open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חורבת סעדים

שמאל|ממוזער|250px|חורבת סעדים
250px|ממוזער|שמאל|עין סעדים, חורף 2022
**חורבת סעדים** הוא שמם של שרידי חווה ביזנטית, בית בד ומסגד קדום שהוקם על הריסות המבנים הביזנטיים.  

## תולדות השמורה
בתחילת 1963 נכללה חורבת סעדים ברשימה של 93 שמורות־טבע מומלצות של ועדה שמונתה על ידי הקרן הקיימת ומשרד החקלאות. שטח של 17 דונם הכולל את חורבת סעדים ועין סעדים הוכרזו כשמורת טבע ב-6 באפריל 1967.

## תיאור המקום
האתר נמצא ממערב לירושלים ומצפון ליד קנדי. חורבת סעדים יושבת על רכס שמפריד בין נחל שורק ונחל רפאים. 

שמה של החורבה נגזר משמה הערבי - אלחִ'רְבֶה א-צַעִידָה ("החורבה הגבוהה"), על שם העצים העתיקים והגבוהים שבה, וכן ח'רבת סעידה (המאושרת), מאחר ששיח' אחמד שאליו מוקדש המסגד, היה ידוע כמרפא עקרות.  

ממבנה המסגד נותרו שני קירות בגובה שני מטרים, אחד מהם נושא קשת שלמה.  

החורבה נמצאת באזור חורש ים תיכוני. במקום כמה מן העצים העתיקים בארץ ישראל, עצים המגיעים לממדים עצומים, זאת עקב האמונה בעצים קדושים - אמונה לפיה במקום בו נמצא מסגד או קבר שייח אין לכרות את העצים עקב קדושת המקום. איסור זה מאפשר לעצים לצמוח פרא באין מפריע. באתר זה בולט עץ חרוב עתיק רחב ומרשים.

סמוך לחורבה - יד הנצחה לשלמה מלאכי, שנפל במלחמת ששת הימים.

מצפון-מערב לחורבה נמצא **עין סעדים**, מעיין שכבה הכולל בריכת איגום מטוייחת שמורה (בנוסף לשרידי בריכה הרוסה). אל הבריכות מתנקזות שלוש נביעות שמימיהן מולכים באמצעות נקבות בתוך סלע הגיר. בהמשך ניתן לאתר שרידי תעלות השקיה שהשקו את שטחי החקלאות של החווה.

מהמקום מתחיל **שביל המעיינות** המסומן בירוק ומקשר את חרבת סעדים עם עין חנדק והסטף, דרך מספר מעיינות קטנים.

סביב המתחם נטוע יער קק"ל גדול ובו חניון לילה למטיילים ותנועות נוער ואתרי נופש למשפחות. האתר עשיר בצומח חורש ים-תיכוני, עם ריכוזים גדולים של רקפות, נרקיסים וסחלב פרפרני בעונת החורף.

## קישורים חיצוניים

* חורבת סעדים באתר טיולי
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הרי ירושלים
קטגוריה:שביל ישראל
קטגוריה:עמינדב
בויאן

**בויאן** (באוקראינית: **Бояни**; ברומנית: **Boian**) הוא כפר באוקראינה המערבית, בסביבות העיירה סדיגורא שבמחוז צ'רנוביץ שבבוקובינה. הכפר היה רכושו של יון נקולצ'ה (Ion Neculce, 1672-1745), רושם דברי הימים של נסיכות מולדובה במאה ה-18 ומבעלי הקרקעות הגדולים ביותר באותה תקופה.

בכפר עומד פסל של יון נקולצ'ה, ועומדת בו מצבת זיכרון לקורבנות הדיכוי הקומוניסטי.

## הקהילה היהודית
עד שנת 1860, נאסר על היהודים להתיישב בבויאן. באותה שנה נוסדה הקהילה היהודית במקום.

בתחילה, היו בקהילה מספר מוסדות מצומצם כדוגמת בית כנסת גדול ובית ספר עממי. בשנת 1886, חלה התפתחות משמעותית, בעקבות התיישבותו של האדמור רבי יצחק פרידמן. רבי יצחק העתיק את מגוריו מסדיגורה ובעקבותיו הצטרפו לבויאן חסידים רבים. מאז הייתה בויאן למוקד משמעותי לחסידות שמקורה בסדיגורה.

## היסטוריה
ב-1914, כבש הצבא הרוסי את בויאן ואת חצר מדרשו של רבי יצחק. לאחר המלחמה נבנתה העיירה מחדש, אך התיישבו בה מעט יהודים.

### השואה
ב-1940, העיירה נכבשה מחדש על ידי הרוסים, ולאחר מכן גם על ידי הרומנים. בשנת 1941 נשלחו היהודים בעיר לטרנסניסטריה ומעט מהיהודים נותרו בחיים. ב-1944 העיירה חזרה להשתייך לברית המועצות ואין מידע רלוונטי באשר לגורל היהודים.

## חסידות בויאן (באיאן)

בחודש חשוון ה'תרמ"ז עבר להתגורר בכפר האדמו"ר הראשון של חסידות בויאן, הרב יצחק מבויאן, הידוע בכינויו "הפחד יצחק", בנו הגדול וממשיכו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון), משושלת רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, שהיה האדמו"ר בין השנים תרמ"ו (1886) עד פטירתו בי"ז באדר תרע"ז (1917).

רבי יצחק הנהיג חצר גדולה ונכבדה בבויאן, ולקראת מלחמת העולם הראשונה, בשנת תרע"ד, עבר עם משפחתו לווינה, כמו שאר אדמו"רי בית רוז'ין, כיוון שפחדו מהשלטון הרוסי, שעדיין שמר טינה לזקנם, רבי ישראל מרוז'ין. במהלך המלחמה חרבו כל המבנים ששימשו כחצרו של האדמו"ר, ועל כן הוא לא שב אל הכפר. האדמו"ר המשיך לנהל את חצרו בווינה ביד רמה ובאצילות כדרך בית רוז'ין.

## לקריאה נוספת


* Michael Toma. Never From Eagle Hill. 1985 (about the Boian in Canada)


## קישורים חיצוניים

* רומנית: פרטים היסטוריים ברומנית על הכפר בויאן.
* מפת האזור, הכפר בויאן מסומן
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז צ'רנוביץ: עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
חקלאות בעל

250px|שמאל|ממוזער|חקלאות בעל
**חקלאות בעל** (מוכרת גם בכינוי **פלחה**) היא צורת גידול חקלאית המבוססת על השקייתם של הגידולים החקלאיים במשקעים טבעיים בלבד, באופן ישיר, ללא אגירתם או הזרמתם לחלקות.

"גידול הבעל" הנפוץ בישראל הוא גידול החיטה.

## מקור השם
שמה של צורת גידול זו נגזר, כנראה, משמו של בעל, אל הגשמים, הסערות, הברקים והרעמים הכנעני. החקלאים הקדמונים האמינו שהגשמים, ומכאן השדות, תלויים בהיענות האל בעל לתפילותיהם.

הגמרא במסכת מועד קטן מסבירה שהשורש "בעל" מורה על יציבות, ומוכיחה זאת מהתרגום של הפסוק "כי יבעל בחור בתולה"- "ארי כמה דמיתותב עולם עם בתולתא" (כי כמו שמתיישב עלם עם בתולה).

## ראו גם
*חקלאות
*חקלאות שלחין
*החקלאות בישראל

## לקריאה נוספת
*פרופסור משה ברור, "חקלאות בעל", **לקסיקון גאוגרפי**, (עמ' 9), הוצאת יבנה, תשס"א

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

בעל, חקלאות
וולף מישל

**וולף מישל** (נפטר בה' באלול ה'תרפ"ג, אוגוסט 1923) היה רב וד"ר לפילוסופיה.

## ביוגרפיה
נולד למשפחה יהודית מסורתית בעיר שצ'ז'ץ הסמוכה ללבוב, ונשלח ללמוד אצל רב בדרוהוביץ. בבית אותו רב שהה במשך שבע שנים עד שבגיל שמונה עשרה הוסמך לרבנות. מישל סירב לקבל על עצמו תפקיד רבני, הקים בנק ושיתף פעולה עם אחיו בעסקים. בשלב מסוים פעילותו העסקית לא סיפקה אותו ובשכנוע רעייתו הקדיש את עצמו ללימודים.

נרשם לפקולטה לפילוסופיה ולשפות המזרח באוניברסיטת וינה, שם רכש את השפה הערבית. הוא המשיך בלימודיו באוניברסיטת ברלין ולמד גם ב"בית המדרש לרבנים בברלין". במסגרת לימודיו שימש דרשן באתרי נופש בגרמניה. מישל הסתובב בחוגים של אמנים וסופרים וזכה להכרה באוניברסיטאות שבהן למד. בווינה נבחר לחבר כבוד בחוג "מרטין בובר" והרצה על פילוסופיה. את לימודיו הוא המשיך וסיים באוניברסיטת ברן בשווייץ בציון הגבוה ביותר, ואת עבודת הדוקטורט שלו כתב על "תאוריית ההכרה של הרמב"ם".

בתקופת מלחמת העולם הראשונה סירב לכהן בתפקיד רב צבאי ראשי בטענה כי: .

בשנת 1906 קיבל על עצמו מישל תפקיד של רב במחוז קמפולונג מולדובנסק שבו נמצאו אז כאלפיים יהודים וכיהן בתפקידו עד שנת 1922. הוא גם ניהל את משרד רישום האוכלוסין באזור. במסגרת תפקידו שימש פרופסור לענייני דת במחוז כולו והשפיע על כל האזור בדרשותיו. בנאום חגיגי לכבוד הקמת בית ספר חדש בעירו אמר מישל את הדברים הבאים:

.

## קישורים חיצוניים
* "קימפולונג - קהילה יהודית בבוקובינה שהייתה ואיננה עוד" 
* ד"ר אליאס שטיין, הרב ד"ר וולף מישל , 
*  הגיון דברי חכמים, באתר היברו בוקס

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברלין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
נערות החלומות

**נערות החלומות** (באנגלית: **DreamGirls**) הוא סרט קולנוע אמריקאי שיצא בסוף 2006 ומבוסס על מחזמר שהוצג על בימות ברודוויי, מספר את סיפורן של "החלומות" (the Dreams), שלישיית זמרות נשמה שמזנקות לראש מצעדי הפזמונים במהלך שנות ה-60. הסרט מבוסס במידה מסוימת על להקת הסופרימס, וכן על חברת התקליטים מוטאון שייצגה כוכבים אפרו אמריקאים רבים במהלך שנות ה-60 וה-70.

הסרט זכה בשני פרסי אוסקר עבור שחקנית משנה (ג'ניפר הדסון) וסאונד. הסרט זכה בשלושה פרסי גלובוס הזהב: כסרט הטוב ביותר, שחקן המשנה הטוב ביותר (אדי מרפי) ושחקנית המשנה הטובה ביותר (ג'ניפר הדסון).

## שחקנים ודמויות

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:דרימוורקס: סרטים
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות זמר
קטגוריה:ביונסה
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב לסרט קומדיה או מוזיקלי הטוב ביותר
קטגוריה:זוכי אוסקר: מיקס הסאונד הטוב
קטגוריה:סרטי פרמאונט
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית אמריקאיים
קטגוריה:דטרויט בקולנוע
מוות תאי מתוכנת

**מוות תאי מתוכנת** (Programmed cell death, PCD) הוא תהליך ביולוגי שבו תא משמיד את עצמו בצורה מבוקרת.
מוות תאי מתוכנת קשור להפעלה של מסלולים גנטיים ומתבצע בתהליך מבוקר. מוות תאי מתוכנת משרת תפקודים בסיסיים בתהליכים של התפתחות רקמות בצמחים ובמטזואה (בעלי חיים הרב תאיים) וכן בתהליכים של הומאוסטאזיס. הפעלה ביתר של המוות התאי המתוכנת עלולה להוביל להתנוונות תאים בעוד חסר יכול להוביל לסרטן או למחלות אוטואימיוניות.

ישנם מספר סוגי מוות תאי מתוכנן:
* **[[אפופטוזה]]** (או **מוות תאי מסוג 1**)
* **[[אוטופגי|מוות תאי אוטופגי]]** (ידוע גם כ **מוות תאי [[ציטופלזמה|ציטופלזמי]]** או **מוות תאי מסוג 2**), מאופיין על ידי היווצרות של חלוליות גדולות אשר מחסלות אברונים בסדר מסוים, לפני שגרעין התא נהרס.
* נקרופטוזיס - צורת מוות תאי מתוכנן של נקרוזיס
* פירופטוזיס - מסלול מוות תאי מתוכנן מעורר דלקת

## היסטוריה
את המונח "מוות תאי מתוכנת" טבעו לראשונה ב-1964 בהקשר של התפתחות של תאי חרקים, שמונה שנים לפני טביעת המושג "אפופטוזה". "מוות תאי מתוכנת" הפך בהמשך למושג הכללי יותר. המחקר הראשון לגבי המנגנון המניע את התהליך נעשה בשנת 1988 ומצא את משפחת ה-Bcl-2. מוות תאי מתוכנת נעשה עם השנים למושא למחקר מתמשך, דבר שזיכה את חוקריו הראשונים, סידני ברנר, ג'ון סלסטון ורוברט הורביץ בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2002.

## ראו גם
* מוות תאי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תא
עמנואל קרסובסקי

**עמנואל קרָסוֹבסקי** (נולד ב-1946) הוא פסנתרן ישראלי, פרופסור לפסנתר ומוזיקה קאמרית וראש המחלקה לפסנתר בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.

## ביוגרפיה
עמנואל קרסובסקי נולד בווילנה בירת ליטא. החל ללמוד נגינה בפסנתר בעירו, למד בקונסרבטוריון בווילנה , והמשיך את לימודיו בבית הספר למוזיקה ג'וליארד בניו יורק עד לקבלת תואר דוקטור למוזיקה (1977). מוריו בארצות הברית היו אילונה קאבוש, גואידו אגוסטי, אובה טורקו, אניה דורפמן ומינדרו כץ. נושא עבודת הדוקטור שלו היה "המוזיקה לפסנתר של דמיטרי שוסטקוביץ'" (The Piano Music of Dmitri Shostakovich).

קרסובסקי מלמד זה שלושים שנה באקדמיה למוזיקה על שם בוכמן-מהטה בתל אביב ומנחה כיתות אמן לפסנתר בתל חי, בג'וליארד, בבית הספר למוזיקה מאנס בניו יורק, בקונסרבטואר של פריז ובמוסדות מוזיקה אחרים ברחבי העולם. הוא מנהל את הפסטיבל למוזיקה קאמרית בבית דניאל בזכרון יעקב ויושב בחבר השופטים של תחרויות פסנתר בינלאומיות מן החשובות בעולם. בין תלמידיו באקדמיה למוזיקה בתל אביב היה הפסנתרן רון רגב.

קרסובסקי ניגן עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית ועם תזמורות אחרות בישראל, עם המנצחים ליאונרד ברנשטיין, קרלו ריצי, סידני הארת' ועוד. הוא ניגן את הקונצ'רטו לפסנתר ותזמורת של נעם שריף בביצוע בכורה ישראלי, בניצוח המלחין. מנגן בקביעות עם הכנרת ורה ויידמן והקליט עמה מחזור של 10 הסונאטות לכינור ופסנתר של בטהובן. כן הופיע בקונצרטים של מוזיקה קאמרית עם הכנר אייזק שטרן, הצ'לנית נטליה גוטמן ואחרים.

## קישורים חיצוניים

* עמנואל קרסובסקי באתר אוניברסיטת תל אביב
* עמנואל קרסובסקי באתר "הבמה"

קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:בוגרי בית הספר ג'וליארד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מוזיקה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
דרלין קונלי

**דרלין קונלי** (באנגלית: **Darlene Conley**; 18 ביולי 1934 – 14 בינואר 2007) הייתה שחקנית אמריקנית.

## חייה
קונלי, אמריקנית ממוצא אירי, נולדה בעיר שיקגו אשר במדינת אילינוי. קריירת המשחק של קונלי נמשכה חמישה עשורים, אך היא מוכרת בעיקר בשל גילום דמותה של **סאלי ספקטרה** באופרת הסבון הפופולרית היפים והאמיצים (1988–2007). קונלי מתה מסרטן הקיבה בגיל 72. לעומת זאת, הוחלט בסדרה היפים והאמיצים לא להרוג את הדמות של סאלי, אלא להגיד שהיא יצאה לגמלאות, והיא מסתובבת בעולם.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא אירי
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1934
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1934
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2007
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2007
גלילה

[250px|ממוזער|[מוריץ ליאון , **גלילה**, אוסף המוזיאון להיסטוריה יהודית, אמסטרדם, הולנד]]
שמאל|ממוזער|250px|כיסוי ספר התורה במעילו במהלך גלילה של ספר תורה אשכנזי
**גלילה** הוא טקס אצל יהדות אשכנז, כחלק מטקס ההגבהה, בו נגלל ספר התורה, נכרך ברצועת בד ומכוסה במעילו, על מנת שניתן יהיה להחזירו למקומו בארון הקודש.

## צורת הגלילה
הטקס מתבצע בבית הכנסת, לאחר ההגבהה. המתפלל שהגביה את ספר התורה מתיישב, ומתפלל אחר אוחז בעצי החיים ומשתמש בהם כדי לגלול את ספר התורה הפתוח. לאחר הגלילה עצמה הגולל חוגר את ספר התורה, ועוטפו במעיל המיוחד לו. אם יש לספר התורה קישוטים ועיטורים, כגון כתר תורה, יד או "רימונים", הגולל מניח אותם במקומם על ספר התורה.

המנהג הישן היה שחגירת ספר התורה נעשית ביריעת בד שאותה מלפפים סביב ספר התורה. במאות השנים האחרונות, הוחלפה יריעה זו ברוב הקהילות באבנט צר שאותו קושרים סביב ספר התורה. מעט קהילות של יהודי גרמניה שומרות על שיטת הגלילה הישנה באמצעות יריעת בד, המכונה אצלם וימפל.

מנהג מקצת החסידים, חב"ד ועוד, שהמגביה את ספר התורה, לאחר שהראה אותו לציבור, מניחו על הבמה, גוללו, מתיישב ואחר קושרו ועוטפו במעיל.

בעבר היה מקובל שהגלילה ניתנת דווקא לאנשים חשובים, בשל מעלתה הרבה (ראו להלן), ולעיתים היו מקפידים לתת אותה דווקא למרא דאתרא. כיום לא מקובל להקפיד על כך, ואדרבה, במקומות רבים נהגו לתת את ה'גלילה' בסוף הקריאה לילדים ונערים צעירים, כדי לחנכם במצוות.

## שכר הגולל
בתלמוד הפליגו בשכר הגולל וכך אמרו:

בפירוש כוונת 'הגולל' שנוטל שכר כולם, יש שלמדו כפשוטו שהכוונה לגולל, וכן היא דעת הערוך השולחן שתמה על המנהג לתת לגדולים להגביה ולנערים וצעירים לגלול, בעוד שבתלמוד מבואר ששכר הגולל גדול יותר. וכתב דשמא היום שהגבהה היא לאחר הקריאה בספר וכולם עומדים מפני הספר תורה, אזי מעשה ההגבהה גדול מהגלילה, אך בזמן התלמוד שהגבהה הייתה קודם הקריאה, בשעה שכולם ממילא עומדים, היה שכר הגולל גדול יותר. והוסיף שאכן מנהגם הוא שהמגביה הוא אף הגולל על ידי שמניחו לאחר ההגבה על הבמה וגוללו בעצמו, כפי מנהג החסידים שהובא לעיל.

לעומת זאת, המשנה ברורה כתב בשם האחרונים שכוונת הגמרא 'הגולל' הוא למגביה דווקא.

בטעם הדבר ששכר הגולל גדול כל כך, כתב בערוך השולחן בתחילה שאפשר שהטעם הוא "משום דהוא אינו מניח שתהיה הספר תורה פתוחה אחר הקריאה, וזהו כבוד לספר תורה". עוד כתב שמדברי הרמב"ם נראה שהטעם שנוטל שכר כנגד כולם, הוא משום שהגולל היה גם זה שעלה אחרון לתורה, ומשום שזוכה בשני מצות, במצות קריאה ומצות גלילה, נחשב שנוטל שכר כנגד כולם.

## דינים ומנהגים
* יש לגלול את עמודי ספר תורה, כך שהתפר יהיה כלפי חוץ, על מנת שאם יקרע, יקרע התפר ולא היריעה עצמה.
* בקרב חסידי חב"ד, נהוג לכרוך את האבנט דווקא בשליש התחתון של ספר התורה, ולעומת זאת, רבי חיים הלברשטאם הורה לכרוך אותו דווקא בשליש העליון, וכך הונהג בחסידויות רבות בגליציה ובהונגריה. אף אחד משני מנהגים אלה אינו חיוב ולא נזכר בספרי הפוסקים, בעיקר משום שקשירת ספר תורה באבנט היא בעצמה מנהג מאוחר.
* אין להתחיל את קריאת המפטיר קודם שיסיים הגולל לגלול, כדי שיהיה פנוי לשמוע את קריאת המפטיר.
* ישנו מנהג עתיק לומר בשעה שגוללים את הפסוקים: .
*בימים 'שני וחמישי' שבהם אומרים 'יהי רצון' נהגו להתחיל לאומרו בשעת הגלילה מאחר שאינו אלא מנהג.
*יש שכתבו שאין ליתן לאב ובנו לעשות הגבהה וגלילה מחשש עין הרע, כשם שאין נותנים להם עליה בזה אחר זה.

## ראו גם
* הגבהה
* קריאת התורה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קריאת התורה
לך (נהר)

**לך** (בגרמנית ובווארית: **Lech**) הוא נהר המשתרע לאורך של 264 ק"מ במדינות אוסטריה וגרמניה, ונשפך בסופו לדנובה.

## מהלך הנהר
הנהר מתחיל את דרכו באגם פורמארין שבהרי האלפים במדינה האוסטרית פורארלברג. משם הוא זורם לכיוון צפון-מזרח וחוצה את גבול אוסטריה-גרמניה. לאחר הכניסה לגרמניה הנהר יוצר את מפל לך, הנופל מגובה של 12 מטרים. לאחר מכן הנהר זורם בערוץ צר מאוד. משם הנהר נכנס לתוך המדינה הגרמנית בוואריה, שם הוא מהווה את הגבול ההיסטורי בין בוואריה ושווביה. לאחר מכן הוא עובר דרך העיירה פיסן ואגם פורגן; מהטירה נוישוונשטיין הסמוכה לעיירה פיסן ניתן לצפות על הנהר.

משם הנהר ממשיך צפונה ועובר דרך הערים שונגאו, לאנדסברג ואאוגסבורג (שם נשפך אליו נהר הורטאך). לאחר מכן הוא נשפך אל הדנובה, למרגלות העיר דונאוורט. בקטע זה לא ניתן לשוט בנהר, מכיוון שהזרם שלו חזק מדי והוא מלא בחצץ שחונק את אפיקו.

## היסטוריה
על גדות הנהר אירעו במהלך ההיסטוריה מספר אירועים חשובים. בשנת 278 הביס הקיסר הרומי פרובוס כוח פלישה גדול של בורגונדים וונדלים בפרובינציה הרומית ראטיה שעל גדות הנהר לך. באוגוסט 955 התחולל קרב לכפלד באזור שבין נהר לך לנהר ורטאך, ליד העיר אאוגסבורג. בקרב זה הביס הקיסר אוטו הראשון את שבט המדיארים. בשנת 1632 הביס גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה את צבא הליגה הקתולית בראשות יוהאן צרקלה בקרב ריין בסמוך לנהר, כחלק ממלחמת שלושים השנים.

## קישורים חיצוניים

*מידע על שימור נהר לך 
*נהר לך, באתר Infoplease

קטגוריה:אוסטריה: נהרות
קטגוריה:בוואריה: נהרות
קטגוריה:יובלי הדנובה
קטגוריה:טירול: גאוגרפיה
היטל מרקטור

[שמאל|ממוזער|350px|מפת העולם, כפי ששרטט [גרארדוס מרקטור|מרקטור בשנת 1569.]]
שמאל|ממוזער|250px|שינוי המרחק בין קווי הרוחב ככל שמתרחקים מקו המשווה
**היטל מרקטור** (באנגלית: **Mercator projection**) הוא היטל מפה גלילי קונפורמי (שומר זווית), שהומצא על ידי הגאוגרף הפלמי גרארדוס מרקטור בשנת 1569.
היטל זה הפך לנפוץ בשרטוט מפות בעיקר בקרב ימאים, כיוון שהניווט בעזרתו נוח. ניתן למדוד אזימוט בין נקודת המוצא ליעד ולשוט במסלול קבוע לאורך אזימוט זה, אף על פי שהוא לא הקצר ביותר.

היטל גלילי נוצר על ידי "עטיפת" כדור הארץ בגליל, השלכת כל נקודה מהכדור אל הגליל ופריסת הגליל, כך שנוצרת מפה מלבנית, שבה קווי האורך והרוחב מאונכים זה לזה. כמו בכל ההיטלים הגליליים, בהיטל מרקטור קיים עיוות גדול בצורה ובגודל אלמנטים שונים ככל שמתרחקים ממרכז ההיטל (קו המשיק). במפת העולם של מרקטור, העיוות גדל ככל שמתרחקים מקו המשווה, אך אין עיוות כלל בשינוי קווי האורך. זו הסיבה לכך שבמפות המשתמשות בהיטל זה גרינלנד נראית כמעט שווה בגודלה ליבשת אפריקה, בעוד שבמציאות אפריקה גדולה ממנה פי 13 לערך.

בשנת 1722 הוצג היטל מרקטור רוחבי (Transverse Mercator), הדומה להיטל מרקטור, פרט לעובדה שהגליל המשמש להשלכה מונח לרוחב כדור הארץ במקום לאורכו, כך שקו ההשקה מקביל לקו אורך במקום לקו רוחב. היטל זה טוב להצגת אזורים צרים המתפרשים לאורך קווי אורך, כדוגמת ישראל. רשת ישראל החדשה ורשת UTM העולמית מבוססות על היטל מרקטור רוחבי.

נכון לשנת 2025, האיחוד האפריקאי ומדינות הקריביים קוראות לשנות את צורת המפות, ולמעשה לבטל את השימוש בהטל מרקטור. הדבר לטענתן לא רק שמכווץ את גודלן, לצד הגדלת אירופה ואמריקה הצפונית, אלא גם מוסיף להשפעה פסיכולוגית ומצמצמת את חשיבות אפריקה בעיני העולם. אפריקה על מדינותיה הקימה לצורך העניין את קמפיין "Correct The World Map".

## ראו גם
* היטל גל-פטרס
* היטל פולר

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קרטוגרפיה
קטגוריה:מפות
מוגרבי

**מוגרבי** או **מגרבי** הוא שם משפחה ממקור ערבי. פירושו הוא אדם שהגיע מ**ה[[מגרב]]** (בערבית: **مغرب**, תעתיק מדויק: **מע'רב**) – שם קיבוצי למדינות המערביות של צפון אפריקה – מרוקו, תוניסיה, אלג'יריה ולעיתים גם לוב. שם משפחה זה נפוץ בקרב יהודים מעדות המזרח.

## הערות שוליים

קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
קטגוריה:שמות משפחה ערביים
קטגוריה:מגרב
פרוסיליט

**פרוסיליט** (**Ferrosilite**) הוא מינרל השייך לקבוצת הפירוקסן, קבוצה של מינרלים אינוסיליקטים - (סיליקטים במבנה בצורת שרשרות) בעלי שרשרת בודדת. הפרוסיליט (FeSiO3) המכיל בעיקר ברזל מצוי בסופה של שורת המינרלים האיזומורפית (כלומר שורה של תרכובות אנלוגיות בהרכבן) הקרויה "קבוצת האנסטטיט" שנוסחתה הכללית Mg,Fe)SiO3), המתחילה באנסטטיט המכיל בעיקר מגנזיום (MgSiO3).

בעבר היה נהוג לכנות בשם היפרסתן מינרל המצוי באמצעיתה של קבוצת האנסטטיט והמכיל כמויות שוות של מגנזיום וברזל, אך הוועדה לשמות מינרלים באגודה הבינלאומית למינרלוגיה פסלה ב-1988 את השימוש בשם זה וקבעה כי במקומו יש להשתמש בשם **אורתופירוקסן** ולציין את כמות האנסטטיט (En) או הפרוסיליט (Fs) בהתאם ליחס מגנזיום/ברזל במינרל (לדוגמה En80Fs20).

שם המינרל הוא צרוף של מרכיביו, ברזל - בלטינית פרום (ferrum) וסיליקט

המינרלים שבקבוצת האנסטטיט מכונים גם אורתופירוקסנים משום שהם שייכים לקבוצת הפירוקסן והמבנה שלהם אורתורומבי. אלו הם מינרלים בוני סלעים נפוצים המצויים בסלעי יסוד, סלעים מותמרים ומטאוריטים.

## תפוצה
הפרוסיליט הטהור הוא מינרל נדיר יחסית. ניתן למצוא פרוסיליט בסלעי יסוד בסיסיים ואולטרא־בסיסיים. אתרים בהם מצוי פרוסיליט קיימים בין השאר בקנדה, פינלנד, גרמניה, קניה וארצות הברית (לרשימה המלאה מומלץ לעיין באתר Mindat שהקישור אליו מופיע להלן).

## קישורים חיצוניים

*פרוסיליט באתר webmineral
*פרוסיליט באתר Mindat
* 

קטגוריה:קבוצת הפירוקסן
קטגוריה:אינוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלי מגנזיום
קטגוריה:מינרלים
טריאנגולציה דינמית סיבתית

**טריאנגולציה דינמית סיבתית** או טד"ס (באנגלית: **Causal dynamic triangulation** או בקיצור **CDT**) היא תאוריה פיזיקלית שמהווה ניסיון ליצירת תורת כבידה קוונטית, כלומר איחוד בין תורת היחסות הכללית ומכניקת הקוונטים.
ממוזער|250px|ארבעונים ארבע-ממדיים מהווים את אבני הבניין של המרחב-זמן בטריאנגולציה דינמית סיבתית

## מבנה התאוריה
טד"ס היא תאוריה שבה המרחב-זמן נבנה בסקלת האורך הקצרה ביותר, אורך פלאנק. אבני הבניין של טד"ס הם 4-סימפלקסים, כלומר גרסה ארבע-ממדית של ארבעונים (טטרהדרונים). המיוחד בטד"ס הוא שבניית המרחב-זמן בסקלת פלאנק נעשית בעזרת עקרונות קוונטיים ותוך שמירה על עקרון הסיבתיות.

הדמיית מחשב הראתה שגם אם אבני הבניין שומרות על גאומטריה אוקלידית, הרי בסקלות אורך גדולות ניתן לקבל מרחב-זמן ארבע-ממדי המכיל עקמומיות ומתאים למשוואות של תורת היחסות הכללית.

## השוואה לתורת המיתרים
תורת המיתרים היא תאוריה נוספת אשר מנסה לאחד את מכניקת הקוונטים עם תורת היחסות הכללית לתאוריה מאוחדת של כבידה קוונטית. בהשוואה לתורת המיתרים, טד"ס נמצאת במצב מחקר התחלתי יותר, ועדיין לא נמצאה בה הדרך להציג חלקיקי חומר. ההשג הגדול של טד"ס עד כה (2007) הוא קבלת מרחב-זמן אשר מתאים למשוואות תורת היחסות הכללית. בניגוד לתורת המיתרים, טד"ס לא דורשת את הצגתם של ממדים נוספים.

## קישורים חיצוניים
* כתבה בסיינטיפיק אמריקן.

* "Dynamically Triangulating Lorentzian Quantum Gravity", hep-th/0105267.
* "Reconstructing the Universe", hep-th/0505154.


קטגוריה:תורות פיזיקליות
דובון מנומר

ממוזער|דובון מנומר, חיפה
**דובון מנומר** (שם מדעי: *Cymbalophora oertzeni*) הוא מין של עש מתת-משפחת הדובונים במשפחת ה-Erebidae.

את שמו מקנים לו הכתמים השחורים שעל כנפיו הקדמיות שצבען לבן-קרם. מספר הכתמים השחורים הוא בערך תשעה, המופיעים תמיד באותה תבנית, אך עם שינויים קטנים מפרט לפרט. מדי פעם מוצאים שמונה כתמים או פחות עקב כך. ראשו וחזו שחורים ובטנו אדמדמה-כתמתמה עם פסי רוחב שחורים.

הדובון המנומר פעיל בלילה.

(MHNT) Cymbalophora oertzeni - Israel - male dorsal.jpg|♂ 
(MHNT) Cymbalophora oertzeni - Israel - male ventral.jpg|♂ △

כשמטרידים את הדובון המנומר, הוא מטה כנפיו הצדה, על מנת להבליט את בטנו בצבעי האדום-שחור, ומשמיע צליל בעזרת מנגנון הנמצא בחזהו האחורי.

ביצתו עגלגלה-חרוטית עם קודקוד מעוגל, קוטרה הוא כמילימטר אחד בבסיסה, והיא צהובה. הזחלים בוקעים באוקטובר ונמשכים לאור. הם ניזונים בעיקר מעלי דגניים. בחודשים מרץ-אפריל, לאחר שהם גדלים לגודל של כארבעים מילימטרים, הזחלים מתחפרים באדמה וטווים פקעת דלילה, הדומה לקור עכביש. לאחר תקופת דיאפאוזה הנמשכת בערך ארבעה חודשים, הזחלים מתגלמים בתוך הקרקע. שלושה שבועות מאוחר יותר, בין ספטמבר לאוקטובר, הבוגרים מגיחים מהפקעות, לרוב בשעות היום.

תפוצה בישראל: באביב ובקיץ, במרכז וצפון הארץ, נפוץ באזור ירושלים. בעולם – בסוריה ובלבנון.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1855
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוליוס לדרר
קטגוריה:דובוניים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
זומה

[שמאל|ממוזער|150px|[צילום מסך מהמשחק Zuma]]
[שמאל|ממוזער|150px|[צילום מסך מהמשחק Puzz Loop]]
**זוּמַּה** (באנגלית: **Zuma**) הוא משחק חשיבה ממוחשב משנת 2003 שפותח על ידי חברת PopCap Games. ניתן לשחק בזומה חינם במספר אתרי אינטרנט, כמו כן נמצאות גרסאות של המשחק לפלטפורמות שונות, בעיקר ניידות, כמו טלפונים ניידים, מחשבי כף יד ול-iPod. הגרסה משופרת של המשחק בשם "זומה דלוקס" נמכרת למערכות ווינדוס, מקינטוש ו-XBOX.

המטרה במשחק היא להשמיד את כל הכדורים המתקדמים במסלול לפני שהם מגיעים לאל השמש. ברגע שהכדור הראשון מגיע לאל השמש, כל הכדורים נופלים אליו, והשחקן מפסיד "חיים". כדי למנוע מהכדורים להגיע לאל השמש, השחקן צריך לשגר את כדורים צבעוניים לעבר הכדורים שנמצאים במסלול החיצוני. כאשר נוצר רצף של 3 או יתר כדורים באותו צבע, הכדורים מתפוצצים, ולעיתים יכולים לגרום לתגובת שרשרת של התפוצצויות כאשר משני צידי הרצף קיים רצף נוסף של כדורים מאותו צבע.

מפתחת המשחקים היפנית Mitchell Corporation השמיעה בעבר טענות שזומה הוא חיקוי למשחק שפיתחה בשנת 1998 בשם Puzz Loop.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:משחקי חשיבה ממוחשבים
קטגוריה:משחקי מחשב
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2003
קטגוריה:PopCap Games
קטגוריה:משחקי iOS
מחלת קראבה

**מחלת קראבה** היא מחלה מטאבולית תורשתית, המוגדרת כסוג של מחלת אגירה ליזוזומלית. שכיחות המחלה בעולם עומדת על 1 לכ-100,000 עד 200,000 לידות. בשבטים דרוזים ומוסלמים מסוימים בגליל שיעור המחלה גבוה יותר ועומד על כשישה מקרים לכל אלף לידות. המחלה קיבלה את שמה מקנוד הראלדסן קראבה, רופא דני שהיה הראשון שתיאר אותה בשנת 1916.

## תסמינים
תינוקות הנולדים עם מחלת קראבה נראים בריאים בזמן הלידה. התסמינים הראשונים מופיעים בגיל שלושה עד שישה חודשים, וכוללים רגזנות, בכי ללא סיבה, חום גבוה, קשיות בגפיים, קושי באכילה, הקאות והאטה בהתפתחות המנטלית והמוטורית. תסמינים נוספים הם חולשה בשרירים, חרשות, עיוורון, שיתוק וקושי בבליעה. איבוד דרסטי במשקל עשוי להופיע גם כן. כאשר המחלה מופיעה בינקות, התינוק לרוב לא שורד מעל גיל שנתיים. ידועים מקרים שבהם המחלה מופיעה בגיל מאוחר יותר ואף בבגרות ומתפתחות בקצב מואט. במקרים אלה תוחלת החיים ארוכה הרבה יותר.

## פתופיזיולוגיה וגנטיקה
מחלת קראבה נגרמת כתוצאה ממוטציה בגן המקודד לאנזים גלקטוזילצראמידאז (galactosylceramidase) שתפקידו לפרק את הליפידים גלקטוזילצראמיד. בכך המחלה דומה למחלת גושה שבה הבעיה היא בפירוק גלוקוצרברוזיד. כתוצאה מפגיעה זו, מצטברות מולקולות שומן אשר פוגעות שכבת המיאלין המכסה את הנוירונים במערכת העצבים בגוף. שינוי זה מביא לפגיעה מנטלית ומוטורית קשה. למעשה מחלת קראב היא אחת משורה של מחלות הנקראות  לויקודיסטרופיות (leukodystrophies) שמתבטאות בפגיעה בייצור המיאלין. מבחינה גנטית ידועות גם מוטציות דומיננטיות וגם רצסיביות. כיום ידועות יותר מ-40 מוטציות בגן המקודד לגלקטוזילצראמידאז.

## טיפול
על אף שלא ידועה כיום תרופה למחלה, מחקרים הראו שהשתלת מח עצם יכולה להועיל במקרים קלים יחסית ואם הטיפול נעשה בתחילת הופעת התסמינים. פיזיותרפיה יכולה להקל על בעיות השרירים. מחקרים נוספים הראו שהשתלת דם טבורי יכולה להועיל אם היא מתרחשת לפני תחילת התסמינים העיקריים.

## קישורים חיצוניים

* מאגר נתונים על המחלה 

קטגוריה:הפרעות מטבוליות
קטגוריה:מחלות נדירות
פרמיטה

**פרמיטה** (סנסקריט) או **פרמי** (פאלי) הוא מונח בבודהיזם שפירושו "שלמות" או "נשגבות". הפרמיטות בבודהיזם מתייחסות לשלמות של מספר תרגולים. תרגולים אלה מטופחים על ידי בודהיסטוות כדי לעבור מהחיים בעולם המוחשי (סמסרה) להארה ולשלוות-אמת (נירוואנה). 

בבודהיזם הטהרוודי, עשר הפרמיטות הן:

# דאנה פרמי: נדיבות, נתינה
# סילה פרמי: טוב לב, מוסריות, יושר, צדק, התנהגות נאותה
# נקהאמה פרמי: ויתור
# פאניה פרמי: חוכמה טרנסנדנטית, תובנה
# ויריה פרמי: אנרגיה, חריצות, שקדנות, חיוניות, מאמץ
# קהנטי פרמי: סבלנות, סובלנות, ריסון-עצמי, קבלה, כוח עמידה, חוסן
# סאקה פרמי: כנות, יושר לב
# אדהיטהאנה פרמי: נחישות, החלטיות  
# מטה פרמי: נדיבות-אוהבת
# אופקהה פרמי: קור-רוח, שלווה, רוגע

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מונחים בבודהיזם
דוקסיס

**דוקסיס** (באנגלית: **DOCSIS**, ראשי תיבות של **Data Over Cable Service Interface Specification**) הוא תקן בינלאומי להעברת מידע דיגיטלי על גבי תשתית טלוויזיה בכבלים. הדוקסיס קובע סדרת הגדרות המתארות את צורת התקשורת על גבי רשת HFC. הגוף המוסמך לאשר ציוד הקשור לטכנולוגיה הוא מעבדות CableLabs.

מעבדות CableLabs מובילות תהליך הסמכה המבטיח שמודמים בתקן דוקסיס (DOCSIS) המיוצרים על ידי יצרנים שונים יהיו תואמים לתקן וניתנים לפעולה הדדית. מוצרים העוברים את הבדיקות זוכים בחותמת "CableLabs Certified" המבטיחה לקונים שהמוצר יכול לפעול מול מוצרים נוספים המאושרים בתווית זו.

קיימות כמה גרסאות דוקסיס:

*docsis 1.0 - גרסה ראשונה של תקן דוקסיס, שיצא בשנת 1997.
*docsis 1.1 - גרסה שנייה שיצאה בשנת 1999. ההבדל העיקרי לעומת גרסה 1.0 הוא שיפור מנגנון האבטחה (+BPI)
*docsis 2.0 - גרסה שלישית שיצאה בשנת 2001, בעיקר כדי לספק את השוק המתפתח של רשתות VOIP בכבלים.
*docsis 3.0 - יצאה בשנת 2006 בגלל צורך גובר והולך ברוחב פס גדול.
* docsis 3.1 - יצאה בשנת 2013 ומציעה מהירויות גבוהות יותר. גרסה זאת מפסיקה את השימוש ב-QAM בערוצים שרוחבם 6MHz או 8MHz, ובמקום משתמשת ב-OFDM.
* docsis 4.0 - יצאה בשנת 2017 ומציעה דופלקס מלא, המאפשרת מהירות העלאה והורדה סימטריים, ובכל הספקטרום שבין 0MHz ו1.8GHz.

בגרסאות שלפני 3.1 ישנם הבדלים בין דוקסיס בשיטה אירופית (EuroDOCSIS), לדוקסיס בשיטה אמריקאית. בישראל, HOT היא הספק היחיד העושה שימוש בטכנולוגיה זו. היא משתמשת בשיטה האמריקאית, ששונה מהשיטה האירופית בעיקר מבחינת רוחב ערוץ הלוך (Downstream). בשיטה האמריקאית ערוץ הלוך הוא ברוחב סרט של (6MHz (NTSC, ובשיטה האירופאית ערוץ הלוך מוגדר ברוחב (8MHz (PAL.

הטבלה הבאה מפרטת את העומס המקסימלי על ערוצי הלוך וחזור בין גרסאות דוקסיס שונות:

:

נכון לינואר 2020, רשת האינטרנט המהיר של HOT מבוססת על DOCSIS 3.0

## קישורים חיצוניים

* CableLabs - ארגון בארצות הברית הקובע את התקנים של דוקסיס.
* מסמך סיסקו על טכנולוגיות בכבלים - מידע טכני באנגלית על טכנולוגיות כבלים ותקן דוקסיס.

## הערות שוליים

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
חיל האוויר הגאורגי

ממוזער|הדגל העדכני של חיל אוויר ובתוחוגם הסמל מאז הופרד בשנית מצבא היבשה
**פיקוד התעופה והגנה אווירית של גאורגיה** - מוקר יותר בשם: **חיל האוויר הגאורגי** (בגאורגית: **საქართველოს სამხედრო-საჰაერო ძალები**; תעתיק: סַכרתווֶלוֹס סַמחֶדרוֹ-סַהַאֶרוֹ דזאלֶבּי) בשנת 2010 הוא שולב עם זרוע היבשה של הכוחות המזוינים של גאורגיה וב-2016 הופרד בשנית, הוא כולל כ-2,750 חיילים, 10 מטוסי תקיפה מדגם סוחוי-25 שהותאמו גם לתקיפה/קרב,  2 מטוסי תובלה אנטונוב-28, 9 מסוקי תקיפה מיל-27 15 מסוקי מיל-8, 2 מיל-14, 12 בל UH 1- 8 אלבטרוס L-39 ו-4 L-29. ו-380 טילי קרקע אוויר.

שני שדות התעופה העיקריים של חיל האוויר הגאורגי ממוקמים בטביליסי ("שדה התעופה אלכסייבקה") ומרנאולי. לאחר עלייתו של מיכאיל סאקשווילי לשלטון, החל צבא גאורגיה, ובתוכו גם חיל האוויר הגאורגי, לעבור תהליך של מודרניזציה בעזרתם של נאט"ו, ובמיוחד ארצות הברית וטורקיה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורגיה: צבא וביטחון
גאורגיה
קטגוריה:גאורגיה: תעופה
יורדנס

**יורדנס** (בלטינית: *Iordanis*, *Jordanes*) היה איש דת והיסטוריון רומי, שחי במאה השישית לספירה.

הוא היה ממוצא של גטים ובעל השכלה, וכתב בלטינית מאוחרת ולא בלטינית הקלאסית.

בשנת 551 כתב את ספרו "גטיקה" , או בשמו המלא: "על מוצא הגטים ותולדותיהם" (De origine actibusque Getarum) או "על מוצא ומעללי הגותים". זהו המקור ההיסטורי המוקדם ביותר המתעד את חיי הגותים.

בנוסף, כתב את ספרו "רומאנה" , על ההיסטוריה של רומא. שמו המלא De Summa Temporum Vel Origine Actibusque Gentis Romanorum (דברי הימים, או מוצא העם הרומי ותולדותיו).

## קישורים חיצוניים

* יצירותיו של יורדנס בפרויקט גוטנברג 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גותים
קטגוריה:היסטוריונים ביזנטים
קטגוריה:אנשי ימי הביניים
קטגוריה:מחברים כותבי לטינית
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-6
צדוק סביר

**צדוק סביר** (נולד ב-1935) הוא זמר ושחקן ישראלי, הנחשב לחקיין הראשון בישראל.

## ביוגרפיה
צדוק, במקור סאלח סווירי, עלה לתל אביב מעיראק עם משפחתו בגיל 7, התגייס ללהקת פיקוד צפון והשתתף בהופעות כגון "מוישה ונטילטור" ושירים כגון "שיר הצנחנים". לאחר שהשתחרר הוזמן להופיע כבדרן בפני חיילים. באחת ההופעות בפני חיל הים בחיפה פגש את אנשי קול ישראל יצחק שמעוני ואלון שמוקלר שהתלהבו מהמופע והזמינו אותו להופיע בתוכנית שלושה בסירה אחת ועד מהרה הוא הפך לאחד מהזמרים הפופולריים של סוף שנות ה-50 וקיבל חוזה הקלטות בהד ארצי. הוא הרבה להופיע במועדונים כבדרן חקיין וזמר עד שהחליט לנסות קריירה בין לאומית ועזב את הארץ. לאחר חוזה של ארבע שנים באירופה חזר ארצה לצורך הקמת משפחה. אימו ויקטוריה הכירה לו את אשתו שעבדה באותו הזמן במספרה החביבה עליה. לאחר שנולד בנם הבכור, חתם על חוזה הופעות בן שלוש שנים בארצות הברית ונסע לשם עם משפחתו. לאחר כשלוש וחצי שנים שב ארצה והתקשה להשתלב בתרבות הבידור הארץ, בין השאר מכיוון שנתפס כמי שניסה לעזוב את הארץ, מעשה שלא היה מקובל באותו הזמן. ב-1977 נסע שוב לסיבוב הופעות בארצות הברית וחזר לארץ ב-1979. אשתו, ריימונד, פתחה מספרה בשכונת בבלי בתל אביב אך לאחר שנישואיו עלו על שרטון כתוצאה מבעיות כלכליות, התגרשה ממנו ועברה לארצות הברית עם ילדיהם.

בשנת 1990 שיחק בתפקיד אורח בסרט "נשיקה במצ"ח", סרטו של סם פירסטנברג, ובכיכובו של יהודה ברקן.

לסביר כ-100 שירים, מהמפורסמים: "רומיה ויואל", "מלח בודד", "שיר היורד דרומה", "שיר התוכי", שירי יודל, צרור שירי פרנק סינטרה ואפילו מהאופרה הספר מסביליה. חיקויו המפורסם ביותר היה של לואי ארמסטרונג.

ב-2003 השתתף בסרט מוקומנטרי זהירות מצלמה, תוכנית מציאות בדיונית על תרבות המתיחות בארץ והופיע ב"רק בישראל". ב-2007 השתתף כמתחרה בתוכנית הטלוויזיה "הדבר הגדול הבא" שם ביצע את HELLO DOLLY של לואי ארמסטרונג ושר את שירו משנת 1970 "יודל כחול לבן".

בנובמבר 2012 העניק לו איגוד אמני ישראל אות הוקרה על תרומתו לתרבות הישראלית לאורך השנים.

## חיים אישיים
סביר הוא אחיינו של שלמה הלל, יו”ר הכנסת לשעבר.

לסביר שני בנים ובת. כיום מתגורר ביד אליהו בדיור מוגן.

## אלבומים
*"לארצי" הוצאת הד ארצי 1958
*"משירי החבריא" הוצאת הד ארצי 1960
*"צדוק סביר עם תזמורת הד ארצי" 1960
*"בשירי פרנק סינטרה בעברית" הוצאת ליטראון 1958

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת פיקוד הצפון
קטגוריה:חקיינים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
אוצ'מצ'ירה

**אוֹצַ'מצ'ירֶה** (בגאורגית: **ოჩამჩირე**, באבחזית: **Очамчыра**) או אוֹצַ'מצ'ירַה היא עיר לחוף הים השחור במחוז אוצ'מצ'ירה שבאבחזיה, הרפובליקה הבדלנית של גאורגיה. 

על פי מפקד אוכלוסין משנת 1987 היו באוצ'מצ'ירה 18,700 תושבים. לאחר הסכסוך הגאורגי-אבחזי של 1992-93, קטנה אוכלוסיית העיר בצורה משמעותית. רוב התושבים שעזבו הושפעו מהסכסוך, ונכון ל-2007 עדיין ממתינים לשובם הביתה. אוצ'מצ'ירה שוכנת על גדת נהר גלידזגה בגובה חמישה מטר מעל פני הים. העיר ממוקמת כ-53 ק"מ דרומית לסוחומי ו-351 ק"מ צפונית לטביליסי. 

האקלים באוצ'מצ'ירה הוא סובטרופי לח, עם חורף חמים יחסית וקיץ חם. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 13.6 °C. ינואר הוא החודש הקר ביותר עם טמפרטורה ממוצעת של 4.5 °C, כאשר יולי הוא החודש החם ביותר עם טמפרטורה ממוצעת של 23 °C. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 1,300 מ"מ. 

הקולוניה היוונית, מתקופת יוון העתיקה, **גואנוס** (Gyenos), הייתה ממוקמת כנראה ליד אוצ'מצ'ירה, למרות זיהוי המקום לא יכול להחשב כוודאי, עקב המיקום הנוכחי והשימור הגרוע של האתר הארכאולוגי עצמו. קו מסילת הברזל גאלי-אוצ'מצ'ירה-סוחומי, נבנה בשנת 1938.

## לקריאה נוספת
* האנציקלופדיה הגאורגית (סובייטית), 1983, כרך 7 עמ' 623. 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אבחזיה: יישובים
קטגוריה:גאורגיה: ערים
קטגוריה:קווקז: יישובים
קטגוריה:הים השחור: יישובים
קטגוריה:גאורגיה: ערי נמל
שלמה חוחלובקין

**שלמה חוחלובקין** (31 בינואר 1907, חצי האי קרים – 4 באפריל 1983) היה סופר עברי, משורר, מתרגם ומדפיס ישראלי.

## ביוגרפיה

שלמה חוחלובקין, (ברוסית: אדום), נולד ברוסיה של אז, בחצי האי קרים, אך עבר בילדותו לעיר גרישינו, שבחבל הדונבאס, באוקראינה. נדד עם משפחתו, משפחת מדפיסים, לעיר טאגנרוג, ועלה עמהם לארץ ישראל, בשנת 1925.

משפחת חוחלובקין השתקעה בתל אביב, והקימה בית דפוס. שלמה חוחלובקין החל בכתיבת שירים כבר בגיל צעיר. הוא פרסם את ספריו בהוצאה עצמית והדפיסם בבית הדפוס המשפחתי. לבד משיריו וסיפוריו, ניסה שלמה חוחלובקין את ידו גם בתרגומים מרוסית. בין השאר תרגם מבחר משירי מאיקובסקי, וקובץ תרגומים בשם **הסימפוניה הרביעית של [[צ'ייקובסקי]]**.

שלמה חוחלובקין היה אחיו של בנימין חכלילי, ממייסדי קיבוץ נען ועסקן תרבות בתנועתו, אחיה של האמנית הדסה (אסתר) חכלילי, ודודו של ניר חכלילי, מפיק ידוע ומגיש בטלוויזיה הישראלית.

## ספריו של חוחלובקין
***הכו בתופים**, חוברת הומוריסטית לסוכות תש"ו, תל אביב, דפוס צ’ חוחלובקין ובנו, תש"ו 1946.
***הבהבים קטנים**, לנוער, תל אביב, תריס מואר, 1953.
***אמצעי נגד האנטישמיות**, ש’ בן-בלוריה, (שלמה חוחלובקין), תל אביב דפוס חוחלובקין 1938.
***תרגומים בתור סקיצות**, תל אביב, דפוס חוחלובקין 1947.
***שירי הליל המוזר**, שירים, תל אביב דפוס חוחלובקין 1955.
***קורט שירי [[מאיקובסקי]]**, תרגם ש’ חוחלובקין, תל אביב 1955.
***כתמים נבחרים**, יפו 1942.
***כתבים**, שלמה חוחלובקין, הביאו לדפוס וערכו - אסתר חכלילי (חוחלובקין) ובנימין חכלילי, תל אביב 1983.
***זוטות**, שלמה בן-בלוריה, (חוחלובקין), תל אביב 1947.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:פעילי תרבות ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:אישים הקבורים בנען
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
גרשון קינגסלי

**גרשון קינגסלי** (באנגלית: **Gershon Kingsley**; 28 באוקטובר 1922 –  10 בדצמבר 2019) היה מלחין גרמני-אמריקאי יהודי. עיקר פרסומו הגיע בזכות הנעימה "פופקורן" שכתב, שזכתה לפופולריות עצומה.

## ביוגרפיה
קינגסלי נולד בשם גֶץ גוסטב קסינסקי, בבוכום בגרמניה, לאב יהודי ולאם קתולית (שהתגיירה), וגדל בברלין. היה חבר בתנועת נוער ציונית, ובשנת 1938, כשהוא בן 15, עלה לארץ ישראל בעקבות התחזקות הנאצים בשלטון, ימים ספורים לפני ליל הבדולח. גר בקיבוץ עין חרוד, לימד את עצמו נגינה בפסנתר, ואחר כך החל להופיע כנגן ג'אז בתל אביב וירושלים. שירת כגפיר במשטרה הבריטית בא"י ולמד בקונסרבטוריום למוזיקה בירושלים. בשנת 1946 עבר לארצות הברית.

בגיל 24 החל ללמוד בלוס אנג'לס בקונסרבטוריום למוזיקה לתואר ראשון במוזיקה, תוך שהוא משלים את לימודיו התיכוניים בערבים. בשנת 1955 עבר לניו יורק, שם החל לשמש כמפיק מוזיקלי בהצגה בברודוויי. בשנת 1958 היה מועמד לפרס טוני למפיק מוזיקלי בזכות מחזה מצליח אותו הפיק.

בשנת 1966 שיתף פעולה עם המלחין הצרפתי ז'אן ז'אק פרי ביצירת אלבום הפופ האלקטרוני החלוצי "The In Sound from Way Out".

בשנת 1969 הוציא אלבום "Music to Moog By" על טהרת השימוש בסינתיסייזר מוג, שזכה לביקורות נלהבות. קינגסלי הפך לאחד מהיוצרים המרכזיים המשלבים מוזיקה אלקטרונית ומוג והוציא עוד מספר אלבומים בנושא.

בשנת 1970 חיבר את המוזיקה לסרט התמהוני של דן וולמן.

בשנת 1972 הקליטה להקה בשם "Hot Butter", שהקליטה גרסאות כיסוי אינסטרומנטליות, את הקטע "Popcorn" מאלבומו משנת 1969, "Music to Moog By". השיר הפך ללהיט גדול ונעשו לו אין ספור גרסאות כיסוי. נעשה בו תכופות שימוש במשחקי מחשב, במיוחד מסוג ארקייד, תוכניות טלוויזיה וסרטים. שמועה עקשנית, שתאמה את חוסר הידיעה בקרב הציבור בנוגע למוזיקה אלקטרונית והקשר בין האמן למחשב, גורסת כי השיר נכתב בידי תוכנת מחשב ייעודית, עם זאת אין ויכוח כי השיר כולו הולחן על ידי קינגסלי.

בעקבות הצלחתו של הקטע "פופקורן" שב קינגסלי לגרמניה, שם פעל במינכן בעיקר בתור מלחין סרטים ופרסומות. הוא הלחין בין היתר מנגינות נושא להפקות של ערוץ הטלוויזיה הגרמני ZDF. החל מסוף שנות ה-90 ועד למותו, הוא התגורר בניו יורק.

שורשיו היהודיים של קינגסלי השפיעו על יצירתו המוזיקלית. לאחר שעבר לארצות הברית ניגן במספר בתי כנסת בקליפורניה וניו יורק, ואף שימש כמנהל המוזיקלי בכמה מהם. באותה תקופה שיתף פעולה עם המלחין היהודי הידוע מקס הלפמן. הוא כתב והלחין במהלך השנים יצירות רבות בנושאים יהודיים, שאחת מהבולטות בהן היא "Shabbat For Today", קבלת שבת בסגנון אופרת מוג-רוק.

קינגסלי נפטר ב-10 בדצמבר 2019 בגיל 97 בניו יורק.

## קישורים חיצוניים

* 

* גרשון קינגסלי והסיטיסייזר מוג, באתר השרת העיוור.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מהגרים מארץ-ישראל לארצות הברית
קטגוריה:אנשי משטרת היישובים העבריים
קטגוריה:מלחינים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מלחיני מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1922
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2019
שלמה לוי (רב)

הרב **שלמה חיים לוי** (נולד בשנת 1952) הוא ראש כולל לשעבר בישיבת הר עציון ונשיא ישיבת ההסדר קריית גת; מחבר ספרי הלכה ואחד ממחברי השאלות למבחני הסמיכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל.

## ביוגרפיה
נולד בקזבלנקה (מרוקו) ועלה לישראל עם משפחתו כילד קטן. התחנך בבית הספר היסודי "תחכמוני" בבת ים ובישיבה התיכונית "נתיב מאיר" שבירושלים. בשנת תשכ"ט (1969) הצטרף לישיבת ההסדר הר עציון.

החל משנת תשל"ד (1974) החל לשמש כר"מ בישיבת הר עציון. העביר שיעורים גם בישיבת שבי חברון ובישיבת ברכת משה שבמעלה אדומים. הקים ועמד בראש כולל ההלכה בישיבת הר עציון, מעביר שיעורים בבית מורשה שבירושלים, ומשמש כדיין בבתי הדין לממונות שבאלון שבות. בשנת תשס"ו ייסד את ישיבת ההסדר קריית גת ועמד בראשה עד שנת תשע"ה, אז התמנה לתפקיד נשיא הישיבה ומינה את הרב שמעון פרץ לעמוד במקומו בראש הישיבה. משמש גם כאחד הבוחנים בתוכנית הלימוד ל'יועצות הלכה' של מדרשת נשמת.

בשנת תשס"ג (2003) יצא לאור ספרו שערי אורה, על הלכות נידה וטהרת המשפחה. מהדורה מעודכנת ומורחבת נדפסה בשנית בשנת ה'תשע"ד (2014).

בשנת ה'תשפ"ב, לרגל הגיעו לגיל 70, פרש מתפקידו כראש כולל ההלכה בישיבת הר עציון, והוא ראש כולל ערב לבעלי בתים בישיבה. במקביל, ממשיך לכהן כנשיא ישיבת קריית גת וללמד במקומות נוספים.

## חיבוריו
* **שערי אורה** – הלכות נדה, אלון שבות ה'תשס"ג, מהדורה שנייה בהוצאת מגיד, ירושלים ה'תשע"ד.
* **קונטרס ברכת הפת**, אלון שבות, ה'תשמ"ט.

## משפחתו
אביו הוא ח"כ לשעבר דניאל יצחק לוי. אחיו הם השר לשעבר הרב יצחק לוי ופרופסור יהודה לוי. נשוי לנצחיה, בתו של הרב חיים דוד הלוי, לשעבר הרב הראשי לתל אביב-יפו. מתגורר בנווה דניאל שבגוש עציון.

בנו הרב אליהו הוא מנהל התלמוד תורה "תורת חיים" (בנשיאות הרב יצחק גינזבורג), שליח חב"ד בשכונת גבעת שאול, משפיע בישיבת "תום ודעת" בירושלים. בתו אפרת נשואה לסא"ל הרב אודי שוורץ המשמש כרב בישיבת הר עציון וראש ענף הלכה ברבנות הצבאית. בנו הרב אלחנן הוא ראש הישיבה התיכונית תמ"ר במושב נטור.

## רבותיו
* הרב יהודה עמיטל
* הרב אהרן ליכטנשטיין
* הרב חיים דוד הלוי, חמיו

## קישורים חיצוניים
* 
* **[https://etzion.org.il/he/publications/books-yeshiva-faculty/publications-talmud/קונטרס-ברכת-הפת קונטרס ברכת הפת],** בבית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון
* מאמרי הרב שלמה לוי בבית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון
* 
* 
* שיעורים בווידאו בערוץ ישיבת ההסדר קריית גת ב-You Tube ובאתר הישיבה
* הרב שלמה לוי - מאמרים וכתבות, באתר ערוץ 7

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר תחכמוני (בת ים)
קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
קטגוריה:ראשי כולל אברכים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:רבני ישיבת שבי חברון
קטגוריה:רבני ישיבת הר עציון
קטגוריה:רבני ישיבת ברכת משה
קטגוריה:משפחת ועקנין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
סרט טארטן

[שמאל|ממוזער|250px| '''Tartan Ribbon''' צילום הצבע הראשון בהיסטוריה שצילם [ג'יימס קלרק מקסוול, בעזרתו של הצלם תומאס סוטון, 1861. (תמונה זו הופקה מאוחר יותר כנראה לאחר הקרנת שלוש השקופיות של הצילום המקורי)]]

**סרט טארטן** (באנגלית: **Tartan Ribbon** טארטן - דוגמה של אריג) הוא שמו של צילום הצבע הראשון בהיסטוריה שצולם בשנת 1861, על ידי המדען והפיזיקאי ג'יימס קלרק מקסוול. מקסוול, המוכר כיום בזכות ניסוח תאוריית הקרינה האלקטרומגנטית ופיתוח מחקרים מרכזיים על התנהגות גזים, הוכיח כבר בשנות החמישים והשישים של המאה ה-19 שניתן לצלם ואחר כך להקרין על מסך עצם צבעוני בעזרת מסננים בצבעי אדום, ירוק וכחול. לגילוייו הגיע בעת שעסק בפיתוח תורת שלושת הצבעים של חוקר הטבע תומאס יאנג ואחריו, של הפיזיולוג והפיזיקאי הרמן פון הלמהולץ.

יאנג, ובעקבותיו הלמהולץ, פיתחו תאוריה על אופן קליטת הצבע על ידי העין האנושית. לטענתם יש להפריד בין תפיסת הצבע על ידי העין ובין הצבע הפיזי-ממשי של האובייקט. האור, טען יאנג כבר ב-1801, מורכב משלושה צבעים ראשוניים, והם אלו שגורמים את תחושת הצבע בעין. כל אובייקט גוון שנקלט על ידי העין ניתן להרכבה מעירוב נכון של שלושת הצבעים הראשוניים. 

במהלך ניסוייו וניסיונותיו לפתח את תאוריית שלושת הצבעים, ולתאר במדויק את רגישות העין לצבעי הספקטרום, נעזר מקסוול בצילום. בהנחייתו צילם הצלם תומאס סוטון (Thomas Sutton) סרט בד טארטן סקוטי. האובייקט צולם כשלוש פעמים על גבי לוחות צילום שחור-לבן מזכוכית, אך בכל פעם צולם דרך מסנן בצבע שונה שהונח לפני עדשת המצלמה: מסנן אדום, ירוק וכחול. כל מסנן העביר רק את הצבע שלו, כלומר, המסנן הכחול חסם את האור מאזורי הצבע האדומים והירוקים, והעביר אל הנגטיב אור מהאזורים הכחולים באובייקט בלבד. פעולה דומה עשו שאר המסננים. כתוצאה מכך נוצרו שלושה נגטיבים בגווני שחור ולבן, אך בעלי טווח גוונים שונה. לאחר שפותחו והודפסו על גבי חומר שקוף, הוקרנו שלושת הדימויים דרך שלושה מקרנים שונים, כשעל כל מקרן הושם מסנן בגוון בו צולם הדימוי אותו הקרין, (כלומר, התמונה שצולמה עם מסנן כחול הוקרנה כעת דרך מסנן כחול, וכן הלאה). שלושת המקרנים יצרו שלוש הקרנות בצבעים שונים של אותו הדימוי, וכאשר אחדו את שלוש ההקרנות יחדיו, זו על זו, נוצר דימוי רב-צבעים, ששחזר את צבעי האובייקט המקורי.

מקסוול הציג את תצלומו בפני החברה המלכותית בעת שנשא שם הרצאה על תאוריית קליטת הצבעים על ידי העין האנושית, ופרסם את ממצאיו במאמר מאותה שנה: 
 "**On the Theory of Three Primary Colours**", *British Journal of Photography*, vol. 8, no. 147, 1861, pp. 270-71. 

שלושת לוחות-הצילום נמצאים כיום במוזיאון קטן ברחוב אינדיה מספר 14, באדינבורו, בבית בו נולד מקסוול.

## קישורים חיצוניים
* ג'יימס קלרק מקסוול (לרבות שלושת לוחות הצילום של צילום הצבע הראשון), באתר EdinPhoto
*  ראו בפרק: האיש שצילם את תמונת הצבע הראשונה
קטגוריה:היסטוריה של הצילום
קטגוריה:תצלומים
קטגוריה:1861
יוסף שילינגר

**ג'וזף שילינגר** (באנגלית: **Joseph Schillinger** ,שמו בלידה ברוסית: Иосиф Моисеевич Шиллингер ; 1 בספטמבר 1895 – 23 במרץ 1943) היה מוזיקאי, מלחין ומורה להלחנה יהודי אמריקאי יהודי, יליד האימפריה הרוסית, אשר התפרסם בעיקר בעבודותיו בתחום תורת המוזיקה, ובייחוד תאוריית הלחנה המבוססת על מתמטיקה.

## חייו
יוסף שילינגר נולד בחרקוב אוקראינה (אז בתחומי האימפריה הרוסית), החל מ-1914 למד פסנתר, הלחנה וניצוח בקונסרבטוריון למוזיקה של פטרוגרד אצל ניקולאי צ'רפנין, וסילי קלפאטי ויאזפס ויטולס. בימי השלטון הסובייטי בשנים 1918–1922 לימד שילינגר בקונסרבטוריון של חרקוב וניצח לזמן מה על התזמורת הסימפונית האוקראינית
אותה הפך ל"תזמורת הבמה הסימפונית של אוקראינה", שנחשבה לראשונה בעולם הג'אז הסימפוני.
לימד אחר כך הלחנה במכללה המוזיקלית פטרוגרד (טכניקום). נודע כמייסד ומנצח של תזמורת הג'אז הסובייטית הראשונה וערך מחקרים אתנומוזיקליים בגאורגיה.
הרפסודיה הסימפונית שלו "אוקטובר" נבחרה ב-1927 על ידי הוועד הממלכתי למוזיקה סימפונית וקאמרית כיצירה הטובה ביותר של העשור הראשון של רוסיה הסובייטית ובחגיגות הרשמיות למלאת עשור למהפכת אוקטובר נוגנה אך ורק מוזיקה שלו ושל בטהובן.

בשנת 1928 הוא עבר לארצות הברית. בארצות הברית שימש כמורה פרטי וקיבץ תחתיו תלמידים מפורסמים רבים. בין 1932 ל-1936 ג'ורג' גרשווין למד אצל שילינגר תוך כתיבת האופרה פורגי ובס.

"שיטת ההלחנה שילינגר" הקרויה על שמו מנתחת את כל האלמנטים המוזיקליים ניתוח מתמטי, ובעצם מעבירה את מגרש המשחקים אל המתמטיקה. שילינגר חזה שיטות ניתוח והלחנה רבות כדוגמת Set Theory שרק מאוחר יותר פותחה מחדש על ידי אלן פורטה ומילטון בביט. שילינגר החל הרבה לפני יאניס קסנאקיס לעבוד עם אלגוריתמים של שיטות הלחנה.
בתחום המוזיקה האלקטרונית שילינגר שיתף פעולה עם לב טרמין, ממציא התרמין. שילינגר הלחין סוויטה ראשונה "אירפונית" עבור תרמין שניגן בבכורה שלה ב-1929 בכלי שהמציא יחד עם תזמורת קליבלנד בניצוחו של ניקולאי סוקולוף. 

בישראל המשיך את דרכו תלמידו הישיר צבי קרן, ששימש כראש המחלקה למוזיקולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. בין תלמידיו של פרופ' קרן נמנים גם אריאל זילבר ואלברט פיאמנטה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מוזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:מוזיקולוגים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקולוגים יהודים
קטגוריה:תאורטיקאי מוזיקה אמריקאים
קטגוריה:תאורטיקאי מוזיקה יהודים
קטגוריה:מורים למוזיקה יהודים
קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:יהודים שהיגרו מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1895
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1943
יזדגרד הראשון

שמאל|ממוזער|200px|מטבע מתקופת יזדגרד הראשון הנושא את דיוקנו
**יזדגרד הראשון** (בפרסית: یزدگرد یکم) היה מלך פרס (399–421, ד'קנ"ט–ד'קפ"א) מהשושלת הסאסאנית לאחר רציחתו של אחיו, בהראם הרביעי. שניהם היו בניו של המלך שאפור השלישי.
## ביוגרפיה
יזדגרד השתדל להשתחרר מהשפעתם של בעלי ההון ושל כמרי האמגושים. בני המעמד הגבוה נענשו על ידו בחומרה כאשר ניסו לנהוג בעריצות. האמגושים (כוהני דת פרסיים) כינוהו חוטא בשל סובלנותו הרבה כלפי בני דתות אחרות, היהודים והנוצרים. הוא התיר בניית כנסיות וקיום פולחן נוצרי, והיו לו יחסים טובים גם עם היהודים. בתלמוד (בבלי, זבחים יט ע"א) מוזכר יזדגרד כמי שהיה ביחסי חיבה עם ראש הגולה, רב הונא בר נתן, שהיה כפוף לרב אשי ואף נישא לבתו, שושנדוחט.

בימיו היה שלום בין הממלכה הפרסית לבין האימפריה הרומית, ובשל כך הוזכר לשבח ביצירותיהם של אומנים ביזנטיים.

יזדגרד מת במפתיע ואחריו מלך בנו, בהראם החמישי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מלכי פרס
קטגוריה:האימפריה הסאסאנית
קטגוריה:משפחת הונא בר נתן
קטגוריה:נפטרים ב-421
ניקנור (פירושונים)

**נִיקָנוֹר** הוא שם הניתן לבנים, מקורו יווני וספרדי, ומשמעותו "מנצח" או "כובש".
מטה בטורינה

**מטה בטורינה** (בקרואטית: **Mate Baturina**; נולד ב-1 באוגוסט 1973 ביוגוסלביה) הוא כדורגלן עבר קרואטי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

בטורינה שיחק במספר קבוצות בקרואטיה, ביניהן היידוק ספליט, ובאמצע עונת  עבר לקבוצת גראסהופרס ציריך השווייצרית. בשנת 2003 הגיע לישראל, וחתם בקבוצת בני יהודה תל אביב, במדיה שיחק ארבע שנים. בשנת 2007 חזר לקרואטיה, וכעבור שנה פרש ממשחק פעיל.

לזכותו של בטורינה הופעה אחת בנבחרת קרואטיה, במשחק מול נבחרת מצרים בשנת 1999.

## קישורים חיצוניים

* איפה הם היום: מטה בטורינה, באתר בני יהודה

קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:קשרי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני שיבניק
קטגוריה:כדורגלני נ.ק. זאגרב
קטגוריה:כדורגלני היידוק ספליט
קטגוריה:כדורגלני גראסהופרס ציריך
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני זאדאר
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קרואטיה
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בשווייץ
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ילידי 1973
מכון שבות עם

**שבות עם** הוא מכון לזהות יהודית בראשות הרב מנחם ולדמן. בעבר המכון היה חלק מכפר הנוער ימין אורד, ובהמשך הפך לעמותה עצמאית.

## תחומי פעילות
המכון פועל בקרב שתי אוכלוסיות עיקריות: בני נוער מכל העולם המעוניינים להתגייר (חלקם ממוצא יהודי שאינם יהודים מבחינה הלכתית), וכן בקרב קהילת "פרס מורה" שנותרה באתיופיה וחבריה עולים בשנים האחרונות לישראל. קבוצה זו עוברת הליך של "השבה ליהדות", בהתאם למעמדם ההלכתי. המכון מדריך ומלווה את בני הנוער ואת העולים החדשים בתהליך הגיור או ההשבה ליהדות.

## אנשי המכון
בראש המכון עומד הרב מנחם ולדמן אשר פועל כבר שנים רבות למען עליית היהודים מאתיופיה וחיזוק זהותם היהודית בארץ. במהלך השנים פרסם הרב ולדמן מספר ספרים ומאמרים הלכתיים העוסקים בהיסטוריה של יהודי אתיופיה.
שמאל|ממוזער|250px|מתנדבי מכון שבות עם בפעולה
מרבית פעילות המכון מתבצעת בידי כמה מאות מתנדבים (מרבית סטודנטים, בחורי ישיבה ובנות מדרשה) במרכזי קליטה שונים ברחבי הארץ (צפת, טבריה, חיפה, מבשרת ציון, קיבוץ איילת השחר, כפר הנוער ניצנה ועוד). בנוסף, הארגון פועל גם בשכונות הקבע אליהן עוברים העולים לאחר שהייתם במרכז הקליטה.

## לקריאה נוספת
* מנחם ולדמן, **מאתיופיה לירושלים - יהודי אתיופיה בעת החדשה** מבחר תעודות ומקורות, משרד החינוך, ה'תשנ"ב.

## קישורים חיצוניים

* אתר מכון שבות עם בארכיון האינטרנט
* 
* מנחם ולדמן, הרב קוק זצ"ל ויהודי אתיופיה, באתר "דעת" - מידע לגבי תמיכת רבני ארץ ישראל בפעילותו של פייטלוביץ'
* מנחם ולדמן, "קול קורא" למען יהודי אתיופיה ("הפלאשים"), הרב עזריאל הילדסהיימר, באתר "דעת"

קטגוריה:מוסדות יהודיים
קטגוריה:ארגונים למען יהודי אתיופיה
קטגוריה:ציונות דתית: חינוך
קטגוריה:גיור