open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אלקטרון וולט

**אלקטרון וולט** (**eV**) הוא יחידת מידה של אנרגיה. אלקטרון וולט אחד שווה לאנרגיה שמקבל אלקטרון חופשי כאשר הוא עובר מפל מתחים של וולט אחד. אלקטרון וולט אחד שווה . במונחי מסה, לפי שקילות המסה והאנרגיה, אלקטרון וולט אחד שווה .

יחידות של אלקטרון וולט משמשות לעיתים קרובות למדידה של אנרגיות ומסות של עצמים זעירים, כגון חלקיקים יסודיים, האדרונים, גרעינים, אטומים ולעיתים רחוקות יותר, מולקולות. כך, לדוגמה, מסת המנוחה של החלקיק המסיבי בעל המסה הנמוכה ביותר, הניוטרינו, היא כ-0.12 אלקטרון וולט (סכום שלושת הטעמים). מסת המנוחה של החלקיק היסודי בעל המסה הגבוהה ביותר, קוארק עליון, היא כ-172,440,000,000 אלקטרון וולט, או 172.44 ג'יגה אלקטרון וולט (GeV). מסת המנוחה של אלקטרון היא 510.9989461 קילו אלקטרון וולט (keV) וזו של פרוטון היא 938.2720813 מגה אלקטרון וולט (MeV).

כאשר יחידות אלקטרון וולט משמשות למדידת מסה, היחידה אינה אלקטרון וולט לבדו, אלא eV/c2, כלומר, אלקטרון וולט חלקי מהירות האור בריבוע. זאת, בהתאם למשוואה E=mc2. אולם, בדרך כלל, ה-c2 מושמט, מכיוון שמהירות האור היא קבועה. הלכה למעשה, מניחים כי c=1.

## המרה טבעית
עקב השקילות של יחידות פלאנק, ניתן להמיר גודל נתון של אנרגיה לגודל מסוים של טמפרטורה, תדר, אורך או זמן.

במונחי טמפרטורה, אלקטרון וולט אחד שווה 11,604.5221 קלווין. זאת, לפי קבוע בולצמן והמשוואה E = kBT.

במונחי תדר, אלקטרון וולט אחד שווה 241,798,926,250,375 הרץ או כ-, בערך פי 2.4 מיליון מהתדר של תחנת רדיו המשדרת ב-.

במונחי אורך, הרי בהתאם למהירות האור, אלקטרון וולט אחד שווה  מטר, כלומר, כ-1.24 מיקרון. זה הוא אורך הגל של חלקיק שהמסה שלו (או האנרגיה שלו, במקרה של חלקיק חסר מסה) היא .

במונחי זמן, אלקטרון וולט אחד שווה  שניות. זה ההפרש בין שיאי גל סמוכים בגל החומר של חלקיק שמסתו היא .

## דוגמאות

## ראו גם
*יחידות מידה לאנרגיה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידות מידה: אנרגיה
קטגוריה:יחידות מידה בחשמל
אוקיאניה

**אוקיאניה** (**Oceania**) היא אזור גאוגרפי המורכב מאוסטרליה, מיקרונזיה, מלנזיה כולל גינאה החדשה; פולינזיה כולל ניו זילנד. אזור זה נחשב כיבשת, וזו היבשת הקטנה ביותר על פני כדור הארץ מבחינת השטח, והשנייה מבחינת מספר התושבים הקטן ביותר, אחרי אנטארקטיקה (כיוון שבאנטארקטיקה אין תושבים קבועים).

ברבים מאיי אוקיאניה מתרחשת הגירה שלילית.

## מדינות וטריטוריות
### המדינות הנמצאות באוקיאניה
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### מדינות שחלק משטחן באוקיאניה
*  (רובה באסיה, מערב גינאה החדשה באוקיאניה)

### מדינות ביבשות אחרות בעלות טריטוריות באוקיאניה
*  (רובה באמריקה הצפונית, הוואי באוקיאניה)
* 
** 
** סאלס אי גומס
* 
** 
* 
** 
** 
** 

## צפיפות אוכלוסין
400px|שמאל|ממוזער|מפת אוקיאניה
רשימת מדינות / טריטוריות לפי צפיפות אוכלוסין - מספר תושבים לקמ"ר.

הנתונים ברשימה זו מתייחסים לשטח הכולל גופי מים פנימיים (אגמים, נהרות וכולי), דבר המקטין את נתוני הצפיפות. בערכי המדינות בדרך כלל הצפיפות מתייחסת לשטח יבשתי בלבד.

(1) אי חג המולד באוקיינוס ההודי הוא טריטוריה קטנה של אוסטרליה.


קובץ:Sydney Harbour welcomes Jessica Watson.jpg|סידני, אוסטרליה
תמונה:Aucklandqueenmary2.jpg|תצלום מהים של אוקלנד, ניו זילנד
תמונה:Turanguna and Kombiu.jpg| הר טבורבור, פפואה גינאה החדשה
קובץ:Haleakala crater.jpg|אי מאווי, הוואי
קובץ:Aerial view of uplifted limestone islands in Palau.jpg|הלגונה הדרומית באיי רוק, פלאו
קובץ:The Point (Fiji).jpg|קו החוף, פיג'י


## ראו גם

* גאוגרפיה פיזית – מונחים
* כלכלת אוקיאניה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:יבשות
קטגוריה:האוקיינוס השקט
קטגוריה:האוקיינוס ההודי
בני ברמן

[250px|ממוזער|שלטי רחובות על שמם של בני ברמן ו[אריק לביא]]
**בני ברמן** (18 בנובמבר 1938 – 8 באפריל 2002) היה זמר, מלחין ויוצר שירי עם ישראליים, מהבולטים בזמרי שנות ה-50 וה-60.

## ביוגרפיה
ברמן נולד בנתניה למשפחה דתית. בנעוריו למד בבית הספר הימי במכמורת, משם נולדה האהבה לים והקשר שלו לשירי מלחים וים. את הקריירה האמנותית שלו החל בצה"ל כחבר במספר להקות צבאיות, החל בצוות הווי הנח"ל, אחר כך שימש כאקורדיוניסט בלהקת פיקוד הצפון, ולקראת סוף השירות הצבאי בשנת 1958 כחבר צוות הווי פיקוד דרום.

שיריו עסקו בעיקר בים ובבני אדם. הוא הלחין את מנגינות השיר בעצמו, לרוב שיריו אף כתב את המלים, וליווה את עצמו בגיטרה. בהמשך ערך מסעות בים ביאכטה שלו, והם שנתנו לו השראה לשיריו. כאשר סיים את מסעותיו הימיים, בשנת 1988, המשיך בהקלטות, אך אלבומיו לא זכו להצלחה מסחרית. הוא המשיך להופיע במועדוני זמר, ובמקביל החל לעבוד כצלם עיתונות.

בשנותיו האחרונות חלה בסרטן ונתן פרסום פומבי לעובדה זו במספר ראיונות לעיתונות.

לפני מותו התקיים ברדיו מצעד הצדעה למורשתו. הוא נפטר ממחלת הסרטן בשנת 2002, ונטמן בבית העלמין שיכון ותיקים בנתניה. על מצבתו נכתב - "זמר ויוצר, מחלוצי הזמר העברי".

על שמו קרוי רחוב בשכונת עיר ימים בעיר נתניה.

## בין שיריו הידועים
*"שיר הליצן". תורגם גם לגרסה ביידיש (דאָס ליד פֿונעם לץ), בביצוע יוני אילת.
*"בפונדק קטן", משתתף בשיר גם אריק מחקה החיות, בקולות נץ, אופנוע וים.
*"חיי אדם"
*"שני קבצנים וחמורון אחד"
*"לא כל יום פורים" ("מלך ליום")
*"יש כוח יש עבודה"
*"פרידת המלח" (ידוע גם בשם, "פנסי העיר דולקים עדיין")
*"כמה טוב"
*"נערה מאיי יוון"

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת פיקוד הצפון
קטגוריה:חברי צוות הווי הנח"ל
קטגוריה:בוגרי בית הספר הימי מבואות ים
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
בית הסופר

**בית הסופר ע"ש שאול טשרניחובסקי,** ברחוב קפלן מס' 6 בתל אביב-יפו, הוא מקום משכנה של אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל.
## היסטוריה
ב-27 בינואר 1952 אישרה מועצת עיריית תל אביב-יפו את התוכנית להקמת בית הסופר על שם ש. טשרניחובסקי ובחודש ספטמבר 1956 הונחה אבן היסוד להקמתו.

בית הסופר יועד לשמש מרכז לחיי הספרות העברית בישראל, בו ישוכנו משרדי אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, המכון הביבליוגרפי "גנזים" ע"ש אשר ברש, מערכת כתב העת "מאזניים", מערכת הספרייה המקורית וספריית "נפש". בנוסף יועד לשמש כסניף של האקדמיה ללשון העברית.

ב-19 בדצמבר 1957 נחנך בית הסופר. בטקס חנוכת הבית ציין יהודה בורלא, יו"ר אגודת הסופרים, כי לבניין החדש יהיו ארבע מטרות: עידוד היצירה העברית והסופרים הצעירים, הפצת תורה שבעל פה בצורת כינוסים וועידות, הגנה על זכויות הסופר מפני קיפוח ואחדות של כל חוגי הסופרים.

בית הסופר תוכנן על ידי האדריכל דב כרמי. הבניין כלל שתי קומות מעל קומת הקרקע וקומה וחצי חפורה. בשנת 1962 הוגשה על ידי כרמי לעיריית תל אביב-יפו תוכנית הרחבה לבניין, הכוללת הן תוספת קומה והן הוספת אולם בקומת הקרקע בחזית הבניין.

בשנת 2013 רכשה קבוצת "העיר החדשה" את מתחם בית הסופר. במתחם, המשתרע על 1.5 דונם, מתוכנן להיבנות פרויקט יוקרה בשילוב של מגורים ותרבות. בשנת 2015 קנה יצחק תשובה את המבנה מקבוצת "העיר החדשה".

במסגרת הפרויקט האמור ישופץ בית הסופר, הממוקם בחזית רחוב קפלן והוא בניין המיועד לשימור. בתום השיפוץ אמור בית הסופר להמשיך ולשמש בית לאגודת הסופרים, כשבמסגרתו יוקם גם מוזיאון לתולדות הספרות העברית.

בעבר אירח חיים נחמן ביאליק, שהיה בין מקימי האגודה, את פעילותה בביתו שברחוב ביאליק בתל אביב. בבית שכן מכון "גנזים" ארכיון האגודה (שהועבר לספריית בית אריאלה), ובבית מתקיימות סדנאות כתיבה על כל ענפיה, וכן אירועים ספרותיים הפתוחים לקהל הרחב.

כיום יושבים בו גם משרדיו של כתב העת הספרותי "מאזנים".

הבית נקרא על שם המשורר שאול טשרניחובסקי. בית דומה נמצא בירושלים, וקרוי על שם הסופר חיים הזז.

## קישורים חיצוניים
* 
* אלי אשד, מכון "גנזים" עובר בית?
* מיכאל יעקובסון: סיבוב בבית הסופר בתכנון אדריכל דב כרמי, באתר 'חלון אחורי', 9 ביולי 2016
*  הנחת אבן הפינה לבית הסופר בהרצליה, נובמבר '''1949''', באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

## הערות שוליים

קטגוריה:אגודת הסופרים העברים
קטגוריה:תל אביב-יפו: מבנים
קטגוריה:הנצחת שאול טשרניחובסקי
קטגוריה:רחוב קפלן
קלארק קר

**קלארק קר** (באנגלית: **Clark Kerr**; 17 במאי 1911 – 1 בדצמבר 2003), סוציולוג וכלכלן אמריקני, מראשי קבוצת חוקרים שעסקה בשוק העבודה במשך יותר משני עשורים לאחר מלחמת העולם השנייה. כיהן כנגיד אוניברסיטת קליפורניה בברקלי וכנשיא אוניברסיטת קליפורניה.

בשנת 1954 טען קר כי בשוק עבודה קפיטליסטי קיימת נטייה לחלוקת שוק העבודה לענפים כלכליים וגאוגרפיים, בכל אחד מהם מתקיים שוק עבודה פנימי. נטייה זו כינה קר בשם **בלקניזציה** (על שם הפיצול המדיני הרב באזור הבלקן).

קר טוען כי בתוך שווקים פנימיים אלו קיימות הגבלות רבות על גמישות השוק (בניגוד לכלכלה נאו-קלאסית ליברלית, שהזניחה את קשיחות השוק). הגבלות אלו נובעות הן מפעולותיהם הכלכליות של העובדים והמעסיקים (לדוגמה: הגבלת הכניסה לשוק לפי קריטריונים כגון הכשרה ייחודית, חברות בארגון מסוים, תקופת חונכות וכו'), ומהגבלות מוסדיות הפועלות על השוק (חוקים המגבילים את התעסוקה, פעולותיהם של איגודים מקצועיים ושל איגודי מעסיקים וכו').

## מנהל ההשכלה הגבוהה של קליפורניה

בשנת 1952 מונה קר כנגיד הראשון של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, עד אז ניהל את הקמפוס נשיא אוניברסיטת קליפורניה (שכלל בשנים אלה עוד שני קמפוסים בדרום קליפורניה) באופן ישיר. בשנת 1958 הוא מונה לנשיא אוניברסיטת קליפורניה. בתפקיד זה היה אחראי להכנת תוכנית האב של ההשכלה הגבוהה בקליפורניה, לפיה חולקו המוסדות הציבוריים (הקיימים ואלה העתידים לקום) לשלוש שכבות: אוניברסיטאות שישתייכו למערכת האוניברסיטה של קליפורניה (היום עשרה קמפוסים) בהם יתקיימו לימודים לכל התארים, מכללות שיישתייכו למערכת "האוניברסיטאות של המדינה" California State University, בהן לא יתקיימו לימודי דוקטורט, ומכללות קהילתיות  בהן לומדים שנתיים. למערכת הראשונה יוכלו להתקבל השמינית העליונה של בוגרי התיכון, לשנייה השליש העליון ולמכללות המקומיות כל בוגרי התיכון. התוכנית אף יצרה מסלול מעבר בין המכללות המקומיות למערכות האחרות. 

בשנת 1960 אימצה קליפורניה באופן רשמי את התוכנית ופתחה בהרחבה גדולה של מערכת ההשכלה הציבורית שלה שנחשבת בסקרים שונים כטובה בעולם.

בתקופת כהונתו של קר התחוללו הפגנות ומהומות סטודנטים רבות על רקע "התנועה לחופש הדיבור" ומלחמת וייטנאם. תגובתו של קר, שסלד מגירוש סטודנטים מהאוניברסיטה, ספגה ביקורת מחוגים שמרניים שסייעו לבחירתו של רונלד רייגן כמושל. לאחר בחירתו של רייגן בשנת 1967 פוטר קר ממשרתו כנשיא.

קר כיהן בתפקידים שונים הקשורים להשכלה גבוהה בקרן קרנגי. 

בשנת 2002 נודע כי ה-FBI בימיו של ג'ון אדגר הובר עקב אחרי קר והדליף אודותיו מידע כוזב לחבר הנאמנים של אוניברסיטת קליפורניה, לרייגן ול.

## ראו גם
* מונחים בשוק העבודה

## קישורים חיצוניים

* 
* 


* Clark Kerr, 'One of the Giants,' Dies


קטגוריה:אמריקאים ילידי פנסילבניה
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כלכלנים אמריקאים
קטגוריה:סוציולוגים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת סווארת'מור
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:נשיאי אוניברסיטת קליפורניה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1911
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
תועלת שולית

בכלכלה נאו-קלאסית, ה'תועלת' של מוצר (או שירות) מבטאת את המידה שבה צריכתו מספקת את הצרכים (או התשוקות) של צרכן; ו**התועלת השולית** (בגרמנית, Nutzenfunktion) מבטאת את תוספת התועלת לה יזכה הצרכן מצריכה נוספת של יחידה אחת מאותו מוצר או שירות. 

הביטוי **תועלת שולית** נובע מהמילה שוליים, מתוך הכוונה שמדובר בתועלת האחרונה שנוספה או התועלת הראשונה שנוותר עליה. הביטוי הפך לפופולרי, ככל הנראה, במאה ה-19, עם פיתוחה של התורה הנאו-קלאסית. הרמן היינריך גוסן היה בין המדענים הראשונים שחקרו את הנושא. עם זאת, אסכולות נוספות בכלכלה (ובעיקר האסכולה האוסטרית) השתמשו במושג בדרכים שונות כדי לתאר את השפעותיהן של בחירות כלכליות.

## תועלת שולית וגורמי ייצור
התועלת השולית ממוצר נמדדת בתור הגידול בתועלת של הצרכן כתוצאה מגידול של יחידה אחת בתצרוכת של אותו מוצר. דרך נוספת למדוד את התועלת השולית היא הירידה בכמות התועלת כאשר התצרוכת קטנה ביחידה אחת.
מאחורי מושגים אלו עומדת ההנחה שהצרכן מפיק תועלת מצריכה, ומטרתו להגיע למקסימום תועלת: הן בהווה בהינתן ההכנסה הפנויה שלו שתשמש אותו לתצרוכת, והן לאורך זמן בהינתן זרמי ההכנסה שלו, היכולת להעביר הכנסות מתקופה לתקופה והמחירים בכל תקופה.
מובן שלא מדובר בפונקציות שניתן למדוד אותן בפועל, אלא בניסוח פורמלי של דפוסי התנהגות מסוימים של הצרכן.

## תועלת שולית וצריכה
התועלת השולית במוצרי צריכה אינה תמיד בת-כימות – ישנן תועלות שהן לא מוחשיות, כגון יוקרה, מעמד או סיפוק אומנותי. מדידת התועלת השולית יכולה להתבצע או באמצעות פרמטרים ממדעים אחרים (כגון רפואה, פסיכולוגיה או סוציולוגיה) או באמצעות השפעתם על תועלות שהן מוחשיות. לדוגמה, רכישת ידע אקדמאי יכולה להימדד באופן פסיכולוגי (התועלת היא הנאה מעצם הלמידה), באופן סוציולוגי (התועלת היא עלייה בסטטוס החברתי) או באופן כלכלי (התועלת היא רכישת עבודה בעלת כושר השתכרות גבוה יותר).

## חוק תועלת שולית פוחתת
חוק תועלת שולית פוחתת (**Diminishing Marginal Utility**) קובע כי כאשר השימוש במוצר מסוים עולה, תוספת התועלת (הנאה) מאותו מוצר פוחתת. מבחינה מתמטית פירוש הדבר הוא שהתועלת כפונקציה של השימוש במוצר היא פונקציה קעורה - נגזרתה הולכת וקטנה (הווה אומר: הנגזרת הראשונה לפי הכמות היא חיובית בדרך כלל, והנגזרת השנייה שלילית).

תופעה זו מקבילה לחוק התפוקה השולית הפוחתת, שלפיה התפוקה השולית (דהיינו, תוספת התפוקה עבור גורם הייצור האחרון) תקטן עם כל הוספה של גורם ייצור, כאשר יתר גורמי הייצור יישארו קבועים. לדוגמה, במפעל בו מספר המכונות נשאר קבוע, ככל שיגדל מספר הפועלים, כך מספר היחידות, שמייצר כל פועל נוסף, ירד. לחלופין, במקום תופעה של תפוקה שולית פוחתת, יכולה להתקיים תופעה של איכות שולית פוחתת. במצב כזה, תוספת גורמי הייצור לא מורידה את כמות היחידות המיוצרות אלא את איכותן.
כדאי לשים לב שחוק התועלת השולית הפוחתת מתייחס לצרכן (הביקוש) וחוק התפוקה השולית הפוחתת - ליצרן (ההיצע).

בצריכה, חוק התועלת השולית הפוחתת קובע כי מנקודה מסוימת, תוספת צריכה של מוצר תוביל להקטנת התועלת השולית מכל יחידת צריכה נוספת מאותו מוצר. לדוגמה, לאדם בעל מספר מכוניות, התועלת השולית מהמכונית הראשונה תהיה גבוהה יותר מהשנייה, התועלת מהשנייה גבוהה יותר מהשלישית וכולי. ממכונית מסוימת, התועלת השולית תהיה שלילית - המכונית הנוספת לא תועיל אלא תזיק (במקרה זה גם הנגזרת הראשונה שלילית).

## ראו גם
* ביקוש
* תפוקה שולית
* תפוקה שולית פוחתת
* המהפכה השולית
## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מיקרו-כלכלה
1933

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[טקסט=|ממוזער|150x150 פיקסלים|[נינה סימון]]
[ממוזער|200x200px|[ג'יימס בראון|טקסט=]]
[טקסט=|ממוזער|212x212 פיקסלים|[רומן פולנסקי]]

## נפטרו

* 30 בנובמבר – ארתור קורי – גנרל קנדי (נולד ב-1875)

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
ימים ואוקיינוסים

[300px|ממוזער|נוף [הים השחור בחצי האי קרים.]]
[300px|ממוזער|[גל (מים)|גלים במי האוקיינוס השקט מתנפצים לחופי קליפורניה.]]
ים הוא גוף גדול של מים מלוחים, המופרד מן האוקיינוס ביבשת, אי או ארכיפלג, אך עדיין מקושר אליו. 

* אם מקווה מים גדול סגור מכל צדדיו ביבשה, אז הוא נקרא "אגם" ולא ים, אם כי ישנן מספר אגמים אשר נהוג לקרוא להן בשם "ים", כמו למשל ים המלח, ים כנרת והים הכספי.

* ישנם ימים אשר מוקפים ביבשה מ-3 צידיהם, ולפיכך עונים גם להגדרת מפרץ. במקרים אלו ההחלטה לכנותם "ים" ולא "מפרץ" נובעת בדרך כלל מהיותם גדולים יותר (ים אוחוצק, הים האגאי) ו/או סגורים יותר (הים האדום, הים השחור). עם זאת, כללים אלו אינם חד-משמעיים, ולעיתים ההחלטה אם לקרוא לגוף מים "ים" או "מפרץ" היא שרירותית. דוגמאות למקרים שסותרים את הכללים הם המפרץ הפרסי (למרות היותו כמעט לגמרי סגור), מפרץ מקסיקו ומפרץ הדסון (למרות שהם גדולים מרוב הימים המוכרים).

* ימים מובדלים מאוקיינוסים בגודלם הקטן יותר. במקרה זה, בשונה משתי הדוגמאות הקודמות, אין בלבול בין שני המושגים, שכן רשימת האוקיינוסים קצרה במיוחד וכוללת רק את (מסודרים לפי הגודל) האוקיינוס השקט, האוקיינוס האטלנטי, האוקיינוס ההודי, ואוקיינוס הקרח הצפוני (ארגון ההידרוגרפיה הבינלאומי דן גם בהגדרת האוקיינוס הדרומי, אולם נכון ל-2017 טרם התקבלה החלטה סופית בנושא).

## מקרי הגדרה תרבותית או פוליטית
בחלק מהמקרים הסיבה ששם מסוים הכה שורש היא בעיקרה תרבותית: הים האגאי למשל, נקרא בפי העות'מאנים על בסיס שמות מהמיתולוגיה היוונית. הים הערבי מציין את השליטה הערבית הממושכת בסחר דרכו. באופן דומה השתמר שם של ימות (הכנרת, ים המלח, הים הכספי ועוד) בתור ים - תרבות אחת או יותר בעבר התייחסה לגוף המים בתור ים, והשם הכה שורש. דוגמה לוויכוח פוליטי דומה שקיים בימינו היא הקרב שמנהלות חלק ממדינות ערב כנגד השם "המפרץ הפרסי". בתרבות הערבית הוא מוכר בתור "המפרץ הערבי" וכמובן שיש לשם משמעות פוליטית.

דוגמה דומה היא ים סרגסו, שהוא אזור בלב האוקיינוס האטלנטי שמאופיין באוכלוסיית אצות עשירה ואינו עונה להגדרה המקובלת של ים.

## ראו גם
*גאוגרפיה פיזית – מונחים

## קישורים חיצוניים

*
אורהן הראשון

**אורהן הראשון** (טורקית **Orhan Gazi**; טורקית עות'מאנית **اورخان بک**, 1281 – מרץ 1362) היה שליט האימפריה העות'מאנית בין השנים 1326 ו־1362. אורהן כבש את רוב מזרח אנטוליה.

אורהן ביי, בנו וממשיך דרכו של עות'מאן, המשיך את מגמת ההתרחבות של העות'מאנים על חשבונה של האימפריה הביזנטית ובכיבושיו הגיע עד הדרדנלים. הוא לטש עיניים גם לעבר שטחיהן של הנסיכויות הבייליקיות באנטוליה, ונגס בשטחן. הוא השתלט על ניקאה וניקומדיה שהיו לאיזניק ולאיזמיט, וכן על גליפולי, העיר העות'מאנית הראשונה בתראקיה שבאירופה. המעבר לאירופה נעשה כהתערבות בסכסוך פוליטי ביזנטי פנימי ב-1352.

אורהן זכור לטובה בעקבות היסודות שהניח למדינה העות'מאנית. בתקופת שלטונו נראו ניצנים של התנהלות אדמיניסטרטיבית תקינה בניהול אנשי הדת (העולמא). הוא יזם, בין היתר, את שיטת הטימאר, והיה הראשון שהקים מדרסות בשטחי שליטתו (הראשונה קמה בשנת 1331). כמו כן הוא הקים את הדיואן, בהתחלה כמעין מועצה מייעצת לשליט, ובראשה הוזיר הגדול, וטבע מטבע עות'מאני עצמאי ראשון בשם אקצ'ה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סולטאני האימפריה העות'מאנית
קטגוריה:מלחמות ביזנטיות-עות'מאניות
קטגוריה:ילידי 1281
קטגוריה:נפטרים ב-1362
מוסטפא הראשון

**מוסטפא הראשון** (בטורקית: I. Mustafa; בטורקית עות'מאנית: **مصطفى اول**, 1592 – 20 בינואר 1639) היה פעמיים סולטאן האימפריה העות'מאנית; בפעם הראשונה בין השנים 1617 ועד 1618 ופעם שנייה בין 1622 ועד 1623. מוסטפא היה אחיו של אהמט הראשון. מוסטפא נחשב למפגר או לכל הפחות לנוירוטי, הודח ונכלא ל-16 שנים בקפס.

## ביוגרפיה
המנהג באימפריה העות'מאנית היה כי עם עלייתו לשלטון של סולטאן חדש יוצאו להורג כל אחיו, במטרה למנוע תביעות נוספות לכתר (אביו של מוסטפא, מהמט השלישי, הוציא להורג עם עלייתו לשלטון את 19 אחיו). אולם אהמט הראשון כשמונה לסולטאן בגיל 13, חס על חייו של אחיו בן ה-12 מוסטפא.

הסיבה לכך היא כי בעת עלייתו לשלטון, לא היו לאהמט ילדים, כך שמוסטפא היה יורשו היחיד. אולם גם לאחר שלאהמט נולדו מספר בנים, מוסטפא נשאר בחיים, ככל הנראה בשל בעיותיו הנפשיות הברורות. סיבה נוספת אפשרית היא השפעתה הרבה של קסם סולטאן, אשתו האחרונה של אהמט, שרצתה למנוע את שלטונו של בנו הבכור (מאישה אחרת), עות'מאן.

במשך כל שלטונו של אחיו היה מוסטפא כלוא בקפס, עובדה שייתכן והשפיעה על בריאותו הנפשית אף יותר.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סולטאני האימפריה העות'מאנית
קטגוריה:ילידי 1592
קטגוריה:נפטרים ב-1639
יחסי עבודה

**יחסי עבודה** הם המערכת המשקפת את כל השחקנים במסגרת החברתית הקשורה לעבודה במתכונת של עובד ומעסיק, מערכת שנהוג לכנות אותה במחקר הכלכלי "שוק העבודה". שחקניו מחולקים לשלוש קבוצות:

#שכירים.
#מעסיקים.
#ארגוני עובדים וארגוני מעבידים.
#ממשלה ורגולטורים אחרים.

ניתן לפרש יחסי עבודה בצורתם המלאה, הכוללת כל התרחשות כלכלית וחברתית בשוק העבודה, או בדרך המצמצמת, הכוללת מגע על בסיס הסכמי השכר. יש המציינים יחסי עבודה אך ורק כמגע המאופיין בפעילותם של נציגי עובדים שונים.

בכל יחסי עבודה קיים מתח מתמיד בין **שיתוף פעולה** בין גורמים אלו, לבין היווצרותם של **סכסוכי עבודה**.

החוקר א' שירום חילק ב-1983 את יחסי העבודה לארבע רמות (מהמצומצמת למקיפה):

#דרג קבוצת העבודה 
#דרג ארגון העבודה 
#דרג שוק העבודה, הכולל ענפי שוק שלמים
#דרג המשק הלאומי

ניתן להבחין בין ארבע גישות עיקריות לחקר יחסי העבודה (כפי שחילק החוקר ג' בליין ב-1978):

***הגישה היחידאית** רואה ביחסי העבודה יחסים שביסודם מונחים אינטרסים משותפים והרמוניים. על פי גישה זו סכסוכי עבודה מבטאים חוסר יכולת לממש בפועל את השילוב בין הגורמים השונים.
***[[גישות קונפליקט|גישת הסכסוך]]** היא גישה המתארת את שוק העבודה כזירה של מאבקים בין מעמדות חברתיים שונים. כאן ניתן להתייחס לשתי גישות משנה:
****[[מרקסיזם]]**, המתאר את המשק כמאבק מקוטב בין שני מעמדות: עליון ותחתון (בורגנות ופרולטריון).
****[[אסכולת פרנקפורט]]** (הקשורה גם לנאו-מרקסיזם) המתארת מאבק בו קבוצות חברתיות רבות ונטיות למיסוד המאבק, במקום הקצנתו.

***גישת המערכות**

***הגישה המדינתית**

## ראו גם
* הנעה לעבודה
* פרקריאט

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:שוק העבודה
קטגוריה:מנהל עסקים
ברדיה (עיר)

**בַרְדִיַּה** (ערבית: البردية, או **בוּרדי**: البردي) היא עיר נמל בצפון מזרח לוב, סמוך לגבול עם מצרים.

העיר הייתה המבצר האיטלקי המוגן ביותר בלוב במלחמת העולם השנייה, במלחמתם נגד הבריטים. השלטון בעיר עבר ידיים מספר פעמים, עד שנכבשה לבסוף, בנובמבר 1942 בידי הבריטים.

## קישורים חיצוניים

* הקרב על ברדיה

קטגוריה:לוב: ערי נמל
קטגוריה:לוב: ערים
קטגוריה:לוב: ערי חוף
מירנדזית

ממוזער|מפת המקומות אשר במדברים במירנדז
**מירנדזית** היא שפה המדוברת בצפון-מזרח פורטוגל. בשנת 1999 היא קיבלה מעמד רשמי באזורים בהם מדוברת. לשפה 5,000 דוברים כשפת אם, ועוד כ-10,000 דוברי שפה שנייה. הם מרוכזים בסביבת העיר מירנדה דו דורו.

מירנדזית נחשבת לניב של השפה הלאונית מהאזור הצפוני של ספרד ובכך לשריד האחרון של שפת ממלכת לאון העתיקה.

## ראו גם

* אסטורית
* לאונית

## קישורים חיצוניים

*Lhéngua i cultura mirandesa

קטגוריה:שפות איבריות מערביות
קטגוריה:פורטוגל: תרבות
רדון

**רדון** (או **ראדון**; **Radon**) הוא יסוד כימי רדיואקטיבי ממשפחת הגזים האציליים שסמלו הכימי Rn ומספרו האטומי 86. הוא נוצר כתוצאה מדעיכה רדיואקטיבית של היסוד רדיום, המצוי בכל סוגי הקרקעות בריכוזים שונים. לרדון ישנם 38 איזוטופים מוכרים, כולם רדיואקטיביים. היציב שבהם הוא ^222Rn, בעל זמן מחצית חיים של 3.8235 ימים.

הגז רדון התגלה על ידי ארנסט רתרפורד ורוברט ב' אוונס באוניברסיטת מק'גיל בשנת 1899. איזוטופ של רדון, רדון-220, היה הראשון עבורו חושב זמן מחצית חיים, על ידי הארייט ברוקס, ובעקבות ניסויים איתו הונחו היסודות למדע הפיזיקה הגרעינית.

## זיהום רדון
גז הרדון הוא גז רדיואקטיבי חסר צבע, טעם וריח. רדון הוא גז אציל, כך שהוא אינו מתרכב עם אטומים אחרים הנמצאים בריאות, ומרבית האטומים של רדון הנשאפים לריאות ננשפים מהן לפני שהם דועכים רדיואקטיבית. עם זאת, אותו חלק מאטומי הרדון שכן דועך בתוך גוף האדם מותיר בו אטומים רדיואקטיביים אחרים, יותר פעילים כימית, שעשויים להיוותר בגוף למשך תקופה ארוכה ולהמשיך לפלוט קרינה רדיואקטיבית לעבר תאים סמוכים. לכן, שאיפת הגז עשויה להוביל להתפתחות סרטן. רדון מוגדר על ידי הסוכנות הבין לאומית לחקר הסרטן (IARC) כחומר מסרטן באופן ודאי.

הגז מופיע בשרשראות הדעיכה של מספר יסודות רדיואקטיביים המצויים בקרקע, כגון רדיום ואורניום. עם ההתפרקות הרדיואקטיבית של יסודות אלו נוצר הגז, שיכול להתנדף מהקרקע דרך חריצים ולהצטבר במרתפים לא מאווררים. יסודות רדיואקטיביים אלו נמצאים גם בחומרי בנייה המופקים מהקרקע (ובמיוחד מלט), לכן הגז יכול להיפלט גם מקירות מבנים ובעיקר מקירות המכילים כמות גדולה של בטון. עם זאת, פליטת הרדון מהקירות היא איטית והכמות הנפלטת קטנה. בתנאים של אוורור נורמלי כמות זו אינה מהווה סכנה לבריאות. הרדון כגז, או כאטומים בודדים הנספחים לחלקיקי האבק באוויר, חודר למערכת הנשימה ומקרין על רקמות הריאה. ככל שעולה ריכוז הרדון, גדל הסיכוי לחלות בסרטן הריאה. האוכלוסיות הרגישות במיוחד לחשיפה לרדון הם ילדים ומעשנים.

הרדון אחראי לכמחצית מהחשיפה לקרינה רדיואקטיבית טבעית. חשיפה זו אחראית לעשירית ממקרי סרטן הריאות במדינות המפותחות. מסיבה זו ישנם מספר מומחים הממליצים לאוורר מקומות סגורים כגון מרחבים מוגנים ומרתפים, ותמיד להשאיר את החלונות פתוחים.

בישראל, בדיקות רדון מתבצעות, בין היתר, על ידי חברות פרטיות. רוב מקרי גז הרדון נמצאים בחדרים מוגנים. פרקטיקה נפוצה לאיתור גז רדון בחדר מסוים כוללת התקנת מכשיר הבודק את רמת גז הרדון במשך תקופה של כחודש, במהלכה אין לפתוח את החדר.

## ראו גם
*גז אציל
*דעיכת אלפא

## לקריאה נוספת
*אנתוני נרו, "קרקע, אויר, רדון ובית", **[[פי האטום]]** ד-4, פברואר 1990.

## קישורים חיצוניים

*רשימת מוסמכים בעלי היתר לבדיקת רדון מטעם המשרד להגנת הסביבה
*
*גז ראדון במבנים, שאלות ותשובות - המשרד להגנת הסביבה, 21 בנובמבר 2006
*בדיקות לגילוי גז ראדון באתר המשרד להגנת הסביבה
*

## הערות שוליים

קטגוריה:גזים אצילים
קטגוריה:יסודות רדיואקטיביים
ערפיח

[שמאל|ממוזער|250px|ערפיח מלאכותי, שנוצר לצורך צילום סרט, נועד לשחזר את אווירתה של [לונדון הוויקטוריאנית, שהתאפיינה בערפיחים כבדים ותכופים]]
**עַרְפִּיחַ** הוא זיהום אוויר אביך הנוצר כתוצאה משילוב בין ערפל ופיח. הערפיח מופיע לרוב באזורים עירוניים צפופים בהם מתרחשת פליטת מזהמים רבים, לרוב כתוצאה מכלי רכב רבים או מפעלי תעשייה.

המזהמים בערפיח הם חלקיקי עשן ואבק, פחמן חד-חמצני ותרכובות חנקן, ואלה גורמים לתגובות כימיות באוויר (ערפיח פוטוכימי) היוצרות מזהמים נוספים כמו האוזון ותרחיפים אורגניים רעילים. כאשר טיפות הערפל סופחות אליהן את חלקיקי המזהמים נוצר ערפל בגוון צהוב, הוא הערפיח. בתנאים רגילים הוא מתפזר במרומי האטמוספירה אולם, בתנאים הפוכים כאשר הלחץ הברומטרי נמוך דווקא בשכבות התחתונות וגבוה בשכבות העליונות, אין הערפיח מתפזר ובמקומות בהם הזיהום גדול במיוחד, הוא אף נעשה קבוע כבערים גדולות בעולם (לוס אנג'לס ולונדון, למשל).

בשל הרכבו הכימי עלול הערפיח להיות גורם קטלני, ומדי שנה בשנה הוא גובה מיליוני קורבנות, במיוחד קשישים או אלה הסובלים מקשיי נשימה. כן הוא גורם למחלות ריאה והתקפות אלרגיה שונות.

כיום ישנן מספר דרכים שביכולתן לצמצם את תופעת הערפיח או למנוע אותה כליל. דרכים אלו מסתכמות בעיקר בצמצום מזהמים על ידי הגבלות על תנועה ברכב באזורים עירוניים או מעבר לצריכת דלק יעילה יותר ופחות מזהמת.

בנוסף על השפעותיו הרעילות, הערפיח מוריד את הראות האטמוספירית.

## קישורים חיצוניים

* אבישי חאליסי, מהו ערפיח, מגזין אימגו
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זיהום אוויר
קטגוריה:איומים ומפגעים סביבתיים
קטגוריה:ערפל
פרוגרסיב מטאל

**פרוגרסיב מטאל** (באנגלית: **Progressive Metal**; תרגום חופשי: **מטאל מתקדם**; נקרא גם: **פרוג מטאל**, **Prog Metal**) הוא זרם מוזיקלי המשלב בין רוק מתקדם והבי מטאל.

הסימנים הראשונים לז'אנר הופיעו בתחילת שנות ה-70 כאשר אבות ראשונים כמו King Crimson ו-Rush לקחו את הרוק המתקדם לכיוון כבד יותר, המושפע רבות מהבי מטאל והארד רוק. פרוגרסיב מטאל, כסגנון מוזיקלי מובהק, קודם בעיקר על ידי חברי סצנת ההבי מטאל האמריקאית של אמצע שנות ה-80, בעיקר Queensrÿche, Fates Warning ומאוחר יותר על ידי Dream Theater ו-Symphony X.

## מאפיינים
פרוגרסיב מטאל משלב את הנגינה הרועשת, מונעת הגיטרה של הבי מטאל וממזגת אותה עם מיומנות טכנית ווירטואוזיות בהשפעת רוק מתקדם. פרוגרסיב מטאל מאופיין בכתיבת שירים לא שגרתית הכוללת הרמוניות מורכבות, קטעים מרובים, כלי נגינה לא שכיחים בהבי מטאל מסורתי כגון קלידים, וכן השפעות מחוץ למוזיקת מטאל. לעיתים קרובות, זמרים מעדיפים שירה נקייה, ומשתמשים בליריקה פואטית ולעיתים מלנכולית הכוללת נושאים כגון רגשות, פילוסופיה, מדע בדיוני ופוליטיקה.

## ראו גם
* רוק מתקדם
* הבי מטאל

## קישורים חיצוניים

* פרוגרסיב נגד מטאל - מאמר על הז'אנר החדש, וההבדלים בין רוק מתקדם ובין Heavy Metal
## הערות שוליים

קטגוריה:סגנונות מטאל
קטגוריה:רוק מתקדם
חברויות באינטרנט

**חברויות באינטרנט** היא תופעה שהתפתחה כחלק מתרבות האינטרנט, ובה אנשים מכירים זה את זה באמצעות האינטרנט. לפעמים הקשר מגיע גם לכדי חברות בעולם האמיתי.

## רקע טכנולוגי
עם התפתחותו של האינטרנט וריבוי המשתמשים בו החל האינטרנט לתפוס מקום מרכזי יותר ויותר ככלי תקשורת וכאמצעי תקשורת.
מכיוון שהרבה מאוד אנשים יוצרים מגע זה עם זה באמצעות האינטרנט החלה להופיע תופעה של חברויות באינטרנט.
לצורך השימוש באינטרנט ליצירת קשרים בין-אישיים יש צורך באוריינות דיגיטלית, הכוללת את המיומנויות המאפשרות להשתמש במחשב ובאינטרנט באופן יעיל ובטוח.

## יצירת חברויות באינטרנט
אנשים רבים מוצאים קבוצות אנשים המתעניינים בנושא משותף, אנשים רבים פוגשים זה את זה באמצעות תוכנות מסרים מיידיים, ישנם אתרים לחיפוש בן/בת זוג וישנם אתרי חדשות בהם כל אחד יכול לרשום את תגובתו לכתבה מסוימת.

## אנונימיות וזהות וירטואלית
האינטרנט מאפשר שמירה על אנונימיות, כך שבמקרים רבים המשתמש אינו מחויב לחשוף את זהותו האמיתית.

מצב זה יכול להיות מנוצל לרעה. לדוגמה: בחברויות דרך האינטרנט קורה לעיתים קרובות שאנשים מספרים על עצמם דברים לא אמיתיים, במטרה למשוך אנשים להתחבר איתם על בסיס כוזב.

עם זאת, האנונימיות פותחת בפני המשתמשים גם הזדמנויות חיוביות כל עוד הם מקפידים לפעול במסגרת הנטיקה, שהיא אוסף כללי נימוס ונורמות התנהגותיות שהפכו חלק אינטגרלי מתרבות האינטרנט, ומשמשים לצורך תקשורת נכונה וחיובית באינטרנט.

זהות וירטואלית היא זהות חברתית דרכה משתמשי האינטרנט מגדירים עצמם בקהילות מקוונות ובאתרים.
השימוש באווטאר הוא נוהל מוסכם בו המשתמש יכול להציג את עצמו באופן הרצוי לו ללא תלות במאפיינים האמיתיים בעולם האמיתי. משום ששימוש מוצהר וגלוי באווטר הוא חלק מהנורמה של תרבות האינטרנט, אין הוא נתפס בגדר רמייה.

## סכנות ושמירה על בטיחות
אחד האירועים הטרגיים שאירעו בגלל חברויות באינטרנט היה רציחתו של הנער אופיר רחום, תלמיד תיכון בן 16 מאשקלון, אשר פותה בראשית שנת 2001 על ידי פלסטינית להפגש עמה למטרות רומנטיות, לכאורה, אך משהגיע לפגישה והמשיך עימה במכוניתה, הסיעה את שניהם למפגש עם שאר חברי חוליית הטרור שרצחו אותו ביריות קלצ'ניקוב בעוד היא צופה מהצד.

גולשי אינטרנט סיגלו לעצמם מספר כללים על מנת להימנע מתקריות דומות:
* אין לתת כתובת או פרטים מזהים אחרים דרך האינטרנט, לרבות פרטי אמצעי תשלום.
* אין לקבוע פגישה אלא לאחר התכתבות ארוכה עם האדם, שיחות טלפוניות ובדיקות רלוונטיות אחרות לגבי זהותו וכוונותיו.
* לקבוע פגישות במקומות ציבוריים כגון בית קפה, על מנת שיהיו עוד אנשים בסביבה וכך אם לפוגש/ת יש כוונות רעות, תתעורר אצלו/ה רתיעה.

## ראו גם
* קשרים בין-אישיים
* קהילה מקוונת

## קישורים חיצוניים
* זהירות אינטרנט, באתר "סנונית"
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:קשרים בין-אישיים
הגנת אלכין

**הגנת אלכין** שייכת לסוג הפתיחות בשחמט  ברגלי של המלך, בהן השחור אינו מגיב בצורה ישירה, אלא בדרך עקיפה. בסוג פתיחות זה (משחק חצי פתוח) כלולות גם הגנת קארו-קאן, ההגנה הסיציליאנית וההגנה הצרפתית.

הגנה זו נקראת על שם אלוף העולם אלכסנדר אלכין משום שבתחרות בינלאומית בבודפשט בשנת 1921 הוא השתמש בה בהצלחה. אולם פתיחה זו הייתה בשימוש כבר בסוף שנות ה-80 של המאה ה-19, ורק קרוב לשנת 1920 היא שוכללה על ידי התאורטיקן אהרון נימצוביץ' ובאה לידי ביטוי, כאמור, בתחרות של אלכין בה הוא הצליח לשלב בין הטקטיקה של הגנה זו עם רעיונותיו האסטרטגיים של נימצוביץ'.
נימצוביץ יצא נגד הסגנון המסורתי שהעניק חשיבות ראשונה במעלה להסעת הרגלים. הוא טען כי מבחינה טקטית צריך להעדיף את הצבת הרצים במרכז הלוח, משום ששליטתם בערוגות גדולה יותר מזו של הרגלים.

בפתיחה זו, השחור גורר את הלבן לפתח את חייליו על חשבון טמפו (זמן מסעים) שאותו השחור מנצל לפיתוח רציו. בהמשך הוא יחליף במרכז על ד6 ויתקיף את הרגלים הנותרים שם.

הגנת אלכין מקוטלגת בשיטת אנציקלופדיית פתיחות שחמט בין B02-B05.
* 1. ה4   פו6
שחור תוקף את הרגלי הלבן. (אמנם הלבן יכול להגן על ידי פג3 ואז ישחק השחור ה5 אלא שאז תתקבל הפתיחה המוכרת בשם הפתיחה הווינאית כאן הלבן אינו מנסה להגן על הרגלי, אלא לתקוף בעזרתו את הפרש):
*2. ה5   פד5
*3. ג4   פב6
*4. ד4   ד6

מטרת השחור במסע האחרון היא ניפוץ השליטה של הרגלים הלבנים במרכז. הלבן ינסה לחזק את הרגלי ה5, ולשם כך נתונות בידיו שתי אפשרויות: תמיכה על ידי הרגלים ותמיכה על ידי רצים.

א. תמיכה על ידי הרגלים:
*5. ו4   ד6:ה5
*6. ו:ה5   פג6
*7. רה3   רו5
*8. פג3   ה6
*9. פו3   פב4
*10. צג1   ג5
השחור מעוניין לפתוח את טור ג כדי לתקוף על ידי הצריח באגף המלכה ולהחליש את הרגלי ה5.

ב. תמיכה על ידי רצים:
*5. פו3   רז4
*6. רה2   ג6

והשחור ימשיך בהחלפת רצים: ר:פ, ר:ר ואחר כך יכה פ:ג4.
אמנם הרגלי השחור ג6 חוסם את הפרש, אך אסור לשחור להוציא במסע הששי את הפרש לערוגה ג6 משום שהקרב עלול להסתיים לא טוב מבחינתו: 6. ---   פג6 7. ה6   ו7:ה6 8. פז5   ר:ר 9. מה:ר   פ:ד4 10.מה-ה4   ה5 11. פ:ח7 ובהמשך מאיים מה-ז6+.
ללבן מוצעת גם דרך שונה במסע הששי:
*6. ה:ד6   ה:ד6
*7. רה2   רה7
*8. פג3   0-0
*9. ב3   צה8
*10. 0-0   רו6
*11. רה3   פג6
*12. צג1   ד5
השחור מתקיף במרכז והלבן נאלץ להתגונן. במסעו האחרון, השחור שואף להחליף על ד5, כך שיישאר לבן מנותק ובודד על ד4, או שלבן יתקדם ג5 ויפצל את הרגלים באגף המלכה. כך או כך השחור מרוויח מהתקפתו במרכז.
## קישורים חיצוניים
* הסבר וידאו על הגנת אלכין באתר יוטיוב (כ-10 דקות)

## הערות שוליים

אלכין, הגנת
עופר ברוק

**עופר ברוק ** (נולד ב-13 בינואר 1968) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת אמן בין-לאומי (מ-1990) וחבר נבחרת ישראל לשעבר.

ברוק היה אלוף ישראל לילדים עד גיל 14, אלוף ישראל לנוער (עד גיל 20) בשנת 1983, וזכה במדליית זהב במכביה הארבע-עשרה.

ברוק השתתף בנבחרת האולימפית של ישראל:

## קישורים חיצוניים

* תוצאות עופר ברוק באולימפיאדה, באתר אולימפבייס 

קטגוריה:נציגי ישראל באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:אלופי ישראל לנוער בשחמט
קטגוריה:אמנים בין-לאומיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
הגנה סיציליאנית

**הגנה סיציליאנית** היא פתיחה בשחמט, השייכת לסוג ההגנות החצי פתוחות, וככל הנראה היא המקובלת ביותר. לפתיחה זו מספר נוסחים (וריאנטים) כשהחריף שבהם הוא "נוסח הדרקון".
הגנה זו קרויה על שם שחמטאים סיציליאנים, שפיתחו אותה במאה ה-16.
ההגנה הסיציליאנית מנסה להשיב מלחמה על ערוגות המרכז דרך אגף המלכה. בכך היא מהווה שיפור של הגנת קארו-קאן, בה אגף המלכה נשלט על ידי הלבן. למעשה, ההגנה הסיציליאנית מנסה לענות גם על בעיית הרץ הסגור ג8, שבהגנה הצרפתית ובקארו-קאן נשאר מאחור ונאבק לצאת.

מסע הפתיחה הראשון:

1. ה4 ג5

כבר במסעו הראשון של השחור הוא יוצר עמדה לא-סימטרית ובכך הוא מנסה ליטול מהלבן, מיד עם פתיחת המשחק, את יתרונו במתן הטון במשחק. השחור אינו כובש בצורה ישירה את ערוגת המרכז, אלא שולט עליה בדרך עקיפה על ידי 1. --- ג5. בסוג פתיחות זה (ההתמודדות העקיפה) כלולות גם הגנת קארו-קאן, הגנת אלכין וההגנה הצרפתית.
השחור ינסה לתקוף באגף המלכה, בעוד הלבן יפעיל לחץ במרכז ויכוון את התקפתו לאגף המלך.
*1. ה4 ג5
השחור מפריע ללבן להציב רגלי על ד4.
*2. פו3 פג6
*3. ד4 ג:ד4
*4. פ:ד4 פו6

מטרת הלבן היא פתיחת האלכסונים של הרצים. מסעו הרביעי של השחור תוקף את הרגלי הלא מוגן ה4 בעזרת פרשו ומאלץ את הלבן לבצע צעד הגנתי, בשעה שהוא, השחור, יוכל להתחיל לכבוש את המרכז ולכן אסור לו להניח ללבן להציב את הרגלי ג2 על ג4.

מכאן השחור יוכל להמשיך בצורה הגנתית מבוצרת: ה6 --> רה7 --> 0-0 --> א6 --> מהג7.

## הסתעפות ניידורף
הסתעפות פופולרית בפתיחה שבה השחור מקדים ומונע את המסע 6.רב5+
*1. ה4 ג5
*2. פו3 ד6 (סיציליאנית מודרנית, ולא פג6 וד6 מאוחר יותר-סיציליאנית קלאסית)
*3. ד4 ג:ד4
*4. פ:ד4 פו6
*5. פג3 א6
*6. רה2 (נוסח אופוסנסקי) ה5
*7. פב3 רה7

אפשרויות אחרות הן:
*6. רג4 ה6 - התקפת פישר-סוזין.
*6. רה3 - ההתקפה האנגלית שיכולה להתווסף בהמשך המשחק.

## נוסח הדרקון
לפתיחה זו יש נוסח אחר: "הנוסח הדרקוני" התוקפני יותר ובו השחור תוקף באגף מלכתו, נוסף על מה שהקדים והתבצר באגף המלך.
בנוסח זה הפרש הלבן ישאף להתייצב על ד5 בעוד שהפרש השחור ישאף להתייצב על ג4 הואיל והטור ג' פתוח ללחץ הצריח השחור.
*5. פג3 ד6
*6. רה2 ז6
*7. רה3 רז7
*8. 0-0 0-0
שחור מאיים ד6 ד5, לבן ימנע זאת.
*9. פב3 רה6
*10. ו4 פא5
*11. ו5
הלבן מנסה לפרוץ באגף המלך.
*11. --- רג4
*12. רד3
(לבן אינו זוכה בכלי על ידי פ:פ בגלל ר:ר)

הלבן יכול לתקוף באגף המלך, בעוד לשחור יחסרו כלים להתקפה באגף המלכה לאחר חילופי קצינים.
*12. --- פ:פ
*13. א2:פ ר:ר
*14. ג2:ר ד5
*15. רד4 ד:ה4
*16. ד:ה4
כעת השחור ישאף לחילופי קצינים, גם כדי לשבור את התקפת הלבן וגם כדי להחליש את הרגלים הלבנים.
* במקום המסע הרביעי של השחור פו6, אפשרי המסע 4... ה5. מתקיף את הפרש הלבן ומנסה לחזור ולשלוט במרכז.
*4. --- ה5
*5. פ-ב5 ד6

אסור ללבן פב3 בשל רב4 עם התקפה חזקה. לשחור מנגד לא מומלץ א6 למשל, בשל האיום פד6.
*6. פב1-ג3 א6
*7. פא3 רה7

והשחור עומד טוב. הפרש הלבן על א3 נמצא בפינה והדבר מהווה חיסרון ללבן.

## משחק ובו לפחות שלושה נוסחים להגנה הסיציליאנית

1. ה4 ג5 **ההגנה הסיציליאנית**
2. פו3 ה6 **נוסח פולסן**
3. ד4 ג:ד4
4. פ:ד4 פו6 **נוסח אנדרסן**
5. פג3 רב4
6. רד3 (עדיף ה5) ...
6. ... ד5
7. ה5 פו-ד7
8. מהז4 ר:ג3 (ההגנה היחידה היא 8. ... ז6)
9. ב:ג3 מו8? (ז6 טוב יותר)
10. רא3+ מז8
11. פ:ה6! (תוך איום כפול: מט או לכידת המלכה) ...
11. ... ו:ה6
12 מה:ה6 x

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
סיציליאנית, הגנה
הגנת קארו-קאן

**הגנת קארו-קאן** (ECO: B10-B19) שייכת לסוג הפתיחות בשחמט ברגלי של המלך, בהן השחור אינו מגיב בצורה ישירה, אלא בדרך עקיפה. בסוג פתיחות זה (ההתמודדות העקיפה) כלולות גם הגנת אלכין, ההגנה הסיציליאנית וההגנה הצרפתית.

הגנה זו קדומה בזמנה להגנה הצרפתית; עוד ב-1590 השתמשו בה שחמטאים איטלקיים, אולם מבחינה טקטית היא שיכלול של ההגנה הצרפתית. השינוי העיקרי בה הוא השארת הנתיב של רג8 פתוח, אך חסרונה בולט בהפקרת המרכז ללחץ הכלים הלבנים. הגנת קארו-קאן מתאפיינת בפסיביות לעומת ההגנה האקטיבית-לוחמנית של הצרפתית.

: 1. ה4 ג6

ההמשך הנפוץ ביותר הוא 
: 2. ד4 ד5
 
שני החסרונות הבולטים בהגנה זו הם: א. אם השחור ירצה להתקיף באגף המלכה, ייאלץ להסיע את הרגלי ג6-ג5 וזהו בזבוז טמפו לטובת הלבן. ב. הערוגה ג6 - שהיא מקום התפתחותו הטבעי של הפרש ב8 - חסומה על ידי הרגלי.
למרות זאת הגנת קארו-קאן נותנת לשחור אפשרות להתבצר בצורה בטוחה.

## וריאציה קלאסית
: 3. פג3 (או פד2) ד:ה4
: 4. פ:ה4 רו5
: 5. פז3 רז6

המהלכים לעיל נחשבו זמן רב לטובים ביותר עבור שני הצדדים בהגנת קארו-קאן.
: 6. ח4 ח6
: 7. פו3 פד7
: 8. ח5 רח7
: 9. רד3 ר:ד3
: 10. מה:ד3

הרגלי הלבן ב-ח5 נראה מוכן לתקוף, אך הוא עלול להוות חולשה לקראת סוף המשחק.

השחור לא מתפשר על מבנה הרגלים שלו ומשחק ג5 כדי לאיים על משבצת ד4. בסיום יש לשחור את האפשרות להצריח גם לצד המלכה וגם לצד המלך. ללבן לעומת זאת, לא מומלץ להצריח באגף המלך בגלל הרגלי הפתוח ב-ח5.

## וריאציית שטייניץ / נימצוביץ' / סמיסלוב

: 3. פג3 (או פד2) ד:ה4
: 4. פ:ה4 פד7

הווריאציה נקראת בנפרד על שמם של השחמטאים וילהלם שטייניץ, אהרון נימצוביץ' ווסילי סמיסלוב.

וריאציה זו דומה לווריאציה הקלאסית, פרט לכך שלשחור יש יותר חופש פעולה, כי הוא לא נאלץ להזיז את הרץ שלו למשבצת ז6. אולם, חופש זה בא עם מחיר, הלבן שגם נהנה מיותר חופש, משתלט על המרכז ויכול לבחור בין מספר מהלכים, כאשר האגרסיבי מביניהם הוא פז5.

## גרסה נוספת של וריאציה קלאסית

: 3. פג3 ד:ה4
: 4. פ:ה4 פו6

מטרתו של השחור להחליף פרשים על ידי רגלי ז7 ולפתוח את הטור ז' לתנועת הצריח. בהמשך מתכנן השחור לבצע הצרחה גדולה ולהתקיף ה7-ה5. גם הלבן יבצע הצרחה גדולה כדי להתחמק מהתקפת הצריח השחור.
הלבן ממשיך ללא חילופין:

: 5. פז3 ה5
: 6. פו3

כאן זו תהיה שגיאה להכות 6. ד:ה5, משום שהשחור ישיב 6... מה:מה ואחר כך 7. מ:מה פז4 והשחור בעמדה עדיפה לאחר שמחזיר רגלי.

: 6. ... ה:ד4
: 7. פ:ד4 רג5
: 8. מהה2+ רה7
: 9. רה3

הלבן יצריח באגף המלכה כדי לאפשר מרחב פעולה לקצינים שיהוו איום למלך השחור, המצריח באגף המלך.

קארו-קאן, הגנת
מקבילית המוחות

**מקבילית המוחות** הוא שעשועון ידע טלוויזיוני נושא פרסים בהפקת הערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית ששודר בין השנים 1989–1996. בארבע העונות הראשונות הנחה את התוכנית יצחק שמעוני, שאף נתן לה את שמה העברי. בשתי העונות האחרונות הנחה אותה מיכאל דק.

התוכנית מבוססת על פורמט בריטי בשם "Mastermind" אשר משודר בערוץ BBC משנת 1972 ועד היום, זכה להצלחה רבה ונמכר לערוצי טלוויזיה רבים ברחבי העולם לאורך השנים.

נגינת הפתיחה של התוכנית לקוחה מיצירתו של דמיטרי שוסטקוביץ', הקונצ'רטו לפסנתר בפה מז'ור.

## פורמט
כל משתתף בשעשועון עמד בפני שני סבבי שאלות (שתי דקות כל סבב). בסבב הראשון נשאל המתמודד שאלות בתחום ספציפי אותו בחר, ובשני נבחן בידע כללי. משתתף אשר לא ידע תשובה אמר "עבור", והמנחה המשיך לשאלה הבאה, מבלי שיתבזבז זמן. כשענה תשובה לא נכונה היה המנחה אומר לאלתר את התשובה על חשבון זמנו של המשתתף, כך שבמצב של אי ביטחון בתשובה הנכונה עדיף היה שלא לענות.

בכל תוכנית השתתפו ארבעה מתמודדים, כשהטוב בכל תוכנית (זה שצבר את מספר הנקודות הגבוה ביותר בשני הסבבים) עבר לשלב גבוה יותר.

התוכנית שודרה בערוץ הראשון במשך עונות אחדות, כשבתום שלוש עונות נערך משחק הגמר בו זכה המשתתף משה אנג'ל; במקום השני זכה עו"ד צבי ניר ובמקום השלישי עמוס ארליך.

התוכנית שודרה לפני שערוץ 2 עלה לאוויר ופרסים יקרי-ערך עדיין לא היו נהוגים, כך שהמשתתפים ב"מקבילית המוחות" השתתפו יותר למען הפגנת הידע ולא עבור "תלושים לקניית ספרים" – הפרס בעונה הראשונה.

בעונה האחרונה, כשהיה הערוץ הראשון צריך כבר להתחרות בשעשועונים של ערוץ 2, הפרס לזוכה העונה היה טיסה ללונדון וחזרה. כמו כן הוכנסו תוכניות חידון שבהן השתתפו בני נוער. את שתי העונות האחרונות שנערכו ב-1995 ו-1996 הנחה מיכאל דק.

המשתתף המפורסם ביותר שלקח חלק בתוכנית היה הסופר אתגר קרת. הנושא שבו בחר להתמקד היה: "הסופר קורט וונגוט – חייו ויצירתו".

## טריוויה
* מאפיין בולט של התוכנית היה משפט המחץ של המנחה, כשהצלצול הפסיקו בתום שתי הדקות שהוקצבו לכל משתתף: "התחלתי ולכן אסיים!". מקורו של המשפט, אשר בזמנו עורר אסוציאציות קומיות, במשפט שאמר מנחה התוכנית המקורית מגנוס מגנוסון ב-BBC באותה סיטואציה: "I've started so I'll finish".
## פרודיה על התוכנית
* בשנת 1990 תוכנית הסאטירה הישראלית "זהו זה!", עשתה פרודיה על "מקבילית המוחות" בשם "מוח על האש" בה גילם דב גליקמן את דמותו של יצחק שמעוני, וגזר על המתמודד שכשל: "השליכוהו אל הבור!".
* התוכנית "העולם הערב" עשתה גם היא פרודיה על "מקבילית המוחות" בשם "טרפזית השכל" בה גילם ארז טל את המנחה, ואברי גלעד גילם את המשתתף צ'ארלי פותח הגרונות.
* בחותרים למגע בגלי צה"ל ובהמשך ב"תוכנית הערב" ברדיו תל אביב הציגו שרון טייכר וערן זרחוביץ' גרסאות פרודיות של "מקבילית המוחות" בהן התשובות הן בדיחות בלתי צפויות. גרסאות מקוצרות של הפינה בנושאי מדינות הושמעו כפרסומות לחברת חיוג בינלאומי לחו"ל.

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שעשועוני טריוויה בטלוויזיה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 1990
קטגוריה:הערוץ הראשון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות מבוססות על פורמט בריטי
קטגוריה:מכון הסרטים הבריטי: מאה תוכניות הטלוויזיה הבריטיות הטובות ביותר
מתחם התנגשות

[שמאל|ממוזער|250px|שילוב של רכזת (hub) ומתג (switch) ברשת תקשורת. מחשבים A, B והמתג (switch) נמצאים באותו מתחם התנגשות, והמחשבים A, B ו-C נמצאים באותו [מתחם שידור]]
**מתחם התנגשות** (באנגלית: **collision domain**) הוא אזור לוגי ברשת מחשבים, שבו קיימת הסתברות גדולה מאפס, שיותר מתשדורת אחת תמצא ברשת באותה נקודה ובאותו זמן. המתחם עשוי לכלול מחשבים, ותווכי תקשורת (כבלי רשת, סיבים אופטיים וכולי). מתחם ההתנגשות נתחם על ידי רכיבי תקשורת "חכמים" – כאלו המבצעים החלטות ניתוב על בסיס כתובות MAC או כתובת IP. יוצא מזה שרכיבי רשת מסוג של נתב ומתג יכולים להיות רק בגבולות של המתחם. באופן שקול, מתחם התנגשות מוכל, ובעולם המעשי אף זהה, למתחם השידור הקטן ביותר שעדין מכיל אותו. ולמעשה רק מרכזת (hub) ומשחזר (repeater) לא מגבילים את מתחם ההתנגשות.

לגודלו של מתחם ההתנגשות יש חשיבות גדולה ברשתות Ethernet, בהן כל מחשב יכול לשדר בכל זמן נתון. ברשתות כאלו - ככל שמתחם ההתנגשות גדל, כך גדל הסיכוי להתנגשות (collision) בין שתי חבילות מידע – מה שמוביל לאיבוד המידע שהיה בשתי החבילות והפסקת התקשורת בכל מתחם ההתנגשות לפרק זמן אקראי (בסדר גודל של אלפיות שנייה). אחת הדרכים לשפר את ביצועי הרשת היא חלוקתה ליותר מתחמי התנגשות, ובכך הקטנת הסיכוי ליצירת התנגשויות.

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים
*מתחם שידור

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
ג'ול

**ג׳וּל** (נהגה לעיתים **גָ׳אוּל**) היא יחידת מידה ממערכת היחידות הבין-לאומית (SI) לאנרגיה ועבודה וסימונהּ J. היא קרויה על־שם הפיזיקאי האנגלי ג'יימס פרסקוט ג'ול.

ג'ול אחד שווה ערך לאנרגיה הנדרשת להפעלת כוח של ניוטון למרחק של מטר כך שניתן לכנותה גם **ניוטון מטר**. ניתן להמחיש את היחידה כעבודה הנדרשת להרים מסה של 102 גרם לגובה של מטר בהשפעת כוח המשיכה של כדור הארץ.

הֶספק עבודה בת ג'ול אחד לכל שנייה אחת, מוגדר כהֶספק של ואט אחד. ובנוסחה:

\mathrm{J=N\cdot m=\left ( \frac{kg\cdot m}{s^2}\right ) \cdot m=\frac{kg\cdot m^2}{s^2}=Pa\cdot m^3=W\cdot s=C\cdot V}

ההגייה המומלצת של שם היחידה, על פי מערכת היחידות הבין-לאומית, היא ג'וּל, אך רבים מבטאים גַּ'אוּל, כפי שביטאו לפעמים בעבר את שם משפחתו של המדען.

## ראו גם
* ניוטון מטר
* יחידות מידה לאנרגיה
* יחידות מידה על שם אישים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:יחידות מידה: אנרגיה
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
רישום

[ממוזער|שמאל|'''[האדם הוויטרובי**, רישום מאת [[לאונרדו דה וינצ'י]].]]
**רישום**, ב[[אמנות]], הוא שיטת [[ציור]] ובה האמן יוצר תמונה או דימוי על ידי שרטוט שלהם על משטח. הרישום שונה מן ה[[ציור]] בכך שהוא שם דגש על ה[[קו (ציור)|קו]] ועל רישום הנפחיות והצורות בעזרת [[אור]]-ו[[צל]] ולא באמצעות [[צבע]]. בכך קרוב הרישום לטכניקות גרפיות כגון [[הדפס]] או [[תחריט]].

==היסטוריה==
רישום שימש בעבר בעיקר כטכניקה מקדימה (סְקִיצָה) לציור או פיסול, אולם כיום, עם השתנות גבולות האמנות, יש לרישום מעמד הדומה למעמדו של הציור וההבחנה ביניהם פחות ברורה, כך שניתן למצוא רישומים בתערוכות, ואף תערוכות המוקדשות לרישום בלבד.

==אמצעי רישום==
אמצעי רישום קלאסיים כוללים שימוש בעיפרון, פחם, עט, דיו, גירי פסטל, מכחולים או חרט. על אף שלרוב מבוצעים הרישומים בצבע שחור על גבי נייר לבן, ישנם גם רישומי צבע שצוירו באמצעות עפרונות צבעוניים (בדרך כלל שימוש בגוונים של צבע אחד), ורישומים בגווני אפור שצוירו בעפרונות פחם. לעיתים הרישום נעשה על גליונות נייר קטנים בעלי אופי אינטימי (כמו רישומים בפנקס רישומים), אולם יש רישומים המבוצעים בפורמטים גדולים מאוד. באמנות המודרנית נעשים לעיתים רישומים על מצע השונה מנייר ובטכניקות שונות ואקלקטיות.

==אומני רישום==
בין האמנים הידועים בעבודות הרישום שלהם ניתן למצוא את [[מיכלאנג'לו]], את [[אלברכט דירר]], את [[רמברנדט]]. בין הציירים המודרניים ידועים הצייר סי טוומבלי והפסל [[יוזף בויס]]. בין האמנים הישראלים ידועים ברישומים שלהם האמנים [[אנה טיכו]], [[רות שלוס]], [[לאופולד קרקואר]] ו[[אביבה אורי]].

==ראו גם==
* [[איור]]
* [[קו (ציור)]]
* [[ציור]]
* [[תרשים]]

==לקריאה נוספת==
* גיליון המוקדש לנושא "רישום", **משקפיים** 1, יוני 1987

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.engel-art.co.il/exhibitions.php?id=74 **רישום+],''' תערוכת רישומים של ליאוניד בלקלב, גלריה אנגל
* [על הרישום של אביבה אורי מתערוכה במשכן לאמנות [עין חרוד]]
* ניתן לעיין בטכניקת רישום - פחם על נייר של הציירת מיכל שיזף בקישור המצורף 
* סרטוני הדרכה ללימוד רישום באינטרנט
* 
* 

קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:טכניקות ציור
קיסרי יפן

שמאל|ממוזער|200px|הסמל המלכותי של יפן
זוהי רשימה מקובלת של **[[קיסר יפן|קיסרי]] [[יפן]]**, קיסריות מצוינות באותיות נוטות.

תאריכי השלטון של 28 הקיסרים הראשונים ברשימה, ובפירוט ה-16 הראשונים, מבוססים על המסורת היפנית.

## לפני תקופת יאמטו (660 לפנה"ס - 399 לספירה)

## [[תקופת יאמטו]] (400-539)

## קיסרים שתקופת שלטונם מתוארכת בוודאות (715-539)

## [[תקופת נארה]] (781-715)

## [[תקופת הייאן]] (1198-781)

## [[תקופת קמקורה]] (1339-1198)

## [[תקופת אשיקאגה]] (1611-1339)

### קיסרי החצר הצפונית (1611-1331)

## [[תקופת אדו]] (1867-1611)

## יפן המודרנית (1867 עד היום)

*
*
יפן
פרס וולף

**פרס וולף** הוא פרס המוענק בישראל לאנשי מדע ולאמנים נודעים מכל רחבי העולם עבור הישגיהם .

הפרס מוענק משנת 1978 הודות לפעילותה של קרן וולף, שנוסדה בשנת 1975 בידי בני הזוג ד"ר ריקרדו וולף, שהיה ממציא, דיפלומט ונדבן, ופרנסיסקה סובירנה-וולף (1900–1981), אשר תרמו לשם הקמתה 10 מיליון דולר. במשך השנים נתרמו סכומים נוספים לקרן. כללי הענקת הפרס קבועים ב, שאושר בכנסת בשנת התשל"ה-1975. לפי החוק, בתפקיד יו"ר מועצת הקרן ישמש שר החינוך והתרבות, והקרן תהיה נתונה לביקורת מבקר המדינה. הפרס מוענק בשם הקרן, על ידי נשיא מדינת ישראל, בטקס חגיגי במשכן הכנסת.

## פרס וולף
[ממוזער|250px|ימין|[נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה ראובן ריבלין לצד מ"מ יו"ר מועצת קרן וולף פרופ' דן שכטמן באירוע ההכרזה על פרס וולף שהתקיים לראשונה בבית הנשיא, פברואר 2018]]
200px|ממוזער|שמאל|סמליל הקרן הישן
חוק קרן וולף קובע כי "מדי שנה יוענקו 5 פרסים למועמדים שהצטיינו ביותר בעבודתם, בהמצאתם או בגילוים שהיה בהם משום תרומה לאנושות בשטחים אלה : פיזיקה, כימיה, רפואה, חקלאות ומתמטיקה ; המועמדים ייבחרו רק על סמך הישגיהם, בלי הבדל אזרחות, גזע, צבע, דת, מין או השקפה פוליטית".

על חמשת פרסי המדע השנתיים מתווסף פרס אחד בתחום האמנות.

כך, בתחומי המדע מוענקים מדי שנה פרס וולף לחקלאות, פרס וולף לכימיה, פרס וולף למתמטיקה, פרס וולף לרפואה ופרס וולף לפיזיקה.

בתחומי האמנות מחולק מדי שנה פרס יחיד באחד מארבעה תחומים: אדריכלות, מוזיקה, ציור ופיסול.

הפרס בכל תחום הוא בסך 100,000 דולר, והזוכים נבחרים על ידי ועדות מומחים בינלאומיות, המתמנות מדי שנה בכל אחד מתחומי הפרס. מאז שנת 1978, הוענקו למעלה משלוש מאות פרסים למדענים ואמנים מהעולם. פרס וולף נחשב לשני ביוקרתו לאחר פרס נובל, כאשר למעלה משליש מזוכי הפרס, בתחומים המקבילים, זכו לאחר מכן גם בפרס נובל. בתחומי המדע, פרס וולף הוא מהמובילים בעולם.

## פרסים נוספים של קרן וולף
נוסף לפרס וולף, קרן וולף מחלקת גם פרסי מצוינות למדענים ואמנים ישראלים; מספקת מלגות לסטודנטים מצטיינים הלומדים לקראת תואר שלישי במוסדות להשכלה גבוהה בישראל; ומקיימת פעילויות חינוכיות לשם הנגשת פועלם של הזוכים ותחומי העשייה שלהם לקהל הרחב.

## ראו גם
* ישראלים זוכי פרס וולף

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
וולף
וולף
קטגוריה:קרנות נדבנות
קן

[שמאל|ממוזער|220px|קן [קיכלי אדום-חזה עם ביצים.]]

**קֵן** (ברבים: **קִנִּים**; בנסמך: **קַן־** או **קֵן־**) הוא מבנה המשמש עופות, דו-חיים וחרקים לשמירה על ביציהם ועל צאצאיהם. לרוב עשוי מחומרים אורגניים כעשב, ענפים ועלים ו/או מבוץ; לעיתים מתווספים לקן (שלא ביודעין) גם חוטי ניילון, כותנה ופיסות מתכת עדינות. לעיתים הקן נבנה מהפרשות של בעל החיים הבונה אותו.

כל מין ומין בונה את קנו בצורה הייחודית לו ומתאימה לצרכיו הנוכחיים, למקום קינונו ולאופן גידול הצאצאים. קנים יימצאו בבתי גידול רבים ושונים זה מזה, וצורתם תהיה שונה.

על פי רוב קינים נבנים על ידי בעלי החיים המשתמשים בהם. עם זאת, קיימים גם קינים אשר נבנים באופן מלאכותי על ידי בני אדם, לרוב אלה העוסקים בצפרות ומעוניינים לחקור אחר אורח החיים של הציפורים. קן מלאכותי לציפורים עשוי על פי רוב מקופסת עץ עם פתח קטן הממוקמת באזור גבוה ומשמשת כמחסה עבור הצאצאים.

עם החרקים הבונים קינים נמנים הצרעות. הביטוי "קן צְרָעות" משמש בהשאלה לציון מקום בו מסתתרים אנשים שליליים או מסוכנים.

במקומות מסוימים בעולם נהוג לבשל מרק קני ציפורים.

## גלריה

Nesting Western Grebes (7349528574) (2).jpg|קן של טבלן מערבי על גדות המים
Montezuma's oropendola.jpg|קנים תלויים של אורופנדולה בקוסטה ריקה.
Artamus cyanopterus Mortimer.jpg|ציפור מאכילה את גוזליה בקן
Cigognes Vladeni Roumanie.jpg|מיקום לא שגרתי: קן חסידות בראש עמוד חשמל
The 9th Municipal School in Tel Aviv, April 2024 65.jpg|קן מלאכותי בבית הספר עירוני ט' בתל אביב


## ראו גם
* קן נמלים
* שילוח הקן
* שודד הקן
## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מבני בעלי חיים
מתחם שידור

**מתחם שידור** הוא טווח הכתובות ברשת מחשבים בו יכול מחשב אחד לתקשר עם אחר על פי הכתובת הפיזית שלו בלבד. באופן שקול, מתחם שידור הוא הקבוצה סגורה של מתחמי ההתנגשות ברשת.

כל מחשב (או ליתר דיוק כרטיס הרשת שלו), שומע את כל התשדורות שנמצאות במתחם ההתנגשות שהוא חבר בו. מאחר שתשדורות כאלו יכולות להגיע ממתחמי התנגשות אחרים, מפשטים ואומרים שכל מחשב שומע את כל התשדורות במתחם השידור. הציפייה היא שיתקיים שיתוף פעולה, כך שכל אחד מהמחשבים לא יתייחס לתשדורות שמיועדות לכתובת פיזית שאינה שלו. צורת תקשורת זו איננה יעילה כי המחשבים שומעים תשדורות רבות שלא מיועדות להם. בעיה מרכזית נוספת היא האפשרות של כל אחד מהמחשבים להפר את שיתוף הפעולה המצופה ולהאזין, ואף להגיב, לתשדורות שאינן מיועדות אליו. יתרונה הוא בפריסה הפשוטה שלה, בגלל שנדרש תווך יחיד.

על מנת לטפל בבעיית חוסר היעילות משתמשים לרוב ברכיבי רשת מסוג נתבים ומתגים, המאפשרים לפצל את הרשת למתחמי התנגשות נוספים. הצפנה עשויה למנוע ממחשב להבין את המשמעות של תשדורות שאינו יודע לפענח.

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים
* מתחם התנגשות

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת