טלגרם

**טלגרם** (ברוסית **Телеграмма** באנגלית: Telegram ובעברית: "מברק") היא מערכת מסרים מיידיים רוסית. יישומי לקוח של טלגרם זמינים במכשירי אנדרואיד ו-iOS ובמערכות שולחניות (Microsoft Windows, OS X, לינוקס). המשתמשים בטלגרם יכולים להתכתב ולהחליף ביניהם מסרים הכוללים תמונות, סרטונים וקבצים מכל סוג עד גודל של עד 2 ג'יגה בייט לקובץ בחינם עם אפשרות הרחבה לעד 4 ג'יגה בייט לקובץ בתשלום. כברירת מחדל, התמונות והסרטונים נשלחים כשהם דחוסים, אך ניתן לשלוח קובץ ללא דחיסה.

מסרים הנשלחים באמצעות טלגרם מאוחסנים בענן (כלומר, בשרתי טלגרם) על מנת לחסוך באחסון במכשיר של המשתמש ולאפשר שימוש במספר מכשירים במקביל. עם זאת, יש אופציה לצ'אט סודי שבו המסרים מוצפנים מקצה לקצה ואינם נשמרים בענן. קבוצות בטלגרם יכולות להכיל עד 200,000 חברים, והערוצים אינם מוגבלים כלל בכמות המנויים שלהם.

מערכת טלגרם מנוהלת על ידי מוסד ללא כוונת רווח שהתחיל בגרמניה והיום פועל בדובאי, ובתמיכת איש העסקים הרוסי הגולה פאבל דורוב. יישומי הלקוח של טלגרם הם תוכנה חופשית.

## יכולות
חשבונות טלגרם מקושרים למספר הטלפון של המשתמש, כאשר האימות מתבצע דרך קוד שנשלח במסרון או בהודעה קולית לפי בחירת המשתמש. ניתן להחליף את מספר הטלפון המזוהה בלי לאבד את ההודעות. מספרי הטלפונים של אנשי הקשר של המשתמש באותו המכשיר, שיש להם חשבון טלגרם, יצורפו אוטומטית בתור אנשי קשר בטלגרם. אפשר לנהל שיחות קבוצתיות. ממשק אינטרנטי מאפשר שליחת הודעה ישירה דרך דפדפן אינטרנט.

ישנם שני מצבי שיחה: המצב הרגיל, שמשתמש בהצפנה בין השרת ללקוח, והמצב הסודי, שמצפין את השיחה בהצפנה מקצה-לקצה.

חשבונות שלא היו בשימוש במשך חצי שנה נמחקים אוטומטית. אך אפשר לשנות זאת בהגדרות גם לשנה / חצי שנה / 3 חודשים / חודש.

### שיחות סודיות
לטענת טלגרם, השיחות הסודיות שבפלטפורמה מאובטחות יותר מאשר שיחות בוואטסאפ וב־LINE. השיחות מוצפנות בשיטת AES, RSA ופרוטוקול דיפי-הלמן עם פרוטוקול MTProto שפותח על ידי טלגרם עצמה. רק שני מכשירים יכולים להשתתף בשיחה סודית נתונה. בגרסאות המתקדמות נוספה להודעות יכולת השמדה עצמית כך שהן נמחקות גם מהמכשיר המקבל לאחר זמן מוגדר מראש.

ב־1 בדצמבר 2014 טלגרם מימשה סודיות מושלמת קדימה בשיחות סודיות. יכולת זאת מאפשרת החלפת מפתחות תכופה עם שמירה על גישה לשיחות קודמות. יישומי טלגרם רשמיים מחליפים מפתח אם היה בו שימוש ל־100 הודעות או למשך יותר משבוע. המפתחות הישנים נזרקים ולא נעשה בהם שימוש חדש.

### רובוטים וממשק API
אפליקציית טלגרם היא מחלוצות שילוב הרובוטים האוטומטיים בממשק כחלק אינטגרלי, כעת ביכולתו של כל אחד ליצור רובוט בטלגרם בעזרת כמה צעדים פשוטים ברובוט ייעודי, שנבנה על ידי חברת טלגרם למטרה זו ולממשק אותו בעזרת API לכל תוכנית שהיא.

הרובוטים פועלים באמצעות מקלדת כפתורים, מקלדת צפה, או טריגרים ללא מקלדת.

כל משתמש יכול לבנות ולפתח רובוט גם ללא ידע בתכנות על ידי מערכות ייעודיות לבניית בוטים, כמו MANIBOT. בעבר הייתה פעילה בטלגרם "Powerchat" - מערכת ישראלית פופולרית לבניית וניהול רובוטים

יכולות הרובוטים בטלגרם מגוונות, ניתן לשוחח עם רובוט במסך השיחה או אפילו בממשק inline בכל שיחה או קבוצה. כמו כן, מנהלים של קבוצות יכולים לתת לרובוט מסוים הרשאות ניהול בקבוצה שלהם כדי שהוא יוכל לדוגמה להוציא (או להזהיר) משתמשים ששולחים בקבוצה קישורים או מספימים וכדומה.

### ערכות נושא
באפליקציית טלגרם באנדרואיד, כל משתמש יכול לעצב בהגדרות את האפליקציה והתוכנה בצבעים לבחירתו, או לחלופין להפעיל קובץ מוכן (שמשתמש אחר ייצר) המעצב את האפליקציה בצורה מסוימת. ישנם ערוצים וקבוצות בהם מאות עיצובים שונים, וישנם אפילו ערוצים כאלו בעברית.

### שמירת קבצים
בברירת המחדל של האפליקציה, חלק מהקבצים יורדים אוטומטית כדי שהמשתמש יוכל לצפות בהם (אפשר לבחור בהגדרות מתי קבצים ירדו אוטומטית. לדוגמה: רק בקבוצות, ורק קבצים קטנים, לא כולל סרטונים, וכדומה), אך קבצים שיורדים אוטומטית, כגון תמונות או סרטונים, לא נשמרים אוטומטית בגלריה (ניתן לשנות זאת) בשביל לא להעמיס על המשתמש ולהוסיף לו קבצים בהם הוא לא מעוניין. כדי לשמור קובץ מסוים, כגון תמונה, יש לבחור את הקובץ הספציפי ולשמור אותו (כדי לשמור תמונה לדוגמה, יש ללחוץ על שלוש הנקודות שבצד ימין למעלה ואז על "שמור לגלריה").

### חיפוש
בניגוד לוואטסאפ ומערכות מסרים מיידיים אחרות, בטלגרם אפשר לחפש משתמשים שיש להם חשבון בטלגרם לפי השם שלהם (רק אם יש להם שם משתמש) או לפי שם המשתמש שלהם, ללא קשר למספר הטלפון שלהם.

בטלגרם, בעבר, המספר הסלולרי היה נשאר חסוי, אלא אם המספר נמצא באנשי הקשר של המשתמש השני, או שהמספר שלו אצלך. אבל החל מ-2018, טלגרם שינו את המדיניות הזו: רק מי שכבר יש לו את המספר שלך באנשי הקשר שלו יוכל לראות את המספר שלך בפרופיל שלך. הגדרה זו ניתנת לשינוי בהגדרות.

### תמיכה בעברית
טלגרם תמכה בהתקנת שפות בצורה עצמאית עד לגרסה 5 של האפליקציה, ומגרסה זו היא מספקת בהפצה המקורית, אפשרות להתקין את השפה העברית כשחרור בטא, גם באפליקצית המובייל וגם באפליקצית המחשב. במהלך מלחמת חרבות ברזל, ולאור השימוש הגובר באפליקציה, שחררה טלגרם רשמית את השפה העברית באופן מובנה באפליקציה, אך רק בגרסת המובייל.

בטלגרם פלוס וטלגרם X העברית מובנית כבר בהורדה מגוגל פליי.

### טלגרם X
ב-31 בינואר 2018, טלגרם הכריזה על יצירת אפליקציית טלגרם רשמית נוספת, בשם "טלגרם X". אפליקציה מהירה יותר וקלה יותר לשימוש. האפליקציה הושקה לאנדרואיד ול-iOS, אך מאוחר יותר האפליקציה עבור iOS הושבתה כי היא התמזגה לאפליקציה הראשית. כרגע, טלגרם X זמינה רק באנדרואיד.

## היסטוריה
מערכת טלגרם הושקה בשנת 2013 על ידי האחים ניקולאי ופאבל דורוב, המייסדים של VK, אתר הרשת החברתית הפופולרית ביותר ברוסיה. ארגון Telegram Messenger LLP, שמנהל את הרשת עכשיו, הוא מוסד ללא כוונת רווח בגרמניה שאינו קשור ל-VK. פאבל דורוב מספק לרשת תמיכה דרך קרן Digital Fortress.

באוקטובר 2013 היו לטלגרם 100,000 משתמשים מדי יום. ב-24 במרץ 2014 דיווחה הרשת על כ-35 מיליון משתמשים רשומים וכ-15 מיליון משתמשים פעילים בכל יום. באוקטובר 2014 הביאו טענות על כך שממשלת קוריאה הדרומית מרגלת אחרי משתמשי האינטרנט לעליה בפופולריות של טלגרם במדינה, מתוך הנחה שהרשת המוצפנת תקשה על הריגול. בדצמבר 2014 דיווחה הרשת על 50 מיליון משתמשים פעילים. באוגוסט 2015 דיווחה הרשת על העברת 10 מיליארד מסרים ביום. בדצמבר 2017 דיווחה הרשת על 180 מיליון משתמשים פעילים בחודש, במרץ 2018 דיווחה שהגיעה ל-200 מיליון משתמשים פעילים בחודש, באפריל 2020 דיווחה שהגיעה ל-400 מיליון משתמשים פעילים בחודש ובינואר 2021 דיווחה שהגיעה ל-500 מיליון משתמשים פעילים בחודש.

הרשת מארגנת תחרויות הקוראות לאנשים לנסות לפרוץ אותה ולגלות על מה התכתבו משתמשים (שנוצרו במיוחד לצורך התחרות). קבוצה רוסית שהצליחה למצוא פרצת אבטחה בטלגרם קיבלה מהארגון פרס של 100,000 דולר אמריקאי לאחר שהפרצה תוקנה. מומחי אבטחה כגון מוקסי מרלינספייק טענו שתחרויות מסוג זה הן דרך מפוקפקת להוכיח את האבטחה של הרשת, אם כי היו גם אנשים שתמכו בשיטות של טלגרם.

בפברואר 2015 זכו שיחות בטלגרם במצב רגיל (לא סודי) לציון של 4 מתוך 7 כוכבים בהערכת רמת האבטחה של קרן החזית האלקטרונית. לשם השוואה, הרשתות המתחרות וואטסאפ, פייסבוק מסנג'ר וגוגל Hangouts קיבלו שני כוכבים באותו דירוג ואילו רשת סקייפ קיבלה רק כוכב אחד. שיחות טלגרם במצב סודי קיבלו 7 מתוך 7 כוכבים באותו הדירוג. במרץ 2018 חזרה בה הקרן מהדירוג שניתן לטלגרם ואף הזהירה שלא להסתמך על המלצותיה. היא הבטיחה לעבוד על דירוג חדש שמשקף טוב יותר את נושא האבטחה של המסרים המיידיים.

באוגוסט 2015 הודיע משרד התקשורת של איראן על השגת הסכם עם טלגרם על הגבלת אפשרויות ההצפנה. ארגון Global Voices Online] מתח ביקורת על טלגרם בשל הסכמתה לשתף פעולה עם מאמצי המעקב והצנזורה של ממשלת איראן. במאי 2018 החרימה ממשלת איראן את טלגרם ואף חסמה את השימוש בה במדינתה לגמרי בטענה שהיא מסייעת למתנגדי המשטר ומארגני מחאה.

בפברואר 2018 הסירה חברת אפל את האפליקציה מחנות האפליקציות שלה בעקבות טענות לתכנים פדופיליים, אך החזירה אותה לחנות בתוך זמן קצר לאחר שחברת טלגרם טיפלה בכך.

במרץ 2018 עמדה טלגרם בפני איום על חסימתה מפעילות בשטחי הפדרציה הרוסית על ידי רוסקומנדזור, בעקבות חילוקי דעות מול הרשויות ברוסיה ושירות הביטחון הפדרלי, בשל דרישת שירות הביטחון למסור לידיהם את מפתחות ההצפנה של תוכני ההודעות בטלגרם. באפריל אותה שנה טלגרם נחסמה לשימוש ברוסיה בהוראת בית הדין במוסקבה. עוד דווח שכיוון שטלגרם אימצה טקטיקת התחמקות מהצנזורה על ידי שימוש בכתובות IP מתחלפות, הרשויות הרוסיות הגיבו בחסימת 19 מיליון כתובות IP, רובן כתובות שאינן קשורות ומשמשות למסחר לגיטימי, תוך שהם מביאים בחשבון את הנזק הצדדי העצום שנגרם לכלכלה הרוסית עקב כך.

בתקופה זו הפכה טלגרם לאחת הפלטפורמות המועדפות ביותר עבור תיאום מקוון לצורכי טרור, והיא הפכה בהדרגה לפלטפורמה הדומיננטית של ארגוני טרור שונים, בין היתר בעקבות מנגנונים שונים שסייעו לטשטש ראיות, דוגמת אפשרות למחיקת הודעות לצמיתות לאחר צפייה.

עד 2020 הפעילה טלגרם את Telegram Open Network, פרויקט בתחום המטבעות המבוזרים. אז, סגרה אותו בעקבות לחץ הרשויות האמריקניות.

ב-25 באוגוסט 2024, מייסד טלגרם נעצר בצרפת. המעצר היה קשור להאשמות על חוסר פיקוח מספק בטלגרם, עם האשמות שקשורות להפצת חומרים בלתי חוקיים כמו סחר בסמים, ניצול מיני של ילדים, הונאה וקידום טרור. המעצר האפשרי של דורוב מעלה חששות לגבי עתידה של החברה, שכן דורוב מחזיק בבעלות פרטית את טלגרם, משמש כמנהל המוצר היחיד, ומנהל את הפיתוח והתפעול של הפלטפורמה בעצמו. בספטמבר אסרה אוקראינה על שימוש באפליקציה במכשירים רשמיים של אנשי צבא וממשלה כדי למזער איומים מצד רוסיה.

## מודל עסקי

מאז הקמתה ניתן להשתמש בטלגרם ללא תשלום, אם כי היא עוברת בהדרגה למודל Freemium.

טלגרם מתבססת על פרסומות, שמתווספות רק בערוצים ציבוריים של 1,000 רשומים ויותר, גם אם בעל הערוץ לא נתן את הסכמתו לכך. מפרסמים יכולים לבחור את הערוצים שבהם הם מעוניינים לפרסם, אך לא מתבצעת התאמה ישירה של הפרסום לכל משתמש, כזו שבהכרח הייתה דורשת ניטור וניתוח של הרגלי השימוש שלו. ההכנסות מהפרסום משמשות ראשית לכיסוי ההוצאות הבסיסיות של המלכ"ר שמתפעל את טלגרם, והסכומים הנותרים מועברים למנהל הערוץ.

משתמשים שאינם מעוניינים בפרסומות יוכלו לרכוש מנוי חודשי, שיכלול הטבות נוספות פרט להסתרת הפרסומות, כגון גישה לסטיקרים נוספים. אם מנהל ערוץ לא מעוניין בהצגת הפרסומות בערוץ שלו הוא יוכל לשלם לטלגרם לצורך כך, כדי לקנות מעין פרסומת מוסתרת שתופיע במקומן.

פרט להסרת הפרסומות, המנוי החודשי בטלגרם פרמיום יאפשר גם הקלת מגבלות שונות, כגון רוחב פס וגודל העלאה מרבי מוגדלים.

## אבטחה ופרטיות
בספטמבר 2015 התפרסמה קריפטואנליזה של פרוטוקול MTProto הפועל מאחורי הקלעים של תוכנת טלגרם. הוכח שהפרוטוקול מיישם פרימיטיבים קריפטוגרפיים ישנים שלא עמדו במבחן הזמן וחדלו להשתמש בהם בכל המערכות המודרניות. כמו כן, הפרוטוקול אינו מספק הבטחת שלמות מינימלית ואינו משתמש בהצפנה מאומתת. אף על פי שקוד התוכנה בצד הלקוח פתוח, קוד צד שרת סגור, ולכן יש כנראה צורך לתת אמון בטלגרם. לאחר הביקורת ביצעו מפתחי התוכנה שיפורים אחדים, אם כי לא נטשו את הפרדיגמה הבסיסית שלהם. נכון ל-2018 קיימים כ-23 עדכוני תוכנה לטלגרם. בניגוד למקובל בעולם אבטחת המידע, מערכת האבטחה של תוכנת טלגרם פותחה באופן עצמאי ללא ביקורת ציבורית ראויה והיא מכילה מספר בעיות בטיחותיות שחלקן תוקנו.

כמו כן ישנה ביקורת רבה על כך שבברירת מחדל רשימת אנשי הקשר של המשתמשים יחד עם כל המסרים מאוחסנים בשרתי טלגרם עם מפתחות הפענוח לצדם וכי הצפנה מקצה-לקצה שהחברה מתהדרת בה אינה מופעלת כברירת מחדל. בגרסאות המוקדמות המשתמשים אפילו לא קיבלו התראה על כך שהתוכנה מתכוונת לטעון את רשימת האנשי הקשר שלהם ממכשיר הטלפון לשרתי החברה. כמו כן התברר שתוכנת טלגרם מדליפה מטא-דאטה כמו אודות זמני ההתחברות של משתמשים. לטענת החברה בגרסת MTProto 2.0 טופלו כל הבעיות שצוינו והתוכנה בגרסה זו מציגה ביטחון ברמה המחמירה תחת מודל IND-CCA (אי-יכולת הבחנה תחת מודל התקפת מוצפן-נבחר). באפריל 2016 דווח שחשבונות טלגרם של מספר פעילי אופוזיציה ברוסיה נפרצו על ידי יירוט הודעות ההתחברות בהתקפת אדם באמצע, כנראה מעשה ידי הממשל הרוסי. חברת טלגרם המליצה בעקבות כך לעבור לאימות דו-שלבי. במאי 2016 המליץ הוועד להגנה על עיתונאים (CPJ) מארצות הברית נגד השימוש בטלגרם בטענה שהתוכנה אינה מספקת הצפנה מקצה לקצה כברירת מחדל וכן בגלל השימוש במערכת קריפטוגרפית לא תיקנית שמומחי הצפנה מסתייגים ממנה.

אדוארד סנודן ביקר בחשבון הטוויטר שלו את תוכנת המסרים טלגרם בטענות דומות לאילו שהוזכרו וציין שתוכנת טלגרם פחות בטוחה מוואטסאפ. בין סנודן (ומומחי הצפנה רבים) לבין פאבל דורוב קיים ויכוח נוקב באשר לשאלת הביטחון של טלגרם. לטענת דורוב, גם תוכנות המספקות הצפנה מקצה לקצה מחויבות מטעמי שירות לספק ללקוחותיהן גיבוי ענן של כל השיחות והבעיה היא שהגיבוי אינו מוצפן מקצה לקצה. לכן לטענתו, אין היגיון בשימוש בהצפנה מקצה לקצה עבור שיחות שגם ככה יגיעו לענן וכל מי שיש לו גישה לשרתי וואטסאפ או החברה המספקת גיבוי תהיה לו אפשרות לקרוא את תוכן ההודעות. עוד טען שגם אם משתמש יבחר שלא לגבות את ההודעות, סביר להניח שהמשתמשים איתם שוחח עלולים לעשות זאת. מצד שני טוענים המבקרים כי גם אם טענתו של דורוב נכונה היא אינה רלוונטית כלל לדיון. לטענתם, גיבוי הוא אופציונלי ואינו פרט מהותי בביטחון התוכנה הנחשב כיתרון ויעד חשוב שלה לעומת המתחרים.

## אמינות, אחריות ותוכן פלילי
טלגרם, במוצהר, לא מפעילה קריטריונים של סינון לגבי תכנים שמופצים בה, ולא פועלת בשיתוף פעולה עם ארגונים לבדיקת אמינותם של תכנים. מבחינת טלגרם, מכיוון שאינה ממליצה למשתמשיה על תוכן, אין לה אחריות לגבי התכנים המופיעים בפלטפורמה. עקרונות אלו הובילו לכך שטלגרם מאופיינת בשיעור גבוה יחסית של תכנים פוגעניים או לא חוקיים.

מגמה זו התעצמה בעקבות המאמצים של הרשתות החברתיות הפופולריות של שנות ה־2010 למנוע פרסומים פוגעניים בפלטפורמות שלהן. הקשיים להכניס תכנים אלו לרשתות החברתיות המובילות באותה עת, דחפו גורמים שונים, שעוסקים בהפצה שיטתית של תכנים שנחשבים פסולים מסיבות של הסתה או תמיכה בטרור, עברו בהדרגה לפעול בטלגרם תחת האנונימיות של הפלטפורמה. באופן זה הפכה טלגרם בהדרגה להיות אחת הפלטפורמות הדומיננטיות לסוג זה של תכנים (לפחות במספר מדינות, ביניהן ישראל). חלק מהגורמים שידוע שמקדמים תכנים מסוג זה בטלגרם, הם ארגונים לא חוקיים, דוגמת ארגוני טרור.

סוגיות אלו, של אחריות הנהלת טלגרם על תוכן שמופיע באפליקציה ועוסק בפעילות פלילית, עמדו במוקד המעצר של מנכ"ל ומייסד טלגרם, פאבל דורוב, בשנת 2024 בצרפת. לאחר המעצר, שיפרה טלגרם את פעילותה לגבי סוגי תוכן ספציפיים, דוגמת סחר בנשים ופדופיליה, אך היא איננה מטפלת בנושאים אחרים דוגמת טרור, מכירת סחורה גנובה או פייק ניוז.

## בישראל
בשנת 2017 נפתחה בישראל רשת טלגראס, רשת הפצה ומכירה של סמים דרך ערוץ בטלגרם, שניצלה את האנונימיות היחסית שבשימוש ביישום.

בינואר 2018, בעקבות פנייה של חברת זיר"ה, ספקית האינטרנט נטוויז'ן חסמה באמצעות הרעלת DNS את הגישה לטלגרם, אך לאחר פחות משעה הסירה את החסימה.

בפברואר 2018 פתח בנימין נתניהו ערוץ בטלגרם, ובהמשך הצטרפו גם פוליטיקאים, כלי תקשורת ועיתונאים ישראלים נוספים.[טקסט=התעניינות בתוכנת טלגרם בישראל לפי Google Trends|ממוזער|התעניינות בתוכנת טלגרם בישראל לפי [Google Trends]]
במרץ 2018 טלגרם הגיעה למיליון משתמשים ישראלים. טלגרם המשיכה לצבור התעניינות לאחר מספר מקרים מתוקשרים של שימושים מפרי־חוק בפלטפורמה.

בשנת 2020, בתקופת מגפת הקורונה בישראל, ערוץ המידע של משרד הבריאות בטלגרם צבר פופולריות כמקור מידע אמין ורשמי בנוגע למגפה, להנחיות ולצעדי הגבלתה. הערוץ הגיע בשיאו לכ-180,500 מנויים, ואף קיבל תו אימות רשמי מטלגרם, כפי שקיבלו הערוצים המקבילים של משרדי הבריאות בגרמניה, קובה, הודו, איטליה, רוסיה ומדינות נוספות. ערוץ אבו עלי אקספרס הוא הראשון בכמות הצפיות לפוסט (נכון לאוקטובר 2024).

מאז תחילת מלחמת חרבות ברזל הפך הטלגרם למקור מידע מרכזי עבור אזרחי ישראל. ארגוני טרור כמו חמאס וחזבאללה השתמשו בטלגרם להפצת מסריהם במהלך המלחמה.

בנובמבר 2024 דיווחי אזרחים בישראל הובילו לחשיפת מתקפת סייבר נרחבת ״טלגרם - תא קולי״ החשיפה הובילה לסדרת המלצות בנוגע לזהירות הנדרשת בהקשר לאבטחת התא הקולי וחשבון הטלגרם.

## השוואה למתחרה המקבילה, [[וואטסאפ]]

## ראו גם
* וואטסאפ

## לקריאה נוספת
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 

* הממשק האינטרנטי
* 
* 
* נדב בן-דהן, טלגרם .vs וואטסאפ, באתר הפורום לחברה האזרחית
* פאבל דורוב, למה וואטספ לעולם לא תהיה מאובטחת - מתורגם, 16.05.19
## הערות שוליים

קטגוריה:יישומונים
קטגוריה:תוכנות מסרים מיידיים
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2013
קטגוריה:תוכנות תקשורת