open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פלטסט

250px|ממוזער|שמאל|פלטסט עם חימוש אופייני
**פלטסט** (πελταστής מלשון πέλτη פֶּלְטֶה - מגן מעוגל בצורת חצי סהר) הוא שמו של חייל רגלי בעל חימוש בינוני בצבאות יוון העתיקה. שמם בא להם ממגנם העגול, העשוי מעץ שנקרא פלטה. ראשיתם בימי יוון הארכאית, אך רק בזמן המלחמה הפלופונסית החיל הזה התחיל לפרוח. הגנרל האתונאי המפורסם איפיקרטס  הצליח לגבור על הפלנקס הספרטנית המפורסמת בעזרת חיל זה.  

## חימוש ודרכי לחימה

הפלטסטים היו חמושים בדרך כלל בחרבות באורך בינוני, כידונים וכלי הטלה אחרים. להגנתם היה להם מגן וקסדה. נגד מבנים מוצקים כמו הפלנקס, הפלטסטים נלחמו במערך מפוזר, כשהם מנסים לאגף אותה. נגד כוחות קלים מהם, יכלו להילחם במערך מוצק יותר. פלטסטים היו חיל גמיש מאוד, מתאים לכל קרקע (שלא כמו הפלנקס שהייתה מתפרקת על קרקע הררית). פלטסטים איישו את חילות המצב במבצרים, שירתו על ספינות קרב והסתערו על ספינות האויב ועוד. השירות בחיל זה דרש אומץ לב ניכר, כי בניגוד להופליט המוגן ב-30 קילו מתכת, הפלטסט חשוף יחסית ודרך לחימתו מסוכנת יותר. מסיבה זו, רב הפלטסטים היו שכירים או אזרחים עניים, שלא יכלו לממן את הפנופליה (כלי הנשק) של ההופליט. 

## מוצא

רוב הפלסטסים היו שכירי חרב ובהתחלה, רובם באו מתראקיה. ידועים הפלטסטים המעולים מבני שבט האגריאנים שתרמו תרומה מכרעת לניצחונו של אלכסנדר הגדול בקרב גאוגמלה ובקרבות נוספים. עם התפרקות הפולייס הקלאסיים.

## ראו גם

*לוחמה יוונית בעת העתיקה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:יוון העתיקה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:חיל רגלים
וליטים

**וליטים** (בלטינית: Velites**, ולס**, Veles ביחיד) הוא סוג של חיל רגלים קל  שהיה בשימוש בצבא הרומי בתקופת הרפובליקה הרומית התיכונה. השימוש בחיילים אלו החל עם המעבר של הצבא הרומי משיטת הפלאנקס לשיטה המאניפולוס במהלך המאה ה-4 לפנה"ס. הווליטים הורכבו מהאזרחים הצעירים והעניים ביותר שהיו חייבים בשירות צבאי ברפובליקה הרומית. 

## חימוש
ממוזער|381x381 פיקסלים|וליטים
חימושם כלל גלדיוס (סוג של חרב קצרה) ומספר כידוני הטלה (hasta velitaris, ידוע גם בשם Verutum). כידון זה היה באורך מטר, בעל חוד קצר ממתכת רכה והוא התכופף לאחר שפגע במטרתו, מה שמנע מהאויב להשתמש בו בשנית. כידון זה היה קצר וקל בהרבה מהפילום, בו השתמשו הלגיונרים הרומים. 

להגנתם הצטיידו הווליטים בקסדת ארד, מגן עגול ושריון קל, לרוב מעור או בד עבה. סימן היכר של הווליטים היה עור הזאב שנהגו לעטות על גופם. בזכות שריונם וזיונם הקל, היו הווליטים הרגלים הניידים ביותר בצבא הרומי. 

## תפקוד
בדרך כלל, בלגיון בעל סדר כוחות מלא היו כ-1,200 וליטים.

הווליטים נפרסו לפני הלגיון, אך לא הסתדרו בקו מוצק דוגמת קווי הלגיונרים. כעקרון, לא נהוג לספור את מערכם במספר קווי הלגיון. הווליטים היו הראשונים שיצרו מגע עם האויב על ידי הטלת כידוניהם לעברו. לאחר מכן היו הווליטים נסוגים לאחור דרך הרווחים שבין המניפולים, או שתגברו את אגפי הכוח.
 
הווליטים החליפו בעת המלחמה הפונית השנייה את הרוראריאי. על פי טיטוס ליוויוס הדבר קרה בעת המצור על קפואה. השימוש בווליטים נמשך עד לרפורמה של גאיוס מאריוס שביטל את הסידור המניפולארי וארגן  את הצבא הרומי במסגרת החדשה והאחידה בנשקה של הקוהורטה. 

## לקריאה נוספת
*פוליביוס, **היסטוריה**, ספר 6, 22. (לקריאה מקוונת)
*ישראל שצמן, **תולדות הרפובליקה הרומית**, הוצאת מאגנס 1990, עמ' 247-251.

## קישורים חיצוניים

* קטע אצל ליוויוס שמתאר את כינון גיס הווליטים (פרויקט גוטנברג, אנגלית)
## הערות שוליים

קטגוריה:חיל רגלים
קטגוריה:הצבא הרומי
עריסת חתול

**עריסת חתול** (באנגלית: **Cat's Cradle**) הוא ספר מדע בדיוני סאטירי שנכתב על ידי קורט וונגוט בשנת 1963 ועוסק בקשרים בין מדע וטכנולוגיה, דת ומצוות, נשק להשמדה המונית וסוף העולם. שם הספר הוא שמו האנגלי של המשחק המכונה בעברית "סבתא סורגת".

אוניברסיטת שיקגו, שדחתה את התזה הראשונה של וונגוט בתחום האנתרופולוגיה, קיבלה לאחר מכן את ספרו "עריסת חתול" כתזה, והעניקה לו את התואר.

## עלילה
היצירה נפתחת בתקופה שבה המספר, שהוא עצמו סופר, מתכנן לכתוב ספר העוסק בדברים שאמריקאים חשובים עשו ביום שבו הוטלה פצצת האטום על הירושימה. בעודו חוקר נושא זה, המספר מתוודע לילדיו של פיזיקאי בדיוני מפורסם, פליקס הויניקר, שעזר בבניית פצצת האטום. בשנים שלאחר המלחמה פיתח אותו הויניקר חומר המכונה **קרח תשע** - מערכת גבישית חלופית למים מוצקים שנקודת ההתכה שלה 45.8 מעלות צלזיוס, גבוהה מטמפרטורת החדר. החומר נועד בתחילה לסייע לנחתים האמריקאים לחצות ביצות מבלי להירטב, אך מעולם לא נעשה בו שימוש למטרה זו.
הספר עוקב אחר ההיסטוריה של החומר המחולק בין ילדיו של הויניקר, שהמידע על הימצאותו גורם למדינות להילחם עליו בשיטות יוצאות דופן. בסופו של דבר משתחרר קרח תשע בחוף הים של האי הקריבי הבדיוני "סאן לורנצו", והשחרור מוביל לקטל רוב החיים עלי אדמות, שכן כל המים בעולם הופכים ממים נוזליים למצב הצבירה המוצק של קרח תשע. (המונח "קרח תשע" לא קשור לקרח IX , תופעה פיזיקלית אמיתית, המהווה את הפאזה התשיעית של הקרח).

## בוקונוניזם

הספר מתאר דת דמיונית - בוקונוניזם, ובנוסף כמה מהעקרונות המרכזיים שבה. ביניהם:
* **קאראס** - קבוצה של אנשים שמבלי ידיעתם שותפים לגורל אחד; קבוצה שפועלת בלא יודעין להגשים מטרה כל-שהיא של האלוהים.
* **גראנפאלון** - קאראס מזויף; קבוצה של אנשים שמאמינים בשגגה שהם שותפים לגורל, גורל שאיננו קיים.
* **וואמפטר** - הנקודה סביבה סובב הקאראס.

במילותיו של וונגוט (מתוך **וואמפטרים, פומה וגראנפאלונים**):

מספר אנשים שמאסו במה שיש לדתות הקיימות להציע, החליטו להמיר את דתם לבוקונוניזם.

## תרגומים לעברית
הספר היה ספרו הראשון של וונגוט שתורגם לעברית, ב-1978. התרגום נעשה בידי אמציה פורת ויצא בהוצאת עם עובד. בשנת 2001 יצא תרגום נוסף של יענק'לה רוטבליט, בהוצאת זמורה-ביתן. הספר הוא אתגר קשה למתרגמים, בשל שפע משחקי המילים שבו, והעובדה שחלקים ממנו כתובים (במקור) בעגה בדיונית המכונה בספר "סן-לורנצית".

## ראו גם
* קרח תשע - להקת רוק ישראלית ששמה לקוח מהספר
* PFAS - חומרים מזהמים בכמויות זעירות, שנוצרו עקב ייצור טפלון וגרמו לזיהום כלל עולמי שמופיע בגשם, במי התהום ובדם של בני האדם ובעלי החיים.

## קישורים חיצוניים

* ספרי בוקונון
* הגדרת '''קאראס'''
* הגדרת '''גראנפאלון'''
* 
* 

קטגוריה:ספרי 1963
קטגוריה:ספרי מדע בדיוני
קטגוריה:ספרי קורט וונגוט
קטגוריה:אי-אלימות באמנות
קטגוריה:ספרי ספריה לעם
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
אי-שוויון (מתמטיקה)

**אי-שוויון** הוא שם משותף לשני סוגי טענות במתמטיקה. הטענה הראשונה היא ששני ערכים a ו־b שונים זה מזה, שאותה מסמנים \ a\neq b. הטענה השנייה היא שאחד מן הערכים גדול מהשני, שאותה מסמנים \ a  או \ b > a, טענה זו נקראת **אי-שוויון חזק**. הטענה שאחד הערכים גדול או שווה לשני, שאותה מסמנים \,a\leq b או \,b\geq a, נקראת **אי-שוויון חלש**.

## פעולות באי-שוויונות

יחס הסדר על הישר הממשי הוא ליניארי, כלומר, מבין כל שני מספרים שונים, אחד מוכרח להיות גדול מן השני. תכונה זו מאפשרת לשאול, בהינתן שני מספרים (או "תבניות מספר" - ערכים התלויים במשתנה אחד או יותר) a,b, איזה יחס הוא הנכון: \ a, 
\ a=b או \ a>b. בפרט, כל מספר ממשי אפשר להשוות לאפס - וכך מתקבלת החלוקה למספרים חיוביים, או בעלי "סימן חיובי" (אלו הגדולים מאפס) ושליליים, או בעלי "סימן שלילי" (אלו הקטנים מאפס).

משוואות כמו \ 2x+4y=6, x-5y=0 אפשר לחבר, לחסר ולהכפיל (כל אגף בנפרד), והתוצאה המתקבלת היא משוואה חדשה. באי-שוויונות, הפעולות המותרות הבסיסיות הן כדלקמן: 
# אם \ a אז לכל c, \ a+c;
# אם \ a ו-\ d חיובי, אז גם \ ad; אם \ d שלילי, אז \ ad>bd;
# אם \ 0, אז גם \ a^2.
החוק השני מקנה לאיבר האפס מעמד מיוחד. כפי שהכפל באיבר חיובי שומר על כיוון האי-שוויון, כפל באיבר שלילי תמיד הופך אותו. (בפתרון של אי-שוויונות קורה שמכפילים בגודל שהסימן שלו אינו ידוע, וכדי לשמור על האי-שוויון שהוכפל, יש לבדוק בנפרד את שתי האפשרויות).

מן החוקים שהוזכרו לעיל, יחד עם התכונות הבסיסיות של יחס הסדר (ובפרט, הטרנזיטיביות שלו) נובע גם ש-
# אם \ a ו- \;c אז \ a+c;
# אם \ 0 ו- \ 0 אז \ ac.

## מערכת של אי-שוויונות ליניאריים

האלגברה הליניארית עוסקת במערכות של משוואות ליניאריות בכמה נעלמים. הצעד הבסיסי בחקירת אי-שוויונות הוא הבנת המבנה הגאומטרי של מערכת השוויונות המתאימה (המתקבלת מהחלפת כל סימן אי-שוויון בסימן השוויון). כפי שמשוואה ליניארית מגבילה את הפתרון לעל-מישור (שממדו קטן ב-1 מממד המרחב המקורי), כל אי-שוויון מגביל את הפתרון לחצי המרחב ("מעל" לשוויון ומתחתיו). מערכת של אי-שוויונות מגדירה פאון (לאו-דווקא חסום), העשוי להיות ריק אם אין למערכת פתרון. בעיות אופטימיזציה על קבוצות כאלה כרוכות בתכנון ליניארי.

כדי שלמערכת של משוואות ליניאריות (כמו \ x+y=1, x+z=1, z-y=6) לא יהיה פתרון, מוכרחה להיות תלות ליניארית בין המשוואות. בדומה לזה, כדי שלמערכת של אי-שוויונות 
\ \sum_{j=1}^{n}a_{ij}x_j>0 
(\ i=1,\dots,m) לא יהיה פתרון, מוכרח להיות צירוף ליניארי עם מקדמים חיוביים של האי-שוויונות, השווה לאפס; כלומר, מוכרחים להיות קבועים \ b_1,\dots,b_m\geq 0, שאינם כולם אפס, כך ש- \ \sum_{i=1}^{m} b_i(\sum_{j=1}^{n}a_{ij}x_j)=0 .

## הכללה

יחס הסדר המוגדר על שדה המספרים הממשיים הופך אותו לשדה סדור; הסימונים, הפעולות והתכונות של יחס הסדר של הממשיים חלים באותו אופן בכל שדה סדור.

## קישורים חיצוניים

* 

* אי-שוויונות, באתר לרגו

*
קטגוריה:אלגברה בסיסית
קטגוריה:יחסים מתמטיים
קטגוריה:תורת הסדר
יחד (קיבוץ)

**יחד** הוא קיבוץ בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב. הקיבוץ מצוי על רכס יודפת, מערבית להררית, ומשקיף על בקעת בית נטופה. בקיבוץ יחד מתגוררות 46 משפחות.
## היסטוריה
בשנת 1981 הוקם יחד על ידי גרעין של חברים העוסקים במדיטציה טרנסצנדנטלית שהחל את דרכו בהכשרה בקיבוץ עין דור. מאז עבר הקיבוץ מקום מספר פעמים (פלך, מחנה יבור שליד צומת אחיהוד ולבסוף במחנה קרוואנים בהררית).

הקיבוץ עלה לקרקע סופית במקומו הנוכחי בשנת 1992.

קיבוץ יחד והררית נחשבים כישוב מוניציפלי אחד. הם מנוהלים באמצעות ועד מקומי משותף. החיים הקהילתיים מנוהלים באמצעות שתי אגודות שיתופיות נפרדות.

כיום הקיבוץ בתהליך הרחבה וכ-24 בתים חדשים בשלבי אכלוס או שלבי בנייה מתקדמים, בנוסף לתהליך הרחבה הקיבוץ מופרט.

לבתי הספר באזור נוסעים התלמידים על ידי הסעות של המועצה האזורית משגב ולשאר בתי הספר על ידי מערכי ההסעה הייעודיים להם.

החברים בקהילה מתפרנסים ממגוון מקצועות בתחומים שונים כגון: הייטק, ייעוץ, הנדסה, הוראה, טיפול אלטרנטיבי ועוד.

## קישורים חיצוניים

*יחד - אתר מועצה אזורית משגב

*יחד יישובים גליל מערבי
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:מדיטציה טרנסצנדנטלית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1992
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
אבטליון (יישוב)

**אַבְטַלְיוֹן** הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב נמצא על רכס יודפת, מערבית לקיבוץ יחד ודרומית לעראבה, בדרך להררית, ומשקיף על בקעת בית נטופה. גובה היישוב הוא 450 מטר מעל פני הים. היישוב ממוקם כ-15 קילומטרים ממערב לכנרת, וכ-35 ק"מ מזרחית לעיר חיפה.

היישוב קרוי על שמו של אחד מחכמי הזוגות במשנה (שמעיה ואבטליון), אבטליון היה דמות מוכרת מהתקופה הראשונית של המשנה.

## היסטוריה
הממשלה החליטה על הקמת היישוב בדצמבר 1983, במסגרת תוכנית המצפים לייהוד הגליל. היישוב נוסד כמושב שיתופי בשנת 1987, על ידי גרעין של עולים מארגנטינה חברי תנועת "ישראל הצעירה" (תנועת הנוער של הציונים הכלליים) שחלמו לייסד מושב שיתופי בארץ, יישוב ראשון לתנועתם. באוגוסט נערך טקס העלייה לקרקע של המושב.

חברי ההנהגה העולמית (יו"ר ההנהגה פנחס מאירוביץ, ראש דסק חינוך אריה לויט, ראש דסק אירופה ומאוחר יותר המזכ"ל יצחק אשר) פעלו ללא הרף כדי לקבל את האישור מוועדת ההתיישבות כדי לבסס את המושב, יצחק מודעי קידם את הרעיון עד התגשמותו וגדעון פת התכבד בטקס גזירת הסרט. בשנת 1992 הפך אבטליון ליישוב קהילתי. כיום מתגוררות ביישוב כ־115 משפחות.

## אוכלוסייה
לפי נתוני הלמ"ס נכון לדצמבר 2012, המועצה האזורית משגב, בה שוכן היישוב אבטליון, מדורגת 9 מתוך 10, בדירוג החברתי-כלכלי. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת תשע"ב (2011–2012) היה 95.3%.

## קישורים חיצוניים

*
*אבטליון, באתר מועצה אזורית משגב
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:ציונות כללית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1987
קטגוריה:תוכנית המצפים
גילון

**גִּילוֹן** הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר גילון (מכאן נובע שמו), שברכס שגור, כ-7 ק"מ מערבית לכרמיאל.

על ההר גם מרכז אזורי ובו בית ספר יסודי, הר גילון, ואולם ספורט. מהיישוב תצפית יפה לבקעת בית הכרם.

ביישוב מתגוררות 280 משפחות.

## היסטוריה
היישוב גילון הוא יוזמה של גרעין עובדי רפא"ל שבקשו החל משנת 1975 להקים יישוב קהילתי בגליל, תוך שהם ממשיכים לעבוד במקומות העבודה הקודמים שלהם. המוסדות המיישבים דחו את בקשתם בטענה שאינם מעוניינים להקים לחברי הגרעין סביון בגליל, שכן באותה תקופה הוקמו רק יישובים שפרנסתם במקום ההתיישבות. אנשי הגרעין דחו את ההצעה להיות כפר תעשייתי שאנשיו עובדים במפעלים שיוקמו ביישוב, מכיוון שהם היו כבר אנשים מבוססים שעבדו בתחומי התמחותם. במהלך שנת 1976 הועלתה פשרה שאנשי המקום ימשיכו לעבוד במקומות עבודתם, אולם הם יקימו יחד מפעל תעשייתי אחד במקום, שאם יתפתח יעברו חלק מהתושבים לעבוד בו. בראשית 1977, כשבגרעין היו 170 משפחות, הודיעו לאנשי הגרעין שהם מועמדים להתיישב באותה שנה. העלייה על הקרקע התעכבה ובינתיים גרעין רפא"ל התפלג לשני גרעינים: גרעין גילון שביקש להקים יישוב קהילתי וגרעין עצמון שביקש להקים מושב. 

הגרעין גדל לכ-300 משפחות, אך העלייה לקרקע התעכבה. בשלב מסוים חברו אנשי הגרעין להתאחדות האכרים ששמשה כתנועה מיישבת. באפריל 1979 הוקצה תקציב להקמת היישוב. 

היישוב עלה לקרקע בנובמבר 1980 במסגרת תוכנית המצפים בגליל, על ידי תנועת משקי חירות בית"ר, הסוכנות היהודית ושר החקלאות דאז אריאל שרון.

בתחילתו כלל היישוב גרעין של חמש עשרה משפחות עם שנים עשר ילדים.

בשנת 1982 הצטרפו עוד שבע משפחות ליישוב, ובשנת 1984 התחילו להבנות מבני הקבע הראשונים.

## גאוגרפיה
היישוב נמצא על הר גילון, שפסגתו בגובה 372 מטרים. מדרונו המזרחי ומדרונו הדרומי של ההר מצוקיים ואילו צידו הצפוני מתון.
היישוב עצמו בנוי על צידו הדרום מערבי של ההר, בגובה 270–340 מטרים.

מדרום להר זורם נחל חילזון. מצפון להר מצויה בקעת בית הכרם, המפרידה בין הגליל התחתון לגליל העליון.

## תעסוקה
רוב התושבים עובדים מחוץ ליישוב במקצועות החופשיים, בעיקר באזור חיפה והמפרץ. רבים עובדים ברפא"ל. חלקם עצמאיים העובדים באזורי התעשייה של המועצה האזורית משגב, תרדיון ובר-לב.

## חברה ותרבות
לגילון יש אגודה שיתופית, שמארגנת פעילויות חברתיות ותרבותיות לחבריה: נשף פורים, קפה-תרבות, נטיעות בט"ו בשבט, יום השנה לגילון ועוד. האספה הכללית של חברי האגודה נפגשת פעם בשנה לאישור התקציב השנתי ולדיון.
היישוב מנוהל על ידי ועד מקומי שנבחר פעם בחמש שנים, ועד אגודה שנבחר כל שנה (מתקיימת זהות ועדים) וועדות של מתנדבים: ועדת הנהלה, חינוך, נוער, תרבות, קליטה, ביטחון, איכות סביבה ועוד.

## מוסדות חינוך
ילדי הגנים לומדים בגני ילדים אשר ממוקמים ביישוב.

על ההר קיים בית הספר היסודי "הר גילון", שם לומדים ילדים מהמועצה האזורית. תלמידי חטיבת הביניים והתיכון לומדים בבית ספר השוכן בלב המועצה האזורית, ברקפת, בבית הספר "על יסודי משגב".

תנועת הנוער הפועלת ביישוב היא "האיחוד החקלאי" אשר קהל היעד שלו הוא לתלמידי כיתה ד' ומעלה.

## קישורים חיצוניים

*גילון, אתר הבית של היישוב
*גילון - סיפור מקומי, ארכיון קהילתי מבוסס ציר זמן, מוצג באמצעות תמונות, מסמכים וזכרונות
*גילון, באתר הרשות לפיתוח הגליל
*בית ספר הר גילון
*

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
דמיידה

**דמיידה** (בערבית: **ضميدة**; תעתיק מדויק: **צ'מידה**) הוא יישוב בדואי בגליל, הדרומי מבין יישובי המועצה האזורית משגב, סמוך לכפר מנדא.

היישוב הוקם במאה ה-17 והוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1995. בתחילת 2004 נעשו עבודות פיתוח משמעותיות בכניסה ליישוב.

## גלריה

666.jpg|250px|בית מגורים טיפוסי ביישוב, 2006
דמיידה - מרכז הישוב.JPG|דמיידה - מרכז היישוב


## קישורים חיצוניים

* דמיידה, באתר של המועצה האזורית משגב

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-17
הר חלוץ

**הַר חָלוּץ**, ובשמו הרשמי **חָלוּץ**, הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב מצוי צפונית לכרמיאל ודרומית למעלות תרשיחא, מעל בקעת בית הכרם, בגובה 752 מ' מעל פני הים על גבעות המכוסות חורש טבעי. היישוב מצוי מרחק נסיעה קצר מהערים כרמיאל ומעלות.

## תולדות היישוב
היישוב נוסד באוקטובר 1985 על ידי גרעין עולים מארצות הברית בהובלתו של חיים שרת בנו של משה שרת, בתמיכת התנועה הרפורמית והסוכנות היהודית. היישוב נועד להיות קהילה בעלת תפיסת עולם פלורליסטית.

שמו הראשוני של היישוב היה הר חלוץ, עברות של השם הערבי של ההר הסמוך - ג'בל אל-חאלצ'ה. שמו הרשמי נקבע כחלוץ.

## תרבות
בהר חלוץ פעילות חברתית ותרבותית מגוונת לכלל הקהילה, פעילויות והרצאות למבוגרים, מסיבות ואירועים משותפים בחגים. חברי היישוב נוהגים לחגוג את רוב החגים יחדיו. לעיתים נערכים אירועים ומסיבות בארגון ועדת תרבות או ביוזמה פרטית במועדון היישוב.

ביישוב קיימת פעילות ברוח התנועה הרפורמית הכוללת קבלת שבת, תפילות וחוגי לימוד. בנוסף, ביישוב פועלת תנועת הנוער העובד והלומד ומערבת את ילדי השכבות: ד' – יב'.

## עסקים
ביישוב פועלים בעיקר עסקים קטנים ופרטיים כגון: סדנאות לחמי מחמצת ייחודיות, בר, עיצוב פנים ועוד. עסקים אלה פועלים בבתים הפרטיים של התושבים או במבנים ציבוריים בתוך היישוב. בנוסף, קיימות גם מספר בקתות נופש בסגנון סקנדינבי.

## קישורים חיצוניים

* הר חלוץ לחיות את הגליל
* אתר היישוב הר חלוץ
* הר חלוץ, באתר המועצה האזורית משגב
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1985
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:יישובים רפורמים
הררית

שמאל|ממוזער|300px|הררית, מבט מצפון מזרח
**הֲרָרִית** הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר נטופה בקצהו המזרחי של רכס יודפת בסמוך ליישובים עראבה ואבטליון.

מהישוב נשקף לדרום נוף בקעת בית נטופה והר תורעאן, מצפון בקעת סכנין, הר כמון ורכס הרי מירון, וכן ממזרח ומערב נשקפים הכנרת והים התיכון. בקצהו הצפון-מזרחי של היישוב שוכנת לאורת נטופה. נכון לשנת 2018, היישוב מונה כ-160 משפחות ומתגוררים בו 446 תושבים.

## היסטוריה
היישוב נוסד בשנת 1980 במסגרת תוכנית המצפים בגליל על ידי התאחדות האיכרים והוקם על ידי גרעין מודטים אשר עסקו במדיטציה טרנסצנדנטלית לפי מהרישי מהש יוגי. במשך שנים העיסוק בתחום זה היווה תנאי כניסה לקהילה ולישוב.

בשנת 1992 הצטרפה ליישוב כאגודה שיתופית נפרדת קיבוץ יחד.

בשנת 2005 נפתח היישוב לקליטת תושבים כללית ונבנתה הרחבה גדולה, בנוסף הוסר התנאי לעיסוק במדיטציה. מאז ועד היום היישוב נמצא בתהליך הרחבה ופיתוח.

### היישוב כיום
#### ניהול
ביישוב הררית קיימות שתי אגודת שיתופיות שמטרתן ניהול החיים הקהילתיים לרווחת התושבים: אגודת "הררית" ואגודת "יחד", שתיהן אגודות שיתופיות חקלאיות רשומות. בדומה ליתר היישובים במועצה האזורית משגב היישוב מנוהל מוניציפלית כיום על ידי ועד מקומי נבחר.

כיום היישוב נמצא בעיצומה של בניית הרחבות קהילתיות של כ-69 בתים.

#### תעסוקה
רבים מתושבי הררית מתפרנסים מעסקים קטנים וכעצמאים בתחומים שונים ומגוונים כגון רפואה אלטרנטיבית, יוגה, מדיטציה, הדרכה אישית, מוזיקה, תיירות, בניה, הוראה ועוד. בסביבת הררית קיימים מספר מתחמי תעשייה מרכזיים: פארק התעשייה לשם (רפאל), פארק התעשיות משגב (תרדיון), אזורי התעשייה בכרמיאל ובקריות.

בנוסף, ביישוב קיימים מרכזי משרדים המשרתים תושבים מהישוב ומחוצה לו.

#### תיירות טבע ונוף
בשל מיקומו והנוף המרשים הנשקף ממנו היישוב הוא יעד תיירותי בפני עצמו וככזה הוא נפקד לאורך השנה על ידי תיירים רבים המגיעים לטיולים קצרים בסביבתו. ביישוב מספר יחידות אירוח וכן בתים רבים המוצעים מדי פעם לטובת אירוח לטווח קצר. בסמוך ליישוב ובמרחק הליכה קצר נמצאת לאורת נטופה שהיא מנזר פעיל, המשקיף על נוף הגליל המזרחי, הכנרת ורמת הגולן.

#### חינוך ותרבות
ביישוב פועלים שני מוסדות חינוך לגילים 3–5 המתנהלים על פי עקרונות החינוך האנתרופוסופי וכן מספר משפחתונים לגילי 1–3. בנוסף קיימת פעילות אחר הצהריים ענפה לגילי הנוער.

ביישוב מתקיימות פעילויות תרבות רבות המשותפות לכלל התושבים כגון חגים ושבתות, הופעות אורחים, מופעים וחוגים שונים.

## ראו גם
*יחד (קיבוץ)
*מדיטציה טרנסצנדנטלית

## קישורים חיצוניים

*
*הררית באתר הרשות לפיתוח הגליל
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:מדיטציה טרנסצנדנטלית
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
חמדון

**חמדון** (בערבית: **حمدون**) הוא כפר לא מוכר בדואי, השוכן בסמוך ליישוב לוטם בגליל. היישוב שוכן בתחומי המועצה האזורית משגב, כשני ק"מ מצפון לדיר חנא.

הכפר אוכלס ככפר לא מוכר בשנת 1952 על ידי בני שבט בדואי שהיו מפוזרים באזור הגליל. ביישוב מתגוררים 10 משפחות, ושטחו הוא 16 דונם.

הסרט כבר לא אחמד מתעד את ניסיונותיו של תושב המקום להשתלב בחברה הישראלית.

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים בלתי מוכרים
חרשים

**חָרָשִׁים** הוא יישוב קהילתי בגליל, הצפוני מבין יישובי המועצה האזורית משגב, צפונית לכרמיאל, ליד פסגת הר שזור בגובה של כ-850 מ' ובסמוך לשמורת הטבע הר מירון. חרשים הוא המקום המיושב הגשום ביותר בישראל.

## היסטוריה
היישוב נוסד בשנת 1980 במסגרת תוכנית המצפים בגליל. היישוב נקרא על שם אתר ארכאולוגי סמוך, "תל חָרָשִׁים", שהיה יישוב עברי קדום בתקופת הברזל, ואשר תושביו נודעו כחרשי ברזל.

היישוב ממוקם בתוך יער האופייני להר הגבוה של הגליל העליון, ובו תצורות סלעים ונוף ייחודיות. היער מאופיין במגוון רב מאוד של צמחים ובעלי חיים. תכנון היישוב בסביבתו משתלב בסביבתו תוך מזעור הפגיעה בחורש המקיף אותו ונמצא בתוכו. בשנת 2015 בוצע תכנון אסטרטגי לפיתוח של היישוב ל-25 שנה.

## אקלים
בחרשים ממוקמת תחנה של השירות המטאורולוגי הישראלי, שהחלה לפעול בשנת 1986. הכפר מתאפיין באקלים ים תיכוני (סיווג אקלים קפן: Csa), אופייני להרי הצפון, עם קיצים חמים ויבשים וחורפים קרירים, גשומים ולעיתים מושלגים. היישוב מקבל 988 מ"מ של משקעים בממוצע לשנה. שלג יורד אחת לשנתיים בערך בחודש ינואר ו/או פברואר.  

הקיץ נוטה להיות חם, אך נוח מאוד ונטול גשם, עם טמפרטורה מקסימלית ממוצעת של 28–29 מעלות צלזיוס, וטמפרטורת מינימום ממוצעת של 18–19 מעלות צלזיוס. החורפים כוללים טמפרטורה מקסימלית ממוצעת של 11–13 מעלות צלזיוס טמפרטורת מינימום ממוצעת של 5–8 מעלות צלזיוס. 

כמויות המשקעים השנתיות הגדולות ביותר נמדדו בכפר בחורף 2002/03 – 1522.6 מ״מ, ובחורף 1991/92 – 1,444.4 מ״מ. החורף היבש ביותר היה חורף 2024/25 עם 479.3 מ״מ. חרשים הוא היישוב עם כמות המשקעים השנתית הממוצעת הגבוהה ביותר בגליל, זאת למרות שכמויות המשקעים השנתיות הגבוהות ביותר בגליל נרשמו דווקא ביישובים אחרים, כמו מטולה (1,607 מ"מ) ומירון (1,672.7 מ"מ) בעונות חורף 1991/92 ו-1968/69, בהתאמה. 

## קישורים חיצוניים

* חרשים, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
טל-אל

**טַל־אֵל** הוא יישוב קהילתי בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב. זהו היישוב המערבי ביותר מבין יישובי המועצה האזורית. היישוב נמצא בסמוך לצומת אחיהוד, ונוסד בשנת 1980.
היישוב הוקם על ידי 12 משפחות חלוצות – 10 מהן עלו מברית המועצות ושתי משפחות ישראליות. כיום כולל היישוב כ-330 משפחות ויותר מ-1,000 תושבים.

היישוב הוקם בראשיתו כמושב עובדים השייך לתנועת המושבים. מאחר שלא ניתן היה להשתית את היישוב על משקים חקלאיים בגלל מגבלות של קרקע חקלאית זמינה ומגבלת מכסות מים, שונה היעוד וכיום מוגדר הכפר כיישוב קהילתי. הוא רשום כאגודה שיתופית במסגרת "המרכז החקלאי".

מקור השם בברכת משה, . טל-אל נמצא מעל ואדי יצהר, הנטוע כולו בכרמי זיתים אשר היו אחד מיסודות החקלאות הקדומה ואחד מהסמלים של השפע והעושר. טל פירושו שפע הניתן מידי שמים.

בתחילת יולי 2022, הפגינו תושבים מול ביתה של השרה לאיכות הסביבה תמר זנדברג נגד הקמת בית מטבחיים גדול בסמוך ליישוב. כשלושה שבועות לאחר מכן הודיע משרד הכלכלה והתעשייה על סגירת התוכנית והפסקת קידום התכנון.

## קישורים חיצוניים

* טל-אל - האתר הרשמי של היישוב טל-אל
* טל אל באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים
יודפת

**יוֹדְפַת** הוא מושב שיתופי הנמצא בגליל התחתון, צפונית לאתר בו הייתה מצויה העיר הקדומה יודפת, 22 ק"מ דרום מזרחית לעכו ו־9 ק"מ צפונית לציפורי. שייך למועצה אזורית משגב.

יודפת הוא היישוב המערבי ביותר ברכס יוטבת (יודפת), עליו מצויים גם היישובים אבטליון, יחד והררית.

## היסטוריה
בשנת 1958 נוסד גרעין, שחבריו כונו "שכטריסטים", בשל היותם מתלמידיו של ד"ר יוסף שכטר, המורה הרוחני מבית הספר הריאלי בחיפה, אשר הטיף לרוחניות יהודית הנוצרת על ידי עדה יוצרת. הגרעין יועד להתיישב באזור יודפת בשטח של כ-2,700 דונם שנרכשו על ידי הקרן הקיימת. בשנת 1960 עלתה למקום קבוצה ראשונה של כ-30 מחברי הגרעין שהתפרנסו מעבודות ייעור והכשרת אדמה. בנובמבר 1961 יצאה למקום משלחת של המוסדות המיישבים לבחור את המיקום המדויק של היישוב.

היישוב שהוקם נתמך על ידי קק"ל והעומד בראש תחום ההתיישבות יוסף וויץ, ונקרא על שם היישוב הקדום המצוי כקילומטר דרומית לו. המבנה הראשון ביודפת היה "המצפה", ומסביבו נבנו חומה וחדרי מגורים, במתכונת הדומה לטירה. בשנים הראשונות עבדו החברים כשכירים של הקק"ל ביעור האזור ובהכשרת אדמות ההר לחקלאות שהפכה למקור הפרנסה הבלעדי של המושב השיתופי במשך שלושה עשורים.

בשנת 1968 נסלל כביש גישה חדש למקום.

מאמצע שנות ה-90 המושב מאמץ מאפיינים של יישוב קהילתי ופרנסת תושביו מגוונת. חלק מחברי היישוב אימצו את תורתו הרוחנית של גאורג איבאנוביץ' גורדייף.

בעשור האחרון נבנתה ביודפת שכונת הרחבה שרבים ממשתכניה הם בני המושב. נכון לשנת 2017 גרות ביודפת כ-300 משפחות.

## חינוך
לקהילה ביישוב ישנה זיקה לשיטת החינוך האנתרופוסופית, ותורה זו קנתה לה אחיזה בתחום החינוך של המושב. בשנת 2003 נפתח במתחם המועצה האזורית משגב "בית ספר עודד", מוסד חינוכי (כיתות א'-ח') הפועל לפי שיטת "וולדורף" האנתרופוסופית בהנהלת גיורא אבידור, ובשנת 2011 עבר בית הספר למשכן קבע בכניסה ליודפת.

בשנת 2019 התחלפה ההנהלה כאשר עפרה מתן החליפה את גיורא בתפקיד מנהלת בית הספר.

תלמידי התיכון למדו בעבר בעיקר בתיכון וולדורף הרדוף ובתיכונים בקמפוס משגב.

ב-2020 הוקם תיכון חדש אשר נמצא כרגע במשכן זמני במבנים הישנים של בית הספר המקצועי של וורטהיימר שבמשגב, ועתיד לעבור למשכן קבע ביודפת.

את התיכון מנהלים ומקימים אילאיל מתן וגיורא אבידור.

## ענפים ועסקים
לאחר שבעשורים הראשונים התגלו קשיים רבים בפיתוח אדמות ההר בגליל, מחסור במים ובשטחי עיבוד, נוספו למושב תחומי פרנסה אחרים מלבד חקלאות.

בתחומי המושב פעל מפעל גדול לטקסטיל, בעיקר לגרביים, אשר נסגר לאחר שחברת "דלתא" רכשה אותו.

במושב קיים "יער הקופים" - גן חיות הכולל גם שטח מגודר בו קופים מסוג קוף סנאי מסתובבים באופן חופשי, וניתן לצפות בהם בהתנהגותם הטבעית. כן מצויים ביישוב עסקים קטנים ומשתלה.

בשנת 2015 נפתח בכניסה ליודפת מרכז מסחרי ותיירותי ייחודי הנקרא "בואכה יודפת". המבנים נבנו מאבנים מקומיות ובהשתלבות בחורש הטבעי. במרכז בתי עסק רבים וכן מרכז מבקרים יודפת העתיקה המופעל בידי מתנדבים מהמושב ומקהילת משגב.

## קישורים חיצוניים

* אתר המושב יודפת
* יודפת, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 
* 
* טריטרה פארם - גידול וייצור פטריות מרפא מבית חקלאי יודפת

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1960
*
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום
יעד

**יַעַד** הוא מושב בגליל התחתון, הנמצא בתחומי מועצה אזורית משגב, ליד שעב. המושב נושק ליער שגב.

## היסטוריה
גרעין יעד התגבש סביב כ-15 בוגרי המחזור הראשון של לימודי מדעי המחשב בטכניון בראשית שנות ה-70. בסוף 1974, עוד לפני כינונה הרשמי של תוכנית המצפים ל"ייהוד הגליל", שרצו להמשיך לגור בסמיכות. מנהל מחוז הצפון של הסוכנות היהודית, שמעון רביד, שבאותה תקופה חיפש גרעין להקמה של כפר תעשייתי (כפ"ת) מצא אינטרס משותף עם גרעין יעד, וכך הוקם הכפ"ת הראשון. בסוף 1974 עלו לאתר זמני וביוני 1975 התגוררו 17 משפחות מהגרעין באתר הקראוונים יבור ובגרעין היו עוד כ-13 משפחות שהתכוונו לעבור לאתר היישוב עם הקמת יישוב הקבע. בדצמבר 1976 פורסם שהיישוב יוקם בקרוב ושהשטח להקמת היישוב כבר אותר.

המושב הוקם על אדמות הכפר הערבי מיעאר, אשר נכבש ופונה מתושביו ב-18 ביולי 1948 במסגרת מבצע דקל. הכפר הערבי הוקם על שרידי חורבת מיעאר. מאז ובמשך העשורים הבאים ניסו תושבי מיעאר לחזור לכפרם, אך בקשותיהם נדחו מסיבות שונות. ב-1967 נהרסו בתי מיעאר האחרונים. השריד הבנוי היחיד שנותר ממיעאר כיום הוא בית הקברות של הכפר, שנמצא בשטח יעד.

אנשי יעד עלו לאתר הקבע שלהם בנובמבר 1978. בתחילת 1979 היו ביישוב 24 משפחות שהתפרנסו ממכירת שירותי מחשוב, חממת ורדים לייצוא, משרד אדריכלי ומפעל אלקטרוניקה.

חברי יעד מילאו תפקיד חשוב בהקמתה של המועצה האזורית משגב על מוסדותיה: אריק רז, ראש המועצה הראשון, הוא אחד ממייסדי יעד, כמו גם ד"ר אלי מנברג, המנהל-מקים של בית הספר האזורי; אליהו שטרן הוא מנהל-מקים של החממה הטכנולוגית וצביקה וייסברוד, ששימש כמנהל החברה הכלכלית של המועצה.

בין תושבי יעד יזמים רבים. בתקופה השיתופית הוקמו בית תוכנה, מפעל אלקטרוניקה שהתמחה בשקילה ובקרה, משרד תכנון שהיה הגדול בצפון הארץ. לאחר שיעד הפך למושב עובדים, המשיכו מפעליו לפעול, הפעם בבעלות פרטית ובנוסף אליהם הוקמו עסקים רבים נוספים כדוגמת חברת בי.או.אס. שהוקמה על ידי איזי גל, משרד תכנון נוף, שהוקם על ידי עליזה רפפורט-רוטמן או סדנת נפחות, שהוקמה על ידי שוקי זרח.

למרות זאת מרבית התושבים עובדים מחוץ למושב.

## חינוך ותרבות
במושב פעוטונים, גנים ומסגרות לילדים עד שעות אחר הצהרים. רוב ילדי המושב לומדים בבי"ס יסודי משגב ולאחר מכן בחטיבת ביניים ותיכון משגב.

פעילות נוער מגוונת מתקיימת באמצעות רכזי הנוער, מטעם תנועת הנוער "האיחוד החקלאי". בנוסף מאורגנת פעילות חברתית ענפה בחופשות.

חיי הקהילה באים לידי ביטוי בדרכים שונות – מערכת חינוך שפועלת ביישוב, ניהול עצמי של היישוב באמצעות ועדות שמבוססות על התנדבות, פעילות תרבותית-קהילתית כמו ערבי תרבות, שירה, הרצאות, מסיבות, פעילות ויוזמות שונות.

## קישורים חיצוניים

* 
* יעד, באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1974
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון
חוסנייה

**חוסנייה** (בערבית: **حسينية**) הוא כפר בדואי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב. הכפר הוכר בשנת 1995. הכפר מצוי דרום מזרחית לכרמיאל. תושבי הכפר נמנים עם שבט ערב אל-סואעד. רוב תושבי הכפר משרתים בצה"ל.

## היסטוריה
היישוב הוקם על ידי בדואים משבט ערב אל-סואעד, שבתקופת המנדט הבריטי החלו לעבור להתיישבות קבע, ורכשו חלקות אדמה באזור מתושבי הכפרים הסמוכים. ממשלת המנדט הפקיעה בשנת 1944 את הקרקעות לטובת שטח אש 9. בפועל בתקופת המנדט הבריטי לא נעשו בו אימונים רבים ובשנים אלה המשיכו תושבי הכפר לגור ולעבד את אדמותיהם בתוך שטח האש באין מפריע, למעט מקרים בהם נמסרה להם הודעה מראש על אימון מתוכנן. בנובמבר 1955 השטח נסגר על פי צו שהוציא הממשל הצבאי על ערביי ישראל, לאחר שהרמטכ"ל משה דיין חתם על צו סגירת כל שטחי האימונים של צה"ל כשטח צבאי סגור. זאת על פי חוות דעת משפטית שניתנה על ידי קצין הפרקליטות הצבאית מאיר שמגר, מכוח תקנה 125 של תקנות ההגנה (שעת חירום) (1945) מתקופת המנדט.

הכפר מעולם לא הוכר רשמית על יד מדינת ישראל ובתחילת שנות ה-60 אנשי הממשל הצבאי על ערביי ישראל החליטו, לפנות את הכפר יחד עם הכפר הסמוך כמאנה, זאת בטענה שהמבנים בכפר נבנו לא כחוק, אף על פי שחלקם נבנו עוד לפני הקמת מדינת ישראל. עם הקמתה של העיר כרמיאל בסמוך החל פינוי ופיצוץ של בתים בבעלות אל־סואעד באזורים שסמוכים לעיר העתידית. ב-16 ביולי 1963 פונו ופוצצו שלושה בתים, באוגוסט 1964 פונו ופוצצו 15 בתים. אך התושבים המשיכו להתגורר במקום באוהלים. במקביל החל משא ומתן על הכרה בכפר ולפינוי של אנשי השבט שישבו בשטחה העתידי של כרמיאל. לאנשי השבט הובטח דונם תמורת דונם והשקעה בבנית תשתיות, מרפאה ובית ספר. מדינת ישראל לא כיבדה את ההסכם ושנה אחר כך איימה שוב לפוצץ את כל בתי הכפר.

בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, במסגרת תוכנית המצפים בגליל הוקמו ממזרח לכפר היישובים מכמנים וכמון, ומדרום מעלה צביה. המצפים החדשים חוברו למים וחשמל, אשר לא הגיעו לבתי הכפר. התושבים הביאו מים במכלים נגררים לטרקטור, והחלו להפעיל גנרטורים לאספקת חשמל. בשנת 1989 אף פרצה בכפר מגפת צהבת בגלל מקורות מים מזוהמים.

הכפר הוכר על ידי מדינת ישראל בזמן ממשלת רבין השנייה בשנת 1995, למרות זאת לא קיבל הכפר שירותים בסיסיים דוגמת חיבור למים, חשמל ופינוי אשפה מהמועצה האזורית משגב. התושבים נאלצו להקים אותם בעצמם, כולל חיבור מאולתר לרשת החשמל. חיבור הכפר למערכת הביוב האזורית החל רק בסוף שנות התשעים.

בספטמבר 1999 המועצה הארצית לתכנון ולבנייה אישרה את הפקדתן של תוכניות מתאר לחוסנייה ולכפר הסמוך ראס אל עין. טווח התוכניות נקבע ל-25 שנה. ובחוסנייה נועד לעד 335 משפחות. ביוני 2023 אושרה
תוכנית מתאר חדשה לכרמיאל, המאפשרת הגדלת העיר לכ-124 אלף תושבים והגדלת השטח הבנוי של העיר כך שיקיף את הכפר חוסנייה.
## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1996
כישור (קיבוץ)

**כִּישׁוֹר** הוא קיבוץ וכפר קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב, צפון-מערבית לכרמיאל.

## השם "כישור"
שמו של הקיבוץ על פי כִּישׁוֹר - כלי עבודה הקשור למלאכת האריגה: "יָדֶיהָ שִׁלְּחָה בַכִּישׁוֹר" .

שמו הארעי הקודם של הקיבוץ היה תפן א'. סמוך לקיבוץ שוכנת מצודה הלניסטית - מצודת תפן.

## היסטוריה
כישור נוסד כהיאחזות נח"ל ב-8 בינואר 1976 על ידי גרעין של השומר הצעיר. בינואר 1980 קויים טקס להתאזרחות הקיבוץ והחל בבניית מבני הקבע. בהיעדר קרקע חקלאית, חברי הקיבוץ תוכננו לעבוד במפעל לעיבוד שבבי בגעתון, במתפרה קטנה ובעבודות חוץ בקיבוצי הסביבה. ב-24 ביוני 1980, לאחר השלמת מבני הקבע, התקיים טקס לאזרוח היישוב בנוכחות נשיא המדינה. כשנתיים לאחר הקמת הקיבוץ פרשו ממנו 17 מתוך 40 החברים על רקע הדרישה שלקיבוץ יצורפו רק חברים בודדים שיזדהו עם דרכו באופן מלא, ולא גרעינים קבוצתיים. כמחצית מהעוזבים הקימו קיבוץ עירוני בירושלים.

בשנותיו הראשונות, הקיבוץ היה ידוע בקיצוניות האידאולוגית שלו וכונה "קיבוץ אנרכיסטי". הוא תואר ביולי 1985: "בכישור אין תקציבים אישיים. כאן פועל הסוציאליזם האמיתי. איש איש לוקח מן התקצב הכללי לפי צרכיו — מי יותר ספרים או תקליטים, מי יותר נעליים, בגדים ומזון. אין חופשות קבועות בכישור, המגיעות על־פי תקנון. כל אחד עובד על פי יכולתו, ולוקח חופשה רק כאשר הוא נזקק לה. ... חברי כישור בונים את בתיהם בעצמם, ואינם מסתייעים בכוחות עזר ובאנשי מקצוע מבחוץ."

באותה תקופה היו בקיבוץ כחמישים חברים ועוד 30 נפשות ממשפחות שבאו מקיבוצים אחרים לסייע לקיבוץ. בין החברים לא היו זוגות נשואים.

בשנים הראשונות התקיים בקיבוץ ענף של צביעה וטוויה של צמר מיובא, צמחי בושם, דיר עיזים, וענף של ייצור מוצרי קרמיקה על אובניים.

במקום פועל כפר "זיו-כישורית" שהוא כפר לאנשים עם צרכים מיוחדים. כישורית משתייך לקיבוץ הארצי, והוא הקיבוץ הראשון לאנשים עם מוגבלויות.

## קישורים חיצוניים

* כישור באתר הרשות לפיתוח הגליל
*כישור באתר המועצה האזורית משגב
*כישורית אתר הקיבוץ

## הערות שוליים

קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1976
*
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
לוטם (יישוב)

**לוטם** הוא יישוב קהילתי, בעברו קיבוץ, ב בתחומי מועצה אזורית משגב. היישוב ממוקם על הר חילזון, בקרבת הערים כרמיאל וסח'נין. למרגלותיו נמצאים הנחלים צלמון וחילזון. היישוב נקרא על שם פרח הלוטם הגדל בסביבתו.

ביישוב מתגוררות כיום כ-180 משפחות חברות הקהילה.

## תולדות הקיבוץ
הקיבוץ נוסד בקיץ 1978 כקיבוץ של הקיבוץ המאוחד, שמקימיו קיבלו הכשרתם בגבת. טקס עלייה על הקרקע התקיים ב-9 באוקטובר 1978. הגרעין המייסד כלל 12 משפחות עם 27 ילדים, ו-18 רווקים. באוגוסט 1980 דרשו ביישוב תקציב לבניית מבנים לצורך קליטה נוספת. בסוף שנת 1980 הפקיעה המדינה 117 דונם של ערבים בסביבה לצורך פיתוח הקיבוץ, לאור העדר קרקעות בסביבת הקיבוץ הנדרשים לפיתוחו.

בסוף שנות ה-90 חדל היישוב לתפקד כקיבוץ ועבר שינוי מדורג ליישוב שיתופי או קהילתי והיה הקיבוץ הראשון בישראל שעבר שינוי כזה. בתחילת שנת 2004 נחתם הסכם עם קבוצת "הלה" של רפאל אלאלוף להקמת ההרחבה ובעקבותיה נוסף ליישוב שלב נוסף המשמש כיישוב קהילתי המונה כיום 180 משפחות.
בסוף שנת 2021 עתיד להתחיל פיתוח שלב חדש בהרחבה הקהילתית בצידו המזרחי של הקיבוץ.

## חינוך
בשנותיו הראשונות של היישוב למדו הילדים בכיתות רב גילאיות בקיבוץ עצמו. בספטמבר 1984 הוקם בית ספר אזורי בקיבוץ פרוד, בו למדו גם ילדי לוטם.

כיום קיימות בלוטם מספר מסגרות חינוכיות מגיל 0–6: פעוטון, גנים ושירותי צהרון. לוטם משתייך לתנועת הנוער העובד והלומד.

## תרבות
ביישוב בריכת שחייה שפתוחה בחופשת הקיץ.
"בוסתן"- מפעל ומעדנייה לממכר קונפיטורות בוטיק, ממרחים, שמן זית ודבש. יקב אורגני, מחלבה וחנות המחלבה, צימרים, בוטיק שוקולד, חדר בריחה, מגרש כדורסל וגן שעשועים.

המועדון הקהילתי (מועדון "רימון" על שם רימון בן דור) מיועד לאירועים וטקסים קהילתיים לתושבי היישוב, אך ניתן לשכור אותו גם לאירועים פרטיים. במועדון מתקיימים חוגים ומפגשים וגיל הזהב במהלך השבוע.
בנוסף למועדון הקהילתי ישנו מועדון נוסף, "החילזון", אשר משמש את התושבים כפאב קהילתי בסופי שבוע (פאב חילזון) ולאירועים חברתיים נוספים, בצמוד למועדון נמצאת ספרייה שבה אפשר לשאול ספרים וגם לשבת ולקרוא בה. כשהיא פתוחה, מתקיימת שעת סיפור לגיל הרך.

## סביבת היישוב
בסמוך ליישוב נמצאים שני מסלולי טיול: נחל צלמון, שנמצא כ-8.7 קילומטר מן היישוב ונחל כמון שנמצא במרחק 5.2 קילומטר מהיישוב. בצמוד ליישוב נמצא יער לוטם.

## קישורים חיצוניים

* 
* לוטם באתר הרשות לפיתוח הגליל
* שיחה מפתיעה - בעקבות סיור דוגרינט בלוטם-חמדון. באתר דוגרינט
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1978
לבון

**לָבוֹן** הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב נמצא כ-2 ק"מ צפונית לכרמיאל וכ-6 ק"מ דרומית למעלות-תרשיחא, ובין הכפר דיר אל-אסד לבין הכפר הדרוזי כסרא. במקום גן תעשייתי קטן, מסונף לגן התעשייה בתפן. היישוב, אשר שימש בעבר בית ספר מקצועי ובסיס צבאי, קרוי על שמו של פנחס לבון, שהיה מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון. במתכונתו הנוכחית כיישוב קהילתי הוקם בשנת 2000. מונה כ-220 משפחות (נכון ליולי 2022).

בקרבת היישוב נמצא הכפר הבדואי הלא מוכר אלקובסי (בערבית: **عرب القبسي**).

## היסטוריה
היישוב הוקם כ"תפן ד'" והוחזק באופן זמני על ידי חברי קיבוץ חניתה. שמו הוסב ל"לבון" על שם פנחס לבון ובספטמבר 1980 הוא אויש על ידי גרעין הקבע שלו מאיחוד הקבוצות והקיבוצים שהתפרנס מטוויית צמר. הגרעין מנה עשרה צעירים ומספר פעוטות, צמחונים שהלכו בדרך הפסיכולוגיה ההומניסטית. בשנת 1988 נטשו התושבים את המקום והוא נמכר לסטף ורטהיימר שהקים במקום מחנה לשימוש חיל חינוך לחמש שנים, ושלאחריהם יעבור המקום לבעלותו המלאה. המחנה נחנך רשמית בנובמבר 1990.

במחצית השנייה של שנות ה-90 פעל במקום בית ספר לתעשייה. בסוף שנות ה-90 הוקם במקום אזור תעשייה על שטח של 120 דונם והחל משנת 2000 נבנה היישוב בשלושה שלבים, כאשר כל שלב הוא שכונה ביישוב. בשכונה א' ישנם כ-50 בתי אב שהוקמו בשיטת בני ביתך בתחילת שנות ה-2000, בשכונה ב' כ-50 בתים ובשכונה ג' ישנם 72 בתי אב, שהתשתיות שלהם הושלמו בתחילת שנת 2016. בלבון הבנייה פרטית בהתאם לתקנות בנייה שנועד לשמור על קו אדריכלי אחיד אשר משתלב בטבע ובנוף הגלילי. שכונה רביעית (שלב ד'), שבה נקלטו 38 משפחות חדשות, הייתה בתהליכי בנייה ואכלוס בשנת 2022. תוכניות היישוב הן לגידול עד לסף עליון של 400 משפחות.

ביישוב בתי עסק, שני גני ילדים ופעוטון, וסניף של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי, המקיימת ביישוב פעילות שוטפת לשכבות ד' עד י"ב, כמו גם השתתפות באירועים וקורסים ארציים כמו קורס מדריכים צעירים, מחנה קיץ, פסח וכדומה.

היישוב עלה לכותרת לאחר שבן היישוב אלון אהל נחטף ב-7 באוקטובר 2023 על ידי חמאס והושב לאחר כשנתיים עם אחרוני החטופים החיים במסגרת עסקת החטופים השלישית. מספר ימים לאחר התאוששות בבי"ח, חזר ליישובו.

## גאוגרפיה
לבון נמצא בחבל תפן שבגליל העליון המערבי, על רכס מתלול צורים. גובהו הממוצע הוא 587 מטרים ונקודתו הגבוהה נמצאת כ-640 מטרים מעל פני המים. מהיישוב אפשר לראות ערים כמו כרמיאל, חיפה, נהריה ונצרת.

## קישורים חיצוניים

* 
* לבון, באתר הרשות לפיתוח הגליל

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:פנחס לבון
קטגוריה:תוכנית המצפים
מורשת (יישוב קהילתי)

250px|ממוזער|רחוב טיפוסי ביישוב
**מוֹרֶשֶׁת** הוא יישוב קהילתי דתי-לאומי במרכז הגליל בתחומי המועצה האזורית משגב המשתייך ליישובי האיחוד החקלאי, בסמוך לצומת הכבישים 784 ו-781, ולכפר כאוכב אבו אל-היג'א. נכון לשנת 2020 מתגוררות ביישוב כ-350 משפחות. 

ראשיתה של מורשת בגרעין של "התנועה להפצת התורה" שביקש להתיישב בגליל באמצע שנות ה-70. מכיוון שלא רצו בשיוך מפלגתי הם התאגדו דרך האיחוד החקלאי. בינואר 1979 נטען שבגרעין כ-120 משפחות. תוכנית היישוב התבססה על מוסדות חינוך ותעשייה. במרץ 1980 צוטט ישראל קניג, הממונה על מחוז הצפון במשרד הפנים שבגרעין 90 משפחות ושמקימים עבורם 30 אשקוביות.

היישוב קיבל חיזוק מגרעין של דתיים לאומיים תושבי הצפון אשר חיפש מקום להתיישב בגליל במרחק נסיעה סביר מחיפה. בשנת 1991 התיישב הגרעין בחוות יבור (מחנה יקיר) וחי שם באופן זמני עד המעבר למקום הקבע הנוכחי בשנת 1996. היישוב הוקם במסגרת תוכנית המצפים ל"ייהוד הגליל", בסיועה של תנועת ההתיישבות אמנה. באתר הסמוך ליישוב הקבע התגוררו מאז ראשית שנות השמונים גרעין של כעשרות משפחות דתיות (שמכונה היום "מורשת הישנה"). רק שלוש משפחות מהגרעין המקורי עדיין מתגוררות ב"מורשת הישנה".

## מערכות חינוך
ביישוב מערכת חינוך דתית הכוללת מעונות, גנים ומרכז אזורי הכולל בית ספר יסודי. בגילאי תיכון לומדים רוב תלמידי היישוב במוסדות חינוך דתיים באזור: בקריית מוצקין, טבריה, מירון, שדה יעקב, בקריית שמואל, עכו, מגדל העמק, כרמיאל ומעלות

ביישוב פועל סניף בני עקיבא וכן סניף תנועת עוז לילדים.

## מתחם בתי הכנסת
בשנת 2013 נסתיימה הקמתו של מתחם בתי הכנסת ביישוב, ונערך טקס לחנוכת בתי הכנסת בהשתתפות הרב הראשי לישראל שלמה עמאר. בתי הכנסת מהווים מרכז תורני לכלל יישובי האזור, עקב העובדה שמורשת הוא היישוב הדתי היחיד במועצה האזורית משגב. בית הכנסת המרכזי, המהווה את בית הכנסת הגדול ביותר במתחם, מכיל מאות מקומות ישיבה.

כחלק מהמתחם הוקמה פינת הנצחה לבתי הכנסת שפונו בפינוי גוש קטיף, שעוצבה על ידי האומן אהרן שבו.

## מצפים ביישוב
*"מצפה הנוער" - הוקם על ידי נוער היישוב.
*"מצפה גבריאל" - הוקם לזכר הבחור גבריאל שירן, תושב היישוב שנהרג בתאונת דרכים בכביש מתחת למצפה.
*"מצפה מיכאל" - הוקם על ידי משפחת שלומוביץ לזכר אחיו של אב המשפחה, המצפה ממוקם בכניסה ליישוב והוא המצפה הראשון שהוקם ביישוב.
*"מצפה כלולות" - ממוקם בשלב ד' תחתון עם נוף מרהיב המשקיף לחיפה והקריות.

## קישורים חיצוניים

*מורשת - אתר הבית
*מורשת באתר המועצה האזורית משגב
*"מורשת" בגליל-נט
*מורשת באתר הרשות לפיתוח הגליל

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1996
קטגוריה:תוכנית המצפים
מכמנים

**מִכְמַנִּים** הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב מצוי על הר כמון מזרחית לכרמיאל. נוסד בשנת 1980.

משמעות השם "מכמנים" היא "דברים נסתרים". משמעות השם קשורה לשם הערבי של הר כמון "ג'בל כמאנה", שמשמעותו מקום "מחבוא או מסתור".

מכמנים יוסדה על ידי חמש משפחות, ולאחר זמן קצר הצטרפו שתיים נוספות. כיום מונה היישוב כ-125 משפחות.

רחובות ביישוב נקראים על שם להקות ישראליות ובהן תמוז, תיסלם, הגבעטרון ולהקת כוורת.

מערכת החינוך המקומית כוללת תינוקיה, פעוטון, גן ילדים וצהרון. מרבית ילדי היישוב מתחנכים בבית הספר היסודי שבהר גילון ובתיכון של המועצה האזורית.

## קישורים חיצוניים
* 
* מכמנים באתר הרשות לפיתוח הגליל

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
מורן (קיבוץ)

**מוֹרָן** הוא קיבוץ בבקעת בית הכרם, על הגבול בין הגליל העליון לגליל התחתון, בקצה המזרחי של תחום השיפוט של המועצה האזורית משגב. מיקומו על גבעה כ־13.3 קילומטרים מזרחית לכרמיאל, סמוך לכביש 85.

## הקמת הקיבוץ
הקיבוץ נוסד בשנת 1977, על ידי הקיבוץ המאוחד. בספטמבר 1977 הגיעה יחידת חלוץ לקיבוץ להשלים את הכנת הבתים לשאר המייסדים. מייסדיו היו קבוצה של כ-40 צעירים, מרביתם עירוניים, שהוכשרו בחבורות בקיבוץ גינוסר, ואליהם הצטרפו בשנים שלאחר מכן כמה גרעיני נח"ל.

בעת הקמתו התבסס הקיבוץ על שלושה ענפים: קבוצת בניין שקיבלה הכשרה בגינוסר, מפעל יציקה בשיתוף מפעל כבירן של קיבוץ כברי וחקלאות של אבוקדו ורעיית בקר.

## מקור השם
הקיבוץ קרוי על שם השיח מורן שגדל בגליל. בסמוך ליישוב זורם נחל מורן.

## הקיבוץ כיום
ממוזער|px250|קיבוץ מורן, 2010.
בשנת 2000 הוחלט להקים בקיבוץ שכונת הרחבה ובמסגרתה נוספו ליישוב 74 משפחות. היישוב מתנהל כאגודה שיתופית קהילתית שחברים בה כל תושבי הקבע. כיום (2026) גרות במורן כ-180משפחות אשר מאוגדות ביחד באגודה. בשנת 1984הפך הקיבוץ להיות חלק מהמועצה האזורית משגב.

## ענפי הקיבוץ
* חקלאות – מטעי מנגו וליצ'י, פרדסים, לולים לפטם
* אירוח כפרי – יש בקיבוץ מלון SLOWNESS, בית קפה, מבשלת בירה ופאב
* מוסך מורשה
* מסגרייה
* מרפאה וטרינרית – ניתן לקבל בקיבוץ שירותי רפואה וטרינריים

## שירותים בקיבוץ
בקיבוץ בריכת שחייה, מרפאה, פעוטונים, ספרייה, גן ילדים, מועדון נוער, חנות לבגדים יד שנייה, גלריית תכשיטים, גלריית אומנות, מסעדה, בית קפה, מבשלת בירה, צרכנייה (מכולת) ובית כנסת.

## קישורים חיצוניים

* מורן, באתר המועצה האזורית משגב
* מורן באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1977
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ המאוחד
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
מנוף (יישוב)

**מָנוֹף** הוא יישוב כפרי קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב ממוקם על הר שכניה בגובה 350 מטר מעל פני הים וצופה אל הים התיכון מעכו ועד חיפה.
שם היישוב סמלי, והוא מסמל תעשייה.

## היסטוריה
בדצמבר 1976 פורסם שאותר שטח מתאים להקמת היישוב, אך טרם נמצא גרעין מתיישבים ליישוב המקום. הגרעין להקמת היישוב נוצר בראשית 1977 וכלל משפחות שעלו מדרום אפריקה והתארגנו תחת האיחוד החקלאי להקים כפר תעשייתי. 19 מתוך כ-50 משפחות הגרעין התרכזו באופן זמני במרכז הקליטה בכרמיאל. היישוב הוקם על ידי סולל בונה. עד נובמבר 1978 הושלמו היסודות, אך דרישות של סולל בונה להגדלת התשלום עיכבו את העבודות. בניית היישוב הייתה בעיצומה בינואר 1979. במרץ 1980 היו בתי היישוב בתהליכי השלמה, אולם טרם נבנו מבני ציבור.

במהלך השנים הצטרפו ליישוב משפחות אנגלוסקסיות מארצות אחרות וכן גם משפחות שאינן דוברות אנגלית.

זמן קצר לאחר הקמת היישוב, החלה מסורת "מרוץ משגב" הידוע גם בכינוי "על הנוף למנוף".
, האירוע גדל כל שנה והפך לאירוע בקנה מידה ארצי המתקיים מדי שנה בסתיו וסיומו במנוף.

היישוב מקפיד על ביצוע פרויקטי קליטה והרחבה כל חמש שנים, בכל קליטה כ-25 משפחות. במנוף מתגוררות כיום 200 משפחות להן כ-450 ילדים. מספר המשפחות המתוכנן בפיתוח הסופי - 350.

ביישוב ממוקם מרכז פיתוחל של חברת "סטיקספיי".

## שירותים ביישוב
ביישוב גני ילדים פרטיים, רכז נוער, מועדון לתושבים ומועדון נוער, בית כנסת, ספרייה, צרכנייה, מרכז ספורט ונופש הכולל מגרשי טניס, כדורסל וכדורגל, פינת חי ומגרשי משחקים לילדים. ביישוב קיימת פעילות של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי.

היישוב מנוהל על ידי ועד הנהלה מקומי מתנדב הנבחר מתוך חברי היישוב, הוועד כפוף לאספה הכללית שהחלטותיה מתקבלות על ידי רוב ומחייבות את כולם. מתחת להנהלה פועלות ועדות רבות: חינוך, נוער, תרבות, קליטה, פיתוח, סביבה, בנייה, ביקורת, ספריה, בית כנסת, ביטחון, פינת חי, תקשורת.

## קישורים חיצוניים

*
*מנוף באתר המועצה האזורית משגב
* מנוף באתר הרשות לפיתוח הגליל

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:תוכנית המצפים
פלך (קיבוץ)

**פֶּלֶךְ** הוא קיבוץ בגליל המערבי בתחומי המועצה האזורית משגב, צפון מערבית לכרמיאל. פלך מוגדר כקיבוץ קבוצות שיזּוּרִי, ברוח רעיונותיו של אליהו רגב, אותו ביטא בספרו הקיבוץ מת יחי הקיבוץ. בקיבוץ מתגוררות (2023) כ-200 נפשות, וברוח רעיון השיזור הם משתייכים ל-9 קבוצות שונות. חברי הקיבוץ מקיימים מספר פעילויות לקידום ערכים של חברה טובה וצודקת יותר תחת "דעה - עמותה לתיקון חברתי".

## היסטוריה
קיבוץ פלך נוסד על ידי גרעין נח"ל מתנועת 'הקיבוץ הארצי השומר הצעיר' ב-1980, ועלה לקרקע בשנת 1983. בשנים הראשונות לא היה כביש סלול אל הקיבוץ. במהלך העשור הראשון לקיומו באו והלכו מספר גרעינים אך אוכלוסיית הקיבוץ לא הצליחה להתייצב.

בתחילת שנות התשעים פלך יושב על ידי עולים מברית המועצות אך מרביתם עזבו ובראשית שנות ה-2000 נותרו בקיבוץ 5 משפחות בלבד. בשנת 2001 הוחלט על ניסיון נוסף לאכלוס הקיבוץ והוא הוגדר על ידי תנועת השומר הצעיר כיעד הגשמה לבוגריה. בשנים שאחרי ההחלטה הצטרפו לקיבוץ מספר גרעינים אליהם חברו קבוצות נוספות שאינן מבוגרי השומר הצעיר.

בשנת 2007, לאחר תהליך להבטחת מקומם של החברים הוותיקים, התקבלו כ-20 חברי קבוצות חדשות לחברות ונכנסו להובלת הקיבוץ במזכירות ובמוסדותיו השונים. מהלך זה פתח את הפרק הנוכחי בחיי הקיבוץ.

## הקיבוץ כיום
כיום מתגוררות בפלך כ-200 נפשות, מרביתם משפחות וצעירים בגילאי 30–50 וכ-100 ילדים ותינוקות. בשנת 2012 הוצא הקיבוץ מרשימת היישובים בתת-אכלוס.

הקיבוץ מקיים חיי תרבות עשירים, מציין את החגים והמועדים יחד ומקיים פעילויות נוספות.

בינואר 2016 הוחל בקיבוץ מנגנון חדש של ערבות הדדית בתחומי הבריאות והחינוך. במסגרתו מממן הקיבוץ את מרבית הוצאות הבריאות של חבריו וכרבע מההוצאות בגין חינוך. למימון הערבות ההדדית, כל חבר משלם 16% מהכנסתו לקופה המשותפת.

### ענפי ייצור
לקיבוץ מספר ענפים חקלאיים - רפת חלב משותפת עם קיבוץ אילון, לול פטם המהווה חלק מאינטגרציית הפטם של תשלובת מילואות, מטע אבוקדו ושטח גידולי שדה בעמק עכו. בענפים עובדים חברי הקיבוץ ושכירים.

## דעה - עמותה לתיקון חברתי
בשנת 2014 הקימו חברי הקיבוץ את "דעה - עמותה לתיקון חברתי" במטרה לאגד מספר פעילויות לשינוי חברתי שהתקיימו בקיבוץ.

### [[פרדס (מרכז לחינוך ערכי)|פרדס - מרכז לחינוך ערכי]]
פרדס הוא מרכז להעצמת החינוך הערכי-חברתי במערכת החינוך הפורמלית והבלתי פורמלית.

### פרויקטים נוספים
בנוסף לפרדס, קיימה העמותה במהלך השנים פעילויות בתחומי קידום קואופרציה, קיימות, חשיבה כלכלית ביקורתית, פעילות כפרים תאומים בין קיבוץ פלך והכפר הפלסטיני סאוויה ועוד.

## ראו גם
* פרדס (מרכז לחינוך ערכי)

## קישורים חיצוניים
* סרטון על הקיבוץ
* "יום רודף יום", מחזמר משירי יענקל'ה רוטבליט (2016) בהפקת חברי הקיבוץ, ביוטיוב.
* תיאור על חיי הקיבוץ ואורח החיים השיזורי, בעיני טייל שהתארח בו ללילה
* 
* דף הקיבוץ באתר מועצה אזורית משגב
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:תוכנית המצפים
*
קטגוריה:קיבוצים במחוז הצפון
צורית

**צוּרִית** הוא יישוב קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר גילון, מערבית לכרמיאל. היישוב נקרא על שם צמח הבר צורית, הנפוץ באזור.

מקימי היישוב התגבשו במרכז הארץ ב-1979 במסגרת "גרעין סחלב", ו-13 משפחות הקימו את היישוב כמצפה באפריל 1981. ב-2020 מנה 240 משפחות.

ילדי היישוב לומדים בגני ילדים אשר נמצאים ביישוב, בבית הספר האזורי "הר גילון" הסמוך, ובבית הספר התיכון במשגב, תנועת הנוער הפעילה במקום היא "האיחוד החקלאי". ביישוב בית כנסת, ספרייה, מועדון נוער, אמפיתיאטרון פתוח, ומספר חנויות. תושבי היישוב עובדים באזורי התעשייה הסמוכים ובמקצועות חופשיים.

שכונת "היישוב הזמני" היא השכונה הראשונה שהוקמה בצורית. השכונה הוקמה במטרה לאפשר מגורים זמניים עד להשלמת מבני הקבע הראשונים בצורית. השכונה כללה מבני "צריפים": 14 צריפי מגורים למשפחות ועוד 4 צריפים עבור גני ילדים, מזכירות, מועדון חברים, בית כנסת ומרפאה. אל הצריפים נוספו לאחר מספר שנים 7 קרוואנים עבור מגורי משפחות. בהמשך הוקמו בצורית שכונות בשלבים המכונים א' עד ז'.

ביישוב קיים מסלול הפתוח למטיילים הנקרא "שביל ילדי צורית". בשנת 2016 הוקם שביל אופניים וטיולים לתיירים ולתושבי היישוב הנקרא "סובב הר גילון" אשר מקיף את ההר ואורכו כ-12.5 ק"מ.

## קישורים חיצוניים

* 

* צורית באתר הרשות לפיתוח הגליל
* צורית במלאת 25 שנים לעלייה לקרקע
* צמח השדה- צורית גבוהה
* e ירוק מטיילים עם קק"ל- סובב גילון

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:תוכנית המצפים
קורנית (יישוב)

**קוֹרָנִית** הוא יישוב קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב.

## היסטוריה
הקמת היישוב, שיועד לגרעין עתיר, אושרה עוד במחצית הראשונה של 1977. ביולי 1978 הוחלט במשרד השיכון על התחלת בניית מבני קבע ביישוב. 

היישוב נוסד בספטמבר 1978 על ידי גרעין של ישראלים מרחבי ישראל שאורגן על ידי האיחוד החקלאי. בעת העלייה על הקרקע באתר הזמני במושב שגב נקבע שעד המעבר ליישוב הקבע הוא יתנהל כמושב שיתופי. במרץ 1980 היו ביישוב 15 משפחות ולא היה ניתן להוסיף עוד משפחות בהיעדר מבנים נוספים למגורים. באותה עת טרם אושר תקציב ליישוב הקבע וחברי הגרעין הפגינו נגד הסחבת בהקמת היישוב.

## גאוגרפיה
קורנית נמצאת על הר שְׁכַנְיָה, בצמוד ליישוב שכניה ומול כאוכב אבו אל-היג'א. הוא משתייך למועצה אזורית משגב. האזורים העירוניים הסמוכים ליישוב הם כרמיאל והקריות. קורנית נמצאת במרחק 13.7 קילומטר מכרמיאל ובמרחק של 20.5 קילומטר מהקריות.

## מקור השם
היישוב נקרא על שם שיח התבלין קורנית הנפוץ באזור.

## מתקנים קהילתיים
ביישוב יש כמה מתקנים קהילתיים : מגרש ספורט, מועדון חברים, גינות ציבוריות, אמפיתיאטרון, מועדון נוער שפועלת בו התנועה 'הנוער העובד והלומד' ומגרש כדורגל מדשא סינתטי. ביישוב ישנו גן משחקים, גן ציבורי קטן ובו אמפיתיאטרון, וכן פארק ששמו "הדרך של בן", על שם יליד היישוב, , שנפל במלחמת לבנון השנייה.

## קורנית היום
כיום מתגוררות ביישוב כ-200 משפחות, והמספר הולך וגדל. בשכניה, היישוב הסמוך, יש בית ספר יסודי, שבו לומדים רוב ילדי קורנית.

## גלריה

## קישורים חיצוניים

* קורנית, באתר הרשות לפיתוח הגליל
*קורנית, אתר משגב
* קורנית, יישוב קהילתי בגליל - אתר האינטרנט של היישוב
*הדרך של בן - פרטי מסלול לטיול דרך הפארק, באתר "מטיילים בלב גליל"

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1978
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים