אימונותרפיה

**אימונותרפיה** (באנגלית: **Immunotherapy**) היא טיפול במחלה על ידי השראה, הגברה או דיכוי של תגובה חיסונית. הטיפול משמש בין היתר בקרב חולי סרטן, ובפרט מלנומה, כגון באמצעות טיפולים כפמברוליזומאב (Pembrolizumab), איפילימומאב (Ipilimumab), ניבולומאב (Nivolumab), על ידי חיזוק מערכת החיסון והגברתה נגד גידולים סרטניים או גורמים המסייעים להם.

## אופן הטיפול
השם הכולל לחומרים המשפיעים על הפעילות החיסונית הוא אימונומודולטורים - מווסתי תגובה חיסונית, ולרוב מדובר בחלבונים מהסוג ציטוקין. חומרים כגון G-CSF (גורם מעודד יצירת מושבות גרנולוציטים), אינטרפרונים, אימיקוימוד  וחלקי קרום התא מחיידקים כבר מאושרים לשימוש בחולים. כימוקינים שונים, אינטרלוקינים 2, 7 ו-12, וגלוקנים נחקרים באופן נרחב בניסויים קליניים ופרה קליניים.

בשנת 2017 הכריז לראשונה ה-FDA בהליך מזורז על אישור טיפול בקיטרודה (Keytruda) לפי מאפיינים גנטיים, בתחילה למלנומה ואחר כך ל-15 סוגי סרטנים מוצקים. עד היום מחקרים קליניים בקיטרודה הראו שיפור משמעותי בתוצאות הטיפול עבור חמש מחלות: סרטן ריאות, סרטן הקיבה, סרטן ראש-צוואר, סרטן שלפוחית השתן ומלנומה. התרופה עובדת על נקודת הבקרה PD1.

לטיפול האימונותרפי יש יתרון עקב היותו בעל פחות תופעות לוואי בהשוואה לתרופות המקובלות. חסרונותיו הם: המחיר הגבוה (התרופות האימונותרפיות הן היום בין היקרות בשוק התרופות העולמי), העובדה שאינו עובד באופן אחיד בחולים שונים והופעתן של תופעות אוטואימוניות בהן מערכת החיסון תוקפת בעוצמה את הגוף עקב היותה פעילה מידי.

### אימונותרפיה מותאמת אישית וחיזוי תגובה לטיפול
מחקרים עדכניים בתחום האימונותרפיה מתמקדים בזיהוי גורמים ביולוגיים וחישוביים המשפיעים על התגובה לטיפול, מתוך מטרה להתאים טיפול אימונותרפי באופן אישי לכל חולה. נמצא כי אף שטיפולים אימונותרפיים מסוג מעכבי נקודות בקרה יכולים להוביל לתגובות ממושכות, רק חלק מן המטופלים מפיקים מהם תועלת קלינית משמעותית, עובדה המעידה על מורכבות האינטראקציה בין מערכת החיסון, הגידול והמיקרו־סביבה הגידולית. 

כיווני מחקר עכשוויים בוחנים שילוב של נתונים קליניים, גנטיים ואימונולוגיים בהיקף גדול, במטרה לזהות סמנים מנבאים (biomarkers) לתגובה לאימונותרפיה. לצורך כך נעשה שימוש בכלים חישוביים מתקדמים ובשיטות של ניתוח נתונים רחב-היקף, המאפשרים לזהות דפוסים מורכבים בקשר בין מאפייני הגידול לבין פעילות מערכת החיסון ויעילות הטיפול. גישה זו נחשבת לאחד הכיוונים המרכזיים בהתפתחות האימונותרפיה המודרנית, ומטרתה לשפר את שיעורי ההצלחה של הטיפול, לצמצם תופעות לוואי מיותרות, ולהרחיב את מספר החולים היכולים להפיק תועלת מטיפולים אימונותרפיים מתקדמים.

## אלרגיה
אימונותרפיה משמשת לטיפול באלרגיה ובמיוחד באלרגיות חמורות או לאנשים שאינם יכולים להימנע מחשיפה לאלרגן, למשל קרדית אבק הבית (הגורמת לנזלת אלרגית) או כטיפול לאסתמה. הטיפול כולל חשיפה לאלרגן בצורה מבוקרת לזמן ארוך עד להפחתת הרגישות לאלרגן. הטיפול מתחיל לרוב בהזרקה של מנת אלרגן מזערית בטיפול שבועי המוגדלת עד להגעה ל"מנת אחזקה", שהיא גדולה מהחשיפה הממוצעת ובכך יוצרת הגנה. תהליך זה ארוך וממושך (עד 3-5 שנים) וכרוך בהזרקות רבות. עם זאת, הטיפול מפחית משמעותית את התגובה האלרגית ולרוב מוביל לאפקט ארוך-טווח.

## קישורים חיצוניים

* מאמר בפורבס 
* 
* 
* 
* 
* 
* מהפכה חשיבתית ב-FDA: טיפול באימונותרפיה לפי מאפיינים גנטיים, 29 במאי 2017
* טיפולי אימונותרפיה בסרטן: כיצד ניתן לחזות מראש את סיכויי הצלחת הטיפול?, 29 במאי 2017
* אונקוטסט, טיפול בקיטרודה ואופדיבו: חשיבות בדיקת עומס המוטציות בגידול, 21 ביוני 2017
* 
* 
* נִיבוֹלוּמָאבּ - באתר האגודה למלחמה בסרטן.
* איפילימומאב - באתר האגודה למלחמה בסרטן.
* פֶּמְבְּרוֹלִיזוּמָאבּ (קיטרודה) - באתר האגודה למלחמה בסרטן.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טיפולים רפואיים
קטגוריה:אימונולוגיה
קטגוריה:טיפול בסרטן