בלוז לחופש הגדול

**בלוז לחופש הגדול** הוא סרט קולנוע עלילתי ישראלי של הבמאי רנן שור והתסריטאי דורון נשר מ-1987, שהפך עם השנים לסרט פולחן בקולנוע הישראלי.

## תקציר העלילה והדמויות

"בלוז לחופש הגדול" מלווה חבורה של שבעה נערים ונערות בחופש שבין בחינות הבגרות לבין הגיוס לצה"ל בתקופת מלחמת ההתשה ב-1970. חופש גדול אחרון שיקטע את התבגרותם ויחייב אותם בהחלטות שיקבעו את דימויים העצמי והחברתי ואת עתידם. באותם שבועות קצובים וטעונים ינסו כל אחד לעצמו, וכולם ביחד, לחלום, לממש שאיפות ולנסות ולשנות מציאות אישית וחיצונית.

הסרט מחולק ל-4 פרקים, על פי שמות גיבוריהם בני העשרה:
***יוסי צוויליך** – נער גמלוני ותמים, המתגייס ראשון מבין מחזור הלימודים.
***ארל'ה שכטר** – פציפיסט המתלבט אם להתגייס או לא ובינתיים מרסס סיסמאות מחאה ברחובות תל אביב.
***מוסי שובל** – מוזיקאי מחונן שהפרופיל הקרבי שלו אינו מאפשר לו להשתבץ ללהקה צבאית.
***מרגו (אפילוג)** – חולה סוכרת שאינו יכול להתגייס עקב מחלתו ומתעד את חבריו במצלמת הסופר 8 שלו.

## הפקת הסרט
קווי המתאר של סיפור הסרט נכתבו לראשונה ב-1976 על ידי רנן שור כבר במהלך לימודיו בחוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב והתבססו על חוויות שעבר עם בני מחזורו, מחזור מכתב השמיניסטים בתל אביב של 1970, בתקופת מלחמת ההתשה.

שנתיים לאחר מכן הצטרף לכתיבת התסריט דורון נשר, אז שחקן צעיר ששיחק בסרטו הקצר של שור "הקרב על מבצר ויליאמס". נשר ושור כתבו בין השנים 1978–1985 שש גרסאות לתסריט שנדחו על ידי קרן הקולנוע הישראלי. במקביל, סירבו משקיעים פרטיים להשקיע בסרט על רקע שונותו מסרטי נעורים מסחריים נוסח "אסקימו לימון" שהופקו עד אז בישראל. גיבורים פציפיסטיים ודיונים פוליטיים נחשבו באותה תקופה ל"רעל קופתי". יותר מכך, משרד התעשייה והמסחר סירב להעניק סיוע בסיסי לסרט בטענה כי הוא סרט לא פטריוטי. הסרט אושר לבסוף להפקה על ידי קרן הקולנוע הישראלי ב-1985.

ההפקה יצאה לבסוף לדרך בתקציב נמוך של 350,000 דולר, כאשר עבור מרבית אנשי הצוות היה זה סרט ארוך ראשון. חלק מרכזי מתפיסת הבימוי של הסרט הייתה החיבור להוויה הישראלית והתל אביבית, מתוך גאווה ותחושת שייכות לתרבות הישראלית, כנגד שיקולים מסחריים. מבחני הבד לסרט נערכו באוגוסט 1986.

הליהוק של הסרט חיפש שחקנים עם מראה ישראלי טיפוסי, ולא נרתע משימוש בשחקנים לא מוכרים, מתוך כוונה ליצור תחושת מלאות ישראלית. המוזיקה המלווה את הסרט עושה שימוש מודע בפזמונים, טקסטים ואייקונים ישראליים מעוררי אסוציאציות כמו "יוסי ילד שלי מוצלח" (ע. הלל/סשה ארגוב), "הליכה לקיסריה" (חנה סנש/דוד זהבי), "למה לי לקחת ללב" (אריק איינשטיין ושלום חנוך/שלום חנוך), ו"טוב למות בעד ארצנו" – משפטו האלמותי של יוסף טרומפלדור.

במהלך החזרות, מצאו שור ונשר לנכון להעביר לשחקנים הצעירים את רוח התקופה באמצעות ערימת תקליטים, ספרים וסרטים שביטאו את חוויית "אני ואתה נשנה את העולם" של סוף שנות ה-60. בין הסרטים היו "שיער", "אדם בעקבות גורלו" ו"המסעדה של אליס", מוזיקה של "הביטלס", לאונרד כהן, ג'ימי הנדריקס, "הדלתות", ג'ניס ג'ופלין וכדומה; וספרים של הרברט מרקוזה, פנחס שדה, יצחק אוורבוך אורפז ועוד.

הסרט, שמתרחש בתקופת הקיץ והחופש הגדול, צולם בשל אילוצי הפקה בחורף 1986 בתל אביב, ששינתה את פניה מאז זמן התרחשות העלילה - שנת 1970. אתרי הצילום המרכזיים היו חוף רידינג, תיכון עירוני א' לאמנויות ורחוב הגלבוע, כאשר קטעי המופע צולמו בקיבוץ רמת הכובש, שרבים מחבריו לוהקו כשחקני משנה וניצבים בסרט.

ממוזער|הבמאי רנן שור והשחקנית עדנה פלידל על במת הצילומים של "בלוז לחופש גדול". ת"א, דצמבר 1986
## הקרנה והפצה
הקרנת טרום-הבכורה לעיתונאים, צוות ההסרטה ומשתתפי הסרט נערכה ביוני 1987, באולפני "ברקי־המפריס" בגבעתיים (מתחם סרטי גבע).

הסרט היה הסרט הישראלי הראשון שנבחר לפתוח את פסטיבל הקולנוע ירושלים ביולי 1987, הוקרן בבתי הקולנוע וזכה לאהבת הקהל ולביקורת חיוביות. הסרט זכה להצלחה מיוחדת בתל אביב, שבה מילא אולמות במשך שישה שבועות רצופים. תוך שלושה חודשים מיום יציאתו לאקרנים צפו בסרט כ-280,000 איש.

בשנת 2009, הוקרן הסרט שוב בבתי הקולנוע של רשת לב, בנוסף באותה שנה יצא גם בפורמט DVD (בחברת אן-אם-סי יונייטד, במארז הכולל גם דיסק של פסקול הסרט).

בשנת 2016, יצא הסרט מחדש אחרי שעבר דיגיטציה ושחזור והיה לסרט הישראלי הראשון הזוכה להפצה מחודשת בפעם השלישית.

בפברואר 2025, עם פטירתו של רנן שור, הוקרן הסרט לראשונה בגרסתו המחודשת לזכרו בכאן 11.

## פרסים ופסטיבלים
הסרט זכה בפרס "מנורת הכסף" שחולק לראשונה ב-1988 (המקביל לפרס אופיר של אותם ימים), בקטגוריות הסרט הטוב, התסריט והמוזיקה המקורית. כמו כן זכה הסרט בפרס הסרט הטוב ב"פסטיבל הישראלי בניו-יורק ובלוס אנג'לס" ב-1988, ובפרס חביב הקהל ב"פסטיבל שיקגו", 1988. הסרט הוקרן בכ-30 פסטיבלים בינלאומיים ובהם: פסטיבל מונטריאול (בתחרות הרשמית), פסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו, ובפסטיבלים במוסקבה, שיקגו, לוס אנג'לס, הונג קונג, דבלין, וינה, ונקובר ועוד. הסרט הופץ בבתי קולנוע ובווידאו בארצות הברית ובקנדה על ידי Kino Films ו-Janus Films, הישג לסרט ישראלי באותה תקופה.

## ארל'ה צודק
ממוזער|248x248px|כתובת "ארלה צודק!" בנווה צדק, תל אביב. 2004
אחת מהתופעות הבולטות שהתפתחו בהשראת הסרט היא כתובת הגרפיטי "ארל'ה צודק" שנכתבה ברחבי ישראל. בסרט הכתובת מופיעה על מגדל הפילבוקס בחוף רידינג. במהלך הסרט ארל'ה מסתובב ברחובות תל אביב של שנות השבעים ומנהל מעין יומן על הקירות. הוא מרסס כתובות גרפיטי כמו "אין מלחמה צודקת", ו-"תפסק מלחמת ההתשה". כאשר הוא נשאל מה יעשה אם יותקף על ידי האויב, הוא עונה: “לפציפיסט אין גבול שמאחוריו יש אויב. מאחורי מה שמכונה גבול יש אנשים כמוני, כמוך”. עוד ציטוט שמתייחס לתחביב שלו על ידי חבריו: "אולי גולדה מאיר תבוא ותגיד: "אולי אהרלה צודק? אולי צריך להפסיק את המלחמה ולהחזיר את הילדים הביתה?".ממוזער|251x251 פיקסלים|סצנה מתוך הסרטממוזער|252x252 פיקסלים|סצנה מתוך הסרט. מימין לשמאל: דור צויגנבוים, עומרי דולב, ורד כהן, יואב צפיר
## שחקנים

## עיבוד בימתי
[ממוזער|[נועם קלינשטיין בהצגה "בלוז לחופש הגדול", תיאטרון בית לסין, 2024]]
ב-2018 עלה בבית הספר לאמנויות הבמה של סמינר הקיבוצים עיבוד בימתי לסרט. העיבוד שנכתב ובוים על ידי תום ווליניץ, הציג את מרגו כיוצר תיאטרון מבוגר המעלה עם תלמידי שנה ג' את אותו מופע שצונזר לפני שנים רבות.

ב-19 בינואר 2024 העלה תיאטרון בית ליסין גרסת מחזמר לסרט, בכיכובם של חני נחמיאס, טל גרושקה, נועם קלינשטיין ודור הררי. יותם קושניר ביים את ההצגה, אורן יעקובי כתב את המחזה, וכתב את מילות השירים בשיתוף עם עילי בוטנר, שגם הלחין את ההצגה. אמיר לקנר אחראי על הניהול המוזיקלי והעיבודים. המחזמר היה צפוי לעלות באוקטובר 2023, אך נדחה בשל מלחמת חרבות ברזל.

## מורשת
באוגוסט 2025 משרד החינוך הודיע על תוכנית לימודים חדשה לתלמידי מגמות קולנוע ותקשורת שתתמקד ביצירה הטלוויזיונית הישראלית והשפעתה על החברה, התרבות והזהות הישראלית. התוכנית תיכנס לתוקף בשנת הלימודים תשפ"ו ותיועד לתלמידי תיכון וחטיבות עליונות הלומדים ברמת חמש יחידות לימוד בקולנוע ותקשורת. התוכנית תכלול גם סרטים בולטים מהקולנוע הישראלי, החל מתקופת טרום המדינה, בהם "בלוז לחופש הגדול" לצד "סאלח שבתי", "צ'רלי וחצי", "דיזנגוף 99", "גבעת חלפון אינה עונה", "החיים על פי אגפא", "קלרה הקדושה", "הכוכבים של שלומי" ו"למלא את החלל".

## לקריאה נוספת
ממוזער|כרזת הרסטורציה לסרט
*חיים חזן, ד' נחמיאס וג' מנחם (עורכים) "**ככה היינו: היחיד, החבורה והקולקטיב בתל אביב של בלוז לחופש הגדול**", מחקרי תל אביב יפו, חוברת 261, 1993
*מירי טלמון, "**בלוז לצבר האבוד - חברות ונוסטלגיה בקולנוע הישראלי**", הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, תל אביב, 2001
*יעל מונק, נורית גרץ, "**במבט לאחור, קריאה חוזרת בקולנוע הישראלי 1948-1990**, עמ' 163–168, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2015
*שמוליק דובדבני, "'''קלאסיקה ישראלית'''", כתב העת הסינמטק, 29 באוקטובר 2024

## קישורים חיצוניים

* הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים

*
*
*
*
*"30 שנה ל'בלוז לחופש הגדול' - עכשיו בקולנוע'", עושים סדר חדש עם בן כספית, 28 בנובמבר 2016
*"שיחה עם רנן שור, לכבוד העותק המחודש של 'בלוז לחופש הגדול'", באתר סינמסקופ, 17 בנובמבר 2016
* 
* 
*"עולים השבוע: 'בלוז לחופש הגדול'", באתר הבמה, 10 בנובמבר 2016
*"הבלוז חוזר - אבנר שביט על 'בלוז לחופש הגדול': 'שווה לצפות בו מחדש'", איריס קול, 103FM, 7 בנובמבר 2016
*"30 שנה לסרט הפולחן 'בלוז לחופש הגדול'", מבט בערוץ 1, 4 בנובמבר 2016
*
*"30 שנה ל'בלוז לחופש הגדול'", גיא פינס, 30 באוקטובר 2016 (סרטון לא זמין)
* 
* 
*
*
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1987
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:צה"ל בקולנוע
קטגוריה:תל אביב-יפו בקולנוע
קטגוריה:סרטי נעורים ישראליים
קטגוריה:סרטי פולחן ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1987
קטגוריה:סרטי רנן שור