שוק משקאות האנרגיה בישראל

ממוזער|שמאל|250px|משקאות אנרגיה על מדף בסופרמרקט

**שוק משקאות האנרגיה בישראל** החל להתפתח בשנת 1999 עם כניסתה של "רד בול". על פי נתונים משנת 2013 ישראל היא אחת המדינות המובילות בעולם בצריכה של משקאות אנרגיה. משקאות האנרגיה נמכרים בישראל ברשתות השיווק, פאבים ופיצוציות והם נצרכים הן כמוצר נלווה לשתייה חריפה והן כמוצר העומד בפני עצמו. השוק הקמעונאי של משקאות האנרגיה בישראל נאמד ב-2018 בכ-900 מיליון שקל ובישראל שותים כ-11.7 מיליון ליטר של משקאות אנרגיה בשנה.

## היסטוריה
"רד בול" החלה לפעול בישראל בשנת 1999 ובשנת 2003 החזיקה בנתח שוק של כ-90%. בשנת 2004 החלה חברת "בני פאוזי שמשום" בשיווק המשקה XL בישראל. המחיר הגבוה של רד בול ותנאי הסחר הנוקשים שהכריחו את הספקים לקנות כמויות גדולות סייעו לחדירת המותג החדש, שנמכר במחיר זול משמעותית. הדבר הוביל לירידה במכירות רד בול ותוך שנה הצטמצם נתח השוק שלה לכ-70%.

במאי 2007 התגלע סכסוך בין רד בול ובין חברת "תימקו בירה", שהייתה חברת ההפצה של המשקה בישראל. כתוצאה מהסכסוך הופסקה האספקה של משקאות החברה לספקים למספר חודשים, דבר שסייע לצמיחה של מותגים אחרים, כאשר XL היה הגדול מביניהם. בקיץ 2007 חתמה רד בול על הסכם הפצה עם חברת "סידס", אך הוא בוטל לאחר זמן קצר ובמקומו הקימה רד בול חברה עצמאית לצורך שיווק המוצר. בשנת 2008 ביטלה חברת XL העולמית את הזיכיון שניתן ל"בני פאוזי שמשום" לשיווק המוצר בישראל והעבירה אותו לידי חברת "סידס". בתגובה החל ענאן שמשום, מנכ"ל החברה, לפעול על מנת לעכב את שחרור פחיות המשקה מהמכס וגרם לכך שבמשך מספר חודשים לא היה ניתן להשיג את פחיות המשקה בישראל. במקביל, החל בייבוא משקה חדש – "Blu". המעבר של XL לסידס סייע לרד בול להתאושש מעט כאשר נתח השוק הכספי של החברה צמח מכ-16.5% בספטמבר ל-20.5% באוקטובר, אך השינוי הגדול בשוק הגיע מצד Blu, המותג החדש. ברבעון הראשון של 2009 תפס המותג נתח כספי של כ-20.8% מהקטגוריה ועד אוגוסט המשיך לגדול עד ל-29.7%, דבר שהוביל להתבססותו במקום השני על חשבונה של רד בול שתפסה רק 8.1%.

בספטמבר 2009 העבירה חברת XL העולמית את הזיכיון לשיווק מוצרי החברה מ"סידס" לידי חברת "טמפו". בשנת 2012, עקב צמצום נפח הפעילות לכ-6% מנפח השוק, החליטה רד בול על הפסקת פעילות השיווק שלה בישראל ועברה לעבוד במודל של הפצה בלבד.

חברת יפאורה-תבורי ניסתה להיכנס לשוק משקאות האנרגיה מספר פעמים. בשנת 2009 השיקה החברה בישראל את המשקה "Red Rain" הבריטי, בהשקעה של 8 מיליון שקלים. שנתיים לאחר מכן, עמד נתח השוק של המשקה על 1% בלבד והחברה החליטה להפסיק את שיווקו. בשנת 2019 השיקה סדרת משקאות אנרגיה חדשה בשלושה טעמים.

החברה המרכזית לייצור משקאות קלים, שהיא יצרנית מוצרי קוקה-קולה ושולטת בשוק המשקאות הקלים בישראל, מהווה שחקן שולי בשוק משקאות האנרגיה. בשנת 2013 השיקה החברה את משקה האנרגיה "קרנרג'י", שלא הצליח במכירות ושיווקו הופסק לאחר זמן קצר. בתחילת 2020 החלה החברה לשווק את משקה האנרגיה מונסטר, שעד אז יובא באופן פרטי בלבד.

נכון ל-2018 נמצא השוק בשליטה כמעט מוחלטת של שני מותגים: XL המחזיק בכ-63% מהשוק ו-BLU ב-34% נוספים. נפח השוק של רד בול עומד על כ-3%. לפי דוח נילסן שווי השוק של משקאות אנרגיה בישראל עמד על 181 מיליון שקלים. על פי הערכות, שווי השוק האמיתי עשוי להיות גדול פי חמישה (כ-900 מיליון שקלים) משום שבארים, מועדונים ופיצוציות, המהווים את מקור הצריכה של משקאות האנרגיה, אינם נכללים בנתונים.
## השפעות בריאותיות
בשנת 2023 התריע משרד הבריאות בישראל על עלייה בצריכת משקאות אנרגיה ועל כך שהם מכילים כמות גבוהה של קפאין, לצד מרכיבים נוספים- טאורין, די גלוקורונולקטון ולעיתים אף ויטמינים מקבוצת B ותמציות צמחים שונים כמו גוארנה ו/ או גינסנג. לפי המשרד המשקה נמכר בנקודות מכירה רבות לרבות פאבים, רשתות השיווק, קיוסקים ופיצוציות, מכונות לממכר משקאות, קפיטריות ועוד. לטענת המשרד השיווק האגרסיבי של משקאות אלה, כמו גם הוזלה ניכרת במחירם, הביאו להגברת השימוש בהם גם בקרב בני נוער וילדים.

המשרד מציין כי רשויות בריאות בעולם החלו להביע עניין ודאגה ביחס למשקאות אלו, בעיקר בנטייה ההולכת וגוברת של צרכנים צעירים כמו ילדים ונוער, לצרוך משקאות אלה באופן בלתי מבוקר ובכמויות מוגזמות, עם או ללא משקאות אלכוהוליים.

המשרד מזהיר כי צריכה בכמות גבוהה של משקאות אנרגיה בעיקר בצעירים ובני נוער מביאה לצריכה גבוה של קפאין וכי צריכה עודפת כזו גורמת לתופעות לוואי שליליות, ביניהן חרדה, מתח, כאבי ראש, עצבנות, חוסר שינה, טכיקדיה, אובדן תיאבון, שלשולים, סחרחורות, רעד בידיים. כמו כן משרד הבריאות מציין כי הדבר מעלה את הסיכון להתמכרות לקפאין ולחומרים אחרים כמו ניקוטין, אלכוהול וקנביס. ילדים ובני נוער רגישים יותר ממבוגרים למגוון ההשפעות השליליות של קפאין. נזק נוסף נגרם בגלל שחלק מהמשקאות מכילים סוכרים, וצריכה של משקאות אלה בכמות גבוהה גורמת לנזק לשיניים ולצריכה עודפת של קלוריות ריקות.

משרד הבריאות מזהיר גם מפני צריכה של משקאות אנרגיה בשילוב עם אלכוהול בקרב צעירים. צריכה כזו מקובלת כדי "לנטרל" חלק מהתסמינים הדפרסיביים הנובעים מצריכת אלכוהול. כתוצאה מכך יורדת המודעות של השותים לכמות האלכוהול האמיתית אותה צרכו והדבר מגביר את צריכת האלכוהול. צריכה כזו עלולה להגיע למצבי שכרות ולהן שלל השפעות מזיקות כמו הסכמה ליחסי מין ללא כוונה, הסכמה לנסוע עם נהג ששתה אלכוהול, עליה בסיכון לפגיעות גופניות ועליה במעורבות בתגרות אלימות. לטענת המשרד, נכון ל-2023 יש כבר עדויות לחלק מהבעיות הללו בישראל.

הפעולה המרכזית של המשרד בנושא עד כה הייתה להכניס הנחיות סימון של מוצרי מזון ומשקאות המכילים קפאין מכל מקור בכמות של מעל 150 מ"ג/ליטר: "כמות קפאין גבוהה" ורישום אזהרות והגבלות: "לא מומלץ לנשים בהריון וילדים עד גיל 12".

## ראו גם
* עישון בישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:משקאות אנרגיה
קטגוריה:ישראל: מסחר