המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב)

**המכון לארכאולוגיה על שם סוניה ומרקו נדלר** פועל תחת בית הספר למדעי היהדות וארכאולוגיה ע"ש חיים רוזנברג, בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב. המכון הוקם בשנת 1968 על ידי יוחנן אהרוני ומורכב מחוקרים, עמיתי מחקר ותלמידי מחקר מהחוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום באוניברסיטת תל אביב. עבודת המכון מתמקדת במחקרים בינתחומיים ובינלאומיים על הארכאולוגיה של ארץ ישראל, המזרח הקדום ואזור הים התיכון. עבודת השטח של חברות וחברי המכון כוללת חפירות וסקרים ארכאולוגיים ברחבי מדינת ישראל, במגוון רחב של תקופות החל מהתקופות הפרהיסטוריות, ועד לעת החדשה. ראש המכון הנוכחי הוא יובל גדות (2024).

המכון מפעיל ספרייה מדעית ומספר מעבדות וסדנאות לתיעוד, רפאות ושימור ממצאים ארכאולוגיים, יחד עם מעבדות המתמחות בנושאים מיוחדים כגון ארכאוזואולוגיה, ארכאומטלורגיה, ארכאומגניטיזם, ארכאובוטניקה, הסובב הקדום, פטרוגרפיה וארכאולוגיה חישובית.

מחלקת הפרסום של המכון מספקת מסגרת מודפסת ואינטרנטית לפרסום דו"חות חפירה ומחקר, בארבע סדרות ספרים ודרך כתב העת של המכון: Tel Aviv: The Journal of the Institute of Archaeology of Tel Aviv University.

## תולדות המכון והמחקר
שמואל ייבין הקים את החוג לתרבויות המזרח הקדום ב-1962. יוחנן אהרוני שהגיע מהאוניברסיטה העברית בירושלים החליף את ייבין כראש החוג ב-1968. באותה שנה הקים אהרוני את המכון כזרוע מעשית לעבודת שטח ומחקר ארכאולוגי וכל סגל החוג נכללו בו. למן הקמתו, תמך המכון במיזמי חפירה ארכאולוגיים באתרים רבים, בהם תל אפק (אנטיפטריס), תל באר שבע, תל בית שמש, תל בית ירח, חורשים מזרח, חורבת עוזה, תל עירא, יפו העתיקה, ירושלים, תל יזרעאל, תל כברי, תל קריית יערים, תל לכיש, תל מלחתה, תל מוצא, נחל קנה, נחל זהורה, תל קדש, רמת רחל ויבנה-ים. המכון משתף פעולה עם עמותת "מכון ישראלי לארכאולוגיה" במיזמי חפירות הצלה ברחבי מדינת ישראל.

## מעבדות המכון
המכון לארכאולוגיה מפעיל מספר מעבדות, סדנאות ומתקנים אחרים:

### מעבדות מחקר
* המעבדה לארכאוזואולוגיה בראשות לידר ספיר-חן שוכנת במוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט. המעבדה חוקרת שרידי בעלי חיים קדומים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות.
* המעבדה לארכאומטלורגיה ומחקר ארכאומגנטי בראשות ארז בן-יוסף עוסקת בניתוח פריטי מתכת מחפירות ארכאולוגיות וטכנולוגיות נפחות וכריית מתכת קדומות, כמו גם תיארוכים ארכאומגנטיים.
* המעבדה לארכאובוטניקה וחקר הסובב הקדום בראשות דפנה לנגוט שוכנת אף היא במוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט. המעבדה מתמקדת בשחזור הצומח והאקלים הקדומים ויחסי הגומלין בינם לבין בני אדם על סמך ממצאי צמחים וטפילים מחפירות ארכאולוגיות.
* המעבדה לשימור פריטי מתכת מתמחה בטיפולי שימור לפריטים כגון מטבעות, תכשיטים, כלי נשק ועוד, על מנת לאפשר מחקר ושימור מורשת תרבותית.
* המעבדה לפטרוגרפיה בראשות פאולה ויימן ברק מתמחה בניתוח ההרכב הכימי של פריטי חרס על מנת להאיר על טכנולוגית הייצור, וכן על המוצא הגאוגרפי של החומר ממנו הם עשויים.
* המעבדה לארכאולוגיה ממוחשבת (CompArchTAU) מתמחה במידול תלת-ממדי של פריטים ארכאולוגיים, וניתוח מבוסס מחשב של מידע ארכאולוגי.

### מתקנים
* הספרייה של המכון לארכאולוגיה הוקמה בשנת 1968 על ידי גבריאלה בקי, וכיום אצורים במדפיה אלפי ספרים מודפסים. בנוסף, מספקת הספרייה גישה אינטרנטית בפורמט אלקטרוני לטקסטים בנושאים של ארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום.
* הסטודיו לציור ושרטוט מתמחה ברישום ממצאים ושרידי אדריכלות לצורכי מחקר ופרסום, כמו גם שירותי עיצוב אחרים לטובת המכון.
* המעבדה לרפאות מתמחה בשחזור כלים שבורים העשויים מחרס, שיש, זכוכית וחומרים אחרים.

## מיזמי חפירה פעילים

### משלחת אפולוניה-ארסוף
אפולוניה-ארסוף נמצאת בחוף הים התיכון, בתוך תחום העיר הרצליה. עבודת השטח באתר החלה ב-1976 כחפירת הצלה והפכה למיזם אקדמי של המכון ב-1982. באתר יש שרידים של התיישבות אנושית רצופה החל משלהי המאה ה-6 לפנה"ס ועד המאה ה-13 לספירה. המחקר באתר כולל סקרים וחפירות בתוך חומות העיר מימי הביניים ומחוץ להן, המייצגים את ליבת האתר וסביבתו, כמו גם חפירות וסקרים תת-ימיים. עונות החפירה המאוחרות התמקדו בעיקר בתולדות האתר בתקופות הביזנטית והצלבנית, ובפרט במצודה הצלבנית שנחרבה במרץ-אפריל 1265 ולא נבנתה מחדש לעולם. הפרויקט פעל בראשות ישראל רול עד 2006, ובראשות אורן טל מאז.

### הפרויקט הארכאולוגי באשדוד-ים
אשדוד ים נמצא בחוף הים התיכון, בתחומה של אשדוד המודרנית ובקרבת תל אשדוד. האתר יושב בעיקר החל מתקופת הברונזה המאוחרת (המאות ה-15–12 לפנה"ס), ומזוהה עם "אסדוּדימּוּ" (asdudimmu) שנכבשה על ידי האימפריה האשורית החדשה בשלהי המאה ה-8 לפנה"ס. בתקופה הביזנטית היה ידוע האתר בשם "אזוֹטוֹס פאראליוֹס" ("אשדוד שעל החוף"). עבודת השטח באתר החלה ב-2013 ומתמקדת במתחם מתקופת הברזל הקשור לאימפריה האשורית, ובכנסייה ביזנטית עם עדות לנוכחות גאורגית מוקדמת בארץ הקודש. בראש הפרויקט עומד אלכסנדר פנטלקין.

### משלחת עזקה ע"ש לאוטנשלגר
תל עזקה נמצא בשפלת יהודה ובו שכבות יישוב מתקופת הברונזה הקדומה ועד התקופה הרומית. באתר נחשפו שרידי בנייה מונומנטליים מתקופת הברונזה התיכונה (2000–1500 לפנה"ס) ושכבות חורבן חשובות משלהי תקופת הברונזה המאוחרת, המאה ה-12 לפנה"ס. האתר מאיר על נוכחותה ועל תולדותיה של ממלכת יהודה באזור במאות ה-10–6 לפנה"ס, כמו גם שרידי יישוב מהתקופות הפרסית, ההלניסטית והרומית. המשלחת החלה את דרכה בשנת 2010 ובראשה עומדים עודד ליפשיץ, מנפרד אומינג  (מאוניברסיטת היידלברג) וסבינה קליימן.

### הפרויקט הארכאולוגי בתל חדיד
תל חדיד נמצא ממזרח לעיר לוד. השרידים המוקדמים באתר מתוארכים לשלהי האלף ה-3 לפנה"ס, אך עיקר הממצאים קשורים בפרק השלטון האשורי בארץ (המאות ה-8–7 לפנה"ס), בתקופה ההלניסטית (המאות ה-1-4 לפנה"ס) ובתקופה הביזנטית (המאות ה-7–4 לספירה), בתקופה העות'מאנית ובעת החדשה. עבודת השטח שהחלה ב-2018 כוללת סקר וחפירה באתר, ובראשה עומדים עידו קוך וג'יימס פרקר (מהסמינר התאולוגי הבפטיסטי בניו אורלינס).

### פרויקט החפירה הישראלי-גרמני בתל אצטבה
תל אצטבה נמצא בתחום העיר המודרנית בית שאן, מצפון לעיר העתיקה. זהו אתר רב-שכבתי עם ממצאים החל בתקופת הברונזה הקדומה ועד לתקופה המוסלמית המוקדמת. הפרויקט מתמקד בחקר תקופת שלטון בית סלאוקוס, שעה ששמו של האתר היה "ניסיה", ובקשר שלה לעיר מהתקופה הרומית שהיוותה חלק מהדקאפוליס. בראש הפרויקט עומדים אורן טל מאוניברסיטת תל אביב וְאכים ליכטנברגר מאוניברסיטת מינסטר מאז 2019. המחקר מתמקד בתוכנית העירונית, בתשתיות, בניהול המים ובהיבטים נוספים של האתר. בין הנושאים הנלמדים הם האדריכלות הפרטית, כמו גם מנהגי אכילה בתקופה ההלניסטית, וזאת דרך מחקר ארכאובוטני, ארכאוזואולוגי וניתוח שארים כימיים.

### משלחת מצדה ע"ש נוישטטר
מצדה היא מצודת-הר במדבר יהודה, בה שכן ארמונו של הורדוס משלהי המאה ה-1 לספירה והיה המעוז האחרון של המורדים היהודים במרד הגדול. בראש החפירות המחודשות עומד גיא שטיבל מאז 2017, ומטרתן להאיר את תולדות האתר לפני הורדוס, כמו גם תקופות מאוחרות יותר שקודם לא היו ידועות, כמו התקופה המוסלמית המוקדמת.

### משלחת מגידו
תל מגידו נמצא בעמק יזרעאל והוא אחד האתרים החשובים ביותר בלבנט. השרידים המוקדמים ביותר באתר הם מהאלף ה-8 לפנה"ס, ואילו שכבות האתר מתקופות הברונזה והברזל נודעות בחשיבותן לביסוס הכרונולוגיה בכל רחבי האזור. ראשי משלחת מגידו הם ישראל פינקלשטיין מאז 1994, בשיתוף פעולה עם מת'יו אדמס  ומריו מרטין (Mario A. S. Martin) מאז 2018. מטרת החפירות החדשות היא לבחון מחדש את הסטרטיגרפיה והכרונולוגיה של האתר, כמו גם להשתמש בו כאתר ניסוי לשיטות מחקר חדשות כמו חקר DNA קדום, גאוארכאולוגיה ותיארוך מדעי.

### הפרויקט האזורי בתל שדוד
תל שדוד נמצא בעמק יזרעאל, כ-10 ק"מ צפון-מזרח למגידו. הוא מזוהה עם עיירה כנענית המכונה "שרת" במקורות ממצרים העתיקה, מימי תחותמס השלישי, ועם העיר המקראית "שריד", בתחום שבט זבולון, המוזכרת גם בשירת דבורה. הפרויקט החל ב-2022 ובראשו עומדים עומר סרגי, קרן קובלו פארן (רשות העתיקות), הנאס בצל (אוניברסיטת ינה) ויואכים קראוזה (אוניברסיטת רוהר בוכום).

### החפירה ההיסטורית בקדס
קדס היה כפר פלסטיני ששכן בסמוך לגבול ישראל–לבנון והתרוקן מיושביו ב-1948. האתר נמצא בתחום תל קדש. בראש הפרויקט שהחל ב-2021 עומדים רפאל גרינברג וגדעון סולמיני, בשיתוף פעולה עם פרויקט החפירות של האוניברסיטה העברית. הפרויקט עוסק בחישוף שרידי הכפר שנהרס ב-1966, כמו גם שרידיו של בסיס צבאי של צבא ההצלה ושרידי פעילות אנושית של תיירים, יחידות צה"ל, אמנים וצליינים לקבר צדיקים שזוהה באתר.

### פרויקט מערת קסם
מערת קסם היא אתר פרהיסטורי שנמצא ליד ראש העין. באתר התגלו שרידים של התרבות האשלו-יברודית ומתוארך ל-420–200 אלף שנים לפני זמננו. החפירות החלו ב-2001 ובראשן עמדו אבי גופר ורן ברקאי עד 2016, והחל מ-2023 על ידי אלה אסף-שפייר. באתר התגלו שרידי שיניים של מין אדם קדום שעוד לא מוכר, שחי לאחר ההומו ארקטוס, וקרוב אנטומית להומו ספיינס מודרני. הפרויקט כולל מחקרים גאוארכאולוגיים, מחקרי סביבה קדומה, תיארוך וטכנולוגיית כלי אבן.

### פרויקט מרכז בקעת תמנע
בקעת תמנע נמצאת באזור הערבה. העמק כולל עשרות אתרים הקשורים במכרות נחושת קדומים המתוארכים בין תקופת הברונזה המאוחרת ועד ראשית תקופת הברזל (המאות ה-13–9 לפנה"ס). בראש הפרויקט הבינתחומי עומד ארז בן-יוסף מאז 2012. הפרויקט שואף להאיר על התפקיד הגאופוליטי של המכרות הללו והקשר שלהן לממלכה החדשה במצרים ולממלכות ישראל, יהודה ואדום. המחקר עוסק בארכאומגנטיזם, ארכאוזואולוגיה, ארכאובוטניקה וחקר סביבה קדומה.

## פרסומי המכון
המכון מפעיל את **מערכת ה[[הוצאה לאור]] על שם אמרי וקלייר יאס** המפיקה סדרות של פרסומים קבועים בארכאולוגיה ובהם חמש סדרת ספרים וכתב העת מדעי:

* סדרת המונוגרפיות (Monograph Series of the Institute of Archaeology of Tel Aviv University) היא פלטפורמה לפרסום דו"חות חפירה סופיים מחפירות המכון. עד 2021 פורסמו 40 ספרים בפלטפורמה הזאת. העורכים הראשיים נכון ל-2025 הם עודד ליפשיץ ואורן טל.
* דו"חות חפירה לחפירות הצלה מפורסמים בסדרת Salvage Excavation Reports, שפרסמה 12 דו"חות בין 2004-2024. העורך הראשי נכון ל-2025 הוא אורן טל. סדרת Occasional Publications פרסמה חמישה כרכים בין 1993-2021.
* סדרת Mosaics: Studies on Ancient Israel מתמקדת במחקרים נושאיים ואוספי מאמרים. העורך הראשי הוא עודד ליפשיץ ופורסמו בסדרה שלושה כרכים מאז 2021.
* סדרת "במרכז" (In Centro) היא שיתוף פעולה עם מחוז מרכז ברשות העתיקות והמחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. כל כרך בסדרה הוא אוסף מאמרים המתמקדים בנושא מרכזי שנחקר מנקודות מבט רבות. בשנים 2018–2024 פורסמו ארבעה כרכים במסגרת הסדרה.

* כתב העת Tel Aviv: The Journal of the Institute of Archaeology of Tel Aviv University הוא כתב-עת שפיט המתפרסם פעמיים בשנה עם מאמרים על הארכאולוגיה וההיסטוריה של דרום הלבנט. כתב העת הוקם על ידי יוחנן אהרוני ב-1974, והעורך הראשי שלו מאז 2023 הוא עידו קוך. הגם שכתב העת עוסק בכל התקופות החל מהתקופות הפרהיסטוריות, הוא מתמקד בתקופות הברונזה והברזל.

## החוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום ע"ש יעקב אלקוב
החוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום על שם יעקב מ. אלקוב הוא חלק מהפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין באוניברסיטת תל אביב. החוג מלמד סטודנטים לתואר ראשון בארכאולוגיה של ארץ ישראל ותרבויות המזרח הקדום, תואר שני במסלולים ארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום, ארכאולוגיה וחומרים ארכאולוגים ולימודי ישראל הקדום (המשלב לימודי ארכאולוגיה עם מחקרים היסטוריים ומקראיים). מאז 2011, החוג מפעיל גם תוכנית בינלאומית לסטודנטים זרים. לימודים לתואר דוקטור בארכאולוגיה נערכים תחת בית הספר למדעי היהדות וארכאולוגיה על שם חיים רוזנברג. ראשת החוג הנוכחית היא לידר ספיר-חן, ויש בו 17 אנשי סגל (נכון ל-2025), כולל פרופסורים ומרצים בכירים לארכאולוגיה, אגיפטולוגיה, חתיתולוגיה ואשורולוגיה.

## קישורים חיצוניים

*המעבדה לארכאובוטניקה
*המעבדה למיקרוארכאוגאולוגיה השוואתית
*ספריית המכון
*מעבדת השימור והרפאות

## הערות שוליים

קטגוריה:אוניברסיטת תל אביב: יחידות מחקר
קטגוריה:אוניברסיטת תל אביב: הפקולטה למדעי הרוח
קטגוריה:ארכאולוגיה של ארץ ישראל
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
ארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב)
ארכאולוגיה (אוניברסיטת תל אביב)