דימום מחוסר ויטמין K של היילוד

**דימום מחוסר ויטמין K של היילוד** (VKDB), שנודע בעבר כמחלת **דימום של היילוד** (**haemorrhagic disease of the newborn**), הוא צורה נדירה של הפרעת דימום הפוגעת בילודים ותינוקות צעירים עקב מאגרי ויטמין K נמוכים בלידה. התופעה מתבטאת בדרך כלל בדימום תוך-גולגולתי עם סיכון לנזק מוחי או למוות.

לתינוקות שזה עתה נולדו, יש מאגרי ויטמין K נמוכים, וחלב אם אנושי מכיל ריכוזים נמוכים של ויטמין. שילוב זה עלול להוביל למחסור בוויטמין K ולגרום לדימום. ויטמין K מייצג קבוצה של ויטמינים ליפופיליים (בעלי זיקה לשומן) והידרופוביים (שאינם נמסים במים), המקדמים את הסינתזה הכבדית של גורמי קרישה מסוימים . מחסור בוויטמין K מוביל לסיכון, עקב ייצור לקוי של גורמי קרישה II, VII, IX, X, חלבון C וחלבון S על ידי הכבד.

ניתן למנוע VKDB על ידי מתן תוספת ויטמין K, הניתנת בדרך כלל זמן קצר לאחר הלידה בזריקה תוך שרירית. רוב ארגוני הבריאות הלאומיים ממליצים על תוספת ויטמין K באופן שגרתי לאחר הלידה. השימוש הנרחב בו הפך אותה למחלה נדירה.

## מיון
VKDB מסווג כמוקדם, קלאסי או מאוחר בהתאם למועד תחילתו, כאשר לכל אחד מהם סוגים שונים של דימום וסיבה בסיסית:

## סימנים
VKDB מתרחש בדרך כלל, בחודש הראשון לחיים, הופעת הדימום יכול להיות ממקורות שונים. VKDB המתפתח מאוחר מתבטא בדימום למוח(דימום תוך-גולגולתי) ביותר ממחצית המקרים.

## סיבות לחסר בוויטמין K
יילודים עלולים לסבול מחסר יחסי בוויטמין K ממגוון סיבות:

מאגרי ויטמין K שלהם נמוכים בלידה מכיוון שוויטמין K עובר בצורה גרועה דרך השליה.

רמות ויטמין K בחלב אם אנושי נמוכות.

פלורת המעיים, המייצרת ויטמין K אצל מבוגרים, טרם התפתחה.

VKDB מוקדם הוא נדיר ונגרם על ידי תרופות של האם, שמקיימות אינטראקציה עם ויטמין K, כגון וורפרין, פניטואין או ריפמפיצין.

VKDB קלאסי שכיח יותר ונגרם על ידי מחסור יחסי בלידה עם צריכה לא מספקת של ויטמין K. זה מכונה לעיתים קרובות אידיופתי, מכיוון שלא נמצאה סיבה אחת.

VKDB מאוחר מופיע לאחר היום 8 ועד גיל 6 חודשים, במקביל לגיל הטיפוסי להנקה בלעדית, עקב רמות נמוכות של ויטמין K בחלב אם אנושי.

לרבים מתינוקות אלה יש ספיגה לקויה של ויטמין K בעקבות כולסטזיס, המחמירה את הצריכה הנמוכה.

## איבחון
אצל ילוד שיש לגביו חשד לדימום, וגם זמן פרותרומבין גבוה (PT), ולאחר מתן ויטמין K יש שיפור במדד ה־PT, זהו אישור מספיק כדי לקבוע את האבחנה.

חיקור של חסר קל בוויטמין K, ניתן לבצע על ידי בדיקת חלבונים המיוצרים בהיעדר ויטמין K, כאשר הבדיקה המבוססת ביותר היא עבור PIVKA-II .

### אזורי דימום אפשריים
דימום קליני באזור אחד או יותר: נזילה מהטבור-צפלוהמטומה, דימום באתר המילה, דימום במערכת העיכול, דימום ברירית אף אוזן גרון, חבורות בעור, דימום מאתרי הזרקה, דימום תוך בטני, דימום תוך-חזי, דימום תוך-גולגולתי (דימום מאוחר). דימומים שנראים חסרי משמעות יכולים להוות "דימומי אזהרה" ועשויים להקדים את האירוע המבשר.

## מניעה
VKDB נמנע כמעט לחלוטין על ידי תוספת מוקדמת של ויטמין K, הניתנת בדרך כלל לילודים זמן קצר לאחר הלידה. שיטת מתן הוויטמין היעילה ביותר היא באמצעות הזרקה תוך שרירית זמן קצר לאחר הלידה, אך ניתן לתת אותה דרך הפה בשלוש מנות במהלך החודש הראשון.

לא ניתן להבחין באופן מהימן אילו תינוקות נמצאים בסיכון גבוה להתפתחות VKDB מאוחרת, וההשלכות הפוטנציאליות גבוהות. לפיכך, רוב ארגוני הבריאות הלאומיים ממליצים על תוספי ויטמין K, ב-24 השעות הראשונות לחיים. ההעדפה היא לתת את הוויטמין בהזרקה לשריר כי על פי מחקרים, היא יעילה פי 6 ויותר, ממתן הוויטמין דרך הפה. המלצות אלה תואמות את הנחיות האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים משנת 2021 וגם של החברה האירופאית לגסטרו ותזונת ילדים מ-2016

מאז שנות השישים של המאה העשרים, בישראל וברוב מדינות העולם, הוויטמין ניתן בדרך שגרה, לתינוקות לאחר הלידה. לפני שהחלו לתת ויטמין K לאחר הלידה, דימומים מוחיים אירעו בכ-1.5% מהיילודים. כיום מקרים אלה נמנעים בשל מתן הוויטמין. בשנים האחרונות אושפזו בישראל מספר תינוקות עם דימומים מוחיים, לאחר שהוריהם סירבו למתן ויטמין K לאחר הלידה.

### מחלוקת
בתחילת שנות ה-90 התעוררה מחלוקת בנוגע לתוספת, מפני ששני מחקרים העלו קשר בין מתן ויטמין K ליילודים לבין סרטן בילדים. מאוחר יותר הופרכו שני המחקרים, בשל מתודולוגיה לקויה וגודל מדגם קטן, ובסקירה ראיות שפורסמה בשנת 2000 על ידי רוס ודייוויס לא נמצא קשר בין השניים.

## טיפול בדימום
הטיפול בדימום מבוסס תלוי במיקום, אך כולל מתן ויטמין K1 (פילוקינון; פיטומנדיון; פיטונדיון), אשר משנה במהירות את זמן הקרישה. דימום חמור עלול לחייב שימוש במוצרי דם כגון עירוי דם (FFP) או תרכיז קומפלקס פרותרומבין (PCC). במקרה של דימום תוך-גולגולתי, יש לשקול פינוי של המטומה מסכנת חיים

## הערות שוליים

קטגוריה:נאונאטולוגיה
קטגוריה:הפרעות מדממות והפרעות בדם של העובר והיילוד
קטגוריה:מחלות אנדוקריניות, תזונתיות ומטבוליות