open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קבוצה פורשת

**קבוצה פורשֹת** (או **קבוצת יוצרים**) היא קבוצת וקטורים שבאמצעותם ניתן להציג כצירוף ליניארי את כל ואך ורק וקטורים במרחב הנפרש.

קבוצת כל הצירופים הליניאריים של איברי קבוצת וקטורים נתונה A מסומנת ב-\operatorname{Sp}(A). ניתן להראות שקבוצה זו תמיד מקיימת את אקסיומות המרחב הווקטורי, ולכן ניתן לדבר על "המרחב הנפרש על ידי הקבוצה A". בהתאם לכך, S פורשת את V אם ורק אם V=\operatorname{Sp}(S).

קבוצה פורשת מינימלית, או קבוצה פורשת בלתי תלויה, מהווה בסיס למרחב הווקטורי. אם משמיטים מקבוצה כזו וקטור אחד (או יותר), היא כבר לא פורשת. אם קבוצה זו אינה מינימלית אז קיים בקבוצה וקטור שניתן להצגה כצירוף ליניארי של האחרים ולכן היא תלויה ליניארית.

## הסבר אינטואיטיבי
נתבונן במערכת הצירים הקרטזית הדו-ממדית במישור. מערכת זו מתוארת על ידי שני הווקטורים (1,0) ו-(0,1) אשר פורשים את כל המישור: ניתן לייצג כל וקטור על המישור כצירוף ליניארי של שני וקטורי היחידה האלה. אף על פי שנוח להשתמש במערכת צירים זו, אין זו מערכת הצירים היחידה שפורשת את המישור - כל זוג וקטורים שאינם תלויים ליניארית יכולים לפרוס את המישור. אם הווקטורים תלויים ליניארית, הם "יושבים" על אותו ישר ולכן אינם יכולים לפרוס את המישור.

אפשר לתת משל ממכונית על שלט בעלת מקש שליטה אחד. לעולם לא יהיה אפשר להגיע איתה לכל מקום על מרחב הרצפה, כי השליטה בה היא רק האם להזיז את המכונית קדימה ואחורה. אך אם נוסיף למכונית כפתור שליטה נוסף שנע לצדדים, נקבל שליטה בשני וקטורי כיוון, שאינם תלויים ליניארית, ובעזרתם נוכל להגיע - אם נקיש את "הצירוף ליניארי" הרצוי - לכל מקום ברצפה.

כעת, דמיינו לעצמכם שכפתור השליטה השני אינו פונה ימינה ושמאלה אלא בזווית מסוימת. שינוי זה אולי יסרבל את השליטה במכונית, אבל לא ישנה את העובדה שהמכונית תוכל להגיע לכל נקודה שנרצה (עם צירוף ליניארי אחר). רק במקרה שהכפתור השני ישלוט גם הוא על ההתקדמות קדימה או אחורה (אפילו אם יש לו רגישות שונה), לא נוכל לפרוש את המרחב כי הווקטורים תלויים ליניארית.

ניתן להרחיב את מושג הפריסה למערכת מרובת ממדים. אם יש לנו רחפן, נצטרך כפתור שליטה נוסף כדי להביא את הרחפן לכל נקודה במרחב, משום שרחפן נע בשלושה ממדים ולכן הוא צריך 3 וקטורים שונים כדי לפרוס את המרחב. בהכללה, לכל מרחב n ממדי דרושים n וקטורים בלתי תלויים ליניארית כדי לפרוס אותו. וקטורים אלה נקראים הבסיס של המרחב.

## דוגמאות
* הקבוצה \{1\} פורשת את קבוצת המספרים הממשיים, מפני שכל מספר ממשי הוא צירוף ליניארי שלה (כי לכל מספר ממשי x קיים \lambda \in \R כך שמתקיים x = \lambda \cdot 1). בדומה, כל קבוצה של מספרים ממשיים – למעט הקבוצה הריקה ויחידון האפס (\{0\}) – פורשת את קבוצת כל המספרים הממשיים ׁ(אבל לאו דווקא פורשת מינימלית). למשל: \{8\}, המספרים הטבעיים \N או \{5,3.6\} הן כולן קבוצות אשר פורשות את המספרים הממשיים.
* הקבוצה \{(3,0)\} פורשת את המרחב A = \{(x,0): x\in \R\}, כי לכל v\in A, קיים \lambda \in \R כך שמתקיים v = \lambda \cdot (3,0).
בהתאם לדוגמאות שלעיל נוכל לסמן:
*\R = \operatorname{Sp}( \{ 1\}) = \operatorname{Sp}(\{ 8\})=\operatorname{Sp}(\N)
* A=\operatorname{Sp}(\{(3,0)\}) .

## לקריאה נוספת
* 
* Brian P. Rynne & Martin A. Youngson (2008). *Linear Functional Analysis*, page 4, Springer .

## קישורים חיצוניים
* Linear Combinations and Span: Understanding linear combinations and spans of vectors, khanacademy.org.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלגברה
The Age

**The Age** הוא עיתון יומי אוסטרלי בפורמט טבלואיד, בבעלות חברת "Nine Entertainment".

העיתון נוסד ב-17 באוקטובר 1854, והופץ מהעיר מלבורן על ידי "The Age Company LTD". העיתון הופץ תחילה במדינת ויקטוריה, אך מופיע כיום גם במרבית האזורים האחרים בדרום אוסטרליה. כיום העיתון קיים גם בגרסת אינטרנט.

## קישורים חיצוניים

* 

* 


קובץ:The Age first edition, Melbourne Museum.jpg|הגיליון הראשון של העיתון, 1854
קובץ:TheAgeFrontPage110606.jpg|גיליון של העיתון משנת 2006


קטגוריה:אוסטרליה: עיתונים
מוזיקת צ'יל-אאוט

**צ'יל-אאוט** (באנגלית: **Chill-out**) הוא מונח המשמש לתיאור סגנונות מוזיקליים שונים אשר מטרתם הרגעה, או השראת אווירה נינוחה בעת השמעתם. מוזיקת צ'יל אאוט היא לא אלקטרונית בהכרח, אם כי לרוב נעשה ביצירתה שימוש באלמנטים אלקטרוניים.

כמו כן, בשל ההגדרה הבעייתית של סגנון זה, הרי שהוא חופף עם ז'אנרים רבים אחרים, בין אם במוזיקה האתנית, האלקטרונית או אפילו הג'אז. קשה להצביע על חלוצים בז'אנר מאחר שנדמה שמוזיקה רגועה הייתה מאז ומתמיד.

בשנים האחרונות ניתן להבחין בדבר אחד בולט בסגנון המוזיקה שהוגדרה כ"צ'יל אאוט". מתוך כמה וכמה הרכבים מוכרים וגם כאלה שלא, קיים הרכב בולט אחד - "אניגמה". ההרכב, בראשו של מיכאל קרצו, יצר מוזיקה מרגיעה של צלילים בשילוב אלמנטים אלקטרוניים, אשר לרוב מלווה בשירה או קולות רקע בלבד. קיימים לחנים רבים שלהם אשר נוצלו כפסקולים לסרטים רבים ונעימות רקע. למרות שישנם אנשים שלא מגלים חיבור לסגנון זה, יש המזהים בין יצירותיהם את המפורסמת שבהן - "Return To Innocence". יצירות אחרות מקבלות עוצמה רבה יותר, שאינה בהכרח מרגיעה. בין המרגיעות אפשר להבחין בקיומן של מנגינות חושניות. דוגמה ליצירה שכזו ניתן למצוא בשיר "Smell of Desire", שאפילו שמו מרמז לכך. הלחן הוא שונה עם מקצב לא רועש אך ששומר על עוצמתו. בכלל בכל היצירות של הרכב זה יש משהו גותי, אפלולי ומסתורי. לרוב מנגינות ללא מילים אך עם אמירה מאוד מובהקת.

קיימים עוד הרכבים שונים ומוכרים בני זמננו. "ואנגליס" הוא מבין המוכרים ביותר, אשר לרוב משתמשים במנגינותיו כמוזיקת חתונות. אולם, כאן מדובר במשהו שונה. ישנן יצירות שמזכירות בלחן שלהם משהו כנסייתי ומאוד רוחני. יש כאלה מכילים טקסטים המדברים על נצרות.

רצועת צ'יל אאוט Wickethewok - Deepecho
קובץ:Wickethewok - Deepecho.ogg

## ראו גם
* מוזיקת העידן החדש
* אמביינט
* טריפ הופ

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
מונטיפיורי

**מונטיפיורי** הוא שם משפחה יהודי-איטלקי (ממשפחה ענפה מרקע יהודי-ספרדי). פירוש השם בעברית הוא **הר פרחים**.

קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
קטגוריה:שמות משפחה ביהדות ספרד ופורטוגל
סינת'-פופ

**סינת'-פופ** (באנגלית: **Synth-pop**), **סינתיסייזר פופ** (**Synthesizer pop**) או **טכנו-פופ** (**Techno-pop**) הוא ז'אנר מוזיקלי אשר פרח בסוף שנות ה-70 והפך לדומיננטי במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20.

סינת'-פופ הוא פופ של סינתיסייזרים כפי שעולה משמו. הז'אנר במובנים רבים פרץ את הדרך למוזיקה אלקטרונית שבאה לאחר מכן.

## היסטוריה
בין חלוצי הז'אנר ניתן למנות את קרפטוורק (Kraftwerk), דוראן דוראן (Duran Duran), היומן ליג (The Human League) ודפש מוד (Depeche Mode). רבים מן ההרכבים היוצרים סינת'-פופ מזוהים עם תרבות הדארק.

מדובר ביוצרים שבחרו לנסות ליצור מוזיקה מצלילים סינתטיים לחלוטין ולא לצרף כלים נוספים מעבר לסינתיסייזרים שלהם, לפחות בתחילת דרכם.

מאחר שמכשירים אלו לא היו מפותחים אז כשם שהם היום, נשמעו הצלילים צורמים ומוזרים, ולא היה שינוי משמעותי בגון הצליל בין שיר לשיר מאחר שלסינתיסייזרים לא היה מבחר צלילים עשיר.
עם השנים עברו האמנים למכשירים משוכללים יותר ולסימפול צלילים (הקלטת דגימות והכנסתם לקטע מוזיקלי כמקצב, כמוזיקה תווית של ממש ואף כקטע בפני עצמו). הצליל הפך חם יותר, והסינת'-פופ נכנס לתקופתו הפחות פופית והיותר דרמטית ואף גותית במקרים מסוימים.

בתקופה הזו הצליח לברוח הסינת'-פופ מעט הצידה מתדמית הפופ הנערית שהוצמדה לו ונכנס לנישות יותר "איכותיות" של מוזיקה מיוחדת וטקסטים עמוקים יותר.

לאט לאט לקחו על עצמם אמנים רבים בשנות השמונים את הסינת'-פופ כז'אנר מוביל ויצרו מה שנחשב ליצירות מופת במוזיקה של שנות השמונים. ביניהם, מעבר לאמנים שהוזכרו כבר, אן קלארק (Anne Clark), תומאס דולבי (Thomas Dolby), ניו אורדר (New Order), יורית'מיקס (Eurithmics), אולטראווקס (Ultravox), סופט סל (Soft Cell), Trans-X, אלפאוויל (Alphaville) ורבים אחרים. לקראת תחילת שנת 2008 האלקטרופופ, שהוא גרסה אלקטרונית יותר של סינת'-פופ, חזר להופיע בשירים בעיקר בזכות חלוצת האלקטרופופ הזמרת השוודית MO. בין השירים עליה היא חתומה הם kamikaze והשיר שבו השתתפה lean on אשר צבר למעלה ממיליארד צפיות.

## סינת'-פופ בישראל
בסגנון הסינת'-פופ בישראל פעילות בעיקר הלהקות אתניX ומטרופולין. בעבר הייתה פעילה גם להקת אולטראס שהפסיקה את פעילותה לאחר כמה שנים של פעילות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:סגנונות פופ
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:שנות ה-1970 במוזיקה
קטגוריה:שנות ה-1980 במוזיקה
כינוי מקור

**כינוי מקור** הוא סוג של זכות קניין רוחני על שמות של מוצרים שקשורים לשם גאוגרפי של חבל ארץ, אזור או מדינה, הכלול בשמו של מוצר, ובא ללמד שמקורו שם ושאיכותו או תכונותיו הן בעיקרן פרי אותה סביבה גאוגרפית, טבעה ואנשיה. בכינוי מקור, לא די בקשר גאוגרפי לאזור מסוים, אלא ישנה דרישה נוספת – שהאיכויות של המוצר הן תוצאה של מאפייני אותו אזור גאוגרפי – למשל תנאי אקלים, מים, חלב, גפנים, מיומנויות ומסורת של היצרנים באותו אזור. לא משנה מהו גודלו של האזור.

דוגמה מוכרת היא "שמפניה" ליין מבעבע שמיוצר בחבל שמפאן בצרפת, וגבינת פרמז'ן, מחבל פרמה באיטליה.

## הסדר ליסבון
"הסדר ליסבון" הוא אמנה בינלאומית שנועדה לתת למדינות החתומות באמנה הגנה מוגברת לכינויי מקור. ההסדר בא להבטיח הגנה לכינויי מקור מפני חיקוי או גזילה, גם אם השימוש הבלתי מורשה בכינוי איננו כרוך בהטעיה. הסדר זה שונה מהסדרים ואמנות קודמות, בקשר לסימני מסחר: אמנת פריז בדבר הקניין התעשייתי (1883) והסדר מדריד בדבר מניעת ציוני מוצא כוזבים/מטעים (1891).

הסדר ליסבון חל על כינוי מקור אשר מוגדר בחוק כאמור לעיל. באמנת פריז, שהסדירה בין היתר היבטים של סימני מסחר, לא הייתה התייחסות והגדרה לכינוי מקור וציון המוצא. הסדר מדריד לא הגדיר מהו ציון המוצא ולא הסביר מה הכוונה בכך. הוא קבע כי ציון מדינה או חבל ארץ במדינה הוא מקום המוצא של מוצר מסוים. הסדר מדריד, וההתייחסות בו לציון מוצא, אינו דורש שלמוצר יהיו תכונות מיוחדות ו/או דרישות מיוחדות לאזור המוצא. הוראות הסדר מדריד מצאו ביטוי בפקודת סימני הסחורות, אשר התייחסה לציוני מוצא ולא לכינויי מקור, ולמעט שני חריגים, האיסור לפי פקודה זו מתייחס לגבי ציון מוצא כוזב, מצב שבו הציון עלול להטעות את הציבור בקשר למקור המוצא (החריגים הם ביחס לפרי הדר וליין).

הטכניקה של ההגנה, כפי שנקבעה באמנה, שונה מטכניקות רגילות, ולפיה יש לכל מדינה אפשרות לקבוע לעצמה את ההגנה על האזורים הגאוגרפיים בתחומה, כלומר כל מדינה לעצמה וליצרנים שלה, מחליטה על ההגנה. בשעה שמדינה הסדירה את נושא ההגנה הגאוגרפית על הייצור, אזי המדינה (להבדיל מבעל הזכות היכול להשתמש בכינויי המקור) פונה למשרד הבינלאומי אשר נקבע לפי הסדר ליסבון – WIPO – הארגון העולמי לקניין רוחני של האו"ם היושב בז'נבה.

נכון למאי 2015 היו חתומות באמנה 30 מדינות.

## בישראל
בישראל מבוססת ההגנה על חוק הגנת כינויי מקור וציונים גאוגרפיים, משנת 1965. החוק מיישם בישראל את הסדר ליסבון.

ישראל הצטרפה להסדר זה בשנות השישים, בעיקר כדי להגן על אזור מסוים אחד – JAFFA. כינוי מקור זה היה הכינוי הישראלי היחיד מתוך 650 כינויים מוגנים במשך יותר מחמישים שנה. בשנת 2020 רשמה המועצה האזורית מטה יהודה את הכינוי "יהודה" ככינוי מקור ליינות המיוצרים בשטחה, לצד חמישה כינויי מקור נוספים.

## ראו גם
* מעמד גאוגרפי מוגן

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:קניין רוחני
תוכנית Hello world

[שמאל|ממוזער|320px|תוכנית "Hello world" ב[שפת תכנות|שפת Java, שנכתבה ובוצעה בסביבת הפיתוח המשולבת Eclipse]]
[ממוזער|תוכנית "Hello world" ב [C (שפת תכנות)|C]]
 

**תוכנית "Hello World"** (מילולית: "שלום, עולם") היא תוכנית מחשב המדפיסה את המחרוזת "Hello World" בהתקן תצוגה. משתמשים בה בהדגמות ללימוד שפות תכנות שונות, ועבור תלמידים רבים היא מהווה את ניסיון התכנות הראשון שלהם בשפה.

לרוב, כתיבת תוכנית כזו היא עניין פשוט מאוד, במיוחד בשפות המתבססות על שורת פקודה (למשל במעטפת פקודה) כדי להוציא את הפלט. אומנם יש שפות שבהן זהו עניין מסובך, במיוחד אם יש צורך בממשק משתמש גרפי (GUI).

תוכנית "hello world" יכולה להיות שימושית כדי לבדוק שהמהדר, סביבת הפיתוח וסביבת הריצה של השפה הותקנו כראוי. הגדרת כלי התכנות מאפס עד למצב שבו תוכנות פשוטות יכולות להתהדר ולרוץ, יכולה לדרוש עבודה רבה. לכן יש טעם גם בשימוש בתוכנה פשוטה כדי לבדוק מערכת כלי תכנות חדשה.

בזמן שתוכנות בדיקה קטנות היו קיימות מאז שהחל התכנות להתפתח, מסורת השימוש ב-"Hello World" כהודעת בדיקה הושפעה מתוכנית דוגמה, שהופיעה בשנת 1974 בספר "The C Programming Language", שחיברו בריאן קרניגהאן ודניס ריצ'י. תוכנית הדוגמה מהספר מדפיסה `"hello, world".`. מאז הופעת התוכנית "Hello World" בספרם, היא מיוחסת לקרניגהאן.

## דוגמאות

### [[JavaScript]]
לקונסול בדפדפן:
```javascript
console.log("Hello, World!");
```
למסמך HTML:
```javascript
document.write("Hello, World!");
```
או:
```javascript
alert("Hello, World\n");
```


### [[פייתון]]

```python3
print("Hello, World!")
```


### [[ג'אווה (שפת תכנות)|ג'אווה]]

```java
public class Main {
  public static void main(String[] args) {
    System.out.println("Hello, World!");
  }
}
```


### 

```c#
using System;
class HelloWorld 
{
  static void Main() 
  {
    Console.WriteLine("Hello World");
  }
}
```


### [[ראסט (שפת תכנות)|ראסט]]

```rust
fn main() {
    println!("Hello, World!");
}
```


### [[Perl]]

```perl
print "Hello, World!\n";
```


### [[Go (שפת תכנות)|Go]]

```go
package main
import "fmt"

func main() {
    fmt.Println("Hello, World!")
}
```


### 

```cpp
#include <iostream>

int main()
{
    std::cout << "Hello world!";
}
```


## קישורים חיצוניים

* כיצד משתנה הדרך שבה אנשים מתכנתים תוכניות "Hello World" כתלות בגילם ובעבודתם, מתוך אוסף ההומור של GNU 
* אוסף של תוכניות Hello World בוויקיספר האנגלית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תכנות
ואאל נסאר

**ואאל נסאר** (בערבית: **وائل نصار**; 1973 – 30 במאי 2004) היה פעיל טרור פלסטיני תושב העיר עזה. נחשב עד להריגתו בידי ישראל לאחד ממנהיגי גדודי עז א-דין אל קסאם, הזרוע הצבאית של החמאס.

## חייו
נסאר נולד בשנת 1973 בעיר עזה. מוצא משפחתו מהכפר בית דאס ששכן עד 1948 סמוך לאשדוד. הצטרף לגדודי עז א-דין אל-קסאם במהלך האינתיפדה הראשונה. היה בכלא של הרשות הפלסטינית בשנים 1996–2000.

בין פיגועי ההתאבדות שבהם היה מעורב נסאר: הפיגוע במעבר ארז בחודש ינואר 2004, שהיה פיגוע משותף לחמאס, לפת"ח ולפלוגות אל-קודס של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני; פיגוע ההתאבדות שבוצע על ידי אישה במחסום ארז, בו נהרגו אזרח ישראלי, שני חיילים ושוטר מג"ב; הפיגוע במועדון מייק'ס פלייס בתל אביב, בו נהרגו 3 אזרחים ונפצעו למעלה מ-60; וכן, ניסיון פיגוע באמצעות רפסודת תופת בינואר 2003 נגד ספינת דבור של חיל הים הישראלי.

בתחילת דרכו שימש נסאר כמאבטח של מנהיג תנועת החמאס, אחמד יאסין. ממידע שהתקבל עלה נסאר כמי שביצע באוגוסט 1995 פיגוע ירי נגד כוחות צה"ל ותכנן לבצע פיגוע התאבדות. במאי 1996 נעצר על ידי הרשות הפלסטינית ושוחרר לאחר חקירתו.

מאז שחרורו על ידי הרשות הפלסטינית הסתמן ואאל נסאר כמפקד החמאס בעיר עזה וסגנו של מוחמד דף, ראש הזרוע הצבאית של החמאס.

ואאל נאסר נהרג כשמסוקי צה"ל ירו טילים לעבר אופנוע שעליו רכב עם פעיל אחר בחמאס, מוחמד סרסור, ב-30 במאי 2004.

## קישורים חיצוניים
* ואאל נאסר באתר החמאס

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילי חמאס שנהרגו בידי ישראל
קטגוריה:עזה: אישים
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1973
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2004
דגל מצרים

**דגל מצרים** הוא דגלה הלאומי של מצרים. העיצוב הנוכחי של הדגל אומץ ב-4 באוקטובר 1984, על בסיס דגל שאומץ לאחר מהפכת הקצינים החופשיים ב-1952. הדגל הוא טריקולור המורכב משלושה פסים אופקיים בצבעים אדום (למעלה), לבן ושחור, ובמרכזו יש עיט זהב.

דגל זה הוא האחרון בשורה של דגלים ששיקפו את התהפוכות שעברה מצרים עם השנים.

## היסטוריה
[שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|דגל [מהומות 1919 במצרים|המהפכה של מצרים, 1919]]
הדגל המצרי המודרני הראשון היה הדגל העות'מאני, ששימש כדגל איילט מצרים מכיבוש מצרים בידי העות'מאניים ב-1517. כאשר מוחמד עלי פאשא השתלט על מצרים כבש את מצרים מידי הצרפתים, הוא אימץ דגל דמוי הדגל העות'מאני, בעל סהר וכוכב על רקע אדום.

ב-1867 הסכימו העות'מאנים ואסמאעיל פאשא על הקמת ח'דיוות מצרים, שהייתה בעלת אוטונומיה מוגברת. אסמאעיל אימץ דגל בעל שלושה כוכבים מוץ לסהר, על מנת לבדל את דגלו מדגל האימפריה.

ב-1881 אימצה הח'דיוות דגל חדש בו שלושה סהרים ובכל אחד כוכב. דגל זה שימש גם כדגל סולטנות מצרים.

במהלך מהומות 1919 במצרים, הניפו ההמונים דגל ירוק שעליו סהר וצלב, כסמל לאיחוד בין המוסלמים והנוצרים במצרים.

### דגל מממלכת מצרים
לאחר הקמת ממלכת מצרים ב-1922, אימצה הממלכה דגל חדש, בו הוחלף הרקע מאדום לירוק, צבע אסלאמי קלאסי, עם סהר יחיד ובו שלושה כוכבים. הכוכבים סימלו את שלוש הטריטוריות של הממלכה: מצרים, נוביה וסודאן.

### דגל רפובליקת מצרים
ב-1952 הודח המלך פארוק במהפכת הקצינים החופשיים, והושם קץ לממלכת מצרים, שהוחלפה ברפובליקת מצרים. הרפובליקה שמרה באופן רשמי על דגל ממלכת מצרים, אך אימצה לצידו דגל מהפכני, שיהווה את הבסיס לדגל מצרים מכאן ואילך: טריקולור אדום-לבן-שחור, שעליו עיט צלאח א-דין. במרכז העיט הוצבו הסהר ושלושת הכוכבים על רקע ירוק, שנלקחו מדגל ממלכת מצרים.

### דגל הרפובליקה הערבית המאוחדת
ב-1958 אוחדו מצרים וסוריה במסגרת הרפובליקה הערבית המאוחדת. בדגל של הפדרציה נעשה שימוש בטריקולור המצרי, שזוהה עם צבעי הלאומיות הכלל-ערבית, ועליו הוצבו שני כוכבים ירוקים, שנלקחו מדגל סוריה. שני הכוכבים נועדו לסמל את מצרים וסוריה, שתי המדינות בפדרציה.

למרות ביטול האיחוד ב-1961 המשיכה מצרים להיקרא הרפובליקה הערבית המאוחדת עד 1971, לאחר מות גמאל עבד אל נאצר.

בשנת 1972 אוחדו מצרים, לוב וסוריה באיחוד הרפובליקות הערביות, ושלוש המדינות אימצו דגל בעל הטריקולור המצרי ועליו נץ קורייש.

בשנת 1984 הוחלף הנץ בעיט צלאח א-דין, הפעם רק בתוך הקו הלבן וללא עיטורים אחרים.

## עיצוב
הדגל הוא טריקולור המורכב משלושה פסים אופקיים בצבעים אדום (למעלה), לבן ושחור, כמקובל במספר מדינות ערביות ובמרכזו יש עיט זהב. עיט זה היה סמלו של צלאח א דין, הכובש המוסלמי מהמאה ה-12.

לכל אחד מהפסים בדגל משמעות סימבולית שקשורה לשחרור הערבי. הפס האדום מסמל את התקופה שלפני המהפכה, תקופה שאופיינה במאבק נגד המונרכיה ובכיבוש הבריטי של המדינה. הפס הלבן מסמל את טבעה חסר האלימות של המהפכה עצמה. הפס השחור מסמל את סוף דיכוי העם המצרי בידי המונרכיה ואת סוף ימי האימפריאליזם.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

מצרים
מצרים
מצרים
קטגוריה:מצרים: סמלים לאומיים
מצרים
מצרים
מצרים
מצרים
קטגוריה:עיט בתרבות
מצרים
תווכה

שמאל|ממוזער|250px|סכמה של פעולת תווכה
**תּוֹוְכָה** (באנגלית: Middleware) היא תוכנת מחשב המחברת רכיבי תוכנה או יישומים. תווכה משמשת לרוב לפיתוח והרצה של יישומים מורכבים ומבוזרים. התווכה משמשת כשכבה בין מערכת ההפעלה לבין היישום, ומספקת תכונות ומאפיינים ממוטבים יותר מאשר מערכת ההפעלה עצמה. השירותים המסופקים על ידי התווכה שונים ומגוונים ונגזרים מסוג התווכה. מאפיין רווח אותו מספקות רוב התווכות הוא ניהול תנועות ושמירה על יחידת העבודה הלוגית.

תווכה היא תוספת חדשה יחסית בנוף המחשוב, אם כי המונח נמצא בשימוש מאז שנת 1968. תוכנות תווכה צברו פופולריות בשנות ה-80 כפתרון לקישור יישומים חדשים למערכות ותיקות (Legacy), וחלקן הורחבו בהמשך כדי לשמש פלטפורמה למחשוב מבוזר, דהיינו, שימוש ברשתות תקשורת כדי לחבר מספר יישומים שונים לכדי יישום מורכב אחד.

נכון לתחילת המאה העשרים ואחת, התווכה היא חלק אינטגרלי מטכנולוגיית המידע, ובעיקר זו המבוססת על &lrm;XML, SOAP, Web Service&lrm; וארכיטקטורה מוכוונת שירותים. כמו כן, תוכנות תווכה רבות יכולות לרוץ על מספר רב של פלטפורמות חומרה ומערכות הפעלה.

## המונח "תווכה"
במקור, המונח תווכה שימש לציון תוכנה המחברת בין יישומים שונים, ונמצאת כשכבה על גבי מערכת הפעלה, בכל אחד מצדדי החיבור. במשך השנים, חלה הרחבה במונח והיום הוא משמש לציון תוכנת צד-שרת כלשהי, בדרך כלל עם יכולת הרצת שירותי תוכנה וניהול תנועות. בשל השימוש התכוף והרחב במילה, יש המחשיבים את המונח "תווכה" כזמזומילה.

## סוגי תווכה
* Remote Procedure Call &lrm;(RPCs)&lrm; - לקוח משפעל פרוצדורות הרצות במערכות מרוחקות. אפשר ויהיה סינכרוני או אסינכרוני.
* תווכה מוכוונת מסרים (MOM) - מסרים הנשלחים ללקוח נאספים ומאוחסנים עד לרגע בו ניתן להגיב להם. בזמן השליחה והקבלה, ממשיך הלקוח בביצוע עיבודים אחרים.
* Object Request Broker &lrm;(ORB)&lrm; - סוג זה של תווכה מאפשר ליישומים לשלוח עצמים ולשפעל שירותים במערכת מונחית-עצמים.
* תווכה מוכוונת SQL - תווכה בין יישומים לשרתי מסד נתונים.
* מערכת ניהול תנועות - מספקת כלים וסביבה לפיתוח והצבה של יישומים טרנזאקציונליים.
* שרת יישומים - תוכנה המאפשרת להציב על גביה שירותי תוכנה ואספקתם ליישומים אחרים.
* Enterprise Service Bus - שכבת הפשטה על גבי מערכות EAI וניתוב מסרים ארגוניות.
* RTI - מערכת סימולציה מבוזרת המתווכת בין "פדרציות" (יחידות מממשות או שירותים ממוחשבים)
* DDS - (ראשי תיבות באנגלית של: **D**ata **D**istribution **S**ervice. תקן מכונה-למכונה של קבוצת ניהול אובייקטים (OMG) (המכונה תווכה או "תשתית קישוריות") שמטרתו לאפשר העברת נתונים עם יכולות אמינות, ביצועים גבוהים, תפעוליות בינית, זמן אמת, סילומיות באמצעות דפוס פאב-סאב (publish-subscribe) .

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הנדסת תוכנה
*
שמואל שי

[שמאל|ממוזער|260px|ערב עם צנחנים משוחררים ב-1969. מראיין: שמואל שי (משמאל), [מיכאל בר-זוהר (מימין)]]
**שמואל שי** (17 ביוני 1932 – 16 ביוני 2023) היה ממייסדי להקת הנח"ל, מנחה, עורך ושדרן רדיו ב"קול ישראל" משנת 1957. יקיר העיר תל אביב לשנת 2006.

## ביוגרפיה
שי נולד בפולין. עלה לארץ והדריך בצעירותו בתנועות נוער.
בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 שירת בלהקת הנח"ל ונמנה עם דור המייסדים שלה. לאחר שחרורו מהלהקה הצטרף לקיבוץ מעיין ברוך. בהמשך עבר לתל אביב והופיע בתוכניות הבידור של קול ישראל כבדרן וחקיין.

## קריירה
בשנת 1957 החל את עבודתו בקול ישראל. הוא השתתף בתוכנית "כל האמת" לצדם של חברי הצוות, ובהם עדה בן נחום ועמוס קינן, הנחה ראיונות רדיו רבים, והנחה ערבי ראיונות במלון שרתון תל אביב, כשבין אורחיו היו דוד בן-גוריון, שמעון פרס ויצחק נבון.

עוד טרם הצטרפותו לקול ישראל, ערך את העיתונים "שדמות" ו"במעלה".

שי שימש כדובר "הבימה" ולהקת "בת שבע", וניהל משרד עצמאי ליחסי ציבור שעסק בניהול מסעות הפרסום לפסטיבלי ישראל, ולהופעות של פרנק סינטרה, עמליה רודריגז, ז'ולייט גרקו ואחרים. בטלוויזיה,

שי היה בעל תואר שני בהיסטוריה. היה שליח בארצות הברית וניהל את מחלקת התוכניות הקלות ברדיו. היה מרצה במכללות ובאוניברסיטה הפתוחה, ובמועדונים ברחבי הארץ. כתב מאמרים בעיתונים והגיש את התכנית "זוג או פרט" בטלוויזיה.

## פרסים

* 2006 פרס יקיר העיר תל אביב

## חיים אישיים
היה נשוי לנחמה עד פטירתה במרץ 2023, ולהם שלושה ילדים.

שי נפטר ב-16 ביוני 2023 בגיל 91, ונקבר בבית הקברות האלטרנטיבי "מנוחת עולם" בנתניה.

## תוכניות בעריכתו ובהגשתו
***מה דעתך** – תוכנית רדיו משנות ה-60 של המאה ה-20, בעריכתו ובהגשתו.
***ימין ושמאל** – בעריכתו ובהגשתו, יחד עם עדה בן נחום.
***מי שבא בא** – תוכנית הראיונות הפומביים הראשונה בקול ישראל.
***חוחים וחיוכים** – בעריכתו ובהנחייתו.
***[[זה הסוד שלי]]** – החליף את אורי זוהר לאחר שהחל בתהליך של חזרה בתשובה.
***הכול על הקל**
***זוג או פרט** – שעשועון שידוכים טלוויזיוני ששודר בשנות ה-80 של המאה ה-20 וזכה לפופולריות (הכניס ללקסיקון את הביטוי "אני ספונטני ורגיש"). התוכנית זכתה גם לפרודיה בתוכנית זהו זה!.
***זוג משמים** – שעשועון רדיו, שהפרס בו היה דירה. בהגשתו ובעריכתו של שי ובהפקת רחל הרמתי.
***משחקי לילה** – שעשועון רדיו שבועי, יחד עם זאב ענר.
***שי לשבת** – תוכנית רדיו ששודרה עשרות שנים (1990–2017) מדי שבת בבוקר ברשת ב' של קול ישראל. את המוזיקה ערכו רחל הרמתי ודליה און-פריזנד.

## ספריו
* **כל האמת**
* **שי לשבת**

## קישורים חיצוניים

* סיפורו האישי של שמואל שי על קורותיו בלהקת הנח"ל, באתר "שרים במדים"
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:חברי להקת הנח"ל
קטגוריה:סגל האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 2006
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מנוחת עולם (נתניה)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
נברן מים

**נברן מים** (שם מדעי: *Arvicola amphibius*; בעבר היה: *A. terrestris*) הוא מין נברן מתת-משפחת הארוויקוליים שבמשפחת האוגריים החי ברחבי אירואסיה במקווי מים איטיים כמו נהרות רדודים וביצות. בעבר חי בישראל, שהייתה גבול תפוצתו הדרומית.

## תיאור
בטבע מגיע אורך חייו הממוצע לכחמישה חודשים, אם כי בשבי עשוי להאריך עד חמש שנים. אורך גופו 12-23.5 ס"מ וזנב באורך של 55%-75% מזה. משקלו של נברן מים בוגר 160–350 גרם.

חי בעבר בחבל הים תיכוני. החוקר הנרי כהן כתב ביומנו: "שבעה נברני מים ראיתי בהחולה וצדתי אחד". חוקר הטבע טריסטראם כתב: "ראיתי 18 נברני מים במעיינות נחל תנינים, שניים מהם לא ניצודו אלא נטרפו על ידי תנינים".

ישראל אהרוני דיווח על תצפית בנברן מים בבניאס. המין מוכר בארץ גם מגולגולות שנמצאו בצנפות תנשמת, שנאספו משולי הביצות באגם החולה ב-1947. לאחר ייבוש החולה נראה שנכחד מהארץ, אולם בשנת 1993 נצפו אם ושלושה גורים בתל דן, מאז לא דווחו תצפיות נוספות.

## נברן מים בספרות
נברן מים מופיע כאחת הדמויות הראשיות בספר "הרוח בערבי הנחל". במקור האנגלי הוא מכונה "Water rat", כינוי לא פורמלי למין על שום דמיון שטחי לעכברוש. בתרגומים המוקדמים (של יונתן רטוש ואוריאל אופק), תורגם הכינוי מילולית לעכברוש המים. בתרגום של יניב פרקש משנת 2013 הוא מופיע בשמו העברי המדויק, נברן מים.

## קישורים חיצוניים

* נברן המים, באתר IUCN 

## הערות שוליים


תמונה:Arvicola.terrestris.-.lindsey.jpg
תמונה:Arvicola amphibius.jpg
תמונה:Water vole - Arvicola amphibius 2b.jpg
תמונה:Water Vole on Boot Hill (5592665124).jpg


קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:אוגריים
קטגוריה:מכרסמים מימיים
קטגוריה:ארץ ישראל: אוגריים
קטגוריה:טורקיה: יונקים
קטגוריה:גרמניה: יונקים
קטגוריה:אוקראינה: יונקים
קטגוריה:בולגריה: יונקים
קטגוריה:ליטא: יונקים
קטגוריה:מולדובה: יונקים
קטגוריה:לטביה: יונקים
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
הרמוניזציה

**הרמוניזציה** היא תהליך  במשפט הבינלאומי שבו מדינות שונות מאמצות חקיקה משותפת, כך שההבדלים בין מערכות המשפט השונות מצטמצמים וכל שיטת משפט הופכת לדומה יותר לחברתה. אמנת וינה, שמדינות רבות בעולם קיבלו, היא דוגמה לתהליך הרמוניזציה. דוגמה נוספת היא מהתחום האקדמי ובו נכתבים טקסטים של משפט משותף, לדוגמה עקרונות ועדת לאנדו – הדרך להגיע למשפט אחיד.

## היחס בין הרמוניזציה לבין המשפט המשווה
* המשפט המשווה וההרמוניזציה הם אירוצנטרים (אירופה במרכז), ולכן שניהם משפיעים בעיקר על אירופה.
* המשפט המשווה וההרמוניזציה מתמקדים שניהם במשפט הפרטי, אם כי כיום יש מגמה להרחיב את המשפט המשווה למשפט הציבורי. המשפט המשווה לא נועד לתת פתרון לבעיה משפטית, אלא בא ככלי חשיבה, וכך גם ההרמוניזציה.
* שניהם מתמודדים עם שפות: במשפט המשווה, ההתמודדות היא עם התוכן של השפה הזרה. בהרמוניזציה הבעיה קשה יותר, כי יש להבין גם משמעות אך בעיקר הקשר.
* היחס בין התמחות לבין חובבנות: כתוצאה מתהליכי ההרמוניזציה, מתרחש תהליך שכל משפטן עוסק במשפט משווה.
* האם החיפוש הוא אחרי הדמיון או השוני: בעבר המשפט המשווה בדק בעיקר את השוני, כיום הוא נוטה לדמיון, וזאת עקב תהליך ההרמוניזציה.
* מטרות: מטרת המשפט המשווה דסקריפטיבית (כלומר תיאור השווה והשונה) ולא נורמטיבית (יצירת נורמות אחידות). מאידך, הליך ההרמוניזציה הוא נורמטיבי, מטרתו להגיע למשפט אחיד בעולם.

## הליך ההרמוניזציה באירופה

הליך החקיקה לאיחוד אירופה התחיל מאמנת רומא ב-1957, בה נמצאים עקרונות, בדגש על חקלאות. מנגנון האמנות מאפשר מסגרת המתיימרת ליצור איחוד המשפט. המנגנון מבוסס על חלוקת עבודה בין נציבות הקהילה האירופית (גוף טכני), לבין המועצה האירופית (גוף פוליטי), על-פי מפתח הקובע חלוקת קולות. הפרלמנט האירופי בשטרסבורג הוא גוף ייצוגי בעיקרו, למעט זכות וטו והשתתפות בתקציב, אין הוא גוף מחוקק.

### מסגרת החקיקה באירופה
*תקנות (Regulations) – ההרמוניזציה אוטומטית, התקנות חלות על כל הקהילה האירופית ומחייבות.
*הנחיות (Directives) – רוב החקיקה ברמה זו, שק"ד למדינה בישום, האיחוד אינו מושלם.
*החלטות (Decisions) – סמכות לחייב גופים ללא קשר לחקיקה המקומית.

### האיחוד מתבצע בשלושה מישורים
* שיפוט – ביה"ד אינו מחליט במקרים קונקרטיים, אלה באמצעות חוות דעת טרומית Preliminary Rulling. במצב של סתירה, חייב השופט המקומי לפנות לביה"ד של הקהילה האירופית, וחוות הדעת היא הבסיס העיוני למשפט האירופי. בכך השופט תורם להרמוניזציה.
* הפרופסורים והאקדמיה – הצעות לקודקס, עקרונות של לאנדו, בעיקר במשפט הפרטי משפט אזרחי.
* Unidroit – מוסד הממוקם ברומא, בו נקבעים עקרונות בחוזים מסחריים בינלאומיים. עקרונות כריתת חוזה, קיומו, ומתיימר לשמש בסיס למסחר הבינלאומי. בסיס האימוץ של העקרונות הוא וולונטרי, בין הצדדים. והוא מהווה כלי עזר לשופטים המחפשים את ה– Lex Mercatoria, המתיימר לשקף את המשפט המסחרי המקובל.

קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:משפט בין-לאומי פומבי
קטגוריה:מונחים משפטיים
נקודת פיתול

במתמטיקה ובעיקר באנליזה מתמטית, **נקודת פיתול** של פונקציה היא נקודה שבה הפונקציה הופכת מקמורה לקעורה, או להפך.

:**משפט**: אם הפונקציה \ f גזירה פעמיים בנקודת פיתול \ x_0, אז \ f*(x_0)=0</math>.
מכאן שהנקודות ה"חשודות" כנקודות פיתול הן אלו שבהן ה[[נגזרת]] השנייה אינה מוגדרת, או שהיא מתאפסת. ניתן לבדוק האם הפונקציה עוברת מקמירות לקעירות בצורה ישירה על ידי בדיקת הסימן של הנגזרת השנייה משני צידי הנקודה, (החלפת הסימן גוררת שזוהי נקודת פיתול) או להמשיך לגזור את הפונקציה עד שמגיעים לנגזרת הראשונה שערכה בנקודה אינו אפס. אם זוהי נגזרת מסדר לא זוגי, הרי שהנקודה היא נקודת פיתול, ואם היא מסדר זוגי, הנקודה אינה נקודת פיתול.

== דוגמאות ==
[[קובץ:x_cubed_plot.svg|ממוזער|150px|[[גרף של פונקציה|גרף הפונקציה]] <math>y = x^3</math> עם נקודת פיתול ב-<math>x = 0</math>]]
נביט בפונקציה <math>\ f(x)=x^3</math>. נגזרותיה הן:
:<math>\ f'(x)=3x^2, f*(x)=6x, f**(x)=6</math>.

מתקיים <math>\ f''(0)=0</math>, ומאחר שהפונקציה גזירה פעמיים בישר הממשי כולו, [[נקודת קיצון|נקודת הקיצון]] האפשרית היחידה של הפונקציה היא בנקודה זו.
כמו כן מתקיים <math>\ f**(0)=6, והנגזרת השלישית היא הנגזרת הראשונה שערכה בנקודה שונה מאפס. כיוון שהנגזרת מסדר אי זוגי, הנקודה היא אכן נקודת פיתול.

לעומת זאת, נביט כעת בפונקציה \ f(x)=x^4 שנגזרותיה הן:
:\ f'(x)=4x^3,f*(x)=12x^2,f*'(x)=24x,f**'(x)=24</math>.

במקרה זה, הנגזרת הראשונה שערכה בנקודה <math>\ x=0</math> שונה מאפס היא הרביעית, ולכן, הנקודה 0 אינה נקודת פיתול.

**הערה**: ייתכן שהנגזרת הראשונה של פונקציה תהיה 0, אך הנקודה לא תהיה נקודת קיצון, ו**אף לא נקודת פיתול'''. לדוגמה, הפונקציה


f(x) = \left\{\begin{matrix}
x^2\sin(\frac{1}{x}) & \mbox{if } x\ne0 \\
0 & \mbox{if } x =0 \end{matrix}\right.


רציפה וגזירה באפס, ונגזרתה שם היא אפס, אולם אפס אינה נקודת קיצון, ולא נקודת פיתול (הסבר מפורט מופיע בערך נגזרת).

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי
רנן

ממוזער|שמאל|250px|שלט הכניסה לרנן
ממוזער|שמאל|250px|פינת זיכרון לחללי צה"ל במושב רנן
**רַנֵּן** הוא מושב באזור הנגב הצפון-מערבי כשני קילומטרים מצפון לאופקים. שמו של המושב לקוח מפסוק בספר ישעיהו: , מפני שמקימי המושב רצו שלשם המושב יהיו משמעות ורקע תנכי, כמו גם לשמות המושבים תפרח וגילת באותו אזור. במושב כ-600 נפש, רובם יהודים קראים. רנן הוא אחד משני היישובים הקראים בעולם, כשהשני הוא מצליח שבסמוך לרמלה.

## היסטוריה
המושב נוסד בשנת 1950 בידי עולים מתימן. ב-1952 עזבו המתיישבים הראשונים את המושב ובמקומם באו יהודים קראים ממצרים.

עד תחילת המאה ה-21 היו כל תושבי המושב קראים, אז עברו לגור בו גם משפחות שאינן קראיות, הוא עבר שיפוצים רבים ושינוי תשתיות ביוב, מים וחשמל והוא מוכן לקלוט משפחות נוספות.

מצפון לרנן, על גדתו של נחל פטיש, נמצא תל ארכאולוגי קטן ובו שרידי יישוב מתקופת הברזל, מהתקופה הפרסית ומהתקופה ההלניסטית.

תושבי המושב מתפרנסים מגידולים חקלאים כגון: פרחים ירקות ופירות. במושב יש בית כנסת לפי ההלכה הקראית, ספרייה, ובית עם בו נערכים אירועים. יש גם בנוסף מועדון נוער ששם מתקיימות הפעילות של תנועת הנוער האיחוד החקלאי.

ילדי מושב רנן לומדים ביסודי ב"מרחבים" ובתיכון "תיכון מרחבים" השייך למועצה אזורית מרחבים. המושב מונה מספר גדול של פעילויות שהנוער במושב מבצע ויוזם. במושב קיימים שלושה גנים שאליהם ילדי הסביבה מגיעים ומרפאה.

## קישורים חיצוניים

* 
* רנן, באתר מועצה אזורית מרחבים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יהדות קראית
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
פנטסיה 2000 (כתב עת)

**פנטסיה 2000** היה כתב עת ישראלי למדע בדיוני שהופיע מדצמבר 1978 ועד לאוגוסט 1984. כתב העת כלל בעיקר סיפורים מתורגמים מאנגלית, פרי עטם של הסופרים העיקריים בז'אנר, סיפורים מקוריים של יוצרים ישראלים, ומדורים שונים כמו עתידנות, ביקורות ספרים וחדשות מהתחום. במידה רבה, שימש המגזין כטקסט מכונן של ז'אנר המדע הבדיוני בישראל, והיווה אבן שואבת למספר רב של סופרים, מתרגמים, עורכים, מאיירים וקוראים.

כתב העת יצא לאור לראשונה בדצמבר 1978 ביוזמת אלי טנא, אהרון האופטמן, ציפי האופטמן ודובי לרר. טנא היה המוציא לאור והעורך הראשון. אחריו שימש אהרון האופטמן תקופה ממושכת בתפקיד העורך הראשי. בהמשך הועבר התפקיד לעמנואל לוטם וגבי פלג. בין המתרגמים הבולטים מבחינה כמותית של סיפורים אפשר למנות את שירה טמיר-אלקיים (שגם סיפורים פרי עטה התפרסמו בפנטסיה 2000) ,יותם ראובני, מאיה שני-דור, טל שפר, מוניקה שדה, עמוס ערן ועוד.

"פנטסיה 2000" נסגר, מסיבות כלכליות, בשנת 1984, לאחר שיצאו 44 גיליונות שזכו לפופולריות רבה בקרב חובבי הז'אנר בישראל. האופטמן ולוטם המשיכו להיות פעילים בתחום המדע הבדיוני בישראל גם אחרי שנסגר כתב העת ונמנו עם מייסדי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה, בשנת 1996.

בין הסיפורים המקוריים הבולטים שפורסמו במגזין ניתן למצוא את "עכברי שטרן גרלך" ו"הנוכל וקבצן הפח" של מרדכי ששון, "צער בעלי-חיים" של עמיחי ברנדס, "כיבוי אורות" של אלפי, "פיל עומד לדרוס" של יגאל צמח (שנבחר בשעתו לסיפור המדע הבדיוני העברי הטוב ביותר שפורסם בכתב העת) והסיפור "צדק, צדק תרדוף" של אמיר גבע.

באוקטובר 2008, במלאת 30 שנה לצאת הגיליון הראשון, יצא לאור גיליון חגיגי מיוחד (חד-פעמי), "פנטסיה 2000" מס' 45.

באוקטובר 2019 יצאו אלי טנא ואהרון האופטמן בגיוס המונים במטרה לגייס כסף להקמת אתר אינטרנט בו ניתן יהיה לקרוא את כל גיליונות "פנטסיה 2000". הגיוס הסתיים בהצלחה יתרה, ובחודש אוגוסט 2020 עלה האתר לאוויר.

## קישורים חיצוניים
* 
* פנטסיה 2000 - האתר משנת 2020
* 
*  (ביקורת)
* 
*אהרון האופטמן מספר על הולדת המגזין פנטסיה 2000
* פרטים על גיליון 45
* 
* אלי אשד, העבר וההווה של העתיד: ההיסטוריה של מגזין המדע הבדיוני העברי, בלוג באתר "רשימות"
* 
*אלי אשד "40 שנה לפנטסיה 2000", המולטי יקום של אלי אשד, דצמבר 2018
* 
* גיוס המונים פנטסיה 2000 
* אתר הידען פנטסיה 2000: עוד מעט תוכלו לקרוא את כל הגליונות באינטרנט

קטגוריה:כתבי עת לספרות ספקולטיבית
קטגוריה:ישראל: כתבי עת ספרותיים
קטגוריה:שנות ה-1970 בישראל
קטגוריה:שנות ה-1980 בישראל
קטגוריה:ישראל: מדע בדיוני
פיזור אוכלוסין

**פיזור אוכלוסין** היא שיטה בה נוקטות ממשלות לפזר את האוכלוסייה בתחומי השיפוט שלהן. זאת על מנת למנוע ריכוזיות יתר של אוכלוסייתן בערים הגדולות.

לעיתים אף מוקמת עיר בירה (כמו ברזיליה) או מאומצת עיר קיימת, שולית יחסית, בשביל לעודד את פיזור האוכלוסין. הרעיון  מאחורי תהליך זה הוא שהתעסוקה בעיר בירה מסופקת במידה רבה על ידי הממשלה ולכן יש לה שליטה רבה יחסית בתהליך. לא תמיד הניסיון הזה מצליח, ולעיתים נוצר מצב בו הבירה החדשה לא מצליחה למשוך אוכלוסייה.

## אמצעים לפיזור אוכלוסין
# הגליה באכיפה - אמצעי אשר היה קיים בעבר ובו העבירו אוכלוסיות בכוח. כפי שנעשה בברית המועצות כדי ליישב את סיביר.
# עידוד על ידי תמריצים ליחידים, דוגמת מענקי קרקעות ותמריצים לחברות על מנת שיקימו מפעלים באזורים מסוימים תמורת הטבות מס ומענקים.
# הקמת מפעלים ומוסדות ממשלתיים באזורים מרוחקים.
### בעיות כתוצאה מפיזור אוכלוסין

פיזור האוכלוסין יצר מספר בעיות. בעיה מרכזית גלובלית היא ריחוק ממוקדי תעסוקה, כאשר ברוב המקומות בו נעשה הפיזור, אין את היצע התעסוקה אותו יש מהאזורים המרכזיים של המדינה. במקרים רבים אזורים דלילי אוכלוסייה נמצאים במקומות בהם האקלים קשה, שמקשה על תושבים להישאר.

בעיה נוספת היא שבעקבות התפתחויות טכנולוגיות, והגלובליזציה כמות כוח האדם הצריכה לעבוד בחקלאות ובתעשייה, ענפים שהיוו את עיקר הפרנסה באזורים דלילי אוכלוסין, הופחתה משמעותית במערב החל משנות השמונים של המאה ה-20, לעומת זאת גדל הצורך בענף השירותים בו יש יתרון לגודל, ולכוח אדם בחברות בינלאומיות, המעדיפות להתמקם במטרופולינים גדולים הנגישים לנמלי תעופה וים. גם במדינות קולטות הגירה, המהגרים כמעט תמיד מעדיפים להתמקם בערים הגדולות ולא להגיע אל אזורים דלילי אוכלוסין. כך שגם במקומות בהם יש גידול אוכלוסייה האוכלוסייה באזורים הפריפריאלים נשארת במקומה או מתכווצת, בעוד שהמטרופולינים ממשיכים לגדול.  

## פיזור אוכלוסין במדינת ישראל

מדינת ישראל נקטה במשך כל שנות קיומה במדיניות פיזור אוכלוסין. ציון הדרך העיקרי בהתווית מדיניות זו היה 'תוכנית שרון' - 'תכנון פיזי לישראל' - משנת 1951. בתוכנית זו ניסח האדריכל אריה שרון את עקרונות פיזור האוכלוסין במדינה הצעירה, והגה את הקמת הערים הבינוניות בפריפריה, ואת היישובים הכפריים סביבן. תוכנית זו גובשה כאשר ישראל הייתה מדינה שעיקר אוכלוסייתה חייתה בערים הגדולות.

הקמת היישובים היוותה ציר מרכזי בהגשמת רעיונות הציונות והחלוציות מראשית המאה, ולאחר קום המדינה נוצר צורך דחוף להגן על המרחב מפני פלישת צבאות ערב. כמו כן בעזרת הפניית העולים החדשים ליישובי הגבול לאחר קום המדינה נעשה ניסיון לשנות את המאזן הדמוגרפי בפריפריה לטובת היהודים. החלטות פיזור האוכלוסין הביאו למצב בו מדינת ישראל מחזיקה בשיא של מספר יישובים ביחס לאוכלוסייה.

### המשך המגמה
החל משנות ה-70 הרצון של אנשי מעמד הביניים לגור בסביבה כפרית, הביאה לניתוב על ידי הממשלות השונות לאזורים הפריפריאליים שבהם לא נפתרו בעיות הביטחון והדמוגרפיה כדוגמת המצפים בגליל. יישובים אלה הם יישובים קהילתיים. 

לאור העלויות הגבוהות בהקמת תשתיות ליישובים חדשים, מערכת התכנון דרך תמ"א 35 הביעה עמדה ברורה נגד פיתוח שאינו צמוד לפיתוח קיים ("צמוד דופן"), נגד פיתוח צמוד קרקע, ונגד פיתוח יישובים חדשים.

## ראו גם
*התיישבות
*עיירת פיתוח
*פריפריה
*תוכנית המצפים בגליל
*יישובי הכוכבים
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דמוגרפיה
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:תכנון עירוני
אחריות קפידה

במשפט הפלילי **אחריות קפידה** (מלשון קפדנות, מינוח ארכאי) היא ציפייה של החוק מאדם או ישות משפטית אחרת להתנהל בזהירות יתרה, כך אם עבר על החוק מניחים שנהג בחוסר אחריות. במקרה שהחוק קובע שיש אחריות קפידה על הנאשם להוכיח שלא נהג ברשלנות, זאת בשונה מהמצב הרגיל בו התובעת צריכה להוכיח רשלנות.

עבירה של **אחריות קפידה** היא עבירה שבה די להוכיח כי התקיים היסוד העובדתי, ואין צורך להוכיח יסוד נפשי של מחשבה פלילית או רשלנות. כלומר, משעה שהוכח כי אדם ביצע את המעשה המהווה עבירה, חזקה עליו שעבר עבירה פלילית, והתביעה אינה צריכה להוכיח כי היה מודע לקיום נסיבות העבירה או כי התרשל במעשיו. זאת אומרת שנטל ההוכחה מתהפך בעבירות של אחריות קפידה. עם זאת, לפי , אם יוכיח הנאשם כי לא נהג במחשבה פלילית או ברשלנות ועשה כל שניתן למנוע את העבירה, לא ניתן יהיה להטיל עליו אחריות לעבירה.

ההגדרה של עבירות מסוימות כעבירות אחריות קפידה נובעת מרצונו של המחוקק להפנות את האחריות על המעשה על מבצע הפעולה גם ללא הוכחת כוונה - היכן שהאדם הסביר היה נוהג קפדנות יתרה, וזו לא ננהגה כמצופה. שיקול נוסף להגדיר עבירות כעבירות אחריות קפידה היא עבור עבירות בהן לא ניתן להוכיח כוונה או רשלנות בקלות.

בדרך כלל עבירות אחריות קפידה יהיו עבירות מסוג רע כי נאסר/עבירות הסדר – עבירות שנועדו להסדיר את החיים המודרניים.

תיקון מספר 39 לחוק העונשין ביטל את האחריות המוחלטת ועבר לכיוון של אחריות קפידה. יש הבדל בין אחריות מוחלטת לקפידה: אחריות מוחלטת יוצרת חזקה משפטית חלוטה שקיימת לפחות רשלנות של הנאשם - הנחה שאי אפשר לסתור אותה. לעומת זאת, אחריות קפידה היא חזקה משפטית הניתנת לסתירה לגבי יסודו הנפשי של הנאשם. כלומר, באחריות קפידה, לנאשם יש אפשרות להתגונן.

 מאפשר לקבוע כי נתהוותה עבירה של אחריות קפידה, קרי, עבירה ללא מחשבה פלילית או רשלנות (סעיף 19 בכללותו קובע כי **כל** עבירה שהיא חייבת להיות או של מחשבה פלילית, או של רשלנות או של אחריות קפידה).

 קובע את פרטי האחריות הקפידה. אף שדי בהוכחת היסוד העובדתי בעבירה של אחריות קפידה לשם ההרשעה, קובע סעיף 22(ג) כי ניתן להטיל עונש מאסר בעבירה כזו רק אם הוכח יסוד נפשי- ס' זה הוא מעין הגנה לנאשם, אך מצד שני אין הגבלה למס' שנות המאסר. ס' 22 ב' מספק הגנה לנאשם שלא נהג ברשלנות או מחשבה פלילית- אם הוא הוכיח שעשה הכל כדי למנוע את הנזק אז הוא לא יישא באחריות.

דוגמאות בולטות לעבירות של אחריות קפידה:
*נהיגה בשעות החושך ללא הפעלת פנסי הרכב, לפי  לתקנות התעבורה.
*גרימת רעש, ריח או זיהום אוויר בלתי סבירים, לפי חוק למניעת מפגעים.
*אי תשלום שכר מינימום, לפי חוק שכר מינימום.
*הפעלת מקור קרינה ללא היתר, לפי חוק הקרינה הבלתי מייננת.

## לקריאה נוספת
* יעקב קדמי, **על הדין בפלילים**, כרך א', עמ' 237–244
* יורם רבין ויניב ואקי, **דיני עונשין**, כרך א', פרק 15 (מהדורה שלישית, 2014)
* גבריאל הלוי, תורת דיני העונשין, כרך ב', פרק 4
*גיל שפטל, **האחריות הקפידה במשפט הפלילי** (הוצאת נבו, 2018)
* חוק העונשין, תשל"ז 1977 (תיקון 39)

קטגוריה:חוק העונשין
ביקרבונט

**ביקרבונט** (**מימן פחמתי**, **Bicarbonate**) הוא יון שנוסחתו **<sup>-</sup>[[מימן|H]][[פחמן|C]][[חמצן|O]]<sub>3</sub>** ומסתו המולרית 61.01 דלטון. אטום פחמן מרכזי מוקף בשלושה אטומי חמצן במבנה של משולש מישורי ואטום מימן הקשור לאחד החמצנים, הביקרבונט אִיזוֹ-אלקטרוני לחומצה חנקתית (אותו מספר אלקטרונים באותה קונפיגורציה).
[שמאל|ממוזער|250px|יון הביקרבונט, הקו המקווקו מסמן [רזוננס כימי|רזוננס]]
לביקרבונט מטען שלילי אחד, הוא החומצה המצומדת ליון הקרבונט 2-CO3 והבסיס המצומד לחומצה פחמתית H2CO3.
במים יהיה יון הביקרבונט חלק מתגובות שיווי המשקל הבאות:
*2CO_3^{2-} + 2H_2O \leftrightarrows HCO_3^- +H_2O +OH^- \leftrightarrows H_2CO_3 +2OH^-

המלחים המכילים ביקרבונט נקראים גם ביקרבונטיים, כמו סודיום ביקרבונט (סודה לשתייה) 
NaHCO3.
ביקרבונטים, בבואם במגע עם חומצה פולטים פחמן דו-חמצני.
HCO_3^- +H_3O^+ \Rightarrow CO_2 + 2H_2O

מערכת היונים הביקרבונט/פחמן משמשת גם כבופר במערכת הדם ובמערכת הפחמן הימית. 

רוב הפחמן הדו-חמצני, כ-80%, מובל בדם בצורת יון ביקרבונט שנוצר כתוצאה מריאקציה של הפחמן הדו-חמצני עם מולקולת מים. בריאקציה הזו נוצרת חומצה קרבונית וממנה נוצר יון ביקרבונט.
על פי "אפקט בוהר", ככל שכמות הפחמן הדו-חמצני גבוהה, ההמוגלובין ישחרר יותר חמצן.

בים, מערכת הקרבונט קובעת את ויסות ה-PH.

בתאים של בעלי חיים רב תאיים, נמצאה מערכת בקרת כניסת ביקרבונט לתאים, שבאמצעותה מבוקרות יצירת נוקלאוטידים והשגשוג התאי. מערכת זו משתמשת במוביל משותף (קו-טרנספורטר) של נתרן וביקרבונט (sodium bicarbonate cotransporter), בשם  . 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אניונים
קטגוריה:פחמות
קטגוריה:מימן: תרכובות
פונמה

בבלשנות, **פוֹנֵמָה** (לפי הצעת האקדמיה ללשון העברית: **הֶגְיָן**) היא יחידה תאורטית בסיסית של הגייה שעשויה להבדיל בשפה מסוימת בין מילים; כלומר, החלפה של פונמה אחת באחרת הופכת מילה אחת למילה שונה. שתי מילים השונות זו מזו במשמעותן ויש ביניהן הבדל בפונמה אחת בלבד נקראות "זוג מינימלי" (או "זוג מזערי"), למשל, המילים **גיר** ו**קיר.**

פונמה מייצגת, בדרך כלל, אוסף של הגאים הדומים זה לזה במאפיינים פונטיים או פונולוגיים, כלומר אוסף של אלופונים.

## סימון
יש להבחין בין פונמה, שהיא יחידה לשונית תאורטית; לאלופון, שהוא ביצוע ממשי של פונמה; וגרפמה, שהיא סימן יסודי בכתב. הבלשנים מסמנים את הפונמות בין שני לוכסנים, למשל /k/, /e/ ואילו את הביצועים הממשיים כהגאים מסמנים בסוגריים מרובעים, למשל [k]. משערים שכל אלפבית שנוצר הוא פונמאטי, כלומר כל גרפמה באלפבית מייצגת פונמה בשפה, אולם ברור שלאורך הזמן מתערער הקשר בין הכתב, שהוא שמרני יותר, והמערכת הפונמאטית, שנוטה לשינויים. לפעמים גרפמה אחת מייצגת מספר פונמות, למשל ש' במילים 'שלום' ו'שמח', או אותיות בכ"פ. לפעמים מספר גרפמות מייצגות פונמה אחת, למשל ט' ו-ת' שמייצגות בעברית מודרנית את הפונמה /t/.

## מספר הפונמות בשפה
לכל שפה יש אוסף פונמות משלה. למשל בעברית אין הבדל בין ר' המבוצעת בקדמת הפה לבין ר' אחורית ושתיהן מסמלות את אותה הפונמה, אולם בערבית אלה שתי פונמות שונות (ر, غ), וניתן למצוא זוגות מינימליים המבחינים ביניהן.

מספר הפונמות בכל שפה משתנה. יש שפות בנות 140 פונמות ויש שפות עם 10 פונמות. ברוב השפות יש 30–50 פונמות. בדרך כלל פונמות הן עיצורים או תנועות, אך יש שפות רבות שבהן גם למשך ההברה או לטון (הנגנה) יש ערך פונמי. שפות שבהן לטון יש ערך פונמי מכונות "שפות טונאליות". בשנת 2011, הציג מאמר בכתב העת Science תוצאות של רגרסיה ליניארית על מדגם של 504 שפות, המראה מתאם הפוך בין מספר הפונמות בשפה ומרחק מוצאה של השפה ממערב אפריקה, בדומה לאפקט המייסדים הסדרתי. במאמר נטען שתוצאה זו מצביעה על מנגנונים מקבילים המעצבים את השונות הגנטית והשפתית של אוכלוסיות, ותומכת בטענה שמקור כל השפות האנושיות הוא באפריקה. מאמרים שפורסמו בתגובה טענו כי התוצאה היא ארטיפקט סטטיסטי והצביעו על בעיות מתודולוגיות של המחקר.

## ראו גם

* פונולוגיה של השפה העברית
* מורפמה
* עיצור
* תנועה
* טון
* מודעות פונולוגית

## לקריאה נוספת
* האוניברסיטה הפתוחה, **מבוא לבלשנות**, יחידות 4–5.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פונטיקה
קטגוריה:פונולוגיה
קטגוריה:שפה
מאיר שטרנברג

**מאיר שטרנברג** (נולד ב-3 באוקטובר 1944) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לתורת הספרות הכללית ובחוג למקרא באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1994–2016 ערך את כתב העת Poetics Today, שיוצא לאור מטעם המכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר.

## ביוגרפיה
שטרנברג זכה בפרס ישראל לחקר הספרות הכללית בשנת ה'תשנ"ו. כמה ממאמריו החשובים, ביניהם "המלך במבט אירוני", מאמר מכונן של אסכולת תל אביב בתורת הספרות, המציע קריאה בסיפור דוד ובת שבע ומציג לראשונה את תורת הפערים, נכתבו בשיתוף עם פרופ' מנחם פרי.

שטרנברג נשוי לד"ר תמר יעקבי, המלמדת גם היא בחוג לספרות באוניברסיטת תל אביב, ולזוג שני ילדים.

תחומי המחקר העיקריים של שטרנברג הם נרטולוגיה, פואטיקה, וספרות אנגלית ואמריקאית.

חלק מ**תורת הציטוט** של שטרנברג מתואר בערך אינטרטקסטואליות.

## לקריאה נוספת
* 

* Expositional Modes and Temporal Ordering in Fiction, Indiana University Press, 1978
* The Poetics of Biblical Narrative, Indiana University Press, 1987
* The Hebrews Between Cultures: Group Portraits and National Literature, Indiana University Press, 1999


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס ישראל לחקר הספרות
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מקרא
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ספרות
קטגוריה:חוקרי מקרא בגישה ספרותית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
זיוה בן-פורת

**זיוה בן-פורת** (נולדה ב-1937) היא חוקרת ספרות המתמחה בנושא אינטרטקסטואליות לסוגיה בספרות ובתרבות (כולל הפופולרית). פרופסור אמריטה בחוג לתורת הספרות הכללית באוניברסיטת תל אביב. כיום היא מלמדת במחלקה לתרבות, יצירה והפקה במכללה האקדמית ספיר.

בן-פורת נולדה באוסטריה ועלתה לארץ ישראל בגיל רך. היא חברת קיבוץ רעים, השוכן בנגב המערבי, בעוטף עזה. למדה הוראה בסמינר הקיבוצים ובשנת 1958 פתחה את בית הספר היסודי בקיבוץ ולימדה בו שש שנים. בהמשך, בתקופת לימודיה באוניברסיטת תל אביב לימדה אנגלית בבית הספר ברעים וספרות במוסד החינוכי "מעלה הבשור", בקיבוץ מגן. במסגרת עבודתה ב"מעלה הבשור" לקחה חלק בפיתוח תוכנית לימודים ייחודית בתחום הספרות.

בעלת תואר ראשון בספרות עברית וספרות אנגלית מטעם אוניברסיטת תל אביב, תואר שני בספרות אנגלית מטעם אוניברסיטה זו, ותואר דוקטור בספרות השוואתית מטעם אוניברסיטת קליפורניה בברקלי בהנחיית פרופ' רוברט (אורי) אלטר.

בשנים 2000–2008 עמדה בראש המכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר באוניברסיטת תל אביב. 

בשנים 1993 - 2008 הייתה עורכת ראשית של הסדרה "ספרות/משמעות/תרבות" בהוצאת הקיבוץ המאוחד.

## ספריה
***אדרת לבנימין**, ספר היובל לבנימין הרשב, עורכים - זיוה בן פורת, תל אביב, 2001.
***ליריקה ולהיט**, זיוה בן-פורת בשיתוף עם: הרי גולומב, יהודית גלוזמן, משה גלעד, אורלי לובין, רחל פן, עוזי שביט ורקפת שפי ; איורים - דודו גבע, תל אביב, 1989.
***הסתיו בשירה העברית**, על הקשרים בין מציאות, מושגים והיצגים ספרותיים וגילויהם בשירה, משרד הביטחון, תל אביב, 1991.

## קישורים חיצוניים
* דף הבית של פרופ' בן-פורת
* 
* 

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בוגרות סמינר הקיבוצים
קטגוריה:בוגרי סמינר הקיבוצים
קטגוריה:רעים (קיבוץ): אישים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ספרות
קטגוריה:חוקרות ספרות ישראליות
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות אוסטריה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
מונולית

[שמאל|ממוזער|250px|[מונולית אולורו]]
**מונולית** הוא מצבה, פסל או צורה טבעית העשויה מאבן יחידה. מקורה של המילה במילה היוונית μόνος ("אחת" או "יחידה") ו-λίθος ("אבן").

דוגמה ידועה למונולית היא אתר המורשת העולמית אולורו שבאוסטרליה.

## בתרבות
מונולית שחור משחק מוטיב מרכזי בסרטו של הבמאי סטנלי קובריק, 2001: אודיסיאה בחלל על פי תסריט המבוסס על סיפור קצר של ארתור סי. קלארק (שבעקבות הסרט הורחב לספר שלם). בסדרת הטלוויזיה סוכני S.H.I.E.L.D. נעשה שימוש בשלושה מונוליתים שמאפשרים שליטה במרחב, בזמן ובתודעה.

### מונוליתים ידועים
* מגדל השטן
* מונולית מאדים
* מונולית פובוס
*פניון דה גואטפה

## ראו גם
*אובליסק
*מואי

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:פיסול
קטגוריה:צורות נוף
קטגוריה:סלעים
מקסים לוי

**מקסים לוי** (11 בפברואר 1950 – 11 באוקטובר 2002) היה חבר הכנסת וראש עיריית לוד.

## ביוגרפיה
נולד ברבאט שבמרוקו. אחיו של דוד לוי. בגיל שבע עלה ארצה עם משפחתו. לאחר שגדל והתחנך בלוד, עשה את שירותו הצבאי במשמר הגבול. מיד עם שחרורו החל לעבוד בתעשייה האווירית, שם נבחר לתפקיד יו"ר ועד העובדים של הארגון הגדול במדינה.

בשנת 1978 בגיל 28 בלבד, נבחר לוי לראשונה למועצת עיריית לוד וכיהן בתפקיד סגן ראש העירייה. בשנת 1983 הצליח להיבחר לתפקיד ראש עיריית לוד מטעם הליכוד, תפקיד בו החזיק עד לשנת 1996. התחום העיקרי בו פעל היה תחום החינוך והתרבות וביוזמתו נבנו בתי ספר ומתנ"סים רבים. במקביל לתפקידו כראש עירייה, נבחר לוי בשנת 1989 לתפקיד יו"ר מרכז השלטון המקומי בישראל וכדירקטור בחברה למשק וכלכלה.

בשנת 1996, הצטרף למפלגת גשר שהקים אחיו דוד לוי ונבחר לכנסת ה-14 במסגרת הליכוד-גשר-צומת. בהמשך נבחר אף לכנסת ה-15 ברשימת ישראל אחת (הרשימה המשותפת של מפלגת העבודה, גשר ומימד). הוא מילא שורה של תפקידים בכנסת, כיושב ראש ועדת העבודה והרווחה, כחבר בוועדות הפנים, הכספים, איכות הסביבה, הבריאות ועוד, והגיע עד לתפקיד סגן יושב ראש הכנסת ה-15. מרבית החקיקה שקידם הייתה בתחום החברתי. מאז נבחר לוי כחבר כנסת ועזב את תפקידו כראש העירייה, התדרדרה העיר עד אשר מונתה לה ועדה קרואה.

בחודש מאי 2002 התמודד שוב כראש עיריית לוד, וניצח בבחירות ברוב גדול. לאחר בחירתו התפטר מהכנסת.

בארבעת חודשי כהונתו המחודשת כראש העיר ועד מותו, הצליח להביא לכך שממשלת ישראל תכיר בצרכים של לוד ברמה הלאומית, לא רק המוניציפלית. הופעלה תוכנית רב צדדית לקידום והבראת העיר, שבמסגרתה משרד ראש הממשלה לקח על עצמו את האחריות לתיאום בין כל הגופים השונים.

מיד עם כניסתו לתפקיד ראש העירייה, החל בביצוע עבודות שונות לרווחת תושביה בתחומים שונים הכוללים בין היתר: ניקיון ושיפוצים בשכונות ובכניסות לעיר, קרצוף וריבוד כבישים, הגברת הביטחון האישי של התושבים, שיפוץ מוסדות החינוך ותיקון ליקויי הבטיחות.

בליל שבת, 11 באוקטובר 2002, הלך לוי לעולמו בגיל 52, לאחר שלקה בליבו. הוא הותיר אחריו את אשתו כרמלה, ושלושה ילדים. הובא למנוחות בבית העלמין הישן בלוד . 

על שמו נקרא תיכון בשכונת גני אביב שבלוד, וכן היכל התרבות של העיר.

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית לוד
קטגוריה:ראשי מרכז השלטון המקומי בישראל
קטגוריה:לוד: חברי הכנסת
מקסים
קטגוריה:סגל התעשייה האווירית לישראל
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-גשר-צומת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם גשר
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם ישראל אחת
קטגוריה:יושבי ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת החמש עשרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002