הלנה רוטר

**הלנה (בּוֹהוֹשֶׁבִיץ') רוטר** (בלועזית, **Helena Bohosiewicz-Rotter**; 12 ביולי 1908 - 12 באפריל 2006) הייתה חקלאית פולניה וחסידת אומות העולם שהצילה יהודים במלחמת העולם השנייה והשואה.

## פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
הלנה רוטר נולדה למשפחת בוהושביץ', משפחה נוצרית-קתולית. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה היא גרה באחוזת סקוטניקי שהייתה בבעלות משפחתה, בסמוך לכפר קַוֹזִיצֶה ליד העיר לבוב. משפחתה הייתה בעלת חווה חקלאית גדולה בה רוב תושבי הכפר עבדו. משפחת בוהושביץ' הייתה בעלת קשרי ידידות עם מספר משפחות יהודיות, ובפרט משפחת רוטר שגרה בכפר שכן ומשפחת הכט שעמם היו בקשר עמוק וכן משפחת זקלר שניהלה פונדק ובו בית מרזח.

כאשר פרצה מלחמת העולם השנייה הגרמנים פלשו לכפר שלה ושרפו את חוות משפחתה. הלנה נאלצה לעבור עם משפחתה לפונדק בכפר שהיה מנוהל על ידי משפחת זקלר. לשם הגיעה גם משפחת רוטר, והמשפחות התגוררו ביחד בפונדק למשך שנה.

לאחר נסיגת הגרמנים, וכיבוש האזור על ידי ברית המועצות, משפחתה של הלנה הצליחה לשפץ את הרפת בחווה כך שמשפחתה ומשפחת רוטר יוכלו לגור עימם. בעקבות מבצע ברברוסה ביוני 1941, הגרמנים כבשו מחדש את האזור, וכל היהודים הוכרחו לעבור לגטאות.

הלנה האיצה במשפחת זקלר לברוח מהאזור, אך אב המשפחה היסס. הוא חשב שמכיוון שהם בעלי פונדק, הגרמנים לא יפגעו בהם, אך הלנה הצליחה לשכנע שמוטב שיברחו מזרחה ושלחה אותם עם כרכרה מלאה במזון. משפחות הכט ורוטר נשלחו לגטו.

הבת של משפחת רוטר נרצחה ב־1942 בידי האוקראינים, שזיהו אותה ברחוב. בתקופה זאת מת אב משפחת רוטר מנסיבות טבעיות, ונשארו האם, ארנה רוטר, והבן אוסייש רוטר. מכתבה של הלנה ליד ושם טוען אשר ארנה הלכה לגטו זמרסטינובסקי לבדה, והלנה הייתה מספקת לה במשך מספר שבועות מזון, תוך סיכון עצמי רב, שכן הייתה תחת עיניהם הפקוחה של הגרמנים. הלנה בוהושביץ' וארנה רוטר קבעו סיסמה, והלנה הייתה מגיעה למקום הקבוע שלהן וזורקת חבילות מעבר לחומה. בשלב מסוים ארנה הפסיקה לבוא, והתברר שהוצאה להורג במשרפות. בשונה מהמכתב, אתר יד ושם טוען שהיא הייתה ביחד עם משפחת הכט בגטו הורודוק, ולשם הגניבה הלנה את המזון.

באותה תקופה הגיעו לחווה שתי בנות ממשפחת הכט - שמשפחת בוהושביץ' הכירו לפני - רוז'יה בת 17 וטושיה בת 11, שהצליחו לברוח ולהגיע אליהם מגטו הורודוק לאחר שהוריהם ואחותן נרצחו על ידי הגרמנים. למשך מספר חודשים הלנה הסתירה את הבנות בערימות קש בחצר ביתה או בגג הרפת, הלנה נהגה להביא להן אוכל ומים. לאור שליטתן בשפה האוקראינית, סודרו לבנות הכט מסמכים ותעודות אריים מזויפות כדי שיוכלו לנסוע לעיר ולמצוא עבודה. שהייתם של יהודים בכפר הייתה מסוכנת באותה תקופה, בגלל היחס העוין של התושבים האוקראינים כלפי התושבים היהודים בכלל ובפרט כלפי משפחת הכט ומשפחת רוטר, מכיוון שידעו שהמשפחות מסתתרות בבית בוהושביץ', ורצו להסגיר אותם. היה מקרה באחד מן הערבים בעונת החורף, שהלנה שמעה על רצח משפחה יהודית בכפר סמוך - ומתוך חשש לחייהן של טושיה ורוז'יה, היא מילטה אותן אל היער וכיסתה אותן בסדינים לבנים לצורך הסוואה בשלג. לאחר שהגרמנים התרחקו, הלנה החזירה אותן לביתה.

בן משפחת רוטר - אוסייש - החליט להישאר בכפר, והלנה הכינה לו בור מסתור מתחת בית המגורים שנשרף וכיסתה את הפתח עם קש. הלנה העבירה לו אוכל ומצרכים, וכך הוא הסתתר 22 חודשים עד תום המלחמה. במשך התקופה שבה הסתתר, הגרמנים ערכו חיפושים רבים אך לא הצליחו למצוא אותו.

## לאחר המלחמה
ב-1943 אמה ואחותה של הלנה עברו לגור בלבוב בניסיון למצוא שם עבודה ואוכל, והבנות רוז'יה וטושיה עזבו את הכפר ומצאו עבודה בעיר, ובהמשך עלו לארץ.

בסיום המלחמה אוסייש רוטר יצא ממקום מחבואו. ביוני 1945 הלנה ואוסייש נישאו. הם קיבלו חווה חקלאית במערב פולין ועסקו בחקלאות. אוסייש רוטר רצה להגר לקנדה, אך הלנה התעקשה שרק בארץ ישראל יהודים יוכלו להרגיש בטוחים. ב-1950 הם עלו לישראל והגיעו למחנה העולים בחיפה. הלנה נרשמה כיהודייה, כדי למנוע סיבוכים לילדים שלה ושל אוסייש.

בהגיעם לישראל, הלנה ואוסייש (ששינה אז את שמו ליהושע), התגוררו למשך כתשעה חודשים במקום בשם קיבוץ גבת, אשר היה מקום בו הייתה גישה מודרנית יותר לחקלאות. לאחר תום תשעת החודשים האלו, הזוג עבר למושב שנקרא אז "בארותיים ב", אך כיום נקרא עולש, שם הם גרו כשנתיים לפני שהם עברו למקום מגוריהם בו הם חיו עד סוף חייהם, גן השומרון. בחייהם בארץ הם ניהלו משק חקלאי בו הייתה להם רפת והם גידלו צמחים שונים.

אוסייש נפטר בשנת 1972, בגיל 69, והשאיר את הלנה אלמנה. בשנת 2006 הלנה נפטרה בגיל 97. שניהם נקברו יחד בבית העלמין גן השומרון.

## הכרה והנצחה
הלנה רוטר (בּוֹהוֹשֶׁבִיץ') הוכרה על ידי יד ושם כחסידת אומות העולם ב-20 ביוני 1990, ובשנת 1992 בחודש אפריל, היא הוזמנה לטקס קבלת מדליה ותעודת כבוד. שמה נחקק על קיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם ביד ושם בירושלים.

במסגרת מיזם "חסד אחרון" - מיזם משותף של "יד ושם" ושב"כ הנערך בשנת 2021 והופיע בכתבה בערוץ חדשות 13, בו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב - נחקר גם סיפורה של הלנה, ועל קברה נקבעה לוחית זיכרון.
## לקריאה נוספת
פינצ'בסקי גרשון, חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יד ושם, 2023 עמודים 68–69

תיק מספר 4643 המחלקה לחסידי אומות העולם, ארכיון יד ושם

## הערות שוליים

קטגוריה:חסידי אומות העולם
קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שהוכרו במבצע חסד אחרון