לוגנפרסה

**לוגנפרסה** ("עיתונות השקרים"; בגרמנית: **Lügenpresse**) הוא כינוי גנאי גרמני כלפי העיתונות, בטענה שזו מפרסמת שקרים. הכינוי היה נפוץ בגרמניה לאחר שהפסידה במלחמת העולם הראשונה, וכן היה נפוץ בגרמניה הנאצית. בכינוי נעשה שימוש מחדש במאה ה-21 בהפגנות פוליטיות של הימין הקיצוני בגרמניה, בטענה שהעיתונות מייצגת את האליטות ואת תנועות השמאל.

## היסטוריה של הביטוי
### שימושים מוקדמים
הכינוי "Lügenpresse" משמש כסיסמה פוליטית המביעה זלזול בעיתונות ובכלי התקשורת. לראשונה השתמשו בכינוי זה בגרמניה ובאוסטריה באמצע המאה ה-19, במאמרים שנכתבו על ידי קתולים שמרנים נגד העיתונות הליברלית שצמחה לצד עליית מעמד הבורגנות באירופה. במאמרים הועלו גם טענות אנטישמיות, לפיהן העיתונות הליברלית נשלטת ומקודמת על ידי יהודים. לדוגמה, בנאום באירוע של הכנסייה הקתולית ב-1905 בווינה אמר הכומר ויקטור קולב: "העיתונות השקרנית היא קודם כל 'העיתונות היהודית הווינאית'".

### השימוש בכינוי במלחמת העולם הראשונה
במהלך מלחמת העולם הראשונה, הכינוי "עיתונות שקרית" הפך לביטוי נפוץ בגרמניה.

צבא הקיסרות הגרמנית פלש לבלגיה וביצע מעשי אונס, רצח והתעללות בתושבים, אירוע הקרוי "אונס בלגיה". הדיווחים על אירועים אלה, בהם טבח דינאן, כונו בגרמניה ואוסטרו-הונגריה "עיתונות שקרית" והוצגו כתעמולה של הבריטים, המשרתת את האויב. בעיקר השתמשו בכינוי זה אינטלקטואלים גרמנים, שהגיבו לעמיתיהם בצרפת ובבריטניה שהאשימו אותם באחריות לפשעי מלחמה בבלגיה, ובכך אימצו את התעמולה של הרייך הגרמני, לתדהמתם של עמיתיהם. לדוגמה, ההיסטוריון אדולף פון הרנאק כתב ב-1914: "העיתונות השקרית הבין-לאומית קמה נגד גרמניה, מציפה את העולם בשקרים נגד צבאנו המפואר, בעל המוסר הגבוה, ומשמיצה כל דבר שהוא גרמני". דברים דומים נכתבו על ידי התעשיין האוסטרי גוסטב פאכר פון טיינבורג ב-1915: "העיתונות הבריטית מפיצה שנאה ושקרים, הממומנים בכסף רב".

### השימוש בכינוי על ידי המפלגה הנאצית
משנת 1920 ואילך, המפלגה הנאצית השתמשה רבות בכינוי "Lügenpresse" בתעמולתה, וטענה כי העיתונות נשלטת על ידי יהודים וקומוניסטים. לאחר עליית הנאצים לשלטון הם המשיכו להשתמש בכינוי זה בהתייחסם לעיתונים שנהגו לפרסם מאמרי התנגדות למשטר הנאצי. הכינוי היה נפוץ בגרמניה הנאצית עד לתום מלחמת העולם השנייה.

אלפרד רוזנברג הרבה להשתמש בכינוי זה במאמריו. בשנת 1921 פרסם רוזנברג מאמר בביטאון המפלגה הנאצית "פלקישר באובכטר" ובו גינה את "העיתונות השקרנית" שפרסמה מאמרי תמיכה בחוק הגנת הרפובליקה  שקידם קנצלר גרמניה פרידריך אברט, שניסה באמצעותו להוציא את המפלגה הנאצית אל מחוץ לחוק. במאמר של רוזנברג משנת 1923 פירט כיצד נוהגת "העיתונות השקרנית" בניגוד ל"רצון העם": "העם לא יתפוס עוד את האמנים, הגנרלים והמדינאים הגדולים כמשהו הפוך ממנו, כפי שעיתונות שקרנית הייתה רוצה להציג אותם בפנינו – אלא, להפך, כביטוי הנעלה ביותר של רצון העם".

בשנת 1922 השתמש אדולף היטלר בכינוי זה כדי לתאר את העיתונות המרקסיסטית. בספרו "מיין קאמפף" לא מופיע הכינוי, אם כי מוקדש בו פרק שלם לתיאור התעמולה נגד גרמניה הנאצית, המשתמשת לדבריו בשקרים ובכך משיגה יעילות פסיכולוגית.

הרמן גרינג השתמש בכינוי "Lügenpresse" ב-23 במרץ 1933 בנאומו במהלך הדיון על חוק ההסמכה ברייכסטאג. בנאום הוא הכחיש התקפות על עסקים יהודיים וחילול בתי כנסת ובתי קברות יהודיים. באופן דומה הכחישו מנהיגי המפלגה הנאצית את אירועי ליל הבדולח ב-1938 וכינו את הפרסומים בעיתונות "שיא חדש בהוצאת דיבה נגד הרייך".

בשנת 1948, לאחר תום המלחמה, פורסם בגרמניה תחקיר עיתונאי ובו סקירה מקיפה המתארת כיצד השתמשה העיתונות הנאצית בהאשמת "העיתונות השקרנית" נגד העיתונות הזרה, וכיצד סייע השימוש בכינוי זה כדי להכחיש "דיווחי זוועה" אודות מעשי הנאצים.

### שימושים נוספים בביטוי בהקשרי גרמניה הנאצית
באפריל 1937 לגיון הקונדור הנאצי הפציץ את העיר גרניקה במהלך מלחמת האזרחים הספרדית, ודעת הקהל בעולם זועזעה מהאירוע. הגנרל פרנקו האשים את "העיתונות השקרנית היהודית" וטען שהשרפות בעיר נגרמו במכוון על ידי קבוצות של בולשביקים.

חלק ממכחישי השואה טענו כי הם נרדפים על ידי "העיתונות השקרנית" ועל ידי "גורמים יהודיים" העומדים מאחוריה.

### השימוש בכינוי בגרמניה המזרחית
בכלי התקשורת של גרמניה המזרחית נעשה שימוש בכינוי זה במהלך המלחמה הקרה כדי להשמיץ את העיתונות של גרמניה המערבית ולהאשים את התקשורת המערבית בהפצת תעמולה המבוססת על שקרים. לדוגמה, אוטו גרוטווהל השתמש בכינוי זה בהתייחסו לחלוקת גרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה. העיתון "Neues Deutschland", שהיה הנפוץ בגרמניה המזרחית, התייחס בשנות המלחמה הקרה באופן קבוע לידיעות שפורסמו בגרמניה המערבית או בארצות הברית כ"עיתונות שקרנית".

בתחילת סתיו העמים, כאשר דווחו האירועים שהובילו לנפילת חומת ברלין בגרמניה המזרחית, העיתון "Neues Deutschland" שוב טען שזו "עיתונות שקרנית".

### השימוש בכינוי במאה ה-21
מאז תחילת שנות ה-2000, השימוש בכינוי "עיתונות שקרית" נפוץ בעיקר בקרב קבוצות נאו-נאציות וארגוני ימין קיצוני בגרמניה. לדוגמה, נאו-נאצים צעקו "עיתונות שקרית" בהפגנה בלייפציג בשנת 2001, והכינוי הוזכר בכתבה על ארגוני ימין קיצוני בגרמניה שפורסמה ב-2007 בשבועון "די צייט". המפלגה הנציונל-דמוקרטית של גרמניה השתמשה בכינוי זה במצע המפלגה משנת 2009 ואילך.

צעקות "לוגנפרסה" נפוצות בהפגנות של תומכי מפלגת "אלטרנטיבה לגרמניה", על רקע משבר הפליטים באירופה.

משנת 2012 והלאה, קריאות "Lügenpresse, schlocke!" ("עיתונות שקרנית, שתקו!") מושמעות באופן קבוע בקרב אוהדי קבוצת הכדורגל דינמו דרזדן ובהפגנות של PEGIDA.

## מחקר בלשני ואקדמי
"ארגון הפעולה לביקורת השפה הגרמנית" בחר בכינוי "Lügenpresse" כ"מילת השנה" של 2014. בין נימוקי ועדת השופטים נכתב: "זהו כינוי נפוץ המשמש להכפשת כלי התקשורת באופן כללי. גינוי גורף שכזה מונע ביקורת תקשורתית עניינית, ובכך מסכן את חופש העיתונות, שהוא כה חשוב לדמוקרטיה, ועומד מעליו איום מצד גורמים קיצוניים, במיוחד בימים אלה".

משנת 2015 והלאה פורסמו מספר מחקרים אקדמיים אודות הכינוי. על פי מחקרים אלה, אלה המשתמשים בכינוי זה עושים זאת כדי לבטא את ניכורם מהתקשורת הממוסדת. השימוש בכינוי מעיד על "תערובת ייחודית של ספק מוחלט ודגש על האמת", מכיוון שהמשתמשים בכינוי מפקפקים בדיווחים בתקשורת, אך לעולם לא באמיתות טענותיהם. באחד המאמרים נכתב כי המילה "שקרנית" בכינוי זה אינה מתייחסת לעובדות המוצגות בצורה שגויה, אלא לדעות שונות מאלה של המשתמשים בו. ההיסטוריון מגנוס ברכטקן סיווג את הכינוי כסיסמה בגנות הנאורות, המרמז על קיומה של "אמת שונה" בצד השני, טענה שבה משתמשים בדרך כלל תומכי משטר סמכותני.

בשנת 2017 נערכה באוניברסיטת המבורג סדרת הרצאות תחת הכותרת "עיתונות שקרית - ביקורת תקשורתית כספורט פוליטי פופולרי", בה בחנו את ההתפתחויות הפוליטיות והחברתיות העומדות בבסיס הכינוי. סדרת ההרצאות ראתה אור גם בדפוס.

## ראו גם
* שקר גדול
* פייק ניוז
* הטיות פוליטיות בתקשורת

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה: תקשורת
קטגוריה:ביקורת התקשורת
קטגוריה:הטיה תקשורתית
קטגוריה:תעמולה
קטגוריה:תקשורת המונים