשושית במטרה לשפר עמידתם בקרינה הצפויה. השיגור בוצע ממרכז החלל קנדי ב-14 באוקטובר 2024 בעזרת משגר מדגם פאלקון כבד. ב-1 במרץ 2025 בוצע תמרון של מקלעת כבידתית בסביבת מאדים. תמרון נוסף מתוכנן ל-3 בדצמבר 2026. החללית מתוכננת להגיע ליעד בשנת 2030.

בניית החללית בוצעה באחריות המעבדה להנעה סילונית.

בחללית מותקנים המכשירים הבאים:

* Europa Thermal Emission Imaging System (E-THEMIS) - מכשיר לקבלת תמונות בתחום עד תת אדום ברזולוציה גבוהה.
* Mapping Imaging Spectrometer for Europa (MISE) - ספקטרומטר שפעיל בתחום קרוב לתת אדום.
* MEuropa Imaging System (EIS) - מערכת מצלמות מיפוי
* Europa Ultraviolet Spectrograph (Europa-UVS) - מיכשור לחקר אקסוספירה
* Radar for Europa Assessment and Sounding: Ocean to Near-surface (REASON) - מכ"ם לחקר תת-קרקע
* Europa Clipper Magnetometer (ECM) - מכשיר למדידת השדה המגנטי
* Plasma Instrument for Magnetic Sounding (PIMS) - מערכת למדידת פלזמה בסביבת אירופה
* Mass Spectrometer for Planetary Exploration (MASPEX) מערכת לחקר קרקע ותת-קרקע.
* Surface Dust Analyzer (SUDA) - מערכת לחקר סביבת הלוויין
* Gravity & Radio Science - מערכת תקשורת שינוצל גם למדידות וחקר בתחום כבידה ורדיו.

כוח למכשירי הגשושית מסופקת על ידי פאנל סולארי בשטח 18 מטר רבוע. היא מסוגלת לספק 150 ואט בסביבת צדק.

### "מסר בבקבוק"
במסגרת המשימה שולב פרויקט ייחודי בשם "**Message in a Bottle**" ("מסר בבקבוק"), יוזמה ציבורית של נאס"א שנועדה לשתף את הציבור הרחב במסע. במסגרת הפרויקט הוזמנו אנשים מכל העולם להוסיף את שמותיהם, ויותר מ־2.6 מיליון שמות נצרבו על גבי שבב זעיר שהוצמד ללוחית מתכת מיוחדת. לצד השמות צורף גם שירה המקורי של המשוררת האמריקאית עדה לימון, *"In Praise of Mystery: A Poem for Europa"*, שנכתבה במיוחד עבור המשימה. הלוחית כוללת גם ייצוגים חזותיים של המילה "מים" ביותר ממאה שפות, לרבות עברית, וכן סמלים ומסרים נוספים הקשורים לחיפוש אחר חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גשושיות אמריקאיות

## הערות שוליים
ג'ייק פוי

**פול ג'ייקוב פוי** (באנגלית: **Paul Jacob Foy**; נולד ב-1 בנובמבר 1990) הוא שחקן קנדי. הוא ידוע בעיקר בזכות תפקידו בתור פליקס סילבה בסדרת הדרמה הפוליטית "השורד המיועד" בנטפליקס. שיחק בהמשך בסדרות הדרמה של ערוץ הולמרק, "רודיאו" (אנ') ו-"צ'יקן סיסטרס" (אנ').

## ביוגרפיה
פוי נולד בניאגרה פולס (אנ'), אונטריו.

החוזה המקצועי הראשון של פוי היה הפקה של *!High School Musical: on Stage*, ולאחר מכן בילה שלוש שנים בתוכנית ההצגה היוקרתית של תיאטרון המוזיקה של שרידן קולג' (אנ'), שבה הוא לוהק להצגות הסדנה המקוריות של המחזמר הקנדי Come From Away ב-Broadway-Bound Smash-Hit.

## קריירה
פוי ערך את הופעת הבכורה שלו על המסך ב-2014, כאשר ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט הקצר "מירנדה" בתפקיד ראשי. פוי הופיע בתפקידים רבים בסדרות הטלוויזיה: "החץ", "ממלכה", "באטוומן" ו"בילי הנער".

בשנת 2016 הופיע פוי בסרט המדע הבדיוני "סטארטרק: אל האינסוף", שהוקרן בבכורה בסידני ב-7 ביולי 2016, ויצא לאקרנים בארצות הברית ב-22 ביולי 2016, על ידי סרטי פרמאונט.

בשנת 2019, פוי הופיע בעונה השלישית של סדרת הדרמה של מותחן פוליטי "השורד המיועד", דמותו נקראת פליקס סילבה. באותה שנה, פוי כיכב עם ג'וסלין הודון בסרט הטלוויזיה הקומדיה הרומנטית "אכול, שתה ותתחתן".

בשנת 2020 הופיע פוי בסרט הטלוויזיה הדרמה הרומנטית *Love in Store*, דמותו נקראת ריאן קוסטה. בשנת 2021, פוי לוהק לסרט הטלוויזיה הקומדיה הרומנטית *A Little Daytime Drama*, הוא שיחק את התפקיד של סטיוארט. בשנת 2022 הופיע פוי בסרט הטלוויזיה הקומדיה הרומנטית *When Christmas Was Young*, שם שיחק בתפקיד דיג'אי.

ג'ייק מככב בסדרת הטלוויזיה *Ride*, סדרת דרמה אמריקאית שנוצרה על ידי רבקה בוס וכריס מאסי. פרק הבכורה הוקרן ב-26 במרץ 2023. באותה שנה הופיע פוי במיני סדרת המותחן הפסיכולוגית *Wilderness*, שבה שיחק בתפקיד אנטון. בשנת 2024 שיחק בסדרת המשטרה הקנדית "זהות במבחן".

## חיים אישיים
ג'ייק מתגורר בלוס אנג'לס, קליפורניה, ומאורס לבן זוגו, ניקולס לה טראוורס.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:שחקנים להט"בים קנדים
קטגוריה:בוגרי שרידן קולג'
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1990
צבי גריליכס

**צבי הירש גריליכס** (באנגלית: **Zvi Griliches**; 12 בספטמבר 1930 – 4 בנובמבר 1999) היה כלכלן יהודי-אמריקאי, פרופסור באוניברסיטת הרווארד, בעל השפעה מחקרית רבה.

## קורות חיים
גריליכס נולד בקובנה שבליטא (1930) ליפים וקלרה לבית זיו, משפחה יהודית מתבוללת שדיברה רוסית. במלחמת העולם השנייה הוא נשלח למחנה הריכוז דכאו. הוריו לא שרדו את השואה. הוא עלה לישראל ב-1947, והתגייס לצבא הישראלי. 

את לימודיו האקדמיים התחיל באוניברסיטה העברית, שם למד כלכלה שנה אחת. לאחר מכן עבר לארצות הברית שם למד תואר ראשון בכלכלה חקלאית באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. את עבודת הדוקטורט כתב בהנחיית תיאודור שולץ באוניברסיטת שיקגו (1954–1957). התיזה שכתב בדוקטורט פורצת דרך, ופורסמה ב-1957 בכתב העת המוביל Econometria.

גריליכס פרסם מחקרים רבים מאוד במגוון נושאים: אקונומטריקה, צמיחה כלכלית, טכנולוגיה, פריון, פונקציית ייצור ופונקציית צריכה, לוחות תשומה תפוקה, מחירים הדוניים והשפעתם על מדד המחירים ועוד.

בשל תרומתו הרבה למחקר הכלכלי, ב-1965 הוענקה לו המדליה היוקרתית, מדליית ג'ון בייטס קלארק. ב-1990 קיבל את מלגת גוגנהיים. כמו כן נבחר להרצאת פישר-שולץ, ההרצאה השנתית של כלכלן לא-אירופאי באספה האירופאית של החברה האקונומטרית (כשבשנים שבהן מתקיים קונגרס עולמי - בקונגרס העולמי). נכון לשנת 2023 פרסומיו הציבו אותו ב-2% מהפרופסורים האמריקאים לכלכלה עם המספר הרב ביותר של השפעה מחקרית שמביאה בחשבון פרסומים וציטוטים, בשל 126 מחקרים שנכללו ב-web of science ו-46 במדד הירש.

גריליכס כיהן בתפקידים בכירים רבים בתחומי הכלכלה ובוועדות. ב-1975 כיהן כנשיא האגודה לאקונומטריקה. כמו כן היה נשיא האגודה האמריקאית לכלכלה ב-1993. הוא היה עמית האיגוד האמריקאי לסטטיסטיקה. בין השנים 1969 ל-1977 היה מהעורכים של כתב העת Econometrica. כמו כן היה חבר בשתי ועדות שמונו מטעם הסנאט להערכת מדידת האינפלציה: ועדת סטיגלר ב-1961, וועדת בוסקין ב-1996.

במהלך השנים הנחה סטודנטים רבים לדוקטורט. בין הבולטים: רוברט בארו, אריאל פייקס, דייוויד ניומרק ואיתן ברגלס.

גריליכס נפטר בגיל 69, בקיימברידג' (מסצ'וסטס) בארצות הברית.

## הנצחה לזכרו
לאחר פטירתו הונצח גריליכס באוניברסיטאות שונות
ברחבי העולם. בישראל, מוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית בטכניון הקים לזכרו את מרכז צבי גריליכס למחקר נתונים.

פרס גריליכס למצוינות הונהג וניתן על ידי Economics Education and Research Consortium (EERC) ברוסיה ומדינות אחרות מחבר העמים.

בספרד הונצח גריליכס בבית הספר ללימודים מתקדמים בכלכלה בברצלונה, בו יוסד סמינר בכלכלת חדשנות. מטרת הסמינר קידום שיח בין חוקרים, דוקטורנטים, והעוסקים בקידום חדשנות כלכלית.

בבית הספר החדש לכלכלה וניהול (NES) ברוסיה הוחלט ב-2001 על ייסוד סדרת הרצאות שנתיות של חוקרים מובילים, שיהיו פתוחות לכולם.

## קישורים חיצוניים

* 
* עדותו של צבי הירש גריליכס, בית לוחמי הגיטאות 

## הערות שוליים

קטגוריה:מהגרים מליטא לארצות הברית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:כלכלנים יהודים
קטגוריה:כלכלנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:זוכי מדליית ג'ון בייטס קלארק
קטגוריה:זוכי מדליית ג'ון בייטס קלארק יהודים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1999
הדוח של ברודק

**[[2007|הדו"ח]] של ברודק** (בצרפתית: ***Le Rapport de Brodeck***) הוא רומן אלגורי מאת הסופר הצרפתי פיליפ קלודל, שראה אור בשנת 2007. הרומן זכה להצלחה רחבה ותורגם לשפות רבות. סיפור המעשה מתרחש בכפר במקום לא ידוע ובתקופה לא ברורה, אך תוך רמיזות לאירופה ומלחמת העולם השנייה, והוא עוסק בשתיקת ההמון והכחשת פשעים שבוצעו בשם שמירה על הסדר החברתי.

## עלילה
הסיפור מתרחש בכפר הררי מבודד באזור גבול אירופאי לא מוגדר במפורש, ובזמן קצר לאחר מלחמה גדולה שגם היא אינה מוגדרת במפורש, אך מרמזת למלחמת העולם השנייה. בנוסף, השפה שבה מדברים בכפר מוגדרת בספר כ"ניב מקומי לא מוכר", ולאורך הספר שזורים מונחים בשפה המקומית אשר נשמעים כמו גרמנית, צרפתית או הולנדית, מה שמוסיף לאוניברסליות ולמסתורין של הספר.

בכפר מתגורר ברודק, איש פשוט העובד ככותב דוחות על תופעות טבע עבור המנהל המחוזי. חיי הכפר השלווים לכאורה מופרים עם הגעתו של אדם זר ומסתורי המכונה "האנדרר" (האחר). האנדרר, איש מתוחכם ואלגנטי השונה באופן בולט מתושבי הכפר הפשוטים, מתחיל לתעד את הכפר ותושביו באמצעות רישומים וציורים. פעולה זו מעוררת אי-נוחות וחשד בקרב התושבים, שאינם מרוצים מהאופן בו הוא מציג אותם.

עד מהרה, האנדרר נרצח באכזריות על ידי תושבי הכפר בערב שנקרא "הארגנייס" (הדבר שקרה, בשפת המקום). לאחר המעשה, בניסיון לטשטש את מעורבותם ולהציג גרסה רשמית לאירועים, הם מטילים על ברודק, אדם מלומד ושקט יחסית שלא לקח חלק במעשה, לכתוב דו"ח על הרצח.

ברודק, הוא ניצול מחנה ריכוז שחזר לכפרו, אל אמו המאמצת פֶדורִין, אשתו אֶמֶליה, ואל בתו פוּפשֶט שנולדה כתוצאה מאונס אכזרי. כתיבת הדו"ח הופכת עבורו למסע חקירה אישי וקולקטיבי. הוא נאלץ להתמודד עם עברו האישי הטראומטי ועם הסודות האפלים של הכפר. במהלך כתיבתו ברודק חושף בהדרגה את האמת המזעזעת על עברם של תושבי הכפר בזמן המלחמה – שיתוף פעולה עם הכובשים (אשר התנהגותם רומזת על החיילים הנאצים) הסגרת ה"אחרים", המכונים בספר "פרמרדים" (הרמיזה ליהודים במהלך מלחמת העולם השנייה).

כתיבת הדו"ח הופכת לווידוי אישי ויומן, בו ברודק מתעד את האמת שהוא רואה סביבו, תוך מאבק פנימי בין הרצון לרצות את תושבי והנהגת הכפר לבין צו מצפונו. הספר מתגלה ככתב אישום נוקב כנגד החברה האנושית, המדגיש את השפעת הפחד, הבורות והקונפורמיות, ואת היכולת של אנשים לשתף פעולה עם רוע כדי להגן על עצמם.

דמותו של ברודק עצמו היא בעלת ממד אלגורי, המסמלת את האדם שנשאר אנושי בעולם לא אנושי. גם דמותו של "האנדרר" היא סמל ל"אחר" בחברה, זה שמעורר חרדה רק בשל היותו שונה. הכפר האנונימי והמדינה הלא מוגדרת הופכים את הסיפור למשל אוניברסלי על טבע האדם והיחס לזר. מעשה הרצח והניסיון להצדיקו מדגישים את הנטייה האנושית למצוא הצדקות מוסריות לפשעים קולקטיביים.

## קישורים חיצוניים
* 
* ביקורת על הספר מתוך הבלוג "אלף נודדת"

קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
מצפה שלפים

**מצפה שלפים** היא נקודת תצפית נופית בשומרון, הצופה לעבר עמק דותן. התצפית ממוקמת על רכס בדרום-מערב העמק, בסמוך ליישוב מבוא דותן. התצפית קרויה על שמם של עומר שלף, שנהרג במהלך טיול בשנת 1999, ואביו צביקה שלף, שנרצח בשנת 2001 בפיגוע סמוך ליישוב מבוא דותן. שניהם היו ממייסדי מבוא דותן, והאתר מנציח את זכרם.

## מיקום ונוף
התצפית מצויה בגובה יחסי המאפשר תצפית פנורמית על עמק דותן, העמק הגדול ביותר בשומרון, וכן על אזורים נוספים ובהם הגליל התחתון, עמק יזרעאל וחבל תענך. מהמקום נשקפים נופי שדות חקלאיים, המשתנים בהתאם לעונות השנה.

## ייעוד ושימוש
התצפית משמשת כמוקד תיירותי מקומי וכאתר הנצחה. המקום נגיש למטיילים ומציע תצפית נרחבת על סביבת העמק וההרים המקיפים אותו.

## הערות שוליים

קטגוריה:מבוא דותן
שלפים
הארייט פאס פריידנרייך

**הארייט פאס פריידנרייך** (באנגלית: **Harriet Pass Freidenreich**; נולדה ב-8 בינואר 1947, אוטווה, קנדה) היא היסטוריונית יהודיה-קנדית, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת טמפל, אשר מתמחה בהיסטוריה של עם ישראל בעת החדשה ובעיקר ביהדות יוגוסלביה וכן בהיסטוריה של מגדר.

## קורות חייה
הארייט פריידנרייך נולדה ב-1947 באוטווה, קנדה. היא רכשה תואר PhD בהיסטוריה של מזרח אירופה ובהיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת קולומביה. פריידנרייך הוציאה לאור שלושה ספרים העוסקים ביהדות יוגוסלביה, הפוליטיקה הפנימית של יהדות וינה בתקופת בין המלחמות ועל השתלבותן של נשים יהודיות משכילות שרכשו השכלה אקדמית במרכז אירופה במדינותיהן. כמו כן, כתבה מאמרים רבים העוסקים בזוויות שונות של השתלבותן של נשים בחיים הפוליטיים ובמאבק הפרטיזני ביוגוסלביה.

פריידנרייך הרצתה באוניברסיטת אינדיאנה וכיהנה כפרופסור מן המניין באוניברסיטת טמפל בפילדלפיה.

## מכתביה

* **Jews of Yugoslavia: A Quest for Community (Jewish Communal & Public Affairs)**, Jewish Publication Society of America, 1979, **
* **Jewish Politics in Vienna, 1918-1938 (The Modern Jewish Experience)**, Indiana University Press, 1991, **
* **Female, Jewish, and Educated: The Lives of Central European University Women**, Indiana University Press, 2002, '''


## קישורים חיצוניים
* 
* Jews & Politics in Europe, US & Israel with Harriet Freidenreich 1.31.24, באתר יוטיוב 

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים יהודים קנדים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טמפל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אינדיאנה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1947
אלף כבאים

"**אלף כבאים**" הוא שיר של להקת הרוק הישראלית דודה. השיר נכתב על ידי שני סולני הלהקה, דני סנדרסון וגידי גוב, הוא הולחן בידי סנדרסון ויצא לאור באפריל 1981. בשנת 2011 נכלל ברצועת הבונוס שיצאה בגרסה המחודשת לאלבום הבכורה של הלהקה, "דודה".

## רקע, יצירה ויציאה לאור
השיר נכתב על ידי חבר להקת הרוק הישראלית דודה, הזמר-יוצר דני סנדרסון. חברו ללהקה, גידי גוב, היה אחראי על כתיבתו של משפט אחד מתוך השיר. בריאיון משנת 2022 סיפר סנדרסון:

השיר הולחן בידי סנדרסון. הוא הוקלט לאחר צאת אלבום הבכורה של הלהקה, "דודה" בשנת 1980, ויצא לאור כסינגל באפריל 1981. בשנת 2011 נכלל השיר ברצועת הבונוס שיצאה בגרסה המחודשת לאלבום הבכורה.

## ביצועים וגרסאות כיסוי
באוקטובר 2015 נכלל השיר באלבום ההופעה "לוקחים את הזמן" של הזמרים רוני דלומי, לי בירן ואליאנה תדהר.

ביולי 2018 בוצע השיר בפרק 6 מהעונה השנייה של סדרת הנוער הישראלית "כפולה", ובדצמבר 2018 בוצע השיר בפרק השני מהעונה הראשונה של סדרת הדרמה המוזיקלית הישראלית "פוראבר".

במרץ 2025 הוציא השחקן דין מירושניקוב גרסת רמיקס של השיר. בתחילת הרמיקס מושמע קטע מריאיון של סוכני המוסד בתוכנית "60 דקות" בה הם פירטו את תכנון מתקפת הביפרים.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דני סנדרסון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דני סנדרסון
צו נשיאותי 14203

ממוזער|צו נשיאותי 14203, עמוד ראשון
**צו נשיאותי 14203** (בשפת מקור: **Executive Order 14203**; שם מלא: **Imposing Sanctions on the International Criminal Court**, בתרגום חופשי לעברית: **הטלת סנקציות על בית הדין הפלילי הבין-לאומי**) הוא צו נשיאותי שנחתם על ידי נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ב-6 בפברואר 2025. הצו מטיל סנקציות על בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC), בית משפט בין-לאומי שפועל על פי חוקת רומא.

הצו מטיל מגבלות ויזה וקנסות על יחידים שעוזרים לבית הדין הפלילי הבין-לאומי לחקור אזרחים אמריקאים ובעלי ברית שלה.

ב-19 ביולי 2025 בוטל הצו על ידי בית המשפט הפדרלי בארצות הברית בנימוק כי הוא פוגע באופן לא חוקתי בחופש הביטוי.

## רקע
בית הדין הפלילי הבין-לאומי עוסק באחריותם הפלילית של יחידים לארבעה סוגי פשעים: פשעי השמדת עם, פשעים נגד האנושות, פשע מלחמה ופשע נגד השלום. זאת, להבדיל מבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ), העוסק בסכסוכים בין מדינות.

ב-21 בנובמבר 2024, בית הדין הפלילי הבין-לאומי הוציא צווי מעצר על בנימין נתניהו ויואב גלנט. ארצות הברית וישראל התנגדו להחלטה זו, והיא הובילה להחלטה של הסנאט הרפובליקני להטיל סנקציות על בית הדין הפלילי הבין-לאומי דרך הפרלמנט. עם זאת, סנאטורים דמוקרטים פסלו את ההחלטה.

## הצו
הצו מטיל סנקציות על בית הדין הפלילי הבין-לאומי באמצעות מגבלות ויזה ומגבלות פיננסיות נוספות ליחידים שעוזרים לחקור אזרחים אמריקאים ובעלי ברית שלה.

הצו הוטל בתור "עונש" על ההחלטה של בית הדין הפלילי הבין-לאומי להטיל צווי מעצר על ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט. השניים מואשמים בפשעי מלחמה נגד האנושות, שלכאורה בוצעו על ידי צבא הנגה לישראל ברצועת עזה.

## תגובות
* קספר ולדקאמפ, פוליטיקאי ודיפלומט הולנדי, המכהן כשר החוץ של הולנד, התנגד לצו ופרסם בטוויטר הצהרה המחזקת את המוסדות המשפטיים של הולנד.
* אנטוניו קושטה, נשיא המועצה האירופית, התנגד לצו וכינה אותו "איום" על המערכת המשפטית הבין-לאומית. לטענתו, הטלת סנקציות על בית הדין הפלילי הבין-לאומי "מערערת את כלל מערכת המשפט הבינלאומית".

## ביטול הצו
ב-19 ביולי 2025 בוטל הצו על ידי בית המשפט הפדרלי בארצות הברית בנימוק כי הוא פוגע באופן לא חוקתי בחופש הביטוי.

## הערות שוליים

קטגוריה:נשיאות דונלד טראמפ השנייה
קטגוריה:בית הדין הפלילי הבין-לאומי
קטגוריה:צווים נשיאותיים
השבעתו השנייה של ויליאם מקינלי לנשיאות ארצות הברית

**ה[[השבעת נשיא ארצות הברית|השבעה]] השנייה של [[ויליאם מקינלי]] ל[[נשיא ארצות הברית|נשיאות ארצות הברית]]** התקיימה ביום שני, 4 במרץ 1901, בבניין הקפיטול בוושינגטון. ההשבעה סימנה את תחילת כהונתו השנייה של ויליאם מקינלי כנשיא וכהונתו הראשונה והיחידה של תאודור רוזוולט כסגן הנשיא. אחרי קדנציה פוריה ומשגשגת ניצח מקינלי שוב בבחירות ב-1900 את ויליאם ג'נינגס ברייאן ונבחר לכהונה שנייה, במסע בחירות שהתמקד באימפריאליזם, פרוטקציוניזם וכסף חופשי. מקינלי נרצח 194 ימים לאחר ההשבעה ורוזוולט הושבע לנשיאות במקומו.

נשיא בית המשפט העליון של ארצות הברית מלוויל פולר השביע את מקינלי לנשיאות. זו הייתה ההשבעה הראשונה שנערכה ב. זו גם הייתה גם ההשבעה הראשונה שאורגנה הן על ידי בית הנבחרים והן על ידי הסנאט של ארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

מקינלי
קטגוריה:1901 בארצות הברית
קטגוריה:נשיאות ויליאם מקינלי
סלאם דאנק (זמר)

**פטר האגה** (בנורווגית: **Petter Haga**) הוא מוזיקאי נורווגי. תחילה הופיע תחת שם הבמה סלאם דאנק בתעתיק הנורווגי, ומאוחר יותר שינה לתעתיק המקובל באנגלית.

## ביוגרפיה
האגה הוא מהנדס מוסמך, שעובד בין היתר כבדרן, דובר ומוזיקאי. במאי 2021 הוציא את השיר "Mango IPA", שהגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים השבועי בנורווגיה. באוקטובר התעיד איגוד תעשיית ההקלטות הנורווגי את שירו "Vors hos meg", שיצא לאור ב-2015, בתואר זהב על נתוני המכירות שלו במדינה.

ב-5 בינואר 2024 נחשף על ידי NRK כי האגה עתיד להשתתף במלודי גרנד פרי השנתי, תחרות הקדם לאירוויזיון 2024, עם מתילדה SPZ וכריס ארצ'ר. שירם לתחרות היה "Woman Show", שנכתב על ידי אודון אגנר גולדברנדסן, כריסטופר קולין ארצ'ר, אמי כריסטינה גוטולסרוד כריסטינסן, לינדה דאלה, מתילדה אספסת' וסיליה מונטסקו בלאנדקיין. הוא התחרה במקצה הראשון של התחרות, שנערך ב-13 בינואר, וכשל בניסיון להעפיל לגמר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים נורווגים
קטגוריה:דוברים
קטגוריה:משתתפי מלודי גרנד פרי
שנגרילה

**שנגרילה** (באנגלית: **Shangri**-**La**) הוא מקום בדיוני המתואר כעמק נסתר, שלו ונצחי, בהרי ההימלאיה. המקום הופיע לראשונה ברומן "האופק האבוד" (1933) מאת הסופר הבריטי ג'יימס הילטון, ומאז הפך למטאפורה תרבותית עבור גן עדן ארצי, מקלט של שלום והרמוניה, מבודד מהעולם המודרני.

## מקור השם
המונח "שנגרילה" נטבע על ידי ג'יימס הילטון בספרו "האופק האבוד", בו תיאר מנזר בודהיסטי סודי בתוך עמק קסום בטיבט, בו חיים נזירים אשר מאריכים ימים ושומרים על ידע עתיק. הספר זכה להצלחה רבה, והפך את שנגרילה לסמל של מקום אידיאלי ובלתי מושג.

## השראה גאוגרפית
הילטון מעולם לא ביקר בטיבט, אך ככל הנראה שאב השראה מדיווחים של חוקרים מערביים, במיוחד מכתביו של מגלה הארצות הבלגי ז'וזף פרננד פֶרְנִי (Joseph Rock) אשר סייר בטיבט וביונאן בשנות ה־20 של המאה ה־20. אזורים שונים, בעיקר בצפון מחוז יונאן שבהרפובליקה העממית של סין, זוהו על ידי חוקרים ותיירים כמקורות אפשריים למיתוס שנגרילה.

בשנת 2001 שינתה ממשלת סין את שמו של מחוז ז'ונגדיאן (Zhongdian) ל"שנגרילה" (בסינית: 香格里拉, בפין-יין: Xianggelila), כמיתוג תיירותי בהשראת הרומן.

## השפעה תרבותית
* **קולנוע** – בשנת 1937 הופק סרט מצליח המבוסס על הספר, בבימויו של פרנק קפרה.
* **מוזיקה** – הביטוי "שנגרילה" מופיע בשירים רבים, ביניהם של להקת The Kinks ושל זמרים נוספים.
* **תיירות** – השם "שנגרילה" שווק בהקשרים תיירותיים ברחבי אסיה ובעיקר בסין, כיעד לחובבי הרפתקאות ורוחניות.
* **שפה** – הביטוי "שנגרילה" הפך למטפורה נפוצה עבור מקום אידיאלי, מבודד ושליו.

## שנגרילה ומיסטיקה
הרעיון של שנגרילה מקביל למיתוסים מזרחיים קיימים, ובמיוחד לממלכה הטיבטית המיתולוגית **[[שאמבאלה]]** (Shambhala), המתוארת בכתבים בודהיסטיים כמרכז רוחני סמוי מן העין.

## ביקורת
חוקרים מודרניים מציינים כי הדימוי של שנגרילה משקף תפיסה אוריינטליסטית, המסתכלת על המזרח כמקום תמים רומנטי ואקזוטי, תוך טשטוש המציאות החברתית והפוליטית של האזורים הללו.

## קישורים חיצוניים
* הערך "Shangri-La" בוויקיפדיה האנגלית
* אנציקלופדיה בריטניקה – Shangri-La
* 

קטגוריה:מקומות בדיוניים
קטגוריה:ספרות אנגלית
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: תיירות
מאברי מיל

[ממוזער|מארבל מיל, דרומה לפלויד, [וירג'יניה.]]
**מאברי מיל** (באנגלית: **Mabry Mill**) היא טחנת מים הממוקמת בעמוד מייל 176.2 של הבלו רידג' פארקווי במחוז פלויד, וירג'יניה. המקום מנוהל על ידי שירות הפארקים הלאומיים, והמהווה אטרקציה תיירותית המושכת מאות אלפי מבקרים מדי שנה. 

## היסטוריה
מאברי מיל נבנתה על ידי אדווין בוסטון מאברי. מאברי חזר למחוז פלויד ב-1903 והחל בבניית הטחנה. בתחילה המבנה שימש כנפחיה וחנות גלגלים, ואז הפך למנסרה. בשנת 1905, המבנה פעל כטחנת חצץ. בשנת 1910 הושלם החלק הקדמי של הטחנה, שכלל מחרטה לפיתוח רכזות גלגלים, מחרטת לשון וחריץ ומסור נע. בשנים 1905 ל-1914 קנה מאברי שטחי אדמה סמוכים, בעיקר לצורך רכישת כוח מים נוסף.

אד מאברי השתייך לדור החמישי של משפחת מאברי שחי בחלק זה של וירג'יניה. הוא נולד במחוז פטריק ונקבר במחוז פלויד לא רחוק מהטחנה. 

## הטחנה כיום
מסלול קצר סביב הטחנה מחבר בין תערוכות היסטוריות על החיים בווירג'יניה הכפרית. השביל מאפשר למבקרים לצפות בטחנת הקמח, במנסרה ובנפחייה. בעונות השיא של התיירות, מתנדבי שירות הפארק הלאומי במברי מיל מעבירים במקום הדגמות של מלאכת יד. 

חנות המתנות במקום כוללת יצירות אומנות ומאכלים טיפוסיים לווירג'יניה, כמו גם מבחר רחב של מתנות, בגדים, ספרים, מוזיקה ומזכרות בהשראת Mabry Mill ובלו רידג' פארקווי.

## קישורים חיצוניים

* מאברי מיל - שירות הפארקים הלאומיים

## הערות שוליים

קטגוריה:טחנות מים
קטגוריה:בלו רידג'
שנג'ואו 19

**שנג'ואו 19** (בסינית: **神舟十九号**, פיניין: **Shénzhōu 19**) היא טיסת חלל סינית ששוגרה ב- 29 באוקטובר 2024. החללית נשאה שלושה טייקונאוטים לתחנת החלל טיאנגונג. היא חזרה לכדור הארץ ב-30 באפריל 2025.

המשימה כללה ביקור בתחנת החלל, פירוק חלליות מטען, פעילות חוץ-רכבית וביצוע מחקרים.

לפני השיגור, שימשה החללית כגיבוי חירום לשנג'ואו 18.

## צוות
* צאי סוצ'ז'ה - מפקד הצוות
* סונג לינגדונג - מהנדס טיסה
* ואנגג האוצזה - מפעיל מערכת

## תיאור משמימה
החללית שוגרה ב-29 באוקטובר 2024 מכן שיגור מספר LA-4 במרכז שיגור הלוויינים ג'יוצ'ו'אן בעזרת משגר מדגם צ'אנגג'נג 2F. לאחר כ-6 שעות החללית התחברה לתחנת החלל. בהמשך נפתחו הפתחים וצוות החללית עבר לתחנת החלל. באותה עת בתחנת החלל שהה צוות של חללית "שנג'ואו 18". החלה העברה מסודרת של אחריות על תחנת החלל לצוות החדש. ב-4 בנובמבר עזבה החללית "שנג'ואו 18" עם צוותה את תחנת החלל, וצוות "שנג'ואו 19" החל בעבודה הסדירה.

ב-17 בנובמבר צאי סוצ'ז'ה וסונג לינגדונג ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-9 שעות. במהלך פעילות הותקנו מסכי הגנה ובוצע בדיקה של החלק החיצוני של תחנת החלל.

ב-20 בינואר 2005 צאי סוצ'ז'ה וסונג לינגדונג ביצעו פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-8 שעות. במהלך פעילות הותקנו מסכי הגנה ובוצע בדיקה של החלק החיצוני של תחנת החלל.

החללית חזרה לכדור הארץ ללא בעיות ב-30 בפאריל 2025

## קישורים חיצוניים

* תיאור המשימה באתר spacefacts

## הערות שוליים

קטגוריה:חלליות סיניות
קטגוריה:תוכנית שנג'ואו
קטגוריה:2024 ברפובליקה העממית של סין
תצוגה מקדימה (מחשוב)

**תצוגה מקדימה** (**Preview**) היא פונקציה במחשוב שמאפשרת לראות כיצד ייראה מסמך, דף אינטרנט, תמונה, מצגת ואפילו אובייקטים בתלת-ממד לפני שהם מופקים או נשמרים בצורתם הסופית. כאשר מדובר בהדפסת מסמך, הפונקציה נקראת לרוב "תצוגה מקדימה להדפסה", והיא מציגה כיצד ייראה הדף כשהוא יודפס בפועל.
[ממוזער|דוגמה ללחצן "תצוגה מקדימה" (הכפתור הלבן: "Show preview") ב[קרן ויקימדיה|מטא-ויקי שנועד לצפייה בדף לפני פרסומו]]

## תצוגה מקדימה של תוכן
תצוגה מקדימה היא תכונה שמאפשרת למשתמשים לראות כיצד ייראה התוצר בזמן תהליך העבודה, לפני הפקתו או שמירתו בצורה הסופית. תכונה זו עוזרת לדמיין את המוצר המוגמר, לזהות שגיאות ולבצע תיקונים בקלות עוד לפני הסיום.

בתחום פיתוח אתרים, תוכנות כמו Adobe Dreamweaver ורוב עורכי ה-HTML כוללות אפשרות ל"תצוגה מקדימה בדפדפן", המאפשרת לבדוק כיצד ייראה הדף בדפדפנים שונים. למרות שדפדפנים מציגים בדרך כלל תוצאות דומות, ייתכנו הבדלים קלים בין גרסאות שונות, ולכן תצוגה מקדימה זו חשובה לבדיקה.

כמו גם, אתרים אינטראקטיביים רבים ופורומים מקוונים ברשת מאפשרים למשתמש לצפות בתצוגה המקדימה, לפני שליחתם או פרסומם. תכונה זו חשובה במיוחד במערכות המשתמשות בשפת סימון שאינה מציגה את התוצאה בזמן אמת (להבדיל מ-WYSIWYG), ומסייעת בזיהוי ותיקון של שגיאות עיצוב או כתיב לפני שמירת התוכן.

## תצוגה מקדימה של הדפסה
תצוגה מקדימה של הדפסה היא תכונה בתוכנות מחשב שמאפשרת למשתמשים לראות כיצד ייראו הדפים לפני ההדפסה בפועל. התכונה מציגה את פריסת הדפים, העימוד והתוכן, כפי שיופיעו על גבי הנייר.

באמצעות תצוגה מקדימה ניתן לזהות שגיאות, לבדוק את הסדר והעימוד של הדפים ולוודא שהתוצאה תואמת לציפיות – וכל זאת ללא צורך בהדפסה מיותרת. ברוב התוכנות, כמו Microsoft Office או Adobe Photoshop, בחירה באפשרות "הדפס" פותחת באופן אוטומטי את תצוגת ההדפסה.

בתוכנת Microsoft Word, לדוגמה, ניתן להציג עמודים מרובים בחלון אחד ולהתקרב או להקטין לצורך בדיקה מדויקת יותר. תוכנות גרפיות כמו Photoshop כוללות כלים המאפשרים למקם ולכוונן את התמונה על הדף לפני ההדפסה.

גם דפדפני אינטרנט כוללים לרוב תצוגה מקדימה של הדפסה. לדוגמה, בדפדפן Internet Explorer תכונת תצוגה המקדימה מסייעת למנוע טעויות כמו הדפסת עמודים מיותרים או הדפסת עמוד עם צבע רקע לא רצוי, ובנוסף לכך, ניתן לשלוט בגודל הדף, בשוליים ובכיוון ההדפסה. גם Firefox ו-Safari כוללים תצוגת הדפסה מובנית, המאפשרת לבדוק את עיצוב הדף לפני ההדפסה עצמה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ממשקי משתמש
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
קטגוריה:מונחים בתוכנה
אברהם טל (אלבום)

"**אברהם טל**" הוא אלבום הבכורה של הזמר-יוצר הישראלי אברהם טל, שיצא לאור ב-18 בספטמבר 2008. האלבום מציג את המעבר של טל מקריירה כחבר בלהקת "שוטי הנבואה" לקריירת סולו עצמאית.

## רקע והפקה
לאחר פירוק להקת "שוטי הנבואה" בשנת 2007, שבה שימש טל כסולן וכותב, החל לעבוד על חומריו האישיים. האלבום הופק בשיתוף עם עדי גולדשטיין, והוקלט עם להקה מלווה שכללה את אייל הלר (גיטרות), גולדשטיין (קלידים ותכנותים), עופר אשד (בס), אייל ניסנבוים (תופים), איתמר דוארי (כלי הקשה), אורן צור (כינור) וגלי שדה (שירה וקולות).

## תוכן מוזיקלי
האלבום משלב מגוון סגנונות מוזיקליים, בהם פופ, רוק ומוזיקת עולם. רוב השירים נכתבו והולחנו על ידי טל, למעט "אם בלשונות", המבוסס על פרק י"ג מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים בברית החדשה, ו"פסטיבל", הכולל בית מתוך השיר "מלכות החרמון" מאת יובב כץ.

## סינגלים והצלחה
הסינגל הראשון מהאלבום, "הזמן עושה את שלו", זכה להצלחה והושמע בתחנות הרדיו. לאחריו יצאו הסינגלים "פסטיבל" ו"שדות האש". האלבום עצמו התקבל בחיוב על ידי המבקרים והקהל, והיווה צעד משמעותי בקריירת הסולו של טל.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2008
קטגוריה:אלבומי אברהם טל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
עלי סרטאווי

**עלי סרטאווי** (בערבית: **علي السرطاوي**; נולד ב-1967) הוא משפטן ופוליטיקאי פלסטיני, שכיהן כשר המשפטים בממשלה האחת עשרה של הרשות הפלסטינית, ודיקן לשעבר של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת א-נג'אח.

## ביוגרפיה
עלי סרטאווי נולד בכפר סרטא בנפת סלפית. את השכלתו היסודית קיבל בבית הספר בכפר, ותעודת בגרות מבית הספר התיכון בידיא בשנת 1985. הוא סיים תואר ראשון במשפטים וחקיקה באוניברסיטת ירדן בשנת 1988, תואר שני בשנת 1992 ותואר דוקטור בשנת 1997. מאז 1999 הוא מכהן כפרופסור למשפטים באוניברסיטת א-נג'אח, ומשנת 2003 כיהן כדיקן הפקולטה למשפטים באוניברסיטה.

בתקופה שבין 17 במרץ 2007 ל-14 ביוני 2007, כיהן כשר המשפטים בממשלת הנייה השנייה.

סרטאווי נשוי ואב לחמישה ילדים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת א-נג'אח
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ירדן
קטגוריה:פוליטיקאים פלסטינים
קטגוריה:משפטנים פלסטינים
קטגוריה:שרי המשפטים של הרשות הפלסטינית
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1967
מוחמד כמאל חסונה

**מוחמד כמאל חסונה** (בערבית: **محمد كمال حسونة**; 21 במרץ 1942 - 21 במרץ 2026) היה משפטן, כלכלן ופוליטיקאי פלסטיני שכיהן כשר התקשורת וטכנולוגיית המידע, כשר העבודות הציבוריות והשיכון וכשר הכלכלה הלאומית בממשלת פיאד הראשונה.

## ביוגרפיה
חסונה נולד בעיר חברון ב-21 במרץ 1942 והתחנך בבתי הספר בעיר עד שנת 1963. בהמשך עבר למצרים וסיים לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת קהיר ב-1969. בצעירותו היה מעורב בפעילות פוליטית מחתרתית וישראל אסרה עליו לנסוע לחו"ל למשך שנתיים.

הוא עבד שנתיים כמשפטן, ולאחר מכן הלך לעבוד במסחר, והיה מעורב בהקמת מספר מפעלים וחברות, כמו חברת הביטוח האסלאמית טקפול,  וחברת הנפט המינרלי הפלסטינית (פטרופל). הוא גם היה חבר באגודת הסהר האדום בחברון, נשיא החברה לתכנון משפחה וחברת הדיור בחברון, וממייסדי אגודת אנשי העסקים ברמאללה ובירושלים והסתדרות התעשיות הפלסטיניות, שבהמשך עמד בראשה. הוא גם היה חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת בית לחם, וגם בחבר הנאמנים של אוניברסיטת א-נג'אח.

ב-14 ביוני 2007 מונה לשר במשרדי הכלכלה הלאומית, העבודות ציבוריות והשיכון, והתקשורת וטכנולוגיית המידע בממשלה השתים עשרה של הרשות הפלסטינית בראשות סלאם פיאד, תפקידים בהם כיהן עד 19 במאי 2009. הוא גם היה חבר המועצה המחוקקת הפלסטינית מאז 2017 ועד למותו.

הוא כיהן בתפקיד סגן יו"ר מועצת המנהלים של .

חסונה נפטר ב-21 במרץ 2026. הותיר אחריו אישה וחמישה ילדים.

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קהיר
קטגוריה:חברון: אישים
קטגוריה:שרי ממשלת הרשות הפלסטינית
קטגוריה:פוליטיקאים פלסטינים
קטגוריה:שרי השיכון של הרשות הפלסטינית
קטגוריה:שרי הכלכלה של הרשות הפלסטינית
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1942
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2026
משהור אבו דקה

**משהור מוחמד אבו דקה** (בערבית: **مشهور أبو دقة**; נולד ב-15 במאי 1958) הוא אקדמאי ומרצה פלסטיני שכיהן כשר בממשלות הרשות הפלסטינית.

## ביוגרפיה
אבו דקה נולד בעבסאן אל-כבירה ב-1958. הוא בעל תואר דוקטור ומכהן כמרצה באוניברסיטת ביר זית. קרובת משפחתו היא המחבלת מרים אבו דקה, עוד כמה מבני המשפחה המורחבת כיהנו בממשלות הרשות הפלסטינית.

הוא כיהן כשר התחבורה והתקשורת בממשלת פיאד הראשונה בין השנים 2007–2009, וכשר התקשורת וטכנולוגיית המידע בממשלת פיאד השנייה מ-19 במאי 2009 ועד להתפטרותו ב-26 באפריל 2012, לאחר שהסתכסך עם היועץ המשפטי של הרשות, אולם לטענתו התפטר משום ששר לא צריך לכהן בתפקיד יותר מ-5 שנים. ב-2023 האשים את ישראל בשליטה בכל תחום התקשורת ברשות הפלסטינית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי התחבורה והתקשורת של הרשות הפלסטינית
קטגוריה:פוליטיקאים פלסטינים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ביר זית
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1958
פרונט רויאל

**פרונט רויאל** (באנגלית: **Front Royal**) היא העיר היחידה במחוז וורן , וירג'יניה, ארצות הברית. האוכלוסייה נאמדה ב-15,400 נכון לשנת 2023. זהו מושב המחוז של מחוז וורן.

## היסטוריה
עמק שננדואה כולו, כולל האזור שיהפוך לפרונט רויאל, סופח ונתבע לציד על ידי הקונפדרציה האירוקית במהלך מלחמות הבונה המאוחרות  (נגד הצרפתים), עד שנת 1672. כמה שבטים של השוני  התיישבו באזור לאחר 1721, כקבוצות לקוחות לאירוקווי ולסירוגין לצ'רוקי. שבטים אלה מכרו את כל התביעות של ה-Iroquois לקולוניית וירג'יניה בהסכם לנקסטר  בשנת 1744. פרונט רויאל, שהתיישבה במקור ב-1754, התאגדה כ"פרונט רויאל" בשנת 1788.

שירות הרכבות הוקם בשנת 1854 עם בניית מסילה של אלכסנדריה (וירג'יניה) לאורנג' ומנסאס  אשר גישרה גם על הפער בין מנסאס וריברטון. קו זה הוארך עד מהרה לשטרסבורג  בזמן כדי להפוך לגורם בקרב פרונט רויאל  ב-23 במאי 1862, ולאורך כל מלחמת האזרחים. כריתת עצים, חקלאות, טחנות תבואה ועוד סיפקו תעסוקה באזור במשך עשרות שנים לאחר מלחמת האזרחים.

מפעל הוויסקוזה האמריקאי , פעם המעסיק העיקרי של פרונט רויאל, עם 3,000 עובדים בשיאו, פעל בין שנות ה-30 ל-1989. המפעל ייצר זהורית לצמיגים במהלך מלחמת העולם השנייה ומאוחר יותר ייצר זהורית עבור חרירי רקטות עבור משרד ההגנה, ונאס"א.

## אטימולוגיה
הוצעו מספר תיאוריות בנוגע למקורות השם "פרונט רויאל".

תיאוריה נפוצה היא שהעיירה נקראה על שם עץ אלון ענק - העץ "המלכותי" של אנגליה - שעמד בכיכר הציבורית בימי הקולוניאליזם, היכן שכעת מצטרפים אליה הרחובות צ'סטר ומיין. שם בוצע תרגיל של המיליציה המקומית. במהלך התרגילים, פקודה תכופה שניתנה על ידי סמל התרגול הייתה, "אל מול האלון המלכותי!" ("front the Royal Oak!") הפקודה חזרה על עצמה ובסופו של דבר התקצרה לפשוט "פרונט רויאל". תיאוריה זו נתמכת על ידי עלון שפורסם על ידי המכון הגאולוגי של ארצות הברית בשנת 1905, הקובע כי העיירה נודעה לראשונה בשם Royal Oak, כאשר השם הנוכחי נגזר מפקודותיו של מפקד מבולבל.

תאוריה אחרת טוענת שכאשר מיליציות מקומיות היו מוצבות ברחבי העיר במהלך המהפכה האמריקנית, הזקיף היה קורא "Front", שסיסמת הכניסה הנדרשת הייתה להגיב קריאה "Royal". בסופו של דבר המחנה הצבאי שלהם נודע בשם "מחנה פרונט רויאל".

קיימת גרסה שלישית שבעשורים הראשונים של ההתיישבות האירופית, במאה ה-18, האזור כונה בצרפתית "le front royal", כלומר הגבול הבריטי. השם היה בשימוש נפוץ החל מ-1788, כאשר העיר אורגנה תחת השם פרונט רויאל.

## גאוגרפיה
פרונט רויאל נמצאת כ-122 ק"מ מערבית לוושינגטון הבירה, 21 ק"מ דרומית מזרחית למידלטאון , 20 ק"מ מזרחית לסטרסבורג  ו-42.3 ק"מ צפונית מזרחית לוודסטוק .

על פי מפקד האוכלוסין של ארצות הברית 2010 , לעיר שטח כולל של 24.6 קמ"ר, מתוכם 24.1 קמ"ר הם קרקע ו-0.5 קמ"ר (2.52%) הם מים. בשנת 2014, העיר סיפחה קרקעות נוספות, והגדילה את שטח הקרקע הכולל של העיר ל-27.2 קמ"ר.

פרונט רויאל ממוקמת במפגש בין המזלגות הצפוני והדרומי של נהר שננדואה .

### אקלים
פרונט רויאל חווה אקלים סובטרופי לח. ממוצע המשקעים בשנה עומד על כמעט 1,100 מ"מ, ועם 24 אינץ' של שלג בשנה.

### דמוגרפיה
נכון למפקד האוכלוסין של שנת 2020, התגוררו בעיירה 15,011 נפשות, מתוכם: 11,871 לבנים; 1,193 אפרו אמריקאים; 90 ילידים; 21;2 אסיאתיים; ו-451 מגזעים אחרים ומעורבים.

### תיירות
פרונט רויאל עומדת בפתחו הצפוני של הפארק הלאומי שננדואה, בתחילתו של סקייליין דרייב, בצומת עם כביש US 340  בסמוך לעיירה.

## קישורים חיצוניים
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:וירג'יניה: ערים
שמחת חינם

"**שמחת חינם**" הוא אלבומו השלישי של הזמר הישראלי בר צברי, שיצא לאור ב-3 ביולי 2023. האלבום כולל עשרה שירים המשלבים סגנונות מוזיקליים מגוונים, בהם רוק, פופ ומוזיקה ים-תיכונית.

## רקע והפקה
לאחר הצלחת אלבומיו הקודמים, "עכשיו" ו"רוקנ'רול בצהריים", המשיך צברי לפתח את סגנונו, המשלב אלמנטים מזרחיים ומערביים. באלבום זה שיתף פעולה עם יוצרים ומפיקים מוזיקליים כגון אבי אוחיון, מתן דרור, עדי לוי ורון בקאל.

## סינגלים וקידום
מספר שירים מהאלבום יצאו כסינגלים וזכו להצלחה, ביניהם "צ'או בייבי ביי", "גולות" ו"צעקתי בלילה". לרגל השקת האלבום, קיים צברי מופע חגיגי באמפי שוני ב-10 באוגוסט 2023, בו התארחו ישי לוי ואביהו פנחסוב.

## ביקורות

האלבום זכה לביקורות חיוביות, תוך הדגשת השילוב המוצלח של סגנונות מוזיקליים והכנות שבכתיבה. מבקרים ציינו את קולו הייחודי של צברי ואת יכולתו לשלב בין מוזיקה מזרחית למערבית בצורה טבעית.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בר צברי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הפי"ל
הנומנקיינד

**סוראץ' צ'רוקט** (נולד ב-17 באוקטובר 1992) הידוע בשם הבמה **הנומנקיינד** (Hanumankind), הוא ראפר, זמר, כותב שירים ושחקן מקראלה שבהודו. הוא הוציא את הסינגל הראשון שלו, "מנת יומית", מתוך המיני-אלבום הראשון שלו "קלארי" בשנת 2019. הוא זכה לפופולריות רחבה בהודו וברחבי העולם עם השיר "כלבים גדולים", שבו משתתפים האמן והמפיק מהיידראבאד קלמי, וכן הראפר האמריקאי אייסאפ רוקי ברמיקס לשיר.

הוא החל את קריירת המשחק שלו בשנת 2024 בסרט המלאיאלאמי "רייפל קלאב", בבימויו של אשיק אבו.

## ראשית חייו וחינוך
סוראג' צ'רוקט נולד בשנת 1992 במלאפורם, קונדוטי, קראלה, הודו. אביו עובד בחברת נפט מובילה, וכתוצאה מכך הוא נדד רבות. כילד, צ'רוקט התגורר בניגריה, ערב הסעודית, דובאי, מצרים, קטר ואיטליה, לפני שהתיישב בארצות הברית כשהיה בכיתה ד'. הוא למד במכללת יוסטון קומיוניטי. בשנת 2012 חזר להודו והצטרף למכללת פ.ס.ג'י בקוימבטור, טאמיל נאדו, כדי ללמוד לתואר במנהל עסקים. בשנת 2014 עבד בגולדמן זאקס וכן כמאמן אישי.

## קריירה
צ'רוקט החל את הקריירה שלו כראפר מקצועי בהופעה בפסטיבל אן. הייץ'. שבע וויקנדר, הנערך בערים שונות, והוציא לאור את מיני-אלבום הבכורה שלו, קלארי, בשנת 2019 הוא אימץ את שם הבמה "הנומאנקיינד", שהוא הלחם של האל ההינדי הפופולרי הנומן, המייצג "כבוד, אומץ ונאמנות", והמילה "האנושות", שלדבריו "מתארת את שאר העולם שסביבו". בתחילת דרכו שיתף פעולה עם צ'ארן ראג' וסנג'ית הגדה בשיר "מאדווה", שהופיע בפסקול של סרט הקנאדה פופקורן מונקי טייגר. שירו "הריקוד האחרון" מופיע בפסקול הרשמי של סרט המליאלאם אבשם.

הוא זכה להכרה רחבה הן עם יציאת הסינגל והן עם קליפ המוזיקה "כלבים גדולים", בהשתתפות קלמי, ביולי 2024. קליפ המוזיקה הנלווה, שביים ביז'וי שטי, מציג את צ'רוקט מופיע באטרקציה קלאסית של קרנבל עם אופנועים הידועה בשם "באר המוות". הסרטון צולם במלאפורם, מחוז הולדתו במדינת קרלה שבהודו, והופיע בעמוד האינסטגרם הרשמי של תיירות קרלה. הסרטון זכה לתשומת לב רבה בזכות הרעיונות הייחודיים והאנרגיה העוצמתית שבו. בספטמבר 2024, צ'רוקט הופיע בעצרת של נרנדרה מודי ביוניון דייל, ניו יורק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים הודים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה הודים
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1992
בית המשפט הפלילי הפדרלי של שווייץ

**בית המשפט הפלילי הפדרלי של שווייץ** (בגרמנית: **Bundesstrafgericht**, בצרפתית: **Tribunal pénal fédéral**, באיטלקית: **Tribunale penale federale**) הוא בית משפט פדרלי שווייצרי המשמש כערכאה שיפוטית המתמחה בטיפול בעבירות פליליות בעלות חשיבות מיוחדת לקונפדרציה, כגון פשיעה מאורגנת, טרור, הלבנת הון, פשעים כלכליים חוצי גבולות, שחיתות ועבירות נגד מוסדות ועובדים פדרליים. מרבית העבירות הפליליות נידונות בבתי המשפט הקנטונליים, אך תיקים בעלי אופי חמור או מורכב מועברים לסמכותו של בית המשפט הפלילי הפדרלי.

בנוסף, בית המשפט הפלילי הפדרלי של שווייץ הוא פוסק בערעורים נגד החלטות של התביעה הכללית הפדרלית ורשויות סיוע משפטי בין-לאומי, ומכריע במחלוקות סמכות בין קנטונים לבין עצמם או מול הקונפדרציה. בית המשפט כולל שלוש לשכות – פלילית, ערעורים נמוכה וערעורים עליונה – כאשר האחרונה נוספה רק בשנת 2019. ההרכב כולל 20 שופטים קבועים ו-13 שופטים במשרה חלקית, בסיוע צוות מקצועי של כ-60 עובדים. בית המשפט מתמודד לעיתים עם תיקים רחבי היקף הכוללים מספר נאשמים ודורשים תרגום במספר שפות. פסקי הדין עשויים להיות מורכבים וארוכים במיוחד, לעיתים מעל למאה עמודים. תיקים רבים נושאים אופי בין-לאומי, ובית המשפט מכריע בענייני הסגרה, מסירת ראיות למדינות זרות וסוגיות של שיתוף פעולה פלילי בין-לאומי.

מאז הקמתו בשנת 2004, מושבו של בית המשפט נמצא בעיר בלינצונה.

## מאפיינים
* **הליכים גדולים** – הליך פלילי בפני בית המשפט הפלילי הפדרלי עשוי להתייחס למספר אנשים ולהיות רב-לשוני, מה שהופך תרגומים נחוצים. לעיתים יש לנקוט באמצעי אבטחה מיוחדים לדיונים. פסק הדין בכתב בהליכים גדולים הכוללים מספר צדדים עולה באופן קבוע בהרבה על מאה עמודים.
* **קשר בין-לאומי** – להליכים פליליים יש לרוב קשר בין-לאומי, במיוחד בתחום הפשיעה הכלכלית והטרור. בית המשפט התחתון לערעורים מחליט בין היתר אם שווייץ רשאית להסגיר אדם למדינה אחרת או אם יש למסור ראיות (בעיקר רישומי בנק) למדינה אחרת.

## ארגון
בית המשפט הפלילי הפדרלי מורכב מלשכת פלילית, לשכת ערעורים נמוכים יותר ומלשכת ערעורים עליונה. ניתן לערער על פסקי דין של הלשכה הפלילית בפני הלשכה העליונה לערעורים. זה האחרון הוקם רק בשנת 2019. ניתן להפנות את רוב פסקי הדין התחתון כמו גם בית המשפט העליון לערעורים לבית המשפט הפדרלי. בבית המשפט יש 20 שופטים קבועים ו-13 שופטים במשרה חלקית. כ-60 עובדים תומכים בהם. גופי הניהול של בית המשפט הפלילי הפדרלי הם הוועדה המנהלית והאסיפה המליאה (המורכבת מכל השופטים המכהנים).

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

פדרלי פלילי
קטגוריה:משפט פלילי
מייה

**מיה ויריק ברובקן** (בנורווגית: **Mia Virik Brubakken**; נולדה ב-24 בנובמבר 1997), ידועה בשם הבמה שלה **מיה** (מעוצב כ-**MIIA**), היא זמרת נורווגית.

## קורות חייה
מייה נולדה בעיר קרגרו. בצעירותה למדה במגמת המוזיקה של התיכון המקומי בטונסברג. בגיל 14 הוציאה את הסינגל "In the Light of Love". שלוש שנים אחר-כך הקליטה בלוס אנג'לס את השיר "Dynasty", שאף סוקר במגזין הבילבורד. הוא השמע באחד הפרקים ב"משפחת קרדשיאן". לאחר מכן החלה ללמוד תואר בהיסטוריה באוניברסיטת אוסלו. בשנת 2018 השתתפה בתוכנית ריאלטי ששודרה ב-NRK, שמטרה ללמד סלבריטאים יוייק. בנובמבר 2023 הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה, *Inner Voices Speaking*.

ב-5 בינואר 2024 נחשף על ידי NRK כי יסמין עתידה להשתתף במלודי גרנד פרי השנתי, תחרות הקדם לאירוויזיון 2024. שירה לתחרות היה "Eya", שכתבה לצד ווגט ויונאס קרון. היא התחרתה במקצה השלישי של התחרות, שנערך ב-27 בינואר, ונמנתה בין שלושת האמנים שהעפילו לשלב הבא. שלב הגמר נערך ב-3 בפברואר, בו סיימה במקום השישי עם 76 נקודות.

## דיסקוגרפיה
### מיני-אלבומים
* 2023: *Inner Voices Speaking*

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות נורווגיות
קטגוריה:ילידות 1997
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1997
בית המשפט הפדרלי לפטנטים של שווייץ

**בית המשפט הפדרלי לפטנטים** (בגרמנית: **Bundespatentgericht**, בצרפתית: **Tribunal fédéral des brevets**, באיטלקית: **Tribunale federale dei brevetti**) הוא בית המשפט הפדרלי הקטן ביותר בשווייץ, והוא מוסמך לדון במחלוקות הנוגעות לפטנטים. מאז הקמתו בשנת 2012, הוא מחליף את בתי המשפט הקנטונליים בטיפול בסכסוכים בתחום הפטנטים. על פסקי הדין של בית המשפט ניתן לערער בפני בית המשפט העליון הפדרלי של שווייץ.

בית המשפט דן בתביעות הנוגעות להפרת פטנטים, לתוקפם של פטנטים רשומים, לקביעת זהות בעלי הזכויות החוקיים בפטנט, ולשאלות הקשורות לרישוי ושימוש בטכנולוגיות מוגנות. מטרתו להבטיח הגנה משפטית על קניין רוחני טכנולוגי, שמהווה לרוב תוצאה של השקעה כלכלית ניכרת. מושבו של בית המשפט הפדרלי לפטנטים נמצא בסנט גאלן.

## מאפיינים ייחודיים
אחת מהמאפיינים הבולטים של בית המשפט הפדרלי לפטנטים היא אפשרות ניהול ההליכים באנגלית, אם שני הצדדים מסכימים לכך. מדובר בחריגה מהנורמות הרגילות של מערכת המשפט השווייצרית, המתנהלת בשפות הרשמיות: גרמנית, צרפתית ואיטלקית. השימוש באנגלית מאפשר לבית המשפט לפעול ביעילות גם מול שחקנים בין-לאומיים רבים, הפועלים בתחום הפטנטים.

הדיונים המשפטיים בבית המשפט דורשים הבנה טכנית מעמיקה, ולכן ההרכב השיפוטי כולל שופטים בעלי מומחיות טכנית לצד שופטים בעלי הכשרה משפטית. שילוב זה מאפשר לבית המשפט להתמודד באופן ישיר עם סוגיות טכנולוגיות מבלי להסתמך על חוות דעת חיצוניות, ובכך לחסוך זמן ועלויות.

## מבנה וארגון
בניגוד לבתי המשפט הפדרליים האחרים, בית המשפט הפדרלי לפטנטים אינו מחולק לחטיבות פנימיות. בהרכבו הקבוע פועלים נשיא (נכון לשנת 2024: מארק שוויצר), שופט מקצועי נוסף, שני פקידי בית משפט ושני אנשי צוות מנהליים. בנוסף, 41 שופטים שאינם קבועים משתתפים לפי צורך, ומביאים עימם מומחיות טכנית ייחודית בהתאם לאופי התיק.

למרות חשיבותו, לבית המשפט אין מבנה עצמאי עם אולם דיונים קבוע. מושבו בסנט גאלן, ובמקרים בהם נדרש לקיים דיונים פומביים, הם מתקיימים לרוב בבניין של בית המשפט הפדרלי למינהל הסמוך. כאשר הצדדים להליך מגיעים מקנטון דובר צרפתית, ניתן לקיים את הדיון באחד מהקנטונים המתאימים, כמו נשאטל.

## הליכים, שפה ושקיפות
ההליכים בבית המשפט מתנהלים בדרך כלל בכתב, אך כאשר מתקיימים דיונים, הם מתנהלים באחת השפות הרשמיות או באנגלית (בהסכמה). תהליך קבלת ההחלטות מבוסס על ניתוח מעמיק של הראיות והחוק, תוך שימוש בידע טכנולוגי של השופטים. ההכרעות המשפטיות של בית המשפט מתפרסמות לציבור, כחלק ממחויבותו לשקיפות.

פסקי הדין שניתנים על ידי בית המשפט הפדרלי לפטנטים ניתנים לערעור בפני בית המשפט העליון הפדרלי של שווייץ, ובכך נשמרת הבקרה ההיררכית על מערכת המשפט הפדרלית.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

פדרלי פטנטים
קטגוריה:פטנטים
מירה (זמרת)

**רג'ינה טאקר** (בנורווגית: **Regina Tucker**; נולדה ב-8 בדצמבר 1994), ידועה בשם הבמה שלה **מירה** (מעוצב כ-**MYRA**), היא ראפרית ופזמונאית נורווגית, שנולדה בברגן.

## ביוגרפיה
הסינגל הראשון שלה, "Hold an", יצא בשנת 2016. בהמשך הוציאה מספר סינגלים נוספים, בהם "Hjemløs i egen by" ב-2017 ו-"Hode ut av vinduet" ב-2019. שיריה משלבים אלמנטים של ראפ ו-R&B, ונכתבים בניב של ברגן, עיר הולדתה. בנוסף לסינגלים עצמאיים, היא לקחה חלק בפרויקטים ושיתופי פעולה שונים, בהם שירים עם האמנים לארס ואולר ודניאל קוואמן.

בשנת 2021 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, *Bokser og blåmerker*, שכלל 11 רצועות. האלבום יצא לאחר מספר שנים של פעילות. ב-5 בינואר 2024 נחשף על ידי NRK כי מירה עתידה להשתתף במלודי גרנד פרי השנתי, תחרות הקדם לאירוויזיון 2024. שירו לתחרות היה "Heart on Fire", שכתבה עם דוד אטרודיאן וסוויין הרמאנסן. היא התחרתה במקצה הראשון של התחרות, שנערך ב-13 בינואר, וכשלה בניסיון להעפיל לגמר.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי אולפן
* 2021: *Bokser & Ballerina*

### מיני-אלבומים
* 2022: *Hver gang vi møtes 2022*

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות נורווגיות
קטגוריה:ראפריות נורווגיות
קטגוריה:משתתפי מלודי גרנד פרי
קטגוריה:ילידות 1994
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1994
סרטאווי

**סרטאווי** (בערבית: **سرطاوي**; או: **السرطاوي**, אל-סרטאווי) הוא שם משפחה.

קטגוריה:שמות משפחה ערביים