open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קייט מוס

**קייט מוס** (באנגלית: **Kate Moss**; נולדה ב-16 בינואר 1974), היא דוגמנית-על אנגלייה.

## שנותיה הראשונות
מוס נולדה בלונדון, אנגליה ללינדה רוסינה ולפיטר מוס. הוריה התגרשו כשהייתה בת 13.

בצעירותה למדה בבית הספר היסודי "ריג'וויי", ובתיכון "רידלסדאון".

## קריירה
מוס החלה לדגמן בגיל 14, עבור סוכנות הדוגמניות שרה דוקס, והתפרסמה כשצולמה בשחור-לבן עבור הירחון "The Face" בגיל 15. מוס הייתה שונה מהדוגמניות המובילות באותה תקופה, כמו סינדי קרופורד, קלאודיה שיפר ונעמי קמפבל, בכך שלא הייתה גבוהה וגופה לא היה מעוגל כמקובל באותה תקופה.

בשנת 1999 מוס דורגה על ידי הירחון "מקסים" במקום התשיעי במצעד הנשים הסקסיות ובמקום השמיני בשנת 1995. במצעד דומה בירחון "Celebrity Sleuths" משנת 2004 דורגה במקום השמיני. במרץ 2007 זכתה בפרס "האשה הכי סקסית" של NME.

בשנת 2007 הופיעה בפעם הראשונה ברשימת הנשים העשירות ביותר בבריטניה של מגזין "Sunday Times", בו דורגה במקום ה-99 עם הון של 45 מיליון ליש"ט.

בשנה שקדמה ליולי 2007 הרוויחה מוס 9 מיליון דולר, והמגזין פורבס דירג אותה במקום השני ברשימת הדוגמניות המרוויחות ביותר.

### סגנון
מוס הובילה את ה"הרואין שיק" בשנת 1993 בקמפיין של קלווין קליין, כולל תמונת עירום לבושם "אובססיה". תמונות שלה ושל דוגמניות דומות הובילו לביקורת מאת נשיא ארצות הברית לשעבר ביל קלינטון שהתבטא נגד ההרואין שיק. מוס נעשתה למהפכנית בתחום תעשיית האופנה ושינתה את המוסכמות לגבי גוף אידיאלי וגובה לתצוגות אופנה. בתחילת שנות ה-2000 דגמנה בתצוגות אופנה.

### מעצבת אופנה
ב-1 במאי 2007 קולקציה שעוצבה על ידי מוס הופצה ברשת החנויות "טופשופ" והגיעה בתפוצה קטנה גם לישראל. טופשופ דיווחו ששילמו למוס 3 מיליון ליש"ט עבור הקולקציה. הקולקציה כללה 50 פריטים וביניהם בגדים, תיקים, נעליים וחגורות במחירים בין 12 ליש"ט ועד 150 ליש"ט. מוס עיצבה גם קולקציית הלבשה תחתונה לטופשופ שהופצה ברשת החנויות "טופשופ" ב-25 באוקטובר 2007.

### עבודת צדקה
מוס תומכת באגודות שונות למחקר הסרטן. ב-1990 היא הופיעה בקמפיין לחולצות של אגודה למחקר סרטן השד, וב-2007 עיצבה קמע לשרשרת כדי לסייע לעמותת חקר הסרטן בבריטניה.

## שערוריית הקוקאין
ב-15 בספטמבר 2005 חשף ה"דיילי מירור" סרטון אשר בו נראית מוס מסניפה קוקאין. עקב חשיפת הסרטון החליטו מספר חברות אופנה מובילות למשוך את החוזים שנחתמו עמה. בין החברות היו שאנל, H&M ובורברי. במקביל הגישה מוס תביעה נגד העיתון וזכתה.

## חיים אישיים
לאחר מספר מערכות יחסים עם ידוענים כמו מריו סונרטי וג'וני דפ, נכנסה מוס להריון מבן זוגה לשעבר ג'פרסון האק. ב-29 בספטמבר 2002 נולדה בתם, ליילה גרייס מוס.

זמן לא רב קודם ללידת בתה נפרדה מוס מג'פרסון האק. לאחר מכן הייתה במערכת יחסים ארוכה עם הזמר פיט דוהרטי, סולן הליברטינז. דוהרטי תכנן להתחתן עם מוס בקיץ 2007, אך ביולי 2007 הם נפרדו.

כיום מוס מתגוררת בלונדון עם בתה. ביולי 2011 התחתנה עם ג'יימי הינס, גיטריסט להקת "הקילז". הם התגרשו בשנת 2015.

מוס היא הסנדקית של הדוגמנית והשחקנית איריס לאו בתו של השחקן ג'וד לאו.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* קרן בר לב, קייט מוס בת ארבעים: 14 תחנות בחייה של סטייל אייקון, באתר mako, 16 בינואר 2014
* 

קטגוריה:דוגמניות אנגליות
קטגוריה:בריטים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1974
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1974
ירכתי הספינה (קבוצת כוכבים)

**ירכתי הספינה** היא קבוצת כוכבים בשמי הדרום - הגדולה מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים **הספינה [[ארגונאוטים|ארגו]]** - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, מצפן ושדרית). בשל חלוקת הקבוצה לארבעה חלקים השתבש לחלוטין סימון הכוכבים על פי חוזקם באותיות יווניות. שביל החלב עובר בקבוצה ומכיל צבירי כוכבים רבים.

## כוכבים מעניינים
**[[נאוס (כוכב)|נאוס]]** (**ζ בירכתי הספינה**) הוא אחד הכוכבים החמים ביותר המוכרים כיום - טמפרטורת פני השטח שלו היא כ-42,000 קלווין. זהו ענק כחול במרחק של כ-1400 שנות אור, שמסתו כמעט פי 60 ממסת השמש ועוצמת הקרינה שלו בתחום הנראה היא פי 21,000 מהשמש.

**ξ בירכתי הספינה** הוא ענק צהוב בבהירות נראית מדרגה 3 עם בן זוג כתום בבהירות מדרגה 5 הניתן לצפייה במשקפת.

## גרמי שמיים מעניינים נוספים
M46 הוא צביר פתוח המכיל כ-150 כוכבים עם בהירויות מדרגות 9-13 הניתנים לצפייה בטלסקופ חובבים.

M47 הוא צביר פתוח המכיל כ-50 כוכבים בבהירות מדרגה 6 וחלשים יותר הנראים היטב במשקפת. שני הצבירים סמוכים זה לזה.

M93 הוא צביר פתוח נוסף המכיל כ-80 כוכבים בבהירות מדרגה 9 וחלשים יותר ונמצא דרומית לשני הצבירים האחרים.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
מצפן (קבוצת כוכבים)

**מצפן** היא קבוצת כוכבים קטנה בשמי הדרום - הקטנה והפחות בהירה מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים **[[ארגונאוטים|הספינה ארגו]]** - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, ירכתי הספינה ושדרית). בקבוצה אין כוכבים בהירים ומעט אובייקטים מעניינים.

## מיתולוגיה
מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-18 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה), אך אין זה סביר שבספינה מתקופת היוונים היה מצפן.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:14 קבוצות הכוכבים של ניקולא לואי דה לאקאי
מפרש (קבוצת כוכבים)

**מפרש** היא קבוצת כוכבים בשמי הדרום אחת מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים **[[ארגונאוטים|הספינה ארגו]]** - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מצפן, ירכתי הספינה ושדרית). בשל חלוקת הקבוצה לארבעה חלקים השתבש לחלוטין סימון הכוכבים באותיות יווניות על פי ציון באייר. שביל החלב עובר בקבוצה ומכיל צבירי כוכבים רבים.

## כוכבים מעניינים
**[[גמא במפרש|γ במפרש]]** (**רגור**) הוא למעשה מערכת של לפחות שישה כוכבים שונים במרחק של כ-800 שנות אור. שניים מהכוכבים הם זוג ענקים במרחק של יחידה אסטרונומית אחת זה מזה וההבחנה ביניהם היא על ידי מדידה ספקטרוסקופית בלבד. אחד מהם הוא כוכב וולף-ראייה הקרוב ביותר לכדור הארץ. הבהירות נראית של הזוג היא מדרגה 1.75. במרחק קטן מהם ניתן להבחין במשקפת בכוכב נוסף בבהירות מדרגה 4.27. שלושה כוכבים נוספים במערכת הם בעלי בהירויות מדרגות 8, 9 ו-13.

**[[דלתא במפרש|δ במפרש]]** הוא כוכב כפול במרחק של כ-80 שנות אור. הכוכב הבהיר מבין השניים הוא בעל בהירות נראית מדרגה 2 ולבן הזוג בהירות מדרגה 6 וניתן לראותו רק בטלסקופ. הכוכב הבהיר יותר הוא בעצמו כוכב כפול ספקטרוסקופי לוקה. זהו הכוכב הלוקה הבהיר ביותר והקרוב ביותר שידוע כיום.

**[[למבדא במפרש|λ במפרש]]** (**סוהייל**) הוא על-ענק כתום במרחק של כ-544 שנות אור. כמו כן הוא משתנה לא-סדיר איטי שבהירותו נעה בין דרגות 2.14 ו-2.3.

## גרמי שמיים מעניינים נוספים
**IC2391** הוא צביר כוכבים בהיר שניתן לראייה ללא ציוד עזר, אך במשקפת הוא מרשים יותר. הוא כולל כ-30 כוכבים בעלי בהירות מדרגה 4 הנמצאים סביב הכוכב ο במפרש.

## מיתולוגיה
מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה).

 

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
אטאנקון

[שמאל|ממוזער|250px|בני [ביתא ישראל מטהרים בנהר (1862).]]**אַטִּנְקוּן** (אמהרית: "አትንኩኝ" אתנכנְיְ, עברית ישירה: "אל תנגְעוני", עברית ישראלית: "אל תיגע בי") הוא הכינוי שניתן לפסק ההלכה שהוציא הנזיר אבא צברה באמצע המאה ה-15 המצווה שאין לגעת באדם גוי. שם זה שימש מאוחר יותר גם ככינוי לקהילת ביתא ישראל על ידי שכניהם הנוצרים.
הרקע לפסק הלכה זה נטוע עוד בשלטונו של הקיסר יסחק כאשר הכריז על גזירת הפלאשים בתחילת המאה ה-15 וגרם ליהודים רבים להתנצר באזורים שנכבשו מאת ממלכת ביתא ישראל בייחוד באזור פוגרה על חופה המזרחי של ימת טאנה. באזורים שנכבשו הוקמו כנסיות וקהילות נוצריות, וכן גברו ההתנכלויות ליהודים שתרמו למגמת ההתנצרות בקרב היהודים. לאחר מכן תחת הקיסר הנוצרי זרע יעקב, ביתא ישראל ניהלו את מרד ציפורה העקוב מדם כנגד צבאות אתיופיה הנוצרית, לחימה כושלת שגרמה רק להטלת גזירות נוספות כנגד היהודים. הקיסר הוסיף לשמו את הכינוי "משמיד היהודים". על מנת לשמר את הקהילה היהודית ולמנוע מגמה של התבוללות והתנצרות הוציא הנזיר אבא צברה את פסק ההלכה המחייב כל אדם מהקהילה שבא במגע עם נוכרים להיטהר בטבילה בנהר לפני שובו אל הקהילה. פסק הלכה זה הנשען על דיני הטומאה והטהרה הקיימים נהפך לחוד החנית של טהרת הקהילה היהודית מפני גורמים נוכריים. חומרה הלכתית זו מצויה גם בדברי חז"ל ביהדות הרבנית שהגדירו את הגויים בחזקת טמאי זב, ולפיכך הנוגע בגוי נטמא אף הוא בטומאת זיבה, עד שיטבול. אמנם מעולם לא היה איסור הלכתי לאדם להיטמא בטומאת זיבה, אך בימים שהיה בית המקדש קיים היו השלכות מרחיקות לכת להיותו של אדם מישראל טמא או טהור, במיוחד בקרב הכהנים, ולכן גזירה זו למעשה הביאה להימנעות מנגיעה בגויים.

## השלכות
פסק הלכה זה ייצר יחסים חדשים בין יהודים לנוצרים וכאשר נדרשו לזרוע או לקצור יחד באותה חלקת האדמה, נהגו לסעוד זה לצד זה רק אנג'רה, פירות, ירקות וקפה. במידה ואחד הנוצרים נדרש להיכנס לאחד מהמבנים בכפר, התבקש לעמוד על ענפים טריים שהונחו על הקרקע לכבודו וסולקו בתום הביקור. מוסיפה על כך ד"ר הגר סלמון:

משה בר-יודא, שליח הסוכנות היהודית לאתיופיה בשנים 1957–1958 העיד על השלכות הלכה זו בדיווח משנת 1964:

בר-יודא מעיד כי יהודי אתיופיה חשדו בו כי הוא מתחזה ליהודי, כפי שנהגו מיסיונרים פרוטסטנטיים מאירופה שהגיעו לכפרי היהודים לפניו. לכן, לצד הכבוד הרב שחלקו לו כשליח מירושלים הקדושה, נהגו לחומרה בהתאם להלכות אטאנקון. באחד הכפרים ערכו לבר-יודא קבלת פנים חגיגית, ואחד היהודים קד לפניו ארצה, כנהוג לכבוד מלכים. ליתר ביטחון, מיהר האיש לטבול בנהר לפני שובו לכפר:

## ראו גם
* טומאה וטהרה בביתא ישראל
* היימנות

## הערות שוליים

קטגוריה:היימנות
קטגוריה:טומאה וטהרה
שדרית (קבוצת כוכבים)

**שדרית** היא קבוצת כוכבים גדולה בשמי הדרום, אחת מבין ארבע הקבוצות שאליהן פורקה קבוצת הכוכבים **[[ארגונאוטים|הספינה ארגו]]** - ספינתם של הארגונאוטים (שלוש הקבוצות האחרות הן מפרש, ירכתי הספינה ומצפן). הקבוצה נמצאת באזור של שביל החלב העשיר בצבירי כוכבים וערפיליות.

## כוכבים מעניינים
**α בשדרית** (**[[קאנופוס]]**) הוא הכוכב השני בחוזקו בשמים עם בהירות נראית מדרגה 0.7-. זהו ענק צהוב-לבן במרחק של כ-313 שנות אור. בשל בהירותו הגדולה ומכיוון שהוא נמצא בקצה הצפוני של הקבוצה, ניתן לראותו מישראל בלילות חשוכים ונקיים במיוחד בתקופה המתאימה בשנה.

**β בשדרית** (**[[מיאפלסידוס]]**) הוא הכוכב השני בבהירותו בקבוצה מדרגה 1.7.  זהו כוכב כחול-לבן במרחק של כ-110 שנות אור.

**ε בשדרית** (**[[אוויור]]**) הוא ענק צהוב במרחק של מעל 600 שנות אור ובהירותו הנראית היא מדרגה 1.9.

**ι בשדרית** (**[[אספידיסקה]]**) הוא על-ענק לבן במרחק של מעל 750 שנות אור ובהירותו הנראית היא מדרגה 2.26.

**[[אטא קארינה|η בשדרית]]** הוא ככל הנראה אחד הכוכבים המאסיביים ביותר שידועים כיום. מאסתו היא מעל 100 מאסות שמש והוא כוכב לא יציב ביותר. בשנת 1843 בהירותו הנראית הגיעה לדרגה 1- ועברה את בהירותו של קאנופוס אך לאחר מכן בהירותו ירדה וכיום היא משתנה בין דרגות 6 ו-7. מאחר שהכוכב נמצא במרחק של מעל 7,000 שנות אור הוא הכוכב החזק ביותר שמוכר כיום - הוא פולט פי מיליון קרינה מאשר השמש. רוב האסטרונומים מעריכים שהכוכב יהפוך לסופר נובה במהלך 10,000 השנים הקרובות.

**[[HD 76728]]** הוא ענק כחול.

**[[HD 83095]]** הוא ענק כתום.

**[[HD 93129A]]** אחד הכוכבים הבוהקים בגלקסיית שביל החלב.

**[[V602 בשדרית]]** הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים

**[[EV בשדרית]]** הוא אחד הכוכבים הגדולים הידועים

**[[LHS 288]]** ישנו כוכב לכת חוץ שמשי בעל מסה זהה לזו של צדק אשר מקיף את הכוכב.

## גרמי שמיים מעניינים אחרים
IC 2602 הוא צביר פתוח במרחק של כ-445 שנות אור שמקיף את הכוכב θ בשדרית ודומה לפליאדות. קוטרו כמעלת קשת והוא כולל כשישה כוכבים שניתן לראות ללא ציוד עזר ומאות נוספים שניתן לראות במשקפת או בטלסקופ.

NGC 2516 הוא צביר פתוח הכולל מעל 100 כוכבים בבהירות מדרגות 5 וחלשים יותר הניתנים לצפייה בטלסקופ.

NGC 3372, הקרוי גם ערפילית שדרית, היא ערפילית גדולה הניתנת לצפייה ללא ציוד עזר שמקיפה את האזור של η בשדרית ומכילה כוכבים רבים הניתנים לצפייה במשקפת. ככל הנראה מקור הערפילית היא התפרצות של הכוכב η בשדרית בה השתחררו ענני גז ואבק.

## מיתולוגיה
מכיוון שהקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 אין לה מיתולוגיה משל עצמה. לפני כן היא הייתה חלק מהקבוצה ארגו (ראו ירכתי הספינה).

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
דוקטרינת בגין

**דוקטרינת בגין** הוא הכינוי שניתן למדיניותה של ישראל שלא לאפשר למדינות עוינות לה לפתח טכנולוגיה גרעינית, מתוך חשש לפיתוח נשק גרעיני שיופעל נגדה. מדיניות זו לא הוכרזה רשמית על ידי ממשלת ישראל, אך ישראל נאבקה כנגד כל מדינה כזו שפיתחה טכנולוגיה גרעינית.

## היסטוריה
[שמאל|ממוזער|250px|[תצלום לוויין: הכור הסורי לאחר שהופצץ (מתוך מצגת וידאו שהפיץ הממשל האמריקאי ב-24 באפריל 2008)]]

בהקבלה לדוקטרינות הנשיאותיות של ארצות הברית נקראה הדוקטרינה על שם מנחם בגין, שהחליט על היישום הפומבי הראשון שלה במבצע אופרה ב־1981, שבמהלכו הותקף הכור הגרעיני שבנתה עיראק. עם זאת מדיניות דומה יושמה (גם אם לא פומבית) עוד בתקופת ממשלת רבין הראשונה, ושורשיה נמצאים בניסיונותיה של ישראל לחסום בתחילת שנות השישים את פעילות המדענים הגרמנים במצרים.

ב-28 באוקטובר 1980 כינס מנחם בגין ישיבת ממשלה מיוחדת שדנה בהפצצת הכור בעיראק. בישיבה זו סיכם בגין את השקפתו על מצבה של ישראל לנוכח האיום הגרעיני:
:.

לאחר שפורסם בתקשורת דבר ההפצצה בעיראק, פרסם בגין את הודעת הממשלה, שהסבירה את השיקולים שחייבו את הפצצת הכור והסתיימה בהצהרת מדיניות, המהווה את דוקטרינת בגין:
:.

## מבצעי תקיפה
המדינות שמדיניות זו הופעלה נגדן באופן רשמי כוללות את עיראק, סוריה ואיראן. נערכה גם פעילות דיפלומטית רבה, ולדברי העיתונאי יוסי מלמן, בוצעו גם פעולות חשאיות רבות של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים בסיוע יחידות עילית של צה"ל. כמו כן עשתה ישראל מאמצים דיפלומטיים למניעת ניסיונות הצטיידות גרעינית של מדינות אחרות באזור כמו מצרים, סעודיה, איראן ועוד. כאשר התגלה בשנת 2003 כי לוב התקדמה מאוד בפיתוח טכנולוגיה גרעינית מבלי שהדבר התגלה, נחשב הדבר ככישלון של קהילת המודיעין הישראלית.

במסגרת המדיניות בוצעו מספר תקיפות מפורסמות של חיל האוויר הישראלי:

* **[[תקיפת הכור הגרעיני בעיראק|מבצע "אופרה"]]**: המוזכר לעיל, תקיפת הכור הגרעיני בעיראק והשמדתו. מבצע שאושר רשמית באופן מיידי.

* **[[תקיפת הכור הגרעיני בסוריה|מבצע "מחוץ לקופסה"]]**: תקיפת והשמדת כור גרעיני בסוריה בשנת 2007, שאושר רשמית ב-21 במרץ 2018. בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21, תקפה ישראל מתקני נשק כימי בסוריה, אשר תוארו כהרחבה של דוקטרינת בגין.
* **[[מבצע עם כלביא|מבצע "עם כלביא"]]**: על פי עמוס ידלין ועמית סגל, מבצע "עם כלביא" נחשב כחלק מדוקטרינת בגין. במבצע בוצעה תקיפת מתקני גרעין באיראן בשנת 2025 לצורך פגיעה משמעותית בתוכנית הגרעין ויצירת התנאים לסיכולה.

## ראו גם
*מדיניות הגרעין של ישראל
*הפעילות נגד תוכנית הגרעין האיראנית

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* על דוקטרינת בגין, באתר מרכז מורשת בגין

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מנחם בגין
קטגוריה:תוכנית הגרעין של עיראק
קטגוריה:תוכנית הגרעין של סוריה
קטגוריה:מונחים ומושגים בסכסוך הישראלי-ערבי
בגין
קטגוריה:ההתנגדות לתוכנית הגרעין של איראן
בטא בכן-ציור

**β (בטא) בכן-ציור** (בלועזית: **β Pictoris**) הוא כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי A המרוחק 62.9 שנות אור מהשמש, והכוכב השני בבהירותו בקבוצת הכוכבים כן ציור. זהו כוכב צעיר מאוד, בסביבות 8 עד 20 מיליון שנים. 

β בכן-ציור מראה פליטה חריגה של קרינה בתחום התת-אדום, יחסית לכוכבים דומים. חריגה זו נובעת מענני אבק בסמוך לכוכב אשר זוהרים על ידי החזרת אור הכוכב. בצפיות מדוקדקות הסתבר כי דיסקה גדולה של אבק וגז מקיפה את הכוכב, עד לטווח של 500 יחידות אסטרונומיות ממנו, בערך פי 13 ממרחקו של פלוטו מהשמש. ייתכן והדיסקה היא שלב מוקדם בהיווצרות מערכת שמש סביב הכוכב. הדיסקה מכילה כמות גדולה ומפתיעה של פחמן וכרגע מוצעים לכך שני הסברים:

# β בכן-ציור נמצא בתהליך יצירת כוכבי לכת הקרוי כוכב לכת פחמני סביבו, בשונה מכדור הארץ המורכב ברובו מצורן-חמצן
# הדיסקה עוברת שלב לא ידוע בתהליך ההיווצרות של מערכת שמש, שייתכן והיה גם שלב מוקדם בהתהוות מערכת השמש

לדיסקה צורה מעוותת, והאזור הפנימי של הדיסקה מקיף במישור שונה את הכוכב מזה של האזור החיצוני. העיוות נובע ככל הנראה מעצם מסיבי, ננס חום או ענק גזים הסובב את הכוכב וגורם לשינוי הצורה של הדיסקה עקב כבידתו. נוכחותו של עצם זה לא הוכחה, אך אם אכן זה כוכב לכת, הרי שהוא מקיף את β בכן-ציור במסלול שנטייתו היא 3 מעלות ובמרחק שאינו עולה על 20 יחידות אסטרונומיות ממנו. מסתו של כוכב לכת משוער זה מוערכת בטווח של 0.05 עד 20 מסות צדק וקוטרו כקוטר צדק.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:כוכבי הסדרה הראשית מסוג A
קטגוריה:מערכות כוכבי לכת
קטגוריה:קבוצת הכוכבים כן ציור
נשר (קבוצת כוכבים)

**נשר** היא קבוצת כוכבים על קו המשווה השמימי דרכה עובר שביל החלב. היא אחת מ-48 קבוצות הכוכבים של תלמי.

## כוכבים מעניינים
**[[אלפא בנשר|α בנשר]]** (**אלטאיר**) הוא כוכב לבן במרחק של 16 שנות אור, אחד מהכוכבים הקרובים ביותר, עם בהירות נראית מדרגה 0.8. יחד עם הכוכבים דנב (α בברבור) ווגה (α בנבל) הוא יוצר את משולש הקיץ.

**β בנשר** (**אלשאין**) הוא כוכב עם בהירות מדרגה 3.7 במרחק של 45 שנות אור. יש לו בן זוג חלש מאוד עם בהירות מדרגה 12.

**[[גמא בנשר|γ בנשר]]** (**טרזד**) הוא ענק כתום במרחק של כ-460 שנות אור ועם בהירות מדרגה 2.7.

**[[זטא בנשר|ζ בנשר]]** (**דנב אל-אוקב אוסטרליס**) הוא כוכב לבן במרחק של כ-83 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3.

**η בנשר** הוא כוכב משתנה קפאידי במרחק של כ-1,200 שנות אור. בהירותו נעה בין דרגה 4.1 לדרגה 5.3 במחזוריות של 7.2 ימים.

## מיתולוגיה
במיתולוגיה היוונית מזוהה הקבוצה עם העיט של זאוס (ולפעמים עם זאוס עצמו המחופש לעיט) שנשא עבורו את חיצי הברק וחטף בשליחותו את גנימדס המזוהה לפעמים עם קבוצת דלי השכנה). לחלופין הוא מזוהה עם העיט המפלצתי שנשלח מדי יום לאכול את כבדו של פרומתאוס.

במיתולוגיה ההינדית מזוהה הקבוצה עם גארודה - חצי עיט חצי אדם.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי
קטגוריה:נשר בתרבות
דסי באוטרסה

**דזירה דלאנו "דסי" באוטרסה** (בהולנדית: **Desiré "Desi" Delano Bouterse**; 13 באוקטובר 1945 – 23 בדצמבר 2024) היה פוליטיקאי סורינאמי שכיהן כנשיא סורינאם בשנים 2010–2020. הוא היה קודם לכן מראשי ההפיכה הצבאית בסורינאם ב-1980 וראש המדינה בין 1980– 1988. כיהן גם כחבר פרלמנט והנהיג את "המפלגה הדמוקרטית".

## ביוגרפיה
באוטרסה נולד ב-1945 בדומבורג, במחוז ואניקה בסורינאם, כבנם של דזיר יוליאן באוטרסה ושל וילהלמינה לבית ואן חמרט. (Van Gemert)
הוא היה צאצא למהגר הולנדי בשם קולה יאן בואטרסה, איכר צעיר יליד זלנד שהתגייס ב-1841 ללגיון מתנדבים הולנדים ונשלח לסורינאם. בסיום שירותו ב-1847 נשאר במושבה. היה פקח במטעים ולבסוף היה למנהל המטע ורדנבורג. אחרי שחרור העבדים התחתן עם אהובתו, פרדריקה, שהייתה שפחה ממוצא אפריקאי. הזוג הוליד ילדים רבים. בתם הבכורה, גאורגינה הייתה בקשר רומנטי עם צרפתי בשם אנרי ליורה, אסיר שריצה את עונשו בגלות דרום אמריקה.
אחד מילדיהם, הנרי, חי בזוגיות עם אישה ממוצא אראווק בשם יוהנה אמלינה שהתנצרה לפי הדת הקתולית. ילדם הצעיר, דזירה יוליאן היה אביו של דסי בואטרסה. היו לבאוטרסה גם אבות סינים.
בנעוריו עבר לבירת הארץ פרמריבו, בה גודל על ידי דודה. הוא למד בפנימיית סנט יוזף ואחר כך בבית ספר מסחרי, שאותו לא סיים.
ב-1968 נסע להולנד והתגייס לצבא ההולנדי. בתום השירות הצבאי הסדיר נרשם לבית הספר הצבאי בוורט. באותה תקופה הצטיין כספורטאי והיה קפטן של קבוצת כדורסל.

עמד בראש "הפיכת הסמלים" שהדיחה ב-25 בפברואר 1980 את ראש הממשלה הראשון של סורינאם, הנק ארון, וגרמה כעבור כמה חודשים גם לנשיא יוהאן פרייה להתפטר. המורדים הקימו כת הצבאית בראשות באוטרסה ששלטה במדינה משנת 1980 ועד 1988. לאחר ההפיכה כיהן באוטרסה בתפקיד יו"ר "המועצה הצבאית הלאומית", ועל אף שהנשיא הקודם פרייה נשאר עוד זמן קצר בתפקיד, שימש באוטרסה כמנהיג המדינה בפועל עד לפרישתו בשנת 1988.

באוטרסה הואשם כי הייתה לו מעורבות ישירה ברצח של 15 ממנהיגי ההתנגדות למשטר בדצמבר 1982, במה שמכונה "רציחות דצמבר", וכמו כן בטבח האזרחים בכפר מויוואנה (Moiwana) בעת התקוממות המרונים בשנת 1986. בנוסף לכך, הואשם במעורבות בסחר בסמים ובהלבנת כספים. בשנת 1999 נשפט, שלא בפניו, ונמצא אשם, באשמת סחר בקוקאין בבית משפט בהולנד. הולנד הוציאה נגדו צו מעצר בינלאומי, ולכן לא יכול היה לעזוב את סורינאם מחשש להסגרה. לפי החוק בסורינאם לא ניתן היה להסגיר אותו מכיוון ששימש כנשיא המדינה.

עם החזרת המשטר הדמוקרטי בסורינאם, ניסה לחזור לשלטון בבחירות, והצליח בזאת בשנת 2010.

לבקשת קרובי משפחה של קורבנות הדיכוי, בנובמבר 2000 החלה להתנהל חקירה נגד המעורבים ברציחות דצמבר, חודשים ספורים לפני שחל על המקרה חוק ההתיישנות, ולאחר מכן החל משפט נגדו ונגד 26 ראשי החונטה לשעבר. בדצמבר 2007 הגיש בקשה לביטול המשפט בטענות שונות, בהן טענה לרדיפה פוליטית. באפריל 2008 דחה בית משפט צבאי את ערעורו. בשנת 2007 הביע באוטרסה התנצלות רשמית בפני משפחות ההרוגים ב"רציחות דצמבר", אך המשיך להכחיש כל מעורבות ישירה במעשה.

ב-2010 נבחר לתפקיד הנשיא וכיהן בתפקיד זה עד יולי 2020, אז הוחלף על ידי צ'אן סנטוקי.

### חיים אישיים
נפטר ב-24 בדצמבר 2024.

## קישורים חיצוניים

* שלמה פפירבלט, החוק הראשון של נשיא סורינאם: חנינה לעצמו, הארץ, 17 בספטמבר 2010

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נשיאי סורינאם
קטגוריה:אנשי צבא
קטגוריה:סורינאמים שנולדו ב-1945
קטגוריה:סורינאמים שנפטרו ב-2024
המנון קמרון

**השיר המלכד** (בצרפתית: **Chant de Ralliement**) הוא ההמנון הלאומי הרפובליקה של קמרון. הוא נמצא בשימוש באופן לא-רשמי כבר מראשית 1948, טרם קבלת העצמאות, והוכר כהמנון הלאומי בשנת 1957. דז'אם אפאמה (Djam Afame) הלחין את המילים שכתב יחד עם סמואל מינקיו במבה (Samuel Minkio Bamba) ומואיז ניאט נקואו (Moïse Nyatte Nko'o). המילים שונו בשנת 1978.

## המילים בצרפתית (שפת המקור)

## ראו גם

## קישורים חיצוניים
*האתר הרשמי של ההמנון (כולל קובצי מוזיקה)

קטגוריה:קמרון: סמלים לאומיים
קמרון, המנון
הבחירות לנשיאות ישראל (1951)

**הבחירות השניות ל[[נשיאות ישראל]]** התקיימו בכנסת ב-19 בנובמבר 1951. באותם ימים הייתה מוצמדת כהונת הנשיא לכהונת הכנסת, ולכן נוצר צורך בעריכת הבחירות לאחר השבעת הכנסת השנייה, על אף שהנשיא המכהן חיים ויצמן נבחר רק שנתיים קודם לכן. לאחר מכן תוקן החוק וכהונת הנשיא נקצבה לקדנציה בת חמש שנים, במנותק מכהונת הכנסת.

למרות בריאותו הרופפת התמודד ויצמן שוב על הכהונה. כנגדו לא התייצבו מועמדים אחרים ולפיכך ניתנה לחברי הכנסת האפשרות להצביע בעד בחירתו או נגדה.

## תוצאות הבחירות

בעקבות ניצחונו הושבע ויצמן לכהונתו השנייה בביתו ברחובות ב-25 בנובמבר.
הוא נפטר כעבור כשנה ב-9 בנובמבר 1952, ועקב כך נערכה מערכת בחירות מוקדמת לבחירת הנשיא השני.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

1951
קטגוריה:בחירות 1951 בישראל
קטגוריה:חיים ויצמן
קטגוריה:1951 בפוליטיקה
גרשונה שונה

**"גרשונה שונה"** הוא ספר אשר נכתב על ידי נאוה סמל בשנת 1988. הספר מספר על החיים בארץ בשנות ה-50 כאשר אירועי הספר מתרחשים בקיץ של 1958.

בספר ישנם מספר דמויות עיקריות שהגיבורה היא "גרשונה". העלילה בספר מתחילה כאשר אביה נוסע באוניה לאמריקה להביא את סבא שלה, אביו, שלא הכירו מעולם. כעבור שישה חודשים הוא חוזר באוניה יחד עם סבה. סבה של גרשונה הוא עיוור. למרות המגבלה, בינו לבין גרשונה נרקם קשר מיוחד.

## תקציר העלילה
הסיפור מתחיל ומתרחש בבית של גרשונה כאשר אמה וסבתה הולכות להביא את אביה וסבה מהנמל ולקבל את פניו של סבה. גרשונה בכלל לא ידעה שיש לה סבא והיא לא מבינה איך הסתירו ממנה זאת בכל הימים? בספר זה יש עלילות רבות לגרשונה שכולן מסופרות בעניין רב. ביניהן:
# סבה של גרשונה מגיע והיא בכלל לא מכירה אותו ולא יודעת מה זה סבא אך כעבור זמן מה הם נהנים יחד ומתחברים.
# ילדים רבים לא אוהבים את גרשונה וצוחקים על שמה ועל כך שהיא מעט מוזרה.
# אהבתה לנמרוד, אשר איננה יכולה להתוודות בפניו לגביה.

בסופו של הספר הבעיות נפתרות למעט זו של האהבה לנמרוד בשל אירוע בין גרשונה לנמרוד.

## הדמויות הראשיות
* **גרשונה** - גרשונה בעת הסיפור בת 12 בת יחידה לאם ניצולת שואה ומשפחה של ניצולי שואה ברובה. גרשונה שונאת את שמה וילדים אחרים צוחקים על שמה ומכנים אותה בשמות כגון "גרשונה פרימדונה". גרשונה גרה בבית יחד עם אביה, סבה, סבתה ואמה. עד שסבה וסבתה עוברים לגור יחד והיא מבקרת אותם כל יום לאחר בית הספר ובינה לבין סבה העיוור נוצר קשר חזק מאוד. כאשר מגיע נמרוד לבית השכן היא מתאהבת בו וגם בינם נוצר קשר טוב למדי, והם נהיים חברים.
* **נמרוד** - עולה חדש שבא לבית השכן וכעבור זמן מה עובר לנגב במטרה להתיישב בו. נמרוד עלה ארצה רק עם אביו ואיבד את כל משפחתו בשואה. נמרוד מתידד עם גרשונה ונהיה חבר שלה.
* **הסבא** - סבה של גרשונה היה באמריקה מאז שבנו (אביה של גרשונה) נולד. כעבור שנים רבות בנו נוסע לאמריקה וכעבור שישה חודשים חוזר איתו.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ספרי נאוה סמל
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:ספרי הדור השני לשואה
קטגוריה:ספרי 1988
קטגוריה:ספרי הוצאת עם עובד
המנון בנין

**שחר של יום חדש** (בצרפתית: **L'Aube Nouvelle**) הוא **[[המנון לאומי|ההמנון הלאומי]] הרפובליקה של [[בנין]]**. השיר הולחן ונכתב על ידי ז'ילבר ז'אן דגנון והוכרז כהמנון הלאומי יחד עם הכרזת העצמאות של המדינה בשנת 1960.

עם שינוי שמה של המדינה מדהומיי לבנין בשנת 1975, נשמר מעמדו של השיר כהמנון הלאומי, אך מילותיו שונו בהתאמה מדהומיי ונגזרותיה לבנין ונגזרותיה, דבר ששבר את המשקל של החרוז האלכסנדרוני בן שתים עשרה התנועות שבו נכתב השיר.

## מילות השיר

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בנין: סמלים לאומיים
בנין, המנון
הבחירות לנשיאות ישראל (1957)

**הבחירות הרביעיות ל[[נשיאות ישראל]]** נערכו בכנסת ב-28 באוקטובר 1957, בעקבות סיום תקופת כהונתו הראשונה בת חמש השנים של יצחק בן-צבי.

בן צבי התמודד שוב על הכהונה, כאשר מולו היה אמור להתייצב המזרחן יוסף יואל ריבלין (אביו של ראובן ריבלין) כמועמד מטעם חרות. אולם ריבלין פרש מהמירוץ, ולפיכך נערכו הבחירות בהשתתפות בן צבי בלבד, כאשר לחברי הכנסת ניתנה האפשרות להצביע בעד בחירתו או נגדה. 76 חברי כנסת הצביעו בעד בן צבי, 18 נמנעו ו-26 נעדרו, בעיקר משום ששהו בחוץ לארץ. אסתר רזיאל-נאור אמרה שסיעת חרות לא הצביעה בעד יצחק בן-צבי למרות ההערכה כלפיו, משום שהיה קשור למפא"י והוא לא הפסיק "כל חברות במפלגה פוליטית הלכה למעשה". אסתר וילנסקה הסבירה את ההימנעות של מק"י מתמיכה בבן צבי בכך שמועמדותו "מסמלת תמיכה במדיניות הממשלה". זלמן בן יעקב הסביר את ההימנעות מהצבעה בעד בן צבי, למרות ההערכה כלפיו, בכך "שאגודת ישראל דוגלת בדמות, צביון ומהות תורתית למדינת ישראל ולמלכות ישראל, המוגדרים בחז״ל ובספרי יסוד שלנו, ורוצה לראות את נשיאה הולם ומתאים לשאיפותינו אלה".

## תוצאות הבחירות
בן צבי נבחר בהיעדר מתנגדים, וכהונתו השנייה החלה רשמית עוד באותו היום.

## קישורים חיצוניים

* למחקר מקיף על הבחירות לנשיאות 1957 בדגש על עמדתה של חרות בסוגיה ראו: שהם וקסלר, "בגין הציע להעניק לנשיא זכות עיכוב לחוק בכנסת". האומה, גיליון 229, פברואר 2023.
* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
**28 באוקטובר 1957:
***
***
***
***
***
***
**29 באוקטובר 1957:
***
***
***
***
***
***
***
***
***
***

## הערות שוליים

1957
קטגוריה:1957 בישראל
קטגוריה:1957 בפוליטיקה
קטגוריה:יצחק בן-צבי
המטוספרמיה

**המטוספרמיה** או **המוספרמיה** (ביוונית: היימה = דם, ספרמה = זרע) היא תופעת הימצאות דם בנוזל הזרע הגברי. צבע הזרע של גבר הלוקה בתופעה זו הוא חום או אדום. בדרך כלל מדובר בתופעה לא מסוכנת ללא גורם ידוע, אך לעיתים היא יכולה להעיד על בעיה רפואית כגון פצע, דלקת בשופכה או בבלוטת הערמונית' והמופיליה. המטוספרמיה יכולה להיגרם גם כתופעת לוואי של פרוצדורה מקומית כגון ביופסיה של הפרוסטטה. המטוספרמיה נפוצה ב-2% מההפניות האורולוגיות, אולם תפוצתה בציבור הכללי אינה ידועה.

מטופלים עם המטוספרמיה צריכים להיבדק על ידי אורולוג כדי לזהות או לשלול גורמים רפואיים. המטוספרמיה אידאופתית (מסיבות לא ידועות) מטופלת לעיתים ב-tetracycline ובעיסוי של הפרוסטטה.

## ראו גם
*המטוריה - הימצאות דם בשתן

## קישורים חיצוניים

* ד"ר רונן הולנד, המטוספרמיה - זה רק דם בזרע, באתר BEOK, 7 בדצמבר 2007

קטגוריה:מחלות גניטליה גברית
ישיבת שדמות נריה

**ישיבת שדמות נריה** (נקראת גם **ישיבת הבקעה**) היא ישיבת הסדר השוכנת ביישוב שדמות מחולה שבצפון בקעת הירדן. הישיבה קרויה על שם הרב משה צבי נריה. חלק נכבד מתושבי היישוב, המונה כ-130 משפחות, הם רבני ובוגרי הישיבה. מקים הישיבה וראש הישיבה הראשון הוא הרב שלמה רוזנפלד, המשמש גם כרב אזורי בעמק בית שאן וחבר בהנהלת איגוד ישיבות ההסדר בישראל, כאשר ראש הישיבה כיום הוא הרב נחמיה רענן. מנהל הישיבה הוא שלמה חזות, שגם הקים וניהל את ישיבת גבעת אולגה.

## היסטוריה
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשנ"ד (1994) על ידי ישיבת בני עקיבא כפר הרואה כאשר ראש הישיבה, הרב משה צבי נריה החליט על הקמת ישיבת הסדר בכפר הרואה, ונענה לבקשה להעתיק את מיקומהּ לשדמות מחולה על מנת לחזק את היישוב היהודי בבקעת הירדן ולהוות מענה רוחני לתושבי האזור. הרב נריה רצה לקרוא לישיבה "גאון הירדן", דבר שלא התקבל, אך שם זה ניתן לעלון שהישיבה מוציאה לבחוריה וחייליה ובעבר גם לבוגריה. הישיבה היא המוסד האחרון מבין מוסדות רבים שהקים בחייו הרב נריה, שנפטר שנה לאחר הקמתה.

בחודש אוקטובר 2013 לאחר רצח אל"ם שריה (יאיא) עופר, אכלסה הישיבה באופן זמני, ביחד עם מספר משפחות משדמות מחולה את ברוש הבקעה.

באפריל 2022 נכנסה הישיבה לפנימיות הקבע שנבנו בעזרת גיוס המונים, זאת לאחר שבית המדרש חידש את פניו באלול תש"פ.

מעבר לפיתוח התלמידים, הישיבה מתמקדת גם בקשר עם תושבי בקעת הירדן ועמק בית שאן במגוון דרכים, כגון העברת פעילויות בבתי ספר, השלמה למניין בבתי כנסת בדגש על חגי ישראל וימים נוראים, מפגשים עם חיילים המשרתים באזור, העברת שיעורי תורה ביישובי הסביבה, התנדבות בתנועות הנוער ועוד. בנוסף לכך יש גם קשר מיוחד בין הישיבה ליישוב שכולל הדרכה בבני עקיבא, משפחות המאמצות את הבחורים ועוד.

תלמידים בוגרי צבא יכולים לשלב בתוכנית הלימודים שלהם לימודים לתעודת הוראה במכללת הרצוג או ללמוד למבחני רבנות.

בעבר מרבית תלמידי הישיבה היו בוגרי ישיבת בני עקיבא כפר הרואה, אך כיום נמנים עם תלמידיה גם בוגרי ישיבות תיכוניות רבות מכל הארץ. רבני הישיבה ברובם בוגרי ישיבת מרכז הרב וישיבת הר עציון אך גם בוגרי הישיבה עצמה, ומכאן שתפיסת עולמה של הישיבה מגוונת ומורכבת מאסכולות שונות של הציונות הדתית.

הישיבה מונה כ-40 תלמידים. בישיבה פעל כולל אברכים הנקרא "בני אלישע", על שם הנביא אלישע בן שפט המוכר מספר מלכים שהתגורר באזורה של שדמות מחולה. לאחר מספר שנים התמזג הכולל עם הישיבה.

בזמן אלול ה'תשפ"א החל הרב נחמיה רענן, עד אז ר"מ בישיבת הר עציון, לכהן כראש הישיבה, הרב רענן מרבה לעסוק בחסידות והוא הוסיף לישיבה את הפן החסידי. הוא כיהן תחילה לצידו של הרב רוזנפלד, עד פרישתו באלול תשפ"ד. לאחר מכן, שימש לצידו של הרב אביעד שינוול, ראש מכינת קשת יהודה לשעבר, במשך שנה.

## קישורים חיצוניים
* ישיבת שדמות נריה, אתר איגוד ישיבות ההסדר
* עמוד הפייסבוק של ישיבת הבקעה
* ערוץ היוטיוב של ישיבת 'שדמות נריה'
* מאמרי **[http://asif.co.il/?page_id=7352 ממעין מחולה]**, כתב העת של הישיבה, באתר ספריית אסיף.

## הערות שוליים

שדמות נריה
שדמות נריה
קטגוריה:הנצחת משה צבי נריה
שדמות נריה
קטגוריה:שדמות מחולה
המנון מדגסקר

**ארץ אבותינו האהובה** (במלגשית: **Ry Tanindrazanay malala ô**) הוא **[[המנון לאומי|ההמנון הלאומי]] של רפובליקת [[מדגסקר]]**. מילותיו נכתבו על ידי פסטר רהאג'סון (Pasteur Rahajason) ללחן של נורברט רהאריסואה (Norbert Raharisoa). הוא אומץ כהמנון רשמי ב-27 באפריל 1959, עת מדגסקר הייתה רפובליקה אוטונומית תחת שלטון צרפתי.

## מילות השיר

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מדגסקר: סמלים לאומיים
מדגסקר, המנון
הבחירות לנשיאות ישראל (1952)

**הבחירות השלישיות ל[[נשיאות ישראל]]** נערכו בכנסת ב-8 בדצמבר 1952, בעקבות פטירתו של הנשיא הראשון חיים ויצמן כחודש קודם לכן ב-9 בנובמבר. בתקופת הביניים שבין מותו של ויצמן לעריכת הבחירות, שימש יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק כנשיא בפועל.

## המועמדים
ראש הממשלה דוד בן-גוריון הציע למדען היהודי הנודע אלברט איינשטיין לכהן במשרה אולם הלה סירב להצעה.
המועמדים שהציעו עצמם היו:
*יצחק בן-צבי: ממייסדי מפא"י (המפלגה השלטת מטעמה גם שימש כחבר הכנסת) וההסתדרות, נשיא הוועד הלאומי לשעבר, מחותמי מגילת העצמאות.
* פרץ ברנשטיין: חבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים, נמנה אף הוא על חותמי מגילת העצמאות.
*יצחק גרינבוים: חותם נוסף על המגילה, שר בממשלה הזמנית. במועצת המדינה הזמנית כיהן מטעם הציונים הכלליים, אך עם השנים הפך למזוהה עם מפ"ם.
*מרדכי נורוק: חבר הכנסת מטעם המזרחי ושר הדואר בממשלה המכהנת.

## תוצאות הבחירות
שלושה סיבובי הצבעה נדרשו בטרם הושג רוב מוחלט לאחד המועמדים. פרץ ברנשטיין פרש לאחר הסיבוב השני וחברי מפלגתו הצביעו בעד מרדכי נורוק. חברי מפ"ם העבירו את תמיכתם בסיבוב השלישי ליצחק בן-צבי ובכך הביאו לבחירתו.

## קישורים חיצוניים

* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
**8 בדצמבר 1952:
***
***
***
***
***
***
***
***
***
**9 בדצמבר 1952:
***
***
***; 
***; 
***; ; 
***
***
***
***; 
***; 
***; 
***

## לקריאה נוספת
*

## הערות שוליים

קטגוריה:בחירות 1952 בישראל
1952
קטגוריה:1952 בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:יצחק בן-צבי
EWI

[שמאל|ממוזער|250px|EWI מתוצרת [AKAI]]

**אִיוִוי** (**EWI**, ראשי תיבות של Electronic Wind Instrument) הוא כלי נגינה אלקטרוני ממשפחת כלי הנשיפה, אשר נהגה על ידי נייל סטיינר (Nyle Steiner) ופותח בהמשך על ידי תאגיד המוזיקה האלקטרונית AKAI היפני. הדגמים הראשוניים של הכלי כללו שני חלקים נפרדים - ממשק נשיפה וסינתיסייזר - אחד הדגמים -EWI4000S משלב יחד את שני החלקים השונים, האחד מתחת לשני. 

## מבנה הכלי
הכלי מעוצב כך ששיטת האצבוע בנגינה עליו דומה לסקסופון, כך שגם נגני קלרינט מסוגלים לנגן עליו בקלות רבה. הכלי מאפשר גם שיטות אצבוע שונות, כמו למשל לכלי נשיפה ממתכת (קרן יער, חצוצרה, טרומבון) או כלי נשיפה מעץ (אבוב, חלילית וחליל). הכלי בנוי בצורה קווית, ומוחזק בקדמת גופו של הנגן באמצעות רצועת צוואר.

ממשק הנשיפה של ה-EWI כולל פייה המכילה חיישנים למדידת שני מאפייני נגינה מרכזיים:

# לחץ האוויר - השולט בעוצמת הצליל המתקבלת.
# לחץ השפתיים - השולט בוויבראטו, רטיטת הצליל.

ה"שסתומים" של ה-EWI אינם מכניים, אלא מופעלים באמצעות מקשי מגע, המודדים את מיקום ועוצמת לחיצת האצבעות באמצעות מדידת מוליכות חשמלית. העובדה שהנגינה בכלי מתבצעת באמצעות מקשי מגע, מאפשרת נגינה מאוד מהירה על הכלי.

גובה האוקטבה של הצליל המופק נקבע באמצעות מערך של גלגלות הממוקם בחלק האחורי של הכלי ומופעל באמצעות האגודל השמאלי של הנגן. בזכות יכולת שינוי האוקטבות, המנעד של ה-EWI הוא הרחב ביותר מבין כלי הנשיפה (כ-8 אוקטבות). קפיצת אוקטבה מהירה על אותו תו למעלה או למטה מושגת בעזרת גלילת האגודל בין גלגלות סמוכות. קפיצות מרווחים מחוץ לתחום אותה אוקטבה נעשית בעזרת מעבר למרווח הרצוי באצבוע ובחירת האוקטבה הרצוייה, מעלה או מטה.

ממשק הנשיפה שולט בסינתיסייזר אשר מפיק את הצלילים. חלק מדגמי ה-EWI מחוברים לסינתיסייזר ספציפי, וחלקם מקושרים לממשק MIDI, המאפשר הפקת מגוון רחב יותר של צלילים. יש דגמים עם חיבור מידי בחיבור USB חוטי או אלחוטי. ניתן לרכוש סט צלילים להתקינו במחשב ולהעשיר את הכלי במגוון גדול של צלילים.

היות שהכלי אלקטרוני, נפתחות אפשרויות מגוונות בפני הנגנים. כך, ניתן לנגן בכלי מבלי להפריע לסביבה, ולהאזין למהלך הנגינה בעזרת אוזניות. לחלופין, ניתן לחבר את הכלי להגברה, הן הגברה חוטית והן הגברה אלחוטית. לדגם ה 5000 s יש מתקן הדומה לראוטר שבעזרתו נגן הכלי יכול לנגו חופשי מכבלים. את הראוטר ניתן לחבר להגברה עם כבלים אבל הכלי מקבל את הצלילים מהראוטר באופן אלחוטי. ניתן גם לחבר את הכלי להגברה ולמחשב עם כבלים.

## דגמים וסגנונות נגינה
היצרנים העיקריים של ממשקי הנשיפה הם AKAI וימאהה. הדגמים הקיימים כיום כוללים את AKAI EWI3020, AKAI EWI4000s, Yamaha WX5, Yamaha WX11, Yamaha WX7 ו-Synthophone. בנוסף, פותח ממשק נשיפה הנקרא **EVI**, המתאים לנגני כלי נשיפה ממתכת. דגם ה AKAI EWI4000S, מכיל את ממשק ה-EVI.
דגמים מאוחרים הם ה EWI 5000 וה EWI solo. דגם זה האחרון כולל רמקול פנימי וכן מאגר של 200 צלילים, מאה דגימות של כלים אקוסטיים ומאה צלילי סינתיסייזר שונים. 

על אף העובדה שהכלי מוזכר בדרך כלל בהקשר של מוזיקת פיוז'ן ג'אז-רוק ולמוזיקת ניו אייג', הוא מאוד מגוון מבחינה סגנונית. חיישן לחץ האוויר מאפשר טווח דינאמי נרחב מאוד, והקישור לסינתיסייזרים חיצוניים מאפשר מגוון צלילים כמעט אינסופי.

## קישורים חיצוניים
* הסברים על ממשק הנשיפה 
* דף הבית של הוגה ה-EWI 
* סקירה אודות הדגם הנפוץ של ה-EWI
* 

קטגוריה:כלי נשיפה
קטגוריה:כלי נגינה אלקטרוניים
המנון סן מרינו

**ההמנון הלאומי של הרפובליקה** (באיטלקית: **Inno Nazionale della Repubblica**) הוא המנונה הלאומי של המדינה הזעירה סן מרינו. הוא נכתב על ידי פדריקו קונסולו, כנר ומלחין מסן מרינו, והוכרז רשמית בשנת 1894. זהו אחד ההמנונים הלאומיים הבודדים שאין להם מילים, ולכן הוא נקרא פשוט "ההמנון הלאומי". ג'וזואה קרדוצ'י כתב לו מילים, אך ממשלת סן מרינו מעולם לא אימצה אותן באופן רשמי. הוא מושמע באופן קבוע ברחובות העיר סן מרינו על ידי נגני התזמורת הצבאית של סן מרינו במהלך חגים לאומיים ודתיים.

## המילים הלא-רשמיות להמנון באיטלקית

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

סן מרינו, המנון
קטגוריה:סן מרינו: סמלים לאומיים
עדולם

250px|ממוזער|שמאל|חורבות עדולם
**עֲדֻלָּם** הייתה עיר מקראית מרכזית בשפלת יהודה, בנחלת שבט יהודה. מיקומה המשוער הוא בתל המצוי דרומית למושב אדרת, על גבעה ברום 439 מטר מעל פני הים.

## זיהוי המקום

העיר הקדומה מזוהה כיום עם תל ששמו המקורי הוא "ח'רבת א-שיח' מד'כור", הנמצא במזרח פארק עדולם, דרומית למושב אדרת. הזיהוי הוצע לאור נתוני המקרא ועדותו של אוסביוס, ולאור שמה של חורבה קטנה לצד התל, הנזכרת במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל תחת השם "ח'רבת עיד אלמיה". מבקרים במקום באותה העת ציינו כי הוא האתר אינו מאוכלס, למעט במשך עונת הגשמים, המביאה רועי צאן מקומיים לתפוס מחסה במערות בשעות הלילה. בה על-פי מסורת מקומית שתועדה במאה ה-19, העיר עיד אלמיה חרבה חורבן כליל וכל תושביה נטבחו, כולל נשים, זקנים וטף, וכן שמונים זוגות אחים.

לפי הסברה, שמו של התל השתמר בשמה של חורבה זו, כאשר השיבוש נובע מהפיכת השם הקדום לשם בעל משמעות בערבית - "חג (עיד) המאה (אלמיה)". בתל ובחורבה שרידי בורות מים, מבנים קדומים ומערות. מקום בארות המכונות כיום "בארות עדולם", וכן מערות הקרויות כיום "מערות עדולם".

## אזכורים מקראיים
* בספר בראשית נזכר חירה, רעהו העדולמי של יהודה. זה גם המקום בו פגש יהודה את אשתו לעתיד, בת שוע (שילדה לו את ער, אונן ושלה).
* בספר יהושע נזכר מלך עדולם בין שלושים ואחד המלכים אשר נוצחו על ידי יהושע בן נון.
* בספר יהושע נזכרת עדולם כאחת מערי נחלת שבט יהודה שבשפלה, לצד ירמות, שוכה ועזקה.
* בספר שמואל ב' נזכרת מערת עדולם כאחד המקומות בהם שהה דוד במהלך מלחמותיו עם הפלשתים.
* בספר שמואל א' נזכרת העיר עדולם כאחד המקומות בהם התחבא דוד בבורחו מפני שאול.
* בספר דברי הימים ב' נזכרת עדולם בין הערים שרחבעם מלך יהודה ביצר בגבול ממלכתו.
* בספר מיכה נזכרת עדולם בנבואות החורבן על ערי שפלת יהודה.
* בספר נחמיה נזכרת עדולם כעיר אליה שבו בני שבט יהודה שהוגלו בגלות בבל.

## אזכורים נוספים
[שמאל|ממוזער|250px|צירי תנועה ליהודה בתקופת [מרד החשמונאים, עדולם יושבת על אחת הדרכים המרכזיות לירושלים]]
* בספר הישר פרשת וירא כותב שלוט ושתי בנותיו נמלטו אל מערות עדולם.
* בספר מכבים ב' נזכר כי יהודה המכבי אסף את כוחותיו בעדולם לקראת קרב נגד היוונים במרשה הסמוכה, בימי מרד החשמונאים.
* באונומסטיקון של אוסביוס (תחילת המאה ה-4 לספירה) נזכרת עדולם כ"כפר גדול מאוד", השוכן כ- 10 מיל צפונית לבית גוברין.

## גלריית תמונות

Image:Adullam may be old town.jpg|תל עדולם המשוער
Image:Adullam wellsAAA.jpg|בארות עדולם
תמונה:Adullam CAVE 1VAAA.jpg|פתח מערה בתל עדולם


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:יהודה
קטגוריה:תלים מקראיים
קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
קטגוריה:חבל עדולם
סיימון וודס

**סיימון וודס** (באנגלית: **Simon Woods**; נולד ב-7 בינואר 1980) הוא שחקן אנגלי, שהתפרסם עקב תפקידו כאוקטביוס בסדרת הטלוויזיה "רומא".
## חייו
וודס למד בבית הספר התיכון איטון קולג', ולאחר מכן במודלין קולג' באוקספורד.

ב-2003 קיבל וודס את תפקידו הראשון, במיני-סדרה "מרגלי קיימברידג'", בהפקת ה-BBC. ב-2005 השתתף בסרט "גאווה ודעה קדומה", המבוסס על ספרה של ג'יין אוסטן, בו גילם את דמותו של צ'ארלס בינגלי. ב-2007 הצטרף לעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "רומא", בה גילם את דמותו של אוקטביוס, החל מן הפרק הרביעי, בו אוקטביוס הבוגר שב לרומא. עד לאותו הפרק גולמה דמות זו בידי מקס פירקיס, הצעיר יותר. עוד ב-2007 השתתף בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "קרנפורד", המבוססת על ספריה של אליזבת גסקל, בתפקיד הרופא ד"ר האריסון.

בשנת 2023 ביים וכתב את הסרט הקצר "Such A Lovely Day".

## חיים אישיים
בשנת 2008 נסע וודס לארצות הברית, במטרה לסייע בקמפיין של הילרי קלינטון בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית. 

וודס הוא בן-זוגו של מעצב האופנה כריסטופר ביילי; יש להם שני ילדים יחד. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקנים להט"בים בריטים
קטגוריה:שחקנים הומוסקסואלים
קטגוריה:מחזאים אנגלים
קטגוריה:בוגרי איטון קולג'
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1980
מקס פירקיס

**מקס ויליאם ר. פירקיס** (אנגלית: Max William R. Pirkis; נולד ב-6 בינואר 1989 בלונדון) הוא שחקן אנגלי, המוכר בשל תפקידו כאוקטביאנוס בסדרת הטלוויזיה "רומא".

## קריירה
כבר בגיל 14 קיבל פירקיס תפקיד בסרט הקולנוע, "אדון ומפקד", בכיכובם של ראסל קרואו ופול בטאני, בו גילם קצין צעיר. על תפקידו בסרט זכה בשנת 2004 בפרס האמן הצעיר (Young Artist Award) בקטגוריית השחקן הזר הטוב ביותר, ובפרס הקולנוע של ה"איוונינג סטנדרד", בקטגוריית השחקן הצעיר המבטיח ביותר.

בשנת 2005, והוא בן 16, החל לגלם את דמותו של אוקטביאנוס בסדרת הטלוויזיה "רומא". פירקיס גילם את התפקיד עד ראשית העונה השנייה, בה בגר אוקטביאנוס, והוא הוחלף בסיימון וודס.

בשנת 2014 שיחק בסרט הבלגי-גרמני "לעוף הביתה" בכיכובו של ג'יימי דורנן, ובסרט האימה העל-טבעי "הדוממים", לצד סם קלאפלין.  

פירקיס למד בבית הספר התיכון היוקרתי איטון קולג', וכיום הוא לומד פילוסופיה של הדת באוניברסיטת קיימברידג'.

## קישורים חיצוניים

* מקס פירקיס באתר הסדרה "רומא"

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:בוגרי איטון קולג'
קטגוריה:שחקנים ילדים אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1989
אמפוריאי

שמאל|ממוזער|250px|כד שהתגלה באמפוריאי
**אמפוריאי** (בלטינית **Emporiae**, בספרדית **Ampurias**) היא עיר עתיקה בחוף הים התיכון, בחבל קטלוניה שבספרד, ממנה נותרו לימינו שרידים ארכאולוגיים בלבד. 

העיר נוסדה ב-575 לפנה"ס על ידי מתיישבים יוונים מפוקאיה (Φώκαια), שהעניקו לה את השם אמפוריון (Εμπόριον). בשל מיקומה בנתיב הסחר בין הערים מרסיי וטרטסוס, הפכה אמפוריאי למרכז כלכלי ומסחרי גדול, כמו גם המושבה היוונית הגדולה ביותר בחצי האי האיברי כולו. בתחילת המלחמה הפונית השנייה עברה לידי הרומאים, אך בשלהי המאה השלישית לספירה ננטשה. 

היצירות שנמצאו בחפירות אמפוריאי (שהחלו בשנת 1908) הן בעיקר יווניות, רומיות ואיבריות ושמורות במוזיאון הארכאולוגי בקטלוניה  שבברצלונה. מדובר בעיקר בכלי חרס, פסיפסים, פסלים, סרקופגים, תכשיטים וכלים. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יוון העתיקה: גאוגרפיה
קטגוריה:ערים עתיקות שנהרסו
קטגוריה:ספרד הרומית
קרב קיסה

**קרב קיסה** (בלטינית **Cissa**) ניטש בסתיו 218 לפנה"ס, בתחילת מלחמה הפונית השנייה, בין חילות רומא וקרתגו. הקרב התחולל בהיספניה (ספרד), דרומית לטאראקו (Tarraco, כיום טרגונה), בין צבא רומאי בפיקוד גנאיוס קורנליוס סקיפיו קאלבוס לבין צבא קרתגי גדול פי כמה בפיקוד חנו. ניצחון הרומאים היה שלם, ובעקבותיו השיגו את השליטה על האזור שמצפון לנהר היברוס (אברו), אשר חודשים ספורים בלבד קודם לכן נכבש על ידי חניבעל. היה זה הקרב הראשון שניהלו הרומאים על אדמת היספניה. 

קטגוריה:המלחמה הפונית השנייה: קרבות
קטגוריה:ספרד הרומית
סמל מדגסקר

שלט האצולה של מדגסקר כולל את תרשים מפת האי במרכזו (יחד עם שני האיים הקטנים שבחסות מדגסקר), ומתחתיו ראש של זבו. צבעי הסמל הם אדום, ירוק, צהוב, שחור ולבן. אדום וירוק מסמלים את דגלה של המדינה, פרושים כקרני שמש ממרכז הסמל.

בהיקף הפנימי העליון של הסמל מופיע כיתוב במלגשית שמשמעותו: "רפובליקת מדגסקר", ובבסיס מופיע כיתוב שמשמעותו "מולדת - חירות - פיתוח".

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

מדגסקר

קטגוריה:מדגסקר: סמלים לאומיים
מדגסקר
ההתיישבות הצ'רקסית ברמת הגולן

[שמאל|ממוזער|220px|פסל [סטניה בכפר ביר אל-עג'ם]]
הצ'רקסים, עם צפון-קווקזי מוסלמי, החלו להתיישב ברחבי המזרח התיכון בסוף המאה ה-19 עקב כיבוש מולדתם בקווקז בידי הרוסים. האימפריה העות'מאנית קלטה את מאות אלפי הצ'רקסים שגורשו ממולדתם ויישבה אותם באזורי ספר בהם שליטתה הייתה רופפת, במטרה לחזק את שליטתה באזור והדיפת גורמים העוינים את השלטון העות'מאני, לרוב שבטים בדואים. אחד האזורים בהם יושבו הצ'רקסים היה **[[רמת הגולן]]**.

## ההתיישבות ברמת הגולן
הצ'רקסים ברמת הגולן יושבו ב-13 כפרים, כולם בנפת קוניטרה, לרוב על גבי חורבות של יישובים נטושים. היישוב הצ'רקסי ברמת הגולן מנה בין 20 ל-30 אלף מתיישבים ערב מלחמת ששת הימים כשהיישוב הגדול והפורח היה העיירה קוניטרה ששימשה כבירת רמת הגולן.

היישובים הצ'רקסים תוארו על ידי החוקר הגרמני גוטליב שומאכר אשר תיאר אותם כיישובים השונים במראהם משאר היישובים הערביים ברמת הגולן ונבדלים בזכות הניקיון והסדר שבתוכם. מערכת היחסים שבין הצ'רקסים לערביי הגולן הייתה טעונה ואף עוינת וזאת משום שערביי הגולן ראו בצ'רקסים פולשים לשטחם וכן בשל נאמנותם לממשל העות'מאני.

לאחר מלחמת ששת הימים ננטשו היישובים הצ'רקסים בשטחים שנכבשו על ידי ישראל, ואילו בצד הסורי נותרו מספר יישובים, בהם ביר אל-עג'ם שיושב מחדש לאחר שהיה נטוש במשך כעשור. העיתון דבר מצטט את מזכיר כפר כמא כאומר: 
יעקב ארז כתב במעריב שתושבי עין זיוון נותרו בכפר לאחר תום המלחמה אולם ברחו לסוריה מפחד של נקמה מצד הסורים אם צה"ל יפנה את רמת הגולן.

בסוף שנות ה-70 נהרסו מרבית הכפרים בידי ישראל וכיום נותרו רק שרידים בודדים. מבין השרידים שנותרו ניתן לציין את המסגדים והמבנים הבודדים בחושניה, ובצרמניה.

## גלריה

### רשימת היישובים הצ'רקסים ברמת הגולן
* קוניטרה (قنيطره) - היישוב הגדול ביותר והמרכזי ברמת הגולן
* חושניה (خشنيه) - היישוב השני בגודלו מבין יישובי הצ'רקסים בגולן, בסביבתו התנהל הקרב על חושניה 
* עין זיוון (عين الزيوان)
* צרמניה (אל-עדנאניה) {صرمانيه (العدنانيه)}
* מומסיה {مومسيه (الغسانيه)}
* ג'ויזה (جويزه)
* ביר אל-עג'ם (بير العجم)
* בריקה (بريقه)
* רויחינה (رويحينه)
* מדאריה (مداريه)
* פחאם (فحام)
* פזאזה (فزازه)
* מנסורה (منصوره)

ישנן עדויות שמשפחות צ'רקסיות גרו גם ברמת'ניה (الرمثانيّة) שאוכלסה בעיקרה בידי טורקמנים.

## הערות שוליים

קטגוריה:העדה הצ'רקסית
קטגוריה:רמת הגולן
קטגוריה:התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
ז'אן-פול גוטייה

שמאל|ממוזער|200px|ז'אן-פול גוטייה
**ז'אן-פול גוטייה** (בצרפתית: **Jean-Paul Gaultier**; נולד ב-24 באפריל 1952, בארקיל שבצרפת) הוא מעצב אופנה צרפתי, ומגיש טלוויזיה בעברו.

## ביוגרפיה
גוטייה גדל אצל סבתו הקוסמטיקאית. הוא מעולם לא קיבל הכשרה רשמית כמעצב אופנה, אך בגיל צעיר נהג לשלוח סקיצות למעצבים בכירים. פייר קרדן התרשם מכישרונו ושכר אותו כעוזר ב-1970.

גוטייה הוציא את הקולקצייה האישית הראשונה שלו ב-1976. מאז 1981 הוציא קולקציות בעלות סגנון שנוי במחלוקת, בעקבותיהן הוא נודע כ"ילד הרע" של עולם האופנה הצרפתי. קולקציות רבות שלו התבססו על אופנת רחוב, בעוד רבות אחרות היו אופנה עילית בעלת סגנון רשמי ועם זאת מיוחד ושובב. בין השאר, קידם גוטייה את השימוש בחצאיות, במיוחד חצאיות סקוטיות, כחלק מרכזי במלתחתם של גברים. הוא השתתף בתצוגה מיוחדת במוזיאון המטרופוליטן בניו יורק, שנקראה "לב אמיץ - גברים בחצאיות".

בסוף שנות ה-80 איבד גוטייה כמה מקרוביו האישיים, בהם בן זוגו ושותפו לעסקים פרנסיס מינו, שנפטר מסיבוכים שנבעו ממחלת האיידס.

בשנות ה-90 עיצב גוטייה לזמרת מדונה את התלבושת המפורסמת של חזייה בצורת חרוט, ותלבושות רבות לסיבובי ההופעות שלה. הוא עיצב גם חלק מהתלבושות של זמר הרוק מרלין מנסון לאלבומיו ולהופעותיו. בישראל נודע גוטייה כאשר עיצב את שמלת הנוצות המפורסמת של הזמרת דנה אינטרנשיונל להופעתה באירוויזיון 1998. דנה התחרטה ולא לבשה את השמלה כשעלתה לבמה לשיר את דיווה, אבל כשנודע לה שזכתה, היא לבשה אותה כשעלתה לשיר את שיר הניצחון.

גוטייה הפתיע בתצוגות האופנה שלו כאשר השתמש בדוגמנים שונים מהרגיל, כמו גברים זקנים, נשים מלאות, דוגמנים בעלי פירסינג וקעקועים רבים, וכן שיחק עם התפקידים המגדריים המסורתיים בתצוגותיו. על כך קיבל תגובות מעורבות.

גוטייה עיצב את התלבושות בסרטי קולנוע רבים, כמו "האלמנט החמישי" של לוק בסון, "קיקה" של פדרו אלמודובר, "הטבח, הגנב, אשתו והמאהב שלה" של פיטר גרינוויי, ו"עיר הילדים האבודים" של ז'אן פייר ג'נט.

כיום הוא עובד במקביל על קולקציות האופנה הפופולרית והעילית שלו, ועל הקולקצייה של מעצב האופנה הצרפתי הרמס, שנודע בבגדי העור ותיקי היד היוקרתיים שלו. בשנים האחרונות מוציא גוטייה גם קולקציות של משקפי שמש.

בשנת 2011 החל שיתוף פעולה בין גוטייה לבין אשת העסקים ניקול ראידמן ובעלת חנות היוקרה Madame de pompadour שבה ימכרו העיצובים בבלעדיות בישראל.

## בשמים
בנוסף לעיצוב אופנה, ידוע גוטייה גם בבשמים הפופולריים שלו. הבושם הראשון שלו לנשים, "קלאסיק", הוצג ב-1993, ועיצובו היה בצורת גוף אישה עם מחוך. כעבור שנתיים הוצג הבושם הראשון לגברים, "לה-מייל", שעיצובו היה בצורת פלג גוף עליון של גבר עם חולצת מלח מפוספסת. שניהם הצליחו מאוד, למשל "לה-מייל" הוא כיום במקום הראשון במכירות בשמים לגברים באיחוד האירופי, ומצליח גם באוסטרליה וארצות הברית. הבושם השלישי שלו, "פראז'יל" לנשים, הוצג בשנת 2000, אך כיום הוא בתפוצה מוגבלת בגלל מכירות נמוכות יחסית. ב-2005 יצא הבושם לשני המינים "פרגראנס פור הומאניטי", וב-2007 הבושם לגברים "פלור דו מייל". כל הבשמים של גוטייה מיוצרים תחת רישיון ארוך טווח של המחלקה הפריזאית של החברה היפנית שיסיידו, שאחראית לייצור בשמים למעצבים נוספים בעולם.

## קישורים חיצוניים

* ארכיון האופנה והטקסטיל ע"ש רוז, שנקר, אוסף ז'אן פול גוטייה, באתר ארכיון האופנה והטקסטיל ע"ש רוז בשנקר

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מעצבי אופנה צרפתים
קטגוריה:להט"בים צרפתים
קטגוריה:מותגי אופנה עילית
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1952
אדובי אטמוספיר

**אדובי אטמוספיר** היא חבילת תוכנה שנוצרה על ידי אדובי מערכות ומשמשת לבניית מודלים דינמיים בתלת-ממד אשר מיוצאים לאחר מכן לאינטרנט ומאפשרים ללקוחות לבחון מוצרים שונים לפני רכישתם.

התוכנות הכלולות בחבילה:
* **אדובי אטמוספיר בילדר (Adobe Atmosphere Builder)** - תוכנה לבניית המודלים התלת־ממדיים.
* **אדובי אטמוספיר פלייר (Adobe Atmosphere Player)** - פלאג אין הניתן להורדה בחינם, המשמש כתוסף לדפדפן האינטרנט.
* **אדובי אטמוספיר קומיוניטי סרוור (Adobe Atmosphere Community Server)** - מאפשרת למעצב ליצור קשר עם מעצבים אחרים ולקבל תמיכה.

מאז יציאת אדובי אקרובט 3D לשוק, הופסק השיווק של אטמוספיר.

## ראו גם
* VRML

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אדובי
קטגוריה:תוכנות תלת־ממד
קטגוריה:נגני מדיה
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2001
חנוך ילון

**חנוך ילון** (**דיסטנפלד**; ח' באייר תרמ"ו, 13 במאי 1886 – י"ב באדר א' תש"ל, 18 בפברואר 1970) היה בלשן ישראלי, מחשובי חוקרי לשון חז"ל וחתן פרס ישראל למדעי היהדות לשנת תשכ"ב (1962).

## ביוגרפיה
ילון נולד בעיירה טריטקי שבגליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית. לצד לימודי התלמוד למד גם לימודים כלליים ושפות. הוא עבר ללופאטין ושם לימד עברית. בגיל 18 למד לקראת בחינות בגרות אקסטרניות בלבוב, והושפע מאליעזר מאיר ליפשיץ. בתום מלחמת העולם הראשונה עבר לווינה ונישא לציפורה לבית אימבר (אחייניתו של נפתלי הרץ אימבר).

ילון עלה לישראל בשנת תרפ"א (1921) והתגורר בירושלים. בהזמנת רא"מ ליפשיץ החל ללמד בבית המדרש למורים "מזרחי" (היום "מכללת ליפשיץ - המכללה האקדמית הדתית לחינוך"). הוא נבחר לוועד הלשון העברית והיה חבר האקדמיה ללשון העברית עם היווסדה.

ילון הרבה לחקור את לשון חז"ל וכן את לשון המקרא ולשון הפיוט. הוא ניקד את כל ששה סדרי משנה, שיצאו עם פירושו של חנוך אלבק.

ש"י עגנון הגדירו כ"ראש לחכמי לשוננו שבדור". ילון זכה בתואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית ובפרס ישראל במדעי היהדות בשנת תשכ"ב-1962.

נפטר בגיל 84, והותיר בת אחת, לאה.

## ספריו

* **מבוא לניקוד המשנה**
* **פרקי לשון**
* **קונטרסים לענייני הלשון העברית - שנה א' קונטרס א**'
* **קונטרסים לענייני הלשון העברית - שנה א' קונטרס ב**'
* **קונטרסים לענייני הלשון העברית - שנה ב' קונטרס ב**'
* **ענייני לשון**, הוצאת מוסד הרב קוק
* **[[מגילות מדבר יהודה]]; דברי לשון. מאמרים תש"ט-תשי"ב ונספחות**

## [[ספר יובל]]
* שאול ליברמן, שרגא אברמסון, יחזקאל קוטשר, שאול אש (עורכים), **ספר חנוך ילון: קובץ מאמרים**, ירושלים: קריית ספר, תשכ"ג 1963. (למלאות לו 75 שנה) רשימת מאמרים בקטלוג רמב"י

## ספר זיכרון
* יחזקאל קוטשר, שאול ליברמן, מנחם צבי קדרי (עורכים), **ספר זיכרון לחנוך ילון**, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן – המחלקה ללשון עברית וללשונות שמיות על ידי הוצאת קריית ספר, תשל"ד. רשימת מאמרים בקטלוג רמב"י

## לקריאה נוספת

ביבליוגרפיה:
* שאול אש, 'חנוך ילון: ביבליוגראפיה, תרפ"ב–תשמ"ג', בתוך: **ספר חנוך ילון** (תשכ"ג), עמ' 37–50.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ספר זיכרון לחנוך ילון
* 
*  (עם זכייתו בפרס ישראל)
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעי היהדות
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1962
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:חוקרי משנה
קטגוריה:לשון חז"ל
קטגוריה:סגל מכללת ליפשיץ
קטגוריה:חברי האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1970