בדיקת עובדות

**בדיקת עובדות** (באנגלית: **Fact-checking**) היא פעולה הכרוכה בבדיקת הטענות העובדתיות בטקסט שאינו בדיוני, במטרה לקבוע את אמיתותן. הדבר עשוי להיעשות לפני או אחרי פרסום הטקסט.

## בדיקת עובדות לפני פרסום
בדיקת עובדות נעשית, למשל, על ידי עורך של עיתון או כתב עת כדי לוודא שכל הטענות במאמר לפרסום נכונות עובדתית. לבדיקת עובדות חשיבות מיוחדת כאשר פרסום עובדות לא נכונות עלול לגרור תביעה נגד המפרסם, כגון תביעת לשון הרע או תביעה בגין נזק שגרם הפרסום השגוי. גם כאשר אין חשש מתביעה, בדיקת עובדות באה להבטיח את המוניטין של המפרסם כמקור מידע אמין.

אנשים שעוסקים בבדיקת עובדות, לעיתים רבות עושים זאת עבור תוכן שמיועד לפרסום בכתב עת. תהליך בדיקת העובדות דורש יכולת לבצע מחקר מהיר ומדויק לכל הטענות.

משום שנחוצים בדרך כלל משאבים וזמן לבדיקת עובדות, לעיתים רבות אנשים המתמחים בבדיקת עובדות אינם עובדים עבור עיתונים, והעיתונאים עצמם, אשר מיומנים בתיקון ואימות הנתונים והמידע שהם כותבים, הם האחראים לרוב על ההיבט הזה. כאשר מדובר בכתבי עת היוצאים לאור על בסיס שבועי או חודשי, לעיתים רבות כן יועסק אדם המתמחה בבדיקת עובדות.

תהליך בדיקת העובדות קריטי במיוחד כאשר הוצאות לאור מעוניינות לפרסם חומר שנכתב על ידי אנשים שאינם כותבים מיומנים - לרוב, קיימת סבירות רבה יותר שלכותבים הללו יהיו שגיאות עובדתיות.

לפי ה-Columbia Journalism Review, השבועון הגרמני "דר שפיגל" מעסיק את צוות בודקי העובדות הגדול ביותר בעולם - נכון ל-2010 היו כ-80 בודקי עובדות, שהועסקו עבור ה"דר שפיגל" במשרה מלאה.

בכתב העת הניו יורקר צוות בודקי העובדות מתקשר לכל אדם שמוזכר בכתבה שעומדת להתפרסם, ומוודא כי הציטוטים בכתבה הם נכונים.

## בדיקת עובדות לאחר הפרסום
בדיקת עובדות לאחר הפרסום נעשית בידי גורמים העוסקים בביקורת של אמצעי התקשורת, שהצבעה על עובדות שגויות היא חלק ממטרתם.

בשנת 2015 נוסדה רשת בדיקת העובדות הבינלאומית, ארגון עולמי שנועד ליצור שיתופי פעולה וסטנדרטיזציה בין ארגונים שונים מרחבי העולם שעוסקים בבדיקת עובדות. הרשת עובדת בשיתוף פעולה עם ארגונים רבים, ביניהם גוגל ופייסבוק, ומתפקדת גם כגורם סמכות להכשרת בודקי-עובדות. נכון לספטמבר 2019 בארגון חברים 56 ארגונים להם סוכנויות בעלות תו-תקן של ה-IFCN הפועלות ב-39 מדינות.

מדורי בדיקת עובדות בישראל כוללים את המדור "המשרוקית" של העיתון "גלובס" ותוכנית הטלוויזיה "מהצד השני עם גיא זהר" בערוץ "כאן 11". בשנת 2019 קיבל מדור המשרוקית של גלובס את תו התקן של רשת בדיקת העובדות הבינלאומית. גם אתר "פייק ריפורטר" הוא מיזם מחקר בשיתוף הציבור שמשתמש בחכמת המונים, חוקרים ומומחי רשת כדי להיאבק בפעילות זדונית ברשת הכוללת קמפיינים לא אותנטיים, הסתה לאלימות, שיח שנאה, קונספירציות ופייק ניוז. 

כאשר מתפרסמת כתבה העוסקת באדם מסוים או בגוף מסוים, העובדות שבה נבדקות על ידי נשוא הכתבה, ולעיתים נדרש אמצעי התקשורת לפרסם תיקון או התנצלות על טעות עובדתית שנפלה בכתבה.

השבועון "טיים" פרסם פעמים אחדות בדיקת עובדות לראיונות עם מנהיגים שפורסמו בו.

## הפרכה מראש
הפרכה מראש (Pre-bunking) היא גישה שהחלו חברות טכנולוגיה לבחון בתחילת שנות ה־20. בגישה זו מלמדים אנשים מראש, לפני שהם נתקלים במידע השגוי, כיצד לזהות פייק ניוז ברשתות החברתיות. זאת על ידי חשיפתם למודעות המסבירות על קיומו של מידע מוטעה בנושא ומהם המאפיינים שלו. במקום לתקן מידע כוזב לאחר הפצתו, מכינים אנשים מראש על ידי עידוד חשיבה ביקורתית דרך תרחישי "מה אם" היפותטיים.

גישה זו נתמכה במחקרים שהראו שחשיפת גולשים למידע אמין על פייק ניוז בנושא מסוים הגדילה את הסיכוי לזהות פייק ניוז והפחיתה את הסיכוי לשתף פייק ניוז ברשתות החברתיות. חברת גוגל פרסמה ניסוי תוכן שערכה בשנת 2022, ובו קיימה קמפיין הפרכה מראש בפולין, צ'כיה וסלובקיה. הוא כלל הפצה נרחבת של סרטונים שניתחו טכניקות בהם משתמשים מפיצי המידע המטעה, כמו עוררות פחד, הפיכת אדם לשעיר לעזאזל, השוואות שווא, הגזמות והיעדר הקשר. על פי הפרסומים של גוגל, הגולשים שראו את סרטוני ההפרכה מראש הפגינו יכולת זיהוי גבוהה יותר של פייק ניוז ושיתפו פחות תכנים מסוג זה. היה הבדל ניכר בין המדינות כאשר בפולין השפעת הסרטנים הייתה משמעותית ובסלובקיה לא. ההשפעות של הסרטונים זמניות, מה שמחייב שימוש בסרטונים תקופתיים. כמו כן, הסרטונים חייבים להיות מעוצבים בצורה מספיק טובה כדי למשוך את תשומת הלב של הצופה, ומותאמים לשפות, תרבויות ודמוגרפיות שונות. 

שימוש בהפרכה מראש המבוססת על חשיבה של "מה היה קורה אילו.."  נמצא יעיל במיוחד בקרב אנשים עם נטייה גבוהה לתאוריות קונספירציה והפחית את הסבירות שיאמינו למידע כוזב. היא עודדה את הנבדקים לשקול את תוכן החדשות הכוזבות ולמסגר אותו כאלטרנטיבה אפשרית בלבד למציאות. היא גם נתפסה כפחות בוטה ומעמתת ועוררה פחות התנגדות לעומת אסטרטגיה של התרעה מפורשת מראש על אפשרות קיומו של מידע כוזב.  
*רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית
*פייק ניוז
*מידע שגוי בנוגע למגפת הקורונה

## קישורים חיצוניים
*  
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונות
*