open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blue (שיר של מרינה אנד דה דיימונדס)

**Blue** (בעברית: **[[כחול]]**) הוא שיר של הזמרת הוולשית מרינה דיאמנדיס, הידועה גם בשם הבמה לשעבר מרינה אנד דה דיימונדס. השיר יצא לאור ב-13 במרץ 2015, יחד עם שאר רצועות האלבום, וב-16 ביולי, כסינגל החמישי מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, *[[Froot]]*.

## רקע ופרסום
דיאמנדיס תיארה את "Blue" כשיר בהשראת שנות ה-70, וגם כרצועה הכי פופית באלבום. "Blue" היה השיר הראשון שהקליטה הזמרת לאלבום. בראיון משנת 2014 ל-The Line of Best Fit, הסבירה דיאמנדיס כי על אף ש-"Blue" הוא השיר "שנשמע הכי גדול" באלבום, היא לא הוציאה אותו כסינגל המוביל כי היא לא רצתה שיחשבו על *Froot* כ"קמפיין פופ ענק". השיר עוסק בפרידה וברצון של הזמרת לא להרגיש עצובה, כפי שמרמז שם השיר, שכן הצבע הכחול נקשר לרגש העצב. השיר הוא הרצועה הרביעית באלבום האולפן השלישי של דיאמנדיס, *[[Froot]]*, והוא באורך של ארבע דקות ותשע שניות.

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-32 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
האודיו הרשמי של השיר עלה לערוץ היוטיוב של דיאמנדיס ב-8 במרץ 2015. הסרטון, שהגיע למיליון צפיות תוך מספר ימים, כולל תיאורים מונפשים של פירות וגופים שמימיים המסתובבים באיטיות על פני רקע כוכבים. הסרטון הונפש על ידי האמן ביל ריצ'רדס, כאשר אותן אנימציות שומשו גם בסרטוני האודיו של שאר השירים.

הווידאו קליפ ל-"Blue" צולם בפארק התענוגות "Dreamland" ביולי, 2015, ובוים על ידי שרלוט רתרפורד. הקלים עלה לערוץ היוטיוב של דיאמנדיס ב-16 ביולי 2015, והוא כולל עריכת רדיו מקוצרת של השיר.

## קרדיטים
הקרדיטים שלהלן נלקחו מאתר Genius.

### הקלטה
* מאסטרינג בסטארדלתא אודיו מאסטרינג.
* הוקלט במאטלי ראנץ', לונדון.
* התופים הוקלטו באולפני Kore, לונדון ו-Assault & Battery Two, לונדון.

### אנשי צוות
* מרינה דיאמנדיס – שירה, כתיבה, הפקה, קלידים, קולות רקע
* דייוויד קוסטן – הפקה, כלי הקשה, קלידים, הנדסה
* ג'ייסון קופר – תופים
* מו האוסלר – הנדסה
* וז קלארק – תכנות, מיקסינג
* ג'רמי פריטצ'ארד – בס
* לואיס הופקין – מאסטרינג
* אלכס רוברטשאו – גיטרה

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

* סרטון השיר, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מרינה דיאמנדיס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מרינה דיאמנדיס
קטגוריה:שירי דיסקו
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
ITunes Festival: London 2009 (מיני-אלבום של מרינה)

***iTunes Festival: London 2009*** (או ***iTunes Live: London Festival '09***) הוא מיני-אלבום (EP) של הזמרת-יוצרת הוולשית מרינה דיאמנדיס, הידועה גם בשם הבמה לשעבר מרינה אנד דה דיימונדס. המיני-אלבום יצא ב-15 ביולי 2009 על ידי 679 רקורדינגס ואטלנטיק רקורדס. הוא הוקלט במהלך פסטיבל iTunes, שהתקיים ב-1 ביוני 2009, בראונדהאוס, לונדון.

המיני-אלבום מכיל חמש רצועות. ארבע הרצועות הראשונות נכללו באלבום הבכורה שלה, *[[The Family Jewels]]*, משנת 2010, והחמישית היא גרסת כיסוי לסינגל "", של הזמרת האמריקאית גוון סטפאני.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי מרינה דיאמנדיס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
אליפות העולם בראלי עונת 2022

**עונת 2022 באליפות העולם בראלי** היא העונה ה-50 בה התקיימה האליפות. האליפות מוכרת על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA) כאליפות הבכירה בקטגוריית הראלי. במהלך העונה התקיימו 13 מרוצים.

עונה זאת הייתה הראשונה בה נכנסו לשימוש קטגוריות הרכב החדשות: ראלי1 עד ראלי5. רק רכבים בקטגוריית ראלי1 רשאים לצבור נקודות בקטגוריות הבכירות של האליפות.

## לוח המרוצים

## קבוצות ונהגים
הקבוצות, הנהגים ונהגי המשנה בטבלה הם המתחרים ברכבים מקטגוריית ראלי1 ויכולים לצבור נקודות באליפויות בקטגוריה הבכירה

## תוצאות
### שיטת הניקוד
הנקודות ניתנות לעשרת הנהגים המסיימים את התחרות ראשונים בהתאם לפירוט בטבלה הבאה.

בשלב ה-Power stage הניקוד ניתן לחמשת הנהגים המהירים ביותר במקטע האחרון של כל מרוץ. לנהג שסיים ראשון הוענקו 5 נקודות, למקום השני הוענקו 4 נקודות וכן הלאה. בעונה זו מוענק לראשונה ניקוד גם לקבוצות בגין ה-Power stage.

### אליפות הנהגים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עונות באליפות העולם בראלי
קטגוריה:תחרויות ספורט מוטורי ב-2022
מ.ק. 91

[שמאל|ממוזער|250px|[אלחוטאי בבאלי"ש נושא על גבו מ.ק. 91 מוגבר מוצפן במהלך תרגיל לש"ב.]]
**מ.ק. 91** הוא השם שניתן בצה"ל למכשיר קשר דיגיטלי נייד מדגם PRC 80 מתוצרת תדיראן המשדר שמע באפנון תדר, (FM) בתחום התג"מ (תדר גבוה מאוד) (VHF).

המכשיר משמש בצה"ל כ-30 שנה, והחליף את מ.ק. 77 המיושן, שנחשב לאמין מאוד ועמיד בתנאי סביבה קשים. הרצון להחליף את מ.ק 77 נולד בשנות ה-80.
מ.ק 91 הוא מודולרי וניתן להפריד בו בין מכלול הרדיו לבין מכלול השמע. היתרון בכך הוא שבמקרה של תקלה רק באחד המכלולים, ניתן להחליף אותו באחר. כמו כן, ניתן לחבר מצפין בין שני המכלולים.

## היסטוריה
פיתוח המכשיר החל ב-1976 על ידי חטיבת הקשר של חברת תדיראן (שלימים הפכה לתדיראן קשר) ופיתוחו נמשך כ-8 שנים. בתחילה כונה "שמיר" על שמו של יצחק שמיר שהיה ראש הממשלה בזמן הפיתוח, ולאחר מכן כונה "בית היוצר". בתחילת שנות ה-90 החלה הצטיידות של צה"ל במכשיר הקשר הזה, אך מסיבות תקציביות הופסקה רכישתו. לאחר כמה שנים צה"ל החל להצטייד שוב במכשיר זה בצורה הדרגתית, ובשנת 2009 הוא החליף רשמית את מ.ק 77.

## פרטים טכניים

### סוללה חשמלית
מתח: הסוללה למכשיר היא 12 וולט ליתיום או ניקל קדמיום, ויש להכניס שתי יחידות לבית הסוללה - אחת מחוברת למכשיר והשנייה כעתודה וכייצוב לסוללה המחוברת. טעות נפוצה היא להכניס סוללה אחת כפולה ברוחבה המספיקה ליותר זמן שימוש, אך מיועדת למגבר ולא למ.ק. 91 עצמו.

### אנטנה
ניתן לחבר כמה סוגים של אנטנות למכשיר. הנפוצה שבהן היא זו המכונה "לונג", המורכבת ממספר חוליות המשתלבות לאנטנת שוט באורך 291 ס"מ לאחר חיבור בית אנטנה קשיח, לא כולל מתאם תפוח. אנטנות אלה מצופות גומי בשתי החוליות העליונות על מנת להגן על נושא המכשיר מפני התחשמלות כאשר משתמשים במכשיר בקרבת קווי חשמל של מתח גבוה. אנטנה נפוצה נוספת מכונה "שורט" 988 שהיא אנטנה קצרה וגמישה המיועדת למשל ללוחמה בשטחים בנויים ותעלות. לאנטנה זו טווח שידור קטן יותר. טעות נפוצה היא לחבר את אנטנה AT-892 שאינה אופטימלית למ.ק. 91.

### אביזרי דיבור ושמע
ניתן לחבר למ.ק. 91 מגוון מערכות דיבור, אשר הנפוצה שבהן היא מערכת דיבור בצורת אפרכסת המכילה מיקרופון ואוזניה. כמו כן, ניתן לחבר רמקול רמ"ק 108 ליעילות במצב נייח. כמו כן ניתן לחבר אליה קופסת פיקוד ק"פ 1690 ולשליטה בערוצים ובמצבי הצפנה.

### גרסה לרכב
הגרסה הנישאת נקראת מ.ק 93. ניתן להשתמש במכלול הרדיו, אך נדרש מכלול שמע ייעודי. מתחבר אל רכב כמכשיר קשר קבוע, באמצעות מתאם ייעודי. המתאם מספק למכשיר מתח חשמלי קבוע ממצבר הרכב. אל מ.ק 93 מחברים רמקול רמ"ק 454 המאפשר לשמוע את השידור ברשת הקשר, ומתאם אנטנה המאפשר לחבר את המכשיר לאנטנה קבועה המותקנת על הרכב.

### מגבר
ניתן לחבר אל מ.ק. 91 מגבר בעזרת כבל קואקסיאלי שמגביר את הספק השידור עד ל-20 וואט.

## קישורים חיצוניים
* [PRC80 המיוצר ברישיון על ידי חברת SAIT ה[בלגיה|בלגית]]
* PRC80, באתר bw-funk.de 

## הערות שוליים

קטגוריה:מכשירי קשר צבאיים
קטגוריה:צה"ל: מכשירי קשר
ג'יימס בלפור

ממוזער|טקסט=ביתו של הלורד ארתור ג'יימס בלפור, ששימש בין היתר כשר החוץ הבריטי ושעל שמו קרויה הצהרת בלפור, שהכירה בזכות להקמת "בית לאומי" לעם היהודי בארץ ישראל, במזרח לות'יאן, סקוטלנד, שהיה רכוש של סבו, ג'יימס בלפור|בית ילדותו של הלורד ארתור ג'יימס בלפור, ששימש בין היתר כשר החוץ הבריטי ושעל שמו קרויה הצהרת בלפור, שהכירה בזכות להקמת "בית לאומי" לעם היהודי בארץ ישראל, במזרח לות'יאן, סקוטלנד, שהיה רכוש של סבו, ג'יימס בלפור
**ג'יימס בלפור** (באנגלית: **James Balfour**; 1775 – 19 באפריל 1845) היה בעל אדמות ופוליטיקאי סקוטי. הוא היה אב של הציירת מרי בלפור הרברט וסבו של ארתור בלפור.

## ביוגרפיה
ג'יימס בלפור נולד בסביבות 1775 למשפחת משפטן. בשנת 1795 לאחר סיום לימודי חשבונאות הוא נסע למדרס וכיהן במספר תפקידים בחברת הודו המזרחית הבריטית. לאחר מספר שנים נשלח בחזרה לבריטניה בעקבות בעיות משמעת. בשנת 1802 חזר להודו ונכנס לתחום העסקים. בשנת 1806 ג'יימס בלפור ושותפו בעסקים הצליחו לזכות בחוזה אספקת סחורות לצי המלכותי. העסק היה מוצלח וגם אחרי שבלפור חזר לבריטניה חברתו המשיכה להתקיים ולתת שירותים לצי.

בשנת 1815 בלפור חזר לסקוטלנד והתחתן תוך זמן קצר. הוא רכש מספר אחוזות בסקוטלנד ובית בלונדון. במהלך שנות ה-20 של המאה ה-19 הוא בנה למשפחתו בית חדש.

בשנת 1820 התפנתה משרה של חבר פרלמנט ובלפור היה מועמד אך הפסיד בבחירות. בבחירות שנערכו בשנת 1826 הצליח להיבחר והיה חבר פרלמנט עד שהפסיד בבחירות בשנת 1835.

לאחר סיום הקריירה הפוליטית ג'יימס בלפור חזר לביתו בסקוטלנד ונפטר בגיל 70 בשנת 1845.

בבעלות המשפחה הייתה אחוזה משפחתית עד שבמאה ה-20, בעקבות השקעות כושלות, המשפחה נאלצה למכור אותה.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה
* פעילות פרמנטרית

קטגוריה:פוליטיקאים סקוטים
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1826–1830)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1830–1831)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1831–1832)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1832–1835)
קטגוריה:אנשי עסקים בריטים
קטגוריה:משפחת בלפור
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1775
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1845
50 הכדורסלנים הגדולים בתולדות פיב"א

**50 הכדורסלנים הגדולים של פיב"א** היא רשימת 50 הכדורסלנים הגדולים בהיסטוריה של הכדורסל הבין-לאומי של פיב"א, שנבחרה בשנת 1991, על ידי מגזין פיב"א. הרשימה נוצרה לכבוד 100 שנה להמצאת משחק הכדורסל על ידי ג'יימס נייסמית'. השחקנים נבחרו על ידי קבוצה של מומחי כדורסל בין-לאומיים, שהורכבה בעיקר ממאמנים, שהצביעו לרשימת 50 השחקנים הטובים ביותר. כל אחד מהמומחים בחר 25 שחקנים. הניקוד בהצבעה היה 25 נקודות לשחקן במקום הראשון, 24 נקודות לשחקן במקום השני, וכן הלאה. לבסוף נבחרו 51 שחקנים, כתוצאה משוויון בסיכומי ההצבעות. שחקנים מכל העולם נחשבו ככשרים להצבעה, כולל שחקני NBA.

חמישה שחקנים אירופיים ששיחקו ב-NBA עד אז נכנסו לרשימה (ולאדה דיבאץ, דראז'ן פטרוביץ', שארונאס מרצ'ולוניס, אלכסנדר וולקוב ופרננדו מרטין). עם זאת, אף שחקן NBA אמריקאי לא נכנס לרשימה, מכיוון ששחקנים אלו לא התחרו בטורנירים גדולים שאורגנו על ידי פיב"א עד האולימפיאדה ב-1992. למרות זאת, חמישה שחקנים בעלי אזרחות אמריקאית ששיחקו בליגות אחרות מלבד ה-NBA, אכן נכנסו לרשימה (ויין בראבנדר, קליפורד לויק, ניקוס גאליס, טאופילו קרוז ובוב מורס).

ברשימה נכלל ישראלי אחד, מיקי ברקוביץ'.

## רשימת הנבחרים

## עשרת הראשונים בהצבעות

## ראו גם
*היכל התהילה של פיב"א
*היכל התהילה של הכדורסל
*50 התורמים הגדולים ליורוליג
*50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA

קטגוריה:פיב"א
קטגוריה:1991 בספורט
ריצ'רד סימפקין

**ריצ'רד אוולין סימפקין** (באנגלית: **Richard Simpkin**; 1921 – 1986) הוא בריגדיר גנרל לשעבר בריטי והוגה צבאי.

## ביוגרפיה
סימפקין התגייס לצבא הבריטי, הוסמך לקצונה ולחם כקצין שריון ברגימנט הטנקים המלכותי במערכה בצפון אפריקה. ונפל בשבי. על גבורתו עוטר בבצלב הצבאי. על תפקידו בתכנון טנק הצ'יפטיין הוענק לו בשנת 1963 עיטור מסדר האימפריה הבריטית והוא מונה למפקד רגימנט הטנקים המלכותי. לאחר פרישתו פנה לכתיבה ומחקר צבאי ונחשב לאחד התיאוריטקנים החשובים בתחום בבריטניה.
## לקריאה נוספת
* **חיל-רגלים ממוכן**, הוצאת מערכות, 1986.
* **מרוץ אל העתיד: מחשבות על המלחמה במאה ה-21**, מערכות, 1999.

## קישורים חיצוניים
* שלישייה במשקל כבד - פתרון אפשרי לכוח תמרון כבד, מערכות, אוגוסט 1987.

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:גנרלים בריטים
קטגוריה:קצינים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:מעוטרי הצלב הצבאי
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1921
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1986
שבט הקונה

**שבט הקונה** הוא שבט אינדיאני שחי באיי סאן בלאס שבפנמה, באמריקה המרכזית.

## אופי חיי השבט
שבט הקונה יושב באיי סאן בלאס הנקראים בפי המקומיים "קונה יאלה". זהו ארכיפלג של 365 איים מצפון לפנמה, בים הקריבי, בסמוך לגבול קולומביה. החבל כולל גם את רצועת החוף והג'ונגל כמה קילומטרים לעומק היבשת. בני הקונה מנהלים בטריטוריה שלהם אוטונומיה מוחלטת. על אף שהחוק הפנמי חל עליהם, בפועל אורח חייהם מנוהל באופן עצמאי. הם מחולקים ל-49 קהילות עם מושל מקומי לכל קהילה. שלושת מושלי-העל הממונים על עסקי השבט כולו נפגשים באי המרכזי פעמיים בשנה, מחליטים החלטות ומעבירים אותן לשבט בקונגרס גדול.

בני הקונה נישאים רק בינם לבין עצמם, ומי שמפר את חוק המסורת ונישא לזר שאינו בן קונה מחויב לעזוב את האיים.

### תעסוקה
בני שבט הקונה חיים מדיג ומחקלאות, בעיקר מטעי עצי קוקוס. על איים אחדים בנוי יישוב שלם בצפיפות, איים אחרים מאוכלסים רק בבתים בודדים בין עצי הקוקוס. התנועה בין האיים נעשית בעזרת סירות קאנו. בבקרים משיטים את הילדים אל האי המרכזי ששם נמצא בית הספר, ובמהלך היום הנשים שטות לקניות באחד האיים.

ענף תעסוקה מרכזי נוסף באיים הוא תיירות, ורבים מבני השבט מתפרנסים מהסעת תיירים מאי לאי. הגשם באיים מועט מאוד ולא ניתן לקיים חקלאות ירקות. המים ברובם מליחים ומשמשים לרחצה. את מי השתייה מביאים בסירות מהנהרות בפנמה ובאזור.

באי פורווניר ישנן בקתות קש עבור שיכון תיירים. באי הכלב - איסלה פֶּרּוֹ יש עצי קוקוס רבים ושוניות.

שבט הקונה מאופיין באמנות אריגה ייחודית הנקראת "מולה". האריגים עשויי הטלאים משמשים כקישוט וכבגדי היום-יום של הנשים.

### מסחר עם קולומביה
קרבת סאן בלאס לגבול קולומביה הופכת את האיים לאזור סחר ומעבר. הסוחרים מקולומביה מגיעים לאיים הפנמיים בערך אחת לשבוע, וכמו במסחר הקדום לפני המצאת הכסף, הם אוספים את פירות הקוקוס ונותנים בעדם סחורות שונות ללא תיווך של כסף.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פנמה: דמוגרפיה
קטגוריה:אינדיאנים: שבטים
קטגוריה:קולומביה
חואנחו גוארנידו

**חואנחו גוארנידו** (בספרדית: **Juanjo Guarnido**; נולד ב-1967) הוא מאייר וקומיקסאי ספרדי, יוצר הסדרה "בלקסאד".

## ביוגרפיה
חואנחו גוארנידו נולד בגרנדה. הוא למד ציור בפקולטה לאמנויות של אוניברסיטת גרדנה.

לאחר סיום הלימודים הוא עבד עבור מארוול קומיקס. בשנת 1990 הוא עבר למדריד ועבר מספר שנים עבור ערוצי טלוויזיה. בשנת 1993 הוא התחיל לעבוד בחברת וולט דיסני ועבר להתגורר בפריז. באותה תקופה הוא עבד בהנפשת דמויות בסרטים כמו "טרזן", "הרקולס" ו-"אטלנטיס: האימפריה האבודה".

לאחר מספר שנים הוא עזב את דיסני וביחד עם חואן קאנלס חתם על חוזה עם חברה צרפתית Dargaud. בנובמבר 2000 פורסמה חוברת קומיקס Quelque part entre les ombres (Somewhere within the Shadows), הראשונה בסדרה "בלקסאד". החוברת זכתה במספר פרסים ובעקבות ההצלחה בשנת 2003 פורסמה חוברת שנייה בסדרה Arctic-Nation. גם היא זכתה בפרסים. החוברת השלישית בסדרה Âme Rouge (Red Soul) פורסמה בשנת 2006 וגם היא זכתה להצלחה ופרסים. בשנת 2011 גוארנידו קיבל פרס אייזנר על הסדרה.

בנוסף לסדרה בלקסאד, גוארדינו פרסם חוברת Les Indes Fourbes בשנת 2019. חוברת זו זכתה בצרפת במספר פרסים.

## קישורים חיצוניים

* חואנחו גוארנידו, בקומיקלופדית למביק

קטגוריה:דיסני: אישים
קטגוריה:אנימטורים
קטגוריה:קומיקסאים
קטגוריה:ציירים ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1967
טינאייג' האדבה

**טינאייג' לינגאני האדבה** (באנגלית: **Teenage Lingani Hadebe**; נולד ב-17 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן זימבבואי המשחק בעמדת הבלם בסינסינטי.

## קריירת מועדונים
האדבה התחיל את הקריירה שלו בבאנטו המקומית כאשר היה בן 17. בשנת  הושאל להיילאנדרס עד לסיום העונה. בינואר  חתם בצ'יקן אין, אלופת זימבבואה, עמה זכה בגביע העצמאות של זימבבואה.

ביולי  האדבה חתם בקייזר צ'יפס מליגת העל הדרום-אפריקאית עם הצטרפותו למועדון, נפצע בקרסול ונעדר שלושה חודשים. ב-22 בנובמבר 2017 האדבה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד אמזולו. ב-4 באפריל 2018 האדבה הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בדקה ה-95 נגד פרי סטייס סטארס.

ב-14 ביולי 2019 האדבה הצטרף לייני מלטיאספור מליגת העל הטורקית. ב-25 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד אולימפיה ליובליאנה. ב-1 במרץ 2020, הורחק בהפסד 2-0 לדניזליספור. ב-17 באפריל 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד אלניהספור.

ב-28 ביוני 2021, האדבה חתם ביוסטון דינמו מה-MLS. ב-20 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד ונקובר ווייטקאפס.

ב-9 בפברואר 2024 חתם בקוניאספור הטורקית.

## קריירה בינלאומית
ב-16 בנובמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 2-1 ל. ב-31 במאי 2016 הבקיע צמד בניצחון 0-2 נגד .

האדבה נכלל 3 פעמים בסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות.

## תארים
; צ'יקן אין
*גביע העצמאות של זימבבואה: 

; אישיים
*נבחרת העונה בליגת העל הטורקית: 
*מגן השנה של יוסטון דינמו: 
*הכדורגלן החדשה של השנה ביוסטון דינמו: 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים זימבבואים
קטגוריה:בלמי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני קייזר צ'יפס
קטגוריה:כדורגלני ייני מלטיאספור
קטגוריה:כדורגלני יוסטון דינמו
קטגוריה:כדורגלני קוניאספור
קטגוריה:כדורגלני סינסינטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת זימבבואה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2017
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2025
קטגוריה:ילידי 1995
מקסימיליאן וולושין

**מקסימיליאן וולושין** (ברוסית: **Максимилиа́н Воло́шин**; 28 במאי 1877 - 28 בנובמבר 1933), היה משורר רוסי. הוא היה אחד הנציגים המשמעותיים של התנועה הסימבוליסטית בתרבות ובספרות הרוסית. הוא התפרסם כמשורר ומבקר ספרות ואמנויות. הוא פרסם במגזינים רבים בתחילת המאה ה-20. הוא נודע בזכות תרגומיו למספר יצירות פואטיות ופרוזה צרפתיות לרוסית.

## ראשית חייו
וולושין נולד בקייב בשנת 1877. את ילדותו המוקדמת בילה בסבסטופול ובטאגאנרוג כנראה למד כמה שנים בבית ספר בחצי האי קרים, שם קנתה אמו ב-1893 חלקת אדמה זולה בקוקטבל. לאחר בית הספר התיכון, וולושין נכנס לאוניברסיטת מוסקבה בזמן צמיחתה של תנועת הסטודנטים הרדיקלית ברוסיה, ועקב השתתפותו בה גורש מהאוניברסיטה ב-1899.

וולושין חידש את מסעותיו לאורכה ולרוחבה של רוסיה, לעיתים קרובות ברגל. בשנת 1900, הוא עבד עם משלחת שסקרה את תוואי מסילת הרכבת אורנבורג-טשקנט.

עם שובו למוסקבה, וולושין לא ביקש לחזור לאוניברסיטה, אלא המשיך במסעותיו למקומות במערב אירופה, יוון, טורקיה ומצרים. שהייתו בפריז ומסעותיו בצרפת השפיעו עליו עמוקות.

כאשר "משוגע" קרע את הבד המפורסם של רפין, "איוון האיום הורג את בנו בסכין", רוסיה האינטלקטואלית הזדעזעה, וולושין היה האדם היחיד שהגן על האיש. הטיעון של וולושין היה שמדובר באמירה אסתטית המתאימה לציור, אשר הפגין עוגמת נפש וטעם רע.

בהדרגה, וולושין נמשך בחזרה לקוקטבל בחצי האי קרים, שם בילה חלק ניכר מילדותו. אוסף השירה הראשון שלו הופיע ב-1910, ואחריו התפרסמו קבצים אחרים. מאמריו שנאספו פורסמו בשנת 1914.

## יצירה
במהלך שנות מלחמת העולם הראשונה, וולושין היה בשווייץ, והוכיח את עצמו כמחבר של שירים בעלי תובנות עמוקות, העוסקים בחקר פילוסופי והיסטורי של האירועים הטרגיים של רוסיה בת זמנו. בסופו של דבר וולושין חזר לצרפת, שם שהה עד 1916. שנה לפני מהפכת פברואר ברוסיה, חזר וולושין והתיישב בקוקטבל. הוא חי שם עד סוף ימיו.

מלחמת האזרחים הרוסית הניעה את וולושין לכתוב שירים ארוכים הקושרים את המתרחש ברוסיה לעברה הרחוק והמיתולוגי. מאוחר יותר, הוא הואשם בפשע על ידי אידאולוגים סובייטים - התרחקות מהמאבק הפוליטי בין האדומים והלבנים . למעשה, הוא ניסה להגן על הלבנים מפני האדומים והאדומים מפני הלבנים.

באורח פלא, וולושין שרד את מלחמת האזרחים, ובשנות ה-20 הקים בית נופש לסופרים בביתו, בהתאם להשקפתו על דחיית הרכוש הפרטי. עם זאת הוא המשיך לשאוב את רוב השראתו מהבדידות וההתבוננות בטבע.

במהלך השנים האחרונות לחייו, הוא זכה להכרה נוספת כצייר צבעי מים עדין. רבות מיצירות האמנות שלו שייכות למוזיאונים ברחבי העולם, בעוד שאחרות נשמרות באוספים פרטיים ברוסיה ומחוצה לה.

## מורשת
שירתו מכילה תובנות פילוסופיות עמוקות ומספרת יותר על ההיסטוריה הרוסית מאשר יצירות של כל משורר אחר. נראה שרבות מההערות של וולושין הן נבואיות, והוא יצא נגד השחיתות והכוח השלטוני.

היושרה והרעיונות המעמיקים של וולושין הביאו להחרמתו בברית המועצות, ואף שיר שלו לא פורסם בברית המועצות מ-1928 עד 1961.

בכפר הקטן של וולושין קוקטבל בדרום-מזרח קרים, שהיווה השראה לשירתו, עדיין נשמר זכרו של המשורר, שנקבר שם על הר הנושא כעת את שמו. הוא נחשב לאחד המשוררים הבולטים של העידן הרוסי. שיריו הולחנו ובוצעו לעיתים קרובות על ידי זמרים-יוצרים.

להקת רוק רוסית Little Tragedies הקליטה מוזיקה לשלושה משיריו של וולושין.

## קישורים חיצוניים

* כתביו של מקסימיליאן וולושין בפרויקט בן יהודה
## הערות שוליים

קטגוריה:משוררים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1877
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1933
אלכסנדר גולובין (צייר)

**אלכסנדר גולובין** (ברוסית: **Алекса́ндр Голови́н**; 1 במרץ 1863 – 17 אפריל 1930) היה מעצב ואמן רוסי.

## ביוגרפיה
גולובין, שנולד במוסקבה, למד בתחילה אדריכלות, ולאחר מכן עבר לציור. הוא גם למד באקדמיה קולרוסי בפריז. עם סיום לימודיו, עקב קשיים כלכליים, עבד כצייר ומעצב פנים. הוא גם ניסה את כוחו בתחומים אמנותיים שונים כמו עיצוב רהיטים.

בשנת 1900 השתתף בעיצוב ביתן האימפריה הרוסית ביריד העולמי של פריז יחד עם חברו קונסטנטין קורובין. הוא למד גם באקדמיה ויטי בפריז. בשנת 1901 עבר למחוז סנקט פטרבורג ממוסקבה. כאן עבד כמעצב במה, ושילב סמליות ומודרניזם בהפקות אופראיות ודרמטיות עבור דיאגילב, מאיירהולד ואחרים.

לאחר המהפכה של 1917, לא מצא גולובין עבודה בתיאטרון, ולכן התעמק בציור ובאיור גרפי. הוא יצר את עיצוב התפאורה להפקה המקורית של הבלט "ציפור האש" של סטרווינסקי משנת 1910.

גולובין יצר את העיצוב הנופי להפקה חשובה של "נישואי פיגארו" של פייר בומרשה בתיאטרון של מוסקבה. במאי התיאטרון הרוסי המפורסם קונסטנטין סטניסלבסקי ביים את המחזה שהועלה ב-28 באפריל 1927. סטניסלבסקי מיקם מחדש את המחזה בצרפת שלפני המהפכה וקיצץ את מבנה חמש המערכות שלו לאחד עשר סצנות. גולובין השתמש בבמה מסתובבת כדי להאיץ את השינויים בסצנות. זאת הייתה הצלחה גדולה, וזכתה לעשר קריאות מסך בערב הפתיחה. גולובין מונה לאמן העם של ברית המועצות. הוא מת בדסקויה סלו ב-17 באפריל 1930.

## גלריה

File:Autumn by A.Golovin (1920s).jpg

File:Carmen by A. Golovin 02.jpg

File:Roses and porcelain by A.Golovin (1910s).jpg

File:Annunciation (Mary) by A.Golovin (1894).jpg

File:Mariage de Figaro by Golovin 02.jpg

File:Swan Lake by A. Golovin 01.jpg

File:Musicians' costumes for Othello by A.Golovin (1930, MKHAT museum).jpg

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:אמנים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1863
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1930
הקרב על נמל התעופה ז'יטומיר

**הקרב על נמל התעופה [[ז'יטומיר]]** החלו ב-27 בפברואר 2022 עד דצמבר 2022 בעיר ז'יטומיר, מחוז ז'יטומיר, אוקראינה, כ-150 ק"מ מהבירה קייב, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. דווח כי רוסיה השתמשה במערכות טילים 9K720 איסקנדר, הממוקמות בבלארוס כדי לתקוף את נמל התעופה ז'יטומיר.

## מהלך הקרב
ממוזער|הקרב על נמל התעופה ז'יטומיר

### פברואר
ב-24 בפברואר, בשעה 5:40 לפנות בוקר, הופגז בסיס אוויר עוזרן בפרברים.

ב-27 בפברואר השתמשו כוחות הכיבוש הרוסיים בטילי 9K720 איסקנדר מבלארוס כדי לפגוע בשדה התעופה האזרחי של ז'יטומיר.

### מרץ
ב-1 במרץ, בשעת ערב מאוחרת פגעו חיילים רוסים בגזרת מגורים בעיר. כ-10 מבני מגורים ברחוב שוחביץ' ובית החולים בעיר ניזוקו. כמה פצצות הוטלו על העיר. כתוצאה מכך נהרגו לפחות שני אזרחים אוקראינים ושלושה נפצעו.

ב-2 במרץ פגעו פגזים במרכז היולדות האזורי ובכמה בתים פרטיים.

ב-4 במרץ פגעו רקטות בבית הספר ה-25 של ז'יטומיר והרסו מחצית מבית הספר. בערב עלה באש "מפעל השריון של עוזרן וז'יטומיר"; שני אנשים נפצעו.

ב-8 במרץ, בעקבות התקפה אווירית, נפגעו מגורים פרטיים ונגרם נזק למפעל "אישובת".

### יוני
ב-25 ביוני פגעו 24 טילים רוסיים בכמה בסיסים צבאיים בז'יטומיר ובסביבתה, לפי הדיווחים, טילים אלו שוגרו על ידי כוחות רוסים בבלארוס.

### אוגוסט
ב-16 באוגוסט ספג שוב אזור ז'יטומיר הפגזות, דווח על שני פיצוצים בשדה תעופה צבאי; במהלך התקיפה נגרם נזק למסלול, כמו גם לציוד תיקון. לפי מושל מחוז ז'יטומיר, ויטלי בונצ'קו, שוגרו הטילים שפגעו בשדה התעופה משטח בלארוס.

### אוקטובר
ב-10 באוקטובר, במהלך סדרת התקיפות הרוסיות נגד תשתית האנרגיה האוקראינית, שוגרו שני טילים נגד ז'יטומיר. לפי הדיווחים, האחד הופל, בעוד שהשני פגע בתשתית אנרגיה קריטית, מה שהוביל בחלקים מסוימים באזור להפסקות חשמל.

### נובמבר
ב-15 בנובמבר, במהלך תקיפה אווירית בז'יטומיר, דווח על פיצוצים בתשתיות אנרגיה מרכזיות בעיר, שגרמו להפסקות חשמל למחסור חלקי במים בעיר.

### דצמבר
ב-16 בדצמבר שוגרו שני טילים רוסיים לעבר ז'יטומיר. על פי הדיווחים, תשתית האנרגיה בעיר נפגעה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה: קרבות
קטגוריה:2022 ברוסיה
קטגוריה:2022 באוקראינה
ספינת מלחמה רוסית, לכו תזדיינו

[ממוזער|[בול דואר אוקראיני שהונפק בעקבות המקרה]]
[ממוזער|"ספינת מלחמה רוסית, לכו תזדיינו" – שלט חוצות ברוסית בעיר [דניפרו]]
[ממוזער|עצרת תמיכה באוקראינה ב[קולומבוס (אוהיו)|קולומבוס, אוהיו (26 בפברואר 2022)]]
[ממוזער|בהפגנה ב[כיכר הבימה בתל אביב, 26 בפברואר 2022]]
"**ספינת מלחמה רוסית, לכו תזדיינו**" (ברוסית: **"Русский военный корабль, иди на хуй**"; בתעתיק: רוּסְּקִי ווֹיֶנִּי קוֹרַבְּל, אִידִי נַה חוּי) היה תגובתם של חיילי משמר הגבול האוקראיני שהוצבו באי הנחשים, לאחר שבמתקפה על אי הנחשים ב-24 בפברואר 2022 אוניית המלחמה הרוסית "מוסקבה" קראה להם להיכנע. הציטוט הופץ במהירות ברשתות החברתיות ובתקשורת, הפך לסמל התנגדות וכעין "צעקת קרב" אוקראינית נגד הפלישה הרוסית. אנשים אף קעקעו אותו על גופם כאות הזדהות. תחילה דווח כי 13 החיילים נהרגו בתקיפה, והנשיא זלנסקי הודיע כי הם יעוטרו ב"גיבור אוקראינה", העיטור הצבאי הגבוה ביותר באוקראינה. אך ב-28 בפברואר פורסם כי הם בחיים ונשבו בידי הצי הרוסי.

## ביטויים נגזרים
ביטויים נגזרים שהחליפו את צמד המילים "ספינת מלחמה" הופיעו על שלטי דרכים ובמקומות אחרים. ב-26 בפברואר 2022, הכוחות המזוינים של אוקראינה פוצצו את צומת מסילות הברזל המחבר בין תשתיות הרכבות האוקראיניות והרוסיות כדי למנוע מהצבא הרוסי להעביר ציוד צבאי וכוח אדם לאוקראינה באמצעות רכבת. כאשר הצבא הרוסי ביקש מאוקראינה לשחזר את הצומת מסיבות הומניטריות, הגיב השגריר האוקראיני, "רכבת רוסית, לכו תזדיינו".

## שימושים בביטוי
* ב-27 בפברואר 2022 התקרבה ספינה רוסית למכלית נפט גיאורגית וביקשה ממנה סיוע בתדלוק. קברניט הספינה הגיאורגית סירב באומרו "ספינה רוסית, לכי תזדייני" ("русский корабль, иди нахуй"), כמחאה נגד הפעילות הצבאית הרוסית באוקראינה. כשהרוסים ציינו שהם כמעט ללא דלק, הציע להם הקברניט הגיאורגי להשתמש במשוטים.
* הביטוי הפך לשם של אתר אינטרנט הצובר מידע במהלך המלחמה.
* משרד התשתיות של אוקראינה וחברת התשתיות האלקטרוניות "אוקראודור" פרסמו בערוצי הטלגרם שלהם תמונות של שלטי דרכים המכילים את הביטוי. המילים אף הוצגו על לוחות זמנים אלקטרוניים של תחנות תחבורה ציבורית בלוצק ובדניפרו.
* חברת הלוגיסטיקה האוקראינית "נובה פושטה" פתחה את הקמפיין החדש שלה בשם "ספינה רוסית, תזדייני!", מפעילת הדואר האוקראינית "Ukrposhta" הכריזה ב-1 במרץ על תחרות לעיצוב הטוב ביותר של בול הדואר "ספינת מלחמה רוסית, לכו תזדיינו!", וחברת "Monobank" השתמשו בביטוי בעיצוב המעודכן של כרטיסים עבור כל הלקוחות באפליקציות אפל וגוגל פיי.
* גרסאות כרזה המבוססות על הביטוי הופיעו בהופעה של אמנים אוקראינים.

## ראו גם

* המשבר האוקראיני-רוסי (2021–2022)
* הפלישה הרוסית לאוקראינה
* סלבה אוקראיני
* קרב אלמו ("זכרו את אלמו")
* אנתוני מקאוליף ("שטויות!")
* מולון לאבה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:מילים וביטויים ברוסית
קטגוריה:ניבולי פה
קטגוריה:קריאת קרב
ויליאם טרוסט-אקונג

**ויליאם פול טרוסט-אקונג** (באנגלית: **William Paul Troost-Ekong**; נולד ב-1 בספטמבר 1993) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הבלם באל-אהלי.

## קריירת מועדונים
טרוסט-אקונג התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פולהאם וכעבור שנתיים הצטרף לזו של טוטנהאם הוטספר.

בקיץ  טרוסט-אקונג חתם בחרונינגן מליגת העל ההולנדית. ב-21 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–4 נגד ואלבייק. בחרונינגן, מיעט לשחק ובינואר  הושאל לדורדרכט, במדיה שיחק עונה וחצי.

בקיץ  חתם בגנט מליגת העל הבלגית וב-29 ביולי חתם בהוגסונד מליגת העל הנורווגית. ב-19 במרץ 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0–3 נגד אלסונד. בסיום העונה, חזר לגנט במדיה לא זכה לדקות משחק רבות.

ביולי  הצטרף לבורסאספור מליגת העל הטורקית.

ב-17 באוגוסט 2018, טרוסט-אקונג חתם באודינזה מהסרייה א'.

ב-29 בספטמבר 2020 חתם לחמש שנים בווטפורד. הוא כבש את שערו הראשון עבור המועדון בניצחון 3–2 על קובנטרי סיטי ב-7 בנובמבר 2020.

ב-23 באוגוסט 2024 חתם באל-ח'ולוד מליגת העל הסעודית.

ב-20 בינואר 2026 חתם באל-אהלי.

## קריירה בינלאומית
טרוסט-אקונג נולד בהולנד לאם ממוצא מקומי ואב ממוצא ניגרי, לכן היה זכאי לייצג את שתי המדינות. עד לגיל הנוער ייצג את הולנד, אולם בשנת  החליט לייצג את ניגריה.

ב-13 ביוני 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2015 נגד . ב-28 במאי 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד .

כיום הוא משמש כקפטן הנבחרת.

נכלל בסגל נבחרת ניגריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:בלמי כדורגל הולנדים
קטגוריה:בלמי כדורגל ניגרים
קטגוריה:הארלם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני חרונינגן
קטגוריה:כדורגלני דורדרכט
קטגוריה:כדורגלני גנט
קטגוריה:כדורגלני בורסאספור
קטגוריה:כדורגלני אודינזה
קטגוריה:כדורגלני ווטפורד
קטגוריה:כדורגלני סלרניטנה
קטגוריה:כדורגלני פאוק סלוניקי
קטגוריה:כדורגלני אל-אהלי ג'דה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בערב הסעודית
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בערב הסעודית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1993
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1993
קטגוריה:כדורגלנים ניגרים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית ניגרים: כדורגל
Planet Zero (שיר של שיינדאון)

"**Planet Zero**" (בעברית: "**כוכב הלכת אפס**") הוא סינגל של להקת הרוק האמריקאית שיינדאון. השיר הוא הסינגל המוביל והראשון מהאלבום באותו השם שייצא ביולי 2022. הסינגל שוחרר ב-26 בינואר 2022 לאחר מסע קידום מכירות שכלל סרטונים שבהם הופיעו "מסרים מוצפנים" בכתב סתרים. השיר הגיע למקום הראשון, והפך בכך לסינגל ה-17 של הלהקה שמגיע למקום הראשון, הישג חסר תקדים לאמן מאז שהמצעד נוצר בשנת 1981.

## מסר
השיר, שנכתב בתקופת הקורונה, מעביר מסר דיסטופי של אזהרה מפני ההשפעה הרעילה של הקיטוב בחברה, תרבות הביטול וחוסר הסובלנות כלפי בעלי דעות שונות. השיר מזהיר מפני התוצאות הצפויות אם המגמה תימשך ובני האדם יאבדו את הכבוד כלפי בעלי דעות שונות, ואת החמלה אחד כלפי השני.

באחד הראיונות שלאחר צאת הסינגל הסביר סמית את משמעות השיר:

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ לשיר שוחרר ב-3 במרץ. בקליפ מופיעים ארבעת חברי הלהקה, שמופיעים כשעיניהם מכוסות בטשטוש הצנזורה. הם מתעוררים מהעיוורון, ומוצאים את עצמם במבנה שכולו זכוכית מקוטבת ופלדה. כל אחד מהם בנפרד פוגש באישה, לה הם מנסים להעביר מסר, אך בכל פעם שהם מנסים לדבר מכוסה פיהם באותו טשטוש מפוקסל שמונע מהם להגיד לה את אשר על לבם. בסופו של דבר הם מצליחים לדבר, מה שגורם לאישה לעבור בעצמה פיקסליזציה, והיא מתמוטטת. חברי הלהקה, כעת מאוחדים ומשוחררים מהשפעתה של האישה, יוצאים אל מחוץ למבנה שבו שהו, ומגלים שהחוץ הוא כולו מדבר שומם.

## מיקומי שיא
השיר נכנס למצעד הרוק המיינסטרימי של המגזין בילבורד במקום ה-21, בשבוע השני הגיע לעשירייה הפותחת במקום השביעי, טיפס למקום הרביעי ולאחר חמישה שבועות הגיע למקום הראשון, ושהה בו במשך שמונה שבועות רצופים. בנוסף הגיע השיר למקום הראשון במצעד ה-Active Rock של Mediabase.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שיינדאון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על כוכבי לכת
קטגוריה:שירים על מגפת הקורונה
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי
הקיפוסים של מלקרת

**הקיפוסים של מלקרת** הם שני קיפוסים פיניקיים עשויים שיש שנחשפו במלטה בנסיבות לא מתועדות ומתוארכים למאה ה־2 לפנה"ס. על הקיפוסים כתובות זהות, דו־לשוניות פיניקיות־יווניות המוקדשות לאל מלקרת־הרקלס. הם התגלו בסוף המאה ה־17, ופענוח הכתובת במכתב מ־1694 הפך אותם לפענוח הראשון של הכתב הפיניקי הראשון שזוהה ופורסם בעת החדשה בעולם המערבי.

מקובל לחשוב, על סמך הקדשתם, שהקיפוסים הגיעו ממקדש הרקלס במלטה עליו העיד תלמי; עם זאת, מיקומו של אותו מקדש לא ודאי. מסורת ארוכת שנים, שראשיתה עוד ברנסאנס, זיהתה אותו עם המקדש בתַס־סִילְג' , אולם ללא נתונים מוצקים בבסיסה, והממצא הארכאולוגי בתס־סילג' מאז שנות השישים של המאה ה־20 הראה שהמקדש באתר הוקדש לעשתרת. נגיד מסדר ההוספיטלרים עמנואל דה רוהאן־פולדוק, העניק את אחד הקיפוסים ללואי ה־16 בשנת 1782. קיפוס זה נמצא כיום במוזאון הלובר, והשני נמצא במוזאון הארכאולוגי הלאומי בוולטה.

## תיאור
[280px|ממוזער|180px|הקיפוס שמוצב ב[מוזאון הלובר]]
קיפוס הוא סוג של מצבה קלאסית. קיפוסים שימשו כאבני מיל, מצבות קבורה, סמני גבול או מנחות פולחניות. שני הקיפוסים של מלקרת עשויים שיש לבן, שאינו מצוי במלטה. מכיוון שלא סביר שאמני שיש מיומנים היו זמינים במלטה, הקיפוסים כנראה יובאו במצבם המוגמר, אולם הכתובות, ככל הנראה, נחרתו במלטה מטעם שני המקדישים הצוריים, עבדאסר (עֶבֶד־אוֹסִיר) ואסרשמר (אוֹסִיר־שָׁמַר). הוספת תקציר ההקדשה ביוונית, עם הגרסאות ההלניסטיות של שמות מלקרת המקדישים, היא ביטוי להשפעתה של התרבות ההלניסטית. בכתובות היווניות מובאת גרסה מקוצרת של הכתובת הפיניקית; תופעת קיצור זאת מאפיינת כתובות קבורה וכתובות נדר שמיות־יווניות. בנוסף, בעוד שמלטה יושבה על ידי הפיניקים מאז המאה ה־8 לפנה"ס, עד המאה השנייה, היא הייתה תחת כיבוש רומי בתקופת חקיקת הכתובות. השימוש בשפה ובכתב פיניקי מאשר את הישרדות התרבות והדת הפיניקיות במלטה.

[ממוזער|הקיפוס של מלטה בתערוכה ב[רומא|שמאל|160px]]
אחד הקיפוסים נמצא כיום במלטה, והשני בצרפת. גובהו הקיפוס שבמלטה הוא כ־96 ס"מ כיום, והוא שבור בחלק העליון. גובה הקיפוס שבצרפת הוא כ־105 ס"מ, רוחבו כ־34 ס"מ, ועוביו כ־31 ס"מ. "צורתם קלילה וחיננית" וחקוקה עליהם "כתובת יוונית על הכַּן, [ו]אפיגרפיה פיניקית מופתית".

## הכתובות
ממוזער|250px|שמאל|הכתובת הפיניקית שעל הקיפוס שבצרפת
הכתובות ידועות בסימונים KAI 47 ו־CIS I 122, 122*BIS*. הכתובות הן כתובות נדר פיניקיות.

מהכתובות עולים זיהויים בין מלקרת להרקלס ובין אוסיר לדיוניסוס וסראפיס (הוא צורה הלניסטית לאל המצרי אוסיר־חפי).

## ראו גם
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

## לקריאה נוספת

* 


## קישורים חיצוניים

*  תיאור הקיפוס של צרפת באתר מוזאון הלובר (AO 4818 או N III 2298)
*  הנאורות והכתבים העתיקים במוזיאון הבריטי

## הערות שוליים

קטגוריה:כתובות פיניקיות-יווניות
קטגוריה:כתובות KAI
קטגוריה:מלטה: היסטוריה
קטגוריה:פולחן
קטגוריה:צור
קטגוריה:מוזיאון הלובר: עתיקות
קלואי קולמן

**קלואי קולמן** (באנגלית: **Chloe Coleman**; נולדה ב-23 בנובמבר 2008) היא שחקנית אמריקאית.

## ביוגרפיה
קולמן נולדה ב-23 בנובמבר 2008 בלוס אנג'לס, קליפורניה. היא בתם הבכורה של סטיבן קולמן, מפעיל מצלמה במקור מנוריסטאון (אנ'), פנסילבניה אשר היה מועמד לפרס אמי ושל אליסון קולמן, מפיקת טלוויזיה זוכת ארבעה פרסי אמי; שני הוריה חברים בגילדת הבמאים של אמריקה, אשר הכירו לראשונה כאשר עבדו יחד על הסט של "המירוץ למיליון" ב-2001.

אחותה הצעירה, מיה קולמן, גם היא שחקנית.

## קריירה
בשנת 2013 הופיעה בפרק בסדרה "Glee". באותה שנה ובשנה שלאחר מכן הופיעה בכארבעה סרטים קצרים.

בשנת 2016 התארחה בפרק בסדרת הטלוויזיה "אנימלס" של HBO, בסדרת הקומדיה "טרנספרנט" שם גילמה את עידית עובדיה, והצטלמה לפיילוט לסדרת טלוויזיה המבוססת על הרומן "פיקניק בשולי הדרך" אך זו לא יצאה לפועל.

בשנת 2017 שיחקה בתפקידי אורח בסדרות הטלוויזיה "הסוכן הנרי" ו"סופרסטור".
באותה השנה, החלה לשחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה "שקרים קטנים גדולים" מבית HBO, המבוססת על ספר באותו השם מאת הסופרת ליאן מוריארטי.

בשנת 2018 שיחקה בתפקיד משני בסרט הקולנוע "Puppy Star Christmas".

בשנת 2020 שיחקה בתפקיד ראשי לצד דייב בטיסטה בסרט הקולנוע "תרגול בריגול". באותה שנה שיחקה בסרט "Timmy Failure: Mistakes Were Made" ובסדרת הטלוויזיה "המתמחה", בתפקיד חוזר של נביי בסדרת הטלוויזיה "העלאה" של אמזון פריים וידאו אליה חזרה לשחק בעונות הבאות, ודיבבה בסדרות האנימציה לילדים "גורים וחברים" ו-"קינדרווד".

באפריל 2021, דווח על ליהוקה של קולמן לצוות השחקנים של סרט הקולנוע "מבוכים ודרקונים: כבוד בין גנבים". באותה שנה שיחקה בתפקיד משנה בסרט הפעולה של הבמאי הישראלי נבות פפושדו "מילקשייק אבק שריפה".

בשנת 2022 שיחקה בקומדיה הרומנטית "חתונה בהפתעה" לצד ג'ניפר לופז ואוון וילסון. ובסוף השנה שיחקה בסרט הקולנוע "אווטאר: דרכם של המים" שביים ג'יימס קמרון.

בשנת 2023 שיחקה לצדו של אדם דרייבר בסרט המותחן והמד"ב "65" בהפקתו של סם ריימי. בהמשך, שיחקה בדרמת הפשע של נטפליקס "סוחרי הכאב" בתפקידה פיבי, בתה של ליזה אותה גילמה אמילי בלאנט.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:מדבבות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא אנגלי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא צ'כי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2008
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2008
יחסי סורינאם–קובה

**יחסי סורינאם–קובה** הם היחסים הבילטרליים בין **[[סורינאם|רפובליקת סורינאם]]** ל**[[קובה|רפובליקה של קובה]]**. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-23 במרץ 1979.

## היסטוריה
[ממוזער|250px|[דסי באוטרסה וראול קסטרו בפסגת הקהילייה הקריבית (2011)]]
לאחר ההפיכה בסורינאם ב-1980, נשיא קובה פידל קסטרו היה ראש המדינה הראשון שהביע את ברכותיו לדסי באוטרסה, מנהיג ההפיכה. קובה הקימה שגרירות בפרמריבו ב-1981 שהתפתחה להיות הנציגות הדיפלומטית הגדולה ביותר בסורינאם. רצח מוריס בישופ (מנהיג השלטון הסוציאליסטי בגרנדה) ב-1983, והפלישה האמריקאית לגרנדה שהתרחשה לאחר מכן, הוביל להורדת הדרגה הדיפלומטית של שגריר קובה בסורינאם לדרגת ממונה על היחסים וגירוש 105 דיפלומטים ויועצים קובנים. המועצה הצבאית הלאומית בסורינאם הכחישה כי קיים קשר בין הגירוש לאירועים בגרנדה.

ב-1998 ערך נשיא סורינאם ז'ול וידנבוש ביקור ממלכתי בקובה, והבטיח לחדש את היחסים הדיפלומטיים. ב-2006 הוקמה מחדש שגרירות קובה בפרמריבו. בשנת 2011, התקיים ביקור ממלכתי של הנשיא דסי באוטרסה בקובה כדי לדון בפיתוח המסחר בין המדינות.

בשנת 2020, במהלך התפרצות מגפת הקורונה, נשלחו 50 רופאים לסורינאם. קובה סיפקה מלגות וחינוך רפואי לסטודנטים סורינאמים, אולם התוכנית בוטלה באוגוסט 2020. בעשור השלישי של המאה ה-21, פליטים קובנים השתמשו יותר ויותר בסורינאם כמדינת מעבר לארצות הברית. בינואר 2021, קבוצה של 500 קובנים נתקעה בעיירה סאות' דריין , שם נמנעה מהם גישה לגיאנה, משם קיוו לתפוס טיסה לארצות הברית.

## סחר
הסחר בין סורינאם לקובה הוא זניח. בשנת 2019 ייצאה סורינאם סחורה לקובה בשווי 242,000 דולר לקובה, כשהמוצרים העיקריים הם מעץ. קובה ייצאה סחורה בשווי 318,000 דולר, כשהמוצרים העיקריים הם פתילים מפוצצים.

## נציגויות דיפלומטיות
* לסורינאם יש שגרירות בהוואנה (בירת קובה) מאז 2003.
* לקובה יש שגרירות בפרמריבו (בירת סורינאם) מאז 1981.

## ראו גם
* יחסי ארצות הברית–סורינאם
* המהפכה הקובנית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
גידולי שדה

ממוזער|גידולי שדה בדרום ישראל
**גידולי שדה** (בקיצור: **גד"ש**) הוא ענף בחקלאות אשר מתמקד בגידולים בשדות על פני שטחים נרחבים. הגידולים מתמקדים בדרך כלל בדגנים (כגון חיטה ושעורה), כותנה, תפוחי אדמה ועוד.

הייצור החקלאי העיקרי של גידולי השדה, מתבסס על גשמי החורף כמקור המים לגידול (מתוך 215,000 דונם של קרקע לחקלאות, 156,000 דונם מהם מוקדשים לגידולי חורף), וחלק קטן יותר של הענף כולל גידולי קיץ, שבמסגרתו מגדלים כותנות, בוטנים, חומוס, אבטיחים לגרעינים לפיצוח, חמניות ועוד, המושקים בהשקיה מלאה או בהשקיה חלקית.

## ישראל
גידולי שדה בישראל כוללים בעיקרם חיטה, סורגום ותירס. מתוך העוסקים בחקלאות, כ-2/3 עוסקים בגידולי שדה, וניתן לראות כי גידולי שדה וירקות הם ענפי החקלאות הדומיננטיים בישראל ומחוצה לה נכון לשנת 2012.טקסט=חיטה שגדלה בנגב (צילם דניאל ונטורה)|ממוזער|220x220 פיקסלים|חיטה שגדלה בנגב

## הערות שוליים

קטגוריה:גידולים חקלאיים
קטגוריה:בוטניקה
בריטן דלטון

**בְּרִיטְן דלטון** (באנגלית: **Britain Dalton**; נולד ב-12 בדצמבר 2001) הוא שחקן אמריקאי.

## ביוגרפיה
דלטון נולד ב-12 בדצמבר 2001 בלוס אנג'לס, קליפורניה.. אביו הוא הפזמונאי, ג'רמי דלטון, שהיה מועמד לפרס גראמי.

## קריירה
דלטון החל את קריירת המשחק שלו במקרה, כאשר סטודנט לקולנוע הבחין בו עושה תרגילי קלפים עבור קהל ברחוב, וביקש ממנו להיבחן לתפקיד הראשי בסרט של אוניברסיטת צ'פמן, "המחווה של ג'וד". עד שהצילומים הסתיימו, חתם בריטיין בסוכנות הכישרונות אוסברינק.

בשנת 2014 הופיע בפרק בסדרה "מחשבות פליליות" ובסרט הקצר "Grill Dog".

בשנת 2016 שיחק בתפקיד משנה בעונתה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "גוליית".

בשנת 2017 הופיע בסרט הקולנוע האוסטרלי "*Thumper*" ושיחק בתפקיד קטן בסרט "Actors Anonymous". באותה שנה לוהק לתפקיד לואק, בנם השני של ג'ייק ונייטירי, בסרט הקולנוע, "אווטאר: דרכם של המים" של הבמאי ג'יימס קמרון. הסרט הוקרן לראשונה בדצמבר 2022. דלטון ישחק גם בסרט השלישי בסדרה, "אווטאר 3" שעתיד לצאת במהלך שנת 2025.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2001
אמנה בדבר חימוש מצרר

260px|ממוזער|
**האמנה בדבר חימוש מצרר** (באנגלית: **Convention on Cluster Munitions**) היא אמנה בינלאומית האוסרת כל שימוש, העברה, ייצור ואגירה של חימוש מצרר, סוג תחמושת וצורת חימוש שבה יחידת חימוש אחת אוגדת בקרבה מספר רב של פצצות קטנות המכונות "פצצונות" ועתידה לפזרן במרחב אחד. בנוסף, האמנה קובעת מסגרת לתמיכה בסיוע לקורבנות, פינוי אתרים מזוהמים, חינוך להפחתת סיכונים והרס מאגרים קיימים של חימוש מצרר. האמנה אומצה ב-30 במאי 2008 בדבלין, ונפתחה לחתימה ב-3 בדצמבר 2008 באוסלו. היא נכנסה לתוקף ב-1 באוגוסט 2010, שישה חודשים לאחר שאושררה על ידי 30 מדינות. נכון לספטמבר 2024, בסך הכל 124 מדינות מחויבות למטרה של האמנה, כאשר 112 מדינות אשררו את האמנה, ו-12 מדינות חתמו על האמנה אך טרם אשררו אותה.

בין המדינות שטרם חתמו על האמנה, או הודיעו כי לא יחתמו עליה, נמצאות היצרניות הגדולות של פצצות מצרר: ארצות הברית, רוסיה, הרפובליקה העממית של סין, הודו, פקיסטן, ברזיל וישראל.
## עיקרי האמנה
מדינות שאשררו את האמנה התחייבו לעולם בשום פנים ואופן:

#לא להשתמש בתחמושת מצרר;
#לא לפתח, לייצר, לרכוש, לאגור, לשמור או להעביר לכל אחד, במישרין או בעקיפין, תחמושת מצרר;
#לא לסייע, לעודד או לגרום לכל אחד לעסוק בכל פעילות האסורה למדינה שהיא צד לאמנה.

## רקע היסטורי
השימוש הנרחב שעשתה מדינת ישראל בפצצות מצרר במלחמת לבנון השנייה, בה ירתה מדינת ישראל יותר ממיליון פצצות מצרר לעבר לבנון, הביא לעלייה במודעות לנזקי השימוש בהם, לאחר ש-13 עובדי סיוע בינלאומי נהרגו במהלך העבודות לפינוי הנפלים. עד סוף שנת 2007 נהרגו כ-30 בני אדם בפיצוץ נפלי פצצות מצרר בדרום לבנון ועשרות בני אדם נוספים נפצעו. בנוסף ישראל השתמשה בפצצות מצרר מתוצרת ארצות הברית בניגוד להסכמים חשאיים בין שתי המדינות, שמגבילים את השימוש בנשק זה. הסערה התקשורתית הבינלאומית סיפקה מומנטום למאמצים הבינלאומיים של הקואליציה למאבק בפצצות מצרר שפעלה לכינון האמנה.

במהלך מבצע עם כלביא שיגרה איראן מספר טילים עם חימוש מצרר לעבר ישראל. במהלך מבצע שאגת הארי הגבירה איראן את מספר השיגורים של טילים עם חימוש מצרר. איראן, כמו ישראל, אינה חתומה על האמנה בדבר חימוש מצרר.

## ראו גם
* הקואליציה למאבק בפצצות מצרר
* האמנה לפיקוח על סחר בנשק
* אמנה בדבר כלי נשק קונבנציונליים מסוימים
## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-21
אמנה בדבר חימוש מצרר
קטגוריה:מסחר בנשק
קטגוריה:דיני מלחמה
קטגוריה:אמנות בקרת נשק
יחסי אוסטריה – כורדיסטן העיראקית

**יחסי אוסטריה–כורדיסטן העיראקית** הם היחסים הדו-צדדיים שבין רפובליקת אוסטריה לבין כורדיסטן העיראקית. אוסטריה מיוצגת בכורדיסטן העיראקית דרך משרד בארביל מאז שנת 2006, ולכורדיסטן העיראקית נציגות בווינה מאז 2012. הנשיא הכורדי מסעוד בארזאני נפגש עם הנשיא האוסטרי היינץ פישר בווינה בשנים 2011, 2014 ו-2015. שר החוץ האוסטרי לשעבר, סבסטיאן קורץ, ביקר בארביל ב-2015 וב-2016 כדי לשפר את היחסים בין המדינות.

## היסטוריה
המנהיג הכורדי מוסטפא בארזאני נפגש עם ברונו קרייסקי בשנת 1957 במוסקבה. הקשרים בין אוסטריה לכורדיסטן העיראקית פותחו בשנות ה-70 של המאה ה-20 כאשר אוסטריה העניקה מקלט לפליטים הכורדים מעיראק. הנציג הכורדי באוסטריה, מוסטפא רמזאן, אמר ש"במהלך זמנים קשים אלו במהלך שנות ה-80, הממשלה האוסטרית לא הפסיקה לתמוך בנו".

במהלך ביקורו של מנהיג המפלגה הדמוקרטית הכורדית החדש, מסעוד בארזאני בשנת 1979, נערך ניסיון כושל של התנקשות בו.

לאחר שהמדינה האסלאמית נכנסה לעיראק וכבשה את מוסול במהלך המתקפה בצפון עיראק, אוסטריה שלחה כ-1.25 מיליון דולרים כדי להתמודד עם בעיות העקורים.

## נציגויות
* לאוסטריה משרד בבירה האוטונומית ארביל.
* לכורדיסטן העיראקית נציגת בבירה וינה.

## ראו גם
* יחסי החוץ של אוסטריה
* יחסי אוסטריה–עיראק

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
אופיר (יישוב)

**אופיר** הוא יישוב קהילתי בהליכי הקמה, נכון ל-2024, להיבנות בשטח המועצה האזורית שדות נגב, בין קיבוץ סעד ומושב תקומה על שדות חקלאיים של המועצה האזורית שדות נגב, מספר קילומטרים צפונית־מערבית לעיר נתיבות, על כביש 25, לצידו של נחל חנון. לאחר טבח שבעה באוקטובר, שבו נהרג ראש המועצה האזורית שער הנגב, אופיר ליבשטיין, הוחלט לקרוא את היישוב על שמו.

## תכנון והקמה
תכנון הקמת היישוב אושרה בהחלטת ממשלת ישראל ה-35 ב-8 בנובמבר 2020. בטקס אבן הפינה להקמת היישוב השתתפו ראש הממשלה בנימין נתניהו, ראש המועצה תמיר עידאן ועוד מספר שרי ממשלה.

בנובמבר 2021 התקבלה המלצת הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה במחוז דרום, וב־4 בינואר 2022 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את הקמת היישוב פעם נוספת בתמיכתה של שרת הפנים איילת שקד. בסוף ינואר ובפברואר עלתה התנגדות מצד אגף תקציבים במשרד האוצר בעקבות חשש שתוכנית זו תביא להחלשת נתיבות מבחינה כלכלית. ביולי קבעה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה שהשרה לא תוכל להביא את אישור ההקמה לממשלת המעבר בתקופת הבחירות. כשבוע לאחר מכן תושבי המועצה האזורית מחו על מניעת האישור להקמת היישוב.

ב־5 בפברואר 2023, לאחר הקמת הממשלה ה־37, לאחר ירי רקטות, ופיגוע הירי בנווה יעקב, ניתנה החלטת ממשלה נוספת לפיה בהמשך לאישור המועצה הארצית, קידום התכנון יתבצע באחריות משרד הבינוי והשיכון.

ב-24 באוקטובר 2023, בזמן מלחמת חרבות ברזל, אישרה ועדת התכנון את הקמתו בעוטף עזה, 7 קילומטר מרצועת עזה.

ביוני 2023 החליטה ועדת השמות הממשלתית לקרוא ליישוב "שדה צורי", אולם ב-29 בנובמבר 2023 הוחלט באופן פורמלי לשנו את שמו ל"אופיר", על שמו של אופיר ליבשטיין, ראש המועצה האזורית שער הנגב שנפל בקרב בעת שנלחם במחבלי הנוח'בה בטבח בכפר עזה בטבח שבעה באוקטובר. 

## קישורים חיצוניים
* 
* מידע על היישוב, באתר מועצה אזורית שדות נגב

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים עתידיים
קטגוריה:מועצה אזורית שדות נגב
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:ממשלת ישראל ה-35
קטגוריה:השפעת מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:מבנים ואתרים המנציחים את חללי מערכות ישראל
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל: אבידות והנצחה
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם חללי הטרור
תמיר גלזר

**תמיר גלזר** (נולד ב-30 במאי 2000 בישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בארנאס קלאב מהליגה השלישית בספרד.

## קריירת מועדונים
גלזר נולד בתל אביב-יפו, לו אח-תאום כדורגלן עמית גלזר, ואח גדול כדורגלן גם כן, דן גלזר. הם דודניו של הכדורגלן ושוער נבחרות ישראל, דניאל פרץ.

גלזר גדל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב.

לקראת עונת 2019/2020 הושאל למשך עונה לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית. בסך הכל ערך 30 הופעות ליגה במדי הקבוצה.

ב-1 באוגוסט 2020 הושאל למשך עונה להפועל חדרה מליגת העל. ב-9 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד 0–1 להפועל תל אביב במסגרת המחזור השישי לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך 27 הופעות ליגה בעונה זו.

ב-12 ביולי 2021 הושאל לעונה נוספת להפועל חדרה.

ב-9 באפריל 2022 פגע גלזר בצורה חמורה בחנן ממן, כדורגלן הפועל חיפה, שנזקק בעקבות כך לניתוח בבטנו.
גלזר התנצל בפני ממן על התקרית לאחר מכן.

ב-11 באוגוסט 2022 הושאל להפועל חיפה מליגת העל, לעונה אחת.

ב-23 ביוני 2023 חזר להפועל חדרה מליגת העל, כשהושאל אליה למשך עונה.

ב-26 ביוני 2024 חתם במכבי עירוני פתח תקווה.

ב-14 ביולי 2025 חתם לשנתיים באיביזה מהליגה השלישית בספרד. בינואר 2026, לאחר ששותף בחמישה משחקים בלבד, הושאל לקבוצת ארנאס קלוב עד לסיום העונה.

## חיים אישיים
לומד ב לתואר ראשון בחינוך וחברה, עם התמחות בספורט.

גלזר הינו חלק ממשפחת כדורגלנים: הוא אח התאום של עמית גלזר, אח הצעיר של דן גלזר ודודן של השוער דניאל פרץ.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב בת ים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני איביזה
קטגוריה:בוגרי תיכון ליידי דייוויס (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2000
קרב ברדיאנסק

**קרב ברדיאנסק** היה קרב בין הכוחות המזוינים של רוסיה לבין הכוחות המזוינים של אוקראינה במהלך המתקפה בדרום אוקראינה כחלק מהפלישה הרוסית לאוקראינה. כוחות רוסים מהחזית הדרומית בדרכם לתגבר את הכוחות שהשתתפו במצור על מריופול כבשו את עיר הנמל ברדיאנסק.

## רקע
לאחר שכוחות רוסים כבשו את מליטופול, הם נעו לכיוון צפון מזרח לכיוון טוקמק, עליה הטילו מצור, ומזרחה לכיוון ברדיאנסק בדרך למריופול, שהותקפה על ידי כוחות רוסים שנעו מהרפובליקה העממית של דונצק, כחלק מהמתקפה על מזרח אוקראינה.

## מהלך הקרב
ב-26 בפברואר, כוחות רוסים כבשו את נמל ברדיאנסק ואת נמל התעופה ברדיאנסק .

ב-27 בפברואר הודיע משרד ההגנה הרוסי כי כיתר את ברדיאנסק. מאוחר יותר באותו ערב, בסביבות השעה 18:00 בערב, דווח כי חיילים רוסים נכנסו לעיר. בסביבות השעה 22:00 בערב הודיע אולכסנדר סווידלו, ראש עיריית ברדיאנסק, כי הכוחות הרוסיים השתלטו על כל מבני המנהלה. מערכות טילי בוק רוסיים נצפו בברדיאנסק.

ב-28 בפברואר, מינהל המדינה האזורי של זפוריז'יה דיווח כי חיילים רוסים השיגו שליטה מלאה על ברדיאנסק ומחלקת המשטרה של העיר פורקה, כאשר רשויות העיר סירבו לכאורה לשתף פעולה עם הרוסים. משרד ההגנה הרוסי אישר כי חיילים רוסים כבשו את העיר. במהלך הקרב, הרשויות המקומיות דיווחו על אדם אחד שנהרג ואחד שנפצע.

## לאחר הקרב
לפי דברי אולכסנדר סווידלו, כוחות רוסים עזבו את העיר ב-28 בפברואר, אך יחידת משטרה צבאית רוסית נותרה בעיר. כוחות רוסים נעו לעבר מריופול כדי להצטרף למתקפה המזרחית ולכתר את העיר. בהגיעם למריופול, הכוחות מהמתקפה על חרסון יצרו רצף יבשתי המקשר בין חצי האי קרים לשאר רוסיה.

הצבא הרוסי השתמש בנמל של ברדיאנסק לתדלוק ופריקת ציוד צבאי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ברדיאנסק
קטגוריה:מחוז זפוריז'יה
גדוד ג'וחר דודייב

**גדוד ג'וחר דודייב** (באוקראינית: **Батальйон Джохара Дудаєва**) הוא גדוד מתנדבים צ'צ'ני הקרוי על שם הנשיא הראשון של הרפובליקה הצ'צ'נית של איצ'קריה, ג'וחר דודייב. הגדוד מורכב ברובו ממתנדבים צ'צ'נים, שרבים מהם לחמו במלחמת צ'צ'ניה הראשונה ובמלחמת צ'צ'ניה השנייה לצד הרפובליקה של איצ'קריה. הגדוד נמצא בפיקודו של הצ'צ'ני אדם אוסמאייב, מאז ה-1 בפברואר 2015, לאחר שהמפקד הקודם איסה מונאייב נהרג בפעולה במזרח אוקראינה.

## סקירה כללית
### היסטוריה
הקמת הגדוד החלה בתחילת מרץ 2014 בדנמרק, שם גרו מספר רב של צ'צ'נים, המתנגדים לרוסיה ונאלצו להימלט מצ'צ'ניה לאחר מלחמת צ'צ'ניה השנייה. הוא אורגן ביוזמת ארגון הקווקז החופשי, אשר נוסד ב-2006 בדנמרק על ידי מהגרים פוליטיים ממדינות הקווקז באירופה. מייסד הגדוד והמנהיג הראשון איסה מונאיב מונה למפקד צבאי האחראי על הגנת בירת צ'צ'ניה על ידי נשיא איצ'קריה, אסלאן מסחאדוב, במהלך הקרב על העיר גרוזני (1999–2000) שם השתמש בטקטיקות לוחמה עירוניות שונות כולל מארבים, מכוניות תופת ומוקשים במהלך ההגנה על העיר. אל"ם איסה סדיגוב הפך לרמטכ"ל הגדוד. חלק מהלוחמים בגדוד גויסו בשל התעניינותם בלחימה בסוריה אך שוכנעו לנסוע לאוקראינה במקום.

### הרכב הגדוד
הרצון להשתתף במאבק נגד התוקפנות הרוסית באוקראינה נחשף מיד על ידי יותר מ-300 מתנדבים. הגדוד כולל צ'צ'נים, גאורגים, אינגושים, אזרים, אוקראינים, צ'רקסים ומתנדבים ממדינות אירופה.

### השתתפות בלחימה
חיילי הגדוד לוקחים חלק בקרבות בחבל דונבאס שבמזרח אוקראינה ומשרתים כמדריכים, מאמנים ומפקדים בצבא האוקראיני.

בפברואר 2022, בקרב על קייב במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, חיילי הגדוד נלחמו לצד הכוחות האוקראינים נגד הפולשים הרוסים.

## ראו גם
* העימות הרוסי–צ'צ'ני

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אוקראינה: צבא וביטחון
קטגוריה:צבאות לא סדירים
קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:צ'צ'ניה