זירת תימן במלחמת חרבות ברזל

**זירת תימן במלחמת חרבות ברזל** היא זירת הלחימה בין ישראל לארגון החות'ים בתימן במלחמת חרבות ברזל. החות'ים פתחו בלחימה נגד ישראל לאחר טבח שבעה באוקטובר, והתנו את סיום המתקפות על ישראל בסיום המלחמה בעזה.

## רקע

החות'ים הם ארגון אסלאמי פוליטי צבאי שיעי-זיידי בתימן. במלחמת האזרחים שהחלה ב-2015 השתלטו החות'ים על אזורים בצפון-מערב תימן, ובהם חלק גדול מקו החוף של ים סוף ובו הנמלים החשובים. הארגון ממומן ומחומש על ידי איראן, ומשמש לה שליח במלחמותיה באזור. מספר הלוחמים החות'ים מוערך בין 20,000 ל-50,000. נגדם ניצבת ממשלת תימן הרשמית, הנתמכת על ידי קואליציה בהנהגת ערב הסעודית, וחברות בה קטר, איחוד האמירויות הערביות, ומדינות נוספות.

## אמצעי לחימה וטקטיקה

עיקר הנשק של החות'ים הוא טילי קרקע-קרקע, טילי שיוט, רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים שמקורם בעיקר מאיראן.

החות'ים משתמשים בטקטיקת תקיפה והשתלטות על ספינות שעוברות במצרי באב אל-מנדב, המפרידים בין אסיה לאפריקה במטרה לשבש את הנתיב הימי לישראל. בתחילה תקפו החות'ים, ובמקרה אחד שבו, ספינות בבעלות ישראלית, ולאחר מכן החלו לתקוף אוניות של מדינות זרות שלפי רישומי חברת הספנות היו מתוכננות להגיע בתאריך כלשהו אל נמל בישראל. לפי דיווח של הוול סטריט ג'ורנל, אוניית ביון איראנית שפועלת בים סוף מאתרת ספינות עבור החות'ים ומספקת שירותי מכ"ם כדי להכווין טילים וכטב"מים עליהן. ארצות הברית ביקשה מישראל שלא לתקוף אותה בעצמה כדי למנוע מלחמה אזורית כוללת.

## תקיפת ישראל
### תחילת גל התקיפות
ב-19 באוקטובר 2023 התרחש האירוע הראשון בגל התקיפות, כאשר ספינת המלחמה האמריקאית "USS Carney" יירטה ארבעה טילי שיוט ו-15 מל"טים ששוגרו מתימן לעבר ישראל על ידי החות'ים. טיל נוסף יורט על ידי ערב הסעודית, שהצהירה כי פעלה כדי להגן על שטחה האווירי. כשבוע לאחר מכן, ב-27 באוקטובר, התרחב האיום גם לגבול הדרומי של ישראל. מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי יירטו מספר מטרות עוינות באזור מפרץ אילת, אולם שני כטב"מים הצליחו לפגוע בנואיבה ובטאבה שבשטח מצרים, ופצעו שישה אזרחים מצרים. אירוע זה הדגיש את הסכנה האזורית. ב-31 באוקטובר יירט צה"ל כלי טיס עוין מכיוון ים סוף, ובמקביל מערכת "חץ" ביצעה לראשונה יירוט מבצעי של טיל בליסטי, כאשר יירטה טיל מסוג "חאדר", שהוא שיפור של שיהאב-3. מדובר היה בשיגור לטווח הארוך ביותר של החות'ים עד אז ואף תואר כמקרה ראשון של לוחמת חלל. חיל האוויר יירט טילי שיוט נוספים, והחות'ים נטלו אחריות והצהירו כי ימשיכו לתקוף כל עוד תימשך הלחימה ברצועת עזה. ב-1 בנובמבר יירט צה"ל איום נוסף שהגיע מדרום לאילת, ובמקביל פרס חיל הים ספינות טילים בזירת ים סוף, כחלק מהיערכות מתמשכת מול האיומים המתעצמים.

### התגברות האיומים
ב-9 בנובמבר נמשך גל השיגורים מתימן, כאשר טיל בליסטי ששוגר לעבר ישראל יורט באמצעות מערכת "חץ 3". זה היה היירוט המבצעי הראשון של המערכת, שבוצע בגובה רב מחוץ לאטמוספירה. זמן קצר לאחר מכן יירטו לוחמי ההגנה האווירית, באמצעות מערכת "פטריוט", מטרה חשודה נוספת שלא חצתה לשטח ישראל. החות'ים נטלו אחריות על הירי והצהירו כי הטילים כוונו לעבר אילת. ב-14 בנובמבר יורט טיל בליסטי נוסף מעל ים סוף באמצעות מערכת "חץ", ולמחרת יירטה ספינת מלחמה אמריקאית מל"ט חות'י שהיה בדרכו לישראל. החרפת המצב הובילה את ארצות הברית לנקוט צעדים נוספים, וב-22 בנובמבר פורסם כי הציבה מערכת טילי THAAD בבסיס הר קרן בנגב, כדי לחזק את מערך ההגנה בישראל. חיל האוויר הישראלי יירט טילים נוספים, בהם טיל שיוט ששוגר לעבר אילת.

### פעולות הגנה ותקיפות נגד החות'ים
ב-25 בנובמבר זוהו מטרות חשודות מדרום לאילת ושוגרו לעברן שני מיירטים. בהמשך אותו היום הפיל מטוס קרב ישראלי כלי טיס בלתי מאויש שהיה בדרכו לשטח ישראל. מספר ימים לאחר מכן, ב-30 בנובמבר, דווח על תקיפה של מחסני נשק של החות'ים בצנעא, שבהם אוחסנו טילים ומל"טים. התקיפה יוחסה לגורמים שונים כמו ישראל, ארצות הברית או מתנגדי החות'ים בתימן.

ב-6 בדצמבר יורט טיל קרקע-קרקע באמצעות מערכת "חץ", וביום שלאחר מכן ביקשה ארצות הברית מישראל להימנע מתקיפות ישירות נגד החות'ים, מחשש להסלמה אזורית. למרות זאת, ב-16 בדצמבר התרחש מבצע יירוט רחב היקף, כאשר ארצות הברית, בריטניה ומצרים הודיעו כי יירטו את המתקפה הנרחבת ביותר עד אז – ובה עשרות כטב"מים ששוגרו לעבר ישראל. לקראת סוף דצמבר הרחיבו החות'ים את פעילותם לים הפתוח. ב-22 בחודש חטפו ספינה בבעלות בולגרית והובילו אותה לנמל בשליטתם, וב-23 בדצמבר שיגרו מל"ט נפץ לעבר ספינת משא במרחק של כ-350 ק"מ מחופי הודו. ב-26 בדצמבר חזר האיום האווירי הישיר, כאשר מטוס קרב ישראלי יירט כלי טיס בלתי מאויש מעל ים סוף.

### המשך הסלמה והתרחבות האיומים
במהלך שנת 2024 נרשמה עליית מדרגה מתמשכת בעימות בין החות'ים לישראל, שהחלה כבר בראשית השנה עם שיגורי טילים וכטב"מים לעבר אילת וים סוף. חלק מהשיגורים יורטו בידי מערכות ההגנה האווירית "חץ" ו"כיפת ברזל", אך אחד מהם הצליח לפגוע סמוך לאילת. בעקבות התגברות האיומים החזירה ארצות הברית את החות'ים לרשימת ארגוני הטרור. באפריל נרשם חידוש משמעותי כאשר כטב"ם ששוגר לאילת יורט על ידי מערכת "כיפת מגן" שהותקנה על ספינת "סער 6" – שימוש מבצעי ראשון מסוגו.

במאי הכריז דובר הצבא החות'י על מעבר ל"שלב הרביעי" בהסלמה, הכולל הרחבת האיומים גם לים התיכון. ההסלמה באה לידי ביטוי באופן חריף ביולי, כאשר כטב"ם סמאד-3 שחדר לישראל והתפוצץ על אכסניה בתל אביב, הרג אדם ופצע עשרה. בהמשך אותו יום דיווחה סעודיה כי ארצות הברית יירטה שלושה כטב"מים נוספים וטיל בליסטי בדרכם לישראל, אך כלי רביעי פגע בעיר. למחרת יצא צה"ל למבצע "יד ארוכה", שבו הותקפו נמל אל-חודיידה ומתקנים אסטרטגיים נוספים בתימן. הנמל נפגע קשות ונותר מושבת ברובו גם חודשים לאחר מכן. באוגוסט נהרג בתקיפה אמריקנית בעיראק חוסיין א-שעבל, מומחה בכטבמי סמאד של החות'ים.

### שימוש במערכות יירוט חדשות
בחודשים שלאחר מכן גבר קצב השיגורים לעבר ישראל. בספטמבר נורו טילים בליסטיים שהפעילו התרעות נרחבות במרכז ישראל ויורטו על ידי מערכת חץ, ובמקביל העבירו החות'ים כ-100 לוחמים לסוריה, כדי לתמוך בחזבאללה. בסוף החודש יירט חץ 3 טיל נוסף מחוץ לאטמוספירה, ימים אחדים לאחר הריגת בכיר חזבאללה מוחמד סרור בביירות, אשר שימש כמתווך עם החות'ים, ובתגובה שיגרו החות'ים למחרת טיל לעבר ישראל. בתגובה לגל השיגורים פתחה ישראל בתקיפות נרחבות נגד נמלים, תחנות כוח ומתקני נפט באל-חודיידה וראס עיסא.

באוקטובר נמשך גל התקיפות והיירוטים – החות'ים שיגרו כטב"מים לעבר גוש דן וראשון לציון, טילים בליסטיים נורו למרכז ישראל, וצה"ל דיווח כי מאז פרוץ המלחמה נורו מתימן כ-180 טילים וכלי טיס. במקביל, ארצות הברית תקפה מחסני נשק תת-קרקעיים בתימן באמצעות מפציצי B-2. גם נובמבר התאפיין בירי חוזר של טילים לעבר מרכז הארץ וים המלח, חלקם יורטו וחלקם נפלו מחוץ לגבולות ישראל. במקביל דווח על הריגת יועצים בכירים בחות'ים שסייעו לארגון להתבסס צבאית.

### הרחבת התקיפות הישראליות
בדצמבר 2024 הסלימה הלחימה בין ישראל לחות'ים, שהתבטאה בגל שיגורי טילים בליסטיים וכטב"מים מתאבדים לעבר ישראל, לעיתים דרך חצי האי סיני, ובהתגברות התקיפות של צה"ל בתימן. החודש נפתח בירי טילים בליסטיים ששוגרו מתימן ויורטו. לאחר מכן נרשמו פגיעות ישירות: ב-9 בדצמבר כטב"ם פגע בבניין מגורים ביבנה, וב-19 וב-21 בדצמבר טילים פגעו בבית ספר ברמת אפעל ובגן משחקים ביפו וגרמו לנזקים כבדים ולפצועים. אירועים נוספים כללו אזעקות נרחבות בגוש דן, השרון והשפלה ואף באזור ירושלים וים המלח, וכן יירוטים מעל הים ובדרום הארץ. צה"ל הגיב בהרחבת התקיפות: ב-19 בדצמבר צה"ל תקף בתימן שלושה נמלים שבשליטת החות'ים – ראס עיסא, חודיידה וסליף, בנוסף הותקפו שתי תחנות כוח בבירת תימן צנעא. ב-26 בדצמבר בוצעה התקיפה הרחבה ביותר מאז תחילת המלחמה – פגיעה בשדה התעופה בצנעא, בסיסים צבאיים, נמל חודיידה ונכסים איראניים, ובהמשך נמסר כי מדובר בפתיחת מערכה רחבה יותר נגד החות'ים, ובהמשך גם ארצות הברית הצטרפה לתקיפות. לקראת סוף החודש שיגרו החות'ים טילים לעבר תחנת כוח בירושלים ושדה התעופה בן-גוריון שיורטו, וב-31 בדצמבר שיגור נוסף כשל והטיל התרסק בדרכו. שינוי ההגדרה הרשמי של מערכת הביטחון ל"מערכה" סימן את התרחבות הלחימה.ממוזער|התקיפה הישראלית בתימן - ינואר 2025
בינואר 2025 נמשכה ההסלמה בין החות'ים לישראל, לצד מעורבות גוברת של ארצות הברית. ב-3 בינואר יורט טיל בליסטי מעל מחוץ לישראל, ואזעקות נשמעו בירושלים ובגוש דן; שעות לאחר מכן יורט כטב"ם מעל ים סוף, שלדברי החות'ים כוון לעבר תחנת כוח ביפו. במקביל דווח כי החות'ים דחו הצעה אמריקאית להפסקת תקיפות נגדם, ניסיון תיווך של בחריין קרס, ובערוצים איראניים נטען כי הארגון נערך לשלב הסלמה רחב שמטרתו להסיח את דעתה של ישראל מפני מתקפה איראנית. ב-5 בינואר שיגרו החות'ים טיל לעבר תחנת הכוח "אורות רבין", שיורט לפני שחצה לישראל. ב-9 בינואר יורטו שלושה כטב"מים, וב-10 בינואר ביצעו החות'ים גל מעצרים בחשד לריגול לטובת "המוסד". באותו יום תקפו ישראל וארצות הברית יחד כ-30 מטרות בצנעא ועוד עשרות מטרות בחוף, בהן נמלים, מתקנים תת-קרקעיים, מערכות מכ"ם ושיגור, תחנת כוח ומפקדות. בהמשך החודש נמשכו השיגורים: ב-13 בינואר יורטו טיל וכטב"ם, ב-14 בינואר יורט טיל נוסף, וב-18 בינואר יורט טיל לאחר מספר ניסיונות. ב-16 בינואר הצהירו החות'ים כי המערכה תסתיים רק עם כניסת כל שלבי הפסקת האש בין חמאס לישראל לתוקף. ב-18 בינואר שוגר טיל אחד שיורט לאחר מספר ניסיונות.

### מבצעי התקיפה האמריקאים בתימן
במרץ 2025 הסלימה הלחימה בין החות'ים לישראל וארצות הברית. ב-15 במרץ בשעות הערב בהוראת הנשיא דונלד טראמפ פתח פיקוד המרכז של ארצות הברית במבצע תקיפות נרחב מהאוויר ומהים נגד עשרות יעדים של החות'ים בצנעא ובאל חודיידה. ההחלטה על התקיפות התקבלה בתום סדרת פגישות בדרג גבוה בנוכחות הנשיא טראמפ, סגן הנשיא ג'יי. די. ואנס, מזכיר ההגנה פיט הגסת', מזכיר המדינה מרקו רוביו, היועץ לביטחון לאומי מייק וולץ ומפקד פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית הגנרל מייקל קורילה. חלק מהיועצים במועצה לביטחון לאומי המליצו על מבצע תקיפות נרחב יותר שאף יגרום לחות'ים לאבד שליטה על חלק מהשטחים שלהם בתימן, אך טראמפ טרם אישר מהלך כזה. התקיפות כוונו נגד מכ"מים, מערכות הגנה אווירית ומערכות טילים של החות'ים. לפי הדיווחים בכלי התקשורת הערביים, בתקיפות באזור צנעא הותקפו שדה תעופה, תחנת טלוויזיה ומטה פיקוד ובקרה של החות'ים. במתקפה בצנעא התקיפות התמקדו בשכונת אל-ג'ראף, שנחשבת למעוז של החות'ים. משרד הבריאות של החות'ים בתימן דיווח על לפחות: 31 הרוגים ו-101 פצועים בתקיפות. בנוסף הותקפו הבתים של עשרות בכירים ברחבי צנעא ונהרגו לפחות 6 בכירים, בהם שר המודיעין עבד אל-חכים אל-ח'יוואני ומפקד האבטחה של עבד אל-מלכ אל-חות'י.

### הסלמה והמשך התקיפות
ב-16 במרץ שיגרו החות'ים טיל לעבר ישראל שנפל במצרים, וימים לאחר מכן נמשך גל תקיפות אמריקאיות בתימן. ב-17 במרץ נהרג בכיר במחלקת הביטחון הפנימי של החות'ים, וב-18 במרץ שוגר טיל נוסף לכיוון באר שבע. החות'ים הכריזו רשמית מלחמה על ארצות הברית והבטיחו להגיב על כל תקיפה. בין 20 ל-24 במרץ נרשמה הסלמה נוספת עם סדרת שיגורי טילים בליסטיים מתימן, שחלקם יורטו בטרם חדרו לישראל, וחלקם כשלו או נפלו בשטח סעודיה. האזעקות הופעלו פעמים רבות בירושלים, במרכז, בשפלה, בלכיש ובאזור חברון. במקביל המשיכה ארצות הברית לתקוף בתימן, ונהרגו בכירים בהם ראש הסוכנות לביטחון לאומי, מפקד יחידות הרקטות ומפקד זרוע היבשה. ב-26–27 במרץ שוגרו טילים נוספים, כשב-27 במרץ יורטו שניים מהם מעל ישראל. בתגובה יצאה ארצות הברית לגל התקיפות הרחב ביותר עד אז, שבו נהרגו עשרות בכירים חות'ים, בהם ראש מנגנון המודיעין הצבאי, מפקד המשמר הרפובליקני, מפקד הכוחות המיוחדים, מפקד כוחות הטילים האסטרטגיים. ב-29 במרץ הרגה ארצות הברית בכירים בחיל הים החות'י בעת פגישתם. ב-30 במרץ שוגר שוב טיל מתימן, יורט בטרם חדר לשטח ישראל, והאזעקות נשמעו ברחבי גוש דן, השפלה ולכיש.

### ניסיונות שיגור ותקיפות בתגובה
באפריל 2025 נמשכו ניסיונות השיגור מתימן לצד תקיפות נגד החות'ים והתערבות איראנית. ב-1 באפריל זוהה שיגור בליסטי מתימן שכשל. יום לאחר מכן חיל האוויר האמריקאי הרג בצנעא את יחיא מוחמד קאסם א-סופי, מקורב בכיר למנהיג החות'ים. ב-3 באפריל דווח על נסיגת רוב הכוחות האיראניים מתימן. בהמשך החודש נרשמו ניסיונות שיגור ויירוטים נוספים: כטב"מים יורטו ליד ים המלח ב-4 וב-7 באפריל; שיגורים בליסטיים שכשלו נרשמו ב-5 וב-9 באפריל. ב-13 וב-18 באפריל הופעלו אזעקות נרחבות בירושלים, במרכז ובשפלה בעקבות ירי טילים שיורטו, כאשר שרידים נפלו סמוך לחברון ולמערת הנטיפים. ב-23 באפריל יורט טיל נוסף ששוגר מתימן, והאזעקות נשמעו בצפון ישראל.

### הפגיעה בנתב"ג
ב-4 במאי בשעה 09:22 הופעלו אזעקות בשפלה ובשרון, בעקבות שיגור של טיל בליסטי מתימן. לאחר ניסיון יירוט כושל של מערכות ההגנה האווירית, הטיל פגע במרחב נתב"ג. כתוצאה מהפגיעה נפער בור בעומק עשרות מטרים בשטח פתוח סמוך לטרמינל 3 ונפצעו חמישה אנשים באופן קל עד בינוני. הפגיעה גרמה לשיבושים קשים בתעופה האזרחית, וחברות תעופה בין-לאומיות רבות ביטלו את טיסותיהן לישראל. רשות שדות התעופה עדכנה כי כשעה לאחר האירוע חזרה הפעילות בנמל לשגרה. הפגיעה הובילה להחלטה על פעולה צבאית אסטרטגית בלב שטח תימן ולמחרת יצא חיל האוויר הישראלי ל"מבצע עיר נמלים", שבו הותקף נמל חודיידה בכ-50 חימושים. למחרת, במסגרת "מבצע עמידת ראש" תקף חיל האוויר מספר יעדים בתימן, כשהמרכזי הוא נמל התעופה הבין-לאומי צנעא, ובכך הביא להשבתתו. בימים שלאחר מכן נרשמה הסלמה וב-9 במאי, ב-13 במאי, ב-14 במאי הופעלו אזעקות במספר אזורים בישראל – בהם ירושלים, המרכז, השפלה, השומרון, שפלת יהודה וים המלח – בעקבות שיגור טילים בליסטיים מתימן. בכל המקרים הטילים יורטו בהצלחה. השיגור ב-13 במאי התרחש בזמן נאומו של דונלד טראמפ בסעודיה, וב-15 במאי טען דובר החות'ים כי הטיל כוון לעבר נמל התעופה בן-גוריון.

### המשך הלחימה
ב-16 במאי יצא צה"ל ל"מבצע שקיעות אדומות" במטרה לפגוע בתשתיות החות'ים בנמלים האסטרטגיים חודיידה וא-סאליף, לחבל במערך השיגור שלהם ולמנוע אספקת נשק מדויק מאיראן. התקיפות בוצעו על ידי כ-15 מטוסי F-15 ו-F-35 שהטילו חימושים מדויקים, תוך הקפדה להתריע מראש לתושבים כדי למזער פגיעות אזרחיות. במהלך המבצע, ב-22 במאי, אירע פיצוץ במחסן נשק בצפון-מזרח צנעא שגרם למותם של 19 בני אדם ופציעתם של כ-40 נוספים כתוצאה משיגור כושל מנמל התעופה הבין-לאומי. ב-28 במאי יצא צה"ל ל"מבצע תכשיט זהב" שבו פגעו במטוס האחרון של החות'ים בנמל התעופה הבין-לאומי צנעא. ב-29 במאי הופעלו אזעקות במהלך גמר גביע המדינה בכדורגל ונשף רוק בפארק הירקון, והטיל יורט באמצעות מערכת חץ 3.

ביוני נמשך המתח מול החות'ים בתימן, עם שיגורים וירי מתואמים שנבלמו על ידי מערכות ההגנה האווירית הישראליות. ב-10 ביוני, ישראל פגעה ברציפי נמל חודיידה בשתי תקיפות שונות באמצעות ספינות טילים של חיל הים, וב-14 ביוני ניסתה ישראל להרוג את הרמטכ"ל החות'י אל-ר'מארי, שנפצע קשה בתקיפה. ב-26 ו-28 ביוני זוהו ניסיונות שיגור כושלים של טילים אל ישראל, כשב-28 ביוני אחד מהם יורט בהצלחה.

### הסלמה בים האדום ומבצעים ישראלים
ביולי נמשכה ההסלמה, עם שיגורים חוזרים של טילים אל ישראל שיורטו בהצלחה, ובמקביל התרחשו אירועים משמעותיים בים סוף ובתימן. ב-6 ביולי הפרו החות'ים את הסכם הפסקת האש ותקפו את הספינה הבריטית-יוונית "Magic Seas" וטיבעו אותה באמצעות כטב"מים. ב-7 ביולי יצא צה"ל למבצע "דגל שחור", שכלל תקיפות בנמלי חודיידה, א-סאליף וראס עיסא, בתחנת הכוח ראס כתניב (رأس كتنيب) ובספינה "גלקסי לידר" שנחטפה על ידי החות'ים. ב-8 ביולי תקפו החות'ים את הספינה הליברית-יוונית "Eternity C" בים סוף, פוצצו אותה, מה שהביא למותם של ארבעה אנשי צוות, פציעת שניים ולחטיפת 15 נוספים. לאורך כל החודש הופעלו אזעקות חוזרות בישראל בעקבות שיגורים בודדים מטילים מתימן, כולם יורטו בהצלחה או נכשלו בדרכם. ב-21 ביולי יצא צה"ל למבצע צמה ארוכה, במסגרתו תקף תשתיות נפט ותשתיות ששומשו לשיקום נמל חודיידה.

### שיגור ראש קרב מתפצל ומבצע "נווה צדק"
ב-22 באוגוסט בשעה 20:59 הופעלו אזעקות במרכז ובשרון לאחר שבפעם הראשונה במלחמה החות'ים ירו טיל עם ראש קרב מתפצל, שהתפרק באוויר אך חלקים ממנו עדיין פגעו מסביב לנמל התעופה בן-גוריון. בתגובה לכך יומיים לאחר מכן חיל האוויר הישראלי ביצע את "מבצע נווה צדק", במסגרתו חיל האוויר תקף את ארמון הנשיאות, שתי תחנות כוח ומחסן דלק, עם 35 חימושים ועשרה מטוסים.

ב-27 באוגוסט בשעה 5:30 הופעלו אזעקות בירושלים, בית שמש ומרחב ים המלח בעקבות שיגור של טיל אחד מתימן, שיורט בהצלחה.

### מבצע "טיפת מזל"

ב-28 באוגוסט בשעה 12:27 הופעלו אזעקות באזור בני נצרים שבגבול מצרים בעקבות שיגור כטב"ם אחד מתימן, שיורט בהצלחה. לאחר מכן באותו היום בשעה 14:03 הופעלו אזעקות במושבים בני נצרים ונווה, וכטב"ם נוסף שוגר מתימן ויורט בהצלחה. באותו היום, במהלך נאום של מנהיג החות'ים, חיל האוויר הישראלי ערך את מבצע "טיפת מזל", שבו הותקפו מספר מטרות בצנעא ונהרגו רמטכ"ל החות'ים, ראש ממשלת החות'ים ורוב שרי הממשלה.

בתגובה ראשונית לכך, ב-30 באוגוסט החות'ים פתחו במתקפה מוגבלת שכללה למעלה מ-5 כטב"מים ו-9 טילים בליסטיים (מתקפה מתמשכת). בנוסף החות'ים ניסו לשגר טיל על מכלית בבעלות ישראלית, אך התקיפה נכשלה והמכלית המשיכה ליעדה.

ב-7 בספטמבר הודיעו החות'ים על תחילת התגובה למבצע, ושיגרו 4 כטב"מים (מתקפה מתמשכת), 3 מהם יורטו ואחד פגע בנמל התעופה רמון וגרם לפצוע קל ומספר נפגעי חרדה.

### מבצע "צלצולי פעמונים"
בתגובה לתקיפות של החות'ים, ב-10 בספטמבר ערך חיל האוויר הישראלי את מבצע "צלצולי פעמונים", שבמסגרתו תקף בתימן בשני גלים, במרחק של 2,350 ק"מ משטח מדינת ישראל. בגל הראשון הותקף מטה מערך ההסברה החות'י כאשר שהו בו בכירים במערך, בנוסף הותקפו מפקדות, מחנות אימונים, מחסני טילים שהחות'ים תכננו להשתמש בהם וחלקים מתעשיית הנפט של תימן כולל לפי החות'ים, מאגר הנפט המרכזי לצרכים רפואיים. לאחר מכן, בגל השני, חיל האוויר תקף את מטה משרד האוצר, מטה משרד הביטחון, ומטה הזרוע הצבאית של החות'ים. בנוסף, לפי ערוצים חות'יים, ישראל תקפה את הבנק המרכזי של החות'ים.

לפי הוועד להגנה על עיתונאים, תקיפות ממוקדות של ישראל על שני משרדי עיתונים בצנעא הרגו 31 עיתונאים, באחת התקיפות הקטלניות ביותר נגד עיתונאים מאז ומעולם. המשפט הבין-לאומי אוסר על התנקשות בעיתונאים, גם אם הם משדרים תעמולה, כל עוד אינם נוטלים חלק בפועל בקרב מזוין או בפעולות צבאיות.

ב-16 בספטמבר חיל האוויר הישראלי ביצע 12 תקיפות בנמל חודיידה במסגרת מבצע "מביט מלמעלה" והרס שלושה רציפים על מנת להאריך את השבתת הנמל למספר שבועות נוספים.

### מבצע "חבילה עוברת"
ב-24 בספטמבר פגע כטב"ם מתאבד במרכז תיירותי באילת. בפגיעה נפצעו כ-20 איש, שניים מהם במצב קשה. בתגובה לכך, למחרת, חיל האוויר הישראלי תקף במסגרת מבצע "חבילה עוברת" את מטה מחלקת ההסברה הצבאית של החות'ים, מפקדת השליטה של המטכ"ל החות'י, מתחמים של מנגנון הביטחון והמודיעין של שלטון החות'ים, מחנות צבאיים ומחסני כטב"מים וטילים. לפי הערכות של צה"ל, כ-50 פעילים חות'ים נהרגו בתקיפות.

ב-10 באוקטובר, בעקבות הסכם ישראל-חמאס הודיעו החות'ים כי הם מצטרפים להפסקת האש ומפסיקים את התקפותיהם על ישראל ועל מטרות ימיות.

### חידוש הלחימה

ב-28 בפברואר 2026, בעקבות תחילת מתקפה ישראלית-אמריקאית באיראן, החות'ים הודיעו על חידוש התקיפות נגד ספינות וסיום הסכמי הפסקת האש עם ארצות הברית וישראל.

ב-28 במרץ 2026 ירו לראשונה החותים טיל בליסטי לישראל לראשונה מאז אוקטובר 2025.

## סיכום תקיפות עיקריות

## תקיפת כלי שיט

במקביל לתקיפות ישראל בטילים וכטב"מים, הכריזו החות'ים על הטלת "מצור ימי" על ישראל ושיתקפו ספינות הקשורות לישראל או שמיועדות לעגון בישראל. תקיפות אלו – גם על ספינות שאינן קשורות לישראל – פגעו בתנועת אוניית המסחר בים סוף. המצב התפתח למשבר בין-לאומי שגרר הקמת קואליציה בין-לאומית להבטחת חופש השיט ולהכרזת ארצות הברית ובנות בריתה על פתיחה במבצע שומר השגשוג נגד החות'ים במטרה להפסיק את התקיפות נגד כלי שיט. בעקבות כישלון המבצע, ארצות הברית פתחה במבצע פרש קשוח ולאחר כחודשיים החות'ים הגיעו להסכם עם ארצות הברית והפסיקו את תקיפת כלי השיט.

בתקיפות החות'ים נהרגו 9 מלחים, 36 אזרחים נלקחו בשבי מהם 21 שוחררו ו-11 ספינות נפגעו.

## תוצאות
עם פריצת מצור החות'ים על ים סוף, חלק נרחב מהשיט העולמי הפסיק לעבור דרך ים סוף מחשש לתקיפות על ידי החות'ים. החות'ים בהנהגת עבד אל-מלכ אל-חות'י דגל בעקרון אחדות הזירות שלפיו הפסקת אש בין ישראל לחות'ים תבוא רק ביחד עם הפסקת אש בין ישראל לחמאס. בתגובה העולם הקים קואליציות על מנת לתקוף את החות'ים, ובמקביל ישראל ניהלה מערכה צבאית ממושכת על מנת להשמיד יכולות תקיפה.

מערכה זו הגיעה לידי הפסקת אש ב-10 באוקטובר 2025, לאחר כשנתיים מתחילתה.

תוצאות המערכה כוללות:
* הריגת רוב ממשלת החות'ים והצמרת המדינית בהם ראש ממשלת החות'ים אחמד ע'אלב א-רהווי.
* הריגת צמרת זרוע היבשה, רשות הביטחון ומחלקת המודיעין של החות'ים בהם מפקד זרוע היבשה נאג'י סאלח ג'באלי, ראש הסוכנות לביטחון לאומי עבד א-רב ג'רפאן, מפקד המשמר הרפובליקני והכוחות המיוחדים עבד אל-ח'אלק בדר א-דין אל-חות'י, שרי המודיעין עבד אל-חכים אל-ח'יוואני והאשם אחמד שרף א-דין וראש המטה הכללי מוחמד עבד אל-כרים אל-ע'מארי.
* הפצצת נמל התעופה הבין-לאומי צנעא והשמדת כלל המטוסים שהיו בידי החות'ים.
* הפצצת נמל ראס עיסא ונמל חודיידה.
* החות'ים איבדו כ-30% מהיכולות הצבאיות שלהם.
* חתימה על הסכם הפסקת אש שבמסגרתו החות'ים מפסיקים להפציץ כלי שיט בים האדום (הסכם הפסקת האש בין החות'ים לארצות הברית).
* החות'ים הצליחו לגרום לנמל אילת להיכנס לפשיטת רגל וזמנית להיסגר. הפעילות בו נעצרה כמעט לגמרי מנובמבר 2023, עם תחילת המצור הימי שהטילו החותים על אוניות המפליגות לישראל. בשגרה, חצי מהמכוניות המיובאות לישראל נפרקו באילת, אך כעת המטענים הוסבו לנמלים אחרים.

## ראו גם
* יחיא סריע
* חות'ים (שבט)
* שוד ימי לחופי סומליה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* ההשפעה של התקפות החות'ים על הסחר הבין-לאומי: האם ישראל חריגה
* 
* 
* The Trump Administration Accidentally Texted Me Its War Plans
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:תקיפות כטב"מים
קטגוריה:2023 בתימן
קטגוריה:2024 בתימן
קטגוריה:שנות ה-2020 בתימן
קטגוריה:חדירות למרחב האווירי הישראלי