open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שירות דוב

[שמאל|ממוזער|250px|תחריט "שירות דוב" של [גוסטב דורה]]
**שירות דוב** הוא ביטוי המתאר ניסיון לפתור בעיה באופן המקלקל עוד יותר את מצב העניינים. נאמר על אדם המזיק מתוך כוונה לעזור, שהוא "נותן שירות דוב". מקור הביטוי במשל שנכתב במקור במזרח והוצג לראשונה למערב על ידי ז'אן דה לה פונטן.

הביטוי מופיע במשל מהמאה ה-17 מאת הסופר הצרפתי ז'אן דה לה פונטן:

משל זה עובּד ותורגם לרוסית בידי איבן אנדרייביץ' קרילוב ב"משלי קרילוב",
והנה מוסר ההשכל:

ברפואה, שבה טעות עלולה לגרום נזק רב, מקובל הכלל פרימום נון נוקרה (ובלטינית: Primum non nocere), ומשמעותו: **ראשית, אל תגרום נזק**. הכלל מבטא עיקרון מהותי של האתיקה הרפואית, והוא משמש לפחות מאז 1860 כתזכורת לעוסקים ברפואה, כי לפעולות הנעשות מתוך כוונות טובות עלולות להיות תוצאות לא רצויות.

אמרות אחרות המבטאות כוונה זו: "הדרך לגיהנום רצופה כוונות טובות" ו"בא לברך ויצא מקלל".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:משלים
קטגוריה:בעלי חיים במשלים
קטגוריה:דוביים בתרבות
ז'אן בודל

**ז'אן בודל** (בצרפתית: Jean Bodel; ) היה משורר בצרפתית עתיקה שכתב כמה מן השירים על מעללי גבורה. הוא חי באטרכט (שמה ההולנדי של אראס) שבצפון צרפת.

## יצירתו
בודל כתב את ה- Chanson de Saisnes, על אודות מלחמתו של המלך קארל הגדול עם הסאקסונים ומנהיגם וידוקינד, שאותו בודל מכנה Guiteclin. בנוסף, הוא כתב מחזה נפלאות שנקרא Jeu de Saint Nicolas, המספר כיצד סיינט ניקולס הכריח כמה גנבים להשיב רכוש הגנוב לבעליו.

בודל היה האדם הראשון, ככל הידוע לנו, שסיווג את הרעיונות האגדתיים והמחזורים הספרותיים הידועים בספרות הביניימית אל תוך "שלושה חומרים"; ה-"חומר של רומא", או סיפורם מחדש של סיפורים מהקלאסיקה; "החומר של בריטניה", המתייחס למלך ארתור; וה"חומר של צרפת", הכולל את המלך קארל הגדול והפלאדינים שלו.

בשנת 1202, בודל חלה בצרעת ונכנס למושבת-מצורעים, שם נפטר מהמחלה בשנת 1210.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררים צרפתים
קטגוריה:ילידי 1165
קטגוריה:נפטרים ב-1205
דובדבן מסוכר

**דובדבן מסוכר** הוא דובדבן משומר ומסוכר העשוי מדובדבנים בעלי צבע בהיר (בעיקר מזני רויאל אן, רנייה וגולד). הדובדבנים משומרים בתמיסת מלח, תמיסת גופרית דו-חמצנית או באלכוהול ולאחר מכן בתמיסה הכוללת סירופ סוכר, חומרי טעם וריח מלאכותיים, ממתיקים וצבעי מאכל.

באופן מסורתי הדובדבנים המסוכרים הצבועים אדום הם בטעם שקדים, ואילו אלה הצבועים ירוק הם בטעם מנטה.

בהמשך התהליך מחוממים הדובדבנים ועוברים תהליך העושה אותם למבריקים, נטבלים בגלוקוז ומיובשים על מנת ליצור את הזיגוג.

## היסטוריה
דובדבנים אלה נמכרו לראשונה בארצות הברית בסוף המאה ה-19, ובשנת 1912 הגדיר לראשונה מנהל המזון והתרופות האמריקאי את הליך ייצור הדובדבנים המסוכרים. במקור שומרו הדובדבנים באלכוהול אולם בשל האיסור על מכירת האלכוהול בארצות הברית החל משנת 1920 פיתח פרופסור ארנסט ויגאנד (Ernest H. Wiegand) מאוניברסיטת המדינה של אורגון את תהליך היצור המקובל כיום, הכולל תמיסת מלח.

דובדבנים מסוכרים משמשים כעיטור לקוקטיילים ועוגות, מילקשייקים וגלידות.

## קישורים חיצוניים

* ההיסטוריה של הדובדבן המסוכר 
* יצירת דובדבן מסוכר 

קטגוריה:מאכלי דובדבנים
קטגוריה:חומרי גלם (מזון)
קטגוריה:עיטורי קוקטייל
עיטורי קוקטייל

[ממוזער|שמאל|200px|[מרטיני (קוקטייל)|מרטיני מעוטר ב"טוויסט" של קליפת לימון]]
**עיטורי קוקטייל** הם קישוטים המעטרים קוקטיילים כחלק מהאופי הצבעוני של הקוקטייל. העיטורים נועדו הן להוסיף צבע וצורה לקוקטייל, והן, כאשר מדובר בעיטורים אכילים, להוסיף טעם.

מקובל לעטר קוקטיילי רום בעיטורי פירות ובעיקר פירות טרופיים על מנת להוסיף טעמים מתוקים לקוקטייל. עיטורי טקילה מעוטרים לרוב בעיטורי פירות הדר - לימון ותפוז שנועדו להוסיף צבע צבעוני לקוקטייל השקוף וטעם חמצמץ.
משקאות על בסיס ג'ין ווודקה מעוטרים בעיקר במאכלים בעלי טעמים חמוצים או חריפים (זיתים, בצלי פנינה) או לחלופין טעמים מתוקים של תפוז או דובדבן מסוכר.
משקאות על בסיס ויסקי או ברנדי נהוג שלא לעטר - ובכל מקרה שלא להוסיף להם טעמים (העיטורים הם עיטורים לא אכילים).

## עיטורים אכילים
עיטורים אלה, אף שנועדו בעיקר כקישוט, מהווים חלק בלתי נפרד מהקוקטייל ומוספים לקוקטייל כחלק ממכלול הטעמים המרכיבים אותו:
* **[[דובדבן מסוכר|דובדבנים מסוכרים]]**
* **[[זית]]** (לרוב ממולא גמבה)
* **[[בצלצל|בצלצלי פנינה]]**
* **[[לימון]]** או ליים פרוס, או קליפת לימון
* **עלי [[מנטה]]**
* **[[תפוז]]** פרוס, או קליפת תפוז
* **[[אננס]]**
* **כתר [[מלח בישול|מלח]] גס** או כתר **[[סוכר]]** הנדבק לשפת כוס הקוקטייל
* **[[חסילון]]**


קובץ:Cloud 9 - round 2.jpg|דובדבן מסוכר
קובץ:Cocktail olives.jpg|זית
קובץ:Cocktail1.jpg|לימון פרוס
קובץ:Tanqueray martini.jpg|סליל ליים
קובץ:Cuban cocktails.jpg|תפוז, מנטה, וליים
קובץ:Mai Tai.jpg|קוקטייל מאי תאי מעוטר באננס
קובץ:Di mare (Bloody Mary).jpg|חסילון בבלאדי מרי
קובץ:Champagne Cocktail.jpg|פטל בקוקטייל שמפניה


## עיטורים לא אכילים
עיטורים אלה משמשים לקישוט בלבד ואינם למאכל. העיטורים כוללים:
* חיות פלסטיק המוצמדות לקצה הכוס.
* שרשראות עשויות חרוזים - עיטורים אלה מקובלים בניו אורלינז במסגרת קרנבל המארדי גרא.
* מטריות קוקטייל עשויות נייר
* קשיות שתייה בעלות צורות יוצאות דופן או צבעים יוצאי דופן.
* דגלים
* עיטורים נוצצים


תמונה:Cocktail monkey.jpg|קוף קוקטייל
תמונה:Cocktail umbrella side.jpg|מטריית קוקטייל
תמונה:Cocktail straws.jpg|קשית שתייה
תמונה:Flaming cocktails.jpg|אלכוהול משולהב
תמונה:Cocktails 03.jpg|עיטורים שונים
תמונה:Brass monkey drink.jpg|מקל מנצנץ שעליו דובדבן מסוכר וקשית שתייה


## ראו גם
* קוקטייל
* עיטורי מזון

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:קוקטיילים
מדליית דייווי

**מדליית דייווי** (באנגלית: **Davy Medal**) היא פרס אשר מוענק מדי שנה על ידי החברה המלכותית בלונדון, מאז שנת 1877. המדליה מוענקת לאיש או אישים על "גילוי חשוב בצורה בולטת שאירע בעת האחרונה בכל ענף בכימיה". המדליה קרויה על שם האמפרי דייווי, כימאי בן המאה ה-19. 

זוכי הפרס מקבלים מדליה מברונזה בצירוף מענק בן 2,000 לירות שטרלינג, נכון לשנת 2020.

המדליה הוענקה לראשונה לרוברט בונזן וגוסטב קירכהוף, על מחקריהם ותגליותיהם בניתוח ספקטרום.

## קישורים חיצוניים

* 
* דף החברה המלכותית עם מידע על המדליה
:* רשימת הזוכים

*
דייווי
דייווי
קטגוריה:היסטוריה של הכימיה
דייווי
דייווי
עוגת היער השחור

**עוגת היער השחור** (בגרמנית: **Schwarzwälder Kirschtorte** - "עוגת דובדבנים של היער השחור") היא עוגה הנפוצה בכל רחבי העולם המערבי. מקור עוגה זו בגרמניה, משם היא נפוצה לארצות הברית וקנדה. שמה העברי הוא תרגום של השם האנגלי: **Black Forest gateau** או **Black Forest cake**.

עוגת היער השחור היא עוגת שוקולד בת מספר שכבות שביניהן קצפת ודובדבנים. העוגה מעוטרת בקצפת, פתיתי שוקולד ודובדבנים מסוכרים. נהוג להרטיב את שכבות העוגה בקירש או רום.

## היסטוריה
מקורה של העוגה בקינוח שהיה מקובל בדרום גרמניה, באזור היער השחור וכלל דובדבנים, שמנת וקירש. העוגה נוספה לקינוח זה מאוחר יותר, ככל הנראה בשווייץ, בקנטון צוג, שם נעשה הקינוח עם עוגה קשה המורטבת בקירש. גרסה שונה במעט קיימת בקנטון בזל-לנדשאפט. הקונדיטור ג'וזף קלר טוען כי המציא את עוגת היער השחור בצורתה הנוכחית בשנת 1915 והגיש אותה לראשונה בקפה אגנר (Café Agner) שבבאד גודסברג (כיום שכונה בבון), אולם היסטוריונים חלוקים על קביעה זו.
מתכון העוגה הופיע לראשונה בספר הבישול Konditorei-Spezialitäten und wie sie entstehen משנת 1934 שיצא לאור בדרזדן. העוגה הייתה פופולרית בברלין, אוסטריה ושווייץ. במהלך עשר השנים הבאות הפכה העוגה פופולרית ברחבי גרמניה. בשנות ה-50 של המאה ה-20 החלה לצבור פופולריות בצפון אמריקה. בשנות ה-70 הפכה העוגה פופולרית בישראל, אולם פופולריות זו דעכה בשנות ה-90.

## בתרבות
במשחק המחשב פּוֹרטָל 1 עוגת היער השחור היא הפרס אותו מבטיחה הבינה המלאכותית המעורערת בנפשה, GLaDOS, לשחקנית אם תצליח לפתור את כל החידות. אחת מליבות הבינה המלאכותית אותן משמידה השחקנית בקרב הסיום מקריאה בקול מונוטוני את המתכון לעוגה.

## קישורים חיצוניים

* מתכון באתר על השולחן
* 

קטגוריה:קינוחי שוקולד
היער השחור
קטגוריה:היער השחור
קטגוריה:מאכלי דובדבנים
יער שחור
יער שחור
ישיבת אור אלחנן

**ישיבת אור אלחנן** - "אהל תורה" ברנוביץ' היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית בירושלים, שאליה מסונפות מספר ישיבות קטנות ברחבי הארץ. נכון ל-2025 לומדים בה כ-400 תלמידים.

## יסוד הישיבה
בשנת ה'תשל"ט (1979) עלה לישראל הרב אלעזר שמחה וסרמן מלוס אנג'לס שבארצות הברית, שם עמד בראשותה של ישיבת "אור אלחנן דקליפורניה" שנוסדה על ידו על שם אביו, הרב אלחנן וסרמן, ולזכר ישיבת "אהל תורה" שהוקמה על ידי אביו בעיר ברנוביץ' שבליטא בשנת ה'תרפ"א (1921). עם עלותו ארצה, העביר את הישיבה בלוס אנג'לס לרשותה של ישיבת חב"ד בעיר, בתנאי ששמה יישמר.

הרב וסרמן רצה להציב גלעד לאביו, באמצעות הקמתה של ישיבה שתתנהל על פי מתכונתה של הישיבה בברנוביץ'. הוא מינה את הרב מאיר חדש, ששימש כמשגיח בישיבות חברון ו"עטרת ישראל", למנהל הרוחני הראשי של הישיבה, ואת בנו, הרב משה מרדכי חדש, לראש הישיבה. לאחר פטירת הרב משה מרדכי בתמוז ה'תשע"ו, מונו בנו הרב חיים אריה חדש וחתנו הרב צבי אליעזר וינפלד לראשי הישיבה. אחיו של הרב משה מרדכי, הרב נפתלי חדש, הוא המנהל הרוחני, על צוות הישיבה נמנים הרבנים ר' שמריהו גרוסנס, ר' זלמן גודמן ר' מרדכי סומפולינסקי, ר' אברהם פוזן, והרב צבי פסח כהן (בנו של הרב דוד כהן וגיסם של ראשי הישיבה) הרב עמנואל שחר, הרב יהושע ארלנגר, הרב אפרים פולק.
כמו כן מכהנים כמשגיחים בישיבה הרב שמואל כהן, הרב וילנר, הרב אליהו אורלנסקי, הרב מאיר אמסלם, הרב משה פרידליס והרב אליהו גל עזר.

## מבנה הישיבה
הישיבה התחילה את דרכה בבניין שכור בשכונת עזרת תורה בירושלים, עם קבוצה של בחורים יוצאי ישיבות חברון, בית התלמוד ואחרות. שיטת הלימוד בישיבה קיבלה את צביונה של ישיבת חברון מבחינת סדר היום ומסכתות התלמוד הנלמדות.

תפילות הימים הנוראים של ראש הישיבה, הרב משה מרדכי חדש, ולאחר פטירתו - הרב חיים אריה חדש, מושכות לישיבה מאות אנשים.

כיום מבנה הישיבה נמצא בשכונת רוממה בירושלים.

## הישיבה ומוסדותיה כיום
בשנת תשנ"ג עברה הישיבה למבנה קבע בשכונת רוממה עילית שבירושלים. בישיבה הגדולה כ-380 בחורים (נכון לשנת 2024), וכן כולל שמונה כשמונים אברכים. כן נמנים עם תלמידי המוסדות, עוד מאות אחדות של בחורים בישיבות קטנות המסונפות אליה: באחוזת ברכפלד שבמודיעין עילית שבראשה עומד הרב סומפולינסקי, בשכונת גבעת שאול בירושלים שבראשה הרב משה בונים קראוס, בטבריה שבראשה הרב אחיקם שבח ובישיבה הקטנה "כנסת מאיר" (ראו להלן).

כמו כן מפעילה הישיבה את המכון להוצאת ספרים "אוהל תורה ברנוביץ'", העוסק בעיקר בעריכת והדפסת ספריו של הרב אלחנן וסרמן. וכן ספרי "מראה מקומות" על הש"ס.

### כנסת מאיר
כנסת מאיר היא ישיבה קטנה ליטאית שהוקמה בשנה 1996 בראשון לציון.

הישיבה הוקמה על ידי הרב משה מרדכי חדש ונקראת על שם אביו הרב מאיר חדש.
הישיבה מנוהלת על ידי המשגיח הרב מאיר מילוא, וראש הישיבה הרב שמעון בן ציון ברוורמן, הישיבה ממוקמת בשיכון המזרח ברחוב עזרא. בתחילת דרכה הייתה בשיכון קאליב הסמוך. לישיבה פנימיה שמיועדת לבחורים שגרים הרחק מהמקום.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ירושלים: ישיבות
קטגוריה:ישיבות גדולות בישראל
אור אלחנן
קטגוריה:ישיבות ליטאיות
קטגוריה:ראשון לציון: חינוך
קטגוריה:רוממה
קטגוריה:ישיבות קטנות ליטאיות
STS-31

**STS-31**, היא המשימה ה-35 בתוכנית המעבורות של נאס"א, שביצעה מעבורת החלל דיסקברי. במשימה זו הוצב טלסקופ החלל האבל במסלולו סביב כדור הארץ. שיגור המשימה התבצע ב-24 באפריל 1990, והמעבורת חזרה לכדור הארץ ב-29 באפריל 1990.

## צוות
* **מפקד המשימה:** לורן שרייבר
* **טייס:** צ'ארלס בולדן
* **מומחה למשימה:** סטיבן האולי (Steven A. Hawley)
* **מומחה למשימה:** ברוס מקנדלס
* **מומחה למשימה:** קתרין סאליבן

## המשימה
השיגור היה מתוכנן ל-10 באפריל, אך נדחה עקב בעיה טכנית. ב-24 באפריל הספירה לאחור הופסקה 31 שניות לפני השיגור עקב בעיה טכנית. לאחר שהיא סודרה, רצף שיגור חודש.

המשימה שוגרה ב-24 באפריל 1990 בשעה 8:33:51 EDT. המטען העיקרי היה טלסקופ החלל האבל ששוחרר במסלול לוויני נמוך בגובה 612 קילומטר, הגובה שהמעבורת הגיעה עליו במשימה זו היה הגבוה ביותר עד אז על מנת שהאבל ישוחרר בגובה המבצעי שלו הרבה מחוץ לאטמוספירה. דיסקברי הקיפה את כדור הארץ 80 פעמים במהלך המשימה. שאר המשימה הוקדשה לצילום וניסויים על הסיפון, בזכות הגובה הרב שהמעבורת הגיעה אליו התאפשרו צילומים של המאפיינים הגאוגרפיים של כדור הארץ בקנה מידה גדול שלא מתאפשר במסלולים נמוכים יותר. סרטונים הוקלטו על ידי שתי מצלמות IMAX והתוצאות הופיעו בסרט "גורל בחלל" מ-1994. הניסויים שהתבצעו במשימה כללו מחקר ביו-רפואי, זיהום חלקיקים, מדידות קרינה מייננת, ופרויקט סטודנטים החוקר השפעת חוסר כוח כבידה על מעגלים חשמליים. המעבורת נחתה ב-29 באפריל 1990 בשעה 6:49:57 PDT על מסלול 22 בבסיס חיל האוויר אדוארדס בקליפורניה.

## קישורים חיצוניים

* דף המשימה באתר נאס"א
* תיאור המשימה
* סרטון על המשימה

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
STS-031
קטגוריה:1990 בארצות הברית
STS-61

**STS-61**, הייתה משימת השירות הראשונה לשדרוג ותיקון טלסקופ החלל האבל והטיסה החמישית של מעבורת החלל אנדוור.

## צוות
* **מפקד המשימה:** ריצ'רד קובי
* **טייס:** קנת באוארסוקס
* **מפקד מטען:** סטורי מאסגרייב
* **מומחה למשימה:** קתרין טורונטון (Kathryn C. Thornton)
* **מומחה למשימה:** () קלוד ניקולייה
* **מומחה למשימה:** ג'פרי הופמן
* **מומחה למשימה:** תומאס הקרס (Thomas D. Akers)

## המשימה

בוצעו הפעולות הבאות:
*מצלמה פלנטרית בעלת שדה רחב חדשה הותקנה במקום הישנה. אל המצלמה חוברה אחת המערכות האופטיות לתיקון עיוות התמונה, שנגרם בשל שגיאה בליטוש המראה הראשית.
*הפוטומטר המהיר הוצא לצורך פינוי מקום למערכת האופטית השנייה (COSTAR).
*פאנלים של תאים פוטו-וולטאיים המספקים את האנרגיה לטלסקופ הוחלפו.
*ארבעה גירוסקופים (מתוך שישה) המשמשים לכיוון הטלסקופ הוחלפו.
*שתי יחידות בקרה חשמליות הוחלפו.
*שני מגנטומטרים הוחלפו.

המשימה נדחתה מספר פעמים עקב בעיות טכניות. השיגור בוצע ב-2 בדצמבר 1993 מכן שיגור 39B במרכז החלל קנדי.

ביום שני של המשימה המעבורת התקרבה לטלסקופ החלל האבל וצוות המעבורת בקד תקינותו של קנדארם. ביום רביעי למשימה סטורי מאסגרייב וג'פרי הופמן ביצוע פעילות חוץ רכבית ראשונה לביצוע עבודות תחזוקה של הטלסקופ. למחרת עבודות תחזוקה נמשכו ובוצעו על ידי קתרין טורונטון ותומאס הקרס. בהמשך בוצעו עוד 3 פעילויות חוץ רכביות. בסך הכל חברי הצוות היו מחוץ למעבורת מעל ל-30 שעות עבודה.

לאחר השלמת כל העבודות המתוכננות המעבורת נחתה בהצלחה במסלול נחיתה מס' 33 במרכז החלל קנדי.

## ראו גם
* משימות מעבורות החלל

## קישורים חיצוניים

* המשימה באתר נאס"א
* תיאור המשימה
* דיווח לעיתונות
* סרטון על המשימה

## הערות שוליים

STS-061
קטגוריה:1993 בארצות הברית
STS-82

**STS-82**,הייתה המשימה ב-22 של מעבורת החלל דיסקברי. זו הייתה משימת השירות השנייה לטלסקופ החלל האבל.

## צוות
* **מפקד המשימה:**  קנת באוארסוקס (Kenneth D. Bowersox)
* **טייס:**  סקוט הורוביץ
* **מומחה למשימה:**  מארק לי (Mark C. Lee)
* **מומחה למשימה:**  סטיבן האולי (Steven A. Hawley)
* **מומחה למשימה:**  גרגורי הרבו (Gregory J. Harbaugh)
* **מומחה למשימה:**  סטיבן סמית' (Steven L. Smith)
* **מומחה למשימה:**  ג'וזף טנר (Joseph R. Tanner)

## המשימה
ביום השלישי של המשימה החלו עבודות תחזוקה של טלסקופ החלל האבל. באותו היום בוצע פעילות חוץ רכבית שנמשכה 6 שעות ו-42 דקות. בהמשך, בכל יום בוצע פעילות חוץ רכבית נוספת ובסך הכול 5 פעילויות. המשך הכולל של פעילויות היה מעל ל-32 שעות. פעילויות תחזוקה שיפרו את הביצועים של הטלסקופ והאריכו את זמן פעילותו. חלק מהמכשירים שהותקנו על הטלסקופ הוחלפו למכשירים מתקדמים. חלקים של הטלסקופ ומכשור תומך הוחלפו לחדשים. חלקים שהוחלפו הוכנסו לתא המטען של המעברות ומצבם נחקר כאשר הוחזרו לכדור הארץ.  

המעבורת נחתה במרכז החלל קנדי במסלול נחיתה מס' 15.

## ראו גם
* משימות מעבורות החלל

## קישורים חיצוניים

* סיכום המשימה באתר נאס"א
* תיאור המשימה
* דיווח לעיתונות
* סרטון על המשימה

STS-082
קטגוריה:1997 בארצות הברית
סובייקטיביזם מוסרי

**סובייקטיביזם מוסרי** הוא האמונה המטא-אתית לפיה כל הטענות המוסריות ניתנות לצמצום לטענות עובדתיות לגבי עמדותיו של הפרט. הוא מנוגד לאובייקטיביזם מוסרי, על-פיו טענות מוסריות הן בלתי-תלויות בהתייחסויותיו האישיות של הפרט. זהו סוג של רלטיביזם מוסרי במובן זה שערך האמת של טענות מוסריות יחסי לעמדותיו של הפרט.

__תוכן__

הוא עולה בקנה אחד עם אבסולוטיזם מוסרי, בכך שהפרט יכול להחזיק בביטחון בכלליו המוסריים וליישמם מבלי להתייחס לנסיבות. **סובייקטיביזם מוסרי** תואם גם ל"רלטיביזם" כשהלה נתפש כאומר את ההפך מאבסולוטיזם, היינו, שיש להתאים את הכללים המוסריים למציאות.

הסובייקטיביסט המוסרי עשוי לטעון, למשל, שהכוונה בהיותו של משהו נכון מוסרית היא שהוא מתקבל בחיוב על ידי האיש או האנשים בעלי העניין במקרה זה. (דבר זה יכול להוביל לאמונה שדברים שונים נכונים להשקפות מוסריות שונות.) אחת המשמעויות של אמונות אלה היא, שבניגוד לספקנים המוסריים או לנון-קוגניטיביסטים, הסובייקטיביסט עשוי לחשוב שטענות מוסריות הן אמנם סובייקטיביות, אך אף על פי כן נמנות עם סוגי הדברים שעשויים להיות בעלי ערך אמת, כתלות באדם מחווה הדעה.

## ראו גם
* רלטיביזם מוסרי
* סובייקטיביזם
* סובייקטיביות
* אובייקטיביזם
* מטא-אתיקה

## לקריאה נוספת

* Shafer-Landau, “Ethical Subjectivism”, **Reason and Responsibility**, Feinberg, Shafer-Landau, pp. 604-16.
* Brandt, Richard (1959). **Ethical Theory**. Englewood Cliffs: Prentice Hall. LCCN 59-075.


## קישורים חיצוניים
* סובייקטיביות ואובייקטיביות בשיפוטי מוסר (PDF), סדרת הרצאות (אנגלית)

## הערות שוליים

קטגוריה:אתיקה
קייפלטון

שמאל|ממוזער|250px|קייפלטון בהופעה
**קייפלטון** (נולד בשם **קליפטון ג'ורג ביילי השלישי** ב-13 באפריל 1967) הוא מוזיקאי רגאיי ודאנסהול ג'מייקני המוכר בזירה המוזיקלית הבינלאומית ופעיל מאז שנות השמונים המאוחרות ועד ימינו.

קייפלטון מאמין בדת הראסטפארי וחבר במסדר ה-Mansions of Rastafari.

## מחלוקות

בדומה למספר מוזיקאי דאנסהול אחרים, נמתחה ביקורת על קייפלטון בשל התוכן ההומופובי הקיצוני של רבים משיריו, אשר קוראים לרצח ולשריפה של הומואים ולסביות. בעבר, ארגון אמנסטי פרסם דו"ח שמתח ביקורת על האלימות הנפוצה נגד הומוסקסואלים או אלו הנחשדים כהומוסקסואלים בג'מייקה, הכוללת הטרדות מהמשטרה ולעיתים עינויים. מילות שיריו של קייפלטון, אשר חלקם מכילים כינויי גנאי ג'מייקניים וקריאות לרצח של הומואים ולסביות, ספגו ביקורת מצד ארגוני זכויות להט"ב ואחרים.

בישראל התעוררה מחלוקת דומה בעקבות הופעתו המתוכננת של קייפלטון בהאנגר 11 בתל אביב ביום העצמאות, ה-23 באפריל 2007. מופע החימום המתוכנן, מוש בן ארי, ביטל את הופעתו. הנהלת האנגר 11 סירבה לבטל את ההופעה. סערות דומות אירעו בארצות אחרות; בצרפת בוטלו שש הופעות של קייפלטון ב-2005 בעקבות מחאה של ארגון InterPride, בעוד ארגוני להט"ב אחרים מחו על תוכן שיריו אך התנגדו לביטול הופעותיו.

## דיסקוגרפיה

* Lotion Man - 1991
* Alms House - 1993
* Good So - 1994
* Prophecy - 1995
* I-Testament - 1997
* One Mission (compilation) - 1999
* More Fire - 2000
* Still Blazin' - 2002
* Voice of Jamaica - 2003
* The People Dem - 2004
* Reign of Fire - 2004
* Free Up - 2006
* Hit wit da 44 rounds - 2007


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים ג'מייקנים
קטגוריה:זמרי רגאיי
קטגוריה:ילידי 1967
מטריית קוקטייל

ממוזער|מטריית קוקטייל
ממוזער|מטריית קוקטייל - מבט מלמטה
**מטריית קוקטייל** היא מטרייה או שמשייה קטנה העשויה נייר או קרטון וקיסם עץ. מטריות אלה משמשות לעיטור מזון - ובעיקר לעיטור קינוחים וקוקטיילים.

ניתן לפתוח את המטרייה ולסגור אתה כפי שפותחים מטרייה רגילה. הדבר מתבצע באמצעות צלעות המטרייה המחוברות לגליל סביב מקל המטרייה.

מקורן של מטריות אלה, ככל הנראה במזרח הרחוק, בסין או ביפן והם פיתוח של האוריגמי היפני. השימוש הראשון שנעשה במטריות לעיטור משקאות היה ברשת המסעדות בסגנון הפולינזי טריידר ויק (Trader Vic) בקליפורניה, ביוזמת הבעלים של הרשת, ויקטור ברגרון (Victor J. Bergeron), במטרה לעורר אווירה אקזוטית בסגנון פולינזי. המטריות הופיעו גם ברשת המסעדות Don the Beachcomber, אף היא בסגנון פולינזי, שם הם שמשו לעיטור מזון (לא משקאות). הרעיון נלקח ממסעדות סיניות שפעלו בקליפורניה, שם עיטרו המטריות מאכלים סיניים.

## קישורים חיצוניים

* מדריך ליצירת מטריות קוקטייל 
* מי הכניס את המטרייה לקוקטייל? 
* שימושי מטריית הקוקטייל 

קטגוריה:עיטורי קוקטייל
קטגוריה:ציוד בר
נמר הודי

**נמר הודי** (שם מדעי: *Panthera pardus fusca*), הוא תת-מין של נמר הנפוץ בעיקר בתת-היבשת ההודית.
אוכלוסיית הנמר ההודי מפוזרת ברחבי תת-היבשת ההודית. בנוסף הנמר נפוץ בפקיסטן, בנגלדש, בהוטן ואזור הגבול של סין. אזור המחיה של נמר זה מגוון מאוד כשם שתת-היבשת מגוונת, הוא נפוץ באזורים שונים כגון יערות גשם עבותים, מדבריות וערבות.
נמר זה לא נרתע מכך שבני אדם חיים בקרבתו והוא כיום חי גם ליד אזורים שבהם ישנה פעילות אנושית.

## התנהגות
הנמר ההודי הוא בעל חיים מתבודד. נקבות נמר זה חיות בטריטוריה אשר גודלה הוא כ-10-30 ק"מ רבועים ומעלה, הטריטוריות יכולות לחפוף עם טריטוריות אחרות במקרה של צפיפות גבוהה. טריטוריות אלו מוגנות על ידי טופרי הנמר ועל ידי סימונן בשתן על גזעי עצים, ענפים ובולי עץ גדולים.

לנמר ההודי אין עונת הזדווגות קבועה, הנמרה יכולה להזדווג במשך כל ימות השנה כמו האדם. כמות הצאצאים הנולדת בשגר בדרך כלל היא כשני גורים קטנים ועיוורים. עיני הגורים נפקחות כחודש ימים לאחר הלידה.

תזונת הנמר ההודי מגוונת, הנמר ניזון ממכרסמים קטנים כגון ארנבות עד לבעלי חיים גדולים ובנוניים כגון: אייל סמבר, אייל נקוד, אייל חזירוני, אנטילופה הודית, נילגאי, צבי הודי, חזיר בר הודי, כבש אוריאל, ארבע קרן, מונטיאק מצוי, קופים וכדומה.
הנמר מתגנב לטרפו כדי לתפסו ולאחר מכן נושך אותו נשיכה חזקה וקצרה בצווארו עד מות הטרף. לאחר מכן הנמר תופס את גופת טרפו ומעלה
אותה על העץ הסמוך במטרה להגן על שללו מפני טורפים אחרים העלולים לגנוב את שללו כגון הנשרים והצבועים.

## גלריה

קובץ:Alert Leopard.jpg
קובץ:Leopard davidraju 84.jpg
קובץ:Leopard crossing road.jpg
קובץ:Leopard Male Nagarhole.jpg
קובץ:Leopard davidraju 120.jpg
קובץ:Black Panther - India.jpg|פנתר שחור בהודו


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1794
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך אלבכרט אנטון מייר
קטגוריה:נמר
קטגוריה:הודו: חתולים גדולים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של תת-היבשת ההודית
להקת הסטודנטים ירושלים

**להקת הסטודנטים ירושלים** היא להקת מחול, אשר נוסדה בשנת 1956 על ידי קבוצת סטודנטים מירושלים ובראשם ד"ר דן רונן. במהרה הפכה הלהקה לאחד מהרכבי הפולקלור המובילים בישראל.

הלהקה נחשבה לשגרירת התרבות והפולקלור של מדינת ישראל כאשר הייתה בין הלהקות הראשונות שייצגה את מדינת ישראל בפסטיבלים רבים ברחבי העולם ואף זכתה בעשרות פרסים.

הלהקה מתמקדת בעיקר בפולקלור ישראלי יהודי. רפרטואר הלהקה הוא אוסף של ריקודים, שירים ונעימות של הפולקלור הישראלי והיהודי. הרפרטואר מציג פולקלור אתני של קהילות יהודיות מתימן, איראן, טורקיה, צפון אפריקה, מדינות הבלקן, רומניה, פולין ומדינות ברית המועצות לשעבר. בנוסף מוצגות בהופעה יצירות ישראליות בעלות אופי וניחוח ים תיכוני. 

הריקודים ושירי הלהקה מלווים לרוב על ידי תזמורת כלים אקוסטיים ביניהם: חליל, קלרינט, חצוצרה, גיטרה, אקורדיון, גיטרה בס וכלי הקשה מסורתיים. 

הלהקה השתתפה בפסטיבלי פולקלור רבים ברחבי העולם וזכתה במספר פרסים בינלאומיים.

מנהל ומפיק הלהקה: איתמר מדלל 

מנהל מוזיקלי: דן בירון 

מדריכה: סיון שפר.

בין הכוריאוגרפים של הלהקה: דר' מיכה ספירו, יונתן כרמון, יוסי מדלל ופרופ' תמר רז.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סטודנטים בישראל
קטגוריה:להקות מחול ישראליות
מיסטר סיניסטר

**מיסטר סיניסטר** (באנגלית: **Mister Sinister**, סיניסטר=זדוני, מרושע) הוא דמות בדיונית של נבל-על מוטאנט המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת *Uncanny X-Men #221* מספטמבר 1987 ונוצרה על ידי הכותב כריס קלרמונט והמאייר מארק סילבסטרי.

סיניסטר הוא אחד מבכירי הגנטיקאים ביקום בו מתרחשת עלילת אקס-מן. הוא ידוע בניסיונות השיבוט שלו ובכך שחקר את השליטה ביכולות המוטאנטיות. סיניסטר הוא אחד המוטאנטים החזקים ביותר. כוחותיו כוללים את היכולת להחליף צורות, חוזק על אנושי, ריפוי מהיר ביותר, טלפתיה וטלקינזיס. סיניסטר הוא למעשה כמעט בלתי ניתן להשמדה, כפי שנוכחו לדעת חברי האקס-מן במספר הזדמנויות בהן ניסו לסכל את תוכניותיו הזדוניות.

דמותו של מיסטר סיניסטר מדורגת במקום ה-29 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים, לפי אתר IGN. ג'ון האם לוהק לגלם את הדמות בסצנה שאחרי הכתוביות בסרט הלייב אקשן "המוטנטים החדשים", אך חברת ההפצה פוקס המאה ה-20 החליטה לחתוך את הופעתו עוד בטרם היא צולמה.

## קישורים חיצוניים
* דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

## הערות שוליים

קטגוריה:אקס-מן: דמויות
קטגוריה:נבלי על במארוול קומיקס
קטגוריה:מדענים מטורפים בדיוניים
STS-103

**STS-103**, הייתה משימת השירות השלישית לטלסקופ החלל האבל. המשימה, בטיסת מעבורת החלל דיסקברי, התקיימה בין התאריכים 20-28 בדצמבר 1999.

## צוות
* **מפקד המשימה:**  קרטיס בראון 
* **טייס:**  סקוט קלי  
* **מומחה למשימה:**   סטיבן סמית (Steven L. Smith)
* **מומחה למשימה:**   מייקל פול 
* **מומחה למשימה:**   ג'ון גרנספלד 
* **מומחה למשימה:**  קלוד ניקולייה 
* **מומחה למשימה:**  ז'אן פרנסואה קלוורוי (Jean-François Clervoy)

## המשימה
המועד המקורי לשיגור היה 6 בדצמבר. הוא נדחה מספר פעמים מסיבות טכניות ועקב תנאיי מזג אוויר באתר השיגור. בסופו של דבר השיגור בוצע בהצלחה ב-20 בדצמבר.

במהלך המשימה, הוקנו חיישנים נוספים ובוצע שדרוג של טלסקופ החלל האבל. ההתקנות והתיקונים הצריכו שלוש הליכות חלל (במקור תוכנן לבצע אותו ב-4 הליכות).

## ראו גם
* משימות מעבורות החלל

## קישורים חיצוניים

* אודות משימת STS-103 באתר נאס"א
* תיאור המשימה
* דיווח לעיתונות
* סרט עם תקציר של מהלך המשימה

STS-103
קטגוריה:1999 בארצות הברית
עומר

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים ולנשים
זוכרים

ארגון **זוכרים** עוסק בהנצחה, בתיעוד ובהעלאת המודעות לחללי מערכות ישראל וחללי הטרור גם יחד, באמצעות פעילויות חינוכיות, אירועי תרבות, הרצאות וסיוע. הארגון הוקם ב-2007 ובראשו עומד דב קלמנוביץ.

## פעילות
אירוע הפתיחה המרכזי של ליל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מופק על ידי הארגון ונערך בירושלים ומועבר בטלוויזיה וברדיו בשידורים ישירים.

הארגון פונה באירועים אותם הוא מקיים למגוון האוכלוסיות בחברה הישראלית, ומשלב בהם תכנים חינוכיים ותרבותיים שלטענתו לא הובלטו דיים בטקסי ההנצחה המרכזיים ואירועי יום הזיכרון. בראיונות לתקשורת אמרו נציגי הארגון שחוסר השתתפות חרדים, דרוזים וערבים בטקסים המרכזים נובע מחוסר השייכות שהם מרגישים כתוצאה מהתכנים הקיימים באירועים אלה.

### זוכרימפדיה
זוכרימפדיה היה מיזם שיתופי פתוח ליצירת אנציקלופדיה השואף לכנס תחתיו ערכים אודות כלל חללי צה"ל והטרור. האתר התבסס על המנוע הטכנולוגי של מדיה-ויקי ונוסדה על ידי ארגון זוכרים לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל תשס"ט במטרה לשמש קיר הנצחה מקוון לאלו שנפלו.

## ראו גם
* יד לבנים

## קישורים חיצוניים
 בארכיון האינטרנט
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הנצחת חללי מערכות ישראל
קטגוריה:נפגעי פעולות איבה
קטגוריה:ישראל: ארגונים
קטגוריה:ישראל: ארגוני סיוע לנפגעי פעולות טרור
קסאטה סיצ'יליאנה

**קסאטה סיצ'יליאנה** (באיטלקית: **Cassata siciliana**) היא עוגה מסורתית הנאכלת בפלרמו שבסיציליה, איטליה.

עוגה זו מורכבת בדרך כלל מעוגת ספוג המורטבת בקירשווסר או ליקר תפוזים, ממולאת בקרם גבינת ריקוטה ופירות מסוכרים (בדומה לקנולי), מצופה במרציפן או שוקולד לבן ומקושטת בצבעי ירוק ואדום.

מקור שמה של העוגה במילה הערבית "קסאת" שמשמעה בסיס, וככל הנראה גרסה ראשונית של העוגה (בצק המצופה גבינה - מעין כנאפה) הובאה לסיציליה בזמן השלטון הערבי באי, בין המאות התשיעית וה-11. 

יש הסוברים שהגלידה מסוג הקסטה התפתחה בהשפעת עוגה זו.

## קישורים חיצוניים

* מתכון לקסאטה סיציליאנה באתר nrg

קטגוריה:עוגות
קטגוריה:המטבח האיטלקי: קינוחים
קטגוריה:המטבח הסיציליאני
קטגוריה:מרציפן
קטגוריה:עוגות שכבות
קטגוריה:עוגות ספוג
מבצע ייצוב

**מבצע ייצוּב** הוא מבצע שבו כבשה חטיבת אלכסנדרוני, בין 2 ל-9 במרץ 1949, את אזור עין גדי, מצדה ושטחים בהר חברון. המבצע, שנערך בשלהי מלחמת העצמאות של ישראל, נערך כחלק ממבצע עובדה. לצד כוחות קרקעיים, השתתפו בו גם כוחות קטנים של חיל הים, לצורך הובלת כוחות בים המלח. כמו מבצע 'עובדה' כולו, גם **מבצע ייצוב** היה בעיקרו מאמץ לוגיסטי ללא קרבות וקורבנות.

שם המבצע העיד על מטרתו: ייצוב גבולה של ישראל בצפון־מזרח הנגב.

## רקע
על פי החלטת החלוקה, דרום מערב ים המלח, עד צפונה לעין גדי, הוקצה למדינה היהודית. לאחר הסכם שביתת הנשק עם מצרים ולקראת מבצע עובדה הפנה שמריה גוטמן את תשומת ליבו של מפקד חזית הדרום, יגאל אלון, לעובדה, שהמבצע המתוכנן, שחתם את מלחמת העצמאות ותחם את הנגב הדרומי ודרום עמק הערבה, לרבות אילת בשטחה הריבוני של מדינת ישראל מתעלם מעין גדי, מצדה ושטחים בהר חברון ושלא תיתכן מדינת ישראל ללא שלושת השטחים הללו. אלון שעה לפניה והקצה כוחות מחטיבת אלכסנדרוני למימוש ריבונותה של ישראל גם על צפון מזרח הנגב ודרום מערבו של ים המלח, תוך דחיקת הלגיון הערבי משטחים אלה.

## הכוחות המשתתפים
### הערבים
ללגיון הערבי לא היו כוחות קבועים באזור צפון הנגב ומערבו של ים המלח, ואף הסיורים שערך לא הגיעו לאותו אזור. באזורים שבהם נערך המבצע היו, אפוא, רק כוחות ערביים מקומיים, בלתי קבועים, במספר לא ידוע.

### צה"ל
חטיבת 'אלכסנדרוני', אשר עליה הוטל המבצע, החליפה את 'גבעתי' באזור הנגב בדצמבר 1948, ומאז פעלה באזור הנגב הצפוני. על החטיבה פיקד בן ציון פרידן (זיו).

חיל הים הקצה למבצע אסדת נחיתה, סירת מנוע וסירת משוטים. על הכוח הימי הקטן פיקד שלמה אראל (אנגל).

## מהלך המבצע
ב-2 במרץ 1949 כבשה פלוגה מגדוד 32 של 'אלכסנדרוני' את גבעה 432 על הדרך שבין באר שבע לדהריה.

ב-5 במרץ כבשה פלוגה מגדוד 32 את חוולפה ואת גבעה 486, הנמצאים שניהם כמה ק"מ צפונה לגבעה 432. כן נכבשו מספר משלטים בסביבה.

הפלוגה מגדוד 32, עליה פיקד משה יטבת (לנצט), אשר ישבה בגבעה 432, הוחלפה בכוח אחר והוסעה לבאר שבע. ב-7 במרץ החלה הפלוגה לנוע מבאר-שבע, דרך מעלה עקרבים ומצד חצבה (עין חוסוב), ולאחר מכן פנתה צפונה לסדום והגיעה אליה למחרת, ב-8 לחודש.

בלילה סייעו כוחות של חיל הים לחיילי הפלוגה לצאת ממפעל האשלג בסדום, והשיטו אותם צפונה, לאורך ים המלח, לכיוון עין גדי. שתי מחלקות שטו על האסדה, והיתר בסירת המנוע. סירת המשוטים שימשה להורדת כיתת החוד על החוף בעין גדי. לאחר שכיתת החוד, בהובלתו של שמריה גוטמן, סימנה את מקום הנחיתה, התרכזו יתר הכוחות באסדה וזו נחתה בחוף עין גדי. 

הכוחות השתלטו על אזור מעיין עין גדי ואחר כך גם מצדה, ללא כל התנגדות. במקביל תפסו יחידות נוספות של החטיבה עמדות בכיוון ערד: תל סעבה, תל אל-מלח ותל ערד.

## לקריאה נוספת

* גרשון ריבלין וצבי סיני (עורכים), **חטיבת 'אלכסנדרוני' במלחמת העצמאות**, הוצאת מערכות, 1964.

ייצוב
ייצוב
עוגת גזר

**עוגת גזר** היא עוגה מתובלת שבצקה כולל גזר, המעניק לעוגה את צבעה, טעמה וריחה האופייני.

## היסטוריה
מקורה של העוגה בימי הביניים, תקופה בה הממתיקים היקרים מאוד היו נחלתם של האצולה, ופשוטי העם המתיקו את לחמם בגזר שהיה מוצר זול ונפוץ. 

במהלך מלחמת העולם השנייה, בשל הקיצוב שהוחל בבריטניה, הפכה עוגת הגזר פופולרית ביותר.

העוגה הפכה פופולרית בארצות הברית החל משנות ה-60 של המאה ה-20 עת הוגשה בקפיטריות בבתי הספר ומקומות העבודה. בשנות ה-70 הייתה העוגה אחת העוגות הפופולריות בארצות הברית, אולם עם השנים סר חינה.

## רכיבים
שמאל|ממוזער|עוגת גזר
העוגה מכילה קמח, סוכר, ביצים וגזר מגורר. יש המוסיפים לעוגה גם אגוזים, צימוקים, אננס וקוקוס. בדרך כלל מתבלים את העוגה בקינמון ולעיתים גם בציפורן, ג'ינג'ר ואגוז מוסקט.

בצפון אמריקה נהוג לצפות את העוגה בציפוי לבן אופייני, עשוי מגבינת שמנת ואבקת סוכר מוקצפים.

מכיוון שהירק, גזר, הוא מרכיב מעט מפתיע בעוגה מתוקה, ישנם הנרתעים מאכילת עוגה זו. זו גם כנראה הסיבה לכך שבדיחות רבות עוסקות בעוגה, והזמנתה במסעדה או אכילתה משמשים כאלמנט קומי וכגורם הפתעה בבדיחות אלה.

## קישורים חיצוניים

* עוגת גזר מפורטל תזונה בריאה Eatwell
* 
* מתכון באתר על השולחן
* מתכון באתר מתכונים.נט
* מתכון באתר אנונימוס

## הערות שוליים

גזר
קטגוריה:מאכלי גזר
גזר
אג'יקה

**אג'יקה** (בגאורגית: **აჯიკა**) הוא ממרח חריף או פיקנטי המתובל בעדינות, ומשמש כתבלין במאכלים בגאורגיה וביתר הקווקז. הוא מבוסס על פלפל אדום, שום, עשבי תיבול ותבלינים כמו כוסברה, שמיר, חילבה ירוקה (הגדל באזורים הרריים כמו האלפים או הרי הקווקז). העגבנייה איננה מרכיב של האג'יקה המסורתי.

יש אומרים כי מקור האג'יקה הוא ממגרליה, שבמערב גאורגיה. ציבעו הוא בדרך כלל אדום, למרות שניתן גם להכין אג'יקה ירוקה מפלפלים שהם בוסר.

במראהו החיצוני הוא מזכיר את הפסטו האדום האיטלקי. חריפותו משתנה ממתכון למתכון לפי המינונים השונים באזורים שונים בגאורגיה. מי שמכיר מאכלי קארי בסגנון בריטי-אסיאתי יזהה דמיון מסוים לוינדאלו.

ניתן להכין את האג'יקה בבית וניתן גם למצוא אותו בשוקי הקווקז. יש המחשיבים את האג'יקה מהמחוז אבחזיה כאג'יקה הטוב ביותר.

אייוואר הוא מאכל דומה נפוץ בארצות הבלקן.
## ראו גם
* המטבח הגאורגי

## קישורים חיצוניים

* אג'יקה באתר www.russianfoods.com
* אג'יקה עם שום הנפוץ יותר בסביבות העיר כותאיסי (אימרתי) 
* אג'יקה עם עשבי תיבול הנפוץ יותר בסביבות העיר זוגדידי 

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הגאורגי
קטגוריה:המטבח הארמני
קטגוריה:תערובת תבלינים
קטגוריה:ממרחים
קטגוריה:מאכלי פלפל
יום הולדת שמח

"**יום הולדת שמח**" או "**יום הולדת הידד**" או "**שיר יום ההולדת**" (באנגלית: "**Happy Birthday to You**") הוא שיר שנהוג לשיר בחגיגת יום הולדת, ובעיקר בעת הבאת עוגת יום ההולדת. ספר השיאים של גינס קובע כי השיר הוא השיר הפופולרי ביותר בשפה האנגלית. השיר נכתב במקורו באנגלית ותורגם לשפות רבות כאשר הלחן נותר זהה.

לחן השיר נכתב על ידי האחיות האמריקאיות פאטי ומילדרד היל בשנת 1893. האחיות, שעבדו כמורות בבית ספר בלואיוויל שבמדינת קנטקי כתבו את השיר כשיר בוקר לילדי בית הספר ושמו היה "בוקר טוב לכולם" ("**Good Morning to All**").

חברת וורנר מיוזיק גרופ טענה שהיא מחזיקה בזכויות יוצרים על השיר החל משנת 1935 (הגנה שתפוג, לטענת החברה, רק בשנת 2030 בארצות הברית). המשפטן רוברט בראונס טען, לעומת זאת, שזכויות היוצרים של היצירה כבר פקעו. השיר מובא באופן תדיר כדוגמה בדיונים בנושא זכויות יוצרים, ועקב הטענות לזכויות יוצרים, ביצירות אמנות כגון סרטים והצגות בהן כחלק מהעלילה יש חגיגת יום הולדת נמנעים לעיתים המחברים מלהשתמש בשיר. בספטמבר 2015 קבע בית משפט פדרלי בארצות הברית כי אין לחברה זכויות על השיר, וכי הוא ברשות הציבור.

אחד הביצועים הנודעים של השיר הוא של מרילין מונרו ששרה אותו לנשיא ארצות הברית ג'ון קנדי ב-19 במאי 1962 ("Happy Birthday, Mr. President").

## מילות השיר
מילות השיר (עם השם ג'ון כדוגמה):

### נוסח עברי
[ממוזער|250px|נהוג לשיר את השיר "יום הולדת שמח" בעת הגשת [עוגת יום הולדת|עוגת יום ההולדת.]]
בתקליט "שירי ילדים" של חנה אהרוני, משנת 1957, מופיע הנוסח הבא של השיר:

יום הולדת עליז,
יום נפלא ומיוחד,
יום הולדת ל-xxxx,
יום הולדת נחמד.

הנוסח הנפוץ היום הוא פחות מליצי ויותר פשוט, והוא הנוסח הבא:

יום הולדת שמח,
יום הולדת שמח,
יום הולדת ל-xxxx,
יום הולדת שמח.


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
*  , פרק בפודקאסט "המובן מאליו" הסוקר את ההיסטוריה של השיר

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1912
קטגוריה:יום הולדת
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על ימי הולדת
קטגוריה:שירים על מסיבות יום הולדת
יד לבנים הדרוזים

[ממוזער|שמאל|250 פיקסלים|[לוח זיכרון בבית יד לבנים בדלית אל-כרמל ששכן בקומה השנייה. לוח זה הועבר לחדר בקומה הראשונה]]
עמותת **יד לבנים הדרוזים** עוסקת בהנצחת חללי מערכות ישראל הדרוזים. העמותה פועלת ליצירת אווירה חיובית כלפי הנצחה בחברה הדרוזית, סיוע למשפחות השכולות מול מוסדות המדינה והנצחה בדרכים שונות, כגון הקמת חדרי הנצחה, הקמת מגרשי ספורט, שיפוץ בתי קברות והוצאת ספרים. בנוסף פועלת העמותה ליצירת מעמד ראוי לבני המשפחה השכולה בקרב העדה הדרוזית והציבור הישראלי.

## היסטוריה

בתחילה פעלו דמויות שונות בהנצחת חללי צה"ל מהעדה הדרוזית דרך יד לבנים כשלוחה הקיימת בכפרים הדרוזים. בשנת 1980 הוקמה עמותה ביוזמה של אמל נסראלדין, אב שכול וחבר כנסת מטעם הליכוד. הסניף הראשי הוקם בדלית אל-כרמל ובמשך השנים הוקמו סניפים נוספים בכפרים דרוזים נוספים. בשנותיו הראשונות עיקר מאבקו של הארגון היה כלפי הפנים, בחברה הדרוזית. עקב האמונה בגלגול נשמות נוצרה בחברה זו התנגדות בקרב אנשי דת לנושא ההנצחה; בנושא זה קיימה העמותה מאבק ליצירת הכרה בצורך בהכרה. בהמשך לאחר יצירת ההכרה החברתית הרצויה, החלה העמותה בפעילות עזרה אישית כצעדי רווחה והנצחה, וכן בסיוע מול מוסדות המדינה.

כיום, נכון לאוגוסט 2025, לאחר פטירתו של אמל נסראלדין בפברואר 2025, עומד בראש העמותה, ד״ר רמזי חלבי, לשעבר ראש עיריית דאלית אל כרמל.

העמותה פועלת בבית יד לבנים הדרוזים הנמצא בדאלית אל-כרמל. במקום מרכז ואתר הנצחה לחללים הדרוזים ואנדרטה.

יד לבנים הדרוזים תרם לחיזוק מעמדה של משפחת השכול בחברה הדרוזית. כיום מוסדות העדה, הרשויות הדרוזיות והציבור רוחשים כבוד לבני משפחת השכול, דבר שלא היה בעבר, זולת השתתפות הציבור הדרוזי וזרועות הביטחון בטקס יום הזיכרון הכללי שבבית הקברות בעספיא. יד לבנים עודד הקמת הנצחות מקומיות בנוסף לטקס הזיכרון בעספיא, כמו חלקות צבאיות, הוצאת ספרים, קיום ערבי יום זיכרון, חלוקת מלגות לזכרם, משחקים ספורטיביים, קירות הנצחה ואנדרטות, אולמי ספורט, אולמי הרצאות, גלעד ומערות היסטוריות לזכרם של החללים.

## מול החברה והרשויות בישראל
באתר העמותה נכתב:

טענה זו מעניקה לדעתם מקום של חשיבות להנצחה המשולבת בחממה העדתית. יחד עם זה קיים קושי חברתי בעבודה מול הרשויות, ובהכרה החברתית, נושאים אלו צריכים להיפתר דרך עבודה פרטנית ועבודה תקשורתית.

מלבד הביקורת שהופנתה כלפי העמותה בתוך החברה הדרוזית עצמה, מקרב אנשי דת שראו בעצם נושא ההנצחה תפיסה הכופרת בגלגול נשמות; לעיתים קמו עוררים, חלקם מקרב ארגון יד לבנים שטענו שאין צורך להפריד בין ארגון יד לבנים הכללי לבין ארגון יד לבנים העוסק בקהילה הדרוזית. היסוד בקרב טענה זו הוא שהפרדה מדגישה אותם כחלק שאינו רגיל בחברה הישראלית.

## ראו גם
* יד לבנים

## קישורים חיצוניים

* בית אוליפנט, מיזם אבני מורשת

* אתר עמותת יד לבנים הדרוזים

* סניף הדרוזים, באתר יד לבנים

קטגוריה:העדה הדרוזית בישראל: הנצחה
קטגוריה:יד לבנים
קטגוריה:ישראל: עמותות
הר חרמונית

**הר חרמונית** הוא הר געש רדום ברמת הגולן. ההר הוא חלק מקו התלים הישראלי, והוא שוכן בין הר ורדה לבין הר בראון, מזרחית לאל-רום. גובהו של ההר 1,211 מטר  מעל פני הים, והוא ההר השני בגובהו ברמת הגולן, אחרי הר ורדה, והשלישי בגובהו במדינת ישראל.

שמו של ההר בערבית, **תל א-שייח'ה**, נגזר משמו של הר חרמון - ג'בל א-שייח'. על פי המסורת הדרוזית, תל א-שייח'ה הוא אשתו של ג'בל א-שייח', וברכת רם השוכנת ביניהם היא עין כחולה שנועדה לסייע לא-שייח'ה לוודא שבעלה נאמן לה. שמו העברי של הר חרמונית מהווה, אם כן, אף הוא נגזרת נקבית של שמו של הר החרמון, בדומה לערבית.

רוב ההר מצוי בתחומה של שמורת הר חרמונית.

לפני מלחמת יום הכיפורים שימש ההר כנקודת תצפית של צה"ל על האזור הסורי. לאחר המלחמה נבנה על ההר בונקר שכיום אינו מאויש. כביש אספלט משובש במקצת מוביל לראש ההר, משם יש תצפית מצוינת על עמק הבכא.

בהר קיימת מחצבת טוף פעילה.

## קרב עמק הבכא

מדרום להר ועד קוניטרה, משתרע עמק המהווה פרצה בקו התלים. במלחמת יום הכיפורים ניסו הסורים לנצל פרצה זו, על מנת לכבוש את צפון רמת הגולן. בין ה-6 ל-9 באוקטובר 1973 נערך במקום קרב כבד שכונה מאוחר יותר "קרב עמק הבכא". כוח של טנקים בודדים מגדוד 77 של חטיבה 7 בפיקודו של אביגדור קהלני וגדוד 74 של חטיבה 188 בפיקודו של יאיר נפשי, הצליחו לבסוף לבלום את הצבא הסורי, אף שספגו אבדות כבדות. לבלימת הסורים הייתה חשיבות מכרעת על המשך המלחמה ותוצאותיה.

לאחר המלחמה הוקמה בסמוך לעמק אנדרטה לזכר לוחמי חטיבה 7 שנפלו בקרבות ומצפון לו אנדרטה לזכר חללי גדוד 74.

## גלריה

קובץ:View of Mt. Hermonit from Mt. Bental.JPG|הר חרמונית, החרמון ועמק הבכא. צילום מהר בנטל
קובץ:Golan JAN10 018.jpg|טנק צנטוריון בסמוך לאנדרטה לחיילי גדוד 77 ולקרב עמק הבכא, למרגלות ההר
קובץ:Golan JAN10 024.jpg|חפיר למרגלות הר חרמונית
קובץ:Golan JAN10 026.jpg|גפנים למרגלות ההר
קובץ:PikiWiki Israel 42388 Mt. Hermonit.JPG|מבט על הר חרמונית מאנדרטת קרב עמק הבכא
קובץ:Valley of Tears, Golan Heights.JPG|תצפית מהר חרמונית על עמק הבכא
קובץ:Mount Hermonit in Golan Heights.JPG|המוצב בראש ההר
קובץ:Emek HaBakha Wind Farm July 2020 7.jpg|ההר ברקע טורבינות הרוח בעמק הבכא


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

חרמונית
חרמונית
קטגוריה:קו התלים הישראלי
משוואת מצב

בפיזיקה ובכימיה, **משוואת המצב** של גוף היא יחס פונקציונלי הקושר בין שלושה גדלים אינטנסיביים מרכזיים של מערכת: הלחץ P, הטמפרטורה T, והצפיפות \ \rho (או הנפח המולרי). משוואת המצב  f\left(\rho,T,P \right) = 0 קושרת את שלושת הגדלים, ומתארת כיצד שינוי בכל שניים מהם משפיע על השלישי.

משוואת המצב הפשוטה ביותר היא זו של גז אידיאלי, שבו אין אינטראקציות בין האטומים: \ P=NkT/V, כאשר \ k הוא קבוע בולצמן של הגז, ו-\ N הוא מספר החלקיקים. האטמוספירה של כדור הארץ מקיימת משוואה זו, בקירוב טוב.

אם קיימת אינטראקציה בין האטומים או המרכיבים השונים בגוף, משוואת המצב (הנקראת במקרים כאלה 'משוואת מצב של גז לא אידיאלי') נעשית מורכבת מאוד, וקשה לחישוב מדויק. את המשוואה אפשר לפתח לטור חזקות, הנקרא **הפיתוח הוויריאלי** של משוואת המצב:  P=kT\left[n+B_{2}\left(T\right)n^2+B_{3}\left(T\right)n^3+...\right]. מקדמי המשוואה,  B_{i}\left(T\right), נקראים "המקדמים הוויריאליים", והם תלויים בטמפרטורה בלבד. כדי למצוא את משוואת המצב באופן אמפירי, או אמפירי-למחצה, עורכים סדרות של ניסויים, שבהם גלי הלם יוצרים אזור של לחץ גבוה, בתנאי טמפרטורה שונים, ומודדים את הצפיפות בכל מקרה ומקרה.

כאשר החומר צפוף והאינטראקציה בין המרכיבים משמעותית, יש לקחת בחשבון אפקטים קוונטיים, המסבכים את המצב עוד יותר.

התחום הקושר את משוואת המצב עם התכונות האטומיות של הגוף (התכונות המיקרוסקופיות) נקרא מכניקה סטטיסטית.

למשוואת מצב יש חשיבות גבוהה באסטרופיזיקה ומדעים פלנטריים: היחסים בין לחץ, נפח וצפיפות קובעים במידה רבה את המבנה הפנימי של גופים כמו כוכבים וכוכבי לכת. אחת הבעיות הקשות בתחום זה היא חוסר האפשרות לבצע ניסוי מעבדה המגיע ללחצים גבוהים כמו שקיימים בליבות של כוכבי לכת או כוכבים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מכניקה
קטגוריה:תרמודינמיקה
גמל-שלמה ירוק

**גמל-שלמה ירוק** (שם מדעי: *Sphodromantis viridis*) הוא חרק השייך לסדרה גמלי שלמה והוא מצוי בטבע במערב אפריקה אך הופץ כמין פולש באזורים נוספים, בין השאר בספרד ובישראל. הוא נפוץ לאורך ישראל, מהגולן ועד צפון הנגב.

## מאפיינים
גמל-השלמה הירוק שוכן לרוב בחורשות או אזורי שיחים, בהם הוא יכול לטפס בינות הענף ולצוד חרקים ואף לטאות קטנות. אורכו בבגרות כ-8 ס"מ, צבעו ירוק דשא או חום הנוטה לצהוב. בראשו זוג עיניים גדולות ושלוש עיניים קטנות. למין זה כמה מאפיינים: שולי החזה משוננים עדינות, קיים שינון גם על גב הגפיים הקדמיות, לבוגרים נקודה לבנה על הכנפיים בצידי הגוף וצורת הגוף יחסית למינים אחרים.

קיימים כמה הבדלים בין הזכר לנקבה: לזכר 8 לוחות גחון לעומת 6-7 אצל הנקבה. כמו כן הזכרים קטנים יותר, בעלי בטן דקה ולרוב קצרה מכנפי החיפוי בניגוד לנקבה שהיא בעלת בטן נפוחה יותר המגיעה עד לכנפיים או עוברת אותם במקצת. המחושים של הזכר ארוכים יותר.

## התנהגות
גמל-השלמה הירוק, כמו כל גמלי השלמה, הוא בעל גלגול חסר ולכן משיל עצמו כמה פעמים במצב הנימפה עד שמגיע לצורת הבוגר עם הכנפיים. בזמן היותו נימפה נוהג לפעמים לקפל את בטנו מעלה, מנהג שנעלם בגלגולו האחרון עם צמיחת הכנפיים. כמו שאר המינים במשפחתו נוהג להידמות לענף בזמן ציד ומתנועע קלות בזמן התקדמותו על העץ כאילו הרוח נושבת בו, מכאן השם גמל שלמה מתפלל. כאשר הוא מרגיש מאוים ומחליט שאין טעם לברוח נוהג לפרוס את כנפיו ולהצמיד את גפיו הקדמיות לצידי גופו בניסיון להשוות לגופו מראה רחב ומאיים יותר.

## תמונות

קובץ:Sphodromantis viridis.jpg|בוגר
קובץ:Mantisnymph.jpg|נימפה שאך בקעה
קובץ:Gamash.jpg|נקבה מטילה ביצים


## קישורים חיצוניים

* עמיר וינשטיין, חלון פתוח לחרקים - גמל-שלמה ירוק.

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פטר פורסקל
גמל שלמה ירוק
קטגוריה:ארץ ישראל: גמלי שלמה
נס מלכותי

[ממוזער|219x219 פיקסלים|[הנס המלכותי של הממלכה המאוחדת מונף מעל ארמון בקינגהאם כאשר נמצא בו צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת]]
במדינה מונרכית, **נס מלכותי** הוא הדגל האישי של המונרך, אשר מונף מעל בניין בו המונרך נמצא, או מוצב במקום בו הוא נמצא. כמו כן, הוא מונף על מכוניות, מטוסים או כל כלי רכב אחר בו נמצא המונרך. לעיתים מונף נס מלכותי אישי למונרך מסוים ולעיתים יש גם נסים מלכותיים לחברי המשפחה המלכותית.

## ניסים מלכותיים בשימוש עכשווי

## ניסים מלכותיים היסטוריים

## קישורים חיצוניים

*
מלכותי, נס

קטגוריה:סמלי שלטון
קייטרינג

[ממוזער|שמאל|250px|[אולם אירועים ערוך על ידי צוות הסעדה, שולחנות מעוצבים וערוכים עם צלחות של מנה אחידה ומשקאות מזוגים לגביעים]]
ממוזער|שמאל|250px|צוות הסעדה מכין ארוחה בתנאי שטח
**קייטרינג** (מאנגלית: **Catering**, בעברית **הסעדה**) הוא שירות של אספקת ארוחות באתר שאינו צמוד למטבח בו מבושל המזון. שירותי קייטרינג משמשים באירועים רבי משתתפים כגון חתונה, בר מצווה, בכנסים, חינה,  במקומות עבודה, בבתי ספר וגני ילדים ובטיסות מסחריות. העוסק בקייטרינג קרוי בעברית **מַסְעִיד**.

קייטרינג עשוי לכלול החל מהבאת מנות מזון בחמגשיות מוכנות בלבד ועד שירות מלא לסעודה חגיגית. קהל היעד לחמגשיות מוכנות הוא בדרך כלל מוסדות חינוך, מטיילים בתנאי שטח וחברות תעופה.

קייטרינג באירועים כולל שירות על ידי צוות מלצרים וברמנים, בהגשה לשולחנות או בשיטת מזנון. המזון עשוי להגיע מוכן להגשה, להיות מוכן באתר (למשל ברביקיו) או להגיע מוכן אך דורש סידור סופי.

בישראל, סוגי הקייטרינג השונים הם: קייטרינג בשרי, קייטרינג חלבי, קייטרינג צמחוני. קייטרינג מוסדי יהיה לרוב זול יותר מקייטרינג לאירועים.

העוסקים בקייטרינג לאירועים נדרשים להתמצא לא רק בהכנת מזון אלא גם בהגשה מושכת עין ובעיצוב המותאם לעיצוב מקום האירוע. ישנן חברות קייטרינג המטפלות גם בעיצוב השולחנות ובקישוט האולם, לעיתים גם בתאורה. מלבד הכנת המזון והגשתו, חברת הקייטרינג דואגת גם לשינוע המזון בכלי רכב המותאמים לכך ולעיתים גם לנקיון אתר האירוע לאחר האירוע.

תמחור האירוע מחושב לרוב על פי מספר הסועדים, לעיתים קיים מחיר מינימום. תוספות מיוחדות כגון כלים חד פעמיים, קינוחים, מלצרים לאירוע, ומשלוחים על פי רוב עשויות להיות מתומחרות גם הן לפי מספר הסועדים או בתמחור נפרד.

## ראו גם
* מזנון (חנות)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירותי הסעדה
אצטדיון דייגו ארמנדו מראדונה (נאפולי)

**אצטדיון דייגו ארמנדו מראדונה** (באיטליקית: **Stadio Diego Armando Maradona**), הידוע עד 2020 כ**אצטדיון סאן פאולו** (באיטלקית: **Stadio San Paolo**), הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בנאפולי והוא האצטדיון השלישי בגודלו באיטליה אחרי אצטדיון סן סירו במילאנו והסטאדיו אולימפיקו ברומא. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל נאפולי מהסרייה א'.

## היסטוריה
האצטדיון נבנה בשנת 1959 ועבר שיפוצים נרחבים ב-1989 כהכנה לקראת משחקי הגביע העולמי שנערכו באיטליה. במסגרת הטורניר, אירח האצטדיון את משחק חצי הגמר המפורסם בין איטליה לארגנטינה. המשחק קיבל חשיבות מיוחדת בשל העובדה שכוכב נבחרת ארגנטינה, דייגו מרדונה, אשר שיחק בקבוצה המקומית, קרא לתושבי העיר טרם המשחק לעודד את נבחרתו במקום הנבחרת המקומית.

בשנים האחרונות, בשל תקנות בטיחות, הוגבלה תכולת האצטדיון ל-60,240 צופים בישיבה.

ביולי 2019 אירח האצטדיון את טקס הפתיחה ותחרויות האתלטיקה במשחקי האוניברסיאדה ה-30 שאירחה איטליה בנאפולי. לצורך כך עבר שיפוץ קוסמטי קל שכלל בין השאר החלפת הכיסאות והכשרת מסלול אתלטיקה לתחרויות.

ב-4 בדצמבר 2020, בעקבות מותו של דייגו מראדונה, הנחשב לגדול שחקני המועדון בכל הזמנים, נאפולי הודיעה כי האצטדיון ייקרא על שמו של מראדונה.

## קישורים חיצוניים

* 
* אצטדיון סאן פאולו ב-Stadium Guide
* אצטדיון סאן פאולו ב-World Stadiums

דייגו ארמנדו מראדונה (נאפולי)
דייגו ארמנדו מראדונה (נאפולי)
קטגוריה:נאפולי: ספורט
קטגוריה:נאפולי (כדורגל)
קטגוריה:נאפולי: מבנים
קו התלים הישראלי

[שמאל|ממוזער|220px|תצפית לתוך סוריה מהר חוזק ("תל חזקה") שב[רכס בשנית, הממחישה את החשיבות האסטרטגית של קו התלים מן הבחינה הטופוגרפית]]
ממוזער|מפה של קו התלים הישראלי
[שמאל|ממוזער|220px|ארבעת התלים הצפוניים של הגולן. בקדמת התמונה: [הר חרמונית, הר ורדה, הר כרמים והר רם. ברקע ניתן לראות את הר החרמון]]
**קו התִּלִּים הישראלי** הוא כינוי לרצף של הרי געש כבויים ברמת הגולן, החל מהר רם בצפון ועד תל סאקי בדרום. גובהם של הרי הגעש נע בין 494 מ' מעל פני הים (תל סאקי) לבין 1,226 מ' מעל פני הים (הר ורדה), והם מתבלטים על פני הרמה השטוחה. מעבר לגבול עם סוריה, ובמקביל לקו התלים הישראלי, משתרע רצף דומה של הרי געש, המכונה קו התלים הסורי.

התִּלִּים נוצרו כתוצאה מלבה שפרצה מסדקי משנה שבאו בעקבות השבר הסורי אפריקני. אף שלמילה תל משמעות אחרת, ואף שפרטנית מכונים רוב הרי הגעש בקו בשם "הרים", השתרש המונח "קו התלים" כשמה של רצועת הרי געש זו.

ההרים המשתייכים לרצף זה, מצפון לדרום, הם: הר רם, הר כרמים, הר ורדה, הר אודם, הר חרמונית, הר בראון, דהרת אברהים ותל אל מחפי (התלים המרכיבים את רכס הבוסטר), הר בנטל, הר אביטל, תל עין זיוָּן, הר בני רסן, הר שיפון, הר קורטם, הר יוסיפון, הר חוזק, תל שעף אל כביר, תל א-סומקאת, הר פרס ותל סאקי, ישנם עוד מספר תִלים המופיעים ברשימה למטה.

לקו התלים משמעות אסטרטגית כחלק ממערך ההגנה על גבול ישראל–סוריה.

## הרי קו התִּלִּים לפי גובהם מעל פני הים
*הר ורדה – 1,228 מטר
*הר חרמונית – 1,215 מטר
*הר אביטל – 1,204 מטר
*הר כרמים – 1,195 מטר
*הר אודם – 1,187 מטר
*הר רם – 1,185 מטר
*הר בנטל – 1,165 מטר
*הר חוזק – 1,158 מטר
*הר קטע – 1,125 מטר
*תל שעיפי – 1,124 מטר
*תֵל אֶ-שֻׁעַף אֶל כְּבִּיר – 1,118 מטר
*הר קורטם – 1,108 מטר
*הר בני רסן – 1,072 מטר
*תל בִּיר עַגַ'ם – 1,062 מטר
*הר בראון – 1,056 מטר
*רכס הבוסטר – 1,056 מטר
*תל עין עישה – 1,052 מטר
*תל סמלת – 1,038 מטר
*תל ג'ית – 1,029 מטר
*הר עיקש – 1,026 מטר
*תל א ריחאניה – 1,020 מטר
*תל א סמקת – 1,018 מטר
*תל עין זיוָּן – 1,007 מטר
*תל עבאס – 987 מטר
*הר יוסיפון – 981 מטר
*תל שעף א סנדין – 975 מטר
*הר שיפון – 971 מטר
*הר בני צפת – 965 מטר
*הר פרס – 929 מטר
*תל אבו גש – 904 מטר
*גבעת פזרה – 875 מטר
*תל א רמתניה – 809 מטר
*תל שיבאן – 775 מטר
*תל חושניה – 769 מטר
*גבעת טליה – 762 מטר
*תל האלה – 745 מטר
*תל א סחה – 736 מטר
*תל א קלע – 718 מטר
*תל זעתר – 669 מטר
*גבעת אורחה – 646 מטר
*תל סאקי – 494 מטר
*גבעת בזק – 490 מטר

## ראו גם
*כביש 98
*רכס בשנית
*קו התלים הסורי

## קישורים חיצוניים
* 

*
קטגוריה:רמת הגולן
קטגוריה:ישראל: הרי געש
קטגוריה:הבשן
רגמים בדרום-מערב ירושלים

**רגמים בדרום־מערב ירושלים** הם קבוצה של רגמים המצויות בדרום-מערב ירושלים, החל מבית זית בצפון וכלה בעיר גנים וגבעת משואה בדרום. הכינוי "רגמים" הוא כינוי שהעניקה ד"ר רות עמירן למקבץ של תלוליות אבנים ועפר שנוצרו בידי אדם ללא רבדים (בניגוד לתל שבו נמצאות מספר שכבות ריבוד של יישובים שנחרבו זו על גבי זו). תלוליות דומות נתגלו גם בקפריסין.

בדרום מערב ירושלים נמצאו 19 רגמים (כמחציתם הוסרו), והם מופו במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי רות עמירן. קוטר הרגמים נע בין 10 ל-42 מטר, וגובהם בין 3 ל-9 מטר.

## היסטוריה
הרגמים נחקרו לראשונה בשנת 1923 על ידי ויליאם פוקסוול אולברייט, שביצע חתך ברגם מס' 2 (כיום בלב שכונת גבעת משואה) אותו תיארך למאה ה-10 לפנה"ס לפי שברי החרסים שמצא.

בשנת 1953 התקיימה חפירה יסודית בהנחיית ד"ר רות עמירן ובמימון משרד העבודה. בחפירה הוסרה כל הערמה מאחד הרגמים בשכונת קריית מנחם, תוארכו הממצאים למאה השביעית לפני הספירה (תקופת ממלכת יהודה). בתחתית הרגם נתגלה מבנה בן 17 צלעות וסמוך לו בור עם שרידי שרפה.

בחפירת הצלה שערך ד"ר גבריאל ברקאי ברגם מס' 4 נמצאו ממצאים המתאימים למאה ה-8 לפנה"ס, כולל חותמות המתייחסות לחזקיהו.

## מטרת הרגמים
קיימים מספר הסברים עיקריים למהותם של הרגמים:
# על פי ההסבר שהציעה ד"ר עמירן, הרגמים הם אתרי קבורה מטיפוס טומולי (Tumuli), בעברית רוגם (Tumulus).
#על פי הממצאים המעידים על שריפת בעלי חיים וכלי אוכל שנמצאו ברגמים ייתכן ומדובר בבמות פולחן. קיימת סברה שמדובר בבמות לעבודה זרה שהיו מקובלות בירושלים בימי מנשה, אולם יהודה אליצור טען שמדובר בבמות לעבודת אלוהים, כתחליף לבית המקדש בו התקיימה עבודה זרה בימי מנשה.
# הסבר אפשרי נוסף הוא כי אלו שרידיהם של טקסי שרפה, הנזכרים בספרי דברי הימים וירמיהו.
# היו שטענו, בטרם החפירה המסודרת, שהרגמים היו מצבות זיכרון לפלשתים שנפלו במלחמה בעמק רפאים.

## לקריאה נוספת
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
*  [A Hebrew version appeared in "Qadmoniot" 25,3-4 (1993).]
* 
* 
*  (מאמר מקוון, דורש הרשמה (בחינם) לאתר)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ארץ ישראל בתקופת הברזל
קטגוריה:ארכאולוגיה של ארץ ישראל
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בירושלים
קטגוריה:גבעת משואה
קטגוריה:קריית מנחם
קטגוריה:עיר גנים (שכונה)