כתובות בדעשתרת

ממוזער|שלוש מכתובות בדעשתרת (העליונה – הכתובת לעשתרת, התחתונות – שתיים מכתובות בדעשתרת לאשמון)
**כתובות בדעשתרת** הן קבוצה של יותר מעשרים כתובות פיניקיות שנחקקו ביוזמת בדעשתרת  (יש הסוברים שזהו קיצור של "בְיד עשתרת") מלך צידון במאה ה־6 לפנה"ס. הכתובות מכילות בסך הכל ארבעה טקסטים, כאשר שניים מהטקסטים חוזרים על עצמם במספר עותקים.

שתי סדרות של כתובות נמצאו בתחילת המאה ה־20 במקדש אשמון סמוך לצידון, מיד לפני ובמהלך החפירות במקום. אחת מקבוצת הכתובות הללו מתייחסת רק לשמו של בדעשתרת, והשנייה מתייחסת הן לבדעשתרת והן ליורשו ("בן צדק" בכתובת) יתנמלך. הכתובות מוקדשות לעשתרת ולאשמון, שני אלים בעלי זיקה למשפחת המלוכה הצידונית באותה תקופה, שהופיעו בכמה משמות בני המשפחה.

בשנת 2004 שוחזרה כתובת משמעותית נוספת.

## הכתובת לעשתרת
[ממוזער| כתוב תבדעשתרת הראשונה שהתגלתה, בימינו ב[מוזיאון הלובר|לובר כ־AO 4838]]
כתובת זאת היא הראשונה של בדעשתרת שהתגלתה, ובניגוד לשאר הכתובות, היא מוקדשת לעשתרת ולא לאשמון. היא נמצאת בימינו במוזיאון הלובר. הכתובת ידועה כ־CIS I 4, והיא:

נחום סלושץ פירש את הכתובת כך: . אחרים פרשו את המילה "שרן" כחבל השרון, המופיע גם בכתובת אשמנעזר (בן־דודו של בדעשתרת, שמלך לפניו).

## כתובות בדעשתרת לאשמן
[ממוזער| תרשים של ברגר של שש הכתובות מ־1904.<br />'''Face A:''' שלוש לבנים, על כולן כיתובים, יחד יצרו מצבה בגודל של כ־2×1.5 מ', אשר יצרה רושם שהכתובת ממשיכה מאחד לשני. האבן העליונה (α) היא [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010123325 AO 3553] (3 שורות). האבן האמצעית (β) היא [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010123324 AO 3552] (5 שורות). האבן התחתונה (γ) היא בשני שברים (4 1/2 שורות).<br /> '''Face Β:''' שתי כתובות על שתי לבנים לא מחולקות.<br /> '''Face C:''' כיתוב אחד (2 1/2 שורות).|240x240px](https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%A5:1904_diagram_of_the_Bodashtart_inscriptions.png)
קבוצת כתובות זו, שלכל אחת מהן טקסט דומה לאחרות, פורסמה יחד כ־RÉS , ולאחר מכן כ־KAI 15. הן נערכו בפירוט על ידי פיליפ ברגר  בשנת 1904.

התגלית נעשתה על ידי ארבעה פועלים שחילצו לבנים מהמקדש בשם המנהיג הדרוזי נסיב ג'ונבלאט. הם הבחינו שבלבנים מסוימות יש כתובות עם החריטות צבועות באדום. סוחר עתיקות מקומי קנה שלוש מהלבנים, כולן עם אותו כיתוב. בשל גודלן העצום, הם נחתכו לעובי של 15 או 20 ס"מ בלבד, וכמה מהלבנים נחתכו לשניים או שלושה חלקים. לאחר מכן יוצרו מספר זיופים.

לקיר שנחפר היו שתי שכבות בנייה: השכבה הפנימית הראתה הרכבה קפדנית יותר של הלבנים; כתובות KAI 16 (הסדרה הבאה של הכתובות) היו על הפאות הפנימיות של הלבנים, כך שלא נראו בתחילה.

על הכתובת נכתב:

### מושגים בכתובת
"צדן ים" המוזכרת בכתובת היא כל חצי האי (האקרופוליס) של צידון, הנזכר גם בכתובת אשמונעזר, המלך שקדם לבדעשתרת, כ"צדן ארץ ים". סכניתן קורא לצידון פונטוס ("הים" ביוונית), ואומר "הים הוליד את צידון". הפסוק  מצביע על זהות, או לפחות קרבה הדוקה, בין צידון והים.

"שמם רמם" משמעו "שמיים רמים", מושג אלוהי הנזכר גם אצל סכניתן (Σαμημρουμος, ופילון ביאר ὑψουρανιος – "רם־שמיים" ביוונית), וכוונתו המדויקת קשה. המושג קרוב למושג משירת אוגרית העוזר לתאר את ענת:  ולשמה של סמירמיס (באכדית Sammu-râma , בארמית: ܫܡܝܪܡ שמירם) המלכה שלפי אחת המסורות נולדה בעזה. המושג קרוב גם לאזכור המקראי  וכן לצמדי "שמים/(מ)רום" נוספים בתנ"ך, וכן לשם המקראי . בכתובת אשמנעזר נכתב מיד אחרי המילים "צדן ארץ ים – וישבנ את עשתרת **שמם אדרם**". יש המשערים כי "שמם רמם" הוא שם של רובע בעיר צידון.

"ארץ רשפם" היא ארץ רשף או רשפים, מושג קודש לצידון.

"צדן שר/ד" היא אולי צידון־שדה, בניגוד לצידון־ים.

"לאשמן שר/ד קדש" הוא אולי כינוי לאשמן, "שר הקודש" (ראו ), ואולי "לאשמן – שׂדה קודש", כלומר נבנה לאשמן שדה (בניגוד לצידון **ים**) קודש. על כל פנים, ביטוי זה מופיע גם הוא בכתובת אשמנעזר.

### עותקים

## כתובות בדעשתרת ויתנמלך לאשמן
ממוזער| מלכי צידון: שושלת אשמנעזרקבוצת כתובות זו, שלכל אחת מהן טקסט דומה לאחרות, פורסמה כ־RÉS , ולאחר מכן כ־KAI 16. הם נערכו בפירוט על ידי וילהלם פרייהר פון לנדאו בשנת 1904.

בכתובות נכתב:

כתובות KAI 16 נמצאו בחלק המזרחי של הקיר, בשכבת הלבנים החיצונית, שהונחו פחות בזהירות מהשכבה הפנימית. שוב, הכתובות הופנו פנימה (דומות פנימה) כך שלא ניתן היה לראותן.

### עותקים

## כתובת תעלת המים של בדעשתרת
כתובת רביעית של בדעשתרת, הכוללת אחת עשרה שורות, תוארה על ידי פאולו חֶלַּה (Paolo Xella) וחוסה־אנחל זמורה  ב־2004. הכתובת התגלתה וצולמה על ידי מוריס שהאב  בסביבות 1960 על גדה סלעית של נהר האוואלי, כשלושה קילומטרים משפך הנהר, באזור בו נבנתה מאוחר יותר תחנת כוח חשמלית. נראה שהכתובת באתרה איננה עוד, ושהאב מעולם לא פרסם אותה. חלה וזמורה הצליחו להתחקות אחר תצלומיו של שהאב, והם מסיקים שהכתובת מתייחסת כנראה לבניית תעלת מים להבאת מים מנהר האוואלי אל מתחם מקדשי אשמון מצפון מזרח לצידון, על אגני הטהרה הפולחניים שלו. בדעשתרת הגדיל במידה ניכרת את מתחם המקדש הזה, כך שמקור המים המקומי של "ידלל" (שם המקום) כנראה לא סיפק עוד את צורכי המים המוגברים שלו.

הכתובת מתוארכת לכ־520 לפנה"ס. תוכנה הוא:

### מושגים בכתובת
ירח זבח שמש הוא חודש פיניקי מוכר, המופיע גם בלוחיות פירגי. "צדן ים שמם רמם ארץ רשפם" הוא רצף ביטויים המופיע גם בכתובת KAI 15 של בדעשתרת (ראו פרשנות שם). "אשמן שר קדש" גם הוא מופיע בכתובות אחרות של בדעשתרת ובכתובת אשמנעזר. "ען ידלל" מוזכר גם כ"ען ידלל בהר" בכתובת אשמנעזר, אשר בנה בה בית (מקדש) ל"אשמן שר קדש".

## ראו גם
* כתובת אשמנעזר
* כתובת תבנת
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיאון הלובר: עתיקות
בדעשתרת
בדעשתרת
קטגוריה:צידון
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים מאבן