תהילים צ"א

**תהילים צ"א** (מכונה גם: **שיר של פגעים**) הוא המזמור ה-91 בספר תהילים (המזמור ה-90 בנוסח תרגום השבעים והוולגטה). במזמור מתואר האופן שבו ה' מגן על האדם הבוטח בו מפני כל דבר רע, ורובו מנוסח כפנייה בגוף שני אל הבוטח, ופירוט הסכנות השונות, מהם יגן עליו ה'.

בליטורגיה היהודית נאמר המזמור במגוון תפילות באירועים שונים, כגון קריאת שמע שעל המיטה, פסוקי דזמרא בשבת, תפילת ערבית למוצאי שבת, הלוויה, ועוד.

## תוכן המזמור
כמעט כל אחד משישה-עשר פסוקי המזמור מורכב משני חלקים (בשלושה מהפסוקים - שלושה חלקים), המשלימים זה את זה. 

המזמור מתחיל בשני פסוקים שבהם מציג המשורר את עצמו, בפסוק הראשון בגוף שלישי ובפסוק השני בגוף ראשון, ומעיד על ביטחונו באל. עיקר המזמור (פסוקים ג–ח, י–יג) הוא פנייה בגוף שני אל הקורא, המבטיחה לו שהאל יצילו משלל סכנות (לא מידי אדם) שהחיים מזמנים לאדם. בפסוק ט פונה המשורר בגוף שני אל האל, ומביע את ביטחונו בו: . בשלושת הפסוקים האחרונים הופך האל לדובר במזמור (לפי פירוש האבן עזרא, "אלה דברי השם למלאכים"), ומבטיח לאדם את הגנתו, ואף מנמק זאת: .

הרב אלחנן סמט מציג את מטרתו של המזמור:
:מזמורנו הוא מזמור בעל מגמה דידקטית: הוא מכוון להדריך את האדם, ובייחוד את האדם הצעיר, מהי התודעה הראויה ללוותו ביחס לסכנות הרבות האורבות לו בחייו. ... על האדם אמנם להיות מודע לסכנות הקיומיות האופפות אותו, ולא לחיות באשליה השקרית שהעולם שבו הוא חי הוא עולם שלו ובטוח; אך מאידך, מודעות זו אל לה למרר את חייו ולהפוך אותם לחיי פחד יומם ולילה. אמנם רבות הסכנות בעולם, אך העולם אינו הפקר: ה' משגיח על בריותיו וגומל עמן כגמולן. הבוטח בה' ושם בו את מעונו ומחסהו, יזכה להגנת ה' מפני כל פגעי העולם.

## בליטורגיה
### "שיר של פגעים"
מזמור צ"א נאמר כסגולה לשמירה בזמנים שבהם כוחם של המזיקין לעשות רע בעולם נחשב לגדול יותר. פעמים רבות מצורף למזמור גם הפסוק האחרון מהפרק שלפניו, , והפסוק האחרון במזמור נאמר פעמיים.

כבר בספרות חז"ל מכונה מזמור צ"א, יחד עם מזמור ג', בכינויים **"שיר של פגעים"**, או **"שיר של נגעים"**. נראה שהכינוי 'פגעים' ניתן לו, מפני שהוא נחשב כסגולה להגנה מפני המזיקין שנקראו 'פגעים' על שם החשש מפגיעתם בבני אדם. ייתכן גם שפירוש 'פגעים' הוא 'תפילה'.

בתלמוד מסופר שרבי יהושע בן לוי נהג לומר מזמורים אלה לפני השינה, כדי להגן על עצמו בעתיד. בד בבד הוא הזהיר ש"אסור להתרפאות מדברי תורה", ולכן נאסר להשתמש במזמור כסגולה לרפואה ממחלה, והותר להשתמש בו רק כסגולה לשמירה בעתיד. הרמב"ם ביאר, שהמשתמש במזמור כסגולה לרפואה, נחשב כופר בתורה, שכן הוא מתייחס אליה כמרפאת את גוף האדם, בעוד מטרתה היא לרפאות את נפשו; ולבריא מותר לקוראו, כי אין הוא מתייחס למזמור כתרופה, אלא מאמין שזכות קריאתו תגן עליו בעתיד.

ייתכן שארבעת שירי הלחש שנמצאו בין מגילות מדבר יהודה ליד קומראן, הכוללים את מזמור זה בשינויי נוסח, הם ארבעת השירים המוזכרים בסוף מגילת התהילים הגדולה, שנועדו להיאמר בימי סיום ארבע התקופות בלוח השנה במגילות קומראן.

### קריאת שמע על המיטה
בעקבות הסיפור התלמודי על רבי יהושע בן לוי, נהוג לומר את שני המזמורים, צ"א וג', בקריאת שמע על המיטה, כהגנה מן המזיקין העלולים להזיק לאדם בשעת השינה. סדר המזמורים משתנה בין נוסחי התפילה השונים. מנהג זה מופיע לראשונה בסדר רב עמרם גאון.

מנהג זה מוזכר גם בשולחן ערוך, ומדבריו עולה שהמזמור נאמר לאחר פרשת שמע, ואף לאחר ברכת המפיל. המגן אברהם ביאר, שאף על פי שברכת המפיל צריכה להיות סמוכה לשינה, אין המזמור נחשב להפסק בין הברכה לשינה, שכן שמירה אינה מהווה הפסק. אף על פי כן, יש המקפידים לאומרו לפני ברכת המפיל.

### שחרית של שבת
מזמור צ"א נאמר בפסוקי דזמרא בתפילת שחרית של שבת. הרב חיים אלעזר שפירא ממונקאץ' כתב בשם סידור היעב"ץ, שאף על פי שבספר הזוהר נאמר שהמזיקין אינם יכולים להזיק בשבת, ולכן לכאורה אמירת המזמור המגן מפני המזיקין מיותרת, יש לומר מזמור זה דווקא בשבת, כיון שדברי הזוהר נאמרו דווקא בזמן שעם ישראל שומרים על השבת כהלכתה, אבל כשישראל אינם נזהרים בהלכות שבת, הדבר נותן כוח יתר למזיקים, ושליטתם מתגברת דווקא בערבי שבתות.

### מוצאי שבת
בשעה שהשבת יוצאת חוזרים המזיקים לשוטט בעולם, ובמקביל מאבד היהודי את הנשמה היתרה שלו, לכן אומרים בתפילת ערבית של מוצאי שבת את שיר של פגעים שבו כתוב . ואין אומרים מזמור זה במוצאי שבת בשבוע שחל בו יום טוב, שכן אז ימי החול, הנמצאים בין קדושת שבת לקדושת יום טוב, מוגנים כבר. סיבה נוספת שאין לומר שיר של פגעים במוצאי שבת בשבוע שחל בו יום טוב, מכיוון שבמזמור כתוב:  והכוונה בכך לששת ימי בראשית, והיות ואין בשבוע זה שישה ימי חול רצופים, אין לומר את המזמור

### לווית המת
כאשר מלווים את המת חוששים המלווים שמא ינזקו הן הנפטר והן הם ממלאכים רעים הנמצאים בבית הקברות ויכולים לפגוע בנפטר וכתוצאה מכך גם במלוויו על כן אומרים את המזמור "יושב בסתר עליון" המגן על בני האדם מפני המזיקים.

הרב דוד הלוי סגל, בספרו "טורי זהב" (ט"ז), כתב בשם ר' שלמה לוריא (רש"ל) ש.

### אזכרה

### חנוכה
במרבית חצרות החסידות כמו מנהג הספרדים נהוג לומר לאחר הדלקת נרות חנוכה, שבע פעמים את הפרק, ולפניו את הפסוק "ויהי נועם".

מקור אמירת המזמור בזמן זה הוא מסידור רבי שבתי שהביא בשם הרמב"ן שיש לומר פרק זה לאחר הדלקת נרות חנוכה כל מילה שבע פעמים, ובשם הבעל שם טוב כתב שצריך לומר את כל הפרק שבע פעמים, לשם סגולה ושמירה במשך כל השנה.

בספר עבודת ישראל כתוב שהטעם הוא משום שמירה על ה"אור" של נרות חנוכה מפני הסטרא אחרא.

בספר קדושת לוי מבאר שאומרים את הפרק הזה בגלל הפסוק שלפניו שנאמר בו "ומעשה ידינו כוננהו", ובחנוכה הנס נעשה על ידי מעשי החשמונאים ולא נס שמיימי לחלוטין.

בתשב"ץ קטן כתב בטעם אמירת מזמור זה: . אך התשב"ץ הזכיר לאומרו רק במוצאי שבת.

### חנוכת בית קברות

### חנוכת בית כנסת

### תפילת הדרך

## בנצרות
הבשורה על-פי מתי מצטטת פסוק ממזמור צ"א: . בדומה לחז"ל, גם פסוקים אלה רואים במזמור צ"א הגנה מפני סכנה.

## בתרבות
* **יושב בסתר עליון** - אהרון רזאל באלבומו **זמן הגאולה**.
* **אורך ימים אשביעהו** - הרב שלמה קרליבך.
* **אורך ימים** - ניגון שהולחן לרגל יום הולדתו ה-90 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תשנ"ב. הניגון הולחן על ידי הרב שלום ברוכשטאט.
* **עמו אנכי בצרה** - יואלי קליין ושייע גרוס.

## קישורים חיצוניים

* תהילים צ"א, באתר תנ"ך - הרצוג
* תהילים צ"א באתר 929 - תנ"ך ביחד
* הרב אלחנן סמט, מזמור צ"א - שיר של פגעים, באתר תורת הר עציון, 30 בדצמבר 2015
* 
* הרב ירון בן דוד- בארות יצחק, פורטל הדף היומי.
* 

## הערות שוליים

צא
קטגוריה:פסוקי דזמרא של שבת