השפה הבין-סלאבית

**השפה הבין-סלאבית** (**Medžuslovjansky; Меджусловјанскы**) היא שפה מתוכננת אזורית, המבוססת על השפות הסלאביות. מטרתה לשמש כלי עזר לתקשורת בין דוברים בקרב עמים סלאביים, ולאפשר לאנשים שלא דוברים שפה סלאבית כלשהי לתקשר עם סלאבים.

ניתן לסווג את השפה הבין-סלאבית כשפה מתוכננת למחצה. השפה ביסודה היא המשך מודרני של סלאבית כנסייתית עתיקה, השפה היא גם סוג של דרך מאולתרת שסלאבים השתמשו בה מאות שנים כדי לתקשר עם עמים סלאבים אחרים. למשל במקומות בהם יש יותר מעם סלאבי אחד ובאינטרנט, ובכך מספקת להם ביסוס מדעי. לפיכך, אוצר המילים של השפה וגם הדקדוק מבוססים על המאפיינים המשותפים בין השפות הסלאביות, ואמצעים לא סלאבים בדרך כלל נמנעים. השפה מתמקדת יותר בהבנה מיידית מאשר בלמידה קלה.

ניסיונות קודמים של בין-סלאבים בעלי היסטוריה ארוכה וקדמו לשפות כמו וולאפיק ואספרנטו במאות שנים. התיאור הישן ביותר נכתב על ידי כומר קרואטי, בין השנים 1659-1666. בצורה הנוכחית שלה השפה הבין-סלאבית נוצרה ב-2006 בשם **Slovianski**. ב-2011 **סלוביאנסקי** עברה רפורמה והתמזגה עם שני פרויקטים אחרים, בו-זמנית שינתה את ל-"Interslavic", שם שהוצע לראשונה על ידי איגנס הושק ב-1908.

השפה הבין-סלאבית יכולה להיכתב הן באלפבית הלטיני והן באלפבית הקירילי.

## רקע
טקסט=|ממוזער|ספר הדקדוק הראשון לבין-סלאבית (1665)
ההיסטוריה של השפה הבין-סלאבית קרובה מאוד לזו של התנועה הפאן-סלאבית, אידאולוגיה שתומכת באיחוד פוליטי ותרבותי של כל הסלאבים. אמונה זו מבוססת על הקו המנחה שכל הסלאבים הם חלק מאומה סלאבית אחת יחידה. ביחד עם אמונה זו בא הצורך בשפה סלאבית אחת שתובן על ידי כולם. מועמדת חזקה לכך הייתה הרוסית, השפה של המדינה הסלאבית הגדולה ביותר וגם שפת האם של יותר מחצי מהסלאבים. אפשרות זאת הייתה מועדפת על ידי אוכלוסיית רוסיה וגם על ידי הפאן-סלאבים מחוץ לרוסיה, כמו הסלובקי ליודוביט שטור. אחרים האמינו שסלאבית כנסייתית עתיקה היא אפשרות טובה יותר וטבעית יותר. במאות הקודמות השפה הזאת שימשה כשפה המרכזית לרוב העולם הסלאבי, ועדיין נעשה בה שימוש בספרות הדתית, שם היא שימשה כמקבילה ללטינית. סלאבית כנסייתית עתיקה נהנתה גם מהיתרון של היותה דומה לכל השפות הסלאביות, מכיוון שכולן התפתחו ממנה. למרות זאת, לסלאבית הכנסייתית העתיקה היו חסרונות רבים, לדוגמה: היא נכתבה בצורה מאוד עתיקה של האלפבית הסלאבי; הדקדוק שלה היה מאוד מסובך; באוצר המילים שלה היו חסרות מאות מילים שיש לשפות הסלאביות היום. רוב הניסיונות להקמת שפה בין-סלאבית בעבר התמקדו בניסיון החייאתה של הסלאבית הכנסייתית העתיקה והפיכתה לשפה יומיומית.

### פרויקטים מוקדמים
ספר הדקדוק הבין-סלאבי הראשון, *Gramatíčno izkâzanje ob rúskom jezíku,* נכתב בשנת 1665 על ידי הכומר הקרואטי יוראי קריז'אניץ. הוא התייחס לשפה כ-**רוסקי** (רוסית), אך במציאות התכוון לשילוב של רוסית וקרואטית. קריז'אניץ השתמש בשפה הזאת לא רק ליצירת ספר הדקדוק הזה אלא גם לכתיבת המאמר "Politika".

לפי המחקר של חוקר השפות הסלאביות ההולנדי תום אקמן, 59% מהמילים שנכתבו במאמר בעלות שורשים סלאביים משותפים לכל השפות הסלאביות, 10% מהמילים באו מרוסית, 9% מקרואטית, ו-2.5% מפולנית.

קריז'אניץ לא היה הראשון שניסה לכתוב בשפה שתהיה מובנת לכל הסלאבים. ב-1583 כומר קרואטי אחר, שימה בודיניץ, תרגם מאמר מלטינית לשפה מאולתרת סלאבית אחרת, שבה השתמש הן באלפבית הלטיני והן באלפבית הקירילי.

אחרי קריז'אניץ, מאמצים בודדים אחרים בוצעו להמצאת שפה שתובן על ידי כל הסלאבים. דוגמה בולטת היא ה"אוניברסליס לינגוה סלאביקה" שפה שנכתבה על ידי יאן הרקל, עורך דין סלובקי, השפה פורסמה ב-1826. לעומת קריזאניץ' השפה הזאת הייתה דומה יותר לשפות סלאביות מערביות.

במשך החצי השני של המאה ה-19 שפות פאן-סלאביות היו בפיתוח של סלובנים וקרואטים. בעידן הלאומנות, האימפריה הרוסית הייתה המדינה היחידה שניתן היה לראותה כמדינת לאום סלאבית (וגם זה לא לגמרי מדויק, שכן היו בה מיעוטים לא-סלאביים ניכרים). שאר העמים הסלאבים אכלסו מדינות גדולות ובדרך כלל לא סלאביות, וגבולות ברורים בין העמים הסלאבים לא היו בדרך כלל, בקרב המאמצים ליצירת סטנדרטים כתובים לשפות הסלאביות הדרומיות, היו גם מאמצים בהקמת שפה סלאבית דרומית משותפת - אילירית, שיכלה לשמש כשפה בין-סלאבית לכל העמים הסלאבים בעתיד. תרומה מיוחדת ליצירת השפה הבין-סלאבית היא עבודתו של מטיא מיאר פאן-סלאבי סלובני שב-1865 פרסם את מאמר Uzajemni Pravopis Slavjanski, במאמרו סבר שהדרך הטובה ביותר לסלאבים לתקשורת עם סלאבים אחרים היא לקחת את שפתם בהתחלה ולהתחיל לשנות אותה בצעדים. בצעד הראשון הוא הציע לשנות את האורתוגרפיה של כל שפה סלאבית לאורתוגרפיה אחת שתהיה משותפת לכולם, בצעד השני הציע לשנות את הדקדוק לכזה שיתבסס על דקדוקן של חמש השפות הסלאביות המרכזיות בזמנו: סלאבית כנסייתית עתיקה, רוסית, פולנית,צ'כית וסרבית.
קובץ:Mitropolit 1.jpg|סטפן סטרטימירוביץ' (1757–1836)
קובץ:MatijaBan.jpg|מתיה באן (1818–1903)
קובץ:Razlag Radoslav.jpg|רדוסלב רזלג (1826–1880)
קובץ:Božidar Raič.jpg|בוז'דיאר רייץ'(1827–1886)
קובץ:Matija Majar (2).jpg|מתיה מג'אר-זילז'סקי (1809–1892)
קובץ:Grigor Parlichev.jpg|גריגור פרליכוב (1830–1893)
כל המחברים המצוינים למעלה קיבלו מוטיבציה מהאמונה שכל השפות הסלאביות הן ניבים של שפה סלאבית אחת מאשר שפות נפרדות. הם היצטערו על כך שהניבים הללו התפצלו מכדי הבנה משותפת, והשפה הפאן-סלאבית שאותה חזו הייתה אמורה להפוך את התהליך הזה חזרה. המטרה שלהם לטווח הארוך הייתה שהשפה שהם ממציאים תחליף את השפות או הניבים הסלאביים. מאיאר למשל, השווה את הפאן-סלאבית לשפות סטנדרטיות כמו יוונית עתיקה.

כתוצאה מכך, המחברים הללו לא החשיבו את הפרויקטים שלהם כשפות מתוכננות. ברוב המקרים הם סיפקו רק השוואה דקדוקית בין השפות הסלאביות. לפעמים אך לא תמיד גם סיפקו פתרונות, להם קראו "פאן-סלאבית". מה שמשותף לכל הפרויקטים הללו הוא שלאף אחד מהם היה דקדוק מאוד קשוח או אוצר מילים שונה ברובו.

### המאה ה-20
טקסט=|ממוזער|182x182 פיקסלים|בוהומיל הולי<br /><br />(1885–1947)
בתחילת המאה ה-20 זה נהיה ברור שתהליך התפצלותן של השפות הסלאביות הוא בלתי הפיך והקו המנחה של שפה פאן-סלאבית לא היה ריאלי יותר. החלום הפאן-סלאבי איבד את מרבית כוחו, והרבה פאן-סלאבים נדרשו להסתפק בהקמתן של שתי מדינות סלאביות חדשות: צ'כוסלובקיה ויוגוסלביה. למרות זאת, הצורך בשפה משותפת לתקשורת בין הסלאבים עדיין הורגש, וכיוון שהורגשה ההשפעה של שפות מתוכננות כמו אספרנטו, מאמצים נוספים נערכו ליצירת שפה שלא הייתה אמורה להחליף את השפות הסלאביות הקיימות אלה לשמש כשפה שנייה לתקשורת בין-סלאבית.

באותה התקופה, המערכת של הפעילת הבין-סלאבית נדדה צפונה, במיוחד לצ'כיה. ב-1907 הדיאלקטולוג איגנס הושק, פרסם את הדקדוק ל-**נויסלאביש**, הצעה לשפה ספרותית משותפת לכל הסלאבים באוסטרו-הונגריה. חמש שנים לאחר מכן צ'כי אחר, יוסף קונצ'ני פרסם את **סלאבינה**, סוג של אספרנטו סלאבית, אף על פי שלא היה דמיון בינה לבין האספרנטו, ובמקום הייתה מבוססת על צ'כית.

אף על פי ששני הפרויקטים הללו נחשבו כטבעיים, את זה אי אפשר היה לומר על 2 הצעות אחרות שנכתבו על ידי מחברים צ'כים, **סלובאנשטינה**, שנכתבה על ידי אדמונד קולקופ ו**סלאבסקי יאזיק**, שנכתבה על ידי בוהומיל הולי. שני הפרויקטים האלה פורסמו ב-1912 ו-1920 הראו נטייה יחסית לפישוט השפה, למשל, על ידי העלמת המינים הדקדוקיים.

במשך שנות ה-50 המשורר הצ'כי והאספרנטי לשעבר לאדיסלאב פודמלה (1920–2000), ידוע גם בכינויו הספרותי ירי קארן, עבד מספר שנים עם קבוצה של בלשנים על פרויקט משותף,**Mežduslavjanski jezik** (מז'דוסלאביאנסקי יאזיק), הם כתבו לשפה דקדוק, אוצר מילים אספרנטו-סלאבי, מילון וספר ללמידת השפה. אף על פי שאף אחד מהם באמת פורסם, הפרויקט קיבל תשומת לב רבה מבלשנים במדינות שונות.

כנראה בגלל המציאות הפוליטית באותו זמן, השפה הזאת התבססה על רוסית.

### העידן הדיגיטלי
אף על פי שהתנועה הפאן-סלאבית לא מילאה תפקיד חשוב מאז התפרקות ברית המועצות והתפרקות יוגוסלביה, גלובליזציה ומדיה חדשה כמו האינטרנט, הובילו להעניינות מחודשת בשפה שתהיה מובנת על ידי כל הסלאבים באשר הם. מיזמים ישנים ליצירת השפה נשכחו, אך זה נהיה קל יותר למחברים חדשים לפרסם את עבודתם, כמה מהם תפסו תאוצה. רובם הגיעו מקבוצות של מהגרים סלאבים. במשך השנים הראשונות של המאה ה-21, במיוחד מיזם **Slovio** (סלוביו) של מארק הוצ'קו התפרסם. בשונה מההצעות הקודמות, סלוביו לא הייתה שפה טבעית, ותפקידה להיות שפה שנייה לסלאבים. הדקדוק של השפה מבוסס ברובו על האספרנטו. בין היתר, סלוביו התכוונה להיות לא רק שפה בשביל הסלאבים, אלה גם כשפה עולמית כמו אספרנטו. לשם מטרה זו השפה קיבלה יותר הבנה וקבלה מסלאבים: עצם זה שהשפה פשוטה מאוד הפכה את השפה לקלה מאוד ללמידה על ידי לא-סלאבים. חיסרון גדול של השפה הוא שלפעמים היא נשמעת מלאכותית.

במרץ 2006 הוחל בפרויקט **סלוביאנסקי** על ידי קבוצה של אנשים ממדינות שונות, שהרגישו את הצורך בשפה לסאבית פשוטה ונייטרלית שסלאבים יוכלו להבין בלי למידה קודמת. השפה שהם חזו צריכה להיות טבעית ולהיות מורכבת ממילים וחוקים דקדוקיים הקיימים כבר בשפות סלאביות, בלי תוספות מלאכותיות.

במקור, סלוביאנסקי הייתה בפיתוח לשתי גרסאות שונות: גרסה אחת נייטרלית הידועה גם בשם **Slovianski-N** (שיוזמה על ידי יאן ואן סטינברגן ופותחה אחריו על ידי איגור פוליאקוב).

וגרסה שנייה פשוטה אשר ידועה כ-**Slovianki-P** (יוזמה על ידי אונדריי רצ'ניק וגבריאל סובודה).

ההבדל ביניהן הוא שלסלוביאנסקי N היו 6 יחסות דקדוקיות ובסלוביאנסקי P כמו באנגלית, בולגרית ומקדונית - משתמשים בכינויי גוף ושמות עצם במקום.

חוץ מ-2 הגרסאות האלה לשפה, גרסה אחרת סכמטית שנקראה **Slovianski-S**, נבחנה אך ננטשה בשלבי פיתוח מוקדמים. ב-2009 הוחלט כי רק הגרסה הנייטרלית תישאר בשם **סלוביאנסקי**. אף על פי שבשפה היו 3 מינים דקדוקיים (זכר, נקבה ונייטרלי), 6 יחסות ומערכת הטיית פועל שלמה - דבר שבדרך כלל לא היה בשפות מתוכננות בינלאומיות - רמה גבוהה של פישוט הושגה על ידי סיומות פשוטות ומינימום של יוצאים מן הכלל.

סלוביאנסקי שומשה בעיקר באינטרנט ובעיתון "סלוביאנסקה גזטה". בפברואר ומרץ 2010 לאחר פרסום כתבות על השפה בפורטל אינטרנט פולני והעיתון הסרבי *Večernje Novosti* השפה קיבלה פרסום גדול. קצת לאחר מכן, כתבות על סלוביאנסקי נכתבו בעיתון הסלובקי *Pravda*, באתר החדשות של רשות השידור הצ'כית, ובבלוגוספרה הסרבית וגם עיתונים רבים ופורטלים אינטרנטיים בצ'כיה, סלובקיה, הונגריה, סרביה, מונטנגרו, בולגריה ואוקראינה.
ממוזער| לוגו ניוסלבוני
סלוביאנסקי שיחה תפקיד גם בפיתוחם של מיזמים אחרים. (**Rozumio** (2008 ו(**Slovioski** (2009 היו ניסיונות לבניית גשר בין סלוביאנסקי וסלוביו. במקור, סלוביוסקי פותחה על ידי הפולני-אמריקאי סטיבן רדז'יקובסקי, התכוון אך ורק לעשות רפורמות בסלוביו, אך לאט לאט הוא פיתח שפה נפרדת. כמו סלוביאנסקי, זה היה מיזם שיתופי שהתקיים בשתי גרסאות: גרסה מלאה וגרסה מופשטת. בינואר 2010 שפה חדשה התפרסמה, ניוסלאבונית (Novoslovienskij) היא הומצאה על ידי וייטק מרונקה הצ'כי והתבססה על דקדוק סלאבי כנסייתי עתיק אך השתמשה באוצר מילים סלוביאנסקי.

ב-2011, **סלוביאנסקי, סלוביוסקי ונובוסלובנסקי** התמזגו למיזם אחד בשם **בין-סלאבית** (*Medžuslovjanski).* הדקדוק בה היה סלוביאנסקי והאוצר מילים הורחב וכלל את כל האפשרויות גם של נובוסלאבית, ובכך נהפכה לשפה יותר גמישה שמתבססת על אב טיפוסים יותר מחוקים קבועים. מאז סלוביאנסקי ונובוסלאבית לא פותחו כשפות נפרדות אלה כמיזם אחד. אף על פי שכיום משתמשים בהם כדי להתייחס לניבים שונים של בין-סלאבית.

באותה השנה, הצורות הפשוטות של סלוביאנסקי וסלוביוסקי שהיו אמורות להתחשב בצרכים של לומדים מתחילים ולא סלאבים, עובדו מחדש לצורה חדשה וקלה במיוחד של בין-סלאבית, **סלוביאנטו**.

אחרי כנס השפה הבין-סלאבית של 2017, המיזם של איחוד שני הסטנדרטים של הבין-סלאבית הועברו לאחריותם של מרונקה וואן סטינברגן, עם דקדוק יחיד חדש ואורתוגרפיה.

## קהילה
טקסט=|ממוזער|וויטק מרונקה וויאן ואן סטינברגן בכנס הבין-סלאבית השני (2018)
מספר הדוברים של בין-סלאבית הוא קשה למציאה: החוסר במידע דמוגרפי הוא בעיה נפוצה בקרב שפות מתוכננות, כך שההשערות הן תמיד נמוכות. ב-2012, המחבר הבולגרי ג. אילייב ציין מספר של כמה מאות דוברי סלוביאנסקי.

ב-2014, עמוד הפייסבוק של השפה ספר 4600 דוברים. בהשוואה לכך, 320,000 הכריזו שהם יודעים אספרנטו באותה השנה.

אף על פי שלא ניתן לסמוך על המספרים הללו, אמרי וונדל החשיב אותם כשימושיים לחישוב מספר דוברי האספרנטו בכל העולם, 1,920,000 דוברים. אם היה נעשה אותו חישוב על הבין-סלאבית השיטה הייתה נותנת מספר של 27,600 דוברים. מספר יותר ריאלי ניתן ב-2017, נשער כי מספר דוברי הבין-סלאבית הוא 2000.

לבין-סלאבית יש קהילה אינטרנטית פעילה הכוללת שלוש קבוצות פייסבוק שבהן יש בקירוב 8000 חברים, פורום אינטרנטי עם 470 חברים בנובמבר 2019. כמובן, לא כל אדם שחבר בקבוצות הפייסבוק או בפורום או שנרשם לקורס למידת השפה הופך אותו לדובר השפה, אך לא כל דובר הוא אוטומטית חבר בקהילה. חוץ מזה, חברות בקהילה האינטרנטית באופן מסורתי משמשת לחישוב מספר דוברי שפת האספרנטו.

בהתחשב בכך שלקהילה של השפה הבין-סלאבית יש 8000 חברים, הדבר הופך אותה לקהילה השנייה בגודלה של שפה מתוכננת אחרי האספרנטו.

למיזם יש שני פורטלי חדשות אינטרנטיים, ביטאון מקצועי המתמקד על הבעיות של העמים הסלאבים כיום ו-ויקיפדיה המאחדת גם קולקציה של כתבים וחומרים בבין-סלאבית.

ביוני 2017 נערך כנס בינלאומי של השפה בעיירה הצ'כית סטארה מסטו ליד אוהרסקה הרדישטה. המצגות שם היו בבין-סלאבית או שתורגמו אליה. כנס שני נערך ב-2018. באותה השנה, ויט ידליצ'קה הנשיא של האומה המיניאטורית ליברלנד הביע עניין בכוונה שלו לארח קונגרס בנושא השפה הבין-סלאבית.

## אלפבית
אחד מהעקרונות המרכזיים של הבין-סלאבית היא שהיא יכולה להיכתב בכול מקלדת סלאבית. הגבול בין השימוש בכתב הלטיני לקירילי עובר באמצע הטריטוריה הסלאבית, ומכאן שני האלפביתים שימושיים. מכיוון שההבדל בין למשל האלפבית הפולני ואלפביתים לטיניים אחרים, כמו כן בין האלפבית הקירילי הסרבי/מקדוני ואלפביתים קיריליים אחרים, לבין-סלאבית אין אלפבית רשמי, אך היא משתמשת באב טיפוס לאורתוגרפיה במקום מה שאומר שצלילים יכולים להיכתב בהרבה אפשרויות.

מה שמשותף לכול הגרסאות של הבין-סלאבית הוא סט בסיסי של צלילים שניתן למצואו בכול השפות הסלאביות:

חוץ מהאלפבית הבסיסי הנ"ל, אותיות אחרות משמשות גם כן, בדרך כלל עם סימן דיאקריטי, השימוש שלהן הוא לא חובה.

יש שלוש מטרות לאותן אותיות:
* הן מאפשר הגייה מדויקת יותר
* הן יכולות להתכוון לצליל מסוים שיש בשפה סלאבית אחת ואין באחרות.
* הן יכולות להיות מובנות יותר על ידי האוכלוסייה תלוי במיקום.

האות "X" היא גם אפשרית לשימוש, אף על פי ששימושה הוא לא אותו דבר. ברוב השפות הסלאביות חוץ מצ'כית וסלובקית כותבים אותו כ-"ks"

לבסוף, אפשר לפגוש את הליגטורות הללו בכמה טקסטים בין-סלאביים, יותר קל למצוא אותם בשפות סלאביות מזרחיות כי בשפות הללו הליגטורות קיימות בשפות המקוריות.

### עיצורים רכים
העיצורים **ľ**, **ń**, **ŕ**, **ť**, **ď**, **ś** ו **ź** הם רכים.

ההגייה שלהם היא לא חובה, ולפעמים קוראים אותם בגרסתם ה"קשה".

עיצורים רכים בדרך כלל מיוצגים על ידי אקיוט או האצ'ק, דרכים אחרות לכתיבה שלהן הם: **'nj,n** כדי להימנע מטקסטים עמוסים בסימנים דיאקריטיים, מומלץ שלפני תנועות, עיצורים רכים נכתבים כמו בצורתם ה"קשה" עם תוספת **j** למשל: *konja* במקום *końa.*

ב-28 במרץ 2018 נקבע שהסטנדרט המומלץ לכתיבת נ' רכה יהיה בכל מקרה **nj**, לא משנה מיקום התנועה לפני. האות **ń** יכולה גם לשמש כחלופה.

## מורפולוגיה
הדקדוק הבין-סלאבי מבוסס על המכנה המשותף הגדול ביותר בשפות הסלאביות הטבעיות, ולפעמים פישוט שלהן. הדקדוק מכיל גם אלמנטים שאפשר לפגוש בכל או ברוב השפות הסלאביות.

### שמות עצם
ב-בין סלאבית לשמות עצם יש שלושה מינים דקדוקיים, שני מספרים (יחיד ורבים), כמו כן יש גם שש יחסות. מכיוון שלחלק מהשפות הסלאביות יש שבע יחסות היא בדרך כלל נחשבת כחלק מהבין-סלאבית.

אין ה' הידיעה. המערכת המסובכת של שמות העצם בבין-סלאבית צומצמה לחמש הטיות.
* שמות עצם גבריים (נגמרים ב-**a -** בדרך כלל עיצור קשה): dom - בית, *mųž - גבר.*
* שמות עצם נשיים נגמרים ב**-a**: למשל: *žena - אישה, zemja - כדור הארץ.*
* שמות עצם נשיים נגמרים בעיצור רך: *kosť* - עצם.
* שמות עצם נייטרלים נגמרים ב**-o** או **-e**: למשל: slovo - מילה, morje - ים.
* שמות עצם נייטרלים מקבוצת **-mę/-men-** למשל: *imę/imene -שם*
* שמות עצם נייטרלים מקבוצת **-ę/-ęt** למשל: *telę/telęte - עגלה*
* שמות עצם נייטרלים מקבוצת **-o/-es-** למשל: nebo/nebese - שמיים
* שמות עצם גבריים מקבוצת **-en-** למשל: *kameń/kamene -אבן*
* שמות עצם נשיים עם הסיומת **-òv** למשל: *cŕkòv/cŕkve - כנסייה*
* שמות עצם נשיים עם הסיומת **-i/-er-** למשל: mati/matere -אמא

### שמות תואר
שמות תואר הם תמיד רגילים. הם מותאמים עם שם העצם במגדר, יחסה ומספר, והם בדרך כלל נמצאים לפני שם העצם. בטור עם הצורות זכריות, הטור הראשון הוא לשמות עצם חיים, השני לדוממים. יש שינוי בין עיצור רך לקשה למשל: *dobry - טוב* ו*svěži - טרי.*

חלק מהכותבים לא מבדילים בין עיצורים רכים לקשים. אחד יכול לכתוב *dobrego* במקום *dobrogo*.

#### השוואה
כאשר התואר מתאר השוואה יש לו את הסיומת **-ěj)ši)** למשל: *slab*'ši** -חלש יותר''

כאשר מתאר השוואה קיצונית, מוספת לו התחילית **naj-** למשל: ***naj*'slab**ši** - חלש ביותר*
<br />

==== תואר הפועל ====
תואר יכול להפוך ל[[תואר הפועל]] עם הסיומת *'-o** למשל: ''dobr**o**'' - טוב.

תוארי השוואה יכולים להפוך גם לתוארי הפועל עם הסיומת **-ěje** למשל: ''slab**ěje** - חלש יותר (ממנו).''

=== כינויי הגוף ===
[[כינוי גוף|כינויי הגוף]] הם: **ja - אני, ty - את.ה, on - הוא, ona- היא, ono- זה, my- אנחנו, vy-אתם.ן oni- הם.ן**

<br />
* כינויי קניין **moj - שלי, tvoj - שלך, naš - שלנו, vaš - שלכם**
* **ktory -איזה**
* **kto - מי**
* **čto - מה**
* **někto - מישהו**
* **něčto - משהו**
* **nikto - אף אחד**
* **ničto - כלום**
* **ktokoli - כל אחד**
* **čto-nebųď - כל דבר**

=== מספרים ===
המספרים המונים 1–10 הם: 1**jedin/jedna/jedno**, 2 – **dva/dvě**, 3 – **tri**, 4 – **četyri**, 5 – **pęť**, 6 – **šesť**, 7 – **sedm**, 8 – **osm**, 9 – **devęť**, 10 – **desęť**.

מספרים גדולים מכך נוצרים על ידי הוספת **-nadsęť** למספרים 11–19, **desęt** לעשרות, **-sto** למאות.

ההטיה של המספרים המונים נראית בטבלה הנ"ל.

מספרים סודרים נוצרים עם הוספת סיומת ה[[שם תואר|תואר]] **-y .** אך יש יוצאים מן הכלל.

שברים נוצרים בהוספת הסיומת **-ina*' למספרים סודרים: *tretjina - שליש, četvŕtina - רביעית, היוצא מן הכלל היחיד הוא polovina - חצי*

לבין-סלאבית יש קטגוריות אחרות של מספרים:
* שמות מספרים: *dvoje - זוג, troje - שלישייה, četvero - רביעייה וכו'..*
* מספרים מולטיפליקטיביים: *jediny - יחיד, dvojny - שניים (יחידים) וכו'...''



## אוצר מילים
מילים בבין-סלאבית מבוססות על השוואה של אוצר מילים של השפות הסלאביות המודרניות. אוצר המילים מחולק ל-6
* מילים מרוסית
* מילים מאוקראינית ומבלארוסית
* מילים מפולנית
* מילים מצ'כית ומסלובקית
* מילים מסלובנית, מקרואטית, מסרבית, ממונטנגרית ומבוסנית
* מילים מבולגרית וממקדונית

הקבוצות האלה מטופלות באופן שווה. לפעמים אפילו שפות קטנות יותר כמו קשובית, רוסינית והשפות סורביות נכללות.

אוצר המילים הבין-סלאבי לוקט כך שהמילים יהיו מובנות לכמה שיותר שפות סלאביות. הדרך שבה מחליטים על מילה היא שמשווים איך היא נשמעמת בכל השפות הסלאביות, הצורה של המילה שתהיה אותו דבר ברוב השפות הסלאביות תיבחר.

## בתרבות הפופולרית
ניתן לשמוע את השפה הבין-סלאבית בסרטו של וצלאב מרהול - הציפור הצבועה, שם השפה משחקת תפקיד של שפה סלאבית לא מצוינת, זה הסרט הראשון בו השתמשו בבין-סלאבית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שפות מתוכננות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:שפות סלאביות