open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fais Que Ton Reve Soit Plus Long Que La Nuit (אלבום)

**Fais que ton rêve soit plus long que la nuit** הוא אלבום מוזיקה אלקטרונית מאת האמן והמוזיקאי ואנגליס. האלבום יצא בשנת 1972 בשפה הצרפתית. Fais que ton rêve soit plus long que la nuit הוא גם אלבום הסולו השני של ואנגליס. פירוש שם האלבום הוא: עשה, שחלומך יהיה ארוך יותר מאורכו של הלילה. האלבום מבוסס על מהומות הסטודנטים במאי 1968.

## הפקת האלבום
**Fais Que Ton Rêve Soit Plus Long Que La Nuit** הוא קולאז' המשלב בין הקלטות אולפן לבין הקלטות שדה. יש בו הקלטות ודיאלוגים מרחובות העיר פריז בזמן אירועי מאי 1968, קטעי חדשות, שירי מחאה וסיסמאות, לצד מוזיקה שהוקלטה באולפן ההקלטות יורופה-סונור רקורדס.
כל הקטעים הוקלטו על ידי ואנגליס כאשר הוא נתקע עם להקטו Aphrodite's Child בפריס בדרך מיוון ללונדון בה היו צריכים להגיע להקלטת האלבום Rain and Tear.

## מהדורות
המהדורה הראשונה יצאה בצרפת בלבד בשנת 1972, יצאה ב-1975 ביוון, ויצאה שוב בצרפת בשנת 1977 במהדורה רשמית אחת ומאז לא יצאה במשך כמעט שלושים שנה עד לשנת 2008, אז יצאה על גבי תקליטור, ביוון בלבד.

## רשימת שירים

## קישורים חיצוניים

* מילים לשירים

קטגוריה:אלבומי ואנגליס
קוסמוס (סדרת טלוויזיה)

**קוסמוס** (באנגלית: **Cosmos: A Personal Voyage**, "קוסמוס: מסע אישי") היא סדרת טלוויזיה בת 13 פרקים בהגשת ועריכת קרל סייגן. הסדרה עוסקת בנושאים מדעיים, בין השאר במקור החיים ומקומנו ביקום. הסדרה שודרה ב-PBS בשנת 1980, והפכה לסדרה הנצפית ביותר של הרשת. הסדרה זכתה בפרס אמי ובפרס פיבודי. את הסדרה ליווה גם ספר מדע פופולרי מאת סייגן בשם קוסמוס.

את הפסקול לסדרה הלחין המלחין היווני ואנגליס, דבר שהקנה לו פרסום ומודעות בינלאומית.

הסדרה לוותה בספר בעל שם זהה, בן 13 פרקים המקבילים לפרקי הסדרה. הספר זכה בפרס הוגו עבור הספר הלא-בדיוני הטוב ביותר.

הסדרה שודרה בישראל ב בסוף 1984 וזכתה לפופולריות רבה, עקב כך שודרה שוב מיד בשידור חוזר לבקשת הצופים.

לסדרה נוסף בשנת 1989 פרק נוסף, ובו משוחחים קרל סייגן וטד טרנר אודות ההתפתחויות המדעיות שאירעו אחר שידור הסדרה.

סדרת המשך, קוסמוס: מסע לחלל, שודרה ב-2014

## ראו גם
* קוסמוס (ספר מאת סייגן)
* קוסמוס (ספר מאת הומבולדט)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס פיבודי
קטגוריה:קרל סייגן
קטגוריה:תוכניות מדע פופולרי
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות רכש
קטגוריה:מדע ודת
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1980
בנק חבר העמים של אוסטרליה

**בנק חבר העמים של אוסטרליה** (באנגלית: **Commonwealth Bank**; מכונה גם **Commbank**; בראשי תיבות: **CBA**) הוא בנק אוסטרלי רב-לאומי עם סניפים בניו זילנד, בפיג'י, ברחבי אסיה, בארצות הברית ובממלכה המאוחדת.

הבנק הוא החברה השנייה בגודלה הנסחרת (מאז 1991) בבורסה האוסטרלית לניירות ערך (ASX). הבנק, שנוסד ב-1911, הוא אחד מ"ארבעת הגדולים" יחד עם הבנקים "הבנק הלאומי של אוסטרליה", "ANZ" ו "ווסטפאק". הוא נוסד על ידי ממשלת אוסטרליה והגיע להפרטה מלאה בשנת 1996.

תהליך ההפרטה כלל שלושה שלבים של מכירת מניות לציבור - בהנפקה הראשונה כל מניה עמדה על שווי של 5.40$, בהליך מכירת נתח המניות השני ב-1993 השווי עמד על סכום של 9.50$ ובפעימה האחרונה ב-1996 השווי היה 10$. סה"כ התמורה משלושת השלבים הגיעה ל-7.8 מיליארד דולר.

ביצועי שוק המניות לטווח הארוך של הבנק השתפרו ככל ששיעור הבעלות הממשלתית ירד, התשואות החריגות המצטברות של הבנק היו גבוהות ב-50% מאלו של יריביו ב-1999.

מודל מיקור ה-IT בענן העביר את ה-CBA ל-IT לפי שיטת תשלום, צמצם את עלויות אספקת התשתית והתחזוקה ב-40%, וצמצם את זמן היציאה של יישומים חדשים לשוק במספר שבועות. פלטפורמת ה"ענן" הראשונה של CBA הייתה פלטפורמת רשת פנימית של אורקל.

בנובמבר 2025 היה שווי הבנק 166.51 מיליארד דולר ורווחיו נקי במזומן לאחר מס היו 10.25 מיליארד דולר.

נכון לשנת 2025, הבנק נותן שירות למעל 18.2 מיליון לקוחות. ההכנסות משירותי בנקאות קמעונאיים עמדו על 5.395 מיליארד דולר, הכנסות מבנקאות לעסקים - 4.092 מיליארד דולר, בנקאות מוסדית ושווקים - 1.224 מיליארד דולר וההכנסות מניו זילנד - 1.198 מיליארד דולר.

## קישורים חיצוניים

* 

* Banks in Australia, WallStreetMojo
* Best bank in Australia: Big 4 vs smaller banks, finder

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות בשווי שוק מעל 100 מיליארד דולר
קטגוריה:אוסטרליה: בנקים
China (אלבום של ואנגליס)

**China** הוא אלבום מוזיקה אלקטרונית יוונית מאת המוזיקאי היווני ואנגליס. האלבום ראה אור בשנת 1979 על ידי אולפני נמו והופץ על ידי תקליטי RCA. האלבום עוסק באווירה סינית. שירי האלבום מנוגנים בסולמות סיניים, ולעיתים נשמעים גם צלילים "סיניים". כמו כן, גם שמות הרצועות קיבלו סגנון סיני. רצועות בולטות הן Chung Kuo, The Dragon, The Tao of Love ועוד רבות.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

* , מילים לשירים

קטגוריה:אלבומי ואנגליס
קטגוריה:אלבומי חברת RCA רקורדס
היכל השמות

[300px|ממוזער|שמאל|[יושב ראש המטות המשולבים|יו"ר המטות המשולבים של ארצות הברית הגנרל מרטין דמפסי בביקור בהיכל השמות עם הרמטכ"ל בני גנץ, 2012. משמאל: מלווה ומדריך השניים מטעם יד ושם, ד"ר רוברט רוזט, אז מנהל הספריות ביד ושם]]
**היכל השמות** הוא מבנה ביד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה שבירושלים, שבו מונצחים שמותיהם של מיליונים מקורבנות השואה. מסד הנתונים של היכל השמות קיים גם במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה באתר האינטרנט של יד ושם. רוב שמות הנספים מונצחים על ידי דפי עד, ויתרתם מונצחים על ידי נתונים שנאספו מרשימות שונות, בהן בין היתר רשימות של אסירי גטאות ומחנות, רשימות של יהודים שרכושם הוחרם על ידי גרמניה הנאצית ובעלות בריתה, רשימות של יהודים שגורשו בטרנספורטים, רשימות של נספים בצעדות מוות ועוד.

## היסטוריה
ב-1968 הוקם ביד ושם בירושלים "חדר שמות" ובו דפי עד מקוריים, לפי סדר אלפביתי. ב-1977 נחנך בניין היכל השמות ביד ושם. בשנות ה-80 צילם יד ושם במיקרופילם כמיליון דפי עד כדי לשפר את האפשרויות להנגיש את הדפים לציבור, וכדי ליצור גיבוי לדפים. עם תחילת העלייה של שנות ה-90 מברית המועצות לשעבר הוכפל קצב הגעת דפי העד להיכל השמות והגיע לכ-3,000 בחודש. בשנת 1990 החל איסוף שמות מרשימות גירושים של יהודים וכן מרשימות אסירי מחנות וגטאות, רשימות שערכו הנאצים ובעלות בריתם. בשנות התשעים החל פרויקט מחשוב שמותיהם של קרבנות השואה הנמצאים בהיכל השמות. במבצע לאיסוף שמות קרבנות השואה ב-1999 בחסות נשיא המדינה עזר ויצמן, התקבלו 380,000 דפי עד בשנה זו בלבד, ועוד 70,000 בשנת 2000. בשנת 2000 נוצר מאגר המידע הממוחשב של שמות קרבנות השואה, ובשנת 2004 נחנך מאגר המידע של שמות קורבנות השואה באתר יד ושם באינטרנט.

עם חנוכת מוזיאון יד ושם החדש לתולדות השואה ב-2005 הועבר מאגר שמות קרבנות השואה השמור בהיכל השמות למוזיאון זה. כיום (2019) שמורים בהיכל השמות למעלה מ-4.8 מיליון שמות של קרבנות השואה.

## מבנה
בהיכל השמות מסלול הליכה מעגלי למבקרים. החלל מעל ומתחת מסלול ההליכה בנוי כשני קונוסים הפוכים שבסיסיהם צמודים זה לזה, בגובה ובעומק של כעשרה מטרים. על גבי קיר הקונוס העליון נתלו תמונות של נספים בשואה.

באמצע המסלול המעגלי נמצאת כניסה לחדר חיפוש שמות הנספים באמצעות מחשבים, ועל הקירות סביב המסלול ישנם מדפים ועליהם קלסרים בהם דפי העד המקוריים. דפי עד אלה אינם נגישים לעיון על ידי המבקרים, אך ניתנים לצפייה במחשבי יד ושם שבחדר הסמוך, וכן במאגר שמות קרבנות השואה באתר יד ושם באינטרנט.

## הוקרה
במאי 2020 הנפיק הדואר המלכותי הבריטי גיליונית זיכרון בת ארבעה בולים לציון 75 שנים לסיום מלחמת העולם השנייה. אחד הבולים בגיליונית מציג את "היכל השמות".

## ראו גם
* ספר השמות

## קישורים חיצוניים

* על היכל השמות באתר יד ושם
* על המאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה באתר יד ושם
* המאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, באתר יד ושם
* על היכל השמות בפודקאסט של יד ושם (עם תמלול)
* על איסוף שמות קרבנות השואה - גיליון נושא בכתב העת "בשביל הזיכרון", גיליון 45, באתר יד ושם

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יד ושם: אנדרטאות
קטגוריה:ירושלים: מבנים
קטגוריה:ירושלים: מוזיאונים
קטגוריה:חקר השואה
קטגוריה:חקר האנטישמיות
השפעות סביבתיות של תעופה

250px|ממוזער|שמאל|מטוס תובלה מותיר שובלי פליטה מעל אנטארקטיקה
[class=skin-invert-image|ממוזער|בין 1940 ל-2018 שיעור פליטות [פד"ח של תעשיית התעופה גדל מ-0.7% ל-2.65% מתוך כלל פליטות הפד"ח בעולם.]]
**ההשפעות הסביבתיות של תעופה** מתרחשות בעיקר ממנועי מטוסים  הפולטים רעש, חלקיקים וגזי חממה שתורמים לשינויי האקלים, התחממות עולמית וזיהום האוקיינוסים. בנוסף, קיימת טביעת רגל אקולוגית של שדות תעופה, תעשיית התעופה ותעשיות הנלוות אליה כמו תיירות, מסעדנות, ומלונאות.

## שינוי אקלים
כמו כל הפעילות האנושית הכרוכות בבעירה, רוב הצורות של תעופה משחררות פחמן דו-חמצני (CO2) וגזי חממה אחרים לאטמוספירה של כדור הארץ, דבר התורם להאצת התחממות כדור הארץ ובמקרה של פחמן, זיהום והחמצת האוקיינוסים. חששות מפני אלה מודגשים בשל הנפח הנוכחי של תעופה מסחרית וקצב הצמיחה שלה. בשנת 2014 בעולם כ-8.3 מיליון אנשים טסו ביום, 3 מילארד מושבים בשנה, לעומת שניים בסך הכל בשנת 1999.
בנוסף לגזי הפחמן שנפלטים על ידי רוב כלי הטיס בטיסה דרך שריפת דלקים, כגון מטוסי טורבינה (Jet –A) או מטוסי בוכנה (Avgas), תעשיית התעופה תורמת גם את פליטת גזי החממה מכלי רכב שדה התעופה הנעים על הקרקע ואלה המשמשים את הנוסעים והצוות לשדות תעופה, גם באמצעות שימוש בקרקע, באנרגיה ופליטות גזי חממה בבנייני שדה תעופה, הייצור של מטוסים והבנייה של תשתיות שדה התעופה.

בעוד פליטת גזי חממה העיקרית מכלי טיס ממונעים בטיסה היא פחמן, פליטות אחרות עשויות לכלול תחמוצות חנקן וחנקן דו-חמצני, אדי מים, גופרית דו-חמצנית, פחמן חד-חמצני, פחמימנים נשרפים באופן חלקי, ורדיקלים כגון הידרוקסיל, תלוי בסוג של כלי הטיס.

על מנת לאמוד את נפח פליטת גזי חממה האחרים שאינם פחמן דו-חמצני נהוג להשתמש בגורם ניפוח פליטות (EWFs) כלומר, גורם שבאמצעותו יש להכפיל את פליטות גזי החממה כדי לקבל פליטת פחמן שוות ערך להשפעה הסביבתית השלילית.

התרומה של מטוסים בתעופה אזרחית לפליטות הפחמן העולמית נאמדה בכ-2%. עם זאת, במקרה של מטוסים בגובה רב אשר לעיתים קרובות טסים ליד או בסטרטוספרה, אפקט גובה רגיש שאינו פחמן עלול להגביר את ההשפעה הכוללת על שינוי האקלים מעשה ידי אדם באופן משמעותי.

## ראו גם
* שינוי אקלים
* פחמן דו-חמצני
* גזי חממה
* טביעת רגל אקולוגית
* דלק ביולוגי

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

09 2014
קטגוריה:שמירת הסביבה
קטגוריה:תעופה אזרחית
קטגוריה:איומים ומפגעים סביבתיים
המרכז לטניס בישראל - אשקלון

**מרכז הטניס והחינוך אשקלון** הוא אחד המרכזים של מרכזי הטניס והחינוך בישראל.

## היסטוריה
המרכז נוסד ב-1981 בסיוע תרומתה הנדיבה של משפחת שרמן מאנגליה ונתמך באופן מסורתי בידי יהודים-בריטים רבים, כחלק אינטגרלי מהשותפות בין אשקלון לבין יהדות בריטניה. המרכז משרת כיום מעל ל-2,000 ילדים, בני נוער ומבוגרים באמצעות תוכניות טניס, כושר ופעילויות למען הקהילה. 
טקס הפתיחה של המרכז, שנבנה במשך שמונה חודשים, התקיים באפריל 1982 בהשתתפות מאות אורחים, רובם מיהדות בריטניה. הבולטים שבהם שגם נאמו בטקס היו: חיים הרצוג, ראש עיריית אשקלון אלי דיין, איאן פרומן, פיטר קולינס ופרדי קריבין. גם הטניסאי שלמה גליקשטיין, שגדל באשקלון, נכח בטקס במהלכו נהנו האורחים מהופעות ראווה של הילדים, של התוכניות למען הקהילה ושל טניס בכיסאות גלגלים.

## הפעילות במרכז
במרכז 17 מגרשים, בהם אצטדיון ובו כ-500 מקומות ישיבה, חדר כושר, קיר אימון מקורה, מרחבים מוגנים (פעמוניות), מלתחות ושירותים, חניה וקפיטריה הכוללת מכירת ציוד טניס ושזירת מחבטים.
המרכז מפעיל תוכניות טניס רבות לכל הגילאים: תוכנית לגני ילדים, תוכנית פיתוח מוטורי (גילאים 4-6), תוכנית מיני טניס (6-8), תוכניות טניס לגילאי 8-18, תוכנית תחרותית וחוגי טניס למבוגרים. המרכז מפעיל גם תוכניות למען הקהילה הממומנות בעיקר בזכות תרומות: תוכנית לילדים ומבוגרים בעלי צרכים מיוחדים, תוכנית לנערות בסיכון ותוכנית העצמה לילדים מהקהילה האתיופית.

## תחרויות במרכז ובוגרים מפורסמים
במהלך השנה מתקיימות במרכז תחרויות רבות לילדים, נוער ומבוגרים - בינלאומיות, ארציות, אזוריות ופנימיות. בחודשים אפריל-מאי ובנובמבר מתקיימות מדי שנה תחרויות בינלאומיות לבוגרים ולנוער בהשתתפות שחקנים מרחבי העולם ובחודש יולי מתקיימת משנות ה-80 המוקדמות התחרות הארצית המסורתית לנוער ע"ש משה גליקשטיין (אביו של שלמה גליקשטיין).

הבוגר המפורסם ביותר של המרכז הוא רונן מורלי, אחד המאמנים הבולטים בטניס הישראלי ששימש כמאמן נבחרת הדייוויס של ישראל וגידל במהלך השנים אלופים רבים כמו הראל לוי, אנדי רם ויוני ארליך. בוגר נוסף הוא דימה לייפמן, שעלה מברית המועצות בגיל שש, החל מיד לשחק במרכז וכיום הוא משופטי הטניס הבכירים בארץ, שופט בתחרויות ברחבי העולם ומנהל מחלקת התחרויות של המרכז לטניס בישראל.
המנהל הראשון של המרכז באשקלון היה מנשה מינס ואחריו היו דני גלי, בני שוורץ, רון קצב, משה וקנין (בוגו), יוסי מלכה ומשנת 2010 המנהל הוא שעיה אזר.

## פעילות "במבצע צוק איתן"
במהלך מבצע צוק איתן בחודשים יולי-אוגוסט 2014 נאלץ המרכז לסגור את שעריו בשל החלטת פיקוד העורף ולכן ילדי המרכז, בעיקר בתוכנית התחרותית, לא יכלו לשחק טניס. בזכות העובדה שלמרכז לטניס בישראל יש 14 מרכזים ברחבי הארץ ובזכות תרומות מהארץ ומחו"ל, שולבו הילדים במחנות הקיץ ובתוכניות שפעלו במרכזים במרכז ובצפון הארץ, התארחו אצל משפחות מספר ימים או הגיעו לימי אימון מרוכזים. 

## קישורים חיצוניים
* המרכז לטניס בישראל - אשקלון, באתר **המרכז לטניס בישראל**

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:אשקלון: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מרכזי הטניס והחינוך בישראל
אליפות אירופה בשחייה 1947

**[[אליפות אירופה בשחייה|אליפות אירופה השישית בשחייה]]** נערכה במונטה קרלו שבמונקו מ-10 עד 14 בספטמבר 1947. 

* קארן הארופ () הייתה השחיינית המצטיינת של האליפות כולה לאחר שזכתה ב-3 מדליות זהב.
* אלכסנדר ז'אני () היה השחיין המצטיין של האליפות לאחר שזכה ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב אישיות ומדליית כסף במשחה שליחים. נוסף לכך, הוא קבע את שיא העולם היחידי באליפות, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:35.2 דקות.

## טבלת המדליות כללי

## כדורמים

## קפיצה למים
### נשים

### גברים

## שחייה
### נשים

### גברים

## קישורים חיצוניים

* כל המנצחות באליפות אירופה בשחייה, באתר *gbrathletics* 
* כל המנצחים באליפות אירופה בשחייה, באתר *gbrathletics* 

1947
קטגוריה:1947 בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט במונקו
ברונתותריומים

[ממוזער|שחזור של [אמבולותריום]]
[ממוזער|שחזור של [פרוטיטאנופס (Protitanops)]]
**ברונתותריומים** (שם מדעי: Brontotheriidae) היא משפחה נכחדת מסדרת מפריטי הפרסה, שהתקיימה בתקופת האאוקן, בין 53.4 ל-33.9 מיליון שנה לפני זמננו באזור צפון אמריקה ואירואסיה. על אף הדמיון החיצוני הם אינם שייכים למשפחת הקרנפיים, אך קרובי משפחתם וכן גם של הסוסיים והטפיריים - כולם שייכים לאותה סדרה.
## מאפיינים
לברונתותריומים היו ארבע אצבעות ברגליים הקדמיות ושלוש ברגליים האחוריות, וניזונו מעשבים.

המינים הראשונים במשפחה, כמו האאוטיטאנופס היו קטנים יחסית, לא יותר ממטר גובהם, וללא קרניים. אולם מינים מאוחרים יותר, פיתחו גוף בעל ממדים גדולים יותר (עד 2.5 מטרים) וגולגולת בעלת צורה דמוית קרן. לדוגמה, המגצרופס הצפון אמריקני, פיתח דו-צורתיות זוויגית שלזכר קרניים גדולות מעל אפו. הדבר מרמז כי החיה חיה בקבוצה, כשהזכרים מתמודדים (בדומה להתנהגות חיות אחרות כיום) על מקומם בקבוצה.

בשונה מקרנפים, ה"קרן" עשויה מעצם המצח ולא גדלה על גבי העור, כמו כן הקרניים גדלו זו לצד זו ולא אחת לפני השנייה כמו אצל הקרנפים.

סיבת הכחדת המשפחה היא ככל הנראה חוסר הסתגלותם להופעת צמחים קשים יותר ולאקלים יבש יותר, שהיו נפוצים בתקופת האוליגוקן.

## סוגים

## קישורים חיצוניים

* 

*
וועקער

[ממוזער|[שי אביבי בדמות "המעורר" בסרטו של רנן שור "המעורר"]]
**וועקער** (נהגה: "וֶקֶר"; בעברית: מעורר) היה כינויו של הממונה להעיר את בני העיירה לתפילת שחרית, ובפרט לאמירת סליחות. התפקיד היה בדרך כלל באחריותו של שמש העיר. נוהג זה היה בעיקר בשטעטלאך במזרח אירופה וביישוב הישן.

הוועקער נהג לדפוק על חלונות הבתים, ולקרוא: "קומו לעבודת הבורא" ("שטייט אויף צו עבודת הבורא"), או בימי הסליחות "קומו לאמירת סליחות" ("שטייט אויף צו סליחות"). חלק מהמעוררים נהגו להוסיף משפט מוסר או שירים להשכמת הבוקר. את קריאתו היה אומר בנעימה מיוחדת.

בשנים האחרונות חידשו חסידי בעלז את המנהג, ובשכונת קריית בעלז בירושלים מסתובב כרוז עם רמקול, הקורא לקום לאמירת הסליחות. לחסידות בעלז נוסח מיוחד, שחלקו מורכב מפיוט ליום כיפור: "ישראל עם קדושים, שטייט אויף צו עבודת הבורא, שטייט אויף צו סליחות, שטייט אויף צו עבודת הבורא, אנא כנה, עורו נא, התעוררו נא, עימדו נא, התייצבו נא, קומו נא, חלו נא, בעד הנפש חנו נא, פני דר עליון, שטייט אויף צו סליחות, שטייט אויף צו עבודת הבורא, אשרי יושבי ביתך עוד יהללוך סלה". 

#### וועקער בישיבות
תפקיד הוועקער (בכל ימות השנה), קיים בישיבות בהן יש פנימייה. בחלק מהישיבות ניתן התפקיד ל"אלטער בחור", בחור מהשכבה המבוגרת בישיבה.

## אזכורים בתרבות
בעשור הראשון של המאה ה-20 הופיע עיתון בשם "דער יודישע וועקער" בגליציה ועיתון בשם "המעורר" בלונדון.

י.ל. פרץ כתב ספר שירה בשם "דער וועקער".

בספרו של חיים ולדר, "שימו לב אל הנשמה", מופיע סיפור (בדיוני) בו עומדת דמותו של ר' יהודה (יידל) כהן, שהיה וועקער בשכונות מאה שערים ובתי אונגרין בירושלים. שם הספר ניתן על שם כותר הסיפור, בשל מנהגו של ר' יידל לשיר את הפיוט "אודה לאל לבב חוקר" בעת העירו את האנשים. בספרו "יש דברים נסתרים" מופיעה דמות של וועקער בישיבה (בספר הוא מכונה "פאטשער").

באוסף בדיחות חכמי חלם, מופיעה בדיחה העוסקת ב"וועקער"
ההתייחסות הקולנועית הראשונה לדמות המעורר בארץ ישראל תחת השלטון העות'מאני אירעה בסרטו של רנן שור "המעורר", שהוקרן לראשונה בפסטיבל דוקאביב במאי 2024. סצנת הסיום של הסרט נכתבה כממואר של סבו של שור, הרב אברהם זיידה הלר, הנזכר כיצד זמרתו של המעורר הייתה מרגיעה אותו מסיוטיו בחודש הסליחות בצפת. השחקן שי אביבי, שגילם את דמות המעורר, שר את הגרסה בעברית של שיר המעורר, ובמקביל מוקרן סרטון של הרב הלר מזמר את השיר.

## ראו גם
*מעורר
## קישורים חיצוניים
*המעורר באתר הספרייה הלאומית
*שטייט אויף, ירמיה דמן, יוטיוב.
*ציור של וועקער, ציור נוסף.

## הערות שוליים

קטגוריה:מקצועות עבר
קטגוריה:תארים ותפקידים יהודיים
קטגוריה:ימים נוראים
קטגוריה:דמויות בפולקלור היהודי
קטגוריה:שינה
פרנסיסקו חאבייר רודריגס

**פרנסיסקו חאבייר רודריגס** (בספרדית: **Francisco Javier Rodríguez**; נולד ב-20 באוקטובר 1981) הוא כדורגלן עבר מקסיקני ששיחק בעמדת הבלם.

## קריירה
רודריגס, יליד מסטלאן שבמקסיקו, החל את קריירת הכדורגל המקצועית בגוודלחרה מליגת העל המקסיקנית, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בעונת 2002. ב-9 במאי 2008, נודע כי רודריגס הועבר אל הקבוצה ההולנדית פ.ס.וו. איינדהובן תמורת סכום של 1.8 מיליון דולר והפך אותו למקסיקני השני בסגל ההולנדים יחד עם קרלוס סלסידו. רודריגס פתח את עונת הבכורה שלו במועדון בעיקר על הספסל. הוא כבש את שער הבכורה שלו במועדון ב-25 בנובמבר 2008, בבעיטה חזקה מ-25 מטרים במשחק הליגה נגד הראקלס אלמלו.

ב-14 ביולי 2011, רודריגס חתם על חוזה לשלוש שנים בקבוצת הבונדסליגה הגרמנית שטוטגרט תמורת סכום שלא פורסם. רודריגס ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה ב-6 באוגוסט 2011 בניצחון 3-0 על שאלקה 04. במשחק זה, רודריגס בישל את השער השני לקאקאו.

ב-2 בינואר 2013, רודריגס עבר לקבוצה המקסיקנית קלוב אמריקה. בעונה שלאחר מכן, ב-4 ביוני 2014, הוא חתם בקרוס אסול.

## תארים
### קבוצתיים
#### גוודלחרה
* ליגת העל המקסיקנית (1): 2006

#### פ.ס.וו.
* מגן יוהאן קרויף (1): 2008

#### קלוב אמריקה
* ליגת העל המקסיקנית (1): 2013

### בינלאומיים
#### מקסיקו
* גביע הזהב של CONCACAF: 2011, 2015

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים מקסיקנים
קטגוריה:בלמי כדורגל מקסיקנים
קטגוריה:כדורגלני גוודלחרה
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני קלוב אמריקה
קטגוריה:כדורגלני קרוס אסול
קטגוריה:כדורגלני לובוס BUAP
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מקסיקו
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2005
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2007
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2007
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2011
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2013
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2015
קטגוריה:מקסיקנים שנולדו ב-1981
ג'ו מנטניה

**ג'וזף אנטוני "ג'ו" מַנְטֶנְיָה הבן** (באנגלית: , נולד ב-13 בנובמבר 1947) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי סיציליאני. ידוע בעיקר בשל תפקידיו בשוברי קופות כגון "שלושה אמיגוס", "הסנדק חלק שלישי", "תשכחי את פריז" ו"קרוב ואישי". בטלוויזיה, הוא מוכר בשל תפקידיו בסדרות "First Monday" (2002) ו"ג'ואן מארקדיה" (2005-2003). הוא גילם את דייוויד רוסי  בסדרה "מחשבות פליליות" (2020-2007) והוא דיבב את דמותו של טוני השמן בסדרה "משפחת סימפסון".

הועמד לפרס אמי על תפקידיו בשלוש מיני-סדרות: The Last Don, The Rat Pack, ו-The Starter Wife.

## ביוגרפיה
מנטניה נולד ב-1947 בשיקגו, למארי אן, ילידת איטליה ולג'וזף אנתוני מנטנה האב, יליד סיציליה. בין השנים 1967–1969 למד משחק באוניברסיטת דה פול. ניגן על גיטרה בס והיה חבר בין היתר בלהקת The Missing Links, ממנה התפתחה להקת שיקגו.

הופעת הבכורה שלו כשחקן הייתה ב-1969 במחזמר שיער.

בסרט זאנאדו קיבל תפקיד קטן שלבסוף נחתך ולא הוקרן, אך שמו מופיע בקרדיטים שבסופו.

מנטניה זכה בפרס טוני על תפקידו במחזה "גלנגרי גלן רוס" של דייוויד מאמט. למנטניה היה שיתוף פעולה פורה עם מאמט ובין היתר כיכב בסרטיו שם המשחק ו"דברים משתנים". על תפקידו בדברים משתנים זכה, יחד עם דון אמיצ'י שכיכב לצידו, בגביע וולפי בפסטיבל הסרטים של ונציה.

הופעת הבכורה שלו בסרט קולנוע הייתה ב-Medusa Challenger שיצא לאקרנים ב-1977.

ב-1991 כיכב שוב בסרט של מאמט - "מחלק רצח".

מנטניה שיחק במגוון סוגות, החל מקומדיות כגון "Airheads" וחופשה בחיתולים וכלה בדרמות כהסנדק ובתפקיד הזמר דין מרטין ב-The Rat Pack.

ממוזער

באפריל 2011 הוקדש לו הכוכב ה-2,438 בשדרת הכוכבים של הוליווד.

ביוני 2011 נקרא על שמו רחוב בסמוך לתיכון בו למד, "Joe Mantegna Boulevard".

## חיים אישיים
בדצמבר 1975 נישא לארלין ורל, לזוג שתי בנות: מיה וגיה. גיה נולדה בשם גינה ושינתה את שמה בגיל 18. גם היא שחקנית.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

### תיאטרון

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* ג'ו מנטניה, באתר TV Guide 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס טוני: שחקנים
קטגוריה:זוכי גביע וולפי
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: תיאטרון ומופעים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דה פול
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1947
מרקו ושוביץ'

**מרקו וֶשוֹבִיץ**' (במונטנגרית: **Marko Vešović**; נולד ב-28 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן מונטנגרי המשחק בעמדת המגן הימני.

## קריירה
ושוביץ' נולד בטיטוגרד (כיום פודגוריצה) שבמונטנגרו, ולאחר כמה שנים עברה משפחתו ללוצ'אני שבסרביה ושיחק במועדון המקומי. בגיל מאוחר יותר חזר לפודגוריצה ושיחק בבודוצ'נוסט פודגוריצה. בשנת  הושאל למלאדוסט פודגוריצה, ובעונת  חזר לבודוצ'נוסט. ביוני  עבר להכוכב האדום בלגרד. בינואר , טורינו הביע עניין בשחקן. ב-7 בפברואר 2014 חתם במועדון, אך ערך סך הכול 3 הופעות. בקיץ  הושאל לרייקה הקרואטית עד לסיום העונה. באוגוסט 2015 נמכר לספציה אך הושאל שוב לרייקה.

ב-16 ביולי 2021, ושוביץ' חתם בקרבאך מליגת העל האזרית.

בצעירותו, ושוביץ' שיחק בנבחרת הנוער ובנבחרת הצעירה של מונטנגרו. ב-20 במאי 2013 ושוביץ' זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת. ב-15 באוקטובר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת.

## תארים
; הכוכב האדום בלגרד
*הגביע הסרבי: 

; רייקה
*ליגת העל הקרואטית: 
*הגביע הקרואטי: 

;לגיה ורשה
* ליגת העל הפולנית: 
* הגביע הפולני: 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים מונטנגרים
קטגוריה:מגני כדורגל מונטנגרים
קטגוריה:פודגוריצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בודוצ'נוסט פודגוריצה
קטגוריה:כדורגלני OFK טיטוגרד
קטגוריה:כדורגלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורגלני טורינו
קטגוריה:כדורגלני רייקה
קטגוריה:כדורגלני ספציה
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קטגוריה:כדורגלני קרבאך
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מונטנגרו
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים בסרביה
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקרואטיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפולין
קטגוריה:ספורטאים זרים באזרבייג'ן
קטגוריה:מונטנגרים שנולדו ב-1991
משה סוקולובסקי

רבי **משה סוקולובסקי** (תרכ"ח, 1868, רוז'ינוי - י"ט בטבת תרצ"א, 2 בינואר 1931, בריסק דליטא) היה ראש ישיבה ליטאי. נודע בעולם הישיבות על שם ספרו ה"**אמרי משה**".

הרב סוקולובסקי כיהן כראש ישיבת תורת חסד בבריסק.

## ביוגרפיה
נולד לרב שמואל סוקולובסקי בעיירה רוז'ינוי, הסמוכה לבריסק דליטא. בילדותו התפרסם בשם "העילוי מרוז'ינוי". בשנת תרנ"א, בהיותו בן 23, נישא למליה בתו של תושב בריסק בנימין חארי, שהיה אדם אמיד.

בשנה הראשונה לנישואיו כתב את ספרו הראשון "מלאכת יום טוב" העוסק בסוגיותיה של מסכת ביצה והלכות יום טוב, אך לא הדפיסו. בשנה שלאחריה הכיר את רבי חיים סולובייצ'יק שהתחיל אז לכהן כרבה של בריסק, ובעקבות היכרותם שינה את שיטת לימודו. מסיבה זו לא רצה להדפיס את ספרו זה שנכתב בתקופת לימודיו המוקדמת. הספר נדפס בידי אלמנתו חמש שנים לאחר פטירתו.

במשך שנים למד בבתי המדרש בבריסק, הייתה לו פינה קבועה לצד ארון הקודש והוא היה יושב ולומד בה עשרים שעות ביממה. הרב איסר יהודה אונטרמן בזכרונותיו, הדגיש את כושר הריכוז שלו, לדבריו היה יכול להתמקד במחשבה אחת במשך זמן רב ברציפות.

בשנת תרנ"ו הוזמן על ידי רבי חיים סולובייצ'יק, בו ראה את רבו המובהק, לעמוד בראשות ישיבת "תורת חסד" בעיר בריסק, אך סירב. כפשרה נקבע שהאחראי לישיבה יהיה הרב שמחה זליג ריגר, מרבני העיר, ואילו אמירת השיעור השבועי, "שיעור כללי", המועבר מסורתית בידי ראשי ישיבות, הופקדה בידי הרב סוקולובסקי.

ספרו השני "אמרי משה" (ורשה תרפ"א), פרסם למעשה את שמו בעולם הישיבות, הספר הפך לאחד מספרי היסוד הישיבתיים בני תקופה זו שבין מלחמות העולם, והוא שימושי בעיקר בעת לימוד מסכת יבמות, שרבים מפרקיו עוסקים בסוגיותיה. הספר הודפס בתחילה ללא כריכה, בחוברות בודדות, בשל בעיות תקציב. בשנים שאחר כך זכה הספר למהדורות רבות.

במהלך שיעור שהעביר בי"ג בטבת תרצ"א, בסוגיות "זיקה" הסבוכות שבמסכת יבמות, לקה בדמם תוך מוחי, ונפטר לאחר שבוע. על מקומו בראשות הישיבה עמד הרב ישראל חיים קפלן.

## מתלמידיו
* הרב אברהם נשר (אדלר)
* הרב אריה פומרנצ'יק
* הרב בנימין פאלער
* הרב זאב איידלמן
* הרב יהודה לייב מאשבוים, רבה של טרסטינה ומחבר "ברכת הארץ"
* הרב משה סולובייצ'יק
* הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן

## חיבוריו
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים
* 
* אשכול על הרב משה סוקולובסקי, הכולל מקורות ותמונות. פורום אוצר החכמה.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים במזרח אירופה
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:ברסט: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:תלמידי רבי חיים סולובייצ'יק
קטגוריה:ילידי 1868
קטגוריה:נפטרים ב-1931
הוועדה הציבורית לציון חסידי אומות העולם

**הוועדה הציבורית לציון [[חסידי אומות העולם]]** היא ועדה שהוקמה ביד ושם לשם הגשמת תפקידו של יד ושם על פי החוק, להנציח את "חסידי אומות העולם ששמו נפשם בכפם להצלת יהודים."

## רקע
חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם חייב את רשות הזיכרון לשואה ולגבורה להנציח - לצד הנצחת זכר השואה, היהודים שנספו בה והקהילות שהתקיימו לפניה ונפגעו בה - את מציליהם של היהודים, אלה שסיכנו את חייהם ולא קיבלו תמורה על כך. בשנים שלאחר חקיקת החוק פנו ניצולי שואה רבים ליד ושם בבקשה להוקיר את מציליהם. ביום הזיכרון לשואה ולגבורה בשנת 1962 נחנכה באתר יד ושם בהר הזיכרון בירושלים שדרת עצים לזכר חסידי אומות העולם. באותה שנה הקימה הנהלת יד ושם, ביוזמתו של יו"ר ההנהלה אריה קובובי, ועדה עצמאית כדי לקבוע את הקריטריונים להענקת התואר "חסיד אומות העולם" וכדי להחליט מי זכאי לאות חסיד אומות העולם. בשנת 1963 החלו כינוסי הוועדה בראשות יושב ראש הוועדה, השופט משה לנדוי. הוועדה ביקשה לקבוע את הקריטריונים לקביעת חסיד אומות העולם ולמצוא דרכים לאמוד את מידת הסיכון שנטל המציל.

## הרכב הוועדה
עם הקמתה היו חברי הוועדה ניצולי שואה. יושב ראש הוועדה הוא שופט בית המשפט העליון. יושב הראש הראשון היה משה לנדוי, שכיהן בין השנים 1962–1970. אחריו כיהן משה בייסקי במשך 25 שנה, ומשנת 1995 כיהן יעקב מלץ. משנת 2005 כיהן יעקב טירקל. בפברואר 2024 מונה חנן מלצר לתפקיד יושב ראש הוועדה.
רוב חברי הוועדה ב-2014 היו ניצולי שואה.

## פעולה
הוועדה מקבלת בקשות להכרה במצילים בליווי תעוד הכולל עדויות ניצולים או עדים לניסיון ההצלה, מסמכים רשמיים מתקופת השואה, מכתבים, יומנים, "התכתבויות לאחר המלחמה בין הניצולים ובני משפחותיהם לבין המצילים ובני משפחתם, זיכרונות או עדויות של ניצולים לאחר המלחמה, עדויות של אנשים אחרים שידעו על מעשה ההצלה", כן "כל מסמך אחר שעשוי לשפוך אור על מעשה ההצלה והיחסים בין המצילים לניצולים".

## קישורים חיצוניים
* על ייחודו של מפעל ההכרה בחסידי אומות העולם - הרצאתה של אירנה שטיינפלד, מנהלת מחלקת חסידי אומות העולם ביד ושם, בערוץ היוטיוב של יד ושם

## הערות שוליים

קטגוריה:חסיד אומות העולם
קטגוריה:הנצחת חסידי אומות העולם
*
קטגוריה:זיכרון השואה בישראל
קטגוריה:חקר השואה
קטגוריה:חקר האנטישמיות
סהר וכוכב

[ממוזער|165x165 פיקסלים|עיצוב עתיק של סמל הכוכב והסהר כפי שהיה בשימוש ב[ביזנטיון במאה הראשונה לפנה"ס.]]
[ממוזער|מטבע מ[האימפריה הסאסאנית מהמאה ה-7|200x200 פיקסלים]]

**[[סהר]] ו[[כוכב (סמל)|כוכב]]** (בתו מחשב: ☪) הוא שילוב של שני סמלים הנפוצים, כל אחד לחוד, או יחדיו, כסמל של דת האסלאם.

הכוכב והסהר היו הסמלים בדגל האימפריה העות'מאנית ובדגלי מדינות שונות שבאו בעקבותיה: טורקיה, איראן, לוב (בין השנים 1951–1969 והחל מ-2011), תוניסיה (החל מ-1956) ואלג'יריה (החל מ-1958). גם בדגלי אז'רבייג'ן, פקיסטן, מלזיה ומאוריטניה מופיע הסמל. גרסאות שונות של הסמל מופיעות גם בדגל אוזבקיסטן, טורקמניסטן, ברוניי, קומרו, וכן בדגלים וסמלים של ישות תת־מדינתיות או בעלות הכרה מוגבלת, כגון אמירות אום אל-קיוין (אחת משבע באיחוד האמירויות הערביות), צפון קפריסין, רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית וישויות מוסלמיות רבות אחרות ברחבי הבל.

בעולם המערבי קיבל הסמל החל משנות השבעים של המאה ה-20, משמעות של סמל האסלאם. הסמל אומץ בידי מרבית ארגוני הלאומיות הערבית. נוסף על כך סמל זה אומץ גם על-ידי התנועה האפרו-אמריקאית "אומת האסלאם", ובארגונים אחרים המטיפים לאסלאמיזם בארצות הברית ובשאר העולם החדש.

## שימוש היסטורי בסמל
[ממוזער|ציור בן המאה ה-14 המתאר את חיילי [הסולטנות הממלוכית במהלך הקרב על חומס בשנת 1299|250x250 פיקסלים]]
[ממוזער|[מינרט בקצהו של הטאג' מהאל מעוטר בכוכב וסהר המוסלמים בגרסה המוגולית]]
בעבר הרחוק, הסמל שימש עבור המואבים והשומרים, כשהסמל מופיע על בולות עם שמות מואביים. הפרשנות המקובלת היא שהסהר מייצג את אל הירח סין ואת אשתר המיוצגת בדמות כוכב-הלכת נוגה.

שילוב הסמלים הגיע למסופוטמיה במאה הראשונה לפני הספירה, ומיתרידטס הראשון, מלך פרתיה הטביע מטבעות עם סמלים אלו, אם כי הקשר לשימוש בידי המואבים והשומרים.

השימוש בשילוב הסמלים באזור נמשך, ושימש את מיתרידטס השישי, מלך פונטוס כחותמו, כשהסהר מייצג אלת ירח מקומית והכוכב את אהורה מזדא (או זאוס היווני). במהלך תקופת האימפריה הסאסאנית נטבעו מטבעות עם שילוב הסמלים.

בימי הביניים השימוש בסמל לא היה משויך לאסלאם ומופיע גם בסמלים נוצריים. תחילת השיוך לאסלאם קשורה עם מסעי הצלב, כשלעיתים צוירו הצבאות המוסלמים כשעל דגליהם הכוכב והסהר.

שאה ג'האן, מלך האימפריה המוגולית, נודע בשימושו בסהר ובכוכב בסמליו, אך הסהר בגרסתו מופנה כלפי מעלה ולא לצידו של הכוכב. כך למשל בקצה הטאג' מהאל מופיע הסמל בצורה זו, כשמקורו מהאימפריה המוגולית.

## שימוש בסמלים דומים
במדינות שונות נעשה שימוש בסמלים דומים, אך ללא קשר ולרוב עם דמיון רופף בלבד לסמל. כך למשל דגל איי קוקוס נושא סהר וחמשת כוכבי הצלב הדרומי, גם דגל סינגפור נושא סהר וחמשה כוכבים, אך אף הוא ללא קשר לכוכב ולסהר המזרח-תיכוני או לדגל איי קוקוס.
[ממוזער|[סמל מלזיה]]

### הסמל במאונך
[ממוזער|125x125 פיקסלים|[סמל סינגפור]]

ישנן מדינות רבות ומוסדות רשמיים רבים בעולם הנושאים סמל זה - בפרט במדינות מוסלמיות שונות כמו ברוניי, מאוריטניה ומלזיה.

לעומת זאת, ישנן מדינות בהן סמלים אלה לא-מייצגים בהכרח זיקה מובהקת לדת האיסלאמית. למשל, בסמל של רפובליקת סינגפור מייצג הסהר את מולד הירח, כשהכוכבים מסמלים את חמשת עקרונותיה של סינגפור: דמוקרטיה, שלום, קידמה, צדק ושוויון.

## ראו גם
*סהר
*מולד הירח
*מינרט
*אדריכלות אסלאמית
*אמנות האסלאם
*תרבות אסלאמית
*העולם המוסלמי
*ג'יהאד

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סמלים
קטגוריה:אמנות דתית
קטגוריה:דגלים וסמלים דתיים
קטגוריה:הירח באמנות
קטגוריה:כוכב (סמל)
גביע המלך פהד 1995

**גביע [[פהד, מלך ערב הסעודית|המלך פהד]] 1995** (בערבית: **كأس الملك فهد 1995**) הוא הטורניר השני במסגרת התחרות שתקרא לימים גביע הקונפדרציות, והאחרונה שנקראה בשמה הישן "גביע המלך פהד". התחרות נערכה בין ה-6 ל-13 בינואר 1995 ואורחה על ידי ערב הסעודית באצטדיון הבינלאומי המלך פהד שבריאד. בגמר גברה  על מחזיקת הגביע  בתוצאה 2-0.

הטורניר נערך באמצעות חלוקה של הנבחרות המשתתפות לשני בתים בני שלוש נבחרות, כאשר המסיימות ראשונות בבתים מעפילות לגמר, והמסיימות שניות עורכות משחק על המקום השלישי.

## נבחרות שהשתתפו בטורניר
ממוזער|300px|הנבחרות שהשתתפו בגביע המלך פהד 1995. באדום נבחרות שהשתתפו בבית 1, ובכחול נבחרות שהשתתפו בבית 2

## מהלך הטורניר
שש הנבחרות שהשתתפו בטורניר חולקו לשני בתים: באחד ,  ו, ובשני ,  ו.

### בית 1

----

----

----

----

### בית 2

----

----

----

----

### המשחק על המקום השלישי
----

----

### הגמר
----

----

## מלך השערים
לואיס גרסיה פוסטיגו המקסיקני היה מלך השערים של הטורניר, לאחר שהבקיע שלושה שערים. גבריאל בטיסטוטה הארגנטינאי, פטר ראסמוסן הדני ודניאל אמוקאצ'י הניגרי הבקיעו צמד שערים כל אחד. 10 שחקנים נוספים הבקיעו שער בודד. אף לא גול עצמי הובקע במהלך הטורניר.

## קישורים חיצוניים

* 

* גביע המלך פהד 1995, באתר פיפ"א

קטגוריה:גביע הקונפדרציות
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1995
קטגוריה:תחרויות כדורגל בערב הסעודית
קטגוריה:ריאד: ספורט
קטגוריה:1995 בערב הסעודית
יורם אוחיון

**יורם אוחיון** (נולד ב-1963) הוא קצין משטרה ישראלי בדימוס בדרגת תת-ניצב. בתפקידו האחרון כיהן כסגן מפקד מחוז תל אביב.

## ביוגרפיה
אוחיון למד בכפר הנוער בן שמן ושירת בצה"ל בחטיבת גולני. ב-1985 התגייס לשורות משטרת ישראל. שירת ביחידה המרכזית של מחוז תל אביב, פיקד על תחנת המשטרה במזרח ירושלים, פיקד על היחידה למקומות קדושים בירושלים, עמד בראש מדור מבצעים ובראש מחלקת מבצעים באגף המבצעים. ביולי 2009 מונה למפקד מרחב יפתח במחוז תל אביב. ביולי 2011 מונה למפקד מרחב ירקון. במהלך כהונתו התמודד המרחב עם המטלות שנבעו ממחאת האוהלים. ב-2012 עמד בראש מפקדה שהוקמה לצורך הריסת הבתים בגבעת האולפנה ובמגרון. במאי 2013 מונה לראש מטה המזכירות הביטחונית של השר לביטחון הפנים.

בתפקידו האחרון שירת כסגן מפקד מחוז תל אביב עד פרישתו ב-2016.

אוחיון נשוי ואב לשלושה. בעל תואר ראשון ביחסים בינלאומיים ותואר שני בלימודי המזרח התיכון.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי כפר הנוער בן שמן
קטגוריה:תתי-ניצבים במשטרת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
שאנטונגוזאורוס

ממוזער|איור אפשרי של שאנטונגוזאורוס
**שאנטונגוזאורוס** (שם מדעי: *Shantungosaurus*) הוא סוג של דינוזאור הדרוזאורי ענק שחי באזור סין בתקופת הקרטיקון עליון. הוא נתגלה בתצורת ואנגשי שבחצי האי שאנדונג שבסין, ונקרא על שמו ב-1973.

## תיאור
### גודל

שאנטונגוזאורוס מהמין *Shantungosaurus giganteus* הוא כנראה הדינוזאור הגדול ביותר בסדרה בעלי אגן דמוי עוף (Ornithschia). אורך הגולגולת הוא 163 ס"מ ואורכו של השלד המשוחזר שבמכון הגאולוגי של סין שבבייג'ינג הוא 14.72 מטר. במשך שנים נחשב לדינוזאור בעל אגן דמוי עוף הגדול ביותר עד לגילויו של *Zhuchengosaurus maximus* (ג'וצ'נגוזאורוס) שאורכו היה 16.6 מטר. עם זאת, ייתכן שדינוזאור זה הוא פשוט פרט מבוגר של שנטונגוזאורוס (ראו בהמשך). משקלו של הפרט הכבד ביותר הוא כ-16 טון.

### מראה

שאנטונגוזאורוס היה הדרוזאור טיפוסי. בחזית פיו היה מקור שטוח דמוי-ברווז נטול שיניים. השיניים רוכזו בסוללות גדולות (היו לו כ-1,500 שיניים) בחלק האחורי של פיו ולעסו את המזון שאכל, שהיה מורכב מצמחים. חור גדול ליד נחיריו היה כנראה מכוסה בשק עור שאותו היה ניתן לנפח לצורכי תצוגה והפקת קול.

## גילוי ומינים

שאנטונגוזאורוס נתגלה לראשונה ב-1973 וידוע מ-5 שלדים חלקיים. הפלאונטולוג הסיני שו שינג (Xu Xing) ועמיתיו שתיארו את השאנטונגוזאורוס דומה מאוד לאדמונטוזאורוס וכנראה היה ה"אח" האסייתי שלו. ב-2007 נתגלו בשאנדונג שבסין מספר שלדים כולל גולגולות, ואלה סווגו כסוג טקסונומי חדש *Zhuchengosaurus maximus* (ג'וצ'נגוזאורוס). עם זאת, מחקר שנערך מצא שככל הנראה ז'וצ'נגוזאורוס הוא בסך הכל פרט מבוגר של שאנטונגוזאורוס.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

ממוזער|700px|מרכז|

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זאורולופיים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באסיה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1973
מחוזות פנסילבניה

במדינת פנסילבניה שבארצות הברית ישנם 67 מחוזות.

הגדול שבמחוזות פנסילבניה הוא מחוז ליקומינג (3,222 קמ"ר), הקטן שבהם הוא מחוז מונטור (342 קמ"ר), והמאוכלס שבהם הוא מחוז פילדלפיה (כ-1,526,006 תושבים נכון לשנת 2010). עיר הבירה, האריסברג, נמצאת במחוז דאופין.

## רשימת המחוזות
ממוזער|450px|שמאל|מפת מחוזות פנסילבניה
ממוזער|450px|שמאל|מפת צפיפות אוכלוסין של פנסילבניה עם חלוקה למחוזות. מעודכן על סמך נתוני מפקד האוכלוסין של 2010

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פנסילבניה
פנסילבניה
קטגוריה:פנסילבניה: גאוגרפיה
נתיב (מחשוב)

**נתיב** במחשוב מציין את המיקום הייחודי של קובץ או תיקיה במערכת הקבצים. ההצבעה על מיקום האובייקט מתבצעת על ידי שמו, כשלפניו מחרוזת המכילה את עץ התיקיות (במידה וקיים) המופרדות על ידי תו תוחם. התווים התוחמים הנפוצים ביותר הם לוכסן (`/`), לוכסן שמאלי (`\`), או נקודתיים (`:`), אך יש כמה מערכות הפעלה המשתמשות בתוחם שונה. נתיבים נמצאים בשימוש נרחב במדעי המחשב כדי, לייצג את מערכות יחסים בספרייה / קובץ, ונפוצים במערכות הפעלה מודרניות. בנוסף הם חיוניים לבניית מען משאבים אוניברסלי (URL).

## נתיב יחסי מול נתיב מוחלט
מערכות יכולות גם להשתמש ב**נתיב יחסי** (הידוע גם בשם **נתיב חלקי**) או ב**נתיב מוחלט** (הידוע גם בשם **נתיב מלא**). נתיב מוחלט ונתיב יחסי, עשויים להצביע על אותו מקום במערכת הקבצים. בעוד שהנתיב המוחלט מכיל את כל המחרוזת משורש מערכת הקבצים ועד האובייקט (קובץ\תיקייה) הרצוי, נתיב יחסי מכיל חלק מהמחרוזת וכולל את שם האובייקט, ולפעמים אף מספר תיקיות נוספות שבעץ מערכת הקבצים, אך אינו מגיע עד השורש. בנתיב יחסי תוכנת המחשב יודעת לחפש את האלמנט המבוקש על פי שגרת חיפוש ידועה מראש.

### דוגמאות
נתיב מוחלט בלינוקס
 /home/users/c/computerhope/public_html/cgi-bin 
נתיב יחסי בלינוקס
 public_html/cgi-bin
נתיב מוחלט בחלונות
 C:\Windows\calc.exe
נתיב יחסי בחלונות
 calc.exe
נתיב מוחלט בכתובת URL
 http://www.computerhope.com/oh.htm
נתיב יחסי בכתובת URL
 oh.htm

## קישורים חיצוניים
* הגדרת נתיב במיזם המידע של לינוקס (LINFO)
* [על שמות קבצים, נתיבים, ורווחים בין שמות](http://msdn.microsoft.com/en-us/library/aa365247(VS.85).aspx) בספריית MSDN
* נתיב, נתיב מוחלט ויחסי באתר Computer Hope

קטגוריה:מערכות קבצים
משה ברקת

**משה בָּרֶקֶת** (נולד ב-27 בספטמבר 1966) הוא קצין משטרה בדימוס בדרגת ניצב, בתפקידו האחרון כיהן כמפקד מחוז מרכז במשטרת ישראל.

## ביוגרפיה
ברקת נולד בירושלים ולמד בתיכון בית הספר רנה קסין בשירותו הצבאי שירת ברקת באגף המודיעין. התגייס לשורות משטרת ישראל ב-1992. את שירותו התחיל ביחידה המרכזית של מחוז ירושלים, ושירת במחוז בתפקידי קצונה. לאחר מכן שירת במטה הארצי כראש מדור סדר וביטחון/מחקר. ב-2006 מונה למפקד היחידה למקומות קדושים בירושלים, בהמשך שירת כראש מדור מבצעים, עוזר המפכ"ל דודי כהן ומפקד מרחב דוד במחוז ירושלים. ב-2013 מונה לראש חטיבת שיטור וקהילה. במהלך כהונתו מונה ב-2014 לראש צוות הבדיקה לנושא הכשל המשטרתי בטיפול בשיחה בין הנער החטוף גיל-עד שער למוקד חירום של מחוז ש"י.

מונה למזכיר הביטחוני של השר לביטחון פנים בתקופת כהונתו של יצחק אהרונוביץ', ופעם נוספת בתקופת כהונתו של גלעד ארדן בשנת 2014.

ב-18 בפברואר 2016 הועלה לדרגת ניצב וב-16 במאי נכנס לתפקידו כמפקד מחוז ש"י. בפברואר 2021 מונה למפקד מחוז מרכז. באוקטובר 2020 פורסם בכאן חדשות כי ברקת הפר את מגבלות הסגר השני משסעד לצד יותר מעשרה אנשים, בחדר קטן וממוזג וללא חלונות. ביולי 2021 הכריז כי בכוונתו לפרוש מהמשטרה.

## השכלה וחיים אישיים
בעל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון והאסלאם ותואר שני בקרימינולוגיה. הוא נשוי לרינה ואב לשניים. מתגורר במודיעין.

## קישורים חיצוניים

*
## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי תיכון רנה קסין
קטגוריה:ניצבי משטרת ישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז ש"י במשטרת ישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז המרכז במשטרת ישראל
קטגוריה:מודיעין-מכבים-רעות: אישים
קטגוריה:מזכירים ביטחוניים לשר לביטחון הפנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
שלמה במברגר

רבי **שלמה זלמן במברגר** (תקצ"ה - תרע"ח, מכונה **הרב מזנהיים**) היה רבה של זנהיים (כיום בצרפת) (). מחבר ספרות תורנית ומחבר הספר לימוד ערוך על ספר הערוך.

## קורות חייו
נולד בב' באייר תקצ"ה (1835) בוויסנברון, פרבר של וירצבורג, גרמניה, לרבי יצחק דב במברגר.

בסביבות שנת תרכ"ב נשא את לאה בת הרב אברהם אדלר אב"ד אשפנבורג.

היה זמן קצר מורה בהאספורט ובזלצבורג. הוסמך לרבנות על ידי רבי יעקב אטלינגר באלטונה ועל ידי רבי מנחם דרייפוס בזלצבורג.

לאחר מכן עבר ללנגנאו, שווייץ, שם, בשנת תרל"ה נפטרה אשתו.

בשנת 1881 תרמ"א עבר לנידרהגנטל, ובשנת 1886 תרמ"ו החל לכהן כרבה של זנהיים.

במלחמת העולם הראשונה התחוללו בזנהיים קרבות קשים בין הצרפתים לגרמנים ומשום כך נאלצו רוב היהודים לברוח מהעיר והרב במברגר עבר לגור אצל בנו נפתלי בקיצינגן.

נפטר בוירצבורג בכ"ו באדר תרע"ח, לאחר מחלה קשה.

בנו הוא הרב פינחס במברגר. בן נוסף היה ד"ר יצחק במברגר.

## חיבוריו
*הגיון שלמה - תיקונים וביאורים לספר הערוך על פי כתב יד, מגנצא: יחיאל בריל, תרל"ה

*למוד ערוך - פירוש תיבות ועניינים בהלכות ואגדות בתוך ספר הערוך ראש השנה, תענית, סוכה, מגילה, ברכות, שבת

*קונטרס תודה
*ליקוטים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* שלמה במברגר (נינו), מזקנים אתבונן, תרגומים אודותיו מעיתונות גרמנית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים גרמנים
שלמה במברגר
קטגוריה:פרשני הערוך
קטגוריה:ילידי 1835
קטגוריה:נפטרים ב-1918
לוריס עפארה

**לוריס עפארה** (נולדה ב–6 במרץ 1980) היא קראטיסטית ערביה ישראלית בעבר. היא אלופת ישראל 7 פעמים ברציפות (2004 - 2010), אלופת שלוש מכביות (2005, 2009 ו-2013) ובעלת מדליית ארד באליפות אירופה בקראטה במשקל 53 ק"ג (סטוונגר 2006) במקצה הקרבות. בכך הייתה לישראלית הראשונה שהגיעה להישג זה.

## ביוגרפיה
לוריס עפארה, ערביה נוצרייה ישראלית, נולדה וגדלה בכפר מזרעה. בנעוריה למדה בתיכון מעלות תרשיחא. בעלת תואר ראשון בחינוך גופני מטעם מכללת אוהלו. כבר מילדותה אהבה לעסוק בפעילויות ספורטיביות, כמו ריצת שדה ועד גיל 16 השתלבה בהן במסגרת בית הספר ובפעילות בצופים.

בכפר בו גדלה, קראטה היה תחום המיועד לבנים בלבד. בשל סיבה זו נבצר ממנה להשתתף בחוג, דבר שהגביר את רצונה להשתתף למרות היותה בת. עם הזמן נרשמה לחוג קראטה בהדרכתו של המאמן ג'יהאד חדד בעמותת "שוטוקאן ריו נהריה", ושנה לאחר מכן עברה להתאמן בהדרכת סנסאי אריה פרקש. לצד עם עמית מוסקוביץ, ועוד כמה נוספים. מאז, היא השתתפה בכל שנה באליפות המועדונים ובאליפות הקראטה המסורתית, וזכתה במקום הראשון בקרבות.

### אלופת ישראל
בשנת 2004, זכתה עפארה לראשונה בקריירה שלה במדליית זהב באליפות ישראל. תחרות זו היוותה כרטיס כניסה לנבחרת ישראל ותחילת הקריירה התחרותית.

### מדליית ארד היסטורית באליפות אירופה
באליפות אירופה בקראטה  שנערכה בסטוונגר שבנורווגיה במאי 2006 זכתה עפארה במדליית ארד ובכך הייתה לספורטאית הישראלית הראשונה שזכתה במדליה בענף הקראטה התחרותי.

בשנת 2008 זכתה עפארה במדליית זהב באליפות הפתוחה של הונגריה שנערכה בבודפשט, בשנת 2009 היא סיימה במקום רביעי במשחקי העולם בקראטה שנערכו בטאיוואן בקרבות ובאותה שנה, היא זכתה באליפות יוון הפתוחה במדליית זהב.

במכביה השמונה-עשרה שנערכה בשנת 2009 זכתה עפארה בשתי מדליות זהב, אחת בקרבות עד משקל 55 ק"ג והשנייה בקרבות קבוצתית.

בשנים 2011–2012 זכתה עפארה במדליות זהב במשחקי אס"א שנערכו באילת.

## קידום ספורט נשי
משנת 2001 מאמנת עפארה בכפר מזרעה שלוש קבוצות קראטה, בהן יש רוב של נערות. היא שגרירה בפרויקט אתנה (איגוד לקידום נשים בספורט) בענף הקראטה ומשמשת כאחראית על איתור נערות בענף זה והכנתן לרמה התחרותית.

בשנת 2010 סיימה עפארה את הקריירה התחרותית שלה, ומאז היא שותפה בקידום ספורטאיות נוספות בענף.

## קישורים חיצוניים

* לוריס עפארה, באתר *karate records* 
* 
* תמונות מהקרבות של לוריס עפארה במשחקי העולם 2009, באתר "אילת"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספורטאיות ערביות ישראליות
קטגוריה:אלופות המכביה
קטגוריה:קראטיסטיות ישראליות
קטגוריה:קראטיסטים ישראלים
קטגוריה:בוגרות תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1980
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
פרץ עמר

**פרץ עמר** (נולד ב-1961) הוא קצין במשטרת ישראל בדרגת ניצב המכהן כראש המנהלת להגנה אזרחית.

## ביוגרפיה
נולד במושב שרשרת לעזיזה ועמוס שעלו בשנת 1949 מן האי ג'רבה אשר בתוניסיה והתיישבו בנגב. למד בבית הספר האזורי "מעגלים". עמר שירת בשירות הסדיר כחובש קרבי במשמר הגבול, ב-1982 עבר למשטרה הכחולה. שירת כחובש בחיל הרפואה. ב-1986 סיים קורס קציני משטרה ומונה לקצין חובשים. ב-1987 מונה למפקד בית המעצר. בהמשך שירותו שימש ראש לשכת תנועה נגב. ב-1995 קודם לדרגת סגן ניצב. פיקד על שלוש תחנות משטרה במחוז הדרום: תחנת העיירות, תחנת דימונה ותחנת באר שבע. ב-2006 מונה לסגן מפקד מרחב לכיש ולאחר מכן שירת כקצין אג"ם של מחוז הדרום. ביולי 2011 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה למפקד מרחב נגב.

ב-2014 מונה לסגן מפקד מחוז דרום. בדצמבר 2017 הועלה לדרגת ניצב ומונה למפקד מחוז חוף. בינואר 2021 מונה למפקד מחוז דרום ובפברואר נכנס לתפקידו.

במהלך חודש מאי 2021 במסגרת מבצע שומר החומות התמודד יחד עם פיקוד המשטרה של מחוז דרום, מול אלימות ביישובים הבדואים, אלימות חסרת תקדים, וכך אמר בדיון בוועדה לביטחון הפנים של הכנסת:

"כבישי הנגב היו מלאים באבנים, זכוכיות, אפילו הפילו עמודים – כדי להפיל עמוד על כביש צריך עבודה לא קטנה, זה סיכן בעיקר את הבדואים". עוד הוסיף ניצב עמר "הובאו לבית המשפט 135 עצורים עם כתבי אישום חמורים ביותר, מימיי לא ראיתי כתבי אישום כל כך חמורים".

ביוני 2023 מונה למפקד מחוז תל אביב וביולי נכנס לתפקידו. כיהן בתפקיד עד ספטמבר 2024.

בספטמבר 2024 במסגרת סבב מינויים במשטרת ישראל השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר קיבל את המלצתו של המפכ"ל דני לוי למנות את עמר לתפקיד ראש מנהלת הגנה אזרחית ובשנת 2025 ימונה עמר לתפקיד סגן המפכ"ל.

עמר תושב מושב שרשרת, נשוי ואב לארבעה. בן דודו הוא שמעון מזוז, לשעבר ראש המועצה המקומית מיתר.

## קישורים חיצוניים

* תמי מאור, מפקד חדש למרחב נגב, אתר Local
* פרץ עמר באתר משטרת ישראל
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ניצבי משטרת ישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז חוף במשטרת ישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז הדרום במשטרת ישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז תל אביב במשטרת ישראל
קטגוריה:שרשרת: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
רפאל משה בולה

רבי **רפאל משה בולה** (סלוניקי - כ"ז באדר תקל"ג, 20 באפריל 1773, ירושלים) היה רב מחכמי ירושלים. שימש תקופה קצרה בתפקיד הראשון לציון.

מיצירתו התורנית נודע בעיקר ספרו "גט מקושר" העוסק בהלכות ומנהגי גירושים וגיטין.

## ביוגרפיה
נולד ככל הנראה בסלוניקי לרב יוסף בולה (נפטר א' בחשוון ה'ת"ק), נשא את בתו של הרב שמואל קמחי. בצעירותו שימש תקופה מסוימת כרב באנקונה, שבמארקה, איטליה. עלה לארץ ישראל, והשתקע בירושלים.

בשנת תקי"ב (1752) יצא כשד"ר היישוב הירושלמי לטורקיה. במהלך שהותו בה הדפיס בקושטא את ספרו הראשון, קובץ הדרשות "חיי עולם". מדבריו בהקדמת ספרו זה עולה שבתקופתו גבר קצב העלייה לירושלים, והדבר עורר את חמתם של הערבים המקומיים.

חזר לירושלים והיה מחכמי ישיבת "נוה שלום", לאחר פטירת ראש הישיבה הקודם, רבי ישראל יעקב אלגאזי בקיץ תקט"ז, התמנה במקומו כראש הישיבה. בשנת תקי"ח הוא מוזכר בתואר נשיא הישיבה.

בשנת תקכ"ז הדפיס בקושטא את ספרו "גט מקושר", ספר זה הקנה לו פרסום נרחב גם בעולם התורה באירופה. אולם אף שהספר עוסק לפרטי פרטים בצורת סידור הגירושים מן הפן ההלכתי, וזכה לשבחים רבים מחכמי דורו, הוא לא התקבל כספר-עזר מעשי במערכת בתי הדין, יש שתולים זאת בכך שלא פוצלו ההלכות המעשיות לפרטיהן, מנימוקי הפסיקה, מה שמקשה מאוד את הקריאה השוטפת.

בשנת תק"ל חתם על איגרת שליחותם של ר' יום טוב אלגאזי ור' יעקב חזן.

ביום י"ח באב תקל"ב, נפטר הראשון לציון רבי חיים רפאל בן אשר, והוא התמנה תחתיו לכהונת הראשון לציון. באותה עת שרר בירושלים רעב, וכמה מאות מתושביה מתו כתוצאה מהרעב וממחלות נלוות. גם רבי רפאל משה בולה היה בין החולים.

הוא נפטר בירושלים ביום כ"ז באדר תקל"ג, 20 באפריל 1773 ונטמן בהר הזיתים; בח' בניסן תקל"ז (15 באפריל 1777) נפטרה רעייתו זינבול ונטמנה לצדו.

### משפחתו
* בנו היה רבי שלמה בולה, מחבר הספר "לחם שלמה" (שאלוניקי תקנ"ה).
* בתו נישאה בזיווג שני לרב יום טוב אלגאזי, מדייני בית דינו ויורשו בתפקיד הראשון לציון.

## מינויו כראשון לציון
רבי רפאל משה בולה שימש זמן קצר בתפקיד הראשון לציון, כפי הנראה מדובר היה במינוי של פשרה זמנית. עם פטירת הראשון לציון רבי רפאל מיוחס, ציווה למנות כיורשו את בנו הרב משה יוסף מרדכי מיוחס. מינוי זה התעכב, כי אנשי ירושלים העדיפו למנות את הרב יום טוב אלגאזי שהתגורר בירושלים ונחשב לאחד מגדולי התורה. נראה שבתקופת ביניים זו מונו לתפקיד הרבנים חיים רפאל בן אשר, ואחריו רבי רפאל משה בולה. לאחר פטירת הרב בולה, מונה לתפקיד הרב אלגאזי, ופרצה מחלוקת סביב המינוי. המחלוקת נפתרה כאשר הלכה לעולמה אשתו של הרב מיוחס הבן, הוא נשא בזיווג שני את בתו של הרב אלגאזי והשנים נעשו לידידים טובים. לאחר פטירת הרב אלגאזי, מונה הרב מיוחס הבן לכהונת הראשון לציון.

## לקריאה נוספת
* משה גאון, **[[יהודי המזרח בארץ ישראל (ספר)|יהודי המזרח בארץ ישראל]]**, ח"ב, ירושלים, תרצ"ח. עמ' 132–134.

## קישורים חיצוניים
;אודותיו
* 
* 
* 

;חיבוריו
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשונים לציון
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1773
אליפות אירופה בשחייה 1950

**[[אליפות אירופה בשחייה|אליפות אירופה השביעית בשחייה]]** נערכה בווינה שבאוסטריה מ-20 עד 27 באוגוסט 1950. 

## שחייניות מצטיינות
* אירמה הייטינג-שומאכר () הייתה השחיינית המצטיינת של האליפות לאחר שזכתה ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב ומדליית כסף אחת.

## שחיינים מצטיינים
* אלכסנדר ז'אני () ויוראן לארסון () היו השחיינים המצטיינים של האליפות לאחר שזכו כל אחד ב-3 מדליות, 2 מדליות זהב ומדליית כסף אחת.

## טבלת מדליות כללי

## כדורמים

## קפיצה למים
### נשים

### גברים

## שחייה
### נשים

### גברים

## קישורים חיצוניים

* כל המנצחות באליפות אירופה בשחייה, באתר *gbrathletics* 
* כל המנצחים באליפות אירופה בשחייה, באתר *gbrathletics* 

1950
קטגוריה:1950 בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט באוסטריה
קטגוריה:וינה: ספורט
גט מקושר (פירושונים)

במשפט העברי **גט מקושר** הוא סוג של שטר, שנתקן על ידי חז"ל כדי לשמש כגט לכוהנים שרוצים לגרש את נשותיהם. במשך השנים עשו חכמים שונים שימוש מושאל בשם זה, כשם לספריהם העוסקים בהלכות הגט והגירושים. כדי להבחין ביניהם, מקובל בספרות השו"ת להביא את דבריהם תוך אזכור שם המחבר, לעיתים בקצרה: "גט מקושר (נבון)", או: "גט מקושר (בולה)".
משחק השקט

**משחק השקט** הוא משחק ילדים חברתי חינוכי.

## שיטת המשחק
מטרת המשחק היא לשמור על שקט לאורך זמן רב ככל הניתן. במהלך המשחק נאסר על המשתתפים לדבר, לצחוק ואף להשמיע קולות לא רצוניים כגון עיטוש (אפצ'י) . כל משתתף במשחק המשמיע קול נפסל, עד שנותר שחקן אחד, שהוא המנצח במשחק. בגרסאות מסוימות של המשחק, מותר למשתתפים לנסות להצחיק את המשתתפים האחרים באמצעות הבעות פנים או התנהגות מצחיקה, בניסיון להביא לפסילתם, אולם לרוב נאסר על מגע פיזי בין המשתתפים (כך שאסור לדגדג את המשתתפים על מנת לנסות ולהביא לפסילתם).

במשחק זה נעשה שימוש בגני ילדים, בבתי ספר וכן בעת נסיעה ברכב עם ילדים.

## עוד שיטה לשחק את המשחק
כל המשתתפים עומדים במעגל, עם מים בפה. ומנסים להצחיק את המשתתפים האחרים או שמישהו נטרלי מנסה להצחיק אותם. אם מישהו מהמשתתפים צוחק הוא נפסל וגם משפריץ את המים שהיו בפיו על חבריו.

## לקריאה נוספת

*Creating Readers: Over 1000 Games, Activities, Tongue Twisters, Fingerplays, Songs, and Stories to Get Children Excited about Reading by Pam Schiller, Gryphon House, Beltsville, Maryland (2001). 447 pages. .


שקט
קטגוריה:משחקי חברה