open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
הו רב חובל

שמאל|ממוזער|250px|תיקונים של ויטמן לגרסה המקורית של השיר
שמאל|ממוזער|250px|הזמנה להרצאה של ויטמן על לינקולן, 1886

"**הוֹ רב חובל**" (באנגלית: ) הוא שיר שכתב ב-1865 המשורר האמריקאי וולט ויטמן.

## הרקע לכתיבת השיר ומטאפורות
השיר מהווה קינה על נשיא ארצות הברית אברהם לינקולן לאחר הירצחו בתום מלחמת האזרחים האמריקנית. השיר הופיע כחלק מאוסף השירים "עלי עשב" ("Leaves of Grass"). השיר פונה ללינקולן המת בגוף שני, ונפתח במילים:

הקפטן בשיר משמש כמטפורה ללינקולן המנהיג ומשחרר העבדים, וקשיי מזג האוויר הם משל למלחמת האזרחים ולקשיים בהשגת מטרותיו. השיר מכיל מטפורה כאשר רב החובל הוא נשיא ארצות הברית; הספינה המוזכרת בשיר היא האיחוד; "המסע המפחיד" הוא מלחמת האזרחים ו"הפרס" הוא השלום והאיחוד המחודש. השיר מציג מחד את השמחה בתום המלחמה (בתיאור הקהל העולץ על החוף) ומאידך את הכאב ממותו של הנשיא (הכאב של הנמצאים על הספינה שיודעים שהנשיא מת).

התיאור הימי של השיר ודמיון האירועים מתקשר לסיפור מותו ההירואי של אדמירל נלסון בקרב הניצחון בטרפלגר בתקופה הנפוליאונית כשישים שנה לפני זמנו של השיר, וניתן להניח שהיה ידוע לויטמן.

השיר מורכב משלושה בתים ארוכים (בעלי ארבע שורות ארוכות) ושלושה בתים קצרים ביניהם (בעלי ארבע שורות קצרות באורכן).

## אזכורים תרבותיים
השיר מופיע בסרט "ללכת שבי אחריו" בו הוא משמש סמל לחשיבה עצמאית של התלמידים בבית ספר בו נהוגה משמעת נוקשה. המורה (המגולם על ידי רובין ויליאמס) מבקש מתלמידיו לקרוא לו "הו רב חובל" ובכך מנסה להביא לאמנציפציה של דעות התלמידים במסגרת הנוקשה.
הזמר לאונרד כהן כתב שיר בשם "רב חובל" במחווה לשירו של וויטמן.

## תרגום השיר לעברית

השיר תורגם לראשונה לעברית על ידי שמעון הלקין, שתרגומו לאוסף השירים "עלי עשב" התפרסם ב-1952. ב-1953 ראה אור תרגום נוסף של ראובן אבינועם בספרו "מבחר שירת אמריקה" בהוצאת עם עובד. בשנת 1983 התפרסם תרגומו של יהושע כוכב בספר "פרחים מדינות הים". תרגומים נוספים הם של יונתן בן נחום, תרגום שהתפרסם בעיתון "דבר" ב-6 בנובמבר 1995, תרגומו של עודד פלד שהתפרסם בהארץ ב-1 בדצמבר 1997 ותרגומו של אהוד אמיר שהתפרסם בכתב העת לשירה "הליקון" בשנת 2002. תרגום נוסף של י. ממרא פורסם בספר "הנשיקה מבעד למטפחת" בעריכת אשר רייך.

בישראל, השיר מתקשר בתודעה הציבורית לרצח רבין. ב-10 בנובמבר 1995, שישה ימים לאחר הרצח, התפרסם במוסף עיתון "הארץ" תרגומו של אמנון דנקנר לשיר. השיר תורגם שוב וגם הולחן על ידי נעמי שמר בשנת 1996, לרגל יום השנה הראשון לרצח רבין. בתרגומה של שמר, הבית השני של השיר הוא הפזמון החוזר. שמר העבירה שורות מבית לבית, ויצרה בגרסתה העברית לשיר ארבעה בתים זהים בארכם ופזמון, במקום שישה בתים במקור, בעלי אורכים שונים. השיר בתרגומה של שמר בוצע לראשונה על ידי הזמרת מיטל טרבלסי, בתוכנית לזכר יצחק רבין בערוץ הראשון ביום השנה לרצח. בהמשך בוצע השיר גם על ידי מספר זמרים נוספים. השיר מושמע בטקסים רבים ביום הזיכרון ליצחק רבין. אוסף שירים לזכרו של רבין נקרא בשם השיר.

"הו רב חובל" נלמד לבחינת הבגרות בספרות ברמה של 5 יחידות לימוד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* מילות השיר 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שתורגמו מאנגלית לעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:הנצחת אברהם לינקולן
קטגוריה:הנצחת יצחק רבין
קטגוריה:וולט ויטמן
קטגוריה:יום הזיכרון ליצחק רבין
מערת יהושפט

[שמאל|ממוזער|250px|ה[גמלון המגולף בחזית המערה]]
שמאל|ממוזער|250px|מפת הקברים העיקריים בבית הקברות בהר הזיתים
**מערת יהושפט** היא מערת קבורה משלהי התקופה ההלניסטית בארץ ישראל, השוכנת באפיק נחל קדרון למרגלות הר הזיתים, ומהווה יחידה תכנונית אחת עם מצבת יד אבשלום.
## תיאור המבנה
במערה תשעה חדרים, היא מכילה כוכי קבורה, קברי מקמרים (ארקוסוליה) וחדרים ללא כל מתקני קבורה, שבהם הקבורה הייתה כנראה בסרקופאגים. המערה תוכננה ונחצבה כיחידה אחת יחד עם מצבת יד אבשלום. בפינה הצפון-מזרחית של המעבר החצוב המקיף את יד אבשלום נחצבה חזית מפוארת ומעוטרת בגמלון מגולף המובילה למערה.

בשנות ה-40 חקר נחמן אביגד את מצבות נחל קדרון, ובכללן את יד אבשלום, ובשנת 1954 פרסם את ספרו "מצבות קדומות בנחל קדרון" שהיה ונותר העבודה המקיפה ביותר שנעשתה על יד אבשלום. הניתוח הארכיטקטוני-סגנוני המעמיק של אביגד, הביא למסקנה שיש לתארך את המערה לתחילת המאה ה-1 לפנה"ס. עמוס קלונר ובועז זיסו העלו בחיבורם על הנקרופוליס של ירושלים בימי הבית השני, כי ניתוח הפרטים הארכיטקטוניים של המצבה משייך אותה לסגנון הפרובינציאלי האקלקטי של התקופה הרומית הקדומה. סגנון זה מתוארך לימיו של הקיסר אוגוסטוס ולימי הקיסרים מן השושלת היוליו-קלאודית (31 לפסה"נ ועד 68 לסה"נ).

החדר הראשון במערה נושא טיח המעיד כי נעשה בו שימוש לכנסייה בימי הביניים.

אם כי מערת יהושפט ויד אבשלום הם בני תוכנית אחת, ונבנו שניהם במאה ה-1, אין להשוות ביניהם ובין קבר בני חזיר וקבר זכריה. הראשונים הם שני מבני קבורה עצמאיים, אם כי סמוכים, ואילו המבנה הנקרא "קבר זכריה" למעשה הוא מבנה אטום, שאינו מכיל קברים ומשמש כ"נפש" לקבר שלצידו.

## מסורות
במקרא מסופר על קבורתו של יהושפט, מלך יהודה: , כלומר את קברו יש לחפש בעיר דוד, יחד עם שאר קברי מלכי יהודה. בנוסף, מאחר שכל הידוע המלך יהושפט מלך כ-700 שנים לפני הקמת מתחם יד אבשלום, כך שברור שהמערה לא שימשה כקבר יהושפט.

ייתכן והמערה קיבלה את שמה מ"עמק יהושפט" - שמו של קטע זה של נחל קדרון. בימי הביניים, החלו להראות את קברו של יהושפט במערה, כנראה בעקבות הנוסע הנוצרי ארקולף, הקורא למבנה יד אבשלום הסמוך "מגדל יהושפט".

## לקריאה נוספת
* זאב וילנאי, **מצבות קודש בארץ-ישראל**, אחיעבר ושות', תשמ"ה, כרך א עמודים 327-330.
* נחמן אביגד, "עיר הקברות של ירושלים בימי הבית השני", בתוך מיכאל אבי-יונה (עורך), **ספר ירושלים**, מוסד ביאליק ודביר, תשט"ז, עמוד 344.
## קישורים חיצוניים
* מערת יהושפט באתר "לדעת"
## הערות שוליים

קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בירושלים
קטגוריה:מזרח ירושלים
קטגוריה:יצירות המאה ה-1
קטגוריה:ארץ ישראל: מאוזוליאומים
קטגוריה:בית הקברות היהודי בהר הזיתים
קטגוריה:ירושלים: מערות קבורה
שמואל כהן (חלוץ)

**שמואל כהן** (1870 – 1940) היה חלוץ ומלחין ביישוב. זכור כיום הודות למלודיה שחיבר בשנת 1888, בנעוריו, לשירו של נפתלי הרץ אימבר, תקוותנו, שהיה עם הזמן להמנון הלאומי של ישראל.

## קורות חיים
שמואל כהן נולד בשנת 1870 באונגני שבבסרביה, אז חלק מהאימפריה הרוסית וכיום חלק ממולדובה. הוא עלה לארץ ישראל עם משפחתו בשנת 1878 והתיישב במושבה ראשון לציון בשנת תרמ"ו, לאחר שקנה מהמתיישבים הוותיקים יותר חלקה בת 22 דונם.

## הלחן לשיר "תקוותנו"
כהן טען שאת המנגינה לשיר לקח משיר עם מולדבי והיא אכן נושאת דמיון ברור לשיר העם המולדבי והרומני Carul cu Boi ("עגלה עם שוורים"). המנגינה מוכרת ברומניה גם כמלווה בטקסטים אחרים - "שיר של חודש מאי" (Cântec de mai) או חלקית (רק  בבית הראשון) ב"תירס עם עלה זקוף" (Cucuruz cu frunza-n sus).
לפי גרדנוויץ, ייתכן כי שמואל כהן מצא את המנגינה הזאת בקובץ של שירים ליטורגיים יהודים שפרסם החזן הידוע ניסן ספיבק בלצער בקישינב.

מנגינות עם צלילים המזכירים איכשהו את התקוה, עם הבדלים בולטים בעיקר בחלק השני, מוכרות גם בכמה תרבויות אחרות - לדוגמה, הריקוד האיטלקי מתקופת הרנסאנס "לה מנטובאנה", שיר העם האוקראיני Kateryna Kucheryava או "קתרינה המתולתלת"), השיר השוודי "אוק, וורמלנד", שירי עם בסקים והמנון דתי נוצרי מספרד, שיר העם הפולני "Pod Krakowem", שיר עם הולנדי, אחת המנגינות שיהודי ספרד השתמשו בה לתפילת ה"הלל" ועוד. כמו כן מנגינה ששימשה את המלחין הצ'כי בדז'יך סמטנה בפואמה הסימפונית שלו "ולטאבה" (הידועה גם כ"מולדבה").

## לקריאה נוספת
* מזכרונות שמואל כהן, בתוך: אברהם יערי, **[[זכרונות ארץ ישראל]]**, כרך א, פרק נא: חוג גואלי־קרקע בנס־ציונה, תרמ"ז–תר"ן (1887–1890), עמ' 575–579; פרק נד: ייסוד באר־טוביה, תרמ"ח–תרמ"ט (1888–1889), עמ' 613–616. כרך ב, פרק ס: התפשטות שיר "התקוה" בימי ייסוד רחובות, תר"ן–תרנ"א (1890–1891), עמ' 671–674.
* 

## קישורים חיצוניים

* שמואל כהן באתר "אלבום המשפחות – עדת ראשון-לציון"
* על התקווה כהמנון
* 

קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:מלחינים ביישוב
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות גני אסתר בראשון לציון
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1870
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1940
MVP של העונה הסדירה ב-NBA

**MVP של העונה הסדירה ב-NBA** (באנגלית: **NBA Most Valuable Player Award**) הוא פרס הניתן לשחקן הכדורסל המצטיין של העונה הסדירה (לא פלייאוף) של ליגת ה-NBA. תואר זה חולק לראשונה בעונת .

השחקן נבחר על ידי הצבעה שנערכת מיד בתום העונה הסדירה. עד עונת  מי שהצביע עבור השחקן שיזכה בתואר היו שחקני ה-NBA עצמם, אך החל מעונת  הוחלט שההצבעה תיעשה על ידי 125 כתבים, פרשנים ושדרני ספורט מקנדה ומארצות הברית. מאז עונת  כל שחקן שזכה בתואר ניצח לפחות ב-50 (מתוך 82) משחקים בעונה הסדירה (מלבד קארל מלון בעונת  שהייתה מקוצרת עקב שביתת שחקני הליגה, לברון ג'יימס בעונת  שהייתה מקוצרת עקב שביתת שחקני הליגה, ראסל וסטברוק שקבוצתו ניצחה 47 משחקים בלבד בעונת  אך היה לשחקן השני בהיסטוריה לסיים עונה עם ממוצע של טריפל דאבל כרים עבדול ג׳באר עונת 1975/1976 וניקולה יוקיץ בעונת 2020/2021 שקבוצתו ניצחה 47 משחקים בלבד אך גמרה את העונה במקום השלישי במערב).

כרים עבדול-ג'באר זכה בתואר 6 פעמים. ביל ראסל ומייקל ג'ורדן זכו בתואר 5 פעמים כל אחד. וילט צ'מברלין ולברון ג'יימס זכו בתואר 4 פעמים. מג'יק ג'ונסון, לארי בירד וניקולה יוקיץ' זכו 3 פעמים כל אחד בתואר. רק שני רוקים הצליחו לזכות בתואר זה: וילט צ'מברלין בעונת  ווס אנסלד בעונת .

דירק נוביצקי (), יאניס אדטוקמבו (, 2019/2020) וניקולה יוקיץ' (2020/2021, 2021/2022, 2023/2024) הם האירופאים היחידים שזכו בתואר. דריק רוז זכה בפרס בעונת  ובך הפך לשחקן הצעיר ביותר שזכה בפרס, בגיל 22. סטפן קרי הוא היחיד שזכה בתואר פה אחד, בעת בחירתו ל-MVP בעונת . כרים עבדול ג׳באר הוא השחקן היחיד שזכה בפרס שקבוצתו לא העפילה לפלייאוף (בעונת 1975/1976).

החל מעונת 2023/2024, על השחקנים להופיע לפחות ב-65 משחקים כדי להיות זכאים לרוב פרסי העונה הסדירה, ביניהם גם פרס ה-MVP. ההשתתפות במשחק נחשבת החל מ-20 דקות משחק אישיות. עם זאת, כאשר ישנם שני משחקים בהם הופיע השחקן במשך לפחות 15 דקות, הם יכולים להיכלל בספירת 65 המשחקים. החרגות נוספות קיימות גם לשחקנים הסובלים מפציעות סיום עונה ששיחקו לפחות 62 משחקים, ולשחקנים שהושפעו מ"נסיבות בחוסר תום לב".

ה-MVP של העונה הסדירה זכה עד שנת 2022 בגביע על שם מוריס פודולוף, והחל מעונת 2022/2023 נקרא הפרס על שמו של מייקל ג'ורדן, שחקן העבר שזכה בפרס חמש פעמים. גובהו של הגביע 23.6 אינץ' ומשקלו 23.6 פאונד, מחווה למספר החולצה של ג'ורדן (23) ומספר האליפויות שלו (6). חמש הצלעות בגביע הן מחווה לחמש הזכיות של ג'ורדן בתואר ה-MVP וגם התג למטה בעל שישה צדדים, כסמל למספר האליפויות של ג'ורדן. בנוסף, הגביע בזווית של 15 מעלות לאור 15 שנות קריירה של ג'ורדן ב-NBA והכדור בראש הגביע מורכב מ-23 נקודות, כמספר המזוהה ביותר עם ג'ורדן.

## ה-MVP של העונה הסדירה ב-NBA לאורך השנים
[שמאל|ממוזער|190px|[וילט צ'מברלין זכה בפרס 4 פעמים במהלך הקריירה]]
[שמאל|ממוזער|190px|[כרים עבדול-ג'באר זכה בפרס 6 פעמים במהלך הקריירה, יותר מכל שחקן אחר]]
[שמאל|ממוזער|190px|[מייקל ג'ורדן זכה בפרס 5 פעמים במהלך הקריירה]]
[שמאל|ממוזער|190px|[דירק נוביצקי אחד משלושת האירופאים היחידים שזכו בפרס]]
[שמאל|ממוזער|190px|[דריק רוז השחקן הצעיר ביותר שזכה בפרס]]
[ממוזער|[ניקולה יוקיץ', זכה בפרס 3 פעמים]]

## ראו גם
* MVP של סדרת הגמר ב-NBA
* חמישיית העונה ב-NBA

## קישורים חיצוניים
* הודעה רשמית של ה־NBA על השקת גביע מייקל ג'ורדן
* כתבה ב־CBS News על השקת גביע מייקל ג'ורדן
* כתבה ב־Axios על שינוי שם הגביע

## הערות שוליים

*
קטגוריה:פרסי NBA
NBA
קטגוריה:רשימות אישים
קטגוריה:מייקל ג'ורדן
מיכאיל לריאונוב

ממוזער|"רקדן בתנועה", 1915, ציור מאת לריאונוב
**מיכאיל פיודורוביץ' לריאונוב** (ברוסית: **Михаи́л Фёдорович Ларио́нов**; ) היה צייר רוסי.

## ביוגרפיה
לריאונוב נולד בעיר טירספול (בתקופתו בתחומי האימפריה הרוסית, כיום בטרנסניסטריה), ליד אודסה. בשנת 1898 התחיל את לימודיו בבית הספר לציור פיסול ואמנות בעיר מוסקבה (Московское училище живописи, ваяния и зодчества). הוא הושעה מלימודיו שלוש פעמים עקב השקפותיו הרדיקאליות. 

בשנת 1902 צייר בסגנון האימפרסיוניזם, אולם לאחר ביקורו ב-פריז ב-1906 החל לעבוד בסגנון פוסט אימפרסיוניזם ולאחר כך בסגנון הרוסי החדש, נאו אימפרסיוניזם.
ב-1913 יצר סגנון ציור מקורי וחדש בשם ריוניזם המבוסס על אמנות מופשטת. 

לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה התגייס לצבא. לאחר שחרור מסיבות בריאותיות בעקבות פציעה, עבר להתגורר בפריז. בעקבות מהפכת אוקטובר, המשיך להתגורר בצרפת עד מותו.

## הנצחה
ב-2001 הנפיק הבנק המרכזי של טרנסניסטריה מטבע כסף לזכרו של לריאונוב. המטבע הונפק כחלק מסדרת מטבעות לזכרם של אישים מפורסמים מטרנסניסטריה.

המחיר הגבוה ביותר ששולם עבור אחד מציוריו של לריאונוב הוא בסך 2,200,000 לירות שטרלינג.

בשנת 1989 ציוריו הועברו לגלריית טרטיאקוב בהתאם להחלטת אשתו.

## קישורים חיצוניים

* גלריית ציוריו של מיכאיל לריאונוב
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צרפתים ממוצא רוסי
קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1881
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1964
מנהל מוזיקלי

**מנהל מוזיקלי** הוא תואר המשמש תזמורות רבות להגדרת תפקידו של המנצח הראשי או המנהיג האמנותי של התזמורת. בתיאטרון מוזיקלי, אחריותו של המנהל המוזיקלי חלה על כל החלק המוזיקלי של המופע ובמסגרת זו עליו לוודא שליטה מלאה ויסודית של צוות המבצעים במוזיקה, לפקח על הפרשנות המוזיקלית של המבצעים על הבמה והתזמורת שבבור התזמורת (דוּת), ולנצח על התזמורת.

במאה ה-20 הייתה כרוכה בתואר ובמשרה שליטה בלתי מוגבלת כמעט בענייניה של תזמורת מסוימת. כפי שמשתמע מן השם, המנהל המוזיקלי לא רק מנצח על קונצרטים אלא גם קובע איזו מוזיקה תנגן התזמורת, בקונצרטים או להקלטות, וסמכותו רבה בכל הנוגע לקבלה לעבודה, לפיטורים ולהכרעות אחרות בענייני סגל הנגנים בתזמורת. שלטון סמכותי כזה, שנחשב פעם לצפוי ואפילו נחוץ לתפקוד נאות של הרכב סימפוני, התרופף במידת מה בעשורים האחרונים של המאה ה-20 כשהופיעו, וזכו לעידוד, מידה רבה יותר של חלוקת כוח וסגנונות ניהול שיתופיים (עם נגני התזמורת עצמם, עם ההנהלה ועם מועצת המנהלים המתנדבת).

המונח "מנהל מוזיקלי" נפוץ בארצות הברית באמצע המאה ה-20, כתוצאה מההתפתחות שחלה בתארים. בעבר הוגדר העומד בראש התזמורת פשוט כ"מנצח". בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 נכנס לשימוש המונח "מנהל מוזיקלי", בכוונה להדגיש את העובדה שממלא התפקיד הזה עושה הרבה יותר מניצוח גרידא ובמטרה להבחין בין נושא משרה זו לבין מנצח אורח, המנצח על תוכנית אחת או קונצרט אחד מסוים. גאורג סל, למשל, מונה כ"מנהל מוזיקלי" (Musical Director) של תזמורת קליבלנד בשנת 1946 וכך הוגדרה משרתו עד מותו בשנת 1970. הבא אחריו, לורין מאזל, קיבל את התואר (הפעם זה נקרא Music Director). תזמורות חשובות אחרות באמריקה היו מעודכנות יותר והחלו להשתמש במונח הפשוט יותר בשנות ה-50 וה-60.

"מנהל מוזיקה" בהפקת תיאטרון או במחזמר של ברודוויי משמש במקרים רבים כפסנתרן חזרות ומנצח.

מנהלים מוזיקליים אפשר למצוא גם בתזמורות כלי נשיפה ממתכת או מעץ, במקהלות, ובהרכבים אחרים.

כמו-כן, נהוג לכנות בתואר מנהל מוזיקלי, את כותב העיבודים ו/או הלחנים, המנצח ומנהל החזרות והביצוע של מופע מוזיקלי (בימתי-חי, מוקלט משודר או מצולם).

## במוזיקה פופולרית
במוזיקה פופולרית, תפקידיו של מנהל מוזיקלי כוללים פיקוח על העיבודים המוזיקליים וכן גיוס ופיקוח על צוות העובדים בסיבוב הופעות של מוזיקאי (ובכלל זה הופעות טלוויזיוניות שלו, הופעות בפסטיבלים וכדומה). בעידן המודרני, בלתי אפשרי או בלתי מעשי לשחזר בהופעות חיות את אותו סאונד שבו הוקלטו השירים באולפן, ותפקידו של המנהל המוזיקלי הוא להתאים את עיבודי האולפן להופעות חיות, תוך גיוס ושיבוץ נגנים ומוזיקאים לשם כך (לעיתים תוך החלטה על שימוש בפלייבק). המנהל המוזיקלי לרוב גם מנהל את החזרות, כמו גם את המופעים, דבר שמאפשר למוזיקאי המוביל להתמקד במוזיקה בלבד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מקצועות מוזיקליים
קטגוריה:תזמורות סימפוניות
*
קטגוריה:תפקידים
יצחק שד"ר

**יצחק (יצקו) שד"ר** (נולד בשנת 1944 בישראל) הוא איש ביטחון שכיהן כקצין הכנסת בין השנים 2000 – 2010.

שד"ר שירת בחטיבת הצנחנים, במסגרת הנח"ל המוצנח (1962–1965). לאחר שחרורו הצבאי היה חבר בקיבוץ נחל עוז ולמד מדע המדינה ואסטרטגיה באוניברסיטת בר-אילן. לאחר מכן, בין השנים 1970–1973 שימש כמאבטח בחברת אל על ובשגרירות ישראל בשווייץ. במהלך שירותו בשווייץ למד גם גרמנית ומתמטיקה.

בשנת 1974 הצטרף למוסד ומילא בו שורה של תפקידים עד שנת 2000. בשנה זו מונה לתפקיד קצין הכנסת, והשתחרר משירותו במוסד.

בשנת 2009 הועלה שד"ר לדרגת ניצב, ובשנת 2010 פרש מתפקידו.

## קישורים חיצוניים

* יצחק שד"ר באתר הכנסת

קטגוריה:קציני הכנסת
קטגוריה:אנשי המוסד
קטגוריה:עובדי אל על
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
אלפרד קיטנר

**אלפרד קיטנר** (בגרמנית: **Alfred Kittner**; 24 בנובמבר 1906, צ'רנוביץ, בוקובינה – 14 באוגוסט 1991, דיסלדורף) היה משורר יהודי שכתב בשפה הגרמנית.

## ביוגרפיה
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914, לפני כניסת הרוסים לצ'רנוביץ, עזב קיטנר בן ה-12 את העיר עם משפחתו ועבר להתגורר בווינה ממנה חזר עם סיום המלחמה ב-1918.

בין השנים 1932 - 1935 שימש כעורך העיתון "Der Tag" (היום), עיתון יומי יהודי בשפה הגרמנית שהופיע בצ'רנוביץ בשנים אלה. קיטנר היה בין משורריה היהודים של צ'רנוביץ אשר עשו את צעדיהם הראשונים בשפה הגרמנית. בין שיריו הידועים ביותר נמנית הפואמה הרומנטית שפורסמה בצ'רנוביץ בשנת 1936 "פרש העננים".

בתקופת השואה כתב קיטנר שירים בגרמנית בגטו צ'רנוביץ, וב - 1942 גורש לטרנסניסטריה. אחרי המלחמה חזר לצ'רנוביץ, אך ב-1945 עבר לבוקרשט ושם יחד עם ידידו אלפרד מרגול-שפרבר נמנה עם המשוררים הפעילים ביותר של החוג הבוקובינאי שנאסף באותם ימים בבירת רומניה.

בשנת 1956 הופיע בבוקרשט כרך שיריו "צעדת הרעב וגדר התיל" בו נתן ביטוי לזכרונות שואת היהודים בטרנסניסטריה.

בעת שהותו בבוקרשט עסק בתרגום שירה רומנית לגרמנית. ובשנת 1971 יצאה בעריכתו אנתולוגיה של משוררים יהודים מבוקובינה שכתבו בגרמנית.

לאחר מות אשתו ב-1980 עזב את רומניה והשתקע בעיר דיסלדורף שבגרמניה המערבית, שם נפטר.

## עבודותיו

* Shade writing - poems 1925-1987, 1988. .
* Memories 1906-1991, 1996. .
* The cloud rider - poems 1925-1945, (1938) 2004. .
* Truth play - poems 1945-1991, 2005. .
* Letters with rose foreigner. 2006. .


## מקורות
* דוד שערי (2004). **יהדות בוקובינה בין שתי מלחמות העולם**. המרכז לחקר התפוצות ע״ש גולדשטיין־גורן, אוניברסיטת תל אביב. .

## קישורים חיצוניים
* www.bukowina.info/kultur1.html

קטגוריה:משוררים יהודים רומנים
קטגוריה:אסירים בגטו צ'רנוביץ
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1906
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1991
אר'סרתן הראשון, מלך קאחתי

**אר'סרתן הראשון** (בגאורגית: **აღსართან I**) (נפטר ב-1084) היה מלך הממלכה המזרח גאורגית - ממלכת קאחתי-הרתי משנת 1058 ועד למותו בשנת 1084.

אר'סרתן ירש את אביו גאגיק עם מותו בשנת 1058. תקופת שלטונו חפפה לתקופת הפלישות של הסלג'וקים לגאורגיה, ונסיונותיה העקשניים של המלכים הבגרטידים להביא לאיחוד כל הממלכות הגאורגיות.

בשנת 1068, נכנע  אר'סרתן לסולטאן הסלג'וקי, אלפ ארסלאן, הסכים להעלות לו מיסים, וקיבל את תמיכתם של הסלג'וקים במאבקו כנגד בגרט הרביעי, מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת, שהשתלט על חלק גדול משיטחי קאחתי.

אר'סרתן המשיך להאבק במדיניות איחוד הממלכות הגאורגיות של המלוכה הגאורגית גם תחת יורשו של בגרט הרביעי, גיאורגי השני, וכרת ברית עם השבט המורד של הליפריטים. אולם העביר מאוחר יותר את תמיכתו לגיאורגי השני ועזר לו במסעו למיגור האופוזיציה הפיאודלית, ומאוחר יותר, בשנת 1074, להילחם כנגד הפלישה הסלג'וקית של מאליק שאח הראשון (ملكشاه).

אף על פי כן, כאשר חתם גיאורגי השני על הסכם שלום עם הסלג'וקים בתחילת שנות השמונים של המאה האחת עשרה, הכיר הסולטאן הסלג'וקי בגיאורגי השני כשליט הלגיטימי היחיד של קאחתי, והשאיר לו כוח סלג'וקי כדי שיוכל לכבוש את המחוז. גיאורגי, שעמד בראש הצבא הגאורגי-סלג'וקי המשותף, הטיל מצור על מצודת וז'יני (בקאחתי), אבל נכשל בניסיון הכיבוש ונסוג. אר'סרתן קפץ מיידית על ההזדמנות, והזדרז למאליק שאח, הבטיח לו את נאמנותו והתאסלם. בכך השיג את הגנתם של הסלג'וקים מול שאיפותיו של מלך גאורגיה.

אר'סרתן נפטר בשנת 1084 ובנו קוויריקה ירש אותו.

## מקורות

* סיריל טואומנוף (רומא, 1976), Manuel de Généalogie et de Chronologie pour le Caucase chrétien (Arménie, Géorgie, Albanie). 
* וחושטי, История царства грузинского. Возникновение и жизнь Кахети и Эрети. Ч.1

## הערות שוליים

קטגוריה:ממלכת קאחתי-הרתי
קטגוריה:מלכי גאורגיה
קטגוריה:מנהיגים שהתאסלמו
קטגוריה:נפטרים ב-1084
ריקארדו בופיל

**ריקארדו בופיל לוי** (בקטלאנית: **Ricard Bofill Leví**; 5 בדצמבר 1939 – 14 בינואר 2022) היה אדריכל יהודי, יליד קטלוניה שבספרד. היה ידוע בעיקר בסגנונו הפוסט-מודרני ששאב השפעה צורנית רבה מאדריכלות הרנסאנס, הבארוק והנאו-קלאסיקה.

## קורות חיים
בופיל נולד בברצלונה, בירת קטלוניה, לאב אדריכל מקומי ולאם יהודייה ממוצא איטלקי.
את לימודי האדריכלות עשה בבית-הספר הטכני לאדריכלות בברצלונה בין השנים 1955–1956, ולאחר מכן השלים את לימודיו בז'נבה, שווייץ עד 1960. חזר לברצלונה ופתח בה משרד עצמאי בשם "Taller de Arquitectura". למילה "Teller" משמעות בין-תחומית שאינה קשורה רק לאדריכלות, אלא גם למקצועות האומנות, למתמטיקה, למוזיקה, לשירה ולפילוסופיה - שם המייצג את גישתו ההוליסטית והרב-תחומית של המשרד.
בעוד שעבודותיו הראשונות, כדוגמת בניין Walden 7, נתנו פרשנות מקומית ומקורית לסגנון האדריכלות המודרני, עד מהרה החל בופיל מייצר עבודות בסגנון פוסט-מודרני מובהק, שהוא היה מבין הראשונים לבשר על בואו. סגנון זה הפך עם השנים ל"טביעת אצבעו" של האדריכל כאשר הוא שואב השראה והשפעה צורנית רבה מתוך חיבור אדריכלות הרנסאנס והבארוק, תוך כדי שינוי המשמעויות המוכרות שלהם והוצאתם מהקונטקסט המקורי.

בין תחומי המשרד נכלל גם פרסום כתב עת בשם "L'architecture d'un homme", אשר שם לפניו כמטרה, לחדש את הקשר מימי הרנסאנס, בין האדריכלות לאדם. זאת, כתגובת נגד לקשר המודרני, בין האדריכלות למכונה. בופיל אף הכריז על יצירתו כ"מחאה ברוטלית" נגד האדריכלות המודרנית הפונקציונליסטית.

בין בנייניו הבולטים נמנים התיאטרון הלאומי של קטלוניה, המייצר הקשר מודרני לצללית המקדש היווני, מגדל המשרדים 77 West Wacker Drive בשיקגו, אשר מייצר פרשנות מקורית לאדריכלות הרנסאנס, וכן שכונות שלמות במונפלייה וסטוקהולם, היוצרות פרשנות מודרנית לתכנון עירוני בארוקי.

בופיל נפטר ב-14 בינואר 2022.

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר הרשמי של בופיל

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אדריכלים יהודים ספרדים
קטגוריה:אדריכלים קטלאנים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ספרדים שנפטרו ב-2022
גאגיק, מלך קאחתי

**גאגיק** (בגאורגית: **გაგიკი**, גאגיקי) (נפטר ב-1058) היה מלך הממלכה המזרח גאורגית - ממלכת קאחתי-הרתי משנת 1039 ועד למותו בשנת 1058.

גאגיק היה בנו של הבגרט הארמני - שושלת בגרטוני, דוד הראשון, מלך ממלכת לורי ואשתו הגאורגית, אחותו של קוויריקה השלישי הגדול, שאימץ את גאגיק כבנו ויורשו. עם מותו של קוויריקה השלישי, בשנת 1029 סיפח בגרט הרביעי, מלך הממלכה הגאורגית המאוחדת, את ממלכת קאחתי-הרתי (კახეთ-ჰერეთის სამეფო) לממלכתו. אולם בשנת 1039, הצליחו אצילי קאחתי, להחזיר את המונרכיה ולהמליך את גאגיק עליהם.

בעזרת תמרונים במאבק בין בגרט הרביעי לבין האציל הגאורגי רב העוצמה, ליפריט הרביעי, דוכס קלדקארי מבית בר'וואשי, הצליח גאגיק להבטיח את שלמות ממלכתו. הוא עזר לבגרט במשלחת שלו כנגד אמירות טביליסי, אולם כשניסה המלך הגאורגי לתפוס את חזקותיו בהרתי, כרת גאגיק ברית עם ליפריט,  וסייע לו במרידתו כנגד בגרט בשנים 1046-1047, והצליח לשמור, פחות או יותר, על נחלותיו בהרתי.

עם מותו בשנת 1058 ירש אותו בנו אר'סרתן.

## מקורות

* סיריל טואומנוף (רומא, 1976), Manuel de Généalogie et de Chronologie pour le Caucase chrétien (Arménie, Géorgie, Albanie). 
* וחושטי, История царства грузинского. Возникновение и жизнь Кахети и Эрети. Ч.1

קטגוריה:ממלכת קאחתי-הרתי
קטגוריה:מלכי גאורגיה
קטגוריה:נפטרים ב-1058
רביעיית כרמל

ממוזער|350x350 פיקסלים|רביעיית כרמל 2019
**רביעיית כרמל** היא רביעיית מיתרים ישראלית, שהוקמה בשנת 1999.

חברי הרביעייה הם: 
* רחל רינגלשטיין, כינור
* טלי גולדברג, כינור
* יואל גרינברג, ויולה
* תמי ווטרמן, צ'לו
* שולי ווטרמן, ויולה (אורחת כבוד)

## היסטוריה
הרביעייה השתלמה בארץ עם חיים טאוב ובחו"ל עם חברי רביעיית אלבן ברג בתוכנית ללימודי מוזיקה קאמרית בבית הספר הגבוה למוזיקה בקלן. בנוסף, למדה הרביעייה עם חברי הרביעיות אמדאוס, האגן, ברטוק וינאצ'ק והשתתפה בכיתות אמן עם הכנרים אייזק שטרן, מרים פריד והנרי מאייר. הרביעייה משתתפת בתוכנית "פרו קווארטט" בצרפת. 

הרביעייה הופיעה בצרפת, אנגליה, אוסטריה, איטליה, שווייץ ובקרנגי הול בניו יורק. בישראל הופיעה הרביעייה בפסטיבל הבינלאומי למוזיקה קאמרית בירושלים, בפסטיבל ישראל, בפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון, וכן בסדרות שונות למוזיקה קאמרית.

פרויקט הדגל של רביעיית כרמל היא הסדרה המונחית "מעבר לקשת". מנחה אותה ויולן הרביעייה, ד"ר יואל גרינברג, מוזיקולוג,  מרצה וראש המחלקה למוזיקה באוניברסיטת בר-אילן.

הקליטה דיסק מיצירותיו של פאול בן-חיים.

רביעיית כרמל זכתה בפרס ראשון בתחרויות האביב לשנת 2004 בתחום המוזיקה הקאמרית ובתחום ביצוע מוזיקה ישראלית ובפרס ראשון בתחרות הבינלאומית לרביעיות מיתרים של האקדמיה "פראג וינה בודפשט" שנערכה ברייכנאו, אוסטריה.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 

כרמל
Goats Head Soup

**Goats Head Soup** (מרק ראש עז) הוא אלבומם של להקת הרוק הרולינג סטונז. האלבום יצא לאור בשנת 1973.
## הפקה
האלבום כולל עשרה שירים אשר שניים מתוכם יצאו כסינגלים. הוא יצא מיד אחרי אלבומם המצליח של הלהקה, Exile on Main Street, אשר תרם משמעותית להצלחתו. זהו האלבום האחרון אשר הופק על ידי ג'ימי מילר. עטיפת האלבום צולמה על ידי דייוויד ביילי, חבר של מיק ג'אגר.

האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האמריקאי והבריטי, והגיע למעמד של פלטינה משולשת. הוא כלל בין השאר את הלהיט Doo Doo Doo Doo Doo (Heartbreaker), וכן את הלהיט הגדול באלבום: Angie, בלדת רוק אקוסטית, שהגיע למקום הראשון בבילבורד.

למרות הצלחתו המסחרית של האלבום, הוא נחשב לפחות מוצלח מקודמיו, ולאחר שיצא חלה ירידה בהצלחתה של הלהקה.

## רשימת שירים

כל השירים נכתבו בידי מיק ג'אגר וקית' ריצ'רדס פרט ל-Winter, אשר נכתב בידי מיק ג'אגר ומיק טיילור.

# Dancing With Mr. D
# 100Years Ago
# Coming Down Again
# Doo Doo Doo Doo Doo (Heartbreaker)
# Angie
# Silver Train
# Hide Your Love
# Winter
# Can You Hear The Music?
# Star Star

## משתתפים
* מיק ג'אגר - שירה, גיטרות, מפוחית, קלידים
* קית ריצ'רדס - גיטרות, שירה, בס, קולות
* מיק טיילור - גיטרות, בס, קולות
* צ'ארלי ווטס - תופים
* ביל וויימן - בס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי הרולינג סטונז
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני אולימפיק
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים האוסטרלי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד 200
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
ג'ון סטנלי

**ג'ון סטנלי ** (באנגלית: **Charles John Stanley**;
17 בינואר 1712 – 19 במאי 1786), מלחין אנגלי ונגן עוגב בתקופת הבארוק.

## חייו

סטנלי, עיוור מנעוריו, למד מוזיקה עם מוריס גרין ועבד כנגן עוגב במספר מקומות בלונדון. עם מותו של ויליאם בבל ב-1723, קיבל את משרתו בכנסייה שברחוב "ברד", וב-1726 נתמנה למשרה בכנסיית אנדרו הקדוש.

סטנלי היה עמיתו של גאורג פרידריך הנדל, ולאחר מותו הוא המשיך את סדרת קונצרטי האורטוריה שהנדל התחיל.

בשנת 1779 סטנלי קיבל את המינוי המכובד כמסטר מוזיקת המלכים  מידיו של ויליאם בויס.

## יצירתו

יצירתו המוזיקלית של סטנלי כוללת את האופרה טרמינטה, הקנטטה הדרמטית בחירת הרקולס ועוד 12 קנטטות, וכן מוזיקה אינסטרומנטלית לדוגמת ששת הקונצ'רטים לאורגן ותזמורת.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מלחינים בריטים
קטגוריה:מלחינים אנגלים
קטגוריה:נגני עוגב אנגלים
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:מוזיקאים עיוורים
קטגוריה:נכים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1712
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1786
שרית

**שרית** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1974 בבימויו של ג'ורג' עובדיה עם דליה פרידלנד, יגאל בשן וחיה קציר בתפקידים הראשיים.

## עלילה
ממוזער|ירדנה ארזי (תמי)
"שרית" היא מלודרמה המספרת את סיפורה של השחקנית שרית (דליה פרידלנד), המחליטה לפרוש מן הבמה. בן זוגה גבי (אריאל פורמן) נוטש אותה לאחר שנודע לו שהיא בהיריון ממנו. שרית מגלה כי הוא בוגד בה ובסערת רגשותיה יורה למוות בו ובמאהבתו. היא נשפטת למאסר עולם. בנה אבי, נמסר לאחזקת עוזרת הבית שלה, תמי (ירדנה ארזי), המבטיחה לעשות הכל למען גידולו ולבוא לבקר את שרית בבית הכלא. תמי מרבה להופיע בערבים במועדוני ריקודים בהם היא רוקדת במגוון סגנונות בלבוש אותנטי ולרוב יחפה.
מאחר שתמי לא מצליחה לגדל אותו, היא מוסרת אותו לאימוץ. 

לאחר שחרורה מגיעה שרית לבית משפחת דניאלי המאמצת ומתקבלת לעבודה כעוזרת בית כדי להיות קרובה לבנה הביולוגי. היא מנסה לדבר אל לבו של אבי המבוגר (בגילומו של יגאל בשן), על מנת שישפר התנהגותו, אך הוא דואג שיאשימו אותה בגנבה. שרית מגורשת בבושת פנים. היא מתקבלת באהבה רבה על ידי בתיה (חיה קציר), חברתו של אבי. בתיה בהיריון והדבר נשמר בסוד מפני אמו המאמצת של אבי (אלישבע מיכאלי). אבי איננו יודע שהוא ילד מאומץ ואמו האמיתית, שרית, עושה הכל למען החיבור הנכון, לדעתה, בין שני האוהבים. אבי מכחיש שיש בינו ובין בתיה קשר כלשהו, וגורם זו הפעם השנייה, לשרית, לחוש שקרנית. בבואו להציע נישואין לבתיה, שרית מסלקת אותו משם בהשפלה זהה לזו שלה, כאשר גורשה מביתו בגלל שקריו. אך נימוקיה חזקים ומשכנעים את בתיה ללכת בדרכה ולא בדרכו הנחפזת. היא דורשת ממנו למצוא עבודה, לפרנס את משפחתו החדשה ואת בנו שנולד. היא פוקדת עליו לא לנתק את הקשר עם אמו המאמצת. אבי מוצא עבודה ומחליט להתחתן בלי לקבל את ברכת אמו, ולהיות תלוי בעצמו, ולא בכסף של אימו המאמצת מה שיגרום לנישולו מצוואתה. החתונה מתקיימת בניגוד להמלצותיה של שרית. אמו של אבי מגיעה לחתונה כדי לחשוף בפניו שהיא אינה אימו האמיתית, אך שרית באה לקראתה ופותחת בפניה את השער, היא מספרת לה שהיא אימו הביולוגית, ומנסה למנוע ממנה לחשוף בפניו שהיא אינה אמו האמיתית, כאשר הדבר יגרום לו הרס נפשי. כאן מתגלה גדולתה של שרית, כאמא המסוגלת להקריב את אהבתה למען אושרו של בנה. הסרט מסתיים כששרית עוזבת לאחר שהבטיחה לאימו של אבי שלאחר הפיוס ביניהם הם לא יראו אותה יותר.

בסרט משולבים שירים שכתב אבי קורן והלחין יגאל בשן, בהם "החיים היפים", "כוכבים לא משקרים" ו"עוד מעט". נאוה ברוכין הקליטה לפסקול הסרט את השיר "איך שנים עברו".

## שחקנים

### הצלחה והכנסות
הסרט זכה להצלחה קופתית ניכרת עם 330,000 כרטיסים שנמכרו בבתי-הקולנוע אך לא התקבל באהדה על ידי המבקרים, מסווג לעיתים כסרט בורקס, אך אין בו את האלמנטים המקובלים, בדומה לסרטי בורקס, כמו "חגיגה בסנוקר" ו"צ'רלי וחצי".

## קישורים חיצוניים

* שרית – זיכרונות ותמונות של יגאל בשן, מאתר הבית שלו

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1974
קטגוריה:סרטי ג'ורג' עובדיה
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
אולפן

מקור המילה **אולפן** בארמית, משמעותה: מקום לימוד. המשמעות הורחבה וכוללת גם אולפני צילום, טלוויזיה, רדיו וכדומה מתוך אנלוגיה לשפות לועזיות, בהן שם העצם סטודיו (studio) מקושר לפועל study (באנגלית: ללמוד) ולפעלים דומים מוקדמים לו בלטינית וצרפתית.

## הערות שוליים
חיים מרדכי מרגליות

הרב **חיים מרדכי מרגליות** (סביבות 1780, תק"מ – 1823, ט"ז בשבט תקפ"ג) היה רב בדובנו, מחבר **"[[שערי תשובה (אורח חיים)|שערי תשובה]]"** על ה"שולחן ערוך".

## ביוגרפיה
נולד לרב מנחם מאניש מרגליות, אב"ד ויטקוב, דינוביץ', לכוביץ וגריידינג. אחיו היה הרב אפרים זלמן מרגליות. למד אצל דודו הרב אלכסנדר סנדר מרגליות. נשא את בת אחיו רבי אליקים גציל פשקס מרגליות שהיה מחכמי הקלויז בברודי והצטרף ללימוד בקלויז. בתק"ס מונה כראב"ד ברסטצ'קה (ביסטריצקי) ואחר כך עבר לכהן כרב של קהילת דובנו שבה יסד בית דפוס.

### שערי תשובה
מרגליות תכנן להדפיס מהדורה חדשה של "שולחן ערוך" עם החיבור "באר היטב", שמלקט את פסקי האחרונים שקמו מאז כתיבת השו"ע עד ימיו, חיבור משלו בשם "שערי תשובה" המביא את דברי הפוסקים שלא הובאו ב"באר היטב" כולל רבים מחכמי הספרדים, והגהותיו של אחיו ר' אפרים זלמן לשו"ע בשם "יד אפרים". יש אומרים שאחיו סייע לו בכתיבת חיבורו כפי שרואים במספר מקומות בחיבור שמפנה ל"יד אפרים".

הכרך הראשון של "שולחן ערוך", "אורח חיים", עם "שערי תשובה" נדפס לראשונה בדובנא בשנת תק"פ. בהקדמות שנכתבו על ידי המחבר ואחיו, נראה שמדובר בחיבור שאמור היה לכלול את כל ארבעת חלקי השולחן ערוך, אולם בסופו של דבר יצא לאור שערי תשובה על חלק אורח חיים בלבד. בהקדמה לפתחי תשובה על יורה דעה, כותב המחבר רבי אברהם צבי הירש אייזנשטט כי הגאון הרב חיים מרדכי לא הספיק להשלים את החיבור על שאר חלקי השו"ע "כי לקח אותו אלוקים ואיננו".

מסופר כי באמצע ההדפסה פרצה שרפה בבית הדפוס שכילתה הרבה מהציוד והספרים. מרגליות, שקיווה לשלם את חובותיו ממכירת הספרים, עזב את דובנא בלב שבור ועם חובות גדולים ושב לברודי, בה נפטר בשנת תקפ"ג. לאחר פטירתו המשיך אחיו את ההדפסה על חלק "אורח חיים", שהושלם בשנת תקפ"ה (1825). ה"שערי תשובה" מודפס ברוב המהדורות של שו"ע או"ח, כולל במהדורות עם המשנה ברורה.

סבו היה רבי מרדכי מרגליות שנפטר בגיל צעיר מאוד, ייתכן שהוא נקרא על שמו, בתוספת השם חיים, כנהוג להוסיף שם, בקריאה על שמו של אדם שנפטר בצעירותו.

כרב תיקן תקנות שונות לבני הקהילה. עסק במסחר כדי לא להתפרנס מהרבנות. השתתף בוועידות רבנים שונות שנערכו ברוסיה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:נושאי כלים של שולחן ערוך
קטגוריה:ילידי 1780
קטגוריה:נפטרים ב-1823
מוזיקת אמביינט

**מוזיקת אמביינט** (באנגלית: **Ambient music**) הוא סגנון של מוזיקה אלקטרונית אווירתית היוצר אווירה מבלי לדרוש את ריכוז השומע.

## היסטוריה
מוזיקת אמביינט התפתחה מתחילת המאה העשרים מהמוזיקה האימפרסיוניסטית של אריק סאטי והמינימליזם של טרי ריילי ופיליפ גלאס. את המונח "מוזיקת אמביינט" טבע באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 בריאן אנו, הנחשב אבי הסגנון. התפתחויות מאוחרות יותר של הז'אנר שילבו את האלמנטים הלא-ליניאריים של מוזיקת האמביינט עם המוזיקה הקצבית העכשווית - מוזיקה אשר מושמעת לרוב בחדרי צ'ילאאוט במסיבות רייב.

במהלך שנות התשעים נהייתה מוזיקת האמביינט למוזיקה פופולריות בזכות אמנים כגון: מאסיב אטאק, פורטיסהד ו-KLF.

מוזיקת הצ'יל אאוט מקושרת בדרך כלל לתרבות המועדונים ולעיתים גם משמשת כמונח כללי הכולל תחתיו את מוזיקת האמביינט כתת-סגנון, אף על פי שרוב השירים בסגנון הצ'יל אאוט בעלי קצב ושונים בסגנונם ממוזיקת האמביינט. לאורך העשורים האחרונים נעשה שימוש רב במוזיקת האמביינט בתוכניות טלוויזיה ובסרטי קולנוע שונים.

## ראו גם
* מוזיקת אווירה
* לווארקייס

## קישורים חיצוניים

* המדריך למוזיקת אמביינט
* מאמר על אמביינט טכנו
* רדיו מוזיקת אמביינט תחנת רדיו מקוונת המנגנת אמביינט בלבד
* רדיו - אמביינט

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
סטרטיגרפיה (ארכאולוגיה)

**סטרטיגרפיה** (באנגלית: **Stratigraphy**) או **הִשתַכּבוּת** היא תורת השכבות הארכאולוגיות. העיקרון המנחה הוא בידוד שכבות האתר על מנת שניתן יהיה להבחין בממצא הארכיטקטוני והחומרי שנמצא בכל שכבה ושכבה. הממצאים שהתגלו מאפשרים לאפיין את התקופה והתרבות המקובלים באותו אזור בתקופה שבה השכבה הנידונה הייתה השכבה העליונה של אתר החפירות. כאשר מתקבלת או נמצאת ההגדרה המתאימה לממצאים, ניתן להגדיר את שמה של השכבה הארכאולוגית, ובהתאם לכך את התאריך המשוער בו נוצרו השכבות הארכאולוגיות.

העיקרון הסטרטיגרפי מניח כי שרידים מעשי ידי אדם מצטברים באתר זה על גבי זה, לפי סדר הזמנים, כך שהשרידים הקדומים מצויים מתחת לשרידים המאוחרים להם. שרידי יישוב שהתקיים בתקופה מסוימת, נותרים באתר כ"שכבה" של שרידים.

הארכאולוג חופר בתל העתיק מראשו של התל כלפי מטה. הוא חופר, אפוא, בסדר הפוך לסדר הצטברות השרידים בתל במהלך תקופת קיומו. השרידים מרובדים בתל העתיק שכבה על גבי שכבה, בדומה להתרבדות שכבות סלע גאולוגיות (שיכוב). על הארכאולוג לחשוף את שרידיה של שכבה מסוימת, לבודד אותם בחפירה זהירה משרידיהן של השכבות הסמוכות לה מתחתיה ומעליה, דהיינו משכבות השרידים שנותרו מן התקופות שהתקיימו באתר לפני ואחרי התקופה שהותירה את השכבה הנדונה.

לאחר שנחפרה ונחשפה שכבה אחת ושרידיה תועדו, מפרק הארכאולוג את השרידים, מסירם מן האתר, וממשיך לחפור ולחשוף את שכבת השרידים המצויה מתחת לשכבה שזה עתה סיים את חפירתה. תהליך זה חוזר על עצמו לפי מספר השכבות בתל או לפי רצונו של הארכאולוג לחשוף אותן.

אם הקפיד הארכאולוג בכל פעם לחשוף ולתעד שרידים השייכים לשכבה אחת בלבד, יקבל בסופה של החפירה נתונים הנוגעים לרצף השכבות וגם ידע, אל נכון, את התיארוך היחסי של השכבות האחת ביחס לשכנתה, מי מוקדמת או מאוחרת למי. זוהי הכרונולוגיה היחסית של השכבות ושל השרידים המרכיבים אותן. הכרונולוגיה היחסית של השכבות יכולה להיקבע רק בעת העבודה בשדה תוך כדי חפירת השכבות. לאחר תום עבודת השדה, יהיה לארכאולוג מושג על זמנם של השרידים זה ביחס לזה, אך עדיין אין לו מידע על תאריכם המוחלט (הנמדד בשנים לפני הספירה המקובלת או בשנים לפני ימינו).

## יחסים סטרטיגארפיים
למרות שהעיקרון הכללי של ההשתכבות ברור - שכבה עליונה מאוחרת לשכבה תחתונה - אין זה עניין של מה בכך לברר את הדברים באתר תוך כדי החפירה, מפני שהאתר לא התרבד לו בצורה אידיאלית כמו 'עוגת שכבות' אלא נוצרו במהלך הדורות שינויים בבנייה, הפרעות שונות, פירוק של מבנים וכדומה. כאן נכנסים לפעולה הבחנות מדוקדקות בין מרכיבי האתר, ובעיקר בין המרכיבים האנכיים, הם הקירות, ובין המרכיבים האופקיים, הן הרצפות, החצרות, הרחובות וכדומה, שעליהם חיו ופעלו בני האדם. ניתן להבחין בשלושה סוגי יחסים סטרטיגראפיים בסיסיים בין המרכיבים האלה:
* קירות ורצפות הניגשים ונצמדים אלה לאלה. מרכיבים אלה הם איפוא בני זמן זהה.
* קירות ורצפות המכסים קירות ורצפות אחרים. מרכיבים אלה הם אפוא מאוחרים לאלה המכוסים על ידם.
* קירות שיסודותים 'חותכים' רצפות וקירות שקדמו להם.

יחסים אלה מובחנים תוך כדי חפירה, וחלק מן הפרטים האלה נותרים כעדות בפניהם המאונכים של מחיצות העפר אותן מותירים בשולי ריבועי החפירה.

## ראו גם
*חתך ארכאולוגי

## קישורים חיצוניים

* בני אליהו, לקסיקון ארכאולוגי - עידן התנ"ך

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בחפירה ארכאולוגית
קטגוריה:שיטות תיארוך
תצורה (גאולוגיה)

**תצורה** (באנגלית: **Formation**) היא יחידת סלעים בסיסית בחלוקה סטרטיגרפית יחידה ליתוסטרטיגרפית המשמשת למטרת מיפוי גאולוגי. התצורה הגאולוגית מורכבת מסלעים, הנראים לעין, אשר להם זיקה בשלבי יצירתם, והנבדלת משכנותיה על ידי גבולות סלע ברורים. לתצורה הגאולוגית יש תפוצה גאוגרפית מסוימת.

הכינוי אותו מקבלת תצורה מורכב משתי מילים. סוג הסלע העיקרי הבונה את התצורה ושם המקום בו מצויה התצורה. לדוגמה "דולומיט יגור" בהר הכרמל. אם אין בתצורה סוג סלע אחד בולט נוהגים להשמיט את שם הסלע ולהסתפק בשם המקום כשלפניו מוסיפים את המילה תצורה. לדוגמה: "תצורת חתירה".

התצורה יכולה להתחלק בחלוקת משנה ל**[[פרט (גאולוגיה)|פרטים]]** (Members) הנבדלים מהחלקים הקרובים אליהם בתצורה. חלוקה זו נהוגה רק כשיש לה מטרה מועילה. רק חלק מהתצורה יכול להיות מורכב מפרטים, כאשר פרט יכול להשתרע על יותר מתצורה אחת. בתוך התצורה יכולים להופיע גם יחידות קטנות יותר המכונות **עדשה** או **לשון** (Lense או Tongue). אוסף של תצורות גאולוגיות מכונה חבורה.

דוגמה לכך היא תצורת ורדים הכלולה בחבורת יהודה. היא מורכבת מסלעים ממוצא דומה סלעי משקע מסביבת היווצרות ימית – הדולומיט והקירטון. בתצורה זו נוצרה מערת שורק וכן מערת שמשון ומערת התאומים שמצפון ומדרום לה. ניתן ללמוד מהעובדה שהן כולם בתצורה אחת כי תהליך יצירת שלוש המערות היה דומה.

כמה תצורות מוכרות:
*תצורת הל קריק (Hell Creek Formation), צפון אמריקה
*תצורת ג'ודית ריוור (Judith River), צפון אמריקה
*תצורת מוריסון (Morrison Formation), צפון אמריקה
*תצורת צ'ניני (Chenini Formation), אפריקה
*שכבות טנדגורו (Tendaguru Beds), אפריקה
*הצוקים הבוערים (The Flaming Cliffs), מונגוליה

## לקריאה נוספת
*

## קישורים חיצוניים

* שלמה שובאל, לימודי הגאולוגיה באוניברסיטה הפתוחה, ראו שם גם הגדרות נוספות
* [ftp://ftp.gsi.gov.il/250k_maps/legend2.jpg רשימת התצורות], המכון הגיאולוגי לישראל – במקרא למפה גאולוגית

*
קטגוריה:סטרטיגרפיה
כבלים (סרט)

**כבלים** הוא סרט פרודי ישראלי בפורמט ביתי של שירי הזמר אריק איינשטיין לצד מערכונים (בהשראת סרטי גנגסטרים וקאובוים הונגרים) בבימוי של צבי שיסל.

בסרט מככבים אריק איינשטיין, מוני מושונוב וצבי שיסל, יחד עם שחקנים רבים אחרים, ובהם שרית סרי, קרן מור, שלמה בראבא ויעקב כהן, וכן הופעות אורח כגון זו של יאיר לפיד. כמו כן, משתתפים בסרט הילדים של צבי שיסל – דניאל שיסל, של אריק איינשטיין – אמיר איינשטיין, ושל מוני מושונוב – אלמה ומיכאל מושונוב. זהו אחד הסרטים האחרונים בו השתתף איינשטיין,  יחד עם "כמו גדולים"  (יצירה נוספת של השלושה). הסרט שאב השראה מהסרט UHF אשר יצא 3 שנים קודם לכן בשנת 1989 והורכב גם הוא מסדרת מערכונים על סוגות ערוצי הכבלים השונים בארצות הברית של אותן השנים.

בשנת 2010 הופץ הסרט על ידי סרטי יונייטד קינג (בשת"פ עם NMC יונייטד) על גבי מארז DVD כפול, הכולל את הסרט ותוספות מיוחדות כגון מאחורי הקלעים, פספוסים וכדומה.

## עלילה
הסרט מביא סיפור מסגרת של נהג מונית (איינשטיין) שבביתו מותקנים שידורי טלוויזיה בכבלים (המהפכה הגדולה בתחום התקשורת של תחילת שנות התשעים בישראל) והוא, נדהם מהשפע הרב, מזפזפ בין ערוצי הטלוויזיה יחד עם חברו (מושונוב), כאשר כל מעבר בין ערוצים נותן לנו סצנה אופיינית-פארודית לערוצים הרלוונטיים, המשוחקת על ידי המשתתפים הנ"ל. בין הסצנות משובצים קליפים לשירים מוכרים, רובם דואטים של איינשטיין עם אמנים אחרים, כמו יהודית רביץ, קורין אלאל, יוני רכטר (עטור מצחך) ויהודה פוליקר (שיר השיירה). לצד שירים נוספים ("שכשנבוא") שולבו שירים מצחיקים כגון "ואלה שמות" (הכולל בעיקר שמות כדורגלנים מפורסמים) והשיר "ים אדוני" (פרודיה על מקהלות חסידיות).

בין הסצנות הזכורות והמוכרות ישנה הפרודיה על הסרטים האיטלקיים התקופתיים של שנות ה-40 וה-50 (תוך התכתבות עם סרטו של פליני "זיכרונות"), המערבון ההונגרי, תחרות היריקה החופשית, אולפן ה-NBA של ערוץ הספורט (כפי הנראה חיקוי של שימי ריגר), פולקע וסיגריות פרש (פרודיות על פרסומות), קוקי פוקי (פרודיה על סאדו מאזו), סרט המאפיה (צ'רלי והשעון) ושיר הרוק הצרפתי, כחלק מפרודיה על ערוץ MTV.

## אודות המשתתפים
### משתתפים
* אריק איינשטיין
* מוני מושונוב
* צבי שיסל
* יעקב סרי
* שרית ברוך-סרי
* קרן מור
* מאיה קדישמן
* יעקב כהן
* שלמה בראבא
* רפי אדר
* קלוד אבירם
* רוני יהושוע
* אורי לוי
* הרצל כהן
* לואיזה קולרברט
* תקוה מולאי
* אלסנדרו פרניה
* יעקב בן מרדכי
* יוני רכטר
* מאיר ישראל
* יאיר לפיד

### ילדים
* אמיר איינשטיין
* דניאל שיסל
* מיכאל מושונוב
* אלמה מושונוב
* טל רינסקי
* אסף רינסקי
* יעל פלדינגר
* ענבל לוי

### נגנים
* יוני רכטר
* יצחק קלפטר
* מיכה מיכאלי
* מאיר ישראל

### נגנים במערכונים
* תופים: מאיר ישראל
* בוזוקי: אריס נחום
* בוזוקי: צפי שלמה
* תופים: מוני ברנט
* גיטרה בס: שמוליק נוף
* קלידים: מרסל

### זמרים אורחים
* יהודה פוליקר
* יהודית רביץ
* קורין אלאל

### בשיר עטור מצחך השתתפו הנגנים
* ויולה: תומר הופמן
* צ'לו: בצלאל מנדלסון
* כינור: מיכאל פרצמן
* בסון: ג'ילבר ייבגני

## מערכונים בולטים

## רשימת שירים מהסרט

## ראו גם
* כמו גדולים 1
* כמו גדולים 2

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סרטי 1992
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטי פרודיה
קטגוריה:אריק איינשטיין
קטגוריה:סרטי פולחן ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1992
קטגוריה:סרטי ילדים ישראליים
קטגוריה:סרטי צבי שיסל
דה אקדמי איז...

**דה אקדמי איז...** (באנגלית: ****) הייתה להקת אינדי רוק משיקגו, אילינוי, ארצות הברית שהוקמה ב-2003. תחילה, הם נקראו "דה אקדמי", אבל הוסיפו את ה"איז" רק ב-2004 כדי להימנע מסכסוכים עם להקות אחרות בעלות אותו השם.

## היסטוריה
הסולן ויליאם בקט והגיטריסט מייקל קארדן הקימו את הלהקה ביחד בשנת 2002. הם צירפו ללהקה את אדם טי. סיסקה כבסיסט, אדריאן להטראס הבן כגיטריסט משני ואת מייק דלפרינסיפ כמתופף.

ב-2004, הם הקליטו מיני אלבום שנקרא על שמם, "דה אקדמי", בשביל חברת התקליטים "LLR Recordings".
המיני אלבום הוקלט בוילה פארק, על ידי המפיק בריאן זיסקה. פיט ונץ מפול אאוט בוי שמע את המיני אלבום והתרשם כל כך עד ששכנע את הלייבל שלו, Fueled by Ramen, לטוס ולשמוע אותם. הלייבל החתים באופן מיידי את הלהקה.

ב-2004 חברי הלהקה טסו לפלורידה כדי להקליט ב-Fueled by Ramen את אלבום הבכורה שלהם, "Almost Here" שהופק על ידי ג'יימס פאול וויסנר. אחרי הקלטות וסיבוב הופעות בקיץ הלהקה ביצעה מספר שינויים בהרכב הלהקה. טום קונרד, החליף את להטראס בגיטרה המשנית ובקולות רקע ואנדי מורטק החליף את דלפרנסיפ כמתופף. הלהקה התפרסמה כאשר יצאה לסיבובי הופעות עם פול אאוט בוי, Something Corporate, Midtown, Matchbook Romance, Motion City Soundtrack ו-Armor for Sleep.

אלבום הבכורה יצאה ב-8 בפברואר 2005. בקיץ 2005, יצאה הלהקה לסיבוב הופעות ראשון כלהקה ראשית לצדם של פליין וייט טיז, Days Away ו- June.

חברי הלהקה הופיעו בקליפ של פול אאוט בוי לסינגל " A Little Less Sixteen Candles, a Little More 'Touch Me'", לצד חברי להקת פאניק! אט דה דיסקו וג'ים קלאס הירוס. בקט גם שר בשיר של פול אאוט בוי " Sophomore Slump Or Comeback Of The Year" מהאלבום " From Under the Cork Tree".
בקט גם שר את הפזמון של פסקול הסרט "נחשים על מטוס" שמבוצע על ידי הלהקה קוברה סטארשיפ.

ב-2006, הקליטה הלהקה את אלבומה השני "Santi", אשר יצא ב-3 באפריל 2007.

הלהקה נבחרה על ידי הרולינג סטון כאחת מעשר הלהקות שכדאי לצפות בהם.

ב-2007, יצאה הלהקה לסיבוב הופעות אשר נקרא "Honda Civic Tour" עם הלהקות פול אאוט בוי, +44, קוברה סטארשיפ ופול וול. באוגוסט 2007, הופיעה הלהקה באוסטרליה וסינגפור עם קוברה סטארשיפ.

ב-8 באוקטובר 2011 הלהקה הכריזה על התפרקותה בעמוד הפייסבוק שלה.

אדם נהפך לבסיסט להקת "Say Anything" ואילו ויליאם בחר בקריירת סולו.

## דיסקוגרפיה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות רוק אמריקאיות
קטגוריה:להקות פופ פאנק
אברהם לבנבראון

**אברהם לבנבראון** (24 ביוני 1916 – 25 באוגוסט 1987), היה חבר הכנסת מטעם סיעת רק"ח וחד"ש.

## ביוגרפיה
נולד בשטפנשט שברומניה למשפחה יהודית ובגיל צעיר התייתם מאב.
אברהם הצטרף לתנועת "השומר הצעיר" ובסיום בית הספר התיכון, בשנת 1938, עלה לארץ ישראל והצטרף לקיבוץ רוחמה, בו היה חבר עד 1944 ושימש כמזכירו, בתקופה זו כתב בעלון הקיבוץ מאמר ביקורת על תפיסת אדמות מעובדות של פלאחים ערבים וגירושם על ידי היישוב היהודי בצורה מלגלגת: "עכשיו אני מבין מה זו אחוות עמים. הערבים זורעים ואנחנו קוצרים". על רקע זה עזב את הקיבוץ ועבר להתגורר במגדל שם עבד כנהג.
לאחר מכן ב-1948 עבר לחיפה שם עבד כמנופאי במפעל "דשנים וחומרים כימיים" והיה פעיל בוועד העובדים ואף נבחר למזכיר הוועד.

תחילה לבנבראון היה חבר מפ"ם עד שבשנת 1954 עזב את המפלגה והצטרף למק"י. בפילוג שהתרחש במק"י בשנת 1965 צידד בפלג המיעוט בראשות מאיר וילנר שדגל בנאמנות בלתי מסויגת לברית המועצות והצטרף אליו כשזה עזב את מק"י והקים את רק"ח. ב-16 בפברואר 1972 נכנס לכנסת השביעית מטעם רק"ח, בעקבות התפטרותו של אמיל חביבי ובהמשך נבחר מטעמה לכנסת השמינית והתשיעית, ממנה פרש ב-30 ביוני 1981. המשיך להיות חבר הוועד המרכזי של המפלגה עד 1985 וגם נציג המפלגה בהסתדרות. הוא נפטר בשנת 1987.

בנו של אברהם, רמי ליבנה, היה מחברי הארגון מצפן ממנו פרש לברית הקומוניסטית המהפכנית (מאבק). הוא היה מנאשמי רשת הריגול היהודית-ערבית שבה היה חבר גם אודי אדיב. ליבנה נעצר יחד עם חברו לארגון מלי לרמן ואחרים ב-1973 והורשע בקיום מפגש עם אנשי אש"ף ונידון ל-10 שנות מאסר. לאחר ערעור קוצר עונשו ל-4 שנים והוא שוחרר ב-1977.

## קישורים חיצוניים

* 
* דברים לזכרו

## הערות שוליים

קטגוריה:קומוניסטים ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם רק"ח
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חד"ש
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:אתאיסטים ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:חברי הכנסת התשיעית
קטגוריה:רוחמה: חברי הכנסת
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
נדב יעקבי

[ממוזער|נדב יעקבי (משמאל) עם [מריו זגאלו וסלבה ברזילאי; פריז, 1994]]
**נדב יעקבי** (נולד ב-11 בינואר 1961) הוא עיתונאי ישראלי, בעל טור בתחום הספורט בעיתונים "גלובס" ו"בלייזר", שדרן ספורט ופרשן כדורגל בערוץ הספורט משנת 1991.

## ביוגרפיה
יעקבי נולד וגדל בשכונה ה' בבאר שבע ומילדותו אהד את הקבוצה המקומית הפועל באר שבע. החל לכתוב בעיתון "מעריב" בשנת 1982, והחל משנת 1984 כתב במשך שלוש שנים בעיתון "חדשות". היה סגן עורך המקומון "ערים" בשנים 1987–1990, והחל משנת 1988 כתב עבור "הארץ". בשנת 1990 עבר לכתוב ב"ידיעות אחרונות", ועד 2002 שימש ראש דסק הספורט העולמי במדור הספורט של העיתון. לאחר מכן היה בעל טור ב"גלובס" וב"העיר", ומשנת 2001 הוא כותב ב"בלייזר".

יעקבי משמש כשדרן ופרשן בערוץ הספורט מ-1991. הוא ידוע כמומחה לכדורגל עולמי, בעיקר בליגות הלטיניות באירופה ובדרום אמריקה (דוגמת ספרד, פורטוגל, ארגנטינה, ברזיל ואורוגוואי), ולהיסטוריה של הכדורגל. כמו כן הגיש תוכנית ספורט ברדיו תל אביב. יעקבי גם מרצה בקורס "פוטבולוגיה" של האוניברסיטה הפתוחה.

ביורו 2012 השתתף כפרשן בשידורי צ'רלטון, לאחר שקיבל אישור מיוחד מערוץ הספורט להופיע אצל המתחרים. במונדיאל 2014 שידר משחקים עבור הערוץ הראשון, שוב באישור מיוחד מערוץ הספורט. ב-2015 שידר לראשונה את גמר ליגת האלופות. ב-2019 משדר את משחקי מוקדמות היורו של נבחרת ישראל בכדורגל והמשיך לשדר את משחקי הנבחרת גם במוקדמות מונדיאל 2022 (לצד הפרשן אורי אוזן), בכאן 11.

בפברואר 2013 השתתף יעקבי בתוכנית "כלוב הזהב" בערוץ 2 של רשת, יחד עם עמיתו לערוץ הספורט אלי סהר.

לקראת מונדיאל 2014 הוציא יעקבי ספר בשם "ספר המונדיאל".

בשנת 2014 מונה למנהלה המקצועי של מכללת ספורט פאנל - המכללה למקצועות הספורט.

לקראת מונדיאל 2018 הוציא יעקבי ספר שני בסדרת ספרי המונדיאל המסקר את המונדיאל ב-2018. באותה שנה נדב יעקבי שימש בתור צ'ייסר אורח בתוכנית "המרדף" בערוץ כאן 11.

בשנת 2019, נדב יעקבי התארח באולפני עמותת אלמנארה - העמותה לקידום אנשים עם מוגבלות בחברה הערבית, בפודקאסט "בין חברים" בהגשתו של עבאס עבאס.

ביולי 2021 הוציא יעקבי ספר בשם "לא היה כדבר הזה", שבו הוא מתאר ומספר על חוויות שלו במשחקים מנסיעות למדינות שונות בעולם, ועל סיקורים של משחקים בגביע העולם ובאליפות אירופה בכדורגל ובליגת האלופות בהם הוא מתאר את החוויות אשר עבר.

בשנת 2022 עזב יעקבי את ידיעות אחרונות לאחר שנים ארוכות והצטרף לישראל היום. באותה שנה שוב נבחר לשדר מטעם כאן 11 במונדיאל 2022, והפעם היה השדר המוביל בטורניר ושידר לראשונה את משחק הגמר.

## חיים אישיים
יעקבי מתגורר כיום בגדרה. נשוי ואב לשניים. 

ידוע באהדתו לקבוצות אתלטיקו מדריד והפועל באר שבע.

## קישורים חיצוניים

* 
*כתבות ופרשנויות של נדב יעקבי באתר ערוץ הספורט
*כתבות ופרשנויות של נדב יעקבי באתר ישראל היום
*כתבות ופרשנויות של נדב יעקבי באתר ynet

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאי ספורט ישראלים
קטגוריה:שדרני ספורט ישראלים
קטגוריה:פרשני כדורגל ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ג' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל חדשות
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל גלובס
קטגוריה:סגל העיר
קטגוריה:סגל רדיו תל אביב
קטגוריה:סגל ערוץ הספורט
קטגוריה:באר שבע: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
הלוחשת לרוחות

**הלוחשת לרוחות** (באנגלית: **Ghost Whisperer**) היא סדרת דרמת מתח אמריקאית נוסחתית, בכיכובה של ג'ניפר לאב יואיט שעלתה לאקרנים ב-23 בספטמבר 2005 בערוץ CBS. הסדרה מגוללת את סיפורה של מלינדה גורדון, אישה צעירה אשר לה יכולת לתקשר עם רוחות. ב-21 במאי 2010 תמו שידוריה של סדרה זו לאחר חמש עונות.

בישראל היא שודרה בערוץ Yes Stars Action שבעבר נקרא yes stars 2, ולאחר מכן בערוץ "yes sci-fi" בלוויין ובכבלים היא שודרה בערוץ סטאר וורלד עד 2009. בשנת 2013 נוספו כל עונות הסדרה לספריית ה-HOT VOD בכבלים.

## תקציר העלילה
מלינדה גורדון היא אישה צעירה, אשר לה יכולת לתקשר עם רוחות של אנשים שנפטרו. היא חיה יחד עם בן זוגה, ג'ים קלאנסי, בעיירה גרנדוויו. כל פרק בסדרה מתמקד במפגש של מלינדה עם רוח רפאים אחת או יותר, אשר אינן יכולות לעבור לעולם הבא עד שיפתרו את הבעיות שמפריעות להן להמשיך הלאה. לשם כך, הן נעזרות ביכולותיה של מלינדה.

לצד עלילות הפרקים, שכל אחד פורש בפני הצופים סיפור מרכזי העוסק ברוח אחת או כמה שסיפורן נשזר יחדיו, העלילה מתמקדת גם בנרטיב כללי העוסק במאבקיה של מלינדה מול כוחות אחרים המבקשים לשאוב את הרוחות לצד האפל ובכך למנוע מהן את המעבר לעולם הבא.

## סקירת הסדרה

## דמויות ראשיות
* **מלינדה גורדון** (ג'ניפר לאב יואיט) - הדמות המרכזית בסדרה. למלינדה יכולת לתקשר עם רוחות כבר מילדותה. היא בעלת חנות עתיקות קטנה, נשואה לג'ים ובמהלך הסדרה היא הופכת אם לילד, איידן, לו כוחות אף גדולים משלה.
* **ג'ים קלאנסי** (דייוויד קונרד) - ג'ים נשוי למלינדה ומודע ליכולותיה על אף שלעיתים הוא מסתייג מיכולות אלו כיוון שהוא חושש לביטחונה. ג'ים נהרג במהלך הסדרה, אך רוחו השתלטה על גוף אחר בשל אהבתו העזה למלינדה. הגם שבתחילה סבל משכחה, ג'ים חזר לעצמו ויחסיו עם מלינדה שבו לתקנם.
* **אנדריאה מרינו** (איישה טיילר) - השותפה של מלינדה בחנות וחברתה הטובה ביותר. נהרגה בסוף העונה הראשונה. מלינדה עזרה לה לחצות לצד השני.
* **ריק פיין** (ג'יי מוהר) - פרופסור באוניברסיטה וידיד של מלינדה המרותק ליכולותיה ואף מסייע לה בהעברת הרוחות לעולם הבא.
* **דיליה בנקס** (קמרין מנהיים) - חברתה הטובה של מלינדה ומי שעבדה איתה בחנות העתיקות. היא ספקנית באשר לנושא התקשור עם רוחות ובעיקר מגוננת על בנה נד מפני נושא זה.
***נד בנקס** (טיילר פטריק ג'ונס / קריסטופר סנדרס) - בנה של דיליה. למרות ספקנותה של אמו, מגלה סקרנות רבה באשר ליכולת התקשור של מלינדה ואף רצון לסייע לה בכך.
* **איליי ג'יימס** (ג'יימי קנדי) - ידיד של מלינדה ופרופסור באוניברסיטה. לאחר חוויית סף מוות שעבר, החל לשמוע רוחות ולדבר איתן, אך בניגוד אל מלינדה הוא אינו יכול לראותן.
* **איידן** (קונור גיבס) - בנם של מלינדה וג'ים. הוא נולד בעונה החמישית והתגלה בכבעל כוחות גדולים משל אמו, מה שמסכן אותו ואת משפחתו.

## קישורים חיצוניים
* 

* אתר מעריצים- אתר לא זמין יותר
קטגוריה:CBS: תוכניות וסדרות
קטגוריה:אולפני ABC: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות
קטגוריה:סדרות מתח אמריקאיות
קטגוריה:סדרות פנטזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2005