open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ויקטור פונדלניק

**ויקטור ולדימירוביץ' פונדלניק** (ברוסית: **Ви́ктор Влади́мирович Понеде́льник**; 22 במאי 1937 ברוסטוב על הדון, ברית המועצות – 5 בדצמבר 2020, מוסקבה, רוסיה) היה כדורגלן סובייטי, ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירה
פונדלניק נולד לאב עיתונאי ואם אחות בשירות צבאי. שם המשפחה פונדלניק, מדברי הסבתא רבתא של ויקטור, הופיע לאחר רפורמת 1861, כשהוריו ברחו לדון, לבלר שיכור רשם בשורה "שם משפחה" את היום בשבוע (פונדלניק ברוסית: יום שני). הוא שיחק בקבוצת הנוער "בורווסטניק" ובקבוצת הכדורגל של בית הספר לקצינים ברוסטוב (כשהיה צוער).

בשנים 1956–1958 שיחק בטורפדו/רוסטסלמאש שאז הייתה בליגה השנייה. ב-1958 הפך לשחקן הראשון בהיסטוריית ברית המועצות שזומן לנבחרת ממועדון שלא מליגת העל. בין השנים 1959 ל-1965 שיחק בסק"א רוסטוב.

ב-1960 לקח אליפות ביורו, כאשר הבקיע את שער הניצחון בדקה ה-113 מול יוגוסלביה (נגמר 1:2). זו הייתה הזכייה היחידה של ברית המועצות ביורו אי פעם. מאותו רגע הוא נחשב לאחד החלוצים הטובים במדינה. ב-1961 הועבר לצסק"א מוסקבה כנגד רצונו, ולאחר ויכוחים רבים עם ההנהלה ועזרה משרת התרבות, פונדלניק הצליח לחזור לסק"א רוסטוב. ב-1966 עבר לספרטק מוסקבה, השתתף במשחקי ידידות בישראל, זומן לנבחרת, אך לא הופיע באף משחק רשמי של ספרטק בשל השהייה. במאי הוא פרש בשל עלייה במשקל וניתוח תוספתן.

ב-1969 פונדלניק היה מאמנה של רוסטסלמאש. לאחר שנותיו ככדורגלן ומאמן פונדלניק עבד כעיתונאי ועורך ספורט. כמו כן הוא כתב 4 ספרים. היה נשוי עם 3 ילדים ו-4 נכדים. התגורר במוסקבה עד מותו. ברוסטוב על הדון נוסדה אקדמיית כדורגל על שמו.

## תארים
;קבוצתיים
*  **נבחרת ברית המועצות**
** אליפות אירופה: 1960
** מקום שני ביורו 1964
;אישיים
*  **סק"א רוסטוב**
** חלוץ העונה בברית המועצות: 1960, 1961, 1962, 1963
** החלוץ השלישי הטוב בברית המועצות: 1959

## ספרים
* כדורגל, האהבה שלי
* רחבת העונשין
* הכדור - בשער
* וידוי החלוץ המרכזי

## קישורים חיצוניים

* פרופיל באתר נבחרת רוסיה בכדורגל 
* 

קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רוסים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סובייטים
קטגוריה:רוסטוב על הדון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני רוסטוב
קטגוריה:כדורגלני סק"א רוסטוב
קטגוריה:כדורגלני צסק"א מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:כדורגלני יורו 1960
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1962
קטגוריה:כדורגלני יורו 1964
קטגוריה:כדורגלני יורו 1968
קטגוריה:עיתונאי ספורט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין טרויקורובסקויה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1937
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2020
גלובוסים של קורונלי

ממוזער|upright|left| הגלובוס הארצי של קורונלי ללואי ה 14 
ממוזער|upright|הגלובוס השמיימי של קורונלי ללואי ה 14.

ה**גלובוסים של קורונלי** או ה**גלובוסים של מרלי** (בצרפתית: **Globes de Coronelli** או **Globes de Marly**) הם זוג גלובוסים האחד של כדור הארץ והשני של כיפת השמים בקוטר 4 מטרים לערך שנעשו על ידי הנזיר האיטלקי וינצ'נצו קורונלי וניתנו כשי ללואי הארבעה עשר, מלך צרפת בסוף המאה ה-17. הגלובוס של כדור הארץ מתעד את הידע הגאוגרפי של האירופאים בעשור 1670–1680 ואת היכרותם עם תרבויות ילידיות בשלוש היבשות: אסיה, אמריקה ואפריקה. הגלובוס השמימי מתאר את מצב הכוכבים ביום לידתו של לואי הארבעה עשר. החברה המלכותית הכריזה בזמנו על הגלובוסים שלו כ"מדויקים ואינפורמטיביים ביותר בעולם".

לרגל הצגתם הקבועה לציבור ב-2006 בספרייה הלאומית של צרפת (BNF), מחלקת המפות הכניסה אותם לקטלוג הכללי של הספרייה תחת המספרים Ge A 499 לגלובוס השמימי ו-Ge A 500 לגלובוס הארצי. 

## היסטוריה
הכנת הגלובוסים מומנה על ידי הקרדינל ד'אסטרה, שגרירו של מלך צרפת לואי הארבעה עשר לותיקן. הקרדינל התרשם מהגלובוסים בקוטר מטר וחצי שיוצרו לדוכס מפארמה על ידי אותו נזיר. הגלובוסים יוצרו בפריז, כנראה מעץ אלון, בין השנים 1681 ל-1683 ומשקלם שתי טונות כל אחד. בנוסף הוכן ריהוט תצוגה משיש וארד במשקל 15 טון לכל גלובוס. יחד עם הריהוט גובה התצוגה היה 8 מטרים. הקרדינל נתן את הגלובוסים כשי למלך. 

הגלובוסים הוצגו בביתנים שתוכננו במיוחד לשם כך על ידי הארכיטקט ז'יל ארדואן-מנסר בטירת מארלי-לה-רואה ממערב לפריז, וכך נטבע שמם הנוסף: "הגלובוסים של מארלי". המבקרים, ביניהם אן, מלכת בריטניה, התרשמו מאוד מהמוצגים. לאחר ששהו במוזיאון הלובר והועברו לארמון ורסאי, מלחמת העולם הראשונה השכיחה אותם מעין כל. הם התגלו שוב בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 ושוחזרו.

להצלחת השחזור תרמה העובדה שאחד השומרים על האוצר בתחילת המאה ה-18, פרנסואה לה לארז', העתיק בדייקנות את כל מאות הכתובות שעל זוג הגלובוסים.

## תיאור האיורים

[ממוזער|ייצוגה של [אוסטרליה (אז "הולנד החדשה") על ידי קורונלי]]

שטח שני הגלובוסים הוא מאה מטר רבוע(מ"ר). לשם השואה, שטחם גדול פי אחד וחצי מהתמונה החתונה בקנה שבמוזיאון הלובר. בין הציירים שאיירו את הגלובוס: ז'ן-בטיסט קורנֶי (Jean-Baptiste Corneille) .

למעלה מ-600 ההסברים שמופיעים עליהם נערכו על ידי המומחים באותן השנים וחלקם ארוך מאוד, למשל הסבר על "מנהגי העמים בצ'ילה". ההסבר על נהר המיסיסיפי נכתב על ידי הקרטוגרף ז'ן-בטיסט פְרַנְקלֵן מקוויבק ומגלה הארצות רנה-רובר קוואלייה, אדון לה-סאל. היות שהגלובוס הארצי מייצג את הידע הגאוגרפי של התקופה, קליפורניה מיוצגת בו כאי. 

הגלובוס השמימי צויר על ידי ז'ן-בטיסט קורני וקבוצות הכוכבים מופיעות בו כחיות בדיוניות. שמות הקבוצות רשומים בארבע שפות: צרפתית, לטינית, יוונית עתיקה וערבית. שבעה כוכבים רשומים בערבית בלבד. הגלובוס גם מציין את מהלכם של כמה גופים שמימיים וביניהם מספר כוכבי שביט.


Image:Globes de Coronelli.jpg|הגלובוס הארצי
Image:Coronelli amnord.jpg|פרטים מאמריקה הצפונית
Image:Globes de Coronelli globe celeste.png|הגלובוס השמימי
Image:Globe celeste de Coronelli Paris France.jpg|הגלובוס השמימי


## ראו גם

*ארדאפפל
*גלובוס האנט-לנוקס

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:קרטוגרפיה
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:מפות
השעות המתות

"**השעות המתות**" הוא הסינגל השלישי מתוך האלבום החמישי של הזמרת-יוצרת קרן פלס, איך שהשמש תזרח (2013).

הסינגל יצא ב-21 באפריל 2013, כחודש וחצי לאחר יציאת הסינגל הקודם, "כלום לא טעים".

השיר, כמו הסינגל שלפניו, מתאר את תהליך ההתגברות על הגבר הקודם בחייה בעזרת ממתקים אך מסתירה את השריטות ומוצאת אהבה בגבר אחר שאליו היא מתגעגעת בשעות המתות.

השיר הגיע למקום השביעי במצעד של רשת ג'. הוא לא בוצע במסגרת סיבוב ההופעות לרגל יציאת הדיסק ולמעשה הוא בוצע בהופעות בודדות בלבד מאז שיצא.

## קישורים חיצוניים
*
*מילות השיר באתר "שירונט"
*LINKTONE קרן פלס - השעות המתות
*לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פילוני
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
ג'ק פלאהי

**ג'ק ראיין פלאהי** (באנגלית: **Jack Ryan Falahee**; נולד ב-20 בפברואר 1989) הוא שחקן וזמר אמריקאי. הוא התפרסם לקהל הרחב בשל תפקידו בתור קונור וולש בסדרת הדרמה המשפטית "המדריך לרוצח" (2020-2014) של רשת ABC.

## ביוגרפיה
פלאהי נולד וגדל באן ארבור, מישיגן, לאמא קלינאית תקשורת ולאבא רופא. 

הוא התחיל לשחק כשהיה בבית הספר התיכון Huron. ב-2011, הוא סיים את לימודיו בבית הספר לאמנויות טיש של אוניברסיטת ניו יורק עם תואר ראשון בדרמה, שם למד משחק והופיע במספר הפקות, כולל "חלום ליל קיץ" ו"האבודה של העבודה של האהבה" של ויליאם שייקספיר. 

## קריירה
התפקיד הראשון שלו מול מצלמה היה ב-2012, עם תפקיד אורח בסדרת הרשת הקומית "*Submissions Only*". באותה השנה, הוא שיחק בתפקיד הראשי בסרט הקצר "Sunburn". הוא גם למד משחק בסדנת התיאטרון הבינלאומית באמסטרדם.

בשנת 2013 פלאהי עשה את הבכורה שלו בטלוויזיה עם תפקיד אורח בסדרת הנעורים "יומני קארי" של רשת The CW, ומאוחר יותר הופיע בסדרה הקצרה של רשת NBC, "איירונסייד". הוא כיכב לצד השחקניות היילי לו ריצ'רדסון ומארי מק'קורמק בסרט הטלוויזיה "*Escape from Polygamy*" שהוקרן בבכורה ב-24 באוגוסט 2013. מאוחר יותר הוא קיבל תפקידים במספר סרטים עצמאיים, כולל "*Hunter*", "*Blood and Circumstance*" ו"*Slider*". ב-2014, הוא הופיע בסרט "טוקרב" לצד ניקולס קייג'. באותה השנה, גילם בתפקיד חוזר את צ'ארלי מק'ברייד בסדרת הנעורים "מסובך" של רשת ABC Family.

ב-12 בפברואר 2014, לוהק פלאהי לתפקיד ראשי בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח". בסדרה מככבת ויולה דייוויס בתור פרופסור למשפטים, ופלאהי מגלם את דמותו של קונור וולש, סטודנט למשפטים. הסדרה עלתה לאוויר ב-25 בספטמבר 2014, עם ביקורות חיוביות ממבקרים ורייטינג גבוה מאוד של 14 מיליון צופים בפרק הבכורה. הסדרה שודרה במשך שש עונות מוצלחות עד שהאחרונה הסתיימה בחודש מאי 2020.

בשנת 2016 לוהק לתפקיד של בנג'מין פרנקלין סטרינגפלו בסדרת הדרמה ההיסטורית "רחוב מרסי" של רשת TBS.

בספטמבר 2019, פלאהי יחד עם חבר ילדות ודי ג'יי אלפנטה (אנ') הכריזו על השקת פרויקט המוזיקה שלהם - Diplomacy. הם הוציאו את סינגל הבכורה שלהם "Silver Lake Queen" ב-16 באוקטובר 2019, השיקו כרטיסים למסע הבכורה שלהם בינואר 2020 - שנדחה מאוחר יותר בגלל מגפת ה-COVID-19 - והוציאו את ה-EP שלהם ב-19 בפברואר 2020. פלאהי הוא הסולן של הפרויקט והצהיר שהוא כותב את רוב השירים שלהם על סמך רישומי היומן האישיים שלו.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות על שם טיש באוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1989
הרי מאטרה

שמאל|250px|מפת הרי מאטרה|ממוזער
שמאל|200px|אזור הרי מאטרה בהונגריה|ממוזער
שמאל|200px|פסגת קקשטטה, הגבוהה בהונגריה - 1014 מטר|ממוזער
שמאל|200px|נוף עם שלג בהרי מאטרה|ממוזער
**הרי מאטרה** (בהונגרית: **Mátra**, בסלובקית: **Matra**, הוא רכס הרים בצפון הונגריה, בין הערים ג'נג'ש ואגר. הפסגה הגבוהה ביותר של הונגריה, קֵקֶשטֶה (1014 מ'), שייכת להרים אלה.
הרי מאטרה הם חלק מהרי צפון הונגריה (עם מרכיב של הרי הקרפטים המערביים) ומשתייכים במקור לאזור הגדול באירופה של הרי געש צעירים, המורכבים בעיקר מטרכיט. הרי מאטרה נמצאים בין עמקי הנהר טארנה ולנהר זאג'ווה (Zagyva). הרים אלה היוו בזמנו אי בתוך ים הפאנוני הקדום שהלך והתייבש. 
במזרח מתחברים הרי מאטרה עם הרי ביק (Bükk) ובמערב עם גבעות צ'רהאט.

הרי מאטרה מתחלקים לכמה חלקים ברורים:
*מאטרה המערבי (Nyugati Mátra): עם הפסגה מוז'לה, (805 מ') 
*מאטרה המרכזי - המורכבים מרמת מאטרה-ברץ (Mátrabérc) וקבוצת החרוטים הגעשיים גאיאטֶטֶה (Galyatető) וקֵקֶשטֶטֶה (Kékestető). נמצאים בה לסירוגין מדרונים תלולים, מחוספסים, חלוקי אבן, שפיעי בלית, מפולות, מכוסים ביערות עצי אשור סגורים.
מדרונים רכים יותר ובקעות מקבילות נשפכים דרומה, כשהבקעה הגדולה ביותר היא נאג' ולג' (Nagy-völgy -הבקעה הגדולה) 
הכניסה הראשית אל הרי מאטרה נוצרת במקביל לעמק נאג' פאטאק (הנחל הגדול), ומשתרעת ממאטראפירד (Matrafüred - מרחץ המאטרה) אל מאטרה-האזה (Mátrahaza - בית המאטרה)

מהכרמים שלמרגלות המאטרה המטיילים יכולים להגיע כהרף עין אל ההרים עתירי היערות של עצי אלון ואשור. 
האזור מושך תיירים רבים בגלל אתרי קיט ומרחצאות ידועות במעינותיהם החמים. הידועות בעירות הקיט הן מאטראהאזה, מאטראפירד וגאיאטטה. הנהר הקטן זאג'ווה, יובל של הטיסה, מבוקש על ידי שייטי קאנו.
בנוסף לתיירות הרי המאטרה מפורסמים ביינות המהווים אמצעי פרנסה חשוב של תושבי האזור.
במדרונות הדרומיים - (מאטרה-אליה) של מאטרה הכוללים ריוליט, אך גם חוואר ולס מפיקים יינות רבים, הזוכים להערכה. בשנים הטובות מייצרים יינות מסוג טרמינר ומוסקט. האזור מפורסם במיוחד בזני הענבים "הארשלוולי" (בסלובקית - ליפובינה, בגרמנית - לינדנבלטריך), כלומר "עלי טיליה", הגדלים ביישוב דברה (Debrő). 

*מאטרה המזרחי: אחרי מתלול פסגת שאשקֶה (סלע הנשר), בכיוון מזרח נראות זו אחר זו הפסגות של 650-700 מ' של הרי המאטרה המזרחיים (Keleti Mátra). 
*מאטרה הצפוני - נקראת מאטראלאבה (Mátralába - רגל המאטרה). זהו אזור גבעתי מכוסה בחרוטים געשיים קטנים בעלי גובה של 400-250 מטר, עם שדות שרובם ראויים לחקלאות. 
*מאטרה הדרומי הידוע כ"מאטרה-אליה" (Mátraalja - מרגלות המאטרה) - המכוסה בכרמים - מהווה את המעבר מההרים אל מישור האלפלד.

## ערים
*ג'נג'ש - (Gyöngyös) (כולל Mátrafüred מאטראפירד) 
:ג'נג'ש היא המרכז העירוני העיקרי של האזור, עם כ-30,000 תושבים. אחרי אגר היא העיר השנייה בגודלה במחוז הווש, שבו נמצאים הרי המאטרה. 
*פאסטו - (Pásztó) 
*פטרוואשארה - (Pétervására) 
*באטונטרניה - (Bátonyterenye)

## מאטרה בתרבות ובאמנות
*בדגל הלאומי של סלובקיה מוצגות צלמיות של שלושה הרים, שלפי המסורת ההיסטורית הסלובקית קשורים לעמם: טאטרה, מאטרה ופאטרה. בימינו הרי המאטרה אינם חלק מסלובקיה אלא נמצאים כולם בשטח הונגריה העצמאית בלבד. 

## קישורים חיצוניים

*אתר הונגרי המוקדש למאטרה
* 

מאטרה
רולאנד וולפארט

**רולאנד וולפארט** (בגרמנית: **Roland Wohlfarth**, נולד ב-11 בינואר 1963 בבוכהולט שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת החלוץ, בעיקר בקבוצת באיירן מינכן מליגת הבונדסליגה.

## קריירה
וולפארט גדל בקבוצת הנוער של בורוסיה בוכהולט, ובשנת 1981, בגיל 18, עבר לדיסבורג, שם הבקיע 39 שערים ב-71 הופעות. בעונת 1983/84 סיים וולפארט כמלך השערים של הבונדסליגה השנייה, אך הקבוצה לא הצליחה להעפיל אל הבונדסליגה, לאחר שהובסה במפגש כפול מבחני העלייה על ידי איינטרכט פרנקפורט בתוצאה המצטברת 6-1.
הצלחתו של וולפארט בדיסבורג זיכתה אותו בשנת 1984 בחוזה בבאיירן מינכן, שם הפך לחלק בלתי נפרד מהתקפת הקבוצה, והבקיע 119 שערים ב-254 הופעות, נתון המציב אותו במקום השלישי בדירוג המבקיעים של באיירן מינכן בכל הזמנים. וולפארט זכה עם באיירן מינכן בחמש אליפויות ובגביע אחד, לאחר ניצחון 5-2 על שטוטגרט, בו הבקיע וולפארט שלושער. וולפארט זכה בתואר מלך שערי הבונדסליגה פעמיים במדי באיירן מינכן, בעונת 1989 עם 17 שערים בצוותא עם תומאס אלופס מפ.צ. קלן, ובעונת 1991 עם 21 שערים. עם זאת, הצלחתו בבונדסליגה לא תורגמה להצלחה בנבחרת גרמניה בכדורגל, בה הופיע פעמיים בלבד, נוסף על מספר הופעות בנבחרות הצעירות של גרמניה המערבית.

בשנת 1993 עזב וולפארט את באיירן מינכן ועבר לסנט אטיין, בה שיחק עונה אחת, ולאחר מכן שיחק שלוש עונות בבוכום. בפברואר 1995 וולפארט נמצא אשם בנטילת חומרים אסורים, והושעה לחודשיים. בהמשך שיחק וולפארט עונה אחת בלוקומוטיב לייפציג, עונה אחת בוופרטאלר, ובשנת 2000 סיים את הקריירה בפ.צ. בוכוולט מעיר הולדתו, כשבאמתחתו 437 משחקים ו-193 שערים.

## תארים
עם באיירן מינכן:
* אליפות הבונדסליגה (5): 1984/85, 1985/86, 1986/87, 1988/89, 1989/90
* הגביע הגרמני: 1985/86
* הסופר קאפ הגרמני (2): 1987, 1990
* מלך השערים של הבונדסליגה (2): 1989, 1991

עם דיסבורג:
* מלך השערים של הבונדסליגה השנייה: 1984

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלני דיסבורג
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני בוכום
קטגוריה:כדורגלני סנט אטיין
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב לייפציג
קטגוריה:חלוצי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1963
חיים יעקב מישקינסקי

הרב **חיים יעקב מישְקינסקי** (ה'תרמ"ג, 1883 - כ"ב בחשוון ה'תש"ג, 2 בנובמבר 1942) היה רב ליטאי, רבן של , קנישין וסוויסלוץ'. נספה בשואה.

## ביוגרפיה
נולד בברזניקי הסמוכה לסובאלק למשה יהודה מישקינסקי, למד בישיבות המזוהות עם תנועת המוסר: ישיבת ראדין וישיבת "כנסת ישראל" בסלובודקה. בסלובודקה נתפס לשיטתה של תנועת המוסר והרב יצחק בלאזר מראשי התנועה ותלמידו של מייסדה רבי ישראל מסלנט, היה עבורו מודל לחיקוי. כבן למשפחה אמידה סייע רבות לחבריו במתן הלוואות וטיפל בעצמו בחברים חולים, גם באלו שחלו במחלות מידבקות.

נישא לחיה פַאיַאנְס, בתם של הרב דוד פאיאנס, הרב בקנישין ולימים ראב"ד ביאליסטוק וחבר הוועד המרכזי של "המזרחי", והרבנית מרים בתו של ראב"ד ביאליסטוק הרב חיים נפתלי הרץ היילפרין בן רבה הנודע של ביאליסטוק הרב רפאל יום טוב ליפמן הלפרין, מחבר הספר "עונג יום טוב". לאחר פטירת רעיתו, נשא בזיווג שני את אחותה יוכבד.

לאחר נישואיו כיהן כרב בשטאבין שבפלך סובאלק, אך במלחמת העולם הראשונה נחרבה העיירה והוא נדד בין עיירות שונות. עם מינוי חמיו לרבנות העיר ביאליסטוק, התמנה במקומו לרב בקנישין. הוא היה פעיל בנושאים חברתיים בעירו, וייסד בית ספר שבו למדו גם מקצועות חול לצד לימודי קודש. כחמיו תמך גם הוא ברעיון יישוב ארץ ישראל, אך לא נמנה באופן רשמי על תנועת המזרחי.

לאחר פרישת הרב מרדכי דב איידלברג מרבנות העיירה סוויסלוץ' לטובת רבנות העיר לחוביצ'ה, התמנה תחתיו כרבה של סוויסלוץ'. גם בעיירה זו היה פעיל בתחומי החינוך והחברה. בתקופת הכיבוש הסובייטי לא הוגלה לסיביר כמו רבים אחרים מבני המעמד הבורגני כי היה אהוד על הקומוניסטים המקומיים, עובדה זו גרמה לכך שנשאר בעיירה עד כיבוש ליטא בידי הנאצים ב-1942. ביום חיסול גטו סוויסלוץ', 2 בנובמבר 1942, היו הרב ורעייתו יוכבד בין היהודים שנרצחו בבור ירי ביער וישבניק ולפי עדות ראייה, נשא דרשה לפני שאר המוצאים להורג בנושא קידוש השם. בנם הצעיר נרצח במחנה ריכוז בוולקוביסק.

## בניו
* יצחק עברי (מישְקינסקי) - עיתונאי, עורך ומתרגם עברי.
* משה מישקינסקי - היסטוריון ישראלי, חוקר תנועת הפועלים היהודית במזרח אירופה, ופרופסור להיסטוריה יהודית מודרנית באוניברסיטת תל אביב
* נפתלי הרץ - נרצח בשואה בהיותו בן 21

## לקריאה נוספת
הרב ר' חיים יעקב מישקינסקי, בתוך: יצחק לוין, '''אלה אזכרה''', ניו-יורק תשי"ט, עמ' 257-261

## קישורים חיצוניים
* הרב ר' חיים יעקב מישקינסקי ז"ל, רבה האחרון של סביסלוץ. בתוך:  עמ' 28 ואילך
* מישקינסקי, חיים יעקב, בן משה יהודה באתר "רבנים שנספו בשואה"
* חיים יעקב מישקינסקי: דף עד שמילא בנו משה מישקינסקי, במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, יד ושם.

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת רפאל יו"ט ליפמן היילפרין
קטגוריה:בוגרי ישיבת ראדין
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה)
קטגוריה:סוויסלוץ': רבנים
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
חשיארש השני

ממוזער|ימין|מטבע עם חריטת דמותו של חשיראש השני
**חשיארש השני** (ביוונית: **Ξέρξης Β΄** בפרסית: ** خشايارشا دوم**) היה מלך ממלכת פרס האחמנית, במשך ארבעים וחמישה ימים. הוא דמות היסטורית מעורפלת ושנויה במחלוקת.

## ביוגרפיה
עיקר המידע אודותיו מגיע מההיסטוריון היווני קטסיאס, הנחשב כמקור לא אמין ומפוקפק. על פי קטסיאס, חשיארש היה בנו של ארתחששתא הראשון, שמלך בין השנים 465 לפנה"ס - 425 לפנה"ס. על פי קטסיאס, לארתחששתא היו 17 בנים לא חוקיים מפילגשים שונות, וחשיארש היה בנו החוקי היחיד. הוא ירש את אביו כמלך בשנת 425 לפנה"ס, ומלך 45 ימים עד שנרצח בידי אחיו למחצה סוגידאנוס, בעת ששכב שיכור. קטסיאס מציין שהוא הובא לקבורה יחד עם אביו.

סוגידאנוס ירש את הכתר, אולם כעבור כמה חודשים נרצח בעצמו בידי דריווש השני. הלוחות הכרונולוגיים מאותה תקופה אינם מזכירים במילה את חשיארש או סוגידאנוס, והם לא נזכרים גם בשום מקור אחר. על כן חלק מהחוקרים סבורים, שמיד כאשר מת ארתחששתא, הכריזו על עצמם בו זמנית חשיארש, סוגידאנוס ודריווש כמלכים. על פי השערות אותם חוקרים, חשיארש הפך למלך לתקופה קצרה, בעוד סוגידאנוס הפך לשליט בשטח עילם, ודריווש בשטח הירקניה שבו שימש כסטרפ.

## לקריאה נוספת

*  S. Zawadzki, "The Circumstances of Darius II's Accession" in Jaarbericht Ex Oriente Lux 34 (1995-1996) 45-49


## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הממלכה האחמנית
קטגוריה:מלכי פרס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
כלום לא טעים

"**כלום לא טעים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-3 במרץ 2013, כסינגל שני מתוך האלבום, איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-13 במצעד השבועי של רשת ג'.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על ידי פלס עצמה והופק על פילוני בעקבות חזרתה של פלס מטיול בניו זילנד. השיר עצמו מתאר את ההתמודדות של פלס עם הפרידה מבעלה ועל ההיכרות וההתאהבות עם נועם טור בטיול סקי באיטליה ולאחר מכן בטיול בוונציה.

## וידאו קליפ
טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-3 במרץ 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר.

## על השיר
על השיר סיפרה פלס:

## מיקומי שיא

## גרסתו של אלדד כהן

"**כלום לא טעים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי משתתף התוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון אלדד כהן. השיר יצא לאור ב-16 בינואר 2020, כסינגל מתוך האלבום שקופים של פלס, על ידי חברת התקליטים על ידי NMC יונייטד אנטרטיינמנט.

### רקע
במהלך שנת 2019 השתתף המתמודד אלדד כהן בתוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון וביצע את השיר בשלב האודישנים, פלס כל כך אהבה את הביצוע שאף החליטה לתת לו לבצע את השיר מחדש ולאחר התכנית, כהן הוציא את השיר בביצוע משלו.

### וידאו קליפ
טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-16 בינואר 2020, את האודיו הרשמי של השיר בגרסתו של אלדד כהן. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר.

### מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* 
* מילות השיר באתר "שירונט"

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גלעד שמואלי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פילוני
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
מסמך עמדה

**מסמך עמדה** (או: **נייר עמדה**) הוא מאמר המציג דעה בנושא מסוים, התואמת את כותב המסמך או ארגון ספציפי, כגון מפלגה, ארגון עובדים או עמותה. השימוש במסמכים מסוג זה נעשה במסגרת האקדמיה, הפוליטיקה, המשפט ותחומים נוספים.

מסמכי עמדה יכולים להיות מנוסחים כמכתב למערכת ועד מסמכים מורכבים כמסמכי עמדה אקדמיים. כמו כן, הם משמשים ארגונים להצגת הסבר והצדקה אודות חזונם, אמונתם והמלצות למדיניות.

**באקדמיה** – מסמך עמדה לרוב עוסק בדעה אודות תחום חדש שטרם נערכו עליו ניסויים ואילו מחקר אמיתי יפורסם כמסמך אקדמי. מסמך דעה לרוב ישקף את עיקר הדעות או העמדות בנוגע להוכחות נושא מסוים בתוך התחום.

**בפוליטיקה** – מסמכי עמדה משקפים את תפיסת העולם של מועמד, נבחר ציבור, ארגון מפלגתי או מדינתי, והם נתפסים כמשמעותיים בעיני הציבור. כדוגמת מצעי מפלגות ומועמדים המשמשים קמפיינים פוליטיים, או מתן תוקף להצהרות בדיפלומטיה הבינלאומית עבור גינויים. כתיבת מסמכי עמדה מהווה כלי מרכזי של במסגרת פרויקט מודל האו"ם.

**במשפט** – ובמשפט הבינלאומי בפרט, מסמך עמדה מכונה "*Aide-mémoire*", והוא מהווה תמצית של נקודות המועלות לדיון או במחלוקת. משמש בייחוד בתקשורת לא דיפלומטית.

## ראו גם
* פובליציסטיקה

## לקריאה נוספת

* 


## הערות שוליים

קטגוריה:השיטה המדעית
קטגוריה:פוליטיקה
קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מסמכים
Ps (פקודה)

ממוזער|שמאל|צילום מסך של פקודת PS
**ps**, קיצור של **p**rocess **s**tatus, היא פקודה במערכות הפעלה יוניקס ודמויות יוניקס, המציגה מידע על התהליכים במערכת. הפקודה הייתה כבר חלק מהגרסה השישית של יוניקס והיא כיום חלק מכמעט כל מערכת דמוית יוניקס ומתקן POSIX. (במערכות GNU/Linux היא חלק מהחבילה procps).

קשורה אליה הפקודה top, המציגה את התהליכים במערכת ברשימה שמתעדכנת מדי פרק זמן.

## דוגמאות
* לאחר הקלדת הפקודה `ps` ללא תוספת ארגומנטים כלל, יוצג מידע בסיסי על התהליכים במסוף הנוכחי.

```console
# ps
  PID TTY          TIME CMD
 7431 pts/0    00:00:00 su
 7434 pts/0    00:00:00 bash
18585 pts/0    00:00:00 ps
```

* הצגת כל התהליכים שפועלים כמשתמש-על (root), בתצוגה שעוצבה על ידי המשתמש.

```console
# ps -U root -u
USER   PID  %CPU %MEM    VSZ   RSS TT  STAT STARTED        TIME COMMAND
root     1   0.0  0.0   9436   128  -  ILs  Sun00AM     0:00.12 /sbin/init --
```

* צירוף הפקודה `[[grep]]` (ראו גם pgrep ו-pkill) מאפשרת להציג מידע על תהליך יחיד, למשל את מזהה התהליך.

```console
$ # Trying to find the PID of `firefox-bin` which is 2701
$ ps -A | grep firefox-bin
2701 ?        22:16:04 firefox-bin
```

* השימוש ב `[[pgrep]]` מפשט את הדוגמה הקודמת, ומונע אפשרות של מרוץ תהליכים.

```console
$ pgrep -l firefox-bin
2701 firefox-bin
```


## פרוט הפלט

## פרוט הדגלים
ללא כל דגל מופיע פלט ה-`ps` בתבנית מצומצמת שמציגה את התהליכים של המשתמש הפועלים באותו מסוף. התהליכים מוצגים בשורות נפרדות, שורה לכל תהליך. בכל שורה רשום מזהה של תהליך, המסוף, זמן הריצה הכולל והפקודה שהפעילה אותו. ניתן להוסיף דגלים שונים כדי להציג מידע רב יותר.

הדגלים של ps רבים. במערכות הפעלה המממשות את התקנים של SUS ו-POSIX, ps פועלת לרוב עם הדגלים **ef-**, כאשר "e-" בוחר להציג את כל (**e**very) התהליכים, ו-"f-" בוחר שיוצג כל המידע האפשרי (**f**ull). דגל נפוץ נוסף במערכות כאלו הוא **l-**, שמצין פורמט תצוגה ארוך (**l**ong).

מסיבות היסטוריות, רוב המערכות שנגזרות מ BSD לא תומכות בדגלים שנקבעו ב-SUS וב-POSIX בגלל התנגשויות. למשל, הדגל "e" או "e-" יציג משתני סביבה. במערכות כאלו, לרוב ps רצה עם הדגלים הלא תקניים **aux**, כאשר "a" מציגה את כל (**a**ll) התהליכים במסוף, כולל אלו של משתמשים אחרים. "x" מציג את כל התהליכים ללא מסוף שליטה ו-"u" (**u**ser) מוסיף עמודה של המשתמש השולט בתהליך. להתאמה מרבית, אין שימוש בתו "-" לפני הצירוף "aux". "ps auxww" מספקת מידע מלא על כל תהליך, כולל כל הפרמטרים בשורת הפקודה.

## קישורים חיצוניים
* ps באתר ארגון The Open Group

## הערות שוליים

קטגוריה:פקודות יוניקס
וסילי טים

**גאורג וילהלם טים** הידוע בשמו **וסילי פיודורוביץ' טים** (בלטבית: **Georgs Vilhelms Timms**; ברוסית: **Василий Фёдорович Тимм**; ) היה צייר גרמני-בלטי ואמן גרפי שתיאר בציוריו ובהדפסי האבן שיצר את החיים ברוסיה הקיסרית.

טים נולד סמוך לריגה שבלטביה, למד באקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנקט פטרבורג ויצא למסע ברחבי היבשת ומחוצה לה. זמן מה חי בפריז ובאלג'יריה, אך לאחר המהפכה הצרפתית של 1848 נאלץ לחזור לתחומי האימפריה הרוסית, נלחם במסגרת הצבא הרוסי הקיסרי במלחמת הקווקז ונטל חלק גם במלחמת קרים.

אחרי 1867 עקר לברלין וחי בה עד לפטירתו באפריל 1895.

## גלריה

קובץ:Anointing_of_Alexander_II.JPG|משיחת אלכסנדר השני, 1856
קובץ:Announcement of the Coronation.JPG|ההכרזה על הכתרת אלכסנדר השני
קובץ:შამილის და შვილების მიერ პეტერბურგს ჩასვლა, 1859 წ.jpg|האימאם שאמיל ובניו בסנקט פטרבורג, 1859


## קישורים חיצוניים

* על ציוריו של וסילי טים, באתר תרבות רוסית

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמנים-בלטים
קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:האימפריה הרוסית: אישים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת קרים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1820
קטגוריה:נפטרים ב-1895
כרכן

ממוזער|Elaphe schrenckii
ממוזער|Elaphe quadrivirgata
ממוזער|Elaphe dione
**כרכן** (שם מדעי: *Elaphe*) הוא סוג של נחש ממשפחת ה**[[זעמניים]]** מתת-משפחת הזעמנים הנפוצים בעיקר בחלקו הצפוני של כדור הארץ. הכרכנים הם נחשי חנק שגודלם בינוני עד גדול. כל המינים אינם ארסיים, אך נשיכתם כואבת והריר שלהם עלול לגרום לזיהום בקטריאלי.

בשנים האחרונות, לאור ניתוחי DNA שבוצעו, הועברו רבים ממיני הסוג לסוגים *[[Bogertophis]]*, *[[Coelognathus]]*, *[[Gonyosoma]]*, *[[Orthriophis]]*, *[[Pantherophis]]*, *[[Rhinechis]]*, *[[Senticolis]]*, *[[Zamenis]]* ואחרים אך יש שעדיין משתמשים בשמם המדעי הקודם. שמם העברי נותר בשלב זה ללא שינוי, כמו במקרה של כרכן חלק שאינו שייך עוד לסוג *Elaphe* אלא לסוג *Zamenis*.

## מאפיינים פיזיים
כמו רוב הזעמניים, גופם של הכרכנים הוא עדין אך חסון. ראשיהם מרובעים ובטנם שטוחה מאוד. גודלם של הכרכנים נע בין בינוני לגדול, והם יכולים להגיע לאורך של כ-2.5 מטרים. הם בעלי מספר רב של חוליות, צלעות וקשקשים בחלקם התחתון, אך מספר מועט יחסית של שורות קשקשים בחלקם העליון. קשקשיהם העליונים של הכרכנים תלומים מעט. בחתך רוחבי הכרכנים הם בעלי מראה של ככר לחם. בטנם שטוחה והחיבור עם צידי הגוף הוא זוויתי. עיקול זה מסייע לכרכנים להיאחז בעצים עת הם מטפסים עליהם.

## מיון
סוג זה כולל, נכון למאי 2025, 18 מינים.
* תת-משפחה זעמנים (Colubrinae)
** סוג **כרכן** (*Elaphe*)
*** מין *Elaphe anomala*
*** מין *Elaphe bimaculata*
*** מין *Elaphe cantoris*
*** מין *Elaphe carinata*
*** מין *Elaphe climacophora*
*** מין *Elaphe davidi*
*** מין *Elaphe dione*
*** מין כרכן קרינים (*Elaphe druzei*)
*** מין *Elaphe hodgsoni*
*** מין *Elaphe moellendorffi*
*** מין *Elaphe quadrivirgata*
*** מין *Elaphe quatuorlineata*
*** מין *Elaphe sauromates*
*** מין *Elaphe schrenckii*
*** מין *Elaphe taeniura*
*** מין *Elaphe urartica*
*** מין *Elaphe xiphodonta*
*** מין *Elaphe zoigeensis*

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1833
קטגוריה:זעמניים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן גאורג ווגלר
פיגוע ימי (ספר)

**פיגוע ימי** (באנגלית: **Nimitz Class**) הוא ספר מתח צבאי מאת הסופר הבריטי פטריק רובינסון.
## עלילה
עלילת הספר נפתחת כאשר צוללת שזהותה נותרה אנונימית משמידה את נושאת המטוסים "תומאס ג`פרסון" של הצי האמריקני, על 6,000 אנשי צוותה, באמצעות טורפדו בעל ראש נפץ גרעיני. נשיא ארצות הברית קלארק מטיל על המטות המשולבים לגלות מי עומד מאחורי הטבעת הספינה ולמצות עמו את הדין. בראש החקירה עומד האדמירל ארנולד מורגן, מפקד צוללת לשעבר וראש סוכנות ה-NSA, הנעזר במומחה לנשק גרעיני ביל בלדרידג', אף הוא קצין מערכות נשק בצוללות תקיפה בעברו. במקביל מאשר הנשיא מבצע חשאי במסגרתו נשלח צוות מן הקומנדו הימי האמריקני, "אריות הים" (Navy SEALs), בראשות הסרן ראסל בנט להשמיד את שלוש הצוללות שברשות חיל הים האיראני בנמל בנדר עבאס.

## קישורים חיצוניים
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי מתח
קטגוריה:ספרי ריגול
קטגוריה:ספרי 1997
קטגוריה:ספרות ימית
קטגוריה:ספרי אריה ניר הוצאה לאור
פיטר ג'פרי

**פיטר ג'פרי** (באנגלית: **Peter Jeffrey**; 18 באפריל 1929 - 25 בדצמבר 1999) היה שחקן אנגלי שהופיע בתפקידים רבים בקולנוע ובטלוויזיה.

## ביוגרפיה
ג'פרי נולד בעיר בריסטול שבמחוז גלוסטרשייר, לפלורנס אליס (שם נעורים: וייט) ולארתור וינפרד גילברט ג'פרי. הוא למד בבית הספר הארו ובקולג' פמברוק שבאוניברסיטת קיימברידג', אך לא הייתה לו השכלה פורמלית בתחום המשחק.

אחרי שנים רבות שהופיע על במות התיאטרון עם להקת הבריסטול אולד ויק ועם הלהקה השייקספירית המלכותית, הפך להיות מוכר לצופי הטלוויזיה הבריטית. ב-25 במאי 1966 החל להופיע במחזה "טנגו" מאת סלאבומיר מרוז'ק בתיאטרון אלדוויץ' לצדם של פיישנס קולייר, מייק פראט, אורסולה מוהאן ודאדלי סוטון בבימויו של טרוור נאן.

בטלוויזיה הופיע במגוון תפקידים בהם בסדרת המדע ביוני "דוקטור הו" בפרק "The Macra Terror" (ב-1967) וכן בתפקיד הרוזן גרנדל בתת-הסדרה "The Androids of Tara" (ב-1978). ב-1966 אינס לויד הציע לו לגלם את הדוקטור, התפקיד הראשי בסדרה, אבל הוא דחה את התפקיד ופטריק טרוטון נבחר במקומו.

ב-1971 גילם את פליפה השני, מלך ספרד בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "אליזבת ר". ב-1985 שיחק בתפקיד אוליבר קרומוול בסדרת הדרמה "By the Sword Divided". עוד הופיע בסדרה "Thriller" ב-1974, בסדרה הקומית "פורידג'" ב-1975, בסיטקום "Some Mothers Do 'Ave 'Em" ובסדרת הדרמה "Quiller" (גם ב-1975), בסיטקום "Rising Damp" ב-1978, בדרמה הקומית "Minder" ב-1980, בסדרה "נני" ב-1981, ב"כן, אדוני השר" ב-1984, במיני-סדרה "שפתון על צווארונך" של דניס פוטר ב-1993, ובסדרה "ידידינו בצפון" ב-1996.

### חיים אישיים
ב-1955 התחתן ג'פרי עם איבון בונאמי. לבני הזוג נולדו חמישה ילדים: דינה, בארני, ויקטוריה, אמילי וקתרין. הם התגרשו וב-1990 נשא לאישה את ג'יל ג'ואט לה היה נשוי עד למותו.

ג'פרי נפטר ב-25 בדצמבר 1999 ממחלת הסרטן.

## פילמוגרפיה
* בקט (1964) Becket
* (1965) The Early Bird
* (1966) The Fighting Prince of Donegal
* יום הדין (1968) The Fixer
* אם... (1968) 
* (1969) Ring of Bright Water
* אן של אלף הימים (1969) Anne of the Thousand Days
* (1970) Goodbye Gemini 
* (1971) Countess Dracula
* ד"ר פייבס (1971) The Abominable Dr. Phibes
* (1971) The Horsemen
* החטוף (1971) Kidnapped
* (1972) 
* ד"ר פייבס עולה שוב (1972) Dr. Phibes Rises Again
* (1973) 
* (1974) Deadly Strangers
* תיק אודסה (1974) The Odessa File 
* שובו של הפנתר הוורוד (1975) The Return of the Pink Panther
* אקספרס של חצות (1978) Midnight Express
* (1982) Britannia Hospital
* הרפתקאות הברון מינכהאוזן (1988) The Adventures of Baron Munchausen
* (1990) Hands of a Murderer
* מידלמארץ' (1994) Middlemarch

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הארו
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1999
Valgrind

**Valgrind** הוא כלי תכנות שבעזרתו ניתן לזהות זליגות זיכרון וכן לבצע הערכה לגבי אופן בו מנצלת התוכנית משאבים כמו זמן חישוב ומקום בזיכרון בכך לבצע אופטימיזציה של התוכנית.

## רקע
ואלגרינד נוצרה על ידי ג'וליאן סווארד. לדברי סווארד הרעיון ליצירת ואלגרינד וההכרה בצורך שבו הבשילו אצלו בהיותו סטודנט לתואר מתקדם באוניברסיטת קיימברידג'. הגרסה הראשונה של ואלגרינד יצאה ביוני 2002.
לדברי סווארד, על אף שמקובל לחשוב שהשם לתוכנה הוא קיצור של הכינוי "שוחק הערכים" (value grinder) הרי שמקורו של השם הוא במיתולוגיה הנורדית. ואלגרינד הוא שמו של השער לולהאלה, היכלם של האל אודין ומקום מושבם של הלוחמים שמתו מות גיבורים בשדה הקרב. על שער זה שומרים זאב, חזיר בר ונשר שאינם נותנים למי שאינם ראויים לעבור בו. בתחילה שמו של הפרויקט נלקח משמו של הֵיימְדַאל ששימש כצופה של האלים הנורדיים אך שם זה כבר היה בשימוש של תוכנה בתחום האבטחה וכך נותר השם ואלגרינד.
בנוסף לואלגרינד יצר סווארד גם תוכנות בתחום כיווץ המידע וקומפיילרים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנה
הרמן צונדק

**הרמן צונדק** (**Hermann Zondek** ;1887–1979) היה רופא, פנימאי ואנדוקרינולוג יהודי-גרמני וישראלי. מנהל בית חולים בברלין ולאחר מכן ביישוב ובישראל.

## קורות חיים
[ממוזער|180px|Gedenktafel |[לוחית זיכרון|שלט בבית החולים שניהל הרמן צונדק בברלין לזכר העובדים שסולקו ממנו ב-1933]]
צונדק נולד בעיירה קטנה באזור פוזן שבגרמניה (כיום במערב פולין) לאברהם ולשרה. אחיו היו הפרופסורים גאורג צונדק וברנרד צונדק. דודו היה הפרופסור לרפואה מקס צונדק. כולם רופאים מפורסמים, בתחומים רפואיים שונים.

קיבל תואר דוקטור לרפואה בשנת 1912 באוניברסיטת ברלין. שירת כרופא צבאי במלחמת העולם הראשונה. משנת 1918 מרצה באוניברסיטה. בשנת 1921 קיבל פרופסורה. בשנת 1926 התמנה למנהל בית החולים העירוני "Am Urban" שבברלין .

ערך מחקרים במחלות חילוף החומרים (אנדוקרינולוגיה), בלוטות הפרשה פנמיות הלב והכליות. סיפרו "מחלת הבלוטות האנדוקריניים" תורגם לכמה לשונות. כמו כן, הוציא מספר ספרי רפואה בגרמנית.

במרץ 1933, עם עליית הנאצים לשלטון הגיעו לבית החולים שניהל אנשי אס אה, והודיעו לו על פיטוריו. באותו הלילה עזב צונדק את גרמניה לציריך שבשווייץ. באוטוביוגרפיה שלו כתב: "רק לאחר שעזבתי את גרמניה, הבנתי שהיהודים חיו עד 1933 בגן עדן של שוטים".
עבד שנה באנגליה לפני עלייתו לארץ.

בשנת 1934 עלו האחים צונדק, הוריהם, אשתו, בנו בנימין ובתו, בריגיטה, לארץ ישראל. צונדק מונה למנהל בית החולים ביקור חולים בירושלים. כן ניהל במוסד זה מחלקה פנימית. הוא התחבב מאוד על השכבות החלשות וטיפל בהם ללא תמורה. עמד בראש המאבק במחלת שחפת. הוצע לו לנהל  את בית  החולים היהודי בקהיר, אך הוא סירב ונשאר בירושלים.

צונדק כיהן כיושב ראש המועצה המדיצינית של ההסתדרות הרפואית בישראל..

בין מטופליו היו הרב קוק  ודוד בן-גוריון.

צונדק חתן פרס סולד לרפואה והיגיינה ציבורית מטעם עיריית תל אביב לשנת 1957.

כעשור לאחר שהתאלמן מעלי אסתר, אשתו הראשונה, התחתן בשנת 1949 עם האנדוקרינולוגית ד"ר גרדה צונדק-וולפסון, שהייתה אסיסטנטית שלו.

נפטר בשנת 1979.

ארכיון על שמו ומשפחתו שמור בספרייה הלאומית.

## הנצחה
על שמו של צונדק הוקמה בשנת 1982 עמותת מכון הרמן צונדק בירושלים, שמטרתה המוצהרת: "הקמת ספרייה רפואית ומעבדת מחקר קליני בתחום האנדוקרינולוגיה".

על שם האחים צונדק רחובות בירושלים ובבאר שבע.

## קישורים חיצוניים
* חפצים מביתו של פרופסור הרמן צונדק בברלין באתר יד ושם
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים גרמנים
קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:רופאים צבאיים גרמנים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:רופאים פנימיים ביישוב
קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:זוכי פרס סולד
קטגוריה:משפחת צונדק
קטגוריה:פליטי רדיפות הנאצים
קטגוריה:סגל בית החולים ביקור חולים
קטגוריה:מנהלי בתי חולים ביישוב
קטגוריה:אנדוקרינולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: רפואה
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הרפואית בישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1979
יואב דונט

**יואב דונט** (נולד ב-28 ביוני 1980) הוא שחקן ישראלי.

## ביוגרפיה

דונט הוא בוגר סטודיו למשחק ניסן נתיב. הוא זוכה מלגת קרן שרת לשנת 2005 בתחרות מונולוגים, ובקרן "אלי לאון" להצטיינות בתיאטרון "הבימה" (בו הוא משחק משנת 2010).
היה מועמד לפרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר בשנת 2009 על תפקיד "שמוליק" בסרט "לבנון", וזכה בפרס קיפוד הזהב כשחקן השנה בפרינג' לשנת 2017 על תפקידו בהצגה "ליזלוטה במאי", ובציון לשבח בפסטיבל תאטרונטו 2019 על תפקידו בהצגה "הייתי שם".

## קריירה

### בתיאטרון
דונט השתתף במספר רב של הצגות: בתיאטרון צוותא שיחק במחזה "צינורות". בתיאטרון חיפה שיחק במחזה "סיפור פשוט". בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער בשיתוף עם תיאטרון חיפה שיחק במחזה "הבחורים בדלת ממול". בתיאטרון הסימטה שיחק במחזה "האי". בתיאטרון תמונע שיחק בהצגה "ליזלוטה במאי".

בתיאטרון הבימה שיחק במחזות "אותו הים", "מישהו ימות בסוף", "פוסט טראומה", "כי בנו בחרת", "אם יש גן עדן", "מירל'ה אפרת", "הסוחר מוונציה", "פאניקה", "משפחה עליזה", "פליישר", "Love love love", עושה כרצונו וגבעת חלפון אינה עונה.

### בקולנוע ובטלוויזיה
הופעתו הטלוויזיונית הראשונה הייתה בשנת 2008, כאשר לוהק לתפקיד אורח בסדרת הדרמה "פרשת השבוע". באותה שנה שיחק בסדרת הדרמה של ערוץ 10 "לאהוב את אנה" בתפקיד דניאל. בשנת 2009 לוהק לתפקיד הראשי בסרט "לבנון".

בשנת 2014 גילם את דמותו של נדב ברנוב בקומדיית המצבים "עממיות". באותה שנה לוהק לשחק בסרט "יונה", בתפקיד רזי. בשנת 2015 גילם את דמותו של איתמר בסדרה "חברות", וכן שיחק בסדרה "כפולים" בשידורי קשת של ערוץ 2 בתפקיד יונתן.
בנוסף שיחק בסדרה "תאג"ד" בדמותו של ידידיה (קלימרו) קצין משטרה צבאית, בסדרה סברי מרנן, שיחק בסרט האיש שבקיר של יבגני רומן, בסרט הקנדי "אינשאללה", בסרט הקצר זוכה פרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל "קומיק-קון": "מקום שאינו כאן" של הבמאי דן סחר, בסרט "הורדוס איילנד" של הבמאי נלי גיא.

ב-2023 החל לשחק בסדרה "כראמל" של כאן חינוכית את הדמות פרנקו.

## חיים אישיים
נשוי לשחקנית תיאטרון החאן נילי רוגל ואב לשלושה. ב-2019 עבר לגור עם משפחתו לדרום הארץ וכעת מתגורר בבאר אורה, ישוב ליד אילת ומזה מספר שנים, הוא אחד מהשחקנים של תיאטרון אלעד.

## קישורים חיצוניים

*

קטגוריה:בוגרי תיכון אזורי דרכא ע"ש בגין (גדרה)
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
מולנבק

**סינט-יאנס-מוֹלֶנְבֶּק** (בהולנדית: ), הנקראת גם **מוֹלֶנְבֶּק-סן-ז'אן** (בצרפתית: **Molenbeek-Saint-Jean**), או בקיצור **מולנבק**, היא אחת מ-19 התחומים המוניציפליים במטרופולין בריסל בבלגיה.
## גאוגרפיה
מולנבק היא אחת מהערים הצפופות ביותר בבלגיה, עם 16,000 תושבים לקילומטר רבוע. מתגוררות בה מספר קהילות מוסלמיות גדולות של מהגרים מטורקיה, מרוקו, סוריה ומדינות נוספות. רישומים סטטיסטים אודות דת וגזע אינה נערכים בבלגיה אולם מקובל להעריך את אחוז התושבים המוסלמים בעיר בכ-45% מכלל התושבים.

מולנבק התפרסמה כמקום מקלט לקיצונים אסלאמיים. תושביה היו מעורבים במגוון רחב של פעולות טרור באירופה ובעולם, כולל ייצוא ג'יהאדיסטים צעירים רבים למלחמת האזרחים בסוריה, פיגועי נובמבר 2015 בפריז, פיגוע הירי במוזיאון היהודי של בלגיה, פיגועי 11 במרץ 2004 במדריד, הפיגוע ברכבת טאליס , פיגועי מרץ 2016 בבריסל ועוד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בלגיה: יישובים
קטגוריה:בריסל
קטגוריה:טרור אסלאמי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1785
קייטי פינדלי

**קייטי פינדלי** (באנגלית: **Katie Findlay**; נולדה ב-28 באוגוסט 1990) היא שחקנית קנדית, אשר ידועה בעיקר בשל תפקידה בתור רוזי לארסן בסדרה "ההריגה" ברשת AMC, בזכות תפקידה בתור מגי לאנדרס בסדרה "יומני קארי" ברשת The CW ובשל תפקידה בתור רבקה סאטר בסדרה "המדריך לרוצח" של שונדה ריימס לרשת ABC. 

## ביוגרפיה
פינדלי נולדה בווינדזור, אונטריו, קנדה, היא גדלה בחוף המערבי של העיר ונקובר, שבקולומביה הבריטית. היא הייתה בלרינה במשך 12 שנים, עד שפרשה עקב פציעה בגב. תחביביה הם אמנות, היסטוריה, שירה, ספרי קומיקס ויוגה. היא ממוצא פורטוגזי, סיני, אנגלי וסקוטי.

## קריירה
בשנת 2010 פינדלי הופיעה בשני פיילוטים של רשת CBC והתארחה בסדרת המדע בדיוני "פרינג'" ברשת פוקס, ובסדרת המשטרה הקומית "בניחוש חוקר" ברשת USA. היא גם גילמה את אמילי בסרט הטלוויזיה הקנדי "*Tangled*" באותה שנה.

בשנת 2011 גילמה את רוזי לרסן בעונה הראשונה של הסדרה "ההריגה", בתפקיד נערה בת 17 שנרצחה באורח פלא ועלילת 2 העונות הראשונות סובבות את חקירת הרצח שלה. היא הופיעה בתור אורחת במספר סדרות כולל "רצף הזמן", "סטארגייט יוניברס" ובסדרת הקנדית "*Endgame".* 

בשנת 2012, לוהקה פינדלי בתור מגי לאנדרס בסדרת הנעורים של רשת The CW, "יומני קארי", פריקוול של "סקס והעיר הגדולה". באותה השנה היא קיבלה תפקיד בסרט המדע בדיוני "הפילוסופים" (אנ')", בו היא גילמה את דמותה של בוני.

במרץ 2014, קיבלה פינדלי תפקיד ראשי בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח" של שונדה ריימס. בסדרה היא מגלמת את רבקה סאטר, בחורה מסתורית המואשמת ברצח חברתה הטובה. ב-2015 חזרה כדמות אורחת בעונה השנייה.

בסתיו 2015, הוכרז כי השחקנית לוהקה לסרט חג מולד חדש בשם "The Bridge" בערוץ הולמרק, שמבוסס על הרומן של הסופרת קארן קינגסברי. עוד באותה שנה, שיחקה פינדלי בסרט הדרמה המוזיקלי "ג'ם וההולוגרמות" שביים ג'ון מ. צ'ו.

בשנת 2017 הצטרפה פינדלי כדמות ראשית בעונתה השלישית של הסדרה הקומית "כשגבר פוגש אישה" של רשת FXX; פינדלי גילמה את לוסי, מושא אהבתו החדשה של ג'וש (ג'יי בארושל). 

בשנת 2019 החלה לשחק בתפקיד החוזר של ליזבת' בסדרת המסתורין "ננסי דרו" ברשת The CW; אשר מבוססת על הדמות הראשית בסדרת ספרים בלשיים. 

בשנת 2021 שיחקה בתפקיד חוזר של רוז בעונתה השנייה של סדרת הדרמה-קומית-מוזיקלית "הפלייליסט של זואי" ברשת הטלוויזיה NBC. 

במרץ 2022 לוהקה פינדלי לאחת הדמויות הראשיות בסדרת הטלוויזיה "ווקר: אינדפנדנס" של רשת The CW; לצידה של קתרין מקנמרה. פינדלי תגלם את קייט, רקדנית בורלסקה, שהיא למעשה סוכנת פדרלית, שמגיעה העירה כדי לחקור את פעולה סודית והיא שמה את עינה החדה על השריף החדש בעיר.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה קנדיות
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1990
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1990
דראפט ההרחבה של שנת 2004 ב-NBA

**דראפט ההרחבה של שנת 2004 בליגת ה-NBA** היה דראפט ההרחבה העשירי בתולדות הליגה. הדראפט התקיים ב-22 ביוני 2004 בעקבות הצטרפותה של קבוצת שארלוט בובקאטס כקבוצה ה-30 בליגת ה-NBA. הבובקאטס בחרו 19 שחקנים מקבוצות אחרות, מתוך רשימת השחקנים הלא-מוגנים, לקראת עונת הבכורה של הקבוצה בליגה.

הייתה זאת הפעם השנייה שקבוצה משארלוט מצטרפת לליגה – בשנת 1987 הצטרפה לליגה שארלוט הורנטס, אך לקראת עונת 2002/03 עברה הקבוצה לניו אורלינס.

## שחקנים שנבחרו בדראפט

## טריידים
### טריידים מוקדמים
לפני קיום הדראפט ביצעה שארלוט את העסקאות הבאות:
*שארלוט קיבלה מלוס אנג'לס קליפרס את הבחירה במקום השני בדראפט 2004 והסכימה לבחור בדראפט ההרחבה בפרדראג דרובניאק תמורת הבחירה במקום הרביעי וה-33 בדראפט שהועברו לקליפרס.

*שארלוט הסכימה לבחור בדראפט את ג'הידי וויט מפיניקס סאנס תמורת בחירת סיבוב ראשון עתידית ופיצוי כספי.

### טריידים לאחר הדראפט
לאחר קיום הדראפט ביצעה שארלוט את העסקאות הבאות:
*שארלוט העבירה את סשה פבלוביץ' לקליבלנד קאבלירס תמורת בחירת סיבוב ראשון עתידית.
*שארלוט העבירה את זאזה פאצ'וליה למילווקי באקס תמורת הבחירה במקום ה-46 בדראפט 2004.

## הערות שוליים

קטגוריה:דראפט הרחבה: NBA
קטגוריה:2004 בספורט
קטגוריה:2004 בארצות הברית
יורה (חברה)

**יורה** (בגרמנית: JURA Elektroapparate AG) היא חברה שהוקמה בשווייץ בשנת 1931, ועוסקת בפיתוח ושיווק מכשירי חשמל ביתיים. החברה ידועה בעיקר בשל מכונות אספרסו האוטומטיות שלה לבתי עסק ולשימוש ביתי.

## רקע היסטורי
החברה הוקמה בשנת 1931 על ידי ליאו הנצירוש בעיר נידרבוכסיטן בה עד היום שוכנים המשרדים הראשיים של החברה. העיר שוכנת מדרום להרי היורה ומשם נלקח שם החברה.

## פעילות החברה
החברה עוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק של מכונות קפה בכל ברחבי העולם, כשהדגמים מתחלקים בעיקר לפי ההתאמה שלהם לבית ולמשרד או לשימוש בבתי עסק כגון בתי קפה, בתי מלון וכדומה.

החברה מעסיקה, נכון לשנת 2014, 259 עובדים בשווייץ ו-426 עובדים נוספים בנקודות שונות ברחבי העולם.

הנציג הרשמי של החברה, נכון להיום (2017), הוא שחקן הטניס המקצועי רוג'ר פדרר.

## קישורים חיצוניים

* 

* האתר הרשמי של חברת יורה בישראל

קטגוריה:חברות שווייצריות
אולף תון

**אולף תון** (בגרמנית: **Olaf Thon**; נולד ב-1 במאי 1966 בגלזנקירכן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני. שיחק בשאלקה 04 ובבאיירן מינכן בעיקר בעמדת הקשר.

## קריירת מועדונים
תון שיחק בילדותו בהורסט-אמשר ובהמשך בקבוצת הנוער של שאלקה 04. בגיל 17 עלה לבוגרים של שאלקה, שם השפיע באופן מיידי על הקבוצה, וסייע לה כבר בעונתו הראשונה בבוגרים להעפיל לבונדסליגה עם 14 שערים ב-38 משחקים. תון התפרסם בשלושער שכבש במשחק חצי גמר הגביע מול באיירן מינכן שהסתיים בתוצאה 6-6. השלושער לא סייע לשאלקה, שהפסידה לבאיירן מינכן במשחק הגומלין. 

בשנת 1988, לאחר חמש עונות ו-56 שערים בבוגרים של שאלקה 04, חתם תון בבאיירן מינכן, במקום לותר מתאוס שעזב לאינטר מילאנו. תון הפך לבורג מרכזי בקבוצה הבווארית, ושיחק בה במשך 6 עונות, בהן זכה בשלוש אליפויות והבקיע 30 שערים.

בשנת 1994 חזר תון לשאלקה 04, ועבר לתפקיד הגנתי יותר, דבר שהתבטא בירידה במספר השערים, 10 שערים בשמונה עונות. עם זאת, הפך לבורג חשוב בקבוצה, וזכה עמה בגביע אופ"א בשנת 1997, כשהוא מבקיע בבעיטות ההכרעה מ-11 מטרים בגמר נגד אינטר מילאנו. בעונותיו האחרונות בשאלקה סבל מפציעות רבות ומיעט לשחק, ובשנת 2002 פרש מכדורגל, והשתלב במחלקת השיווק של שאלקה.

## קריירת נבחרות
תון החל לשחק בנבחרת גרמניה בכדורגל במוקדמות מונדיאל 1986, והיה חלק מהסגל הגרמני במונדיאל 1986, יורו 1988 ובמונדיאל 1990, בו זכתה הנבחרת הגרמנית. תון החמיץ את שלושת הטורנירים הגדולים הבאים, יורו 1992, מונדיאל 1994 ויורו 1996 מסיבות שונות כמו פציעות וסכסוך עם מאמן הנבחרת ברטי פוגטס. במונדיאל 1998 חזר תון לייצג את גרמניה, שהודחה ברבע הגמר. לתון יש 52 הופעות ושלושה שערים במדים הלאומיים.

## קריירת אימון
תון התנסה באימון בעונת 2010/2011, כשאימן את VFB הולס.

## תארים
עם שאלקה 04:
* הגביע הגרמני (2): 2000/2001, 2001/2002
* גביע אופ"א: 1996/1997

עם באיירן מינכן:
* אליפות הבונדסליגה (3): 1988/1989, 1989/1990, 1993/1994

עם נבחרת גרמניה המערבית:
* מונדיאל: 1990

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מאמני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1986
קטגוריה:כדורגלני יורו 1988
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1990
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1966
פיז'ו 92'

"**[[פיג'ו|פיז'ו]] 92**'" הוא הסינגל הרביעי מתוך האלבום השני של הזמרת־יוצרת קרן פלס, מבול. השיר נכתב והולחן על ידי פלס ויצא ביולי 2008.

השיר הגיע במצעדים השבועיים למקום השלישי ברשת ג' ולמקום החמישי בגלגלצ. במצעד השנתי של גלגלצ הגיע השיר למקום ה־26.

הסינגל השני שיצא לאחר צאת האלבום.

## וידאו קליפ
את הקליפ לשיר ביים אודי אפרת.

הקליפ משלב בתוכו קטעי וידאו מילדותה של פלס, צילומים שלה על הבמה ועוד.

הקליפ צבר כ־520,000 צפיות ביוטיוב.

## הופעות חיות
פלס שרה את השיר ברוב סיבובי ההופעות שלה, כמו שני פסנתרים ואיך שהשמש תזרח.

## קישורים חיצוניים

* מילות השיר באתר "שירונט"

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2008
קטגוריה:סינגלים מ-2008
קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי לואי להב
קטגוריה:שירים על מכוניות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
בילי בראון

**בילי בראון** (באנגלית: **Billy Brown;** נולד ב-30 באוקטובר 1970) הוא שחקן אמריקאי. מוכר בשל תפקידו בסדרת הדרמה המשפטית "המדריך לרוצח", ובשל גילום דמויות בסדרות "דקסטר", "ילדי האנרכיה" ו"כיבוי אורות".

## חייו וקריירה
בראון נולד וגדל באינגלווד, קליפורניה. הוא ידוע בשל גילום דמותו של הבלש מייק אנדרסון בסדרת הדרמת פשע של רשת שואוטיים, "דקסטר" מ-2011 עד 2012. קודם לכן הוא גילם את המתאגרף ריצ'רד "עונש מוות" ריינולדס בסדרה הקצרה של רשת FX, "כיבוי אורות". ב-2012 הוא קיבל תפקיד חוזר בתור אוגוסט מרקס בעונה החמישית של "ילדי האנרכיה". הוא גם מספק את קולו השני של קליף ג'אמפר בסדרת האנימציה "רובוטריקים: פריים". ב-2013, הוא גילם את סוכן טרוי ריילי בעונה הראשונה של סדרת הדרמה "המעקב".

בשנת 2013 עד 2014 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הדרמה של CBS - "בני ערובה", הגרסה האמריקאית לסדרת הישראלית באותו שם ששודרה בערוץ עשר. ב-2014, הוא לוהק לצד ויולה דייוויס לסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח" שיצר פיטר נובאק.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

### משחקי וידאו

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
תל ארפאצ'ייה

**תל ארפאצ'ייה ** (בערבית: **تل الاربجية** ; מבטאים אַרְפָּאצִ'יֶה) הוא אתר ארכאולוגי מהתקופה הנאוליתית. האתר שוכן בפרוורי העיר מוסול בעיראק, במחוז נינוה על הגדה המזרחית של החידקל. התל שוכן כ-6 ק"מ צפונית-מזרחית לעיר העתיקה נינוה. שמו של האתר ניתן לו על שם כפר השוכן בקרבת התל. האתר ידוע גם בשם טפה רשווה (Tepe Reshwa).

האתר היה מיושב בתקופת חלף ובתקופת עובייד. נמצאו באתר עקבות של תעשייה מסיבית של כלי חרס. הממצאים של הכלים באתר נתנו בסיס ליצירת כרונולוגיה של תקופת חלף.

## תולדות המחקר הארכאולוגי
האתר התגלה לראשונה ב-1928 על ידי האשורולוג הבריטי רג'ינלד תומפסון, ונחפר לראשונה בשנת 1933 על ידי הארכאולוג הבריטי מקס מלוואן וג'ון רוז (John Cruikshank Rose) מבית הספר הבריטי לארכאולוגיה בעיראק, אליהם הצטרפה אגאתה כריסטי, אשתו של מלוואן. חפירות נוספות נערכו ב-1976 על ידי צוות בראשות איסמעיל היג'רה (Ismail Hijara).

## התל וסביבתו
תל ארפאצ'ייה הוא תל קטן בעל צורה אובלית. קוטרו הגדול הוא 120 מטר. הוא שוכן באזור של גבעות באזור בו אפשר לקיים חקלאות בעל.

השכבות המשויכות לתרבות חלף הן בגובה של 7.5 מטר לערך והן כללו 11 שלבים של ארכיטקטורה, מחולקים על פני 4 שכבות מהתקופה החלפית מהמוקדמת ועד המאוחרת.

בחפירות נמצאו מספר מבנים עגולים בעלי כיפה הנקראים במחקר "תולואי" (Tholoi). המבנים היו בקוטר של 7-3 מטר. לעיתים נמצאו לידם מבנים קטנים מלבניים, שייתכן והיו חדרי כניסה. מבנים מעטים מסוג זה נחפרו. המבנים נבנו מטיט, לעיתים הן הונחו על גבי יסודות אבן. באחד המבנים נמצאו צלמיות נשים רבות וייתכן והוא שימש למטרה פולחנית. המבנים האחרים שימשו כנראה למגורים. נמצאו גם כלים ממשפחת "כלי חלף". בנוסף נמצאו גם חותמות הטבעה.

המבנים העגולים התחלפו במשך הזמן במבנים מלבניים עם שבילים מרוצפים המובילים ממרכז האתר החוצה. בשכבה הרביעית נמצא בית מלבני הידוע בשם "הבית השרוף" (על שם שרפה שהביאה לקריסתו), בו נמצאו ממצאים קטנים רבים, כולל צלחות עדינות ממשפחת כלי חלף הצבועות ב-3 צבעים עם עיטורים גאומטריים, כלים מאבן וצלמיות, ממצאים מאובסידיאן וחרוזים. להערכת החוקרים, הבית השתייך לקדר או לאדם בעל תפקיד רשמי. לאחר שכבה זאת האתר ניטש.

באתר נמצאו ממצאים המעידים על גידול בעלי חיים כבשים ועזים, ובמשך הזמן שימוש נרחב יותר בבקר וחזירים. בנוסף הם עסקו בציד, במיוחד איילים ופראים. הם גידלו חיטה, שעורה תרבותית ופשתן.

באתר נמצאו גם מספר בתים וקברים מתקופה מאוחרת יותר, תקופת עובייד.

## לקריאה נוספת

*Hijara, Ismail. The Halaf Period in Northern Mesopotamia, Nabu, 1997, 
*Stuart Campbell, The Burnt House at Arpachiyah: A Reexamination, Bulletin of the American Schools of Oriental Research, no. 318, pp. 1–40, 2000
*Peter M. M. G. Akkermans, Glenn M. Schwartz, The Archaeology of Syria: From Complex Hunter-gatherers to Early Urban Societies (c. 16,000-300 BC), Cambridge University Press, 2003, 
*T. Davidson and H. McKerrell, The neutron activation analysis of Halaf and Ubaid pottery from Tell Arpachiyah and Tepe Gawra, Iraq, vol. 42, pp. 155–67, 1980
*Three New Graves at Arpachiyah מאת Ismail Hijara World Archaeology Vol. 10, No. 2, Archaeology and Religion (Oct., 1978), pp. 125-128



## קישורים חיצוניים

* Category:Arpachiyah באתר Aktanak. כולל תמונה היסטורית של האתר וצילומי חותמות מהמוזיאון הבריטי.

## הערות שוליים

קטגוריה:עיראק: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אתרים ארכאולוגים נאוליתים