open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
האמנה האטלנטית

**האמנה האטלנטית** היא הכרזה שסוכמה על ידי וינסטון צ'רצ'יל מצד בריטניה ופרנקלין דלאנו רוזוולט מצד ארצות הברית ב-12 באוגוסט 1941 בפגישתם על אה"מ פרינס אוף ויילס, באוקיינוס האטלנטי מול חופי ניופאונדלנד, ופורסמה יומיים לאחר מכן כהצהרת עקרונות משותפת למען השלום. מפגש זה היה אחת משבע הפגישות המרכזיות בין מנהיגי בעלות הברית במלחמת העולם השנייה.

## רקע היסטורי
מלחמת העולם השנייה פרצה ב-1 בספטמבר 1939 עם פלישת גרמניה הנאצית לפולין. מיד הכריזו בעלות הברית (באותו שלב צרפת ובריטניה) מלחמה נגד גרמניה. ארצות הברית לעומת זאת הכריזה על נייטרליות והמשיכה בנקיטת מדיניות הבדלנות שנקטה מאז מלחמת העולם הראשונה.

למרות הכרזתה, ניתן היה לראות נטייה של ארצות הברית לכיוון בעלות הברית כבר מתחילת המלחמה. הדבר בא לידי ביטוי בכך שהאמריקאים העניקו לבריטים תמיכה מוסרית וכלכלית (מכירת ציוד, חוק "השאל-החכר"), אך הממשל סירב לשלוח חיילים אמריקאים לאירופה. כצעד נוסף בהתקרבות נחתמה האמנה האטלנטית.

## החלטות האמנה
שמאל|ממוזער|250px|צ'רצ'יל ורוזוולט (מלווה בשני בניו) על סיפון ספינת הצי האמריקאי "אוגוסטה" ב-9 באוגוסט 1941
# התנגדות לסיפוח או כיבוש טריטוריות בידי ארצות הברית או בריטניה.
# התנגדות לשינויים טריטוריאליים במדינות הכבושות בניגוד לרצון האוכלוסייה הרלוונטית.
# תכובד זכות כל עם להגדרה עצמית ובחירת צורת הממשל המועדפת עליו. ארצות הברית ובריטניה מכירות בזכות לממשל עצמי עבור המדינות שנכבשו.
# הגבלות מסחריות יוסרו לטובת חיזוק הכלכלה והמאמץ המלחמתי של בעלות הברית.
# שיתוף פעולה כלכלי בין המדינות.
# יצירת עולם ללא מחסור ופחד.
# הבטחת חופש השיט בימים.
# פירוק מדינות תוקפניות מנשקן.

## משמעות האמנה האטלנטית למאמץ המלחמתי
מלבד העובדה שחתימת האמנה היוותה צעד נוסף בהתקרבות בין המדינות ובבניית ההסכמה האידאולוגית ביניהן, הייתה האמנה הלכה למעשה מדריך על פיו קבעו ראשי המדינות את פעולותיהם בהמשך המלחמה.
בנוסף, מכיוון שארצות הברית לא השתתפה עד אותו שלב במלחמה, מפגש זה היווה התחייבות מוסרית של ארצות הברית להפסקת המדיניות הבדלנית.

## משמעות האמנה עבור האימפריאליזם הבריטי
הסעיף השלישי באמנה, לפיו בריטניה מכירה בזכות להגדרה עצמית ולממשל עצמי של כל העמים, עורר התנגדות בקרב גורמים אימפריאליסטיים בבריטניה. זאת לאור העובדה שבריטניה החזיקה באותה עת בקולוניות נרחבות באפריקה ובאסיה. בתחילה הוסכם בין הצדדים כי סעיף זה אינו תקף לגבי הקולוניות הבריטיות. אולם, במהרה הגיעו קריאות מצד קולוניות באסיה (בורמה, אינדונזיה, הודו ועוד) בדרישה להחיל את עיקרי האמנה גם על מדינותיהם. עקב חשיבותה המכרעת של השתתפות מדינות אלו במאמץ המלחמתי הכולל, ביקש רוזוולט להותיר פתרון סוגיה זו לאחרי המלחמה. ההכרה בזכות להגדרה עצמית של כל העמים, נתנה תקווה למנהיגי המאבק לעצמאות בקולוניות, והיוותה תקדים עליו התבססו בין השאר נלסון מנדלה ומהאטמה גנדי בדרישותיהם לעצמאות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: אמנות והסכמים
אטלנטית
אטלנטית
קטגוריה:בעלות הברית
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1941
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – הממלכה המאוחדת
מלחמת הודו–סין

ממוזער|המפה מציגה את הטענות ההודיות והסיניות על הגבול באזור Aksai Chin, קו מקרטני-מקדונלד, קו משרד החוץ, כמו גם את התקדמות הכוחות הסיניים בזמן שכבשו אזורים במהלך מלחמת סין-הודו.
**מלחמת הודו–סין** (סינית מפושטת: 中印边境战争, סינית מסורתית: 中印邊境戰爭, פין-יין: Zhōng-Yìn Biānjìng Zhànzhēng, הינדי: भारत-चीन युद्ध) היא מלחמה שהתרחשה בשנת 1962 בין הרפובליקה העממית של סין והרפובליקה של הודו.

ראשית העילה למלחמה הייתה סכסוך גבולות באזור ההימלאי סוכנות הגבול הצפון-מזרחית (היום ארונאצ'ל פרדש), שנקרא בסין "דרום טיבט". הלחימה החלה ב-20 באוקטובר 1962 בין צבא השחרור העממי לכוחות המזוינים של הודו. ההתנגשות הכבדה הראשונה בין הכוחות הייתה התקיפה הסינית על הפטרול ההודי, צפונית לקו מקמהון. העימות התרחב גם לאזור אקסאי צ'ין בו ראתה סין אזור אסטרטגי, שכן דרכו יוכל לעבור הכביש המהיר הלאומי שלה, בין המחוזות המנהליים טיבט ושינג'יאנג. בסופה של המלחמה כבשה סין את שני אזורי המחלוקת והכריזה על הפסקת אש חד-צדדית שנכנסה לפועל ב-20 בנובמבר 1962 בחצות.

## מקום המחלוקת
סין והודו חולקות גבול ארוך, שחולק לשלושה חלקים על ידי נפאל, סיקים (אז מדינת חסות הודית) ובהוטן, העוקב אחר ההימלאיה מבורמה עד למה שהיה אז מערב פקיסטן. לאורך גבול זה שוכנים מספר אזורים במחלוקת. בקצהו המערבי נמצא אזור אקסאי צ'ין, אזור בגודל שווייץ, היושב בין האזור האוטונומי הסיני שינג'יאנג וטיבט (אשר סין הכריזה כאזור אוטונומי בשנת 1965). הגבול המזרחי, בין בורמה לבהוטן כולל את סוכנות הגבול הצפון-מזרחית. שני האזורים הללו נכבשו על ידי סין בסכסוך של 1962.

מלחמת הודו-סין הייתה מלחמה הררית בעיקרה. הקרבות הגדולים התבצעו בגובה של מעל ל-4,250 מטרים. מה שיצר בעיות לוגיסטיות לשני הצדדים. באזור אקסאי צ'ין מדבריות מלח בגובה 5,000 מטר. ארונאצ'ל פראדש הוא הררי עם מספר פסגות העולות על 7,000 מטר. הצבא הסיני החזיק באחד הרכסים הגבוהים ביותר באזורים. הגובה הרב והקור הקשה גרמו לקשיים גופניים ולקשיים לוגיסטיים. כוחות רבים משני הצדדים נפגעו מתנאי מזג האוויר, יותר מאשר פעולות האויב.

## אחרית דבר
לאחר המלחמה בוצע שינוי רחב בצבא ההודי כדי להכינו למאבקים דומים בעתיד. כמו כן הפסדה של הודו במלחמה גרר ביקורת קשה על ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו, שנתפש כאחראי לכישלון ועל שר ההגנה, קרישנה מנון, שנאלץ להתפטר.

## קישורים חיצוניים
* 50 שנה ל-1962

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הודו-סין
סין
קטגוריה:יחסי הודו–סין
קטגוריה:1962
ברווז

**ברווז** הוא שם כללי למספר מינים במשפחת הברווזיים (Anatidae). הברווזים אינם קבוצה טקסונומית משותפת אך הם בכל זאת שונים מסוגים אחרים במשפחה כמו אווזים וברבורים בכך שהם בעלי גוף קטן יותר, צוואר קצר יותר ומקור גדול יותר.

הברווזים הם עופות מים שנמצאים רוב הזמן במים. הברווזים יכולים לשהות במים מתוקים או מלוחים. רבים מהם עופות נודדים שעוזבים מקומות קרים בחורף ושבים אליהם בקיץ. הברווזים מקננים הן על הקרקע והן על עצים.

## אטימולוגיה
המילה "ברווז" היא הלחם של המילים "בר" ו"אווז" – משום שהברווז דומה לאווז אך קטן מן האווז. בר בארמית פירושו בן, בר־אווז פירושו בן־אווז.

## מיון
### מיון לא טקסונומי
ישנן שתי קבוצות (לא טקסונומיות) של ברווזים המתחלקים על פי הרגלי האכילה שלהם: **[[ברווזי צלילה|ברווזים צוללים]]** ו**ברווזים משתכשכים**. הברווזים הצוללים הם ברווזים הצוללים אל מתחת לפני המים וצדים או שולים את מזונם מתוך המים. לעומתם הברווזים המשתכשכים ניזונים ממזונות שצפים על פני המים תוך כדי שיט רגיל ולעיתים גם ניזונים ממזון יבשתי. אלו האחרונים אוכלים בעיקר מזון צמחי או רכיכות קטנות, אם כי חלק מהם יאכלו גם מאכלים גדולים יותר כמו דגים קטנים, חרקי מים ואפילו נבלות.

### מינים טקסונומיים
ישנו סוג טקסונומי המכונה ברווז ובו רוב המינים המוכרים של הברווזים.
מיני ברווזים רבים נחשבים לעופות אקזוטיים, ואת רובם מגדלים בגנים רבים בעולם, כולל במדינות שאינן אזור גידולם הטבעי. שני מיני ברווזים בויתו לגמרי: ברווז הבית, שבוית מהברכייה והברבר. המולארד הוא ברווז שנוצר מהזיווג של שני האחרונים.


קובץ:Netta rufina (Red-crested Pochard) Male, London Wetland Centre - Diliff.jpg|נטה אדומת־ראש
קובץ:Anas acuta male 1.jpg|ברווז חד־זנב
קובץ:White-backed Duck RWD2.jpg|ברווז לבן־גב
קובץ:Woodduck95.jpg|ברווז עצים
קובץ:Callonetta leucophrys (male) - Ringed Teal, London Wetlands Centre,, UK - Diliff.jpg|ברווז הקולר
קובץ:Somateria mollissima (Common Eider) male, London Wetland Centre - Diliff.jpg|אדרית שחורת־כיפה
קובץ:Dendrocygna bicolor wilhelma.jpg|ברווז שורק פולווס


## ראו גם
* בשר ברווז
* עור ברווז
* מבחן הברווז
* ברווז גומי

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ברווזיים
קטגוריה:שמות עממיים של עופות
גח"ל

**גוש חרות ליברלים** או **גח"ל**, היא סיעה שהוקמה ב-25 במאי 1965 על ידי תנועת החרות והמפלגה הליברלית לקראת הבחירות לכנסת השישית. בשלהי הכנסת החמישית מנתה הסיעה 27 ח"כים, 17 מחרות ו-10 מהליברלים. בבחירות לכנסת הששית זכתה גח"ל ב-26 מנדטים, אך במהלך הקדנציה פרשו ממנה ארבעה ח"כים בראשותו של שמואל תמיר והקימו את המרכז החופשי. בבחירות לכנסת השביעית ב-1969 שוב זכתה ב-26 מנדטים. לקראת הבחירות לכנסת השמינית ב-1973 הפכה גח"ל למרכיב העיקרי של הליכוד, כשנוספו אליה הרשימה הממלכתית, המרכז החופשי ותנועת העבודה למען ארץ ישראל השלמה.

בראש הסיעה עמד מנחם בגין, מנהיג תנועת החרות. שתי המפלגות שהרכיבו את גח"ל המשיכו לשמור על עצמאותן הארגונית.

בשנת 1967, לפני פרוץ מלחמת ששת הימים, הצטרפה גח"ל לממשלתו של לוי אשכול ובה נתמנו בגין ויוסף ספיר לשרים ללא תיק. הסיעה נשארה גם בממשלתה של גולדה מאיר, אך פרשה ב-4 באוגוסט 1970 בעקבות תוכנית רוג'רס.

## נציגי הרשימה בכנסת

**הכנסת החמישית (1961)**
27 מנדטים: 
חרות: מנחם בגין, יוחנן בדר, בנימין אבניאל, יעקב מרידור, אריה אלטמן, אריה בן-אליעזר, חיים לנדאו, אליעזר שוסטק, אסתר רזיאל-נאור, חיים כהן-מגורי, נחום לוין, יוסף שופמן, אברהם טיאר, אברהם דרורי, בנימין ארדיטי, אליהו מרידור, שבתאי שיכמן 
המפלגה הליברלית: פרץ ברנשטיין, שניאור זלמן אברמוב, אהרן גולדשטיין, יוסף ספיר, יוסף סרלין, ברוך עוזיאל, שלמה פרלשטיין, צבי צימרמן, יצחק-הנס קלינגהופר, אלימלך-שמעון רימלט

**הכנסת השישית (1965)**
26 מנדטים: 
חרות: מנחם בגין, יוחנן בדר, אריה בן-אליעזר, יעקב מרידור, חיים לנדאו, יוסף שופמן, שמואל תמיר , אליעזר שוסטק, בנימין אבניאל, אסתר רזיאל-נאור, אברהם טיאר, יוסף קרמרמן, אליהו מרידור, חיים כהן-מגורי, מנחם ידיד 
המפלגה הליברלית: יוסף ספיר, אלימלך-שמעון רימלט, יוסף סרלין, מרדכי-חיים שטרן, יצחק-הנס קלינגהופר, צבי צימרמן, שניאור זלמן אברמוב, ברוך עוזיאל, שלמה פרלשטיין, אהרן גולדשטיין, יוסף תמיר, שלמה כהן-צידון, 
* לרשימת מועמדים מלאה הכוללת את חברי תנועת החרות ואת חברי המפלגה הליברלית ראו כאן
* למצע המפלגה ראו כאן
**הכנסת השביעית (1969)**
26 מנדטים: 
חרות: מנחם בגין, יוחנן בדר, בנימין הלוי, אריה בן-אליעזר, חיים לנדאו, אסתר רזיאל-נאור, יוסף קרמרמן, מנחם ידיד, אברהם שכטרמן, יורם ארידור, חיים קורפו, בן-ציון קשת, דוד לוי, דב מילמן, יעקב נחושתן, מתתיהו דרובלס 
המפלגה הליברלית: יוסף ספיר, אלימלך-שמעון רימלט, יוסף סרלין, יצחק-הנס קלינגהופר, צבי צימרמן, שמחה ארליך, אהרן גולדשטיין, יוסף תמיר, שניאור זלמן אברמוב, אברהם כץ, משה נסים, גדעון פת 
* לרשימת מועמדים מלאה בכנסת השביעית ראו כאן
* למצע המפלגה בכנסת השביעית ראו כאן

## קישורים חיצוניים

* גוש חרות ליברלים (גח"ל), באתר הכנסת
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סיעות בכנסת
קטגוריה:מפלגות ציוניות
קטגוריה:ישראל: מפלגות ימין היסטוריות
קטגוריה:ציונות רוויזיוניסטית
קטגוריה:ציונות כללית
קטגוריה:ישראל: מפלגות ליברליות
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-13
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-14
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-15
קווי השלום של בלפסט

**קווי השלום של בלפסט** הם סדרה של מחסומי הפרדה שאורכם נע בין כמה מאות מטרים עד כחמישה קילומטרים, המפרידים בין שכונות פרוטסטנטיות וקתוליות בבלפסט. מטרת המחסומים היא להקטין ככל האפשר את האלימות בין הקתולים והפרוטסטנטים.

המחסומים בנוים מקירות ברזל, לבנים ופלדה. הם מגיעים עד לגובה של כשמונה מטרים, ובראשם רשתות מתכת. בחומות משולבים שערים המאוישים על ידי המשטרה ומאפשרים מעבר בשעות היום, אך סגורים בשעות הלילה.

המחסומים הראשונים היו גדרות תיל שהוצבו בספטמבר 1969 כצעד זמני שנועד להפריד בין הקתולים והפרוטסטנטים לאחר פריצת "הצרות". המפקד הצבאי הבריטי טען שמדובר בצעד זמני ביותר ושאין כל כוונה שיהיה בבלפסט משהו דומה לחומת ברלין. בהמשך הוחלפו גדרות התיל בקירות לבנים. בשנת 1988, הצעה לפרק חלק מקו השלום כדי להקים פארק לרווחת התושבים נתקלה בהתנגדות משני הצדדים, שחששו מתקיפות מהצד השני. 

מספר המחסומים עלה עם השנים מ-18 בתחילת שנות התשעים עד ל-40 בשנת 2004, ו-97 בשנת 2017. למרות הסכם השלום שהושג בצפון אירלנד, גם בשנת 2008 הוקם מחסום הפרדה חדש ותושבים רבים אינם מעוניינים בהורדת החומות. 

מאז הפסקת האש של ה-IRA בשנת 1994 מתקיימים סיורים לתיירים בבלפסט הכוללים ביקור בקווי השלום. 

בשנת 2013 קידמה הרשות המבצעת של צפון אירלנד יוזמה לפיה כל החומות והמחסומים יוסרו עד לשנת 2023; ברם, נכון לשנת 2021 הוסרו חומות בודדות בלבד, ומספרן עמד על כ-60.

## קישורים חיצוניים

*קווי השלום
*Shawn Pogatchnik, Associated Press Writer, Despite peace, Belfast walls are growing in size and number

## הערות שוליים

קטגוריה:צפון אירלנד
קטגוריה:בלפסט
קטגוריה:מחסומי הפרדה
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: ביצורים
ואזגן סרקיסיאן

שמאל|ממוזער|250px|בול עם דמותו משנת 2000
**ואזגן סרקיסיאן** או **סרגסיאן** (בארמנית: **Վազգեն Սարգսյան**; 5 במרץ 1959 – 27 באוקטובר 1999) היה ראש ממשלת ארמניה ביוני–אוקטובר 1999, שנרצח בבניין הפרלמנט.

## ביוגרפיה
ואזגן סרקיסיאן נולד בשנת 1959 בכפר אררט  שבארמניה, אז חלק מברית המועצות. בשנת 1988 היה ממארגני התנועה הלאומנית שתבעה למסור את חבל נגורנו קרבאך שבאזרבייג'ן, המאוכלס ברובו בארמנים, לארמניה.

בשנת 1991 לאחר התפרקות ברית המועצות ומתן עצמאות לארמניה נתמנה סרקיסיאן לשר ההגנה של ארמניה. הוא ניהל את הקרבות במלחמת נגורנו קרבאך הראשונה נגד אזרבייג'ן, בחבל המריבה, שהסתיימו בשנת 1994 בניצחון ארמני, בסיפוח שטחים לארמניה ובהכרזה על הפסקת אש.

למרות הניצחון תמך סרקיסיאן בהסדר שלום עם אזרבייג'ן שתהיה בו החזרת שטחים תמורת שלום של קבע. בכך עורר את שנאתם ואיבתם של חוגים לאומניים קיצוניים בארמניה. ביוני 1999 נתמנה סרקיסיאן לראש ממשלת ארמניה מטעם המפלגה הרפובליקנית של ארמניה.

ב-27 באוקטובר 1999 התפרצה לאולם הפרלמנט של ארמניה בירוואן קבוצה של שישה לאומנים ארמניים חמושים, ממתנגדי שיחות השלום שיזם ראש הממשלה בקשר לעתידו של חבל המריבה ולשם השגת הסדר שלום של קבע עם אזרבייג'ן. הפריצה הייתה בעת שנערך דיון בפרלמנט. אנשי הקבוצה ירו לכל עבר. ראש הממשלה, יושב ראש הפרלמנט ושישה אנשים אחרים מחברי הפרלמנט ועובדיו נהרגו בהתקפה. המתנקשים שבו ארבעים איש מחברי הפרלמנט ועובדיו והחזיקו בהם כבני ערובה, לפני שנכנעו לכוחות הביטחון, לאחר שהובטח להם כי יינתן להם לשדר את המסר שלהם לעם בארמניה באמצעות הטלוויזיה וכי יזכו למשפט הוגן.

לאחר רצח ראש הממשלה נתמנה אחיו ארם סרקיסיאן לראש ממשלת ארמניה. ששת המתנקשים וחבר נוסף מקבוצתם, שהמתין להם בעת ההתקפה, מחוץ לבניין הפרלמנט, במכונית ובה כלי נשק הועמדו לדין. בשנת 2003 נדונו כל השישה למאסרי עולם והחבר השביעי ל-14 שנות מאסר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראשי ממשלת ארמניה
קטגוריה:קורבנות רציחות פוליטיות באסיה
קטגוריה:קורבנות רציחות פוליטיות באירופה
קטגוריה:שרי ההגנה של ארמניה
קטגוריה:ארמניה: גיבורים לאומיים
קטגוריה:מנהיגים שנרצחו
קטגוריה:ילידי 1959
קטגוריה:נפטרים ב-1999
חלמיתאים

ה**חלמיתאים** (שם מדעי: Malvales) היא סדרה של צמחים דו־פסיגיים, המונה 10 משפחות וכוללת לרוב עצים ושיחים. הסדרה מונה כ-6,000 מינים לפי סיווג מודרני. המשפחה הדומיננטית בסדרה היא משפחת חלמיתיים המורחבת המונה מעל 4,000 מינים, ואחריה באה משפחת המתנניים עם 750 מינים. צמחיית הבר בישראל מסדרת החלמתיאים מונה 56 מינים ב־17 סוגים.

## תפוצה
תפוצת רוב המשפחות בסדרה היא כלל־עולמית, באזורים טרופיים וסובטרופיים עם פלישה מוגבלת לאזורים ממוזגים או קרים. דגש תפוצה מעניין קיים באי מדגסקר, שכן שלוש משפחות מתוך הסדרה (Sphaerosepalaceae ,Sarcolaenaceae ו־Diegodendraceae) אנדמיות לאי זה.

## מאפיינים
המורפולוגיה של החלמיתאים רבגונית, וישנו מספר מועט של תכונות משותפות. כאן ניתן לציין הופעה תדירה של עלים כפניים או גזורים בצורה מאוצבעת, עלי גביע מאוחים לצורת חרוט, ומבנה ותכולה כימית מיוחדת של הזרעים. כמו כן, ניכרת לעצי הסדרה קליפה הבנויה משכבות רבות של שיפה סיבית רכה, בעלת מבנה אופייני.

שימוש נרחב נעשה בעצה בזכות החוזק והקלילות שלה, ובקליפת העצים, במיוחד בסוגים Ochroma, Edgeworthia, Tilia, דפנית (Daphne) ומתנן (Thymelaea). עץ הקקאו (Theobroma cacao) משמש להכנת שוקולד. זרעי עצים מסוג אגוז קולה מתאפיינים בתכולה גבוהה של קפאין, ובעבר שימשו להכנת משקאות קולה למיניהם.

## מיון
**סדרת החלמיתאים** כוללת על־פי המיון המודרני 10 משפחות (ראו טבלה); ארבע מתוכן מיוצגות בישראל:
* חלמיתיים (Malvaceae)
* כפתוריים (Neuradaceae)
* לוטמיים (Cistaceae)
* מתנניים (Thymelaeaceae)

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

*
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1820
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך פון ברכטולד
קטגוריה:סדרות צמחים
נקודה חמה (אינטרנט)

ממוזער| שלט דרכים המספק מידע על נקודה חמה

**נקודה חמה** (**Hotspot**) היא מתחם או אזור בו קיימות נקודות גישה אלקטרוניות ומתאפשרת גישה לחיבור אלחוטי לאינטרנט, באמצעות מחשב נייד, מחשב כף יד, טלפון חכם, מחשב רכב או כל מחשב המצויד בכרטיס רשת אלחוטי.

נקודות חמות נמצאות לרוב באזורים ציבוריים, כגון בתי מלון, בתי קפה, ספריות, שדות תעופה, כנסים ואירועים, תחנות רכבת, קניונים מסחריים ועוד.

כיום גם מכשירי טלפון חכמים ואף מחשבי רכב מצוידים ב SIM עם גישה לאינטרנט, ומצד שני במקלט/משדר WiFi ולכן יכולים להפוך להיות נקודה חמה פרטית עבור מכשירים אחרים בסביבתם.

לדוגמה: אם ברשותך טלפון חכם ומחשב נייד, ניתן להפעיל בטלפון החכם נקודה וחמה ולהתחבר אליה מהמחשב הנייד כדי לספק גישה לאינטרנט עבור המחשב הנייד.

המידע מועבר בתקשורת אלחוטית בתדרי רדיו בין הכרטיס האלחוטי המצוי במחשבים לנקודות הגישה המבוססות על שידור דו כיווני, על פי תקני 802.11.

נקודות גישה של נקודות חמות מאפשרות אימות נתונים ותשלום באמצעות פורטל פנימי הנכלל בהן. לעיתים מסופק השירות בחינם.

בישראל העיר הראשונה שרושתה בנקודות חמות הייתה ירושלים (ב־20 באוקטובר 2004), ובעקבותיה רושתה גם תל אביב. באפריל 2005 נמצאו בישראל, על פי נתוני חברת מפה, 309 נקודות גישה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
קטגוריה:Wi-Fi
בלם (מכשיר)

[שמאל|ממוזער|250px|בלם דיסק ב[אופנוע]]
[שמאל|ממוזער|250px|בלם דיסק מאוורר ב[מכונית]]
שמאל|ממוזער|250px|בלם תוף מפורק. בצד שמאל ניתן לראות התוף ומצד ימין את הרפידות
**בֶּלֶם** (בעגה: **בְּרֵקְס**; מאנגלית: **brakes**) הוא מכשיר הנועד להאט או לעצור תנועה של מכונה כלשהי, ולמנוע ממנה לזוז. האנרגיה הקינטית המתבזבזת כתוצאה מכך מתורגמת לרוב לאנרגיית חום באמצעות חיכוך. בלמים מותקנים על רוב כלי הרכב בעלי גלגלים, לרבות מכוניות, אופניים, רכבות ואופנועים.

## סוגי בלמים
* **בלם אוויר**: בלם אוויר מורכב בדרך כלל על משאיות שלהן יש מערכת מכלי אוויר בלחץ.
:האוויר שמשתחרר מהמכלים הללו (באמצעות לחיצה על דוושת הבלם), עובר אל תאי בלימה (בוסטרים) שמפעילים כוח מכני (מוט דחיף) על בלמי תופים או בלמים דיסקיים.
* **בלם דיסק**: בלם דיסק היא מערכת של רפידות, בוכנות הידראוליות ודיסקי-בילום.
:לחיצה על דוושת הבלם מפעילה כח על גבי בוכנות שלוחצות רפידות אל דיסק הבילום. הרפידות עשויות חומר שנשחק במהירות גבוהה יותר כך שהרפידות הן החלק היחיד שצריך להחליף (תחת שימוש נכון). בעבר נהוג היה לייצר את רפידות הבלם מאזבסט, אך עקב גילוי השפעותיו המזיקות על מערכת הנשימה הופסק השימוש בו.

:דיסק הבילום קיים במספר תצורות וגדלים. הגדלת הדיסק מגדילה את שטח הפנים שלו וכך את שטח המגע האפשרי בין הדיסק לרפידה ויוצרת כח בילום גדול יותר. דיסקי-בילום קדמיים במכונית יהיו גדולים יותר מהאחוריים או לחלופין הרפידות האחוריות יהיו קטנות יותר. הסיבה נעוצה ביציבות בבלימה. במידה וגלגלי מכונית ננעלים בבלימה, עדיפה נעילתם של הגלגלים הקדמיים, כיוון שנעילת גלגלים אחוריים לפני קדמיים מובילה לסחרור כלי הרכב.

:ישנם דיסקים (בדרך כלל קדמיים) שנקראים "דיסקים מאווררים". זהו דיסק בעל שני משטחי בילום שבינם ישנו מרווח המאפשר זרימת אוויר לקירור הדיסק ובכך שיפור יעילותו ויעילות הבלימה. אפקט דומה ניתן להשיג גם על ידי חירוץ וחירור הדיסקים, תכנון המאפיין כלי רכב ספורטיביים.
* **בלם תוף**: שיטת בלימה ותיקה יותר מבלם דיסק, ונפוצה עדיין בסרנים אחוריים של מכוניות נוסעים ובכלים כבדים. בלם תוף מורכב מתוף מתכתי הצמוד לסרן, ובתוכו סנדלי בילום הנעים בעת הבלימה לעבר היקף התוף מצידו הפנימי ומתחככים בו. לתוף יתרונות על פני הדיסק מבחינת מחירו הזול, שטח פני הרפידות הגדול יותר ואי פיזור אבק הרפידות. חסרונו הגדול הוא פיזור חום גרוע יותר מאשר בבלם דיסק.
* **בלם אלקטרומגנטי**: פועל באמצעות יצירת השראה אלקטרומגנטית על גל הינע בכיוון הפוך לכיוון סיבובו. נפוץ בעיקר במשאיות.
* **בלם מתחדש**
* **בלם ואקום**

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
קטגוריה:התקנים מכניים
בטיק

**בטיק** היא טכניקת צביעת בדים המשלבת שימוש בשעווה. משתמשים בבטיק מקומות שונים, אך האי ג'אווה באינדונזיה ידוע במיוחד בעבודות הבטיק היוצאות ממנו. בבטיק מורחים שעווה מותכת על הבד בטרם הטבלתו בצבע. בכל מקום שבו חדרה השעווה לבד, הצבע לא ידבוק בו. לעיתים משתמשים במספר שלבים של צביעה, יבוש ומריחה בשעווה כדי לשלב מספר צבעים.

בערך בשנת 1900 התחיל האמן ההולנדי כריס לבו לעסוק בבטיק, שעד אז הוכר כשיטה לצביעה יפה של אריגים שנהוגה בג'אווה, הוא היה חלוץ השיטה הזו בהולנד והפך מהר מאד למומחה סמכותי שלה.

בשנת 2009 הכיר ארגון אונסק"ו במסורת הבטיק של אינדונזיה כמורשת תרבותית בלתי מוחשית.

כדי להכין קווי שעווה צרים משתמשים ב**צ'הנטינג** - כוס מתכת קטנה עם זרבובית זעירה, ממנה נוזלת השעווה. שיטות אחרות למריחת השעווה על הבד כוללות שפיכת שעווה נוזלית, צביעת השעווה על הבד בעזרת מברשת, ו"החתמה" על ידי הטבעת השעווה על פיסת עץ שנחרטה לצורה הרצויה והצמדת הפיסה המרוחה בשעווה אל הבד.

לאחר הצביעה האחרונה, תולים את הבד ליבוש. לאחר מכן טובלים אותו בנוזל ממיס כדי לפורר את השעווה, או שמגהצים אותו בין מטליות נייר או עיתונים שאמורים לספוג את השעווה ולחשוף את הצבעים העמוקים והעשירים ואת קווי הקפלים העדינים המאפיינים את הבטיק.

## תהליך ההכנה
ראשית מחממים את השעווה בפחית בתוך סיר מלא מים. בצורה כזו מבטיחים שהשעווה לא תישרף ושתהיה בטמפרטורה אחידה. לאחר מכן מייבשים את הבד לגמרי לפני המריחה בשעווה, על מנת שהשעווה לא תחדור לתוך הבד. 

בשלב הבא משתמשים בטבליות שתן פרות כדי לעזור לצבען לחדור היטב לבד. תהליך זה מעשיר את הצבע. יש המשתמשים במלח וחומץ לאותה מטרה. כאשר מנסים ליצור קווים רבים נהוג להשתמש בשעווה מפרפין, וכאשר רוצים להקטין את מספר הקפלים משתמשים בשעווה שמקורה בדונג דבורים.

## קישורים חיצוניים

*Murni's in Bali: בדים ובגדים מבאלי 
*דוגמאות לעבודות בטיק
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסטיל
בטיק
איסוף מטבעות

שמאל|ממוזער|250px
**איסוף מטבעות** הוא תחביב של איסוף מטבעות מארצות ומתקופות שונות.

ישנם אספנים המחפשים אחר מטבעות נדירים מתקופות קדומות, ממדינות שאינן קיימות עוד, מסדרות מיוחדות שהונפקו ועוד. ישנם אספנים המרחיבים את האוספים שלהם ומצרפים גם שטרות.

מטבעות נדירים נרכשים במכירות פומביות או מוחלפים באירועי אספנות, וכיום גם ברשת האינטרנט.

ישנם אספנים שאוספים גם מטבעות מהתקופה שלנו, מארצות שונות, ומשקיעים בכך כסף רב.
## כלים לאספן מטבעות
*אלבום מטבעות - ספר או אלבום בעל דפים מיוחדים בעלי כיסים עשויים בדרך כלל מפלסטיק או PVC, שבו אפשר לסדר את המטבעות ולשמור עליהם
*זכוכית מגדלת - כך אפשר להבחין בפרטים קטנים המוטבעים על המטבע או לבחון את מצבו.
*כפפה - על מנת לא להשאיר טביעות אצבע על מטבעות ובכך ללכלך את המטבע.

## ערכו של המטבע
*גיל - מתי המטבע הוטבע
*מצב - על פי סולם דירוג המטבעות
*נדירות - ככל שכמות ההטבעה שלו קטנה יותר כך המטבע נדיר יותר
## סולם דירוג מטבעות
*בסיסי (Basal) – **1 בסולם שלדון** – חתיכת מתכת שניתן לזהות כי הייתה פעם מטבע.
*סביר (Fair) – **2 בסולם שלדון** – ניתן לזהות את סוג המטבע, ייתכן שניתן לזהות גם את תאריך ההנפקה
*כמעט טוב (Almost Good או בקיצור AG) - **3 בסולם שלדון**, תאריך ההנפקה קריא, אך חלקים אחרים נשחקו לחלוטין.
*טוב (Good או בקיצור G) – **6-4 בסולם שלדון**, הפרטים, העיצוב והתאריך קריאים, אך המטבע שחוק מאוד.
*טוב מאוד (Very Good או בקיצור VG) – **10-8 בסולם שלדון**, העיצוב והתאריך ברורים, אך חסרים פרטים. שפת המטבע (הפס סביב שולי המטבע המורם מעט משטח הפנים של המטבע) חייב להיראות.
*מעולה (Fine או בקיצור F) – **12 ו-15 בסולם שלדון**, ניתן לראות את כל הפרטים העיקריים כשהם שלמים. במקרה זה, "מעולה" מתאר את מצב המטבע – לא את דרגת הטוהר שתוארה לעיל.
*מעולה מאוד (Very Fine או בקיצור VF) – **20, 25, 30, ו-35 בסולם שלדון**, ניתן לראות את כל הפרטים העיקריים כשהם שלמים, וניתן לראות פרטים נוספים.
*מעולה ביותר (Extremely Fine או בקיצור XF או EF) – **40 ו-45 בסולם שלדון**, שחיקה קלה של הפרטים המוגבהים ומופיע מעט ברק מהמטבעה.
*כמעט שלא נכנס למחזור (Almost Uncirculated או בקיצור AU) – **50, 53, 55, ו-58 בסולם שלדון**, שרידים קלים של שחיקה על הפרטים המוגבהים, מחצית מהברק המקורי נוכח.
*לא נכנס למחזור (Uncirculated או בקיצור UNC) – **70-60 בסולם שלדון**, שום סימן לשחיקה כשיכולים להיות חתכים או סימנים.
*מוכח (Proof או קיצור PF) – מטבעות שנטבעו במיוחד לאספנים. פני המטבע בדרך כלל חלקים כמראה. בחלק מהסדרות יכולים להיות מטבעות שעברו ליטוש בחול וצבעם מט (matte proof).
## מטבעות זיכרון
מטבעות זיכרון הם מטבעות אשר הוטבעו בכמות קטנה, על מנת לציין אירוע כל שהוא שאירע במדינה.
לדוגמה במטבעות השקל החדש ניתן לראות את זה על מטבעות ה-10 שקל חדש עם הטבעה של ראש ממשלת ישראל גולדה מאיר ועל מטבעות נוספים.
על מטבעות ה-2 אירו מדינות מטביעות פעם או פעמיים בשנה לציון אירוע שהיה במדינה או ליום השנה לציון אירוע מסוים.

## ראו גם
* נומיסמטיקה – חקר המטבעות
* איסוף בולים
* דירוג מטבעות

## קישורים חיצוניים

* 
* קטלוג מטבעות מכל העולם לפי מדינות באתר - קולנקט
* קטלוג מטבעות ושטרות ישראליים 1927 עד ימינו - בעריכת פנחס בר זאב.
* טעויות במטבעות דוגמאות של טעויות במטבעות מחולק לפי סוגים שונים של טעויות.
* מאמרים בנושאי מטבעות עתיקים והעת החדשה באתר קולקט
* מטבעות עתיקים בארץ ישראל
* בלוג איסוף מטבעות בעברית

מטבעות
קטגוריה:מטבעות
מרים הרמן

**מרים הרמן–בד** (2 בינואר 1919 – 5 בינואר 1990) הייתה מראשונות קרייניות רשות השידור בתקופתה המנדטורית ומנהלת מחלקת השידורים לילדים ונוער ברשת א' של קול ישראל.

## ביוגרפיה
הרמן-בד נולדה בקניגסברג שבגרמניה, ובהיותה בת ארבע עלתה משפחתה לארץ ישראל והתיישבה בירושלים, בה היא חיה כל ימיה. אביה, ד"ר היינץ (חיים) הרמן, היה רופא עצבים ועד 1948 ניהל את בית החולים "עזרת נשים" בירושלים. מרים למדה בגימנסיה העברית ברחביה ובנעוריה הייתה חניכה בתנועת "השומר הצעיר".

בשנת 1938 נסעה לאנגליה והחלה בלימודיה האקדמיים, אך אלו הופסקו בעקבות מלחמת העולם השנייה והרמן התגייסה לחיל העזר לנשים של הצבא הבריטי ושירתה במצרים. בתום המלחמה השתחררה והתגייסה לארגון "ההגנה". את לימודיה השלימה במהלך השנים וסיימה לימודי תואר שני בספרות אנגלית.

הרמן-בד החלה לעבוד בשנת 1947 ב"קול ירושלים", תחנת הרדיו שנקראה "קול ישראל" לאחר קום המדינה. בראשית דרכה בתחנה שימשה קריינית, כמנחה בקורסים לשדרים וכאחראית על תסכיתי הנוער. בשנים שלאחר מכן החזיקה בתפקידים מנהלתיים נוספים, עם מינויה בראשית שנות החמישים לאחראית על תוכניות הנוער ובראשית שנות השישים למנהלת אגף השידורים לילדים ולנוער. באחריות האגף נכללו שידורי התחנה המיועדים לגיל הרך ועד לנוער בוגר. באמצעותו הונהגו עד לשלהי שנות השבעים השידורים ברדיו לבתי הספר, אשר פסקו עם כניסת הטלוויזיה הלימודית.

בתפקיד זה נותרה עד צאתה לגמלאות, בשנת 1984. במהלך שנים אלו התפתחה מתכונת השידורים וכללה סידורים של עיבודים לתסכיתים של ספרות ילדים ונוער (דוגמת "מסע הפלאים של נילס הולגרסון", "הרפתקאות אלפונס החתול הג'ינג'י", "קרשינדו ואני" (מאת דבורה עומר, שלימים יצא כספר) ו"סיפורי אלף לילה ולילה" בהקראת מוטי ברכאן). נוסף לאלו הוקראו במסגרת התוכניות סדרות סיפורים שרבים מהם יצאו לימים כספרים (דוגמת ספריו של יצחק נוי "גבעת האירוסים השחורים" ו"רון וג'ודי בניו יורק"), וכן שעשועונים (חידוני "בארץ הלמה" של שמואל רוזן) ומגזינים (דוגמת "עולם המדע" ו"חתול בשק").

אנשי רדיו, טלוויזיה ותיאטרון רבים החלו את דרכם תחת הדרכתה. בהם: רבקה מיכאלי, יורם רונן, אסתר סופר, נעמי דליות, נילי המאירי, בצלאל לוי, בני הנדל וכמה מבני משפחת בנאי. בין מגישי המגזינים ניתנה במה לאנשי רוח בנעוריהם ובהם דויד גרוסמן, ששידר את ספר ביכוריו "דו-קרב", אריה אלדד, עליזה רוזן ואחרים.

הרמן-בד השתתפה בעצמה בתסכיתים (בהם "דו-קרב") ובהקראת סיפורים (בהם "ידידי מרחוב ארנון"). מלבד קולה המוכר, הרמן-בד נודעה כבעלת השכלה ורואיינה בתוכניות שונות בתחומי מוזיקה קלאסית וספרות אנגלית וכללית.

הרמן-בד נתפסה בציבור כאשת מקצוע שהגשימה למופת את מעמדה כמנהלת דעתנית, עוד בטרם חדרה התודעה הפמיניסטית לישראל. תודעתה הפוליטית המפותחת הביאה אותה ליטול חלק במאבקים מקצועיים, בהם מניעת פיטוריו, בשנות החמישים, של אלף ארי וולף, מנהל אולפני התסכיתים של "קול ישראל", על רקע היותו קומוניסט.

הרמן-בד נישאה בשנת 1961 להלל-פליקס בד, חברה לתנועת "השומר הצעיר" ובנו של הרמן בדט.

## קישורים חיצוניים
* תולדות תסכית הרדיו העברי בבלוג של עורך דבר בדימוס, דני בלוך

קטגוריה:שדרניות רדיו ישראליות
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:בוגרות השומר הצעיר
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:נשות העלייה השלישית
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:מתנדבות היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:לוחמות ההגנה
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1919
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1919
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1990
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1990
ויליאם בלאק

**ויליאם בלאק** (באנגלית: **William Black**; 13 בנובמבר 1841 – 10 בדצמבר 1898) היה סופר ומשורר סקוטי.

## ביוגרפיה
בלאק הוכשר כצייר נוף, הכשרה שהשפעה על כתיבתו. בצעירותו בגלאזגו הוא למד ציור והיה עיתונאי. באותה תקופה הוא התייד עם קולין הנטר. בגיל 23 עבר ללונדון. הודות לניסיונו בעיתונות בגלאזגו, התקבל לעבודה כעיתונאי ב "מורנינג סטאר" ולאחר מכן כעורך משנה ב"דיילי ניוז".

הרומן הראשון פרי עטו פורסם ב-1868, אולם רק בשנת 1871, עם פרסום "בתו של חת", זכה בלאק לתשומת לב הקוראים. הוא פרסם את "ההרפתקאות המוזרות של פייתון" וב-1873 את "נסיכת טול", שזכו לפופולריות רבה.

בלאק פרש מהעיתונאות והתמסר לכתיבה. הוא פרסם עוד כמה ספרים, האחרון בהם יצא לאור ב-1898, מעט לפני מותו.

## קישורים חיצוניים

* נדב הלפרין, אינסוף בכף היד: חזיונותיו של ויליאם בלייק. במלאת 165 שנים להולדתו. "אש זרה", פודקסט (הסכת) באתר תאגיד השידור הישראלי
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:משוררים סקוטים
קטגוריה:סופרים סקוטים
קטגוריה:עיתונאים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1841
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1898
K2

הר **K2** (נודע גם בשמות **פסגת גודווין־אוסטן**, **לאמבה פהאר**, **צ'וגורי**, **קצ'ו** ו**דאפסאנג**) הוא הר גבוה ברכס קארקוראם, שנמצא על גבול סין וצפון פקיסטן. גובהו 8,611 מטר, והוא ההר השני בגובהו בעולם לאחר האוורסט, שגובהו 8,848 מטר.

ההר נחקר לראשונה על ידי אירופים בשנת 1856, עת משלחת בראשותו של הנרי האברשאם גודווין אוסטן כינתה אותו "K2": "K" היא האות הראשונה של שם הרכס "קארקוראם". "2" מפני שזו הייתה הפסגה השנייה שראה באופק.

הניסיון המקצועי הראשון לטיפוס על ההר נעשה ב־1903, אך רק לאחר חמישה ניסיונות מאומצים ויקרים שנכשלו, נכבשה פסגת ההר ב־31 ביולי 1954 על ידי משלחת מטפסים איטלקית בראשותו של ארדיטו דסיו. שני המטפסים שהגיעו לפסגה הם לינו לצ'דלי ואקילֶה קומפניוני.

האישה הראשונה שהעפילה לפסגת K2 היא ואנדה רוטיאקביץ' מפולין, ב־1986. חמש הנשים שניסו לטפס על הפסגה אחריה נספו כולן (שלוש מהן בדרכן חזרה – למשל, אליסון הרגריבס), נסיבות שהובילו לאמונה טפלה כי ההר מקולל למטפסות הרים.

K2 נחשב להר קשה יותר לטיפוס מהאוורסט, ולמעשה ההר הקשה ביותר לטיפוס בעולם. נכון לאוגוסט 2018, רק 367 מטפסים הגיעו לפסגה. שניים מהם הגיעו פעמיים (לשם השוואה: על הר אוורסט העפילו 4,000 מטפסים עד שנת 2013). נכון ל-2021, בניסיונות ההעפלה ל-K2 ניספו לפחות 91 מטפסים, מתוכם 13 בשנת 1986 לבדה. כלומר יש בערך מטפס אחד שמת במהלך ניסיון טיפוס על ה-K2 על כל ארבעה מטפסים שהגיעו לפסגתו. לפי נתון זה, ה-K2 הוא ההר המסוכן בעולם לטיפוס. בעונת הטיפוס של 2006 הגיעו רק ארבעה מטפסים לפסגת K2. ארבעה מטפסים קיפחו את חייהם בניסיונות העפלה כושלים. זהו היחס הירוד ביותר של הגעה לפסגה כנגד מספר הקורבנות.

באוגוסט 2008 הגיעו ביחד 18 מטפסים משבע משלחות שונות לפסגה. המטפסים הגיעו לפסגה מאוחר מאוד, בסביבות 18:30, ולא הספיקו לרדת ממנה בשעות האור. ביומיים הבאים נספו במהלך הירידה 11 מהם, ורק שבעה ניצלו. לשניים מהם כרתו מאוחר יותר את כל אצבעות הרגליים, שקפאו.

ב-16 בינואר 2021 קבוצה של עשרה מטפסים מנפאל היו הראשונים לטפס לפסגת ה-K2 בחורף. זו הייתה הפסגה האחרונה מעל 8,000 מטר שטרם טיפסו אליה בחורף.

## קישורים חיצוניים

*
*
* אתר למטפסי ההר 
* K2 באנציקלופדיית הטיפוס
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסיה: הרים
קטגוריה:פסגות 8,000 המטרים
קטגוריה:הפסגות הגבוהות במדינתן
טבעת האש

ממוזער|שמאל|400px|טבעת האש של האוקיינוס השקט
ממוזער|מפת הלוחות הטקטוניים העולמית
**טבעת האש** היא כינוי לרצועה ארוכה של אזורים המקיפה את האוקיינוס השקט, הנמצאת רובה ככולה מעל הלוח הפסיפי ומתאפיינת בפעילות געשית נמרצת וברעידות אדמה תכופות בגלל תזוזת הלוחות הטקטוניים. למעלה מ-80% מההתפרצויות הגעשיות ורעידות האדמה בעולם מתרחשות באזורים אלה. טבעת האש מהווה גבול טקטוני פעיל בין מספר רב של לוחות טקטוניים שבמרכזם הלוח הפסיפי, הגובל בשבעה לוחות טקטוניים אחרים.
גבולות אלו מהווים בחלקם גבולות הפחתה או פתיחה ובחלקם גבולות של החלקה והסטה אופקית ולכן מתאפיינים במכלול של תופעות. כאלו האופייניים לגבולות של הפחתה, בהם לוח טקטוני אוקיאני נקבר מתחת ללוח יבשתי כמו: הרי געש, שרשראות איים געשיים (למשל יפן), תהומות אוקיאניים (תעלות כשקע מריאנה), והיווצרות רכסים כתוצאה מהתקמטות. פעילויות המאפיינות אזורי פתיחה כמו: הרי געש תת-מימיים ורכסים מרכז-אוקיאניים. כל אלה שזורים בתהליכי קימוט ושבירה הנוצרים בגלל רעידות אדמה תכופות ועוצמתיות.

כמיליארד תושבים חיים באזורים הנכללים בטבעת האש והם חיים בסיכון מתמיד. המדינות העיקריות הנכללות בטבעת האש הן הפיליפינים, מלזיה, אינדונזיה, תאילנד, יפן, קנדה, ארצות הברית, מקסיקו, אקוודור וצ'ילה. צ'ילה היא המדינה בה מתרחשות רעידות אדמה בתכיפות הרבה ביותר מבין כל מדינות העולם.

מכיוון שרוב הפעילות הגעשית בטבעת האש היא תת-מימית, היא גורמת לעיתים לגלי ים ענקיים הנקראים צונאמי. היו מקרים בהם התפרצויות געשיות באזור יפן גרמו לגל צונאמי שחצה את כל האוקיינוס השקט ופגע במדף היבשתי של מערב אמריקה, גם הצפונית וגם הדרומית.

ב-11 במרץ 2011 אירעה רעידת אדמה בעוצמה של 9.0 בסולם מגניטודה באזור יפן, אשר פגעה קשות באי הונשו, בעיקר עקב גלי ההדף, שהביאו אחריהם גלי צונאמי בגובה של 40 מטרים. הרעידה הביאה למותם של אלפי אנשים, ואף לדליפה רדיואקטיבית מכורים גרעיניים שניזוקו ברעידה, באסון הנודע בשם האסון הגרעיני בפוקושימה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גאופיזיקה
קטגוריה:אוקיאניה: גאוגרפיה
זניט (אסטרונומיה)

שמאל|ממוזער|270px|המחשת כיוון הזניט
**זֵנִיט** היא, באופן כללי, כיוון המצביע ישירות "מעל" מיקום מסוים (אנך, ניצב).

באסטרונומיה מוגדרת תפיסת "מעל" כנגדית לכוח הכבידה בכל מקום נתון. המונח "זניט" משמש גם לייצוג הנקודה הגבוהה ביותר הנראית לעין, בתצפית על מהלכו של גוף שמימי במסלולו סביב לנקודה מוגדרת כלשהי.

המונח לנקודה המקבילה לזניט (בכיוון כח הכבידה) הוא "נדיר" או "נאדיר".

כיוון הזניט חופף בקירוב לקו המרידיאן המקומי, אך אינו זהה לו. החפיפה בין שני המונחים אינה מלאה מפני שקו המרידיאן מוגדר במונחים של סיבוב עצמי המאפיינים גוף שמימי, לא במונחים של שדה כח המשיכה שלו. כיוון הזניט וקו המרידיאן עולים בקנה אחד רק עבור גוף סימטרי המסתובב על צירו באופן מושלם ללא סטיות. בכדור הארץ, ציר הסיבוב אינו קבוע ביחס לכדור אלא משתנה (למשל עקב גאות ושפל), כך שלעומת הזניט, לא ניתן להתייחס אל קו המרידיאן כאל קבוע מוחלט.

## מקור המילה
המילה זניט היא במקור שיבוש למילה הערבית Zeenath כמו Samt ("יופיו של כיוון / נתיב"), נהגתה כ-Sent, לפי סופרים של ימי הביניים (במהלך המאה ה-14), בביטוי سمت الرأس (Samt ar-râs "נתיב מעל הראש").

## כיוון הזניט
הזניט מצביעה אל עבר השמש רק באזור הטרופי, בין חוג הגדי לבין חוג הסרטן. כשהזניט מצביעה אל עבר השמש, האירוע חל ב"חצות היום", בצהרון, במצהר. בתחום האזור הטרופי, חוצה השמש את הזניט פעמיים בשנה בכל נקודה גאוגרפית. בקווי הרוחב המרכזיים באזור הטרופי, מתרחשת התופעה בזמנים הבאים:
*בקו המשווה - הזניט מצביעה אל השמש בכל אחד משני ימי השוויון בשנה
*בחוג הסרטן - הזניט מצביעה אל השמש ב-21 ביוני (למשל בעיר אסואן במצרים)
*בחוג הגדי - הזניט מצביעה אל השמש ב-21 בדצמבר

## שימוש
בזניט עושים שימוש לשתי מטרות. כיוון הזניט משמש כנקודת הכיוון במדידת הזווית בין כדור הארץ לבין גרמי שמים אחרים (כוכב, מערכת כוכבים), והוא גם מגדיר את אחד מצירי האופקיות בתיאום מערכות תצפית אסטרונומיות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
תולעי אדמה

[ממוזער|[שחרור טורף שלשול]]
**תולעי אדמה**, **שִׁלְשׁוּלִים** ו**שַׁלְשׁוֹלִים** (שם מדעי: Lumbricina) הם השמות המשמשים לתיאור קבוצה של דל-זיפיות במערכה תולעים טבעתיות. תת-סדרה זו כוללת כ־4,000 מינים מזוהים ברחבי העולם. רוב המינים אנדמיים לאזורים גאוגרפיים, אך מבחינת התפוצה והשימוש המבוקר לצורכי האדם מספרם אינו עולה על 50 (בישראל מזוהים 34 מינים, מתוכם רק כ־10 ניתן למצוא גם באזורים גאוגרפיים אחרים).

הסיבה העיקרית למיעוט המינים שבשימוש האדם על אף ריבוי המינים ברחבי העולם, מקורה בעובדה שלאחר תקופת הקרחונים בצפון אמריקה, לא נותרו בה תולעי אדמה, ורק המתיישבים האירופים הביאו עמם בציודם ובחומרי החקלאות את המגוון האירופי. כך הדבר בניו זילנד וארצות התיישבות אחרות.

סיבה עיקרית שנייה היא השימוש שנעשה במקצת תולעי האדמה לצרכים אקולוגיים ואגרו־אקולוגיים. כך הפכו למשל ארצות הברית והודו ליצואניות של תולעי אדמה אשר נפוצו בכל העולם.

כך, הטקסונומיה אינה עונה על צורכי השימושים המודרניים. לפיכך מקובל היום לחלק את המינים לשלוש קבוצות אקולוגיות, בהתאם לבית הגידול ותרומתם האגרו־אקולוגית. מיון זה איננו חד־ערכי, רוב המינים מאופיינים בתמהיל שונה של מקצת התכונות של שתי קבוצות, כדלקמן:

* **[[איסניה פטידה]]** ("תולעת אדומה" או "תולעת קומפוסט) - מתקיימות במקבצים של פסולת אורגנית מתפרקת (ערמות קומפוסט, מתקני סניטציה מסורתיים, זבל בעלי חיים), אך גם מתחת לפני הקרקע בעורקים אורגניים עשירים מאוד. חיות במחילות קצרות ונוטות לקביעות כל עוד מקור המזון קיים. המזון בעיקרו הוא תוצרי ההתפרקות, לרבות ובעיקר הביומסה שגרמה לפירוק.

* **תולעי הגינה** - מתקיימות בקרקע מושקית ובשטחים לחים, לעומק הקרקע הפורייה בלבד ועד כ־60 ס"מ. חיות במחילות אופקיות ומזדמנות וניזונות מחומר אורגני המצוי בקרקע על ידי העברת האדמה דרך מערכת העיכול.

* **תולעי הבניין** - חיות במחילות אנכיות קבועות ויציבות מפני הקרקע ועד עומק של שני מטר ולעיתים, ובוודאי בעבר, עד סלע האם. ניזונות מחומר אורגני, לרוב לא מפורק, ומאחסנות אותו ב"מחסנים" לעומק המחילה, לשימוש בהתאם לעונות השנה ושינויים אחרים. בדרכן אל פני הקרקע מעלות התולעים מינרלים מעומק הקרקע ומורידות חומר אורגני. גם לאנזימים המצפים את המחילה יש תרומה לפוריות הקרקע. לתולעי אדמה אלה ייחס צ'ארלס דרווין חשיבות עידנית בייצור כל הקרקע החקלאית בעולם.

השלשולים מסוגלים לקיים רגנרציה (regeneration); כלומר, במקרה שהם נפגעים, הם מסוגלים ליצור מחדש את החלקים החסרים. במינים מסוימים של תולעי אדמה, תולעת שנחתכה לשתיים יכולה לגדול לשתי תולעים חיות.

## משפחות ידועות מישראל
*  (Lumbricidae)
*  (Acanthodrilidae)

## קישורים חיצוניים

* 
* שלשולים : העוזרים הקטנים של הגנן, באתר "בלוגינון"
*  גידול תולעי גשם, תחנה נסיונית של האגרונום גליני, יומני כרמל 1952 (התחלה 1:49)
* תולעים אקולוגיות. באתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, מכון ויצמן

## הערות שוליים

קטגוריה:תולעים טבעתיות
קטגוריה:שמות עממיים של בעלי חיים
קטגוריה:אוכלי רקבובית
קטגוריה:קומפוסט
בל

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אנגליים
קטגוריה:שמות פרטיים לנשים
מקום מרפא

**מקום מרפא** הוא אתר שבו אנשים באים לשהות בשל סגולות ריפוי מיוחדות המיוחסות לו. מקומות מרפא כוללים מרחצאות מרפא, מעיינות תרמיים, אגמים שבהם מצבור מינרלים ייחודי וכדומה. במקומות כאלה מתפתחת תיירות מרפא, המושכת קהל מחלימים גדול.

סביב מקום מרפא מתפתחים שירותים לתיירים, כגון בתי מלון (למשל באזור ים המלח) ולעיתים צומח אף יישוב במקום זה (למשל קרלובי וארי).

## מקומות מרפא בישראל
סעיף 5א, שנוסף בשנת 1996 לחוק הסדרת מקומות רחצה, תשכ"ד–1964, מסדיר את הפעלתם של מקומות מרפא במדינת ישראל, כדלקמן:
:(א) בסעיף זה, "מקום מרפא" - בריכות שחיה, מרחצאות או מעיינות מרפא ששר הפנים, בהתייעצות עם שר התיירות ושר הבריאות, לפי העניין, הכריז עליהם בהודעה ברשומות כי הם מקום מרפא.
:(ב) רשות מקומית שבתחומה מקום מרפא, תקבע הסדרים ותייעד מועדים לרחצה נפרדת לגברים ולנשים; מועדים כאמור ייקבעו בשעות היום ולמשך זמן שלא יפחת מחמש שעות שבועיות לגברים וחמש שעות שבועיות לנשים.
:(ג) במקום מרפא לפי סעיף זה, יסדירו הבעלים, המחזיק, או שניהם, את כל הנחוץ כדי לאפשר לנכים גישה למקום המרפא ושימוש בו.
:(ד) סעיף זה יחול על מקום מרפא שהוא גוף מתוקצב כהגדרתו בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985, או גוף נתמך כהגדרתו בסעיף 32 לחוק האמור.
:(ה) שר הפנים יקבע הוראות לעניין קביעת מועדים לרחצה נפרדת לגברים ולנשים ולעריכת סידורי גישה לנכים לפי סעיף זה.

## ראו גם
* מעיין חם
* חמת גדר
* חמי טבריה
* חמי יואב
* חמי זוהר
* חמאם אל מליח
* חממת מעין.
* בערא

## קישורים חיצוניים

*
מרפא
קטגוריה:מרחץ
קטגוריה:רחצה בים ובגופי מים
פוליטיקאי

[ממוזער|287x287 פיקסלים|[חבר הכנסת|חברי הכנסת הם שליחי הציבור והפוליטיקאים המשפיעים בישראל]]
**פּוֹלִיטִיקַאי** הוא אדם העוסק בפוליטיקה, אישיות הפעילה במפלגה פוליטית, נושא משרה או איש ממשל. במדינות בעלות משטר דמוקרטי, הפוליטיקאים מסתמכים על דעת הקהל ונבחרים לתפקיד בהצבעה רובנית או בבחירות לתפקיד פוליטי כזה או אחר, או לעיתים במינוי זמני במקום פוליטיקאים אחרים שהלכו לעולמם או התפטרו מתפקידם. במדינות לא דמוקרטיות, הפוליטיקאים נושאים משרה רמה ומתמנים אליה באמצעות מינוי שנובע מחוקי המדינה או מקרבה לשליטי המדינה.

בתחום המעשה, פוליטיקאי הוא אדם העוסק במדיניות המערכת לה הוא שייך, ומנסה לחתור לעמדה בעזרתה יוכל לנווט את הקצאת המשאבים בה כך שתהלום את מטרותיו, ערכיו או תועיל לקבוצה שהוא מייצג.

מקור המושג "פוליטיקאי" הוא מהמילה היוונית "Πολιτικά" – "פוליטיקה", שמשמעותה "עניינים אזרחיים". כלומר, פוליטיקאי הוא אדם העוסק בעניין הציבורי.

## ביקורת
[ממוזער|291x291 פיקסלים|פוליטיקאים בפסגת [G-20]]
אף שפוליטיקאי צריך להיות קשוב לצורכי בוחריו והציבור אותו הוא מייצג ועליו לשלוט בפרטים רבים ולקדם נושאים שונים לסדר היום בפועל המצב איננו כך וישנה ביקורת רבה כנגד פוליטיקאים באשר הם. כך למשל רבים מבקרים את הפוליטיקאים בהיותם מנותקים מהציבור. רבים גם רואים בפוליטיקאים ככאלה שנתונים לשוחד ושחיתות יותר מרוב הציבור בשל קרבתם למשרות ציבוריות ויכולתם להשפיע על ציבור שלם.

כינוי הגנאי "פוליטיקאי" משמש לפעמים לתיאור אדם אופרטיוניסטי המשיג את מטרותיו באמצעות קשרים חברתיים או מניפולציה.

## ראו גם
* מדינאי
* נבחר ציבור

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:משרות פוליטיות
פיטר ברויגל הבן

**פיטר ברויגל הבן** (לעיתים נכתב **ברויכל**. בהולנדית: **Pieter Bruegel**, מבוטא **בְּרֶחֶל**; 1564–1638) היה צייר פלמי בתקופת הרנסאנס, בנו של פיטר ברויגל האב.

אביו נפטר בהיותו בן חמש בלבד. ברויגל הבן קיבל את הכשרתו האמנותית מצייר הנוף הפלמי ז'יל זן קונינקסלו (Gilles van Coninxloo), שאת אחותו נשא לאחר מכן לאישה. ברויגל הבן הפך למאסטר בשנת 1585. אז החל לצייר נופים ונושאים דתיים. ציורי הפנטזיה עם אש ודמויות גרוטסקיות, אשר הובילו בעבר לכינויו "ברויגל של הגיהנום" מיוחסים כיום לאחיו יאן ברויגל האב.

פרט לעבודותיו שנעשו תחת השראתו שלו, ברויגל הבן גם העתיק את עבודותיו של אביו, דבר שהוביל לבלבול באשר לשאלה מי מהם צייר את הציורים. [שמאל|ממוזער|250px|[חתונה כפרית-גרסת פיטר ברויגל הבן לציורו המפורסם של אביו]]

ממוזער|שמאל|250px|'''עורך הדין של הכפר''', 1621.
[ממוזער|שמאל|250px|'''מתנות החתונה''' על ידי סדנתו, ללא תאריך ב[מוזיאון ישראל.]]

## מציוריו
* היריד בכפר (*Village Fair*)
* הצליבה (*The Crucifixion*)
* חורף, צייד בשלג (*Winter, Hunter in the Snow*)

## גלריה

The Fight Between Carnival and Lent by Pieter Brueghel the Younger (Brussels).jpg|המאבק בין קרנבל לתענית במוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה
The Good Shepherd (1616) by Pieter Brueghel the Younger-.jpg|הרועה הטוב במוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה
The Wedding Dance in the Open Air by Pieter II Bueghel.jpg|ריקוד החתונה באוויר הפתוח במוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה
De terugkeer van de bedefart.jpg|שובו של הבדפארט במוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה


## קישורים חיצוניים

* פיטר ברויגל הבן בגלריה של אולגה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים פלמים
קטגוריה:ציירי תור הזהב של הולנד
קטגוריה:ילידי 1564
קטגוריה:נפטרים ב-1636
יאן ברויגל האב

**יאן ברויגל האב** (בהולנדית: **Jan Bruegel**, מבוטא בְּרֶחֶל); 13 בינואר 1568 – 1625) היה צייר פלמי, בנו של פיטר ברויגל האב ואביו של יאן ברויגל הבן.

יצירתו כוללת היסטוריות תנ"כיות, מיתולוגיות וקלאסיות, סצנות קרב, נופי גיהנום, נופי ים, זרי פרחים ודומם, דיוקנאות וסצנות ז'אנר, כמו גם סוגים רבים של נופים: ציד יערות, נופי הרים, כבישים ונהרות כפריים וכפרים. ברויגל שיתף פעולה לעיתים קרובות עם ציירים אחרים, ביניהם פטר פאול רובנס, האנס רוטנהאמר, יאן ואן באלן, סבסטיאן פרנקס ויוס דה מומפר.

ממוזער|שמאל|250px|'''Bouquet''', 1603.

נולד בבריסל. צייר בעיקר נופים ופרחים. הוא החזיק גם בסטודיו באנטוורפן בבלגיה. מת מכולרה באנטוורפן.

## קישורים חיצוניים

* גלריה מציוריו של יאן ברויגל האב
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים פלמים
קטגוריה:ציירי תור הזהב של הולנד
קטגוריה:פרחים בתרבות
קטגוריה:ילידי 1568
קטגוריה:נפטרים ב-1625
יאן ברויגל הבן

[שמאל|ממוזער|260px|[גן עדן, יאן ברויגל הבן (סביבות 1620). שמן על אלון. Gemäldegalerie, ברלין, גרמניה]]
**יאן ברויגל הבן** (בהולנדית: **Jan Bruegel**; מבוטא בְּרֶחֶל; 13 בספטמבר 1601 – 1 בספטמבר 1678) היה צייר פלמי, בנו של יאן ברויגל האב.

## ביוגרפיה
ברויגל הבן למד אצל אביו ובמהלך הקריירה שלו יצר ציורים בסגנון של אביו יאן,  אחיו אמבריאוסיוס ברויגל, ו*fijnschilders* אחרים מהרנסאנס הצפוני יצרו תמונות נוף, סצנות אלגוריות ויצירות אחרות תוך הקפדה על פרטים קטנים. ברויגל גם העתיק יצירות של אביו ומכר אותן עם חתימתו של האב. ניתן להבדיל בין היצירות המקוריות וההעתקים על ידי שימת לב לביצוע הקפדני-פחות ולצבע הבהיר יותר.

יאן הבן טייל באיטליה כשאביו מת מכולרה וחזר במהירות לקחת את הפיקוד על הסטודיו של אביו באנטוורפן. הוא זכה במהירות למעמד משלו והפך לדיקן של הגילדה המקומית בשנת 1630. עבודותיו הטובות ביותר הן תמונות נוף מקיפות, בין אם תחת שמו ובין אם כרקעים לציירים אחרים כמו הנדריק ואן באלן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים פלמים
קטגוריה:ציירי תור הזהב של הולנד
קטגוריה:ילידי 1601
קטגוריה:נפטרים ב-1678
ביצת הפתעה

**ביצת הפתעה**, כלומר ביצה שבמציאתה או בגילוי תכולתה נגרמת הפתעה למגלה, היא רעיון שמקורו בביצי חג הפסחא (הנחגג ברוב זרמי הנצרות).

הפתעה
משאב טבע

[ממוזער|250px|[שדה נפט בקליפורניה (1938) – הנפט הוא משאב מתכלה]]
**משאבי טבע** הם חומרים מן הטבע שהאדם משתמש בהם לצרכיו השונים. בין משאבי הטבע ניתן למנות: קרקע, מים, מזון, מינרלים, צמחייה, בעלי חיים, מתכות ויהלומים.

מונח דומה, המשמש לציון חומרים אותם צורכים אורגניזמים החיים בבית גידול מסוים, הוא משאב ביולוגי.

## מאפיינים
ישנם משאבי טבע שלאחר עיבודם התועלת שאפשר להפיק מהם גדלה. לפני העיבוד נקרא אותו משאב טבע "גולמי", ולאחר עיבודו הוא כבר לא גולמי אלא מעובד. מחצבים גולמיים נקראים עפרות, למשל: עפרת נחושת, עפרת ברזל, עפרת אלומיניום, עפרת האבץ.

משאבי הטבע אינם מפוזרים באופן שווה על פני כדור הארץ. לדוגמה, חלק נכבד ממקורות הנפט בעולם מרוכז במזרח התיכון, בארצות כמו ערב הסעודית, איראן ועיראק.

## סיווג המשאבים
מבדילים בין שני סוגים של משאבים:

# משאבים מתחדשים, כגון: צמחים, דגים, אצות.
# משאבים מתכלים, כגון: נפט, גז טבעי.

משאבים מתחדשים אינם בהכרח משאבים שיימצאו לאדם בכמויות אינסופיות. לדוגמה, אם קצב לכידת הדגים יהיה גבוה מקצב התרבותם הטבעית, עלולה הדגה - שהיא משאב מתחדש - להתכלות.

## משאבים מהים העמוק
הים העמוק מוגדר ככל שטח העמוק מ-200 מטרים מפני המים, בנוסף, זהו המקום היחיד על פני כדור הארץ (יחד עם אנטארקטיקה) שמשאבי הטבע המצויים בו לא נצרכים בקנה מידה מסחרי. מינרלים, כמו נחושת, ניקל, קובלט, מנגן וברזל, המהווים משאב טבע חיוני למגוון תעשיות, מצויים בכמויות אדירות בים העמוק. נודולות מנגן ("Manganese nodules"), המהוות מקור חשוב למינרלים הללו, נמצאות בעומק של 3,000–6,000 מטר ונפוצות בעיקר ב-" Clarion-Clipperton Zone", אגן פרו, אגן פנריהן-סמואה ואגן מרכז האוקיינוס ההודי. המינרלים מהים העמוק אמנם מהווים משאב טבע מתכלה אך שימושים שונים בהם, כמו הקמה של טורבינות רוח, תורמים לפיתוח מקורות אנרגיה מתחדשים ויכולים לתרום למאבק בשינוי האקלים.

## קישורים חיצוניים

*
*משאבי טבע מן הים, באתר "סבבה" של המשרד להגנת הסביבה

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:סביבה
*
Common Gateway Interface

שמאל|ממוזער|250px|איור הממחיש את הממשק
**Common Gateway Interface** (ראשי התיבות **CGI**) הוא ממשק בין שרת אתר אינטרנט לתוכנה הרצה על מחשב מסוף, שתפקידה ליצור או לטפל במידע דינמי תוך שימוש במשאבים של מחשב השרת.

אופן הפעולה של תוכנה העושה שימוש ב־CGI הוא כדלקמן: עבור כל בקשה מצד הלקוח (לדוגמה דפדפן), מפעיל השרת עותק של התוכנית המתאימה ומעביר לה את הפרמטרים של הבקשה דרך משתני סביבה או דרך הקלט הסטנדרטי (במקרה של בקשות HTTP מסוג POST). תוכנית ה־CGI יוצרת דף HTML או קובץ מסוג אחר (כמו למשל קובץ תמונה במקרה של מונה מבקרים) אשר נשלח למחשב המשתמש כתשובה לבקשת ה־HTTP.

לרוב, נכתבות תוכנות CGI בשפת תסריט, כמו Perl, PHP או ASP בהן המתכנת לא נצרך להדר את התוכנית, תוך שימוש בספרייה מתאימה.

ממשק CGI הוגדר בראשית ימי ה־WWW כדי לאפשר לשרתים אלו לטפל במידע באופן דינאמי. במשך השנים התפתחה האפשרות להפעיל תוכנות בשפת תסריט כגון PHP או Perl ישירות מתוך תוכנת השרת, וכך בעצם לבטל את הצורך להשתמש ב־CGI, למרות שעדיין יש לה יתרונות מסוימים.

CGI מכונה בעברית בדרך כלל **ממשק שער משותף**.

## ראו גם
* צד שרת
* צד לקוח
* יישום ווב

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:טכנולוגיות צד-שרת
חלמון

**חלמון** הוא החומר הצהוב הנמצא בתוך הביצה. ייעודו העיקרי הוא להוות מלאי מזון עבור העובר (האפרוח) המתפתח בביצה. החלמון מכיל שומן (רובו בלתי רווי) וכולסטרול. לעומתו, חלבון הביצה מורכב בעיקר ממים (שבע שמיניות) ומחלבונים (שמינית אחת) ואינו מכיל כולסטרול. הוא מכיל מעט מאוד, אם בכלל, שומן.

לפני ההפריה של הביצה, החלמון כולו הוא למעשה ביצית, כלומר תא בודד. גרעין התא נמצא באברון בגודל 2–3 מ"מ הקרוי Germinal Disc, הממוקם מחוץ למעטפת החלמון. שם מתרחשת ההפריה, ולאחריה מתבצעת התחלקות התאים, עד להתמיינותם המלאה לאפרוח.

חלמון הביצה משמש במתכונים רבים, דוגמת מיונז וחביתה. ניתן להפריד בין החלבון לחלמון באמצעות מפריד ביצה.

## אטימולוגיה
המילה חלמון ידועה בלשון חז"ל במשנה ובתלמוד. לפי רס"ג מקור המילה בתנ"ך בספר איוב בפסוק  אך רוב פרשני המקרא סבורים כי הכוונה בפסוק זה היא לצמח החלמית ולא לחלמון הביצה.

ממוזער|ימין|250px|חלמון מוקף בחלבון הביצה
[ממוזער|שמאל|250px|מימין, ביצה בעלת חלמון כפול. [הסתברות|סיכוי של 1 ל-1200 למציאת ביצה כזו.]]

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביצים
קטגוריה:מאכלי ביצים
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
קטגוריה:מאכלי שומן מן החי
מונרכיה אבסולוטית

[ממוזער|[ערב הסעודית היא ממלכה אבסולוטית: בתמונה זו נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ נפגש עם נסיך הכתר הסעודי, מוחמד בן סלמאן, בארמון אל-ימאמה]]
**מונרכיה אבסולוטית** היא מונרכיה שבה למונרך יש כוח בלתי מוגבל ואין פרלמנט, מערכת משפט או חוקה שמגבילים אותו, להבדיל ממונרכיה חוקתית. מונרכיה אבסולוטית היא תמיד בעלת משטר סמכותני או לופתני.

בעוד שפעם מונרכיה אבסולוטית הייתה מאוד נפוצה, במשך מאות השנים האחרונות מדינות רבות התקדמו ממונרכיה אבסולוטית למונרכיה חוקתית או רפובליקה. וכיום יש מונרכיות אבסולוטיות בודדות.

## מונרכיות אבסולוטיות כיום
קוריאה הצפונית מסומנת בטבלה זו בכתב נטוי עקב מאפייני השלטון הייחודיים שלה, כרפובליקה עממית להלכה המתפקדת בפועל כמונרכיה העוברת בירושה, כפי שיתואר בהמשך הערך.

### קוריאה הצפונית

[ממוזער|[קים ג'ונג-און, המנהיג העליון של קוריאה הצפונית]]
בעוד רשמית קוריאה הצפונית היא רפובליקה עממית דמוקרטית, בפועל היא מונרכיה אבסולוטית עוברת בירושה תחת משטר לופתני צבאי.

ראש המדינה הוא המנהיג העליון, תפקיד שעובר בירושה במשפחת קים. שלושת המנהיגים העליונים היו: קים איל-סונג, קים ג'ונג-איל וקים ג'ונג-און. בנוסף, קים איל-סונג נחשב עד היום ל"נשיא הנצחי של הרפובליקה", על אף שהוא כבר מת.

## גלריה

King Salman bid abdulaziz Al-saud.jpg|ערב הסעודית היא ממלכה אבסולוטית. מלך ערב הסעודית, סלמאן בן עבד אל-עזיז אאל סעוד
Emir of Qatar, Feb. 19, 2025 (cropped).jpg|קטר היא אמירות אבסולוטית. אמיר קטר, תמים בן חמד אאל ת'אני
Sultan Hassanal Bolkiah - 53857993945.jpg|ברוניי היא סולטאנות אבסולוטית. סולטאן ברוניי, חסן אל-בולקיה
Pope Leo XIV 2 (cropped).png|קריית הוותיקן היא מונרכיה אבסולוטית נבחרת. האפיפיור, לאו הארבעה עשר, אינו מקבל את התפקיד בירושה מקודמו אלא נבחר על ידי מועצת הקרדינלים
Haitham bin Tariq Al Said.jpg|עומאן היא סולטאנות אבסולוטית. סולטאן עומאן, היית'ם בן טארק אאל סעיד


## ראו גם
* אוטוקרטיה
* מונרכיה
* משטר סמכותני
* דיקטטורה
* פוליטיקה של קוריאה הצפונית
* קוריאה הצפונית
* המנהיג העליון של קוריאה הצפונית
* קים איל-סונג
* הנשיא הנצחי של הרפובליקה

קטגוריה:מלוכה
קטגוריה:שיטות ממשל