בנק הפועלים

**בנק הפועלים** הוא בנק מסחרי בישראל. על פי נתוני הדוחות הכספיים לשנת 2023, זהו הבנק השני בגודלו בישראל במונחי הון עצמי, והוא מעסיק כ-8,800 עובדים. הפעילות הבינלאומית של הבנק כוללת את סניף ניו יורק (BHI) ונציגויות בארצות הברית, ועוסקת בעיקר בהענקת שירותי אשראי עסקי, סח"ח ופיקדונות הן לחברות ישראליות הפועלות בארצות-הברית והן לחברות מקומיות. כמו כן, כוללת את הפועלים שווייץ ובנק הפועלים לוקסמבורג שנמצאים בתהליך סגירה. מניות הבנק נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב.

הבנק נוסד בשנת 1921 על ידי ההסתדרות הציונית וההסתדרות הכללית, והיה בשליטת ההסתדרות עד שנת 1983, עת הולאם עקב משבר מניות הבנקים. בשנת 1997 נמכר גרעין השליטה בבנק לקבוצת אריסון-דנקנר בראשות תד אריסון. בעלת השליטה בבנק עד לשנת 2018 הייתה חברת אריסון השקעות שבשליטת שרי אריסון. בפברואר 2025 מונה נעם הנגבי ליו"ר הדירקטוריון. באוגוסט 2024 מונה ידין ענתבי למנכ"ל הבנק.
[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|מודעה, '''[השדה (כתב עת)|השדה**, 1928]]
[[קובץ:Share of Bank HaPoalim.jpg|ממוזער|250 פיקסלים|שמאל|מניית בנק הפועלים על שמו של [[ברל כצנלסון]]]]

==היסטוריה==
===הקמת הבנק===
ב-29 באוקטובר 1919, בישיבת [[הוועד הפועל הציוני]], ביוזמת [[ברל כצנלסון]] (ואחרים) ובתמיכת [[ארתור רופין]] הוחלט על הקמת בנק שיתנהל על ידי הפועלים ולמענם. הוועידה הראשונה של [[הסתדרות העובדים העבריים בארץ ישראל]] אשררה החלטה של הוועידה השישית של [[הסתדרות פועלי יהודה]] בדבר הקמת מוסד כספי לענייני עבודה שיהיה בבעלות הסתדרויות הפועלים בארץ ישראל, וקבעה כי הבנק יעמוד לשרותן של כל קבוצות הפועלים המיוסדות על בסיס [[קואופרציה|קואופרטיבי]], בכל ענפי פעולתן.


הבנק פתח את שעריו ב-[[1 באפריל]] [[1921]], סעיף ב' של תזכיר ההתאגדות של הבנק אמר כי מטרות הבנק הן:  מניות היסוד הוקצו להסתדרות העובדים והוועד הציוני קיבל 43% בהנהלת הבנק.

בשנת [[1928]] מנע הבנק את קריסתה של חברת "[[סולל בונה]]", כאשר העמיד לרשותה הלוואה של 5,000 [[לא"י]].

בין השנים [[1923]]–[[1937]] ניהל את הבנק [[יוסף אהרונוביץ]].

===עד משבר מניות הבנקים===
[[יעקב לוינסון]], שמונה ליו"ר הנהלת הבנק ב-[[1968]], הוביל את בנק הפועלים לפיתוח מואץ ותוך 10 שנים הגיע הבנק למעמד של הבנק הגדול במדינה כשהוא חולף על פני [[בנק לאומי לישראל|בנק לאומי]] שהחזיק בתואר זה קודם לכן. הוא אילץ את רוב המפעלים ההסתדרותיים החשובים לעבוד עם בנק הפועלים והביא לכך שיותר מ-90% מהעסקאות של מפעלי [[חברת העובדים]] ייעשו באמצעות בנק הפועלים (לעומת 40% קודם כניסתו לתפקיד). במהלך כהונתו רכש בנק הפועלים את השליטה בבנקים קטנים רבים: בנק [[הלוואה וחסכון]], [[בנק זרובבל]], בנק יפת (ששינה שמו ל[[בנק אמריקאי ישראלי]] לאחר שרכש את סניפיו של בנק אמריקאי שפעל בישראל), [[בנק אוצר החייל]], בנק תל אביב למשכנתאות, [[בנק מסד]], [[הבנק לחרושת ולמסחר]], בנק משכן, בנק עין חי ואחרים. בנק הפועלים נכנס לפעילות בינלאומית: ב-1971 נפתחו סניף ב[[לונדון]] ונציגות ב[[ציריך]], ב-[[1974]] נפתח סניף ב[[ניו יורק]] והוקם בישראל [[בנק קונטיננטל]], כשותפות בין בנק הפועלים ובנק האיגודים המקצועיים ב[[גרמניה]]. מגמה זו נמשכה בפתיחתם של סניפים נוספים ברחבי תבל. בשנת [[1971]] עלה הבנק למקום השני (לפי גודל המאזן) בבנקאות הישראלית, ודחק את [[בנק דיסקונט]] למקום השלישי. במהלך כהונתו של לוינסון בראשות בנק הפועלים גדל מספר סניפי הבנק מ-60 ל-330. לוינסון פרש מתפקידו בשנת 1983.

הבנק היה בבעלות ההסתדרות עד לשנת [[1983]] אז הולאם בעקבות [[משבר מניות הבנקים (ישראל 1983)|משבר מניות הבנקים]]. [[אפרים ריינר]] שימש כיו"ר הבנק (ובחלק מהתקופה, גם כמנכ"ל) בין השנים [[1977]] ל-[[1985]], עת נאלץ לפרוש מתפקידו בעקבות דו"ח [[ועדת בייסקי]].

===מכירת הבנק===
מאז [[1983]] הייתה [[ישראל|המדינה]] בעלת השליטה בבנק. בפברואר 1995, פרסמה מדינת ישראל מכרז לרכישת הבנק. למיכרז ניגשו שתי קבוצות, קבוצה בה היו שותפים [[ג'ורג' סורוס]], [[תד אריסון]] ובנק [[גולדמן סאקס]], וקבוצה שנייה בראשות איש העסקים [[אליעזר פישמן]]. יישום המכרז התעכב במשך שנתיים ולא יצא לפועל.

בספטמבר [[1997]], נמכר לבסוף גרעין השליטה לקבוצת משקיעים בראשות [[תד אריסון]], יחד עם [[דנקנר השקעות|משפחת דנקנר]] (שנכנסה לעסקה באמצעות חברת [[תעשיות מלח לישראל]]) וקבוצה של יהודים-אמריקנים ([[מייקל שטיינהרדט]], לו רניירי, סקוט שאי, לן אברמסון וצ'ארלס שוסטרמן). הקבוצה רכשה בסך הכל 43% ממניות הבנק תמורת 1.368 מיליארד דולר. [[אריסון השקעות]] מימנה כ-40% מההשקעה, באמצעות הלוואה שהעמיד לרשותה [[קונסורציום]] בנקים בראשות [[הבנק הבינלאומי]]. ואילו משפחת דנקנר באמצעות הלוואה של מעל למיליארד שקל מ[[בנק לאומי לישראל|בנק לאומי]], שהיה אז אף הוא בבעלות ממשלתית, על ידי שעבוד הקרקעות של חברת [[תעשיות מלח לישראל]] כבטוחה להלוואה. דיבידנדים שחילק הבנק לבעלי המניות שימשו לצורך החזרי הריבית על ההלוואה. לאחר מכירת גרעין השליטה החזיקה [[אריסון השקעות]] כ-21% ממניות הבנק ומשפחת דנקנר 11.6%.

בשנת 2004 החלו השותפים האמריקנים בגרעין השליטה למכור בהדרגה את מניות הבנק, ובינואר 2007 מכרה [[דנקנר השקעות|משפחת דנקנר]] את השליטה ב[[תעשיות מלח לישראל]] ל[[אריסון השקעות]] תמורת 886 מיליון שקל, והעניקה לה בכך את השליטה הבלעדית בבנק הפועלים.

במהלך תקופת בעלותה של המדינה ואף שנים לאחר מכן, המשיך הבנק להיות הבנק הגדול ביותר במדינה, והחל מחודש נובמבר 2007 חזר להיות הבנק השני בגודלו.

===פעילות עסקית לאחר ההפרטה===
עם רכישת השליטה על ידי קבוצת אריסון-דנקנר מונה [[עמירם סיון]] למנכ"ל, שכיהן בתפקידו עד [[2002]], שאז הוחלף על ידי [[אלי יונס]].

בדצמבר [[2002]] הכריז הבנק על כוונתו לפטר 900 עובדים שהיוו כ־10% מעובדי הבנק בישראל. בסופו של דבר פוטרו 793 עובדים במהלך שנת [[2003]].

בשנת [[2003]], רכש את [[בנק הספנות]] ממייקל שטיינהארט, שהיה אז שותף לגרעין השליטה בבנק הפועלים עצמו (באמצעות שותפותו בקבוצת אריסון).

את שנת [[2005]] סיים בנק הפועלים ברווח של 2.9 מיליארד שקל, שהיה בזמנו הרווח הגבוה ביותר של כל הזמנים. רווח זה נבע בעיקר ממכירת חברת הבת האמריקאית, בנק סיגניצ'ר. הרווח הנקי של הבנק בשנת [[2006]] הסתכם בכ-3.4 מיליארד [[שקל חדש|שקל]].

בחודש מרץ [[2007]] חתם הבנק על מזכר עקרונות למכירת מניותיו ב[[בנק יהב]] עם [[בנק מזרחי-טפחות]], על פי ההסכם נקבע כי בנק יהב ימשיך לקבל שירותי תפעול מבנק הפועלים לתקופה של שלוש שנים. באותו החודש הוחלף היו"ר [[שלמה נחמה]] ב[[דן דנקנר]]. באותה שנה נמתחה ביקורת רבה על התנהלות הבנק ושל אריסון בדגש על פיטורי נחמה והחלפתו בדנקנר, בעיקר על ידי ה[[דירקטור חיצוני|דירקטור החיצוני]] פרופ' [[אמיר ברנע]]. בספטמבר אותה שנה, ברנע אף התפטר מתפקידו במחאה על ההתנהלות הזאת.

באוגוסט 2009 מונה [[ציון קינן]] למנכ"ל הבנק, במקום [[צבי זיו]] שהתפטר במרץ 2009. באותה שנה מונה [[יאיר סרוסי]] ליו"ר הבנק במקום [[דני דנקנר]] שפרש מתפקיד זה על-פי דרישת [[בנק ישראל]]. באוגוסט 2016 נכנס [[אריק פינטו]] לתפקיד מנכ"ל הבנק.

בשנת [[2016]] השיק הבנק את [[אפליקציית תשלומים|אפליקציית התשלומים]] "[[bit]]". לפי דיווחים, אחת ממטרות פיתוח האפליקציה הייתה להתמודד עם המידע העסקי שאבד לאחר שבנק הפועלים נאלץ לוותר על [[ישראכרט]] והמידע הצרכני שהיא סיפקה.

בשנת 2017 שודרה ב[[כאן 11]] הסדרה הראשונה של [[דו"ח רולניק]] שעסקה בשליטה בבנק, ב[[טייקון|טייקונים]], בחובות דני דנקנר ובקשר בין הבנק לגופי התקשורת בארץ.

בשנת 2020 מונה [[דב קוטלר]] למנכ"ל הבנק.

בעבר ניהל הבנק פעילות בינלאומית ענפה אשר כללה סניפים שלוחות ובנקים בשליטתו ברחבי העולם. נכון לשנת 2023 נותר רק סניף אחד של הבנק בניו יורק שהיקף פעילותו זניח ביחס להיקף פעילות הבנק.

באוגוסט 2024 מונה [[ידין ענתבי]] למנכ"ל הבנק.

בינואר 2026 נתן [[בית הדין לתחרות]] פסק דין המאשר [[עיצום כספי]] בסך 40 מיליון ש"ח שהטילה [[רשות התחרות]] על הבנק עקב מיזם משותף שלו עם [[בנק דיסקונט]] בחברת ה[[פינטק]] "נימה".

==פעילות הבנק==

=== מוצרים ושירותים נוספים ===
הבנק מציע שירותים בנקאיים ללקוחות פרטיים ועסקיים, ובהם חשבונות ייעודיים לצעירים, סטודנטים וחיילים, מספק שירותי [[אשראי]] [[מקוון|מקוונים]], הלוואות דיגיטליות ותמיכה בארנקים דיגיטליים כגון [[גוגל פיי]] ו-[[Apple Pay|Apple pay]].

=== טכנולוגיה ===
הבנק מפעיל מערך שירותים דיגיטליים, כולל אפליקציה לניהול חשבון, [[צ'אטבוט]] פנימי וכלים לניהול [[עובר ושב]], פיקדונות ותוכניות חיסכון. הבנק מאפשר פתרונות בנקאות פתוחה (Open Banking) וממשקי [[API]] לשיתוף נתוני חשבון עם גופים פיננסיים חיצוניים (בהתאם לרגולציה בישראל). בנוסף, מקיים הבנק שיתופי פעולה עם חברות סטארט-אפ בתחומי תשלומים, זיהוי דיגיטלי וייעוץ השקעות, ומשתמש בטכנולוגיות ניתוח נתונים ובינה מלאכותית לצורך מניעת הונאות וזיהוי דפוסי שימוש.

=== אפליקציית הבנק ===
אפליקציית ניהול החשבון של בנק הפועלים מאפשרת פעולות בנקאיות כגון העברות ותשלומים, ניהול כרטיסי אשראי, בקשת הלוואות, הפקדת צ’קים בצילום, פתיחת פיקדונות וניהול השקעות. היא כוללת חיבור ביומטרי (זיהוי פנים או טביעת אצבע), קבלת התראות על תנועות חשבון ושימוש בארנקים דיגיטליים. האפליקציה מתעדכנת באופן שוטף .

=== תרומה לקהילה ודיגיטל פיננסי ===
בנק הפועלים מפעיל את "המרכז לצמיחה פיננסית", המהווה בית ספר דיגיטלי חינמי המעניק ידע וכלים מעשיים להתנהלות כלכלית נבונה. המרכז מציע מגוון הרצאות, קורסים ומדריכים המותאמים לקהלי יעד שונים, החל מילדים ונוער, דרך משפחות ועד לאזרחים ותיקים ובעלי עסקים קטנים במטרה לשפר את האוריינות הפיננסית בישראל.

במקביל, באמצעות "קרן פועלים בקהילה", הבנק משקיע בצמצום פערים חברתיים ותמיכה באוכלוסיות בסיכון.כולל קידום תעסוקה, תמיכה בעמותות ופרויקטים להנגשה דיגיטלית לצד עידוד התנדבות עובדים למען הקהילה ומתן מלגות לסטודנטים מהפריפריה.

===חשיפה למשבר הסאב פריים===
בנק הפועלים נפגע באופן הקשה ביותר ממשבר ה[[סאב פריים]] מבין הבנקים בישראל. עיקר הפגיעה נבעה מרכישת [[איגרות חוב]] מגובות משכנתא מחברות כמו [[פאני מאי]] ו[[פרדי מאק]].

ברבעון הראשון בשנת [[2008]], לאחר שמועות על מחיקות ענק שהבנק יבצע והכחשות גורפות מצד מנהלי הבנק, דיווח הבנק על מחיקה בסכום של 350 מיליון דולר, בכך הגיע הבנק למחיקה מצטברת בסך של שמונה מאות מיליון דולר מפרוץ המשבר עד לאותה עת.

המחיקה בוצעה מ[[ההון העצמי]] של הבנק ונזקפה ל[[קרן הון]], ולא הוגדרה כהפסד ב[[דוח רווח והפסד]]. הפחתת ההון העצמי של הבנק גרמה לבנק להיסחר מתחת להון העצמי שלו לראשונה משנת 2003.

המשקיעים הגיבו בפאניקה ומניית הבנק נפלה בשיעור של למעלה משבעים אחוז, משער 2200 ביוני 2007 לשער 600 בפברואר 2009, בכך נמחקו למעלה משלושים מיליארד שקל מכספי המשקיעים.

בעת פרסום הדוחות הרבעוניים לשנת המס 2008 הודיע מנכ"ל הבנק [[צבי זיו]] על פרישתו וסיכם בדבריו את תוצאות הדוחות הכספיים במילים הבאות "שנת 2008, הייתה הגרועה בתולדות העולם הפיננסי המודרני - צונאמי כלכלי שאיש לא חזה את עוצמתו, ואף כלכלן לא השכיל לנבא את כמות ההרס שהוא נושא עימו".

=== פרשת העלמות המס בארצות הברית ===
בשנת 2015 פתח [[מחלקת המשפטים של ארצות הברית|משרד המשפטים האמריקאי]] בחקירה נגד בנק הפועלים, בחשד שהחל מ-2002 ועד לפחות שנת 2014 הבנק פעל יחד עם עובדיו, לקוחותיו ואחרים להונות את הממשל האמריקאי בכל הנוגע לתשלום מיסים, סייע בהגשת דו"חות שגויים לרשויות המס ולהימנעות בפועל של לקוחותיו בארצות הברית מתשלום מיסים. על פי החשד, בנק הפועלים סייע ללקוחותיו להסתיר את בעלותם בנכסים וכספים שהבנק החזיק בהם, באופן שאיפשר לאותם לקוחות ל[[השתמטות ממס|העלים מיסים]]. בנוסף לכך, נחקר הבנק על מעורבותו בפרשת השחיתות של בכירים ב[[פיפ"א]]. לאחר שנים של התדיינות עם הרשויות בארצות הברית, הודיע הבנק, באפריל 2020, כי חתם עם רשויות המס האמריקאיות על הסכם [[הודאה]] בסיוע ל[[העלמות מס]] ללקוחות הבנק, שבגינו ישלם קנסות בסך כולל של כ-875 מיליון [[דולר אמריקני|דולר]].

בשל הפרשה, על פי דרישת [[הפיקוח על הבנקים|המפקחת על הבנקים]], [[חדוה בר]], החליט [[דירקטוריון]] הבנק שוועדה בלתי תלויה, בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס, [[יורם דנציגר]], תבדוק את התהליכים הניהוליים ותהליכי הבקרה, שאפשרו את המעשים נשוא חקירת המס בכללותה, תוך התייחסות להיבטי ממשל תאגידי והתנהלות ההנהלה הבכירה והדירקטוריון.
===אי סדרים===
באוקטובר [[2022]], מנהל מחלקה בבנק נחשד במעילת ענק, בכספי לקוח. על פי החשד סכום המעילה הוערך בחמישים מיליון שקלים, הייתה זו המעילה הגדולה ביותר במדינת ישראל מאז פרשת [[הבנק למסחר]].

==המבנה הארגוני של הבנק==
[[קובץ:בנהפ בניין הנהלה 2.jpg|250px|ממוזער|שמאל|בניין ההנהלה הראשית ברחוב יהודה הלוי 63 תל אביב. מאחוריו [[מגדל אלרוב]] ו[[מגדל הבינלאומי]]]]
[[קובץ:בנהפ סניף ראשי.jpg|250px|ממוזער|שמאל|הסניף הראשי של הבנק בשדרות רוטשילד 50 תל אביב]]
קבוצת בנק הפועלים פועלת בישראל במכלול תחומי הבנקאות השונים ובפעילות המשיקה בשוק ההון, באמצעות ארבע חטיבות מרכזיות: החטיבה העסקית, החטיבה הקמעונאית חטיבת שווקים פיננסיים ובנקאות בינלאומית וחטיבת החדשנות ואסטרטגיה.
* **החטיבה העסקית**
:החטיבה משרתת לקוחות עסקיים, כאשר בתחום החברות הגדולות (corporate) פועלת החטיבה באמצעות סקטורים בעלי התמחות ענפית ובתחום החברות הבינוניות (Middle Market) פועלת החטיבה באמצעות מרכזי עסקים הפרוסים ברחבי ישראל. בנוסף, החטיבה מעניקה שירות ללקוחותיה באמצעות מרכזי שירות המעניקים ללקוחות החטיבה שירותים תפעוליים, ובאמצעות מערך סחר חוץ הנותן שירותים לכלל לקוחות הבנק.
* **החטיבה הקמעונאית** (Retail)
:החטיבה משרתת, בין השאר, לקוחות משקי בית, בנקאות פרטית, עסקים קטנים ותושבי חוץ, באמצעות למעלה מ-160 סניפים, 14 מרכזי ייעוץ השקעות - פועלים INVEST ו-2 סניפים ניידים הנותנים מענה ללקוחות בנקודות שירות שורות (כמחציתן [[בית אבות|בתי אבות]], [[דיור מוגן]] ומרכזי קשישים), לצד מגוון ערוצים ישירים: מכשירים לשירות עצמי בסניפים וב"חצרות לקוח" בפריסה רחבה, "פועלים באינטרנט", "פועלים בסלולר", מוקד "פועלים בטלפון", מוקד "PRO" - שירות פרימיום דיגיטלי הפונה ללקוחות בעלי מאפיינים דיגיטליים, מערכת קולית לקבלת מידע וביצוע פעולות (IVR) ופניות ברשתות החברתיות. בנוסף, הגביר הבנק את השימוש בשירות תיאום פגישות עם בנקאים, והוסיף ערוצים נוספים לתיאום פגישות, כדי לאפשר ללקוחות לתאם מפגש אישי איכותי ומקצוע.
* **פועלים אקוויטי** (Equity) זרוע ההשקעות הריאליות והבנקאות להשקעות של בנק הפועלים. החברה משקיעה הון וחוב בחברות פרטיות במגוון סקטורים בישראל ובעולם, מספקת הלוואות ומציעה פתרונות צמיחה משולבים לחברות פרטיות. בנוסף, לפועלים אקוויטי פלטפורמת השקעות אלטרנטיביות הכוללת השקעות בקרנות פרייבט אקוויטי מקומיות ובינלאומיות, הקמת קרנות והשקעות סינדיקציה עבור גופים מוסדיים. החברה מספקת גם שירותי ייעוץ לבנקאות להשקעות, ליווי תהליכי מיזוגים ורכישות, גיוסי הון פרטיים והנפקות של חברות ישראליות או בעלות זיקה לישראל בבורסות בארצות הברית, באמצעות שותפות עם בנק ההשקעות האמריקאי William Blair . פועלים אקוויטי מחזיקה ב-20% ממניות לידר שוקי הון, אחד מגופי החיתום המובילים בישראל.
* **חטיבת שווקים פיננסיים ובנקאות בינלאומית**
:החטיבה מרכזת את פעילות קבוצת הבנק במרבית תחומי שוק ההון בישראל ובחו"ל. פעילות זו כוללת, בין היתר, מתן שירותי ביצוע פעולות מסחר בניירות-ערך (ברוקראז') שמירת ניירות-ערך, שירותי מסחר במטבעות והנגזרים, מחקר וייעוץ, שירותים למנהלי נכסים פיננסיים, [[ניהול תיקי השקעות]], בנקאות להשקעות, עסקי חיתום וניהול הנפקות.
===פועלים השקעות===

"פועלים השקעות" היה [[בית השקעות|בית ההשקעות]] של הבנק שהוקם בשנת [[1963]], בשם "חברה להשקעות של בנק הפועלים בע"מ". במהלך השנים הייתה "פועלים השקעות" לאחת החברות המובילות בישראל בקידום השקעות מגוונות בתעשייה, טכנולוגיה מתקדמת, תקשורת, פרסום, מחשבים, סחר, נדל"ן ותחומים נוספים. בשנת [[1996]] רכשה חברת "[[אורדן תעשיות]]" את מניות השליטה בחברה מידי בנק הפועלים, תמורת 206 מיליון שקל, זאת בעקבות דיוני ועדת [[דוד ברודט]] לצמצום [[הריכוזיות במשק הישראלי]], שהמליצה על צמצום החזקות הבנקים בתאגידים ריאליים. בשנת 2001, שונה שם החברה ל[[פולאר השקעות]]. בשנת [[2013]] נכנסה "פולאר השקעות" ל[[הסדר חוב]].

=== פועלים טק ===
פועלים טק היא זרוע הבנקאות של הבנק המיועדת לתעשיית ההייטק בישראל ובארצות הברית. האגף מספק שירותי בנקאות לחברות טכנולוגיה בשלבי פעילות שונים, החל מחברות בשלבים מוקדמים ועד לחברות צמיחה וחברות לקראת הנפקה.

הזרוע נוסדה בשנת [[2015]] כאגף ייעודי בתוך בנק הפועלים, במטרה להעניק שירותים פיננסיים מותאמים לחברות הפועלות בתעשיית הטכנולוגיה.

בפועלים טק שני מסלולי שירות עיקריים בהתאם לשלב ההתפתחות של החברה:

* חברות צמיחה (Growth) – מקבלות שירות במרכז העסקים של פועלים טק ב[[תל אביב]], הכולל שירותי בנקאות ופעילות אשראי.
* חברות בשלבים מוקדמים (Early Stage) – מקבלות שירות במסגרת מרכז ההייטק בהרצליה פיתוח ובסניפים ייעודיים נוספים ברחבי הארץ.

בנוסף לפעילות בישראל, פועלים טק מספקת שירותי בנקאות מסחרית לחברות טכנולוגיה בארצות הברית באמצעות סניף בנק הפועלים במדינה, בשיתוף פעולה עם בנק BHI. הפעילות מתבצעת כסניף של הבנק ובכפוף לרגולציה הישראלית והאמריקאית.

== מנכ"לי הבנק ויושבי הראש שלו לדורותיהם ==
=== מנכ"לי בנק הפועלים ===


=== יושבי ראש הבנק (יושבי ראש הדירקטוריון) ===


==בעלי שליטה==

בשנת 1997 הפכה חברת [[תעשיות מלח לישראל]] ל[[בעל עניין|בעלת עניין]] בבנק. בשנת 2007 נרכשה "תעשיות מלח לישראל" על ידי [[אריסון השקעות]], בעלת השליטה בבנק, שבהמשך מכרה את המניות שבבעלות "תעשיות מלח לישראל".

עד לשנת 2018, משפחת [[אריסון]] החזיקה בעשרים אחוז ממניות הבנק. בשלהי שנת 2018 שרי אריסון הודיעה על מכירה מדורגת של אחזקותיה בבנק, ובספטמבר [[2022]] השלימה את המהלך במכירת מניות בשווי של למעלה ממיליארד שקל, בכך נותר הבנק [[דה פקטו]] ללא בעלי שליטה.

==סמל הבנק==
בראשית ימיו של הבנק לא היה סמל קבוע ושם הבנק בגופנים שונים שימש כ[[סמליל]]. ב-1958 עוצב סמליל הכולל את שם הבנק בלבד. ב[[שנות ה-60 של המאה ה-20|שנות ה-60]] עוצב סמל גרפי המשלב את ראשי התיבות של הבנק (ב' ו-פ') בתוך תבנית ריבועית. סמל גרפי זה שימש את הבנק כסמל משני עד 1998, גם לאחר החלפת הסמליל הראשי עשור לפני כן.

ב-[[1988]] הושק סמליל בו הוצג לראשונה הצבע האדום המשמש את הבנק עד היום. שם הבנק נכתב בגופן [[חיים (גופן)|חיים מוצר]] והוקף במרובע אפור ובתוכו שני מקבילים אדומים. ב-1998 לראשונה שולב [[ריבוע]] אדום בסמל. ב-2001, עוצב סמל חדש, בו נכתב שם הבנק באותיות כחולות בגופן שנוצר במיוחד. כוונתו המקורית של המעצב הייתה לסמל עפיפון אך משמעות זו נזנחה ונשארה רק הצורה המרובעת. סמל זה שימש עד לינואר [[2018]], בו עודכנו צבעי הסמל לאדום ואפור בהירים יותר ושם הבנק מוצג באות ישרה, מודרנית, מעוגלת ולא נטויה.
<gallery widths="185" heights="100" perrow="7">
קובץ:PoalimBankLogoOld.svg|סמליל הבנק הראשון, בשימוש מ-1958 עד ל-1988
קובץ:PoalimBankOld.svg|סמל משני, הוצג לצד הסמליל הראשי משנות ה-60 עד 1998
קובץ:PoalimOld.svg|הסמליל השני, בשימוש מ-1988 עד ל-1998
קובץ:Poalim1998.svg|הסמליל השלישי, בשימוש מ-1998 עד לספטמבר 2001
קובץ:BankHapoalim.svg|הסמליל הרביעי, בשימוש מספטמבר 2001 עד 10 בינואר 2018
קובץ:Poalim2018.svg|הסמליל החמישי, בשימוש מ-10 בינואר 2018
</gallery>

===סיסמאות פרסום===
* בוא לגדול איתנו בנק הפועלים (1985-1982)
* פועלים טוב יותר בשבילך (1994-1985)
* בנקאות שבאה אליך (1996-1994)
* פועלים מכל הלב (1999-1996)
* פועלים כמו שאתה רוצה (2001-1999)
* פועלים בשבילך (2004-2001)
* להיות ראשון זה מחייב (2018-2004)
* פועלים איתכם בכל החלטה (2022-2018)
* מקצוענים שפועלים בשבילך (2022-)

=== הפקת בול הבנק ===
במלאת 100 שנה להיוסדו, השיק הבנק עם [[דואר ישראל]], ובהנפקת [[השירות הבולאי]], את [[בול דואר|בול]] המאה, בעיצובה של מעצבת הבולים מירי גיסטור

== ראו גם ==
* [[דן חסכן]]
* [[Bit]]

==לקריאה נוספת==
* ב. כ. ([[ברל כצנלסון]]), ליסוד בנק הפועלים, [[קונטרס (כתב עת)|קונטרס]], כ"ב, [[ג' בשבט]] [[ה'תר"ף]], עמ' 3–6.
* [[יעקב אפטר]], "בנק הפועלים בארץ ישראל: פעולותיו וערכו בבנין תנועת העבודה בארץ", מאת יעקב אפטר, ברלין: הוועד לענייני ארץ ישראל העובדת, תרפ"ד, 1924, (ספר זה יצא לאור גם בתרגום ל[[יידיש]]), "די ארבעטער באנק אין ארץ ישראל: איר טעטיקייט און באדייטונג פארן אויפבוי פון דער ארבעטס-באוועגונג אינם לאנד" / פון יעקב עפטער, בערלין: דפוס וויקטאריא, [[תרפ"ד]], 1924.
* [[נחום גרוס]] ו[[יצחק גרינברג]], **בנק הפועלים, חמישים השנים הראשונות, 1921-1971''', תל אביב: הוצאת עם עובד, 1994, (600 עמודים).

## קישורים חיצוניים

* 

* ההיסטוריה של בנק הפועלים, אתר תנועת העבודה
* 
* 

## הערות שוליים

*
הפועלים
קטגוריה:חברות ביישוב
קטגוריה:חברות הסתדרותיות שהופרטו
קטגוריה:חברי הבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1921
פועלים