קרני פרה

**קַרְנֵי פָרָ֟ה** (לעיתים: **פזר גדול**, לעיתים נדירות: **אופן ועגלה**) הן מן הנדירים שבטעמי המקרא, המטעימות רק מילה אחת בתורה, בפרשת מסעי, ולפי המסורה רק 16 מילים בכל התנ"ך (מהן רק פעם אחת נוספת נקרא הטעם בציבור, במגילת אסתר). בחלק גדול מהפעמים, מופיע הטעם בתוך פסוקים גדולים במיוחד. הטעם מופיע מעל המילה בפסוק, והוא יכול להופיע בכל מקום במילה; באות שבה הוא מופיע, בה מתבצע הטעמת הנגינה. הטעם מלווה בכל המקרים ב"משרת", הטעם ירח בן יומו שמופיע במילה שלפניו בפסוק.

## השם ומקורו וצורת הסימן
השם "קרני פרה" מופיע כבר בתיקוני הזוהר, וכן בשלהי תקופת הגאונים ובתחילת תקופת הראשונים (אצל רובם הוזכר בשם "פזר גדול").

השם "קרני פרה" הוא על שם צורת סימון הטעם, הנראה כשתי קרניים של פרה (כמו תלישא גדולה ותלישא קטנה). בכתבי יד או גם בדפוסים שונים ישנים מצוי שהסימן מופיע בצורת אות V קטנה מעל האות המוטעמת, ולעיתים הוא מעוגל בקצוות שלו כלפי מטה, באופן הדומה מעט לאות m (בכתב קטן).

במסורת יהדות תימן, תנועת היד המייצגת טעם זה היא הנפת שתי אצבעות כלפי מעלה.

## תפקיד ומיקום במדרג הטעמים
במדרג הטעמים, נחלקים הטעמים לשניים: "מחברים" (או "משרתים") ו"מפסיקים". קרני פרה הוא אחד מן הטעמים המפסיקים.

לעומת הטעמים המשרתים, שכולם מחברים באופן שווה (וההבדל ביניהם הוא רק בניגון), הטעמים המפסיקים אינם מפסיקים באופן שווה; יש מהטעמים המפסיקים שמפסיקים משפט שלם ("מאמר"), ויש שמפסיקים את חלקיו או את חלקי חלקיו והלאה. מקובל (החל מראשית המאה ה-19) לחלק את הטעמים המפסיקים לארבע חלוקות: קיסרים, מלכים, משנים ושלישים.

"קרני פרה" שייכים לחלוקה האחרונה, אלו שמקובל לכנותם "שלישים", והם מסמנים עצירה קצרה במיוחד. חלוקת השלישים מחולקת אף היא לארבע דרגות, ו"קרני פרה" - יחד עם "פזר" - הם בדרגה הראשונה.

## נגינת קרני פרה
המסורת לנגינת טעם זה אינה ברורה: בספר מגן אבות לרשב"ץ נאמר: 

אך ישנם מקורות למסורת בדבר ניגון טעם זה, ולפי מקורות אלו הוא קרוב בנגינתו לטעמים פזר, תלישא קטנה ותלישא גדולה (צורת הטעם אף מורכבת מצורת שני אלו האחרונים יחד):
#רבי אליהו בחור כתב כי נגינת הטעם הוא כמו **תלישא גדולה**, **תלישא קטנה** ו**פזר** (ושלכן נקרא "פזר גדול"), אך לא פירט את הסדר ביניהם.
#לפי מקור קדום אחד ניגון הטעם מכיל שלושה טעמים אחרים בזה אחר זה: **תלישא גדולה**, **פזר** ו**תלישא קטנה**. סדר התלישות הזה, נתמך בצורת הטעם [   **֟**   ], שבו מסודרת התלישא הגדולה לפני התלישא הקטנה (אך ראו להלן).
#בדומה לכך, אך בשינוי קל בסדר, נקט בספר "מסורת הקריאה", לפיו שלושת הטעמים הם בסדר זה: **פזר**, **תלישא גדולה** ו**תלישא קטנה**.
#לפי מקור אחר: "נגינתו קרובה לנגינת ה**פזר**, רק בחוזק גדול מהפזר כאלו הקול יראה שתים עם סבוב בסופם".
#יש מביאים בשם רבי לוי יצחק מברדיצ'ב בשם תיקוני הזוהר, כי טעם זה מורכב מהטעמים **תלישא קטנה** ו**תלישא גדולה**. לפי דעה זו, סדר נגינת הטעמים שונה לכאורה מאופן צורת הטעם.
#לפי "ספר הדקדוק קטן" (וילנה תקצ"ג), הטעם אמנם מורכב מפזר בין שתי תלישות, אך סדר התלישות עצמן הוא כפי שמובא מרבי לוי יצחק מברדיטשוב, ולשיטתו כך הוא הטעם: **תלישא קטנה**, **פזר** ו**תלישא גדולה**. על שינוי סדר נגינת הטעמים מהאופן בו מופיעים ה"תלישאות" בצורת הטעם הוא מבאר "אף שהתלישא גדולה עומד ראשונה, הוא כי כן דרך תלישא גדולה לעמוד בימין והתלישא קטנה בשמאל".
#לפי מקור מאוחר, אך נפוץ: "ניגון קרני פרה, כעין **פזר** ו**תלישא [גדולה]**".

## משמעות הטעם
### בתורת הקבלה
בקבלה נמצאים רמזים רבים על קרני פרה, מהם כבר בתיקוני הזוהר. בתיקוני הזוהר נאמר כי "קרני פרה" מכוונות לספירות נצח והוד ובאמצעותן ייערך קרב שבו יימחה עמלק, וכן שהן מרמזות לתלמידי חכמים המתווכחים ו"מתנגחים כשוורים" זה עם זה בלימוד התורה,
וכן שהם מרמזים למשיח בן דוד ולמשיח בן יוסף, שעליהם נאמר "אצמיח קרן לדוד" ו"מצמיח קרן ישועה". ספירות אלו מתוארות כקרניים, ימנית ושמאלית בהתאמה, לספירת המלכות כשהיא מקבלת מהגבורה. הן מתוארות גם כקרנים לספירת בינה כאשר היא משפעת בגבורה. כך או כך מהוות הקרניים סמל לחוזק ומבטאות את ספירת הגבורה. ב"אגרת הטעמים" לרבי חיים ויטאל נאמר כי "קרני פרה מרמז על השכינה ועל השפע שיושפע ממנה".

### בתורת החסידות
גם בספרות החסידית עסקו ברמזי טעם זה: בקונטרס "אמרי צדיקים" של רבי צבי חסיד מימפולה, הביא הסבר קבלי-חסידי מפי רבי לוי יצחק מברדיצ'ב המבוסס על כך שהטעם מורכב מתלישא קטנה ואחריה תלישא גדולה.

הרב משה וולפסון כתב ש"קרני פרה" מרמז על פירוד וגלות ועל חודש אב.

### בספרות הדרוש
במאמר על טעמי הקריאה בקונטרס הדרוש "ברכת אברהם וקריאותיו" (פראג שנ"א), מעמיד את "קרני פרה" כנגד ספר איוב שבו נאמר "ועוללתי בעפר קרני", פסוק העוסק בשפל מצבו של איוב אך רומז לגאולה, ודומה בכך לפרה אדומה שלגביה נאמר "מטמאת טהורים ומטהרת טמאים". ובשם רבי שמשון מאוסטרופולי דרשו: .

יש מי שציין, על פי הקשר כל הפעמים בהם מופיע "קרני פרה" בתנ"ך, כי הוא מעין "צלצול מהדהד" שבא להורות על משמעות ייחודית לאדם או לנושא שבמילה שבה מופיע טעם זה, והוא מציין את פירוט המשמעויות:
* כשהוא המרכזי ובעל ההשפעה מתוך השאר המוזכרים אתו בפסוק או באותה הפרשה.
* כאשר מתגלית בייחוד מהותו של אותו אדם המוזכר.
* כאשר בא הפסוק להדגיש מוסר השכל על גמול טוב או רע שהתקיים במושא הפסוק, וכן לציון נבואה שהתגשמה.
* במילה שנלמד ממנה כלל חשוב המשליך על מקומות אחרים, ואף הלכתיים.

## במחשבים
ייצוג הטעם בתקן Unicode הוא **U+059F**.

כדי להפיק את הטעם "קרני פרה" ב־Windows במצב כתיבה עברי, יש להחזיק את מקש ה־Alt לחוץ, להקיש במקלדת הנומרית את ארבעת המספרים הבאים: 1, 4, 3, 9, ואז לשחרר את מקש ה־Alt.
מערכת Windows בגרסת 2000 ומעלה תומכת בטעמי המקרא, אך נדרש גופן מיוחד לשם התצוגה המדויקת שלהם, כמו גופן Ezra SIL המופץ כתוכנה חופשית.

## קישורים חיצוניים
;ביצועים שונים להטעמת הטעם
* המחשה של אחת הנוסחאות לניגון הטעם במקרא
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טעמי המקרא