open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דלקת השופכה

**דלקת השופכה** (בלועזית: **אורתריטיס**, **Urethritis**) היא דלקת בצינורית השופכה המוליכה משלפוחית השתן החוצה. לעיתים קרובות זו מתבטאת בכאבים ותחושת צריבה בעת מתן שתן.

ישנן שתי קטגוריות ראשיות לפיהן מגדירים את דלקת השופכה. הקיטלוג נעשה לפי הסיבה הגורמת לדלקת:

* דלקת שופכה הנגרמת על ידי זיבה. אצל גברים, פליטה של חומר מוגלתי בדרך כלל מצביע על דלקת זיבתית. אצל נשים ההבדלה קשה יותר משום שלעיתים קרובות אין פליטה של החומר המוגלתי.

* דלקת שופכה לא-זיבתית / לא-ספציפית (NGU או NSU), הנגרמת בעיקר על ידי זיהומים שונים או על ידי צנתר.

## סיבות לדלקת שופכה לא זיבתית

דלקת שופכה לא זיבתית יכולה להיגרם ממספר מיקרואורגניזמים, ובהם:
* *Chlamydia trachomatis*
* *Ureaplasma urealyticum*
* *[[Mycoplasma]]* של איברי המין, דוגמת *[[Mycoplasma genitalium]]*, *Mycoplasma hominis*, *Mycoplasm parvum*.
* *[[Trichomonas vaginalis]]*
* וירוס ההרפס (HSV 1+2)
* פטריות בסוג *[[Candida]]*, כשהשכיחה ביותר היא *[[Candida albicans]]*.

דלקת השופכה יכולה להיגרם גם מסיבות לא זיהומיות:
* היצרות השופכה
* גופים זרים
* טראומה גופנית
* תסמונת רייטר
* בעיות שונות במערכת החיסונית או אלרגיות

ברוב המקרים סיבת דלקת השופכה נעוצה במחלת הזיבה או הכלמידיה. מוערך כי כ-50% ממקרי דלקת השופכה הלא-זיבתית נגרמים על ידי הכלמידיה.

## תסמינים

תסמינים אפשריים של דלקת השופכה כוללים:
* תחושת צריבה וכאבים בעת מתן שתן.
* פליטה לבנה או עכורה מאיבר המין.
* צורך תכוף למתן שתן.

לעיתים לא מתבטא שום סימפטום למחלה זו. במקרים אלו האדם הנגוע משמש כנשא ועשוי להדביק את השותפים במגע המיני.

## דיאגנוזה

צביעת גרם, שיטה פשוטה שהומצאה עוד בשנת 1884, משמשת לבדיקת הימצאותו של החיידק הגורם למחלת הזיבה בפליטת השופכה בעזרת מיקרוסקופ. זיהוי הכלמידיה, הסיבה השנייה בגודלה לדלקת השופכה, דורשת טכנולוגיה מתקדמת יותר, אשר כיום זמינה לכל.

אם תוצאותן של הבדיקות לזיבה ולכלמידיה שליליות, וסיבתה של דלקת השופכה לא זוהתה, משתמשים במושג ***דלקת שופכה לא-ספציפית*** לתיאורה (NSU). לעיתים מבלבלים בין מושג זה לבין המושג "דלקת שופכה לא-זיבתית", אשר מתייחס לדלקת שופכה הנגרמת מאורגניזם אשר זוהה ואינו חיידק הזיבה.
## טיפול
בגלל הסיבות הרבות אשר יכולות להביא לדלקת השופכה, אסטרטגיית הטיפול הראשונית קשורה בשימוש במגוון רחב של תרופות אנטיביוטיות האפקטיביות כנגד הכלמידיה. חשוב מאוד לטפל בדלקת השופכה, הן למתלונן והן לשותפים למגע מיני. נשים הנגועות באורגניזמים הגורמים לדלקת השופכה הלא-זיבתית עשויות לפתח דלקת באגן.

אם לא תטופל הדלקת עלולים להיגרם סיבוכים שונים, כגון דלקת יותרת האשך, היצרות של צינור השופכה ואי-פריון.

יש להדגיש את הצורך בהיגיינה של נקבי הגוף. זה כולל הימנעות משימוש בחומרים אקזוטיים, הימנעות משימוש בדאודורנט באזור איברי המין, וניקיון יסודי לאחר מתן שתן או צואה. יש להימנע מקיום יחסי מין עד שהסימפטומים יעלמו, למניעת העברת המחלה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זיהומים המועברים בעיקר במגע מיני
קטגוריה:פטרות
קטגוריה:מחלות מערכת השתן
קטגוריה:דלקת
מכתש (אנטומיה)

ה**מכתש** הוא האזור החלול בין השיניים לבין החך הקשה. 

המכתש נקרא כך על שום צורתו דמוית המכתש הנוצרת עקב בליטות שורשי השיניים. המכתש באינטראקציה  עם הלשון משמש בסיס חיתוך להפקת העיצורים המכתשיים.
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:ראש-צוואר
אלישיב (מושב)

**אֶלְיָשִׁיב** הוא יישוב בעמק חפר, אשר הוקם על ידי קבוצת עולים מיהדות תימן ב-14 בנובמבר 1933. אלישיב היה המושב הראשון של יוצאי תימן בארץ ישראל. שם היישוב, הלקוח מן המקרא, סמלי- אלוהים ישיב שבות עמו ישראל.

## הקמת היישוב
[ממוזער|250px|מושב אלישיב בשנת [1937|טקסט=]]
ממוזער|כניסה למושב מכביש 4 צולם בשנת 2010
ראשית התנחלותם הכפרית של עולי תימן חלה בשנת 1910. בשנה זו הגיעו לארץ, ביוזמת המשרד הארץ ישראלי של ההסתדרות הציונית, שיירות גדולות של יוצאי תימן.  לצורך ביסוסם בעבודות החקלאות, נוצרה קרן מיוחדת ליד הקק"ל, שתפקידה היה לממן את הבתים לפועלי המושבות מעולי תימן.  יישוב חקלאי ראשון לעדת יהודי תימן בישראל, קם רק עם היייסד כפר אלישיב.

יוצאי תימן בישראל נאבקו על זכותם להתיישבות חקלאית עצמאית. בשנים שקדמו להקמת אלישיב רווחה אצלם ההרגשה, שהם שכירים המנוצלים בידי אחרים. תחושה זו הייתה מנת חלקם של המאוכזבים והמתוסכלים מיחסה של ההסתדרות הכללית, שלפי הרגשתם נהגו פקידיה בסחבת רבה בטיפול בבקשתם להתיישב. והם פנו להקים מוסדות עצמאיים:         "התאחדות התימנים בארץ ישראל" ב-1923, וארגון "שבזי" להתיישבות תימנית בארץ ישראל, שהוקם בפתח תקווה ב-1932.חברי הארגון, שהיו פועלים חקלאים במושבות, חסכו משכר עבודתם כדי להתחיל בהתיישבות. תביעת  התאחדות התימנים מאת הקק"ל לקרקע נוספת, מצאה אוזן קשבת ועם שחרור חלקים מאדמת עמק חפר, נועד גם ארגון "שבזי" להיות בין התיישבים על אדמה זו. 

ב-26 באוקטובר 1933 הודיעה המחלקה להתיישבות של ההנהלה הציונית להנהלת         הקק"ל שהגיעה להסכם עם התאחדות התימנים, על מסירת 900 דונם בקרקעות בעמק חפר בתשלום, הנודע גם בשמו הערבי ואדי חוארת. כחמישים איש נרשמו.

קבוצה של עשרים חברי הקבוצה עלתה לקרקע ב-14 בנובמבר 1933. בלילה הראשון הם לנו תחת כיפת השמיים. למחרת הוקם על הגבעה צריף. עשרה חברים נבחרו להישאר במקום, והועסקו על ידי הסוכנות, על מנת שיכשירו את הקרקע ויעבדו חלק מהאדמות באופן משותף לפני הגעתן של המשפחות.

באותו חורף עובדו חלקים ניכרים מאדמת היישוב. נזרעו חיטה, שעורה, קטניות ואבטיחים. הוחל בקידוח באר המים,   וב -6.10.1934, הונחה, במעמד קהל רב ,אבן הפינה לבית הכנסת.באותו מעמד הוגרלו גם החלקות לחברים.

בנייתו של אלישיב החלה רק לאחר שקרן היסוד החליטה להקצות הלוואות  לקבוצת המתיישבים הראשונה.  אזי התבסס הכפר והתייצב.

## המושב כיום
כיום מרבית חברי המושב עוסקים במקצועות חופשיים ולא בחקלאות. חלק מהתושבים עובדים כשכירים במפעלים בעמק חפר. בשנת 2006 הוקמה הרחבה לבנים ממשיכים במושב, שנבנית עד היום. החל משנת 2008 פועל במקום מרכז אופק הכולל בית ספר וגני ילדים מזרם חינוך ולדורף. 

## לקריאה נוספת
*יוסף דנין, **אלישיב: זכרונות**, אפיקים, תשס"ג 2003.
*רחל שרעבי, **סינקרטיזם והסתגלות - המפגש בין קהילה מסורתית ובין חברה סוציאליסטית**, צ'ריקובר מוציאים לאור בע"מ, תשס"ב 2002.

## קישורים חיצוניים

* 

*סיפור הקמתו של המושב אלישיב, באתר "כאן נעים" 
*אתר הבית של מושב אלישיב
* סרט קצר על המושב

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:מושבים במחוז המרכז
עיצורים בתר-מכתשיים

**עיצורים בָּתַר-מכתשיים** (postalveolar) הם עיצורים הנחתכים באזור שבין המכתש ובין החלק הקדמי של הלשון כאשר הלשון מכונסת לצורת כיפה או מעגל.

העיצורים הכפופים, המכתשיים-חכיים **והבתר-מכתשיים** נחתכים באותו המקום באזור בין המכתש לחך הקשה, וההבדל בין בסיסי החיתוך שלהם תלוי בצורת הלשון היוצרת עם אזור זה את בסיס החיתוך. העיצורים הכפופים מופקים כאשר הלשון מוטה לאחור, המכתשיים-חכיים נחתכים כאשר הלשון שטוחה, והבתר-מכתשיים נחתכים כאשר הלשון מכונסת בצורת כִּפָּה או פעמון. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

* עיצור **בתר-מכתשי**, אפי [n̠]
* עיצור **בתר-מכתשי**, אפי, אטום [n̠̊]	
* עיצור **בתר-מכתשי**, סותם, קולי [ḏ]
* עיצור **בתר-מכתשי**, סותם, אטום [ṯ]
* עיצור '''בתר-מכתשי''', חוכך שורק, קולי [] קובץ:Voiced_palato-alveolar_sibilant.ogg
* עיצור '''בתר-מכתשי''', חוכך שורק, אטום [] קובץ:Voiced_palato-alveolar_sibilant.ogg
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך-מקורב [ɹ̠]
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך-מקורב, אטום [ɹ̠̊]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מקיש [ɾ̱]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מקיש, אטום [ɾ̱̊]
* עיצור **בתר-מכתשי**, רוטט [r̠]
* עיצור **בתר-מכתשי**, רוטט, אטום [r̠̊]
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך צדי, קולי [ɮ̠]
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך צדי, אטום [ɬ̠]
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך-מקורב צדי [l̠]
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך-מקורב צדי, אטום [l̠̊]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מקיש צדי []
* עיצור **בתר-מכתשי**, מקיש צדי, אטום []
* עיצור '''בתר-מכתשי''', מחוכך שורק, קולי [] קובץ:Voiced_palato-alveolar_affricate.ogg
* עיצור '''בתר-מכתשי''', מחוכך שורק, אטום [] קובץ:Voiceless_palato-alveolar_affricate.ogg 
* עיצור **בתר-מכתשי**, מחוכך צדי, קולי [d̲ɮ]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מחוכך צדי, אטום [t̲ɬ]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מסודק [t̠ʼ]
* עיצור **בתר-מכתשי**, חוכך מסודק [ʃʼ]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מחוכך מסודק [ʧʼ]
* עיצור **בתר-מכתשי**, מצוץ [] קובץ:Postalveolar_click.ogg

## עיצורים בָּתַר-מכתשיים בעברית
ממוזער|עיצורים חוככים

* האות שי"ן מייצגת עיצור בתר-מכתשי חוכך אטום.
* הסימנים ז', ג', צ' המשמשים לתעתק מילים ממקור זר (כמו בשמות: ז'ורז', ג'ורג' וצ'ארלי) מייצגים בהתאמה בתר-מכתשי חוכך קולי, בתר-מכתשי מחוכך קולי ובתר-מכתשי מחוכך אטום.

## ראו גם

בתר-מכתשיים
עיצורים מכתשיים

**עיצורים מכתשיים** (Alveolar) הם עיצורים הנחתכים בין קדמת, קצה או צד הלשון לבין המכתש או סביבתו. בעברית העכשווית (שאינה מזרחית) האותיות ד, ז, ט, ל, נ, ס, צ, ת (סימן טִסָּת לֵצָן זֵד) - מייצגים קול עיצור מכתשי כמפורט בהמשך.

בטבלת העיצורים המכתשיים שלהלן, כאשר יש שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום:

* עיצור **מכתשי**, אפי [] (נ) קובץ:Alveolar_nasal.ogg
* עיצור **מכתשי**, סותם, קולי [] (ד) קובץ:Voiced_alveolar_plosive.ogg   
* עיצור **מכתשי**, סותם, אטום [] (ט,ת) קובץ:Voiceless_alveolar_plosive.ogg 
* עיצור **מכתשי**, חוכך, קולי [] (ז) קובץ:Voiced_alveolar_sibilant.ogg
* עיצור **מכתשי**, חוכך, אטום [] (ס,שׂ) קובץ:Voiceless_alveolar_sibilant.ogg
* עיצור **מכתשי**, חוכך צדי, קולי [] קובץ:Voiced_alveolar_lateral_fricative.ogg 
* עיצור **מכתשי**, חוכך צדי, אטום [] קובץ:Voiceless_alveolar_lateral_fricative.ogg
* עיצור **מכתשי**, מחוכך צדי, קולי [] קובץ:Voiced_alveolar_lateral_affricate.ogg
* עיצור **מכתשי**, מחוכך צדי, אטום [] קובץ:Voiceless_alveolar_lateral_affricate.ogg 
* עיצור **מכתשי**, מחוכך, קולי [] קובץ:Voiced_alveolar_affricate.ogg
* עיצור **מכתשי**, מחוכך, אטום [] (צ) קובץ:Voiceless_alveolar_affricate.ogg 
* עיצור **מכתשי**, רוטט [] (ר רוטטת ספרדית) קובץ:Alveolar_trill.ogg
* עיצור **מכתשי**, מקורב [] קובץ:Alveolar_approximant.ogg
* עיצור **מכתשי**, מקיש צדי []
* עיצור **מכתשי**, מוולן, מקורב צדי [] קובץ:Velarized_alveolar_lateral_approximant.ogg 
* עיצור **מכתשי**, מקורב צדי [] (ל) קובץ:Alveolar_lateral_approximant.ogg
* עיצור **מכתשי**, מקיש [] קובץ:Alveolar_tap.ogg
* עיצור **מכתשי**, מסודק [] קובץ:Alveolar_ejective_plosive.ogg 
* עיצור **מכתשי**, חוכך מסודק [] קובץ:Alveolar_ejective_fricative.ogg
* עיצור **מכתשי**, חוכך צדי, מסודק [] קובץ:Alveolar_lateral_ejective_fricative.ogg                                                                                                                                  
* עיצור **מכתשי**, מפונם [] קובץ:Voiced_alveolar_implosive.ogg
* עיצור **מכתשי**, מצוץ צדי [] קובץ:Alveolar_lateral_click.ogg 

## עיצורים מכתשיים בעברית
* [d] - האות דל"ת מייצגת מכתשי סותם קולי.
* [z] - האות זי"ן מייצגת מכתשי חוכך קולי.
* [t] - האותיות טי"ת ות"ו מייצגות מכתשי סותם אטום.
* [l] - האות למ"ד מייצגת מכתשי מקורב צדי.
* [n] - האות נו"ן מייצגת מכתשי אפי.
* [s] - האות סמ"ך מייצגת מכתשי חוכך אטום.
* [ts] - האות צד"י מייצגת מכתשי מחוכך אטום.

סימן לזכירה הוא "**טסת לצן זד**" (הנשמע: טיסת ליצן זד)

האות שי"ן **אינה** מכתשית בניגוד לסמ"ך המכתשית, כי הלשון מתכנסת באות שי"ן וזו נקראת בתר מכתשית. כך גם עיצורים הנשמעים כמו שי"ן, והמביעים קולות עיצור ממקורות זרים כמו ז' במילה ז'אנר, ג' - במילה ג'ורג', וצ' - במילה צ'רלי. - כל אלו אינם עיצורים מכתשיים, אלא עיצורים בתר מכתשיים.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מכתשיים
לוקאס פודולסקי

**לוקאס יוזף פודולסקי** (בגרמנית: **Lukas Josef Podolski**, בפולנית: **Łukasz Józef Podolski**; נולד ב-4 ביוני 1985 בגליביצה, פולין) הוא כדורגלן  גרמני שמשחק בעמדת החלוץ בגורניק זאבז'ה.

## קריירה
אביו של לוקאס, ולדמר פודולסקי, היה כדורגלן מקצועני בעצמו בפולין. בגיל שנתיים עקרה משפחתו עמו לגרמניה ופודולסקי גדל בברגהיים שליד קלן. ב-1991, כשהיה בן שש, החל לשחק בקבוצת הילדים פ.צ. 07 ברגהיים. בשנת 1995 עבר לקבוצת הנוער של פ.צ. קלן וב-2003 הצטרף לקבוצת הבוגרים, בה הוא שיחק עד שנת 2006. בשנת 2004 ירד עם קבוצתו לליגה השנייה, שם הבקיע 24 שערים בעונה אחת והיה הגורם המרכזי לעליית הקבוצה חזרה לבונדסליגה.

בעונת  הוא עבר לבאיירן מינכן וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק נגד שאלקה 04 בטורניר גביע הליגה בו באיירן עלתה לגמר אבל הפסידה לוורדר ברמן. לאחר שלוש שנים בקבוצה עזב בשל מיעוט דקות שקיבל בבאיירן מינכן, וחזר לקלן ביוני 2009.

ב-30 באפריל 2012 חתם בארסנל תמורת 11 מיליון יורו. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש 11 שערים בפרמייר ליג. בעונת  כבש שמונה שערי ליגה וזכה עם הקבוצה בגביע האנגלי.

ב-5 בינואר 2015 הושאל לקבוצת אינטר מילאנו מהסרייה א' האיטלקית עד לתום העונה.

ב-4 ביולי 2015 עזב את ארסנל וחתם באופן קבוע בגלאטסראיי מליגת העל הטורקית. ב-3 ביולי 2017 חתם פודולסקי בוויסל קובה היפנית. ב-23 בינואר 2020 חזר לטורקיה וחתם באנטליהספור לשנה וחצי.

ב-5 ביולי 2021 חתם בגורניק זאבז'ה מליגת העל הפולנית.

### נבחרת גרמניה
פודולסקי שיחק במדי נבחרת גרמניה בטורניר יורו 2004, שם היה השחקן הצעיר ביותר בסגל הגרמני. ב-2005 הוא גם שיחק במדי הנבחרת במהלך טורניר גביע הקונפדרציות בו הוא כבש לזכות נבחרת גרמניה שלושה שערים. גם במונדיאל 2006 כבש שלושה שערים (שניים מול שוודיה ואחד מול אקוודור) ונבחר לשחקן הצעיר הטוב ביותר בטורניר.

גם ביורו 2008 נכלל בסגל הנבחרת הגרמנית שהגיעה עד הגמר. במשחק הראשון בשלב הבתים מול נבחרת מולדתו, נבחרת פולין, כבש צמד שהוביל את הגרמנים לניצחון 0–2.

ב-17 ביוני 2012 השלים 100 הופעות בנבחרת גרמניה, במשחק נגד , הישג נדיר לשחקן בגיל 27. באותו משחק, פודולסקי גם כבש את שערו ה-44 במדי הנבחרת. במונדיאל 2014 שותף בשני משחקים בשלב הבתים, והיה חלק מסגל הנבחרת שזכתה בגביע העולם.

ב-15 באוגוסט 2016 הודיע על פרישה מהנבחרת. הוא שיחק בנבחרת עד אחרי משחק הידידות של נבחרת גרמניה נגד נבחרת אנגליה שהתקיים ב-22 במרץ 2017, משחק בו הבקיע את שער הניצחון.

בסך הכול לזכותו 130 הופעות במדיה, בהן כבש 49 שערים.

## תארים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חלוצי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני אינטר מילאנו
קטגוריה:כדורגלני גלאטסראיי
קטגוריה:כדורגלני ויסל קובה
קטגוריה:כדורגלני אנטליהספור
קטגוריה:כדורגלני גורניק זאבז'ה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2005
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:מהגרים מפולין לגרמניה
קטגוריה:ספורטאים גרמנים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים גרמנים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים ביפן
קטגוריה:ספורטאים זרים בפולין
קטגוריה:גרמנים ממוצא פולני
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1985
כתום בטיחותי

**[[כתום]] [[בטיחות]]י**, הידוע גם כ**כתום מבהיק**, הוא צבע שנועד לבלוט בסביבתו ובמיוחד להיות ניגוד לצבע הכחול של השמים. תקן Z535.1-1998 במכון התקנים האמריקאי (ANSI) מציין כיצד הכתום הבטיחותי מוגדר במערכות הסימון השונות:
* מערכת מונסל:
: 5.0YR (גוון) 6.05/15 (צבע טהור/ערך)
* CIE Data:
: x=0.5510 y=0.4214 Y%=30.05 
* מערכת PMS:
: 13 חלקים בצהוב, 3 חלקים באדום כהה, רבע בשחור

משתמשים בצבע הכתום הבטיחותי בעיקר עבור קונוסים, עמודים תומכים, חביות ואמצעי סימון ובטיחות באזורי בנייה אחרים. מחלקת הרווחה האמריקאית (OSHA) מחייבת את צביעתם של אמצעי סימון מסוימים.

[שמאל|ממוזער|275px|צבע [גשר שער הזהב הוא כתום בין-לאומי.]]

## כתום בין-לאומי
**כתום בין-לאומי** הוא צבע דומה המשמש אף הוא למטרות דומות. קשה להבדיל בין הצבעים, זאת כנראה מפני שספקים לא תמיד נאמנים לסטנדרטים. באופן כללי, הכתום הבין-לאומי הוא כהה יותר ובעל גוון אדמדם יותר. למשל, גשר שער הזהב צבוע בכתום בין-לאומי.

במקרים מסוימים, כגון בחליפות ציד, משתמשים בכתום פלואורסצנטי.

קטגוריה:בטיחות
קטגוריה:צבעים
עיצורים מכתשיים-חיכיים

**עיצורים מכתשיים חיכיים** (alveolopalatal) הם עיצורים הנחתכים בין האזור שבין המכתש לבין החלק הקדמי של הלשון כאשר הלשון שטוחה. עיצורים מכתשיים חיכיים קיימים בפולנית, מנדרינית, יפנית, קוריאנית ועוד שפות.

העיצורים הכפופים, הבתר-מכתשיים והמכתשיים-חיכיים נחתכים באותו המקום באזור בין המכתש לחך הקשה, כאשר ההבדל בין בסיסי החיתוך שלהם תלוי בצורת הלשון היוצרת עם אזור זה את בסיס החיתוך. העיצורים הכפופים מופקים כאשר קצה הלשון מוטה לאחור, הבתר-מכתשיים נחתכים כאשר הלשון מכונסת בצורת כִּפָּה או פעמון, והמכתשיים-חיכיים נחתכים כאשר הלשון שטוחה. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

ממוזער|עיצורים חוככים
* עיצור **מכתשי-חיכי**, אפי [n̠ʲ]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, אפי, אטום [n̠̊ʲ]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, סותם, קולי [d̠ʲ]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, סותם, אטום [t̠ʲ]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_alveolo-palatal_sibilant.ogg
* עיצור **מכתשי-חיכי**, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_alveolo-palatal_sibilant.ogg
* עיצור **מכתשי-חיכי**, חוכך-מקורב צידי [ʎ̟]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, חוכך-מקורב צידי, אטום [ʎ̟̊]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, מחוכך, קולי [] קובץ:Voiced_alveolo-palatal_affricate.ogg
* עיצור **מכתשי-חיכי**, מחוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_alveolo-palatal_affricate.ogg
* עיצור **מכתשי-חיכי**, חוכך, מסודק [ɕʼ]
* עיצור **מכתשי-חיכי**, מחוכך, מסודק [ʨʼ]

## ראו גם

מכתשיים חיכיים
עיצורים כפופים

**עיצורים כפופים** (באנגלית: Retroflex) הם עיצורים הנחתכים בין האזור שבין המכתש לבין קצה החלק הקדמי של הלשון כאשר הלשון מוטה אחורנית. ניתן למצוא עיצורים כפופים בשפות הודו אריות, שוודית, נורווגית, מנדרינית. באלפבית הפונטי הבינלאומי מצוינים העיצורים הכפופים באמצעות סימני הבסיס של העיצורים המכתשיים המקבילים עם קרס תחתון הפונה ימינה.

העיצורים המכתשים-חכיים, העיצורים הבתר-מכתשיים והעיצורים הכפופים נחתכים באותו המקום באזור בין המכתש לחך הקשה כאשר ההבדל בין בסיסי החיתוך שלהם תלוי בצורת הלשון היוצרת עם אזור זה את בסיס החיתוך. העיצורים המכתשיים-חכיים נחתכים כאשר הלשון שטוחה, הבתר-מכתשיים נחתכים כאשר הלשון מכונסת בצורת כיפה או פעמון, והכפופים נחתכים כאשר קצה הלשון מוטה אחורנית. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

* עיצור **כפוף**, אפי [] קובץ:Retroflex_nasal.ogg
* עיצור **כפוף**, אפי, אטום [ɳ̊]
* עיצור **כפוף**, סותם, קולי [] קובץ:Voiced_retroflex_plosive.ogg
* עיצור **כפוף**, סותם, אטום [] קובץ:Voiceless_retroflex_plosive.ogg
* עיצור **כפוף**, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_retroflex_sibilant.ogg
* עיצור **כפוף**, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_retroflex_sibilant.ogg
* עיצור **כפוף**, חוכך צדי, קולי [ɮ̢]
* עיצור **כפוף**, חוכך צדי, אטום [ɬ̢]
* עיצור **כפוף**, מקורב [] קובץ:Retroflex_approximant.ogg
* עיצור **כפוף**, מקורב, אטום [ɻ̊]
* עיצור **כפוף**, מקורב צדי [] קובץ:Retroflex_lateral_approximant.ogg
* עיצור **כפוף**, מקורב צדי, אטום [ɭ̊]
* עיצור **כפוף**, מקיש [] קובץ:Retroflex_flap.ogg
* עיצור **כפוף**, מקיש, אטום [ɽ̊]
* עיצור **כפוף**, מקיש צדי [˞ɺ]
* עיצור **כפוף**, מקיש צדי, אטום [˞ɺ̊]
* עיצור **כפוף**, רוטט [ɽ͡r]
* עיצור **כפוף**, מחוכך, קולי [ɖʐ]
* עיצור **כפוף**, מחוכך, אטום [ʈʂ]
* עיצור **כפוף**, מחוכך צדי, קולי [ɖɮ̢]
* עיצור **כפוף**, מחוכך צדי, אטום [ʈɬ̢]
* עיצור **כפוף**, מפונם [ᶑ]
* עיצור **כפוף**, מפונם, אטום [ᶑ̊]
* עיצור **כפוף**, מסודק [ʈʼ]
* עיצור **כפוף**, חוכך, מסודק [ʂʼ]
* עיצור **כפוף**, חוכך צדי, מסודק [ɬ̢ʼ]
* עיצור **כפוף**, מחוכך, מסודק [ʈʂʼ]
* עיצור **כפוף**, מחוכך צדי, מסודק [ʈɬ̢ʼ]
* עיצור **כפוף**, מצוץ [˞ǃ]

## ראו גם

## קישורים חיצוניים
* 

כפופים
מכסה הגרון

שמאל|ממוזער|250px|מכסה הגרון מסומן -3

**מכסה הגרון** או **כיסוי הגרון** או **אפיגלוטיס** (ביוונית: **Epiglottis**; "מעל הגרון") הוא רקמת סחוס דקה וגמישה המכוסה קרום רירי, שנמצאת מאחורי שורש הלשון  ומחוברת לשאר מבני הגרון באמצעות רצועות שריר. מכסה הגרון סוגר את המעבר מחלל הלוע והפה אל קנה הנשימה  בזמן הבליעה, ובכך מונע שאיפת מזון (אספירציה). כמו כן, מכסה הגרון משמש גם בסיס חיתוך עבור העיצורים הכיסוי-גרוניים.

## דלקת מכסה הגרון

ישנם חיידקים המסוגלים לגרום לדלקת (epiglottitis) בקרום הרירי של מכסה הגרון, במיוחד אצל ילדים. למרות שמצב זה יחסית קל לטיפול, הוא נחשב למקרה חירום רפואי כי בהיעדר טיפול מכסה הגרון יכול להתנפח, לחסום את קנה הנשימה ולגרום לחנק. מצב זה נדיר במדינות המפותחות הנותנות חיסון כנגד החיידק *Haemophilus influenzae*, שהוא אחד מהחיידקים השכיחים הגורמים לדלקת זו. גם פגיעה פיזית או כוויות בחלל הפה עלולות לגרום להתנפחות מכסה הגרון ולהידרדרות למצב מסוכן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראש-צוואר
קטגוריה:מערכת הנשימה
מתיאה קז'מן

**מתיאה קז'מן** (**Mateja Kežman**; נולד ב-12 באפריל 1979) הוא כדורגלן עבר סרבי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצות רבות כמו זניט סנקט פטרבורג, פ.ס.וו איינדהובן, פריז סן-ז'רמן, אתלטיקו מדריד, צ'לסי ובנבחרת סרביה ומונטנגרו.

נולד בזמון, פרבר של בלגרד, סרביה ומונטנגרו. עמדתו העיקרית היא עמדת החלוץ. הוא עשה את שמו כאשר שיחק בליגה המקומית במדי פרטיזן בלגרד. הופעת הבכורה של קז'מן במדי הנבחרת הלאומית של סרביה ומונטגרו הייתה במשחק נגד נבחרת סין בחודש מאי 2000, והוא אף כבש באותו המשחק.

מפרטיזן עבר לשחק במועדון פ.ס.וו. איינדהובן בהולנד והיה מלך השערים של ליגת העל ההולנדית בעונת 2000/2001, עם 24 שערים ב-33 משחקים. במדי איינדהובן קיבל את כינויו באטמן, ושיר הנושא היודע של גיבור-העל נוגן באצטדיונה הביתי של איינדהובן, אצטדיון פיליפס, בכל פעם שכבש שער. בהמשך דרכו באיינדהובן הספיק לכבוש עוד 81 שערים ולזכות בתואר כדורגלן השנה בהולנד ב-2003, לפני שעבר ללונדון לשחק במדי צ'לסי, סכום ההעברה – 5 מיליון לירות שטרלינג – היה נמוך יחסית לערכו כשחקן. צ'לסי קנתה את קז'מן בקיץ 2004 לאחר שעל הקבוצה השתלט טייקון הנפט הרוסי-יהודי רומאן אברמוביץ'.

בסיבוב משחקי הידידות שערכה צ'לסי בקיץ בו רכשה את קז'מן, הוא כבש כבר במשחקו הראשון שער נגד הקבוצה הסקוטית גלאזגו סלטיק. במשחק הגמר בטורניר שבו השתתפה צ'לסי שנערך בארצות הברית, הורחק קז'מן לאחר שפגע באוליביה דאקור, שחקנה הצרפתי של קבוצת איי אס רומא, לאחר שזה פגע בחברו לקבוצה של קז'מן אריין רובן, שעבר יחד עם קז'מן מאיינדהובן לצ'לסי. התאחדות הכדורגל האנגלית לא הענישה את קז'מן למרות הרחקתו ואפשרה לו לשחק כרגיל עם פתיחת משחקי הליגה האנגלית.

קז'מן לא הרשים בפרמייר ליג. בעונתו הראשונה בצ'לסי כבש רק 4 שערים בכל המסגרות, אולם רוב הופעותיו היו כאשר עלה מן הספסל, וככל הנראה לא קיבל הזדמנות של ממש לקנות לעצמו מקום בהרכב. בקיץ 2005 עזב קז'מן את צ'לסי ועבר לשחק בספרד, בקבוצת אתלטיקו מדריד תמורת 5,300,000 לירות שטרלינג.

במוקדמות מונדיאל 2006 הבקיע קז'מן חמישה שערים, יותר מכל שחקן אחר של נבחרת סרביה ומונטנגרו. אחד משעריו היה שער הניצחון על בוסניה-הרצגובינה שהעלה את הסרבים למונדיאל ישירות מהמקום הראשון בבית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סרבים
קטגוריה:כדורגלני סמדרבו
קטגוריה:כדורגלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מדריד
קטגוריה:כדורגלני פנרבחצ'ה
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלני באטה בוריסוב
קטגוריה:כדורגלני יורו 2000
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:ספורטאים סרבים בספרד
קטגוריה:ספורטאים סרבים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים סרבים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים סרבים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בהונג קונג
קטגוריה:ספורטאים סרבים בבלארוס
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1979
475

## אירועים
* 475 – 28 באוגוסט: פלביוס אורסטס מחולל הפיכה ברוונה, מדיח את קיסר האימפריה הרומית יוליוס נפוס.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
511

## אירועים
* לאחר פטירת כלוביס הראשון, ממלכתו מחולקת בין 4 בניו: כילדבר הראשון אשר ישב בפריז, כלותאר הראשון כמלך ממלכת סואסון, כלודומר אשר ישב באורליאן ותאודוריק הראשון אשר ישב בריימס. 

## נולדו

## נפטרו
* רומולוס אוגוסטולוס, קיסר האימפריה הרומית המערבית האחרון (נולד ב-465).

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
קרלו אזליו צ'אמפי

[ממוזער|שמאל| קרלו אזליו צ'אמפי ברכב השרד [לנצ'יה פלמיניה 335 ביום העצמאות של הרפובליקה האיטלקית - 2 ביוני 2002]]
**קרלו אַזליו צ'אמפי** (באיטלקית: **Carlo Azeglio Ciampi**,  9 בדצמבר 1920 – 16 בספטמבר 2016) היה בנקאי ופוליטיקאי איטלקי. היה ראש ממשלת איטליה בשנים 1993–1994, ונשיא איטליה העשירי בשנים 1999–2006.

## ביוגרפיה

צ'אמפי נולד בעיר ליבורנו שבאיטליה. הוא רכש תואר בספרות בשנת 1941 מהסקולה נורמלה סופריורה די פיזה (הקולג' העליון של העיר פיזה), אחד ממוסדות החינוך הנחשבים ביותר באיטליה. הוא המשיך בלימודיו ורכש תואר במשפטים מאוניברסיטת פיזה בשנת 1946. באותה שנה החל לעבוד בבנקה ד'איטליה - הבנק המרכזי של איטליה.

בשנת 1960 נקרא לשרת בהנהלה המרכזית של הבנק. בהמשך הוא התקדם לדרגת מזכיר כללי בשנת 1973, סמנכ"ל ב-1976 ומנכ"ל ב-1978. באוקטובר 1979, הוא נבחר להיות נגיד בנקה ד'איטליה ונשיא האופיצ'ו איטליאנו קאמבי.

בין אפריל 1993 למאי 1994 כיהן כראש ממשלת איטליה, שהייתה בתקופתו ממשלה טכנוקרטית. מאוחר יותר, כאשר כיהן כשר האוצר בין 1996 עד מאי 1999, הוא דאג לאימוץ מטבע האירו בארצו.

הוא נבחר לנשיא איטליה העשירי ב-18 במאי 1999, ושימש בתפקיד עד 15 במאי 2006, אז החליפו בתפקיד ג'ורג'ו נפוליטנו.

ב-5 במאי 2005 הוענק לו "פרס שארלמאן" של העיר אאכן. ב-15 ביוני 2005 הוא זכה בתואר דוקטור של כבוד מ"אקול נורמל סופרייר" של פריז.

בזמן כהונתו היה צ'אמפי ראש המדינה המבוגר ביותר בעולם במשטר דמוקרטי.

נפטר ב-16 בספטמבר 2016.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראשי ממשלת איטליה
קטגוריה:נשיאי איטליה
קטגוריה:פוליטיקאים איטלקים
קטגוריה:אבירי מסדר מלטה
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:מעוטרי מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:מסדר כוכב רומניה
קטגוריה:אבירי מסדר העיט הלבן
קטגוריה:מעוטרי מסדר הוורד הלבן של פינלנד
קטגוריה:שרי האוצר של איטליה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1920
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-2016
חומצת לואיס

**חומצת לואיס** היא תרכובת אשר יכולה לקבל זוג אלקטרונים וליצור קשר קוולנטי קואורדינטיבי. היא נקראת על שמו של הכימאי האמריקאי גילברט לואיס. 

תאוריית חומצות ובסיסי לואיס היא אחת מתאוריות התגובות של חומצה-בסיס. לכן המונח "חומצה" מעורפל ובעל מספר משמעויות, וזו אחת הדרכים לפרשו. תמיד יש להבהיר אם מדובר בחומצת לואיס, או בחומצת ברונסטד לאורי (Brønsted-Lowry). 
אלקטרופיל, או חומר מקבל אלקטרונים הוא חומצת לואיס. בשונה מחומצות מסורתיות, חומצת לואיס אינה דורשת פרוטון (יון מימן חיובי - H+) בתור האלקטרופיל (למעשה אין פרוטונים חופשיים בתמיסה, והן מועברים בצורת יון הידרוניום), ותפקיד זה נעשה על ידי כל אלקטרופיל. אמנם כל החומצות הן חומצות לואיס, אך נהוג להשתמש במושג זה לציון חומצות שאינן חומצות ברונסטד לוארי בלבד.

חומצות לואיס נפוצות: אלומיניום כלורי, ברזל(III) כלוריד, בורון טריפלואוריד, ניוביום פנטכלוריד ואיטרביום(III) טריפלייט. חוזק חומצת הלואיס ניתן לקביעה בעזרת תאוריית HSAB.

## קישורים חיצוניים

* חומצת לואיס במונחון IUPAC

לואיס
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
410

## אירועים

## נולדו

## נפטרו
* אלאריק הראשון, מלך הוויזיגותים (נולד ב-370 בערך)

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
אברהם רגלסון

**אברהם רגלסון** (ביידיש: **אברהם רעגעלסאָן**; ה'תרנ"ז, אוקטובר 1896, בהלוסק, בלארוס – ה'תשמ"א, 28 באוגוסט 1981, בנווה מונוסון) היה משורר עברי, סופר, סופר ילדים, מתרגם ועורך.

## ביוגרפיה
רגלסון היגר כילד עם משפחתו לארצות הברית כשהיה בן 9. למד ב"חדר" בניו יורק, ובבתי-ספר עירוניים. לא השלים לימודים פורמליים אך היה אוטודידקט, שבילה שעות רבות בספריות. התפרנס כספרן ומורה לעברית תחילה, והחל לפרסם שירים, אגדות ותרגומים בכתבי עת עבריים שונים בארצות הברית ובארץ. עלה לארץ בפעם הראשונה בשנת 1933, התקבל למערכת העיתון היומי "דבר", ואף היה בין מייסדי המוסף לילדים "דבר לילדים", שם הופיע לראשונה, בפרקים שבועיים, ספרו לילדים הקלאסי והאהוב "מסע הבובות לארץ-ישראל". אחרי שלוש שנים חזר לארצות הברית עם משפחתו, עקב מחלת המלריה שסיכנה את חיי שניים מילדיו, ולאחר ששכל תינוק (לזכרו פרסם ב"דבר לילדים" את שירו **ביאליק ואחי הקטן**). בניו יורק התפרנס בכתיבה בעיתונות ביידיש, והמשיך להוציא לאור את כתביו בעברית בשתי הארצות.

שנה לאחר הקמת המדינה, בשנת 1949 חזר לארץ. עבד בהוצאת "עם עובד", והשתתף במערכת העיתון היומי "על המשמר" בו היה לו מדור קבוע. בשנת 1964 זכה בפרס ברנר, ב-1972 היה חתן פרס ביאליק על יצירתו הספרותית, ובשנת 1976 זכה בפרס ניומן מטעם המחלקה לעברית של אוניברסיטת ניו יורק על תרומתו לספרות העברית.

יצירותיו של אברהם רגלסון נפתחו בשנת 2003 לקהל קוראי האינטרנט באורח חופשי באתר פרויקט בן-יהודה. וכן הוקם לזכרו אתר שבו ניתן למצוא את פרטי חייו ויצירתו ומאמרים על כתיבתו.

ספר ובו מאות משיריו המקוריים העבריים  פורסם בשנת 2013 (תשע"ד) במוסד ביאליק.

ספר נוסף, ובו מאות תרגומים ("עברורים" בלשונו) מן השירה האנגלית, האמריקנית והאידישאית, יפורסם בעתיד בהוצאה זו.

## שמות עט
רגלסון פרסם גם בשמות העט הבאים: **בן-הנגר, סידרופל, נ. מהרבא, עוקצי-צדק, אמריה בן-אוני**.

## לקריאה נוספת
* אברהם אפשטיין**,** **אברהם רגלסון - המשורר,** בספרו "**סופרים עברים באמריקה",** תל אביב: הוצאת דביר, תשי״ג, כרך א׳, עמ׳ 142–163.
* ש"י פנואלי, **שירת אברהם רגלסון**. בספרו "**חוליות בספרות העברית החדשה",** תל אביב: דביר, תשי״ג, עמ׳ 54–60.
* ישראל זמורה, **אברהם רגלסון**, ב-"דבר", 26 באוקטובר 1956.
* ישעיהו קורן, **שירת אברהם רגלסון**, ב-"למרחב", 21 באוגוסט 1964.
* חיים שוהם, **שירה הגותית העגונה במיתוס**, ב-"הבקר", 2 באוקטובר 1964.
*שמעון הלקין, **בציצית ראשו**, ב-"מאזנים" טבת תשל"א, ע' 122–124.
*יעקב רבי, **משורר הדברים והמעשים**, ב-"מעריב", 24 נובמבר 1972⁩.

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר עשיר על אברהם רגלסון
* 
*עמנואל בן-גריון, כינוס שירתו של רגלסון, בפרויקט בן-יהודה
*ישראל כהן, נתיבו של אברהם רגלסון, בפרויקט בן-יהודה
* 
* האתר המוקדש להוצאה החדשה של "מסע הבובות לארץ-ישראל"
* קריאת השיר 'חקוקות אותיותייך' מפי יהודה עצבה

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי בלארוס
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער יידישאים
קטגוריה:משוררים כותבי יידיש
קטגוריה:סופרים כותבי יידיש
קטגוריה:סופרי יידיש הידועים בשם עט
קטגוריה:זוכי פרס ביאליק לספרות יפה
קטגוריה:זוכי פרס ניומן
קטגוריה:זוכי פרס ברנר
קטגוריה:סופרים יהודים בלארוסים
קטגוריה:סופרים ישראלים הידועים בשם עט
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
יצחק פרלשטיין

**יצחק פרלשטין** (23 במאי 1914 – 5 ביוני 1981) היה אדריכל ישראלי.

## ביוגרפיה
נולד בתל אביב לפסיה ויעקב פרלשטיין, שהיו ממייסדי העיר. למד אדריכלות ותכנון ערים באוניברסיטת לונדון, וקיבל תואר ב-1937.

עם שובו לארץ ב-1939 החל לתכנן בעיקר בתחום בינוי הערים. תחילה במסגרת ממשלתית של המנדט הבריטי ומאוחר יותר במסגרת עצמאית.

בין 1957 ל-1959 עבד פרלשטיין יחד עם האדריכל אריה דודאי על תכנון תוכנית האב לעיר אשדוד, בהזמנת "חברת אשדוד". התוכנית כללה 16 רובעי מגורים ששטחם בין 500 ל-1200 דונם וצורתם מרובעת, כאשר כל אחד כולל כ-3,000–6,000 יחידות מגורים עבור 12,000–21,500 איש. התוכנית ("ד/313") אושרה רשמית ב-6 במאי 1960. ומאז, בינוי העיר אשדוד התממש כמעט במדויק בהתאם לה ובקנה המידה שקבעה.
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[עובד בן עמי עם פרלשטיין, מתכננים את בתי אשדוד, 1958]]
בשנת 1958 זכה בפרס רוקח יחד עם רוברט בנט ומרדכי לודביג שור. בשנת 1961 זכה בפרס קפלן לייעול כאשר השתמש לראשונה בשיטת בנייה טרומית בישראל – שיטה שהפכה במהרה לנפוצה ומקובלת. בשנת 1965 כיהן בחבר השופטים של תחרות לתכנון מרכז אשדוד.

## פרויקטים נבחרים שתכנן
* ראש צוות תכנון העיר אשדוד (בשיתוף אריה דודאי), 1957–1959
* שכונת רמת יוסף בבת ים, 1958–1962.
* מגדל שלום מאיר (בשיתוף עם גדעון זיו ומאיר לוי), 1959–1966
* שיכון לדוגמה, רמת אביב א' בתל אביב (בשיתוף עם רוברט בנט), 1955–1959
* שכונת רמת אביב ב' בתל אביב
* שלשיית מגדלי מגורים ברחוב פנקס בת"א
* שיכונים באשדוד ובבת ים, ב-1960
* הספרייה העירונית של אשדוד
* מרכז דיור דקל בשכונת בבלי, הכולל כ-100 דירות ובית קולנוע ב-1967
* שיכונים באוגנדה
* מגדלי מגורים ברחוב לויטן בנווה אביבים, רמת אביב, בתל אביב, שנות ה-60
* מגורים בשכונת רמת אשכול, ירושלים
* מגדלי וולפסון בירושלים
* קריית נורדאו ורמת פולג בנתניה
* נאות רחל ונאות שושנים בחולון
* שכונת רמת אביב ג'
* קריית וולפסון ורמת אשכול בירושלים
* הדר ויצמן בתל אביב
* נאות אפקה בתל אביב
* הנשיאים 24-28 בפתח תקווה, מגדלי מגורים עם בריכה משותפת

## חיים אישיים
בשנות ה-40 נישא לאירין, ילידת בריטניה. אחותו רבקה הייתה אשתו של היזם ואיש העסקים מרדכי מאיר, ממקימי מגדל שלום מאיר בתל אביב וקריית וולפסון בירושלים, שפרלשטין היה בין מתכנניהם.

אב לעדנה, תלמה ויעקב.

## גלריה

קובץ:Ashdodsyn.JPG|בית כנסת ברובע א' באשדוד
קובץ:Ashdod Library IL Entrance.jpg|הספרייה העירונית של אשדוד
קובץ:Jerusalem-volfson buildings.jpg|מגדלי וולפסון בירושלים
קובץ:Shalom Meir.jpg|מגדל שלום מאיר בתל אביב


## קישורים חיצוניים

### כתבות
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:זוכי פרס קפלן
קטגוריה:זוכי פרס רוקח
קטגוריה:משפחת מאיר
קטגוריה:משפחת קורונל
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:רמת אביב: אישים
קטגוריה:מתכנני העיר אשדוד
קטגוריה:יהודים שמוצאם ממגורשי ספרד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
יהודה בן אליהו הדסי

החכם **יהודה בן אליהו הדסי** המכונה "האבל" בשל השתייכותו לאבלי ציון, היה פילוסוף, הוגה דעות, פרשן מקרא והיסטוריון יהודי קראי, אשר חי בקונסטנטינופול (כיום איסטנבול) במאה ה-12. מקור כינויו "הדסי" הוא ככל הנראה בשל מקום מוצאו - העיר אדסה (Edessa).

לא ידוע רבות על חייו של יהודה הדסי, אולם מהפרטים הבודדים שכן הגיעו אלינו אנו יודעים שהוא למד אצל אביו החכם אליהו ובעיקר בבית המדרש של אחיו הגדול נתן. הוא היה בקיא בכל גוני הספרות הרבנית כגון תלמודים הבבלי והירושלמי. הוא שלט בשפות רבות ביניהן עברית, ערבית, יוונית וארמית.

ב-יום רביעי, כ"ה בתשרי שנת ד'תתק"ט, שחל לפי הלוח הקראי ב-10 בנובמבר 1148, החל בכתיבת ספרו העיקרי שנקרא בשם "אֶשְׁכֹּל הַכֹּפֶר" או "ספר הפלס". שמו של הספר מובא בתחילת פרק כ"ד בספר: "שבתי וראה אני החוקק זה לשם ה' וקראתי שמו 'אשכול הכופר' וכינויו 'ספר הפלס': פלס ומאזני משפט לה'". ספר זה הוא ספר ביאור מצוות המהווה מעין אנציקלופדיה של האמונה. הספר מסודר לפי סדר עשרת הדיברות ולפי סדר האלף-בית וכתוב בסגנון של פרוזה חרוזה, כאשר החכם הדסי מבאר את המצוות באופן פילוסופי לפי סדר הנושאים. בספר זה הוא מביא מדברי החכמים הקראים שקדמו לו, והוא מהווה מקור מידע חשוב על תפיסותיהם.

יהודה הדסי התנגד באופן מובהק לגילויי עבודה זרה ביהדות זמנו. הוא תוקף את המאמינים בשדים וברוחות וכן את המאמינים באסטרולוגיה.

ספר נוסף שחיבר הוא ספר הדקדוק "תרין בתרין". ספר זה מבאר המשמעויות השונות של מילים דומות בתנ"ך והוא מהווה המשך לעבודתו של החכם אהרון בן אשר.

הדסי חיבר גם פיוטים שארבעה מהם מופיעים בסידור התפילות הקראי.

## קישורים חיצוניים
* צילום כתב יד של הספר "אשכול הכופר" (ערבית יהודית) באתר הספרייה הלאומית.
* ספר "אשכול הכופר" (עברית), גוזלוו תקצ"ו.

קטגוריה:חכמים קראים
קטגוריה:אבלי ציון
קטגוריה:יהודים במאה ה-12
אוסגיליאת

[ממוזער|250px|מספר מבתי '''אוסגיליאת''', אחר נפילתה ל[מורדור במשך מלחמת הטבעת. ברקע נראית **[[מינאס טירית|מינס טירית]] **וההרים הלבנים. מתוך הסרט שר הטבעות: שיבת המלך.]]
**אוֹסְגִילִיאַת** היא עיר בדויה בארץ התיכונה בלגנדריום של ג'ון רונלד רעואל טולקין. העיר היוותה בירתה הראשונה של גונדור. שם העיר גזור משפת הסינדרין - בה משמעותו "כיפת הכוכבים" או "מעוז הכוכבים", על שם המבנה החשוב בעיר אשר אכלס את הפלנטיר (אבן־רואי) של אוסגיליאת.

העיר הוקמה על ידי אלנדיל ובניו לקראת תום העידן השני על גדות נהר אנדואין. היא שכנה בין מינס טירית למינס איתיל. בין הגדות חיבר גשר אבן גדול, ומספר גשרים פחותים. לאורך מפגש הנהר עם העיר שכנו מתקני עגינה לספינות שהיוו מעין נמל.

בעוד שאלנדיל משל בממלכת ארנור, איסילדור ואנאריון משלו יחד בגונדור, עם אוסגיליאת כבירתם.
סאורון שנחשב למת עקב שקיעת נומנור (אליה נלקח כשבוי של המלך אר-פאראזון), שב לארץ התיכונה, ובשנת 3429 פלש לגונדור. התקפתו נבלמה באוסגיליאת על ידי אנאריון, אולם מינס איתיל נפלה לידי הנאזגול. סוף התוקפנות ממורדור בעת ההיא באה לאחר תבוסת סאורון לברית האחרונה, ומינס איתיל חזרה לידי גונדור.

בתחילת העידן השלישי המשיכה לשמש העיר כבירת גונדור, תחת מלכי בית אנאריון, אולם תלאות מלחמת האחים אשר כללו את אובדן הפאלאנטיר והעברת הבירה לפלרגיר בידי המורדים ל־10 שנים החלישו את אוסגיליאת. כמאה ותשעים שנה מאוחר יותר, מגפת 1636 המיטה מכה קשה לעיר וכעבור ארבע שנים עבר מושב המלך למינס אנור. בשנת 1980 שב המלך-המכשף מאנגמר למורדור, אחר תבוסת אנגמר. ב-2002 שם המלך־המכשף מצור למינס איתיל, וכבשה בשם סאורון. שם העיר הוסב למינס מורגול, ובתגובה הוסב שמה של מינס אנור למינס טירית.

פלישת האורקים של שנת 2475 לעיר נהדפה על ידי בורומיר הראשון, אולם העיר נתרוקנה סופית מיושביה והפכה לעיי חורבות. כעבור חמש־מאות ועשר שנים בהן החליפה העיר ידיים, הוצב בה חיל־מצב מטעם העוצר דנתור השני. סאורון תקף את העיר, אך הוא נטש את ההתקפה שהייתה הסחה לטובת יציאתם של הנאזגול למרדף אחרי פרודו באגינס. התקפה מאוחרת יותר של סאורון בקרב שדות הפלנור הצליחה לשבור את חיל־המצב בראשות פאראמיר, בן דנתור.

אחרי השמדת סאורון והטבעת האחת שוקמה העיר, אך לעולם לא הגיעה לעושרה העתיק.

בסרטו של פיטר ג'קסון, "שר הטבעות: שני הצריחים", פאראמיר לוקח את פרודו באגינס, סאם גמג'י וגולום לאוסגיליאת, שם הם צופים בקרב. סצנה זו נכתבה במיוחד בשביל הסרט ואינה מופיעה בספר המקורי.

## קישורים חיצוניים
* אוסגיליאת באנציקלופדיה של ארדה

## הערות שוליים

קטגוריה:שר הטבעות: מקומות
קטגוריה:ממלכות הארץ התיכונה
קטגוריה:ערים ויישובים בארץ התיכונה
טווינה

**טְוֵויְנָה** (בסינית: **推拿**) היא שיטת טיפול במגע שמקורה ברפואה הסינית המסורתית. פירוש המילה הוא "**לדחוף ולתפוס**".

## שיטת הטיפול
הטווינה מבוססת על מניפולציות על גוף המטופל. כל מניפולציה היא קבועה, בעלת עוצמה, רצופה, רכה, עמוקה ויסודית. הכוונה בקבועה היא שהמניפולציה לא משתנה בצורתה ובקצבה. הכוונה ברצופה היא שהמניפולציה היא בעלת קצב אחיד ולחץ שווה כל הזמן. רכה – מידת מה של קלילות - אך לא שטחי, כבדות - אך לא עצור, לא גס וקשה, והתנועה טבעית וחלקה. עמוק ויסודי – מתכוון לכך שהמניפולציה תהיה עם כיוון ספציפי של העוצמה.

ההגדרות הנ"ל נכונות לכל המניפולציות, עם שינויים בהדגש. לדוגמה: דחיפה עם אצבע אחת וגלגול דורשים "רכות" עם עוצמה, כאשר הדגש הוא על הרכות. טפיחה עם האצבע דורש דיוק, מהירות ועוצמה במכה ביחד עם רכות, כאשר הדגש הוא על העוצמה.

הפרמטרים של המניפולציה, כמו פרק הזמן בו היא מבוצעת ועוצמתה נבחרים על ידי המטפל בהתאם למצב הבריאותי של המטופל וגילו.

הטווינה משלבת, לטענת העוסקים בה, "עבודה פיזית ואנרגטית" (אין קשר למושג הפיזיקלי אנרגיה) על נקודות דיקור ועל רקמות הגוף השונות, ובנוסף שימוש בשמנים, משחות, מיצויי צמחים, קומפרסים, כוסות רוח ומוקסה.

משך הטיפול קצר בהשוואה לטיפולים אחרים (20–30 דקות), מה שמאפשר שילוב עם טכניקות טיפול נוספות כדוגמת הדיקור. מהלך הטיפול משולב בשימוש בשיטת צ'י קונג (תרגילים "אנרגטיים" לשיפור מצבם הפיזי ו"האנרגטי" של המטפל והמטופל) – תרגולים אלה מאפשרים טיפול במספר רב של מטופלים.

התאוריה מאחורי הטוינה היא שיש בגוף האדם צ'י ה"זורם" לאורך ולרוחב הגוף ב"ערוצי אנרגיה" הנקראים מרידיאנים. על פי תאוריה זו, מחלות נגרמות כאשר יש "חסימה" במרידיאנים והטוינה נועד לשחרר את החסימה, במיוחד בהקשר של מחלות כרוניות ואקוטיות. אין כל עדות מדעית לקיומם של "ערוצי אנרגיה" אלה, וממילא לא ל"חסימה" בהם.

## טוינה ילדים
הרפואה הסינית מפרידה בין טיפולי טוינה המיועדים למבוגרים לבין טיפולים המיועדים לילדים ותינוקות. על פי הרפואה הסינית המסורתית, לילדים נקודות גירוי אשר הולכות ונחלשות עם תהליך ההתבגרות, וטיפולי טוינה בנקודות אלו מביאות לתוצאות מהירות ויעילות, אף יותר מאשר בטוינה למבוגרים. גם שיטת האבחון שונה במהותה ומסתמכת יותר על צפייה במטופל, ופחות על תשאול, משום שילדים ובעיקר תינוקות, מתקשים או אינם יכולים להסביר את שהם חשים.

## אסכולות שונות בטוינה
הטוינה התפתחה בתקופות שונות ובאזורים שונים בסין. עד היום ניתן למצוא אסכולות שונות לטיפול זה אשר כל אחת מהן שמה דגש על מימד מסוים או טכניקה מסוימת של שיטה זו.

במערב ממותגת שיטת טיפול זו כ"פיזיותרפיה סינית", זאת על אף שברפואה הסינית היא נחשבת כבעלת השפעות רבות גם על איברים פנימיים ותהליכים נפשיים.

## היסטוריה
הטוינה הופיעה לראשונה בראשית המאה ה-18. בשנות ה-20 של המאה ה-20 ביקשה ממשלת סין לבטל את השימוש בטוינה כיוון שלא היה לה כל ביסוס מדעי. אולם דבקותם של המטפלים הסיניים בטוינה מנעה את ביטולה, וכיום היא מקובלת מאוד בסין.

## ראו גם
* אָנְמַה (שיטת עיסוי יפנית מבוססת טוינה)

## הערות שוליים

קטגוריה:רפואה סינית
קטגוריה:פסאודו-מדע
קטגוריה:עיסוי
שיאצו

250px|ממוזער|שמאל|טיפול בשיאצו
**שיאצוּ** (ביפנית: **指圧**, "*שי*" משמעו - אצבע, ו"*אצו*" - לחץ) היא שיטת טיפול במגע בתחום הרפואה המשלימה, שמקורה ביפן, שם היא טיפול רפואי מורשה. הטיפול אינו תרופתי, מבוסס קשיבות וכולל מטפל ומטופל בלבד. טיפול שיאצו מוצע לעיתים קרובות במכונים שמציעים עיסויים.

שיאצו היא אומנות מגע אשר משלבת בתוכה מודעות וקשב לגוף כאשר המטרה העיקרית בטיפול היא הזרמת אנרגיה, הפחתת מתח ושיפור זרימת הדם בגוף. בסוף הטיפול המטופל חש תחושת שחרור ונינוחות, מבחינה נפשית ומבחינה פיזיולוגית.

## עקרונות
שיטת השיאצו מתבססת על עקרונות הרפואה הסינית, בהשפעת טכניקות כגון אקופונקטורה (דיקור), טווינה ואָנְמַה. ההנחה המרכזית של השיטה היא כי בגוף האדם קיימים ערוצי אנרגיה המכונים מרידיאנים, אשר משפיעים ומושפעים מהאיברים הפנימיים. על פי השיטה, כל מחלה היא מצב הנובע מחוסר איזון כלשהו, היוצר "חסימה אנרגטית" בערוץ האנרגיה/מרידיאן או באיבר, וגורם להופעת תסמינים כמו כאב, לחץ או רפיון. 

ישנן שתי אסכולות שיאצו: אחת המבוססת על רפואה סינית מסורתית, והשנייה מבוססת אנטומיה ופיזיולוגיה מערבית. 

## יישומים
השיטה מכוונת לסייע בבעיות אורתופדיות בעמוד השדרה, בעיות פנימיות בתחומי נוירולוגיה, בעיות עיכול, גינקולוגיה, בעיות רגשיות כמו מתח ודיכאון ועוד.

נטען גם כי טיפול בשיטת שיאצו יעיל במיוחד לכאבי גב תחתון וחרדה: במחקר שדגם 66 אנשים שהתלוננו על כאבי גב תחתון, נמדדו הנחקרים על מצב/תכונה של חרדה ורמת כאב לפני ואחרי ארבעה טיפולי שיאצו. יומיים לאחר כל טיפול יצרו קשר עם הנבדקים, שהתבקשו לדרג את רמת הכאב. תשובתם הייתה שגם הכאב וגם החרדה ירדו באופן משמעותי עם הזמן. משתנים כגון מגדר, גיל, מין המטפל, משך ההיסטוריה של כאבי גב תחתון ותרופות שנלקחו לכאבי גב תחתון לא שינו את התוצאות המשמעותיות.

## מהלך הטיפול
הטיפול בשיאצו נעשה בלבוש מלא ונוח, ללא שימוש בשמנים, בשכיבה על מזרן או מיטת טיפולים. הטיפול משלב טכניקות של לחיצה, הקשה, מתיחות, עיסוי המפרקים וטיפול בחלקי הגוף השונים. גוף המטפל הוא הכלי הטיפולי שלו ובמהלך הטיפול הוא משתמש בידיים, באגודלים, במרפקים ולעיתים בברכיים שלו ומשלב תרגילי חימום ותנועה. 

## ראו גם
* ואטסו
* רפואה סינית
* אנרגיית הצ'י
* אָנְמַה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיסוי
קטגוריה:רפואה אלטרנטיבית
עומר גולן

**עומר גולן** (נולד ב-4 באוקטובר 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, מלך השערים של קבוצת מכבי פתח תקווה בכל הזמנים, וכיום המנהל הספורטיבי והמנכ"ל של המועדון.

## קריירה
גולן החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובשנת 2000 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. הוא ערך את הופעתו הראשונה בקבוצה הבוגרת במשחק נגד מכבי חיפה בעונת 2000/2001. ב-14 בספטמבר 2002 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 4:2 למכבי תל אביב. בעונת 2003/2004 הגיע גולן להישג הבולט הראשון עם קבוצתו, זכייה בגביע הטוטו. בעונת 2004/2005 הוא אף סיים עם מכבי פתח תקווה במקום השני בליגת העל, והעפיל עמה עד לחצי גמר גביע המדינה.

ב-29 בספטמבר 2005 כבש גולן שלושער במשחק חוץ מול פרטיזן בלגרד בסיבוב הראשון של גביע אופ"א, והוביל את מכבי פתח תקווה לניצחון 5–2 ולעלייה לשלב הבתים. עד סוף העונה כבש גולן 7 שערים בטורניר. בקיץ 2007 האריך את חוזהו במכבי פתח תקווה בשש שנים נוספות.

ב-19 בדצמבר 2007 עבר לקבוצת לוקרן מליגת העל הבלגית, ובמהלך שנתיים וחצי בהן שיחק במועדון כבש 13 שערי ליגה ב-60 הופעות. בתחילת עונת 2010/2011 שב גולן למכבי פתח תקווה, וב-16 באוקטובר 2010 כבש צמד בניצחון 4–1 על הפועל פתח תקווה בדרבי, והפך למלך שערי הדרבי של פתח תקווה בכל הזמנים. בתום עונת 2011/2012 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.

ב-26 בפברואר 2013 כבש גולן את שערו ה-77 במדי מכבי פתח תקווה בליגה, ובכך שבר את שיאו של זאב זלצר והפך למלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים. בעונת 2012/2013 היה מלך שערי הליגה הלאומית, עם 18 שערים, וסייע לקבוצה לחזור לליגת העל.

ב-31 באוגוסט 2013 הבקיע גולן את שערו ה-81 והאחרון במכבי פתח תקווה, במשחק ליגת העל מול בית"ר ירושלים. ב-13 במרץ 2014 הודיע על פרישה ממשחק פעיל בגיל 31, בעקבות פציעה.

לאחר פרישתו מונה גולן למנהל הספורטיבי של מכבי פתח תקווה, ובהמשך מונה גולן למנכ"ל המועדון. ב-12 באפריל 2022 עקב חוסר הצלחתה של מכבי פתח תקווה להתרומם מעל לקו האדום פוטר מאמן הקבוצה הבוגרת ניר קלינגר מתפקידו, במקומו מונה גולן במקביל לתפקידו כמנכ"ל, למאמן זמני של המועדון עד לתום העונה, בארבעת משחקי הליגה שנשארו במטרה להשאיר את הקבוצה בליגה.

### נבחרת ישראל
גולן שיחק ב-5 משחקים בנבחרת ישראל הצעירה, כאשר הראשון נערך מול נבחרת סקוטלנד הצעירה, בו הפסידה ישראל 1–2.

את הופעתו הראשונה בנבחרת ישראל הבוגרת ערך גולן במשחק מול נבחרת מולדובה ב-28 באפריל 2004, שהסתיים בתיקו 1–1. ב-17 בנובמבר 2007 כבש גולן את שערו הראשון בנבחרת ישראל, בניצחון מול נבחרת רוסיה במוקדמות יורו 2008. עקב סיוע השער לנבחרת אנגליה במאבק העלייה ליורו, קיבל גולן שבחים בקרב התקשורת האנגלית שחגגה את הניצחון. עד שנת 2010 שיחק גולן בנבחרת, וכבש במדיה שמונה שערים ב-37 הופעות.

## תארים
;מכבי פתח תקווה
*סגנות ליגת העל: 2004/2005
*סגנות גביע המדינה: 2000/2001
* גביע הטוטו: 
** סגנות: 2010/2011
* אליפות ליגת המשנה: 2012/2013

;תארים אישיים
*מלך השערים של ליגת המשנה: 2012/2013 - 18 שערים (ביחד עם איציק כהן מהפועל ירושלים)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני לוקרן
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בבלגיה
קטגוריה:מאמני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
פרס ארדש

**פרס ארדש**, או בשמו המלא "פרס למתמטיקה על שם אנה ולאיוש ארדש מתרומתו של פרופ' פ. ארדש", נתרם על ידי המתמטיקאי פאול ארדש לזכר הוריו. הפרס מוענק על ידי האגוד הישראלי למתמטיקה, למתמטיקאי ישראלי העוסק במתמטיקה עיונית, במתמטיקה שימושית או במדעי המחשב, עם העדפה למועמדים עד גיל ארבעים.

## חתני הפרס

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
ארדש
ארדש
קטגוריה:פאול ארדש
רוסלאן ולודמילה

**רוסלאן ולודמילה** (ברוסית: **Руслан и Людмила**) היא פואמה שנכתבה בשנים 1817–1820 בידי אלכסנדר פושקין, גדול משוררי רוסיה, ומאוחר יותר עובדה לאופרה השונה במידת מה בעלילתה ובדמויותיה.

לז'אנר הפואמות הרומנטיות מהווה יצירה זו את מה שדון קישוט מהווה לז'אנר סיפורי האבירים. מספר דמויות ביצירה הפכו לאבות-טיפוס של ספרות מאוחרת יותר, וזו אחת היצירות החשובות ביותר שנכתבו בשפה הרוסית. החידוש בה הוא שילוב של הומור סרקאסטי וציני ביצירה רומנטית שירית, דבר שלא היה קיים בספרות הרוסית המוקדמת יותר. טכניקת החריזה הווירטואוזית מהווה עד היום מודל לחיקוי למשוררי רוסיה.

## תמצית הפואמה
פתיחתה הקסומה של הפואמה נועדה להכניס את הקורא אל עולם האגדה הרוסי, ולאחר מכן באים שישה פרקי שירה, המכילים 2822 שורות, המספרים את סיפור העלילה: לודמילה היא נסיכה יפהפייה בת י"ז שנים, בתו של הנסיך הגדול והנערץ מקייב ולדימיר-שמש, ארוסתו של רוסלאן, האביר עז הרוח. בליל הכלולות הנסיכה בהירת השיער נחטפת בידי המכשף הרשע צ'רנומור. ולדימיר מבטיח לזה שיציל את הנסיכה את ידה וחצי מממלכתו. הפואמה עוקבת אחר מסעו הנועז של האביר האמיץ אל מעבר להררי השחור למעונו של הכשפן ובחזרה אל הקרת קייב המעטירה. בדרכו פוגש רוסלאן יצורים מסקרנים, מכשפים, קוסמים, ואת שלושת מחזריה הנכזבים של לודמילה שקיבלו לפתע תקווה חדשה: פרלאף הזללן והפחדן, רטמיר התמים והלוהב, ורוגדאי האכזר והמרושע.

## האופרה
**רוסלאן ולודמילה** היא אופרה בחמש מערכות. המוזיקה לאופרה נכתבה בידי מיכאיל גלינקה, לליברית שכתב ולריאן פיודורוביץ' שירקוב על פי הפואמה של פושקין. היא הועלתה לראשונה על ידי תיאטרון בולשוי בסנקט-פטרבורג ב-9 בדצמבר 1842.

## ראו גם

* אוניית העולים רוסלאן
* אופרה רוסית

## תרגומים לעברית
*אלכסנדר סרגייביץ' פושקין, רוסלן ולודמילה, מרוסית: אלכס בנדרסקי. הוצאה עצמית, תשס"ב 2002.
*א"ס פושקין, רוסלן ולודמילה, מרוסית: יואל נץ. הוצאת "גוונים", תשע"ג 2013.

## קישורים חיצוניים

* הפואמה במלואה בעברית, תרגם: אלכס בנדרסקי.
* רוסלאן ולודמילה באתר האופרה הישראלי.
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אופרות ברוסית
קטגוריה:יצירות אלכסנדר פושקין
359

## אירועים

בשנה זו נקבע לוח שנה עברי קבוע על ידי הלל נשיאה (המכונה "הלל השני"), מצאצאי רבי יהודה הנשיא, את חשבונות לוח השנה העברי כפי שהוא מקובל עד לימינו. מאז לא נוהגים לקדש ראשי חדשים לפי ראיית הירח אלא לפי חשבונותיו של הלל. כמו כן בוטל עיבור השנה לפי מציאת האביב בארץ ישראל והחלו לעבר שנים לפי מחזור של 19 שנים.

אין לנו עדות ישירה על תקנתו של הלל נשיאה, ואנו לומדים על העניין רק ממקורות מאוחרים: החיבור "ספר העיבור", מאת ר' אברהם בר חייא הנשיא, שנכתב במאה ה-12 לספירה, ומאזכור בחיבורו של הרמב"ן "ספר הזכות". מקורות אלה מזכירים תאריך המקביל לשנת 359 לספירת הנוצרים, אולם לאור העובדה שאין אזכורים מוקדמים יותר לתקנה, נראה שכללי הלוח היו ידועים רק לקבוצה מצומצמת של חכמים.

## נולדו
* 359 – סטיליקו, פטריקיוס ומגיסטר מיליטום רומאי.

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
408

## אירועים
* תאודוסיוס השני יורש את אביו ארקדיוס כקיסר המזרח באימפריה הרומית
* קיץ - קונסטנטינוס השלישי לוכד את ספרד ומשמיד את נאמני רומא המגינים עליה
* ספטמבר - אלאריק מלך הויזיגותים מטיל מצור על רומא

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
תנועות מרכזיות

בפונולוגיה, **תנועות מרכזיות** הן תנועות המופקות כאשר הלשון נמצאת במרכז חלל הפה בין גב הפה לפתח הפה.

## התנועות המרכזיות
* תנועה '''מרכזית''', סגורה, בלתי-מעוגלת [] קובץ:Close_central_unrounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, סגורה, מעוגלת [] קובץ:Close_central_rounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, כמעט-סגורה, בלתי-מעוגלת []
* תנועה **מרכזית**, כמעט-סגורה, מעוגלת []
* תנועה **מרכזית**, חצי-סגורה, בלתי-מעוגלת [] קובץ:Close-mid_central_unrounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, חצי-סגורה, מעוגלת [] קובץ:Close-mid_central_rounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, אמצעית [] קובץ:Schwa.ogg
* תנועה **מרכזית**, חצי-פתוחה, בלתי-מעוגלת [] קובץ:Open-mid_central_unrounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, חצי-פתוחה, מעוגלת [] קובץ:Open-mid_central_rounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, כמעט-פתוחה [] קובץ:Near-open_central_unrounded_vowel.ogg
* תנועה **מרכזית**, פתוחה, בלתי-מעוגלת [] קובץ:Open_central_unrounded_vowel.ogg

## תנועות מרכזיות בעברית המדוברת
פתח וקמץ גדול מייצגים תנועה מרכזית, פתוחה, בלתי-מעוגלת.

## לקריאה נוספת

* International Phonetic Association (1999), *Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet*, Cambridge: Cambridge University Press, 


קטגוריה:מיקום תנועות