דלקת קרום המוח

**דלקת קרומי המוח** (מיוונית: *μῆνιγξ* - ממברנה, או קרום + הסיומת itis- שמשמעותה דלקת) **דלקת עוצבה** ו**מנינגיטיס** היא מחלה דלקתית חריפה של הקרומים הרכים של המוח וחוט השדרה, הנגרמת בעיקר בשל זיהום חיידקי ונגיפי, אולם במקרים מסוימים גם ממיקרואורגניזמים אחרים דוגמת פטרייתי וטפילי ולעיתים נדירות גם כתוצאה ממחלות לא זיהומיות ומשימוש בתרופות מסוימות. דלקת קרום המוח נחשבת למחלה מסכנת חיים שדורשת התערבות רפואית מיידית.

## הגורמים לדלקת קרומי המוח
עיקר דלקות קרום המוח נגרמות כתוצאה מזיהום של מיקרואורגניזמים ממקור חיידקי ונגיפי. במקרים מסוימים המחלה עלולה להתפתח כתוצאה מזיהום פטרייתי וטפילי, ולעיתים נדירות כתוצאה משימוש בתרופות מסוימות ועל רקע מחלות לא זיהומיות מסוימות. המונח דלקת אספטית של קרום המוח (Aseptic meningitis) מתייחס למצב בו לא נמצאה עדות לנוכחות חיידקית במוקד הדלקת. לכן מונח זה מתייחס לרוב לזיהום נגיפי בקרומי המוח, למצב בו לא התאפשר תרבות מזהם חיידקי בקרקע מזון בעקבות טיפול אנטיביוטי אינטנסיבי, וכן למצב של דלקת קרום המוח שלא על רקע גורם זיהומי כלשהו.

### חיידקים
[שמאל|ממוזער|220px|[חיידקים|חיידקי *[[Neisseria meningitidis]]* בנוזל CSF מבעד למיקרוסקופ אור]]
שכיחות מיני החיידקים שגורמים לדלקת קרום המוח משתנה בהתאם לקבוצת גיל החולה.
* **פגים, ילודים ותינוקות עד גיל 3 חודשים**:
** *Streptococcus agalactiae*
** *Listeria monocytogenes*
* **ילדים**:
** *[[Neisseria meningitidis]]* ("מנינגוקוק", "החיידק האלים")
** *[[Streptococcus pneumoniae]]* ("פנאומוקוק")  6, 9, 14, 18, 23.
** *Haemophilus influenzae* מזן B - עד לתחילת השימוש בחיסון נגדו היה הגורם הנפוץ ביותר לדלקת קרום המוח בקרב ילדים עד גיל 5.
* **מבוגרים**:
** *Neisseria meningitidis*
** *Streptococcus pneumoniae*
שני חיידקים אלה אחראים לכ-80% מכלל דלקות קרום המוח בקרב מבוגרים.
[שמאל|ממוזער|220px|חיידקי ''[Streptococcus pneumoniae* בנוזל CSF מבעד ל[[מיקרוסקופ]] [[פלואורסצנציה|פלואורסצנטי]]]]
* *'חיידקים נוספים**:
** ''[[Streptococcus pyogenes]]''
** ''[[Staphylococcus|Staphylococci]]'', ''[[Pseudomonas]]'' ו-Enterobacteriaceae עלולים לגרום לדלקת קרום המוח כתוצאה מ[[טראומה גופנית|טראומה]] ב[[גולגולת]] וב[[אף|חלל האף]] ובקרב חולים [[כשל חיסוני|מדוכאי מערכת חיסון]] ([[השתלת איברים|מושתלי איברים]], חולי [[איידס]]).
** ''[[Mycobacterium tuberculosis]]'' - עלול לגרום לדלקת שחפתית של קרום המוח (Tuberculous meningitis) במקומות אנדמיים למחלת ה[[שחפת]] וכן בחולים מדוכאי [[מערכת החיסון|מערכת חיסון]].
** חיידקים המשתייכים ל[[מחלקה (טקסונומיה)|מחלקת]] ה-Spirochaete דוגמת ''Treponema pallidum'' ו-''Borrelia burgdorferi'' עלולים לגרום לדלקת אספטית של קרום המוח.

===נגיפים===
* Herpes simplex virus
* Varicella zoster virus
* Enteroviruses
* Mumps virus
* Lymphocytic Choriomeningitis Virus

===פטריות===
[[קובץ:Cryptococcus neoformans using a light India ink staining preparation PHIL 3771 lores.jpg|שמאל|ממוזער|220px|[[שמר]]ים מ[[מין (טקסונומיה)|מין]] ''Cryptococcus neoformans'' לאחר צביעה ב-India ink]]
ב[[זקנה|אוכלוסייה מבוגרת]] וכן במדוכאי מערכת חיסון עלולה להתפתח דלקת קרום המוח על רקע של זיהום פטרייתי. להלן הפתוגנים הפטרייתיים השכיחים:
* ''Cryptococcus neoformans''
* ''Coccidioides immitis''
* ''Histoplasma'' spp
* ''Blastomyces dermatitidis''
* ''[[Candida]]'' spp

===טפילים===
[[קובץ:Angiostrongylus cantonensis.png|שמאל|ממוזער|120px|[[נקבה|נקבת]] ה[[תולעים טפיליות|תולעת הטפילה]] ''Angiostrongylus cantonensis'']]
[[אאוזינופיל]]יה גבוהה ב[[נוזל המוח והשדרה|נוזל ה-CSF]] עלולה להעיד על דלקת קרום המוח על רקע טפילי. דלקת קרום המוח על רקע טפילי עלולה לנבוע בעקבות זיהום בטפילים [[יצור רב-תאי|רב-תאיים]] ([[תולעים טפיליות]]), או [[חד-תאיים]] ([[פרוטוזואה]]). להלן הפתוגנים הטפיליים השכיחים:
* ''Angiostrongylus cantonensis''
* ''Taenia solium''
* ''Toxocara'' spp
* ''[[Plasmodium]] falciparum''
* ''[[Naegleria fowleri]]''

===גורמים נוספים===
* דלקת קרום המוח על רקע של [[סרטן (מחלה)|גידול סרטני]].
* נוירוסרקואידוזיס ([[סרקואידוזיס]] של [[מערכת העצבים]])
* [[זאבת]]
* [[מחלת בכצ'ט]]
* נטילת תרופות שונות ([[נוגדי דלקת שאינם סטרואידים]], [[נוגדן תוך ורידי|נוגדנים תוך ורידיים]])

==תסמינים==
[[קובץ:Neck stiffness.jpg|שמאל|ממוזער|220px|גבר חולה בדלקת קרום המוח מפגין [[תסמין]] אופייני של קשיון ב[[שריר]]י ה[[צוואר]]]]
בדלקת קרום המוח על רקע זיהום חיידקי ה[[תסמין|תסמינים]] השכיחים של המחלה הם [[כאב ראש]] חזק מאוד, קשיון ב[[שריר]]י ה[[צוואר]] שמונע את היכולת לכופף את הראש קדימה עד למצב בו ה[[סנטר (איבר)|סנטר]] נוגע ב[[בית החזה]], [[חום (תסמין)|חום]] גבוה, [[פוטופוביה]], פונופוביה, [[ערפול וחוסר הכרה|ערפול חושים]], [[טכיקרדיה]], [[טכיפנאה]], חולשה, [[צמרמורת]], [[סחרחורת]], [[בחילה]] ו[[הקאה]].

דלקת קרום המוח על רקע זיהום ב-''Neisseria meningitidis'' מתאפיינת במקרים רבים, בנוסף למפורט לעיל, בהופעה מוקדמת של [[חבורה (רפואה)|חבורות]] מסוג [[פטכיה]] (petechia) וארגמנת (purpura) על פלג גוף תחתון, [[גפיים]], [[קרום רירי|רקמות ריריות]] ו[[לחמית|לחמיות]]. חבורות אלה אינן נעלמות כאשר לוחצים עליהן.

דלקת קרום המוח על רקע של זיהום בנגיפי Herpes simplex virus ו-Enteroviruses מתאפיינת במקרים רבים בהופעה של [[הרפס גניטלי]] ו[[מחלת הפה והגפיים]], בהתאמה.

שיעור ההדבקה הגבוה ביותר הוא בגיל 6–7 חודשים. 60% מהחולים הם בני פחות משנה ו-90% הם בני פחות מ-5 שנים.

==סיבוכים==
===סיבוכים מוקדמים===

הסיבוכים הנפוצים ביותר בשלב המוקדם של דלקת קרום המוח על רקע של זיהום חיידקי כוללים, על פי רוב, [[אלח דם]], תגובה דלקתית כלל מערכתית (SIRS), [[קרישה תוך-כלית מפושטת|קרישה תוך-כלית מפושטת (DIC)]] שגורמת לעלייה בסיכון ל[[דימום|דימומים]] רב-מערכתיים ולצניחת [[לחץ דם|לחץ הדם]]. בדלקת קרום המוח על רקע של זיהום ב-''Neisseria meningitidis'' מתפתחת לרוב הרעלת דם (Septicemia) חריפה שנקראת [[מנינגוקוקסמיה]] (Meningococcemia). קרישה תוך-כלית מפושטת ודימומים נרחבים עלולים להוביל במנינגוקוקסמיה ל[[נמק]]ים של הגפיים.

סיבוכים שכיחים נוספים הם: [[דלקת המוח]], [[דלקת כלי דם]], [[בצקת מוח]], עלייה ב[[לחץ תוך-גולגולתי]], [[בקע מוחי]], [[הידרוצפלוס]] ו[[פרכוס אפילפטי]].

===סיבוכים מאוחרים===
הסיבוך השכיח ביותר אחרי דלקת קרום המוח חיידקית הוא פגיעה ב[[עצבי הגולגולת]] אשר שולטים, בין היתר, על תנועת עיניים, שרירי ה[[פנים]] ו[[שמיעה]].
לפיכך [[לקות שמיעה]] הוא סיבוך נפוץ אחרי דלקת קרום המוח על רקע של זיהום חיידקי, ויש לערוך לילד בדיקת שמיעה לאחר חלוף המחלה. אחוז הפגיעה ב[[מערכת העצבים המרכזית]] כתוצאה מדלקת המוח וכלי הדם שמזינים אותו בזמן דלקת קרום המוח אינו מבוטל; קרישה תוך-כלית מפושטת עלולה לגרום ליצירת [[פקקת]] בכלי הדם שמזינים אזורים שונים במוח ולגרום ל[[נמלול]], לאיבוד תחושה ולפגיעה בתפקוד איברים שנשלטים על ידי אותו אזור במוח שסבל מ[[איסכמיה]].

לכן במקרה של חשד בדלקת קרום המוח, יש הכרח להגיע לאבחנה במהירות האפשרית, ולהתחיל מיד בטיפול תרופתי (אנטיביוטי, אנטי-ויראלי, אנטי-פונגלי, אנטי-פרזיטי) ו/או בטיפול תומך אחר.

==אבחנה==

חולה החשוד בדלקת קרום המוח אשר מגיע ל[[בית חולים]] יעבור סדרה של [[בדיקה גופנית|בדיקות פיזיות]] בנוסף לבדיקות [[מעבדה|מעבדתיות]] לשם אימות המחלה ואיתור הגורם הספציפי לה.

===בדיקות גופניות===
* בדיקת קשיון בשרירי הצוואר
* הופעת חבורות
* פוטופוביה
* בדיקת מצב ההכרה והתמצאות
* מדידת חום גוף
* [[טומוגרפיה ממוחשבת|טומוגרפיה ממוחשבת (CT)]] או [[דימות תהודה מגנטית|דימות תהודה מגנטית (MRI)]] לשם הערכת חומרת המחלה.
===בדיקות מעבדה===
* [[ניקור מותני]] - הליך רפואי שבמהלכו נלקחת דגימה של נוזל CSF סביב [[חוט השדרה]] לצורך ביצוע אנליזות [[ביוכימיה|ביוכימיות]], [[מיקרוביולוגיה|מיקרוביולוגיות]] ו[[ציטולוגיה|ציטולוגיות]]. במעבדה הביוכימית נמדדת רמת ה[[חלבון]] וה[[גלוקוז]] ב-CSF: רמת חלבון גבוהה ורמת גלוקוז נמוכה מעידים על דלקת קרום המוח על רקע חיידקי, במעבדה ציטולוגית נספרים מרכיבי מערכת החיסון ב-CSF, דבר המעיד על תהליך דלקתי ובמעבדה מיקרוביולוגית מתרבתים את ה-CSF ובוחנים אותו תחת ה[[מיקרוסקופ]] על מנת לאתר את הגורם הספיציפי למחלה.
* [[בדיקת דם]] - הליך רפואי שבמהלכו נלקח דם לצורך ביצוע אנליזה [[אימונולוגיה|אימונולוגית]], [[המטולוגיה|המטולוגית]] ומיקרוביולוגית. במעבדה האימונולוגית וההמטולוגית נמדדת פעילות מערכת החיסון לרבות רמות [[חלבון מגיב C]], [[קרישת דם|תפקודי קרישה]] ו[[ספירת דם|ספירת דם כללית]] ובמעבדה המיקרוביולוגית מבצעים תרביות דם לצורך איתור אלח דם שעלול, כאמור, להגרם מסיבוכי המחלה.

==טיפול==
[[קובץ:Ceftriaxone structure.png|שמאל|ממוזער|220px|[[מבנה כימי|המבנה הכימי]] של [[מולקולה|מולקולת]] ceftriaxone]]
מרבית המקרים של דלקת קרום המוח נגרמים כתוצאה מזיהום ויראלי (נגיפי) - 85%. מחלה על רקע חיידקי (15%) היא דוהרת ומסכנת חיים ולכן במחלה חיידקית יחלו הצוותים הרפואיים במתן אנטיביוטיקה רחבת טווח עוד בטרם קבלת תשובת המעבדה המיקרוביולוגית באשר לגורם המחלה.
* **פתוגן חיידקי** - הטיפול יהיה מבוסס על [[עירוי|מתן תוך-ורידי]] של אנטיביוטיקה בהתאם לתוצאות מבחני רגישות שנערכו במעבדה המיקרוביולוגית ובהתאם לגיל החולה. האנטיביוטיקות השכיחות בהן משתמשים כוללות: [[צפלוספורין|צפלוספורינים]] מדור שלישי (cefotaxime, ceftriaxone), [[כלורמפניקול]], [[ריפמפיצין]] ו[[ציפרופלוקסאצין|ציפרופלוקסצין]]. בחלק מן המקרים משלבים בטיפול גם תרופות [[גלוקוקורטיקואיד]]יות דוגמת [[דקסמטזון]] להורדת התהליך הדלקתי.
* **פתוגן נגיפי** - ברוב מקרי דלקת קרום המוח על רקע זיהום נגיפי אין כל צורך בטיפול ספציפי שכן המחלה מתונה הרבה יותר מזאת החיידקית וחולפת מעצמה. לפיכך במרבית מקרי תחלואה אלה רובו של ה[[טיפול פליאטיבי|טיפול יהיה תומך בלבד]] ([[מנוחה]], מתן [[משכך כאבים|משככי כאבים]] ונוזלים). בזיהום על רקע Herpes simplex virus ו-Varicella zoster virus ניתן לטפל ב[[אציקלוביר]].
* **פתוגן פטרייתי*' - הטיפול יהיה מבוסס על [[תכשיר אנטי-פטרייתי|תכשירים אנטי-פטרייתיים]] כגון amphotericin B ו-5-fluorocytosine בשילוב עם ניקור מותני תדיר על מנת להוריד את הלחץ התוך-גולגולתי שעולה לעיתים תכופות בדלקת קרום המוח על רקע פטרייתי.

==מניעה וחיסון==
===מניעה===
דלקות קרום המוח על רקע חיידקי ונגיפי נחשבות למדבקות. עיקר ההדבקה בדלקת קרום המוח על רקע חיידקי מתרחשת על ידי יצירת [[אירוסולים]] ([[שיעול]], [[עיטוש]]) וכן מגע קרוב עם החולה ([[נשיקה]], [[אכילה]] ו[[שתייה]] מכלים משותפים וכיוצ"ב), אולם אין המחלה מידבקת בהשוואה ל[[שפעת]] ולכן שהייה בחדר עם חולה בדלקת קרום המוח לא תגרום בהכרח להדבקות. מרבית הזיהומים על רקע נגיפי מתרחשים כתוצאה מ-Enteroviruses, אשר מועברים על ידי [[מחזור צואה-פה]] ולכן הדרך הטובה ביותר למניעה של המחלה החיידקית והנגיפית היא על ידי שמירה על בידוד מגע עם חולה במחלה החיידקית ו[[היגיינה]] נאותה.

אם התרחשה חשיפה בין חולה בדלקת קרום המוח על רקע *Neisseria meningitidis* או *Haemophilus influenzae* מזן B לבין הסובבים אותו, מומלץ לתת טיפול אנטיביוטי מונע לכל האנשים שהיו במגע עם החולה בזמן מחלתו לפני שהחל לקבל טיפול אנטיביוטי. הטיפול המונע הוא על ידי מתן ריפמפיצין, או ציפרופלוקסצין [[מתן פומי|דרך הפה]]. אין המלצה לטיפול מונע לאנשים שהיו במגע עם החולה בדלקת קרום המוח שנגרמה על ידי חיידקים אחרים.

===חיסון===
ה[[חיסון]] נגד *Haemophilus influenzae* מזן B, החיידק שטרם הכנסת החיסון לשוק היה אחראי למרבית מקרי תחלואה בילדים מתחת לגיל 5, מבוסס על יצירת [[נוגדן|נוגדנים]] נגד ה[[קפסולה (בקטריולוגיה)|קפסולה]] ה[[פוליסכריד]]ית של החיידק. בעקבות הכנסת חיסון זה לשוק ירדה התחלואה מחיידק זה בצורה משמעותית. החיסון נמצא בשגרת החיסונים של מדינת [[ישראל]]. החיסון ניתן ב-4 מנות בגילאים: 2 חודשים, 4 חודשים, 6 חודשים ו-12 חודשים. תינוק שהגיע לגיל 12 חודשים ולא קיבל את החיסון המלא - מספיקות עבורו שתי מנות חיסון בהפרש של חודשיים להשגת חסינות, ומעל גיל 15 חודש מספיקה מנת חיסון אחת להשגת חסינות מלאה. בצורה דומה, עם הכנסת החיסון כנגד ה[[חזרת (מחלה)|חזרת]], ירד אחוז החולים בדלקת קרום המוח על רקע Mumps virus בצורה משמעותית.

החיסון כנגד *Neisseria meningitidis* נמצא יעיל כנגד הזנים A, C, W135, Y. פיתוח חיסון כנגד זן B נתקל בקשיים רבים, שכן נמצא כי הקפסולה בזן זה משרה [[אימונוגניות]] נמוכה ביותר כלפי מערכת החיסון, דבר שמקשה בצורה משמעותית פיתוח תרכיבי חיסון כנגדה. לאחרונה פותחו שני חיסונים כנגד זן זה על ידי חברת [[נוברטיס]] (הטכנולוגיה נקנתה והחיסון מיוצר ומשווק על ידי GSK) חיסון שני פותח על ידי Pfizer והוא טרם משווק בישראל.

החיסון כנגד *Streptococcus pneumoniae* נמצא יעיל מאוד (98% הגנה) כנגד הזנים השכיחים בהקשר של דלקת קרום המוח (סרוטיפים: 6, 9, 14, 18, 23).

החיסון "בקסרו" (*Bexsero*) הוא החיסון הראשון בעולם שאושר למניעת תחלואה הנגרמת מהחיידק האלים (מנינגוקוק B) ילדים ומבוגרים הגיע לישראל. החיסון החדש נמכר באופן פרטי. תופעות הלואי השכיחות מאוד שלו (10% או יותר לכל אחת מהן) כוללות הפרעות באכילה, [[ישנוניות]], בכי בלתי רגיל, כאב ראש, שלשול, הקאה, פריחה, כאב מפרקים, כאב שרירים, כאב באזור ההזרקה (כולל כאב המונע פעילות יומיום רגילה), חום גבוה, הרגשה כללית רעה. דיון במשרד הבריאות על הכללתו בתוכנית החיסונים הלאומית התקיים ב-25 בדצמבר 2018.

== אפידמיולוגיה ==
על פי נתוני IHME – Global Burden of Disease, בשנת 2021 מתו בעולם כ‑214,000 אנשים ממנינגיטיס. הנתונים ההיסטוריים מראים שבשנים מסוימות המספר היה גבוה אף יותר - 300–400 אלף בשנות ה‑80–90).  מנינגיטיס היא הגורם הזיהומי החמישי בשכיחותו למוות בילדים מתחת לגיל 5. שיעורי התמותה הגבוהים ביותר הם אצל תינוקות וילדים צעירים, במיוחד מתחת לגיל 5, וכן קשישים. הנתונים הגלובליים מראים  שיא תמותה בילדות המוקדמת, ירידה בגיל הביניים, ועלייה מסוימת בגיל המבוגר.  

==ראו גם==
* [[ארכנואידיטיס]]
* [[חגורת המנינגיטיס האפריקנית]]

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.chisunim.co.il/Paper.aspx?id=21&cat=6  *Hemophilus influenzae'' type B ], אתר חיסונים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחלות דלקתיות של מערכת העצבים המרכזית
*