open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נוסחת פריס (שידור)

**נוסחת פריס** (באנגלית: **Friis transmission equation**) בהנדסת מערכות תקשורת, משמשת מהנדסי תקשורת לקביעת הספק המתקבל באנטנה (בתנאים אופטימליים) כאשר מאנטנת המקור נובע שידור במרחק מה בהספק ידוע מראש. הנוסחה עוצבה על ידי מהנדס התקשורת האמריקני-דני הארולד פריס בשנת 1945 כשעבד במעבדות בל.

## הצורה הבסיסית של הנוסחה

בצורתה הפשוטה ביותר, נוסחת פריס היא כדלהלן:

כשישנן שתי אנטנות, יחס ההספק בכניסת אנטנת הקליטה P_r להספק המשודר באנטנת השידור P_t נתון ע"י:\frac{P_r}{P_t} = G_t G_r \left( \frac{\lambda}{4 \pi R} \right)^2

כאשר  G_t ו G_r הם הגברי האנטנות (בהנחת איזוטרופיות), אורך הגל הוא \lambda ו  R הוא המרחק בין שתי האנטנות.

צורה נוספת של המשוואה היא: 
:P_r = P_t + G_t + G_r + 20\log_{10}\left( \frac{\lambda}{4 \pi R} \right) (היחידות של הגבר dB, ויחידות ההספק הן dBm או dBW)

בהנדסת מערכות רדיו נהוג לחשב באמצעות הנוסחה את ה**[[ניחות]]** בערוץ, כלומר דווקא את ההפרש ב-dB בין הספק השידור לבין הספק הקליטה; על כן, לרוב משתמשים מהנדסי רדיו בנוסחה השקולה: 
P_t-P_r=Loss_{[dB]}=32.442-G_t-G_r+20\log_{10}(f_{[MHz]})+20\log_{10}(R_{[km]})

שבה הקבוע 32.442 מתקבל כתוצאה מציון המרחק בקילומטרים, והתדירות במגה-הרץ.

הצורות הפשוטה הזו באה לידי ביטוי כאשר התנאים האידיאלים הבאים מתקיימים:
*R\gg\lambda (כאשר R גדול בהרבה מ \lambda). אם R אז התוצאה שתתקבל תתן תוצאה שגויה מבחינה פיזיקלית כאשר ההספק המתקבל גדול יותר מההספק המשודר.
*האנטנות הן ללא חיץ ביניהן ואין רב נתיב.
*P_r הוא ההספק המתקבל באנטנת הקליטה. יש הפסדים בכבלים של האנטנה ובמחברים. יתרה מכך, ההספק בכניסה לאנטנה יועבר במלואו אל קו התמסורת של האנטנה כאשר יש תיאום עכבות.
*P_t הוא ההספק המשודר מאנטנת השידור. יש הפסדים בכבלים של האנטנה ובמחברים. יתרה מכך, ההספק במוצא האנטנה יועבר במלואו אל התווך החופשי בין שתי האנטנות כאשר יש תיאום עכבות.
*האנטנות מכוונות ומקוטבות כראוי.

## שינויים בנוסחה הבסיסית

האפקט של חוסר תיאום העכבות, חוסר כוונון האנטנות והקיטוב וספיגה של הספק יכולים להיכלל על ידי הוספת איבר נוסף לנוסחה; לדוגמה:

:\frac{P_r}{P_t} = G_t(\theta_t,\phi_t) G_r(\theta_r,\phi_r) \left( \frac{\lambda}{4 \pi R} \right)^2 (1-|\Gamma_t|^2)
(1-|\Gamma_r|^2) |\mathbf{a}_t \cdot \mathbf{a}_r^*|^2 e^{-\alpha R}

כאשר
*G_t(\theta_t,\phi_t) הוא ההגבר של אנטנת השידור בכיוון (\theta_t,\phi_t) שהיא "רואה" את אנטנת הקליטה.
*G_r(\theta_r,\phi_r) הוא ההגבר של אנטנת הקליטה בכיוון (\theta_r,\phi_r)  שהיא "רואה" את אנטנת השידור.
*\Gamma_t ו \Gamma_r הם מקדמי ההחזרה של אנטנות השידור והקליטה.
*\mathbf{a}_t ו \mathbf{a}_r הם וקטורי הקיטוב של אנטנות השידור והקליטה.
\alpha הוא מקדם הספיגה.

## קישורים חיצוניים
*רשומות משיעור בתקשורת 
*הסבר קצר ודוגמה 

קטגוריה:אנטנות
קטגוריה:תקשורת מחשבים
קטגוריה:הנדסת מערכות תקשורת
קטגוריה:התפשטות גלי רדיו
הבעיה השביעית של הילברט

**הבעיה השביעית** מבין עשרים ושלוש הבעיות שהציג דויד הילברט בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים של שנת 1900 עוסקת במספרים טרנסצנדנטיים. הבעיה מורכבת משתי שאלות:
* במשולש שווה-שוקיים, אם היחס בין זווית הבסיס לזווית הראש הוא מספר אלגברי אי-רציונלי, האם היחס בין הבסיס לשוק הוא תמיד מספר טרנסצנדנטי?
* האם המספר \alpha^\beta, כאשר \alpha אלגברי (שונה מאחד ואפס) ו-\beta אלגברי אי-רציונלי, כדוגמת 2^\sqrt2 או e^\pi = (-1)^{-i}, הוא תמיד מספר טרנסצנדנטי?

הילברט מציין שחקר השאלות הללו בפתח המאה ה-20 מתבקש בעקבות ההישגים של שארל הרמיט (שהוכיח את הטרנסצנדנטיות של e) ושל פרדיננד לינדמן (שהוכיח את משפט לינדמן ואת הטרנסצנדנטיות של פאי) בסוף המאה ה-19. הוא מנבא שההוכחה לטענות תהיה קשה מאוד ודרך לפתרון הבעיה יביא לפיתוחן של שיטות חדשות לחלוטין בחקר המספרים האי-רציונליים והמספרים הטרנסצנדנטיים.

הבעיה נפתרה על ידי אלכסנדר גלפונד ב-1934, ובאופן בלתי תלוי על ידי תאודור שניידר ב-1935. התשובה החיובית לבעיה נקראת על שמם משפט גלפונד-שניידר.

## הקשר בין השאלות
פתרון חיובי של השאלה השנייה פותר לחיוב גם את שאלה הראשונה. הילברט ציין כי השאלה הראשונה היא למעשה ניסוח גאומטרי לשאלה, האם e^{i\pi x} מספר טרנסצנדנטי כאשר x מספר אלגברי אי-רציונלי. זאת בשל הקשר ההדוק בין הפונקציות הטריגונומטריות לפונקציית האקספוננט המתבטא בנוסחת אוילר. לפי זהות אוילר e^{i\pi x} = (-1)^x, לכן זהו מקרה פרטי של השאלה השנייה.

## קישורים חיצוניים
*הניסוח המקורי של הילברט בתרגום לאנגלית

7
קטגוריה:מספרים טרנסצנדנטיים
יקוב פבלוב

**יקוב פדוטוביץ' פבלוב** (ברוסית: **Я́ков Федо́тович Па́влов**; 4 באוקטובר 1917 – 29 בספטמבר 1981) היה מפקד מחלקה בצבא הסובייטי, שקיבל את עיטור גיבור ברית המועצות, אות ההצטיינות הגבוה ביותר בברית המועצות, על כך שעמד בראש כוח קטן שהצליח להחזיק במשך תקופה ממושכת בבית בתוך העיר סטלינגרד (שקיבל לאחר מעשה את השם בית פבלוב) מול התקפות חוזרות ונשנות במהלך קרב סטלינגרד.

## ביוגרפיה
פבלוב נולד ב-1917 בכפר קטן ברוסיה למשפחת איכרים, ובשנת 1938 גויס לצבא האדום. הוא שובץ בדיוויזיית המשמר ה-13, עבר הכשרה כלוחם חיל רגלים. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא השתתף בקרבות נגד הצבא הנאצי, בין היתר במסגרת החזית הדרום-מערבית ובמסגרת חזית סטלינגרד.

ב-27 בספטמבר 1942, במהלך המתקפה הגרמנית הראשונה על סטלינגרד, כבשו פבלוב ומחלקתו בניין מגורים בעל ארבע קומות במרכז העיר מידי הגרמנים. הבניין שלט על כיכר וממנו נסלל כביש ישר ורחב עד לשפת נהר הוולגה. המיקום של הבניין הפך אותו לנקודת מפתח וניתן היה לעקוב ממנו אחר הנעשה בשטח שנכבש על ידי הגרמנים ממערב, מצפון ומדרום לו. הגרמנים ערכו ניסיונות חוזרים ונישנים לכבוש מחדש את הבניין, אך הכוח הסובייטי המגן הצליח להחזיק מעמד, וחודשיים אחר-כך, מתקפת-נגד הצליחה להעביר את כל הסביבה לשליטה סובייטית. מאוחר יותר נטען, שהגרמנים איבדו יותר חיילים בלחימה על הבניין מאשר בכיבוש פריס ב-1940. לאחר תום קרב סטלינגרד קיבל הבניין את השם בית פבלוב (ברוסית: Дом Павлова) התעמולה הסובייטית הפכה את ההגנה עליו לסמל ולמופת לגבורת חיילי הצבא האדום, ופבלוב עצמו קיבל את עיטור גיבור ברית המועצות, וכמו כן עוטר בעיטור לנין, בעיטור מהפכת אוקטובר ובעיטור הדגל האדום, לצד עיטורים נוספים.

בפועל, מאחורי הגנת הבניין עמד קצין (סרן אפאנאסייב), אך התעמולה הסובייטית הציגה את סמל פבלוב כמפקד הכוח במקום. הוא גם היה היחיד שהוענק לו עיטור גיבור ברית המועצות. יתר הלוחמים קיבלו מדליה עבור השתתפות בקרב סטלינגרד יחד עם 700 אלף אחרים.

בתום המלחמה הצטרף למפלגה הקומוניסטית, והיה נציגה של רוסיה בנשיאות הסובייט העליון במשך שלוש קדנציות.

פבלוב נפטר ב-29 בספטמבר 1981, והובא למנוחות בנובגורוד.

## קישורים חיצוניים

* יקוב פבלוב – ביוגרפיה 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב סטלינגרד
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי הכוכב האדום
קטגוריה:מעוטרי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1917
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1981
עלות שיתוף פעולה

**עלות שיתוף פעולה** הוא מושג המורכב משתי מילים, עלות שהוא מושג כלכלי במהותו ושיתוף פעולה שהוא מושג מהקהילות חברתיות.
קליי שירקי עושה שימוש במושג הכלכלי להבהיר מה קורה לארגונים, כאשר עלות התקשורת יורדת באופן דרמטי לנוכח התשתיות הדיגיטליות הזמינות ומהפכת התקשורת באינטרנט. אפשר לשתף, לשוחח ולהתארגן בכל מקום גאוגרפי ללא מגבלה של זמן, עלות וללא צורך בשיטה הארגונית המסורתית. 
מקובל בכלכלה כשארגון לא יכול לעמוד בעלויות העסקה עדיף להעביר לארגון שעלויותיו זולות יותר. אפשר להשליך את התאוריה הכלכלית הזאת למה שקורה היום בעולם התקשורת. קליי שירקי, בספרו "כל אחד יכול: ארגונים ללא ארגונים", מסביר שאפשרי לתכנן מערכות שמתאמות את התפוקה של הקבוצה כתוצר לוואי של המערכת מבלי להתייחס למודלים המוסדיים. החלפת תכנון בתיאום זה ההיבט הכלכלי של מערכות שיתוף פעולה. הארגונים המסורתיים עומדים מול מהפכת תקשורת שמשפיעה על פעילותם.

## השפעות שיתוף פעולה
פליקר וויקיפדיה מדגימים את מה שטכנולוגיה מתקדמת יכולה לעשות לשיתוף פעולה. במקום תכנון יש תיאום. המשימה מגיעה לפרטים ולא הפריטים למשימה, פליקר הוא אתר שיתוף שבעזרת טכנולוגיית התיוג, מאפשר לארגן תמונות בכל נושא. התמונות נאגרות ברשת בתהליך איטי לאורך זמן, לכן אפשר לארגן אותם לפי קטגוריות מתי שרוצים. אין צורך לשכור עובדים מקצוענים שיתייגו את התמונות. המפרסמים עצמם עושים זאת. בפליקר וויקיפדיה המשתמשים הם גם יצרנים וגם צרכנים. המשתמשים הופכים ליצרנים שעובדים בהתנדבות, מתוך עניין ורצון אישי לתרום. כל אחד יכול להתנדב ולשתף, כמו בלוגים, סרטי וידאו באתר יוטיוב וכן הלאה.
אין משמעות לזמן, התרומה של המתנדבים מורידה את הצורך בתכנון - הכל קיים וצריך רק לארגן ולתאם. החופש ליצור מביא ליזמות וחדשנות בכל רגע. החדשנות איננה עוד עניין למקצוענים בלבד אלא לחובבנים נלהבים, המשתמשים בכלים חדשניים ויוצרים מוצרים שחברות מסחריות אינן יכולות לייצר. גם תפישת העולם משתנה, עולם שבו יש שקיפות, עבודה שיתופית וחברתית יותר.

## התאגיד המסורתי מול יוצרים חובבנים
מצד אחד מודל התאגיד הישן והמסורתי שבו אנשים מיוחדים כגון מתכנתים, דוקטורים ועיתונאים, עובדים תחת ארגון היררכי שדואג לכל העלויות של יצירת התפוקה או המידע שנוצר לפי לוח זמנים מתוכנן ועובר תחת ביקורת הארגון עד לשחרור המידע. עבור צרכנים שמשלמים כסף, שאין באפשרותם להגיב ולשתף. המידע נדחף לציבור פסיבי.

מצד שני קמים בכל מקום חובבנים שרוצים ליצור ולשתף, להיות כותבים ומוציאים לאור, ציבור שמנהל דו-שיח ולוקח חלק בזרימת הידע. אמצעי התקשורת המקצועיים מסורתיים עומדים מול השינוי בעולם האינטרנט. הרבה מוסדות עדיין בהכחשה למצב החדש, קשה לארגונים להשתחרר מהעקרונות של השוק הכלכלי שדוגל בארגונים חזקים ששולטים בשוק לפי התפישה של רולנד קהאוס בספרו "הטבע של הפירמות" שדוגלת בארגונים גדולים שיכולים להפוך לבעלי מונופול ולא דוגלים בשוק תחרותי. הלחץ שיופעל על המונופולים האלו מצד היצרנים החדשים בשוק שגם יוצרים וגם צורכים, יגרום לארגונים להתאים את העסק למציאות החדשה. הפתרון יכול להיות נתינת חלק מהעבודה ללקוחות וכך להוריד עלויות. ישנם חברות שמשתמשות בתשתית האינטרנט למכירת מוצרים ולקניית מוצרים על ידי הלקוחות עצמם. למשל איביי שיצרה פלטפורמה המאפשרת ללקוחות להיות גם צרכנים וגם מוכרים. הלקוחות גם עושים את עבודת הפרסום על ידי נתינת משוב על המוצרים. גם ויקיפדיה יכולה לתת שיעור בביזנס למוסדות הקלאסיים שבה הצרכנים הם גם יצרנים.

## קישורים חיצוניים
*קליי שירקי ב-TED
* הספר: "כל אחד יכול: התארגנות ללא ארגונים"

קטגוריה:תרבות אינטרנט
קבוע גאוס

במתמטיקה, **[[קבוע מתמטי|קבוע]] גאוס** (מצוין באות **G**) מוגדר כהופכי של הממוצע האריתמטי-גאומטרי של 1 והשורש הריבועי של 2:

:  G = \frac{1}{\mathrm{agm}(1, \sqrt{2})} = 0.8346268\dots.

הקבוע נקרא על שמו של קרל פרידריך גאוס, אשר גילה ב-30 במאי 1799 כי:

: G = \frac{2}{\pi}\int_0^1\frac{\mathrm{d}x}{\sqrt{1 - x^4}} 

כך שמתקיים:

: G = \frac{1}{2\pi}\beta\left( \frac{1}{4}, \frac{1}{2} \right)

כאשר *&beta;* מציינת את פונקציית בטא.

## טרנסצנדנטיות
קבוע גאוס יכול לשמש להצגת פונקציית גמא עבור הארגומנט ¼:

: \Gamma\left( \frac{1}{4} \right) = \sqrt{ 2G \sqrt{ 2\pi^3 } } 

כיוון ש-\pi ו- \Gamma( \tfrac{1}{4}) הם בלתי תלויים אלגברית קבוע גאוס הוא מספר טרנסצנדנטי.

## ייצוגים אחרים
ניתן להציג את קבוע גאוס באמצעות פונקציית תטא של יעקובי באופן הבא:

: G = \vartheta_{01}^2(e^{-\pi}) 

ניתן להציגו גם כסדרה מתכנסת:

: G = \sqrt[4]{32}e^{-\frac{\pi}{3}}\left (\sum_{n = -\infty}^\infty (-1)^n e^{-2n\pi(3n+1)} \right )^2.

וכן כמכפלה אינסופית:

:G = \prod_{m = 1}^\infty \tanh^2 \left( \frac{\pi m}{2}\right).

ייצוגים נוספים של קבוע גאוס באמצעות אינטגרלים של פונקציות טריגונומטריות ופונקציות היפרבוליות:

: G = \int_0^{\pi/2}\sqrt{\sin(x)} \,\mathrm{d}x=\int_0^{\pi/2}\sqrt{\cos(x)} \,\mathrm{d}x 

: {\frac{1}{G}} = \int_0^{\infty}{\frac{\mathrm{d}x}{\sqrt{\cosh(\pi x)}}} 

## קישורים חיצוניים
* 
* 

גאוס
קטגוריה:מספרים טרנסצנדנטיים
קטגוריה:קרל פרידריך גאוס
תלמה הנדלר

**תלמה הנדלר** (נולדה ב-9 ביולי 1955) היא פסיכיאטרית וחוקרת במדעי המוח, מחלוצות תחום הדימות התפקודי של המוח בישראל. מכהנת כראש המרכז לתפקודי מוח במרכז הרפואי סוראסקי וכפרופסור מן המניין לפסיכיאטריה ופסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב (בית הספר למדעי הפסיכולוגיה והחוג לפיזיולוגיה ובית סמי סגול למדעי המוח).

## ביוגרפיה
הנדלר החלה ב-1976 לימודי תואר ראשון בביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. את תואר הדוקטור קיבלה מאוניברסיטת סטוני ברוק שבמדינת ניו יורק בתחום של פסיכוביולוגיה. כשחזרה לישראל החלה בלימודי רפואה והתמחתה כפסיכיאטרית במרכז הרפואי שיבא.

מחקריה של הנדלר עוסקים, בין היתר, בדימות מוח בתחום של נוירופסכיאטריה ובניסיון לאפיין פגיעות או עמידות להפרעות פסיכיאטריות. המחקרים נערכים תוך שיתוף פעולה עם מעבדות מחקר נוספות בישראל ובעולם.

מעבדתה של הנדלר היא בין הראשונות בישראל להשתמש בתהודה מגנטית תפקודית (fMRI) ובהמשך גם בדימות משולב של fMRI עם EEG.
כיום קבוצת המחקר בראשותה מתמחה במגוון רחב של שיטות דימות מתקדמות אשר בשילוב עם נתונים פיזיולוגים והתנהגותיים מתמקדת בחקר עיבוד רגשי ותפיסתי במוח הבריא והפתולוגי. לאחרונה המעבדה מפתחת שיטות הדמיה חדשות לניטור ושינוי פעילות מוחית מאזורי עומק במטרה לפתח כלי טיפול מונחי הדמיה מתקדמת בזמן אמת (נוירופידבק).

תלמה הנדלר הייתה נשואה לחתן פרס ישראל לקולנוע ג'אד נאמן עד מותו בשנת 2021, ולהם שתי בנות, רננה נאמן – זמרת ונגנית נבל, וליבה נאמן - נגנית כינור וזמרת בלהקה סיסטם עאלי.

## קישורים חיצוניים

* אתר המרכז לתפקודי מוח
* 
* 
* 
* 
* Talma Hendler - Affiliate Lab Interview, Center for Cognitive and Social Neuroscience, Spring 2011
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטוני ברוק
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: פסיכולוגיה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:פסיכיאטריות ישראליות
קטגוריה:פסיכיאטרים ישראלים
קטגוריה:מדעניות מוח ישראליות
קטגוריה:מדעני מוח ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
ARJ

ARJ הוא כלי תוכנה ופורמט שפותח על ידי Robert K. Jung ומשמש לדחיסת קבצים ללא איבוד נתונים ולפריסת קבצים דחוסים באותו פורמט.
הפורמט זכה לפופולריות במערכות ההפעלה DOS ו-Windows בעיקר במהלך שנות ה-90.
הרבה מהפופולריות נזקפה לזכות יכולתו לפצל קובץ בנפח גדול לכמה קבצים קטנים יותר ובכך לאפשר את הורדתו בחלקים וכן הפצה בדיסקטים בנפח 1.44MB שהיו נפוצים באותה עת.

כיום פורמטים אחרים נחשבים פופולרים הרבה יותר, כגון RAR ו-ZIP, חלק מדעיכת הפופולריות של ARJ היא משום שאין לו ממשק משתמש גרפי רשמי, מה שהופך אותו למורכב הרבה יותר לתפעול ופחות נוח מפורמטים נפוצים אחרים.

## ראו גם
* דחיסת קבצים

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:דחיסת נתונים
קטגוריה:תוכנות דחיסת נתונים
פסטיבל חרבין הבין-לאומי לפיסול בקרח ושלג

שמאל|ממוזער|250px|הפסטיבל ב-2003
**פסטיבל חרבין הבין-לאומי לפיסול בקרח ושלג** הוא פסטיבל בינלאומי שנתי הנערך בעיר חרבין שבסין. הוא נערך מאז 1963, למעט שנים שבהן לא התקיים בעקבות מהפכת התרבות בסין. זהו אחד מארבעת הפסטיבלים הגדולים מסוגו בעולם ותיירים רבים מרחבי העולם מגיעים לצפות ביצירות המוצגות בו.

## הפסטיבל
חרבין ממוקמת בצפון מזרח סין, וכיום היא נמצאת תחת השפעתה של רוח החורף הקרה שמוצאה בסיביר. הטמפרטורה הממוצעת בה בחורף היא 16.8- מעלות צלזיוס, ואף הגיעה בעבר ל-38.1- מעלות צלזיוס. תנאים אלו מאפשרים את קיום הפסטיבל בה.

באופן רשמי מתקיים הפסטיבל במשך חודש החל מה-5 בינואר. בפועל נפתחות התצוגות בפסטיבל לפני המועד האמור ונמשכות לאחר מועד הסיום הרשמי של הפסטיבל, והכל כתלות בתנאי מזג האוויר.

גושי הקרח המשמשים כחומר גלם בפסטיבל נחצבים במסורים מפניו הקפואות של נהר סונְגְווה (Songhua) שבקרבת העיר. פסלי הקרח משתמשים במסורים, מפסלות ודקרים על מנת לעצב את יצירותיהם. נעשה שימוש גם במים מטוהרים על מנת ליצור משטחי קרח שקופים.

היצירות בפסטיבל מקושטות באמצעים מן המסורתי (כמנורות קרח) ועד המודרני (קרני לייזר). נעשה שימוש רב במקורות אור בצבעים שונים, המקנים מראה מרהיב לפסלים, במיוחד בשעות הלילה.

בין היצירות שפוסלו במהלך השנים בפסטיבל נכללו פסלים של מבנים בסגנונות ארכיטקטוניים שונים, פסלי אנשים ופסלי בעלי חיים ויצורים מיתולוגיים.

בשנת 2007 הושג בפסטיבל שיא גינס כאשר נבנה בו פסל השלג הגדול בעולם, באורך של 250 מטר ובגובה של 8.5 מטר, תוך שימוש ב-13 אלף מטרים מעוקבים של שלג.

הפעילויות הנערכות במהלך הפסטיבל כוללות גם סקי אלפיני, שחייה במי קרח במימי הנהר סונגווה ותצוגת מנורות קרח.

## תמונות מפסטיבל חרבין 2010

קובץ:第十一届哈尔滨冰雪大世界、The Eleventh Harbin Ice Snow World、IMG 0027.JPG
קובץ:第十一届哈尔滨冰雪大世界、The Eleventh Harbin Ice Snow World、IMG 0105.JPG
קובץ:第十一届哈尔滨冰雪大世界、The Eleventh Harbin Ice Snow World、IMG 0084.JPG
קובץ:第十一届哈尔滨冰雪大世界、The Eleventh Harbin Ice Snow World、IMG 0110.JPG
קובץ:第十一届哈尔滨冰雪大世界、The Eleventh Harbin Ice Snow World、IMG 0067.JPG
קובץ: 第十一届哈尔滨氷雪大世界 Ice Snow World IMG 0046.JPG
קובץ: 第十一届哈尔滨氷雪大世界 Ice Snow World IMG 0045.JPG
קובץ:第十一届哈尔滨冰雪大世界、The Eleventh Harbin Ice Snow World、IMG 0066.JPG


## ראו גם
* פיסול בקרח

## קישורים חיצוניים

*תמונות מן הפסטיבל באתר אוניברסיטת קיימברידג'.
*מצגת תמונות מהפסטיבל ב-2007 באתר חדשות ה-BBC.

## הערות שוליים

חרבין
קטגוריה:סין: תרבות
קטגוריה:חרבין
קטגוריה:קרח
Going Under

"**Going Under**" (בעברית: "**הולכים מתחת**") הוא הסינגל השני של להקת הרוק האמריקאית אוונסנס מאלבום האולפן הראשון של הלהקה Fallen. הסינגל יצא ב-9 בספטמבר 2003. השיר תוכנן תחילה להיות הסינגל הראשון של הלהקה, אולם מאחר שהסינגל Bring Me to Life יצא באלבום פסקול הסרט דרדוויל, הוחלט להוציאו בתור הסינגל השני של הלהקה.

## רקע
השיר Going Under נכתב על ידי איימי לי, בן מודי ודייוויד הודג'ס. השיר מתאר מערכת יחסים מתעללת מצד בן הזוג ואת ההחלמה ממנה, אולם הוא יכול לתאר כל מערכת יחסים בה יש התעללות, כפי שהצהירה לי במספר ראיונות:

לשיר יצאו מספר גרסאות, ביניהן גרסת דמו שהוקלטה לפני צאתו של האלבום Fallen, גרסה אקוסטית שהוקלטה זמן מעט לאחר צאת האלבום, וכן גרסה אינסטרומנטלית שהוקלטה בשנת 2002.

את השיר ניתן לשמוע בכתוביות הסיום של משחק הווידאו Enter the Matrix שיצא בעקבות הסרט מטריקס. כמו כן, השיר מופיע בקדימון ובסרט "טריסטן ואיזולד". בנוסף השיר הופיע בסדרת הטלוויזיה אנג'ל.

## רשימת השירים
הסינגל שיצא ב-9 בספטמבר 2003 בבריטניה וב-15 בספטמבר בשאר העולם כלל בתוכו 4 שירים:
# Going Under - גרסת האלבום
# Going Under - גרסה אקוסטית בהופעה חיה
# Heart Shaped Box - גרסה אקוסטית בהופעה חיה (גרסת כיסוי לשיר של נירוונה)
# Going Under - וידאו קליפ

## וידאו קליפ
[250px|שמאל|ממוזער|[איימי לי מופיעה בקליפ]]
הווידאו קליפ של השיר צולם בברלין, אולם רובו צולם בלוס אנג'לס שבקליפורניה במהלך חודש מאי 2003, והוא בוים על ידי פיליפ סטוצל שביים גם את הקליפ של "Bring Me to Life". לי עיצבה בעצמה את שתי השמלות שהיא לובשת בקליפ.

בקליפ רואים את חברי הלהקה מנגנים בהופעה חיה בפני קהל מעריצים שהופכים לזומבים. במהלך הפזמון השני, לי צוללת לתוך הקהל שמדמה מים, ובכך מייצגת את המילים של השיר - "I'm going under, drowning in you" ("אני טובעת, טובעת בך"). את לי רואים בקליפ מופיעה על הבמה, בעוד מודי נשאל ונחקר על ידי התקשורת.

## מצעדים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אוונסנס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איימי לי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בן מודי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דייוויד הודג'ס
קטגוריה:שירי נו מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
אדוני המערכת

**אדוני המערכת** הם דמויות בסדרת המדע הבדיוני הטלוויזיונית סטארגייט SG-1. האדונים הם קולקטיב של גואולד, ומהווים את הקבוצה החזקה ביותר ששולטת בגלקסיית שביל החלב. 
## הרכב הקולקטיב
הקולקטיב מורכב לרוב מכתריסר חברים ממעמדות שונים, ומהווה את הגוף המקבל החלטות הנוגעות לכל הגואולד, בהתאם לצורך. מעמדו של כל חבר בקולקטיב נקבע הן לפי הטריטוריה שבשליטתו והן לפי עוצמת וגודל הצי והצבא שברשותו. המקרה היחיד הידוע שבו סולק אדון מערכת מהקולקטיב היה בעת סילוקו של אנוביס.
## אופן הפעולה
פגישת אדוני המערכת מתקיימת באזור נייטרלי בחלל, בחללית אליה אסור להכניס כלי נשק. לעיתים, אדוני המערכת נפגשים על פני כוכבי לכת, כפי שאירע בעת שאדוני המערכת הגיעו למפקדת סטארגייט בכדור הארץ, כדי לבקש מהטאורי (בני האדם) להשתמש בנשק הקדמונים כנגד אדון המערכת בעל.
## אופי חברי הקולקטיב
אדוני המערכת ידועים באופיים הבוגדני, ככל הגואולד, והם לא יהססו להפר כל כלל ומוסכמה על מנת לקדם את האינטרסים שלהם. דמותו של אחרון אדוני המערכת, השכפול האחרון של הגואולד בעל, הוצא להורג על פי עלילת סרט הקולנוע שהתבסס על הסדרה, סטארגייט: רצף הזמן.

## קווים מנחים של הקולקטיב
* מקיימים דיונים בכל נושא המובא בפני אדוני המערכת. בסופו של דיון מתקיימת הצבעה וההכרעה מתקבלת ברוב קולות.
* אדון מערכת אשר השיג טכנולוגיה חדשה חייב לחלוק בה עם שאר אדוני המערכת.
* יש להמשיך ולשמר את הסטטוס קוו לפיו הגואולד הם אלים.
* יש לשמר את אמנת הכוכבים המוגנים.
* לאחר מותו של גואולד תחולק הטריטוריה שלו בין שאר אדוני המערכת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סטארגייט
אפילפסיה רולנדית שפירה

בנוירולוגיה ורפואת ילדים **אפילפסיה רולנדית שפירה** (ידועה גם כהתקפי סילביאן) היא התסמונת האפילפטית השכיחה ביותר בילדות. אצל רוב הילדים התסמונת תחלוף עם הגיל (היא מתחילה בין הגילים 3–13) כשהשיא הוא בגיל 8–9 ומפסיקה בסביבות הגילים 14–18, ומכאן המונח שפירה. ההתקפים מתחילים סביב החריץ המרכזי במוח (נקרא גם האזור הרקתי המרכזי) הנמצא סביב החריץ הרולנדי, על שמו של לואיג'י רולנדו.

## סימפטומים
אפילפסיה רולנדית שפירה מאופיינת בפרכוסים חלקיים ובאים לידי ביטוי בעיוות בפנים, ריור יתר וחוסר יכולת לדבר. ההתקפים מתרחשים בדרך כלל בלילה. אין ביטויים נפשיים כמו אאורה או אוטומטיזם. תדירות ההתקפים היא נמוכה בדרך כלל. לילדים אלה יש, בדרך כלל, אינטליגנציה והתפתחות רגילה. עם זאת מאפיינים לא טיפוסיים כמו עיכוב התפתחותי כתוצאה מפרכוסים ביום הם שכיחים למדי. יש הצטברות של נתונים שילדים עם EEG לא טיפוסי או מאפיינים קליניים נמצאים בסיכון לבעיות קוגניטיביות והתנהגותיות. כך יוצא שעבור חלק מן הילדים האבחנה לא תהיה "שפירה" כפי שסברו קודם. עם זאת, רוב הילדים מתפתחים יפה וההתקפים חולפים אצלם בהגיעם לגיל ההתבגרות

## דיאגנוזה
ניתן לאשר את האבחנה כאשר הזיזים האופייניים נראים ב-EEG. רואים זיזים בוולטאז' גבוה ואחריהם גלים איטיים. דימות מוחי, בדרך כלל MRI מומלץ רק במקרים של צגה לא טיפוסית או ממצאים לא טיפוסיים בבדיקה קלינית או ב-EEG.

## טיפול
בהתחשב באופי השפיר של המחלה ותדירות ההתקפים הנמוכה אין צורך, בדרך כלל, בטיפול. אם מאשרים טיפול והילד או משפחתו מעדיפים זאת הרי הטיפול הוא באמצעות תרופות אנטי-אפילפטיות. קארבאמזפין (טגרטול) היא תרופת הקו הראשון השכיחה ביותר אבל ניתן להשתמש גם בתרופות אנטי-אפילפטיות רבות אחרות כולל: ולפוראט, פניטואין, גאבאפנטין (נוירונטין), לבטיראצטם (קפרה) שנמצאו יעילות גם כן. הטיפול יכול להיות קצר ואפשר, כמעט בוודאות, להפסיק לקחת את התרופה אחרי שנתיים בלי התקפים וממצאי EEG תקינים.

## גנטיקה ומכניזם של המחלה
סבורים שאפילפסיה שפירה עם זיזים ברקה המרכזית היא פגם גנטי. דווח על יחסי דומיננטיות תלויי גיל וחדירות משתנה למרות שלא כל המחקרים תומכים בתאוריה הזאת. מחקרי תאחיזה הצביעו על אזור רגיש בכרומוזום 15q14 בסמוך לתת יחידה alpha-7 של הקולטן אצטילכולין. רוב המחקרים מראים על דומיננטיות קלה אצל זכרים. בשל המסלול השפיר וההתרחשויות תלויות הגיל משערים שהיא מייצגת לקות תורשתית בהבשלת המוח.

## דיאגנוזה מבחנת
יש להבחין את המחלה הזאת ממצבים אחרים, במיוחד מזיזים באזור הרקתי המרכזי בלי התקפים, זיזים באזור הרקתי המרכזי עם פתולוגיה מקומית במוח, זיזים מרכזיים בתסמונת רט ותסמונת X שביר, אפילפסיה של האונה הרקתית ותסמונת לנדאו-קלפנר.

## קישורים חיצוניים
* הדסה גולדברג-שטרן, עופר גונן אפילפסיה רולנדית שפירה של גיל הילדות: האומנם "שפירה" מבחינה קוגניטיבית?

## הערות שוליים

קטגוריה:אפילפסיה
סטירית

**סָטִירִית** (שם מדעי: Satyrini) הוא שבט של פרפרי יום הבולטים בצבעיהם היפים. הסטירית נמנית עם תת-משפחת הסטיריתיים, הקרובה למשפחת הנימפיתיים. רוב מיני הסטיריות הם פרפרי צל, החיים בחורש ההר הים - תיכוני.

לפרפרים הנמנים עם משפחות הסטיריתיים והנימפתיים יש התפתחות מעניינת של זוג הרגליים הראשון. רגליים אלו הן קצרות ושעירות ואינן משמשות להליכה או לאחיזה. במקום זאת מרוכזים בהם תאי חישה רבים, המסייעים לפרפר לטעום את צוף הפרחים שהוא עומד לשתות.

הסטיריות עומדות על הקרקע או על הסלע, כשכנפיהן הסגורות ובעלות צבעי ההסוואה המצוינים מעלימות אותן מכל עין רואה, אך כאשר זר מתקרב פורשת הסטירית את כנפיה הכהות והזרועות כתמים בולטים דמויי עין, ועפה.

שניים ממיני הסטירית הבולטים בישראל הם האביבית המשוישת (*Melanargia titea,* נקראה בעבר **סטירית משוישת**) וסטירית פקוחה (*Maniola telmessia*). **האביבית המשוישת** היא פרפר לבן, שרוחב מוטת כנפיו הזרועות כתמים חומים כחמישה סנטימטרים. זחליו הירוקים ניזונים מעלי דגניים ובעיקר מעלי הנשרן. הם מתגלמים בסוף החורף, ובאביב בוקעים הבוגרים. **סטירית פקוחה** היא פרפר בצבע חום - אפרפר. על צידן החיצוני של כנפיה מצויים כמה כתמים דמויי עין ופסים כהים אחדים. הפרפר הבוגר הוא בעל מוטת כנפיים של ארבעה סנטימטרים ומופיע באביב ובקיץ.

## הסטירית פקוחה לעומת הסטירית המשוישת - ריכוז מידע

## גלריית תמונות

קובץ:Maniola telmessia telmessia female 1.JPG|סטירית פקוחה, נקבה
קובץ:Hipparchia fatua sichaea female 1.JPG|סטירית אפלה, נקבה
קובץ:Hipparchia pisidice 1.jpg|סטירית סיני
קובץ:Kirinia roxelana male 1.jpg|חומנית עינונית, זכר
קובץ:Ypthima asterope 1.jpg|טבעית זוטית
קובץ:Melanargia titea titania.jpg|אביבית משוישת


## ראו גם
*הסוואה
*פרפרים

## קישורים חיצוניים

* סטירית פקוחה, פרפרי ארץ ישראל
* סטירית משוישת, פרפרי ארץ ישראל

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1833
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן-בטיסט בואדובל
קטגוריה:נימפיתיים
סוגרי פואסון

**סוגרי פואסון** הוא אופרטור בי-ליניארי במכניקה המילטונית, הפועל על שתי פונקציות שתחום ההגדרה שלהן הוא במרחב הפאזה. סוגרי פואסון הם כלי חשוב במכניקה אנליטית.

הגדרתו של האופרטור היא:

\{u,v\}_{q,p}=\frac{\partial u}{\partial q}\frac{\partial v}{\partial p}-
\frac{\partial v}{\partial q}\frac{\partial u}{\partial p}

:

האופרטור נמצא בשימוש נרחב במכניקה אנליטית.

## סוגרי פואסון במספר משתנים

יהיו  (q_i,p_j) קואורדינטות קנוניות במרחב הפאזה. יהיו  f(p_i,q_i,t) ו- g(p_i,q_i,t)\, שתי פונקציות גזירות בקואורדינטות הקנוניות. אזי סוגרי פואסון מוגדרים להיות: 
:\{f,g\} = \sum_{i=1}^{N} \left[ 
\frac{\partial f}{\partial q_{i}} \frac{\partial g}{\partial p_{i}} -
\frac{\partial f}{\partial p_{i}} \frac{\partial g}{\partial q_{i}}
\right] 

## תכונות אלגבריות
* ליניאריות
\{\lambda u,\sigma v\}_{q,p}=\lambda \sigma \{u,v\}_{q,p}
* אנטי סימטריות
\{u,v\}_{q,p}=-\{v,u\}_{q,p}
* מקיים את חוק לייבניץ לנגזרות
\{f,gh\}_{q,p}=\{f,g\}_{q,p}h+g\{f,h\}_{q,p}
* זהות יעקובי
\{u,\{v,w\}\}_{q,p}+\{w,\{u,v\}\}_{q,p}+\{v,\{w,u\}\}_{q,p}=0

## שימושים בפיזיקה

בפיזיקה, משוואות הפורמליזם ההמילטוניאני מנוסחות בעזרת סוגרי פואסון. בעזרת סוגרי הפואסון ניתן להגדיר את המשתנים הקנוניים של המערכת.

במכניקה קוונטית, הקומוטטור מקיים את אותן תכונות אלגבריות כמו סוגרי הפואסון. שיטת קוונטיזציה סטנדרטית, שפותחה על ידי פול דיראק, משתמשת בסוגרי פואסון של מערכת קלאסית כדי לתאר את המערכת הקוונטית. האופרטורים המייצגים של הגדלים הקלאסיים נבחרים כך שיחס החילוף בניהם שווה לסוגר הפואסון הקלאסי שלהם כפול i \hbar(כאשר \hbar הוא קבוע פלאנק חלקי 2π). בגלל שהקומוטטור וסוגרי פואסון מקיימים את אותן תכונות אלגבריות, עבור מערכות פשוטות מספיק הדבר מבטיח שמשוואות התנועה הקוונטיות יהיו בעלות אותה צורה כמו משוואות התנועה הקלאסית (בתמונת הייזנברג). כך לדוגמה, משום שהמקום Xוהתנע Pמקיימים באופן קלאסי \{ X, P \}_{P.B. } = 1, ובקוונטיזציה קנונית [X, P] = XP - PX = i\hbar , אז משוואות התנועה הקוונטיות, היינו משוואת הייזנברג, נותנת:

\dot{X} = P; \dot{P} = \frac{dV}{dX}

שהן בדיוק משוואות התנועה הקלאסיות. קוונטיזציה קנונית מבטיחה שהיחס הזה ישמר עבור מערכות לא פתולוגיות. את התהליך הזה ניתן להכליל גם עבור שדות, והוא משמש כדי להגדיר את המרחב והאופרטורים הבוזונים בתורת השדות הקוונטית.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פעולות בינאריות
קטגוריה:אופרטורים דיפרנציאליים
קטגוריה:מושגים בפיזיקה
מדינות דרום סודאן

שמאל|ממוזער|400px|מדינות ואזורים של דרום סודאן משנת 2020
**[[דרום סודאן]]** מחולקת ל-10 מדינות ו-3 אזורים מיוחדים. החלוקה בו בתוקף משנת 2020 (חלוקה דומה הייתה בתוקף גם עד 2015). המדינה גובלת באתיופיה במזרח, בקניה, אוגנדה והרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בדרום, ב במערב ובסודאן בצפון.

אזור אביי נמצא בשליטה משותפת של דרום סודאן וסודאן. אזור קפיה קינגי נמצר במחלוקת בין המדינות. משולש אילמי נמצא במחלוקת עם קניה

## מדינות בתקופת 2011–2015 והחל משנת 2020

בין השנים 2011 ל-2015, דרום סודאן הייתה מחולקת ל-10 מדינות. הן אוגדו בשלושה חבלי ארץ היסטוריים:

באקווטוריה (=המשוונית), שהיא החבל הדרומי ביותר, שלוש מדינות: אקווטוריה התיכונה, אקווטוריה המערבית ואקווטוריה המזרחית.

בבחר אל-ע'זאל שבצפון מערב ארבע מדינות: צפון בחר אל-ע'זאל, מערב בחר אל-ע'זאל, מדינת האגמים וואראפ.

ואילו בחבל הנילוס העליון הגדול שלוש מדינות: מדינת הנילוס העליון, ג'ונגליי, ומדינת האיחוד.

## קישורים חיצוניים

* נתוני אוכלוסין, 2010
* החלטה על חלוקה מנהלית של 2020
* [נתוני הערכת אוכלוסייה - 2017)

==הערות שוליים==





[קטגוריה:דרום סודאן: חלוקה מנהלית|*]
*
קטגוריה:חלוקת פדרציות וקונפדרציות למדינות
הרכבת בנווה צדק

"**הרכבת בנווה צדק**" או "**מעבר הרכבת ברחוב הרצל**", הוא ציור מאת הציירת הישראלית ציונה תג'ר.

הציור מתאר קטר של רכבת הנעה על פסי המסילה לאורך התווי של הרכבת בוואדי בנווה צדק. מסילת הרכבת יפו–ירושלים בתוואי זה הונחה בשלהי המאה ה-19. ברקע הציור מתואר גשר שלוש, הנחשב לגשר המודרני הראשון שהוקם בתל אביב-יפו. לצד תוואי המסילה ניתן להבחין בעמודי חשמל ובבתי העיר.

תג'ר בחרה להשתמש בנוסח מרוכך של סגנון הקוביזם. התיאור נסמך על צורות גאומטריות ועל מונוכרומטיות בצבע. עם זאת, ציורה של תג'ר משתמש בתיאור פרספקטיבי כדי להעצים את תחושת התנועה של הרכבת.
קטגוריה:ציונה תג'ר
קטגוריה:ציור ישראלי
קטגוריה:רכבת ישראל: היסטוריה
קטגוריה:ציור קוביסטי
קטגוריה:יפו
קטגוריה:ציורים משנות ה-1920
קטגוריה:תל אביב-יפו בתרבות ובאמנות
סקלי

**סקלי** (בהונגרית: **Székely**) הוא שם משפחה יהודי. כשם הונגרי פירושו "ממוצא טרנסילבני" בגרסתו המרוקאית ישנם מספר פירושים.

קטגוריה:שמות משפחה
M36

**M36** (מ-**Messier 36**, או **NGC 1960**) הוא צביר פתוח בקבוצת הכוכבים עגלון הנמצא במרחק של כ-4,100 שנות אור ממערכת השמש ומכיל כ-60 כוכבים.

## היסטוריה
הצביר מופיע ברשימותיו של האסטרונום האיטלקי ג'ובאני בטיסטה אודיירנה משנת 1654, אך לא ידוע מתי צפה בו. בשנת 1749 הוא נצפה על ידי האסטרונום הצרפתי גיום לה ז'נטיל שלא ידע על גילויו המוקדם יותר וב-2 בספטמבר 1764 הוא נצפה על ידי שארל מסיה, שתיאר אותו בקטלוג מסיה כצביר כוכבים שקשה לזהות את כוכביו וציין גם שלא נצפתה בצביר ערפילית.

לצביר דרגת בהירות נראית 6.3 וניתן לאתרו באמצעות משקפת כ-1.8 מעלות ממזרח לכוכב φ בעגלון. כוכבי הצביר הבהירים ביותר הם מדרגת בהירות 9.0, כך שקשה להבחין בהם באמצעות משקפת ורק באמצעות טלסקופ חובבים ניתן להבחין שמדובר בצביר. במרחק של כ-2.3 מעלות מצפון-מערב ל-M36 נמצא הצביר M38 וכ-3.7 מעלות ממזרח-דרום-מזרח לו, נמצא הצביר M37.

## מאפייני הצביר
קוטרו של M36 הוא כ-14 שנות אור ומרחקו ממערכת השמש הוא כ-4,100 שנות אור כך שגודלו הזוויתי הוא כ-12 דקות קשת, כ-40% מקוטרו של הירח המלא. הצביר מכיל כ-60 כוכבים צעירים וחמים כך שגילו של הצביר מוערך בכ-25 מיליוני שנים בלבד ואין בו ענקים כלל. חלק מכוכבי הצביר סובבים על צירם במהירות רבה מאוד והם דומים במאפייניהם לכוכבי הפליאדות, רק שמרחקו של צביר הפליאדות הוא עשירית מהמרחק אל M36 ולכן נצפה כבהיר בהרבה.

## קישורים חיצוניים

* M36 בקטלוג מסיה באתר SEDS.
* 

36
קטגוריה:קבוצת הכוכבים עגלון
36
אמינות התקשורת

**אמינות התקשורת** היא ההסתברות לדעיכה בערוץ תקשורת אלחוטי כאשר ההספק הנקלט ירד מתחת לערך-סף כלשהו.
הנוסחה להסתברות היא:

Prob(P_r

כאשר שולי הרעש הם:

Fade Margin
=
\frac{\vec P}{P_{th}}


כאשר P_{th} הוא הספק הסף שמתחתיו המערכת לא תעבוד כשורה ו-\vec P היא פונקציית פילוג ההספק שניתן לרשום אותה גם כך: \vec P=\sigma^2 כאשר \sigma היא השונות.

נוסחה זו משמשת מהנדסי תקשורת לקבוע היכן צריך להציב אנטנות כדי שיהיה ניתן להעביר מידע עם סבירות נמוכה מאוד לטעויות כדי לאפשר למערכות לעבוד בצורה תקינה. הסיבות לדעיכות אינן ניתנות לשליטה ומתרחשות באופן סטוכסטי.

קטגוריה:הנדסת מערכות תקשורת
קטגוריה:תורת ההסתברות
M37

**M37** (מ-**Messier 37**, או **NGC 2099**) הוא צביר פתוח עשיר בקבוצת הכוכבים עגלון הנמצא במרחק של כ-4,400 שנות אור ממערכת השמש ומכיל מאות כוכבים.

## היסטוריה
הצביר מופיע ברשימותיו של האסטרונום האיטלקי ג'ובאני בטיסטה אודיירנה משנת 1654, אך לא ידוע מתי צפה בו. למרות שהצביר בהיר יותר מ-M36 ומ-M38 הסמוכים, הוא לא התגלה על ידי האסטרונום הצרפתי גיום לה ז'נטיל שצפה בשניים האחרים בשנת 1749. לעומת זאת ב-2 בספטמבר 1764 הוא נצפה על ידי שארל מסיה, שלא ידע על גילויו המוקדם יותר ותיאר אותו בקטלוג מסיה כצביר של כוכבים קטנים שמוקפים בערפילית.

לצביר דרגת בהירות נראית 6.2 וניתן לאתרו באמצעות משקפת כ-4 מעלות ממזרח לכוכב χ בעגלון. כוכבי הצביר הבהירים ביותר הם מדרגת בהירות 9.0, כך שקשה להבחין בהם באמצעות משקפת ורק באמצעות טלסקופ חובבים ניתן להבחין שמדובר בצביר. במרחק של כ-3.7 מעלות ממערב-צפון-מערב ל-M37 נמצא הצביר M36.

## מאפייני הצביר
גודלו הזוויתי הנצפה של M37 הוא כ-24 דקות קשת, כשלושה רבעים מקוטרו של הירח המלא ומרחקו ממערכת השמש לא ידוע בוודאות ונע בין 4,100 ל-4,700 שנות אור, כך שקוטרו של M37 הוא בין 20 ל-25 שנות אור. הצביר מכיל כ-150 כוכבים שבהירות נראיתם היא מדרגה מתחת ל-12.5 ובסך הכל כ-500 כוכבים. יש בצביר למעלה מ-10 ענקים וגילו של הצביר מוערך בלפחות 300 מיליוני שנים – המבוגר ביותר מבין שלושת הצבירים M37, M36 ו-M38.

## קישורים חיצוניים

* M37 בקטלוג מסיה באתר SEDS.
* 

37
קטגוריה:קבוצת הכוכבים עגלון
37
שולי הרעש (תקשורת)

בהנדסת מערכות תקשורת, למונח **שולי הרעש** יש את המשמעויות הבאות:

*צורת תכנון המאפשרת הגבר או רגישות מספיקים כדי להכיל דעיכות צפויות כדי להבטיח שאמינות התקשורת תישמר.

*הכמות שניתן להפחית מעוצמת אות בלי לגרום לנפילה מתחת לסף מסוים. לדוגמה: מערכת תקשורת לוויינית פועלת בשולי רעש של בין 25 ל-35 דציבלים.

את שולי הרעש נהוג לסמן באותיות **FM** וניתן לחשב על ידי הנוסחה: 
Fade Margin
=
\frac{\vec P}{P_{th}}


כאשר P_{th} הוא הספק הסף שמתחתיו המערכת לא תעבוד כשורה ו \vec P היא פונקציית פילוג ההספק שניתן לרשום אותה גם כך: \vec P=\sigma^2 כאשר \sigma היא השונות.

קטגוריה:הנדסת מערכות תקשורת
קטגוריה:סטטיסטיקה
מדלין קאן

**מדלין קאן **(באנגלית: **Madeline Kahn**; 29 בספטמבר 1942 – 3 בדצמבר 1999) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון יהודייה-אמריקאית זוכת פרס טוני. קאן הייתה מועמדת לארבעה פרסי גלובוס הזהב ולשני פרסי אוסקר על הופעותייה בסרטים "אוכפים לוהטים" ו"ירח של נייר".

## ביוגרפיה
נולדה בבוסטון בשם מדליין גייל וולפסון, לפאולה קאן ולברנרד וולפסון.
גדלה במשפחה יהודית מסורתית, הוריה התגרשו כשהייתה תינוקת ונישאו בשנית.
קאן למדה משחק בבית ספרה והופיעה במופעים מטעם בית הספר.
לאחר שסיימה תיכון התקבלה קאן ל"אוניברסיטת הופסטרה" שבלונג איילנד, שם למדה דרמה ומוזיקה, סיימה את לימודייה עם תואר בקלינאות תקשורת.

## קריירת משחק
### קולנוע וטלוויזיה
קאן הופיעה בסרט קולנועי לראשונה ב-1968 בקומדיה הקצרה "היונה". התפרסמה לראשונה בסרטיו של פיטר בוגדנוביץ' "מה נשמע, דוק?" עליו קיבלה מועמדות לפרס גלובוס הזהב לפריצת השנה ו"ירח של נייר", שם שיחקה חשפנית בשם טריקסי דלייט והועמדה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולפרס גלובוס הזהב בתפקיד משנה.
שיתפה פעולה עם מל ברוקס והופיעה בפרודיות שלו "אוכפים לוהטים" בתפקיד שהעניק לה מועמדות שנייה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר, "פרנקנשטיין הצעיר" בתור אליזבת ארוסתו של ד"ר פרנקנשטיין (ג'ין ויילדר), תפקיד עליו הועמדה לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה, "ההיסטוריה המטורפת של העולם" בתור הקיסרית הרומאית נימפהו ו"מתח גבוה".

הופיעה בנוסף בסרטו של ג'ין ויילדר "עלילות אחיו הפיקח של שרלוק הולמס" בתפקיד זמרת האופרה ג'ני היל, בקומדיית המסתורין "רמז מסתורי" ובדרמה הפוליטית של אוליבר סטון "ניקסון" בתור מרתה אשתו של ג'ון מיטצ'ל התובע הכללי של הנשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון (אנתוני הופקינס).
קאן דיבבה את העש הצועני בסרט האנימציה המוצלח "באג לייף" ושיחקה במשך שלוש עונות בקומדיית המצבים "קוסבי" בתור פאולין פוקס החברה של משפחת לוקאס.

### תיאטרון
הצלחתה של קאן על בימות ברודוויי התבטאה בשלוש מועמדויות לפרס הטוני על תפקידיה במחזות "נולד אתמול", "בום בום בום", "על המאה ה-20" וזכייה אחת בשנת 1993 על הופעתה במחזה "האחיות רוזנוויג" לצידה של ג'יין אלכסנדר.

## מותה
קאן אובחנה בתחילת 1999 כחולת סרטן השחלה, לאחר טיפול שעברה המשיכה לעבוד כרגיל בסדרה "קוסבי", אך לדאבונה המחלה החמירה וקאן נפטרה בתחילת דצמבר כשהיא בת 57. לפני מותה הספיקה להינשא לחברה במשך מספר שנים, ג'ון האנסבורי.

## פילמוגרפיה נבחרת

### טלוויזיה
* חדשות ניו יורק (1995)
* קוסבי  (1996–2000)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת הופסטרה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הופסטרה
קטגוריה:בוסטון: אישים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס טוני: שחקניות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:זוכי פרס אמי לבידור בשעות היום: הופעה בתוכנית ילדים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:אישים זוכי פרס דרמה דסק
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1942
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1942
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1999
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1999
M38

**M38** (מ-**Messier 38**, או **NGC 1912**) הוא צביר פתוח בקבוצת הכוכבים עגלון הנמצא במרחק של כ-4,200 שנות אור ממערכת השמש ומכיל כ-70 כוכבים.

## היסטוריה
הצביר מופיע ברשימותיו של האסטרונום האיטלקי ג'ובאני בטיסטה אודיירנה משנת 1654, אך לא ידוע מתי צפה בו. בשנת 1749 הוא נצפה על ידי האסטרונום הצרפתי גיום לה ז'נטיל שלא ידע על גילויו המוקדם יותר וב-2 בספטמבר 1764 הוא נצפה על ידי שארל מסיה, שתיאר אותו בקטלוג מסיה כצביר של כוכבים קטנים וציין גם שלא נצפתה בצביר ערפילית.

לצביר דרגת בהירות נראית 7.4 וקשה לצפות בו באמצעות משקפת. מיקומו הוא כ-1.75 מעלות מדרום-דרום-מזרח לכוכב σ בעגלון. כוכב הצביר הבהיר ביותר הוא ענק צהוב מדרגת בהירות 8.0, שניתן לראות בקלות באמצעות משקפת, אך רק באמצעות טלסקופ חובבים ניתן להבחין שמדובר בצביר. במרחק של כ-2.3 מעלות מדרום מזרח ל-M38 נמצא הצביר M36.

## מאפייני הצביר
קוטרו של M38 הוא כ-25 שנות אור ומרחקו ממערכת השמש הוא כ-4,200 שנות אור כך שגודלו הזוויתי הוא כ-21 דקות קשת, כשני שלישים מקוטרו של הירח המלא. הצביר מכיל כ-70 כוכבים בדרגות התפתחות שונות, כך שגילו של הצביר מוערך בכ-200 מיליוני שנים והוא כולל גם ענקים. כוכביו הבהירים של הצביר יוצרים מעין צורת ח'.

## ראו גם
* M37

## קישורים חיצוניים

* M38 בקטלוג מסיה באתר SEDS.
* 

38
קטגוריה:קבוצת הכוכבים עגלון
38
ז'וזף ליוביל

**ז'וזף ליוביל** (בצרפתית: **Joseph Liouville**; 24 במרץ 1809 – 8 בספטמבר 1882) היה מתמטיקאי צרפתי שתרם רבות במגוון תחומים במתמטיקה כולל אנליזה מרוכבת, תורת המספרים וגאומטריה דיפרנציאלית וגם לפיזיקה ולאסטרונומיה.

## ביוגרפיה
אביו של ליוביל שירת כקצין בצבאו של נפוליאון. את נעוריו בילה בעיר טול שבחבל לורן.

ב-1827 סיים ליוביל את לימודיו באקול פוליטקניק וב-1838 מונה לפרופסור במוסד. ב-1850 מונה לפרופסור למתמטיקה בקולז' דה פראנס וב-1857 מונה לפרופסור למכניקה בפקולטה למדעים של המוסד.

ב-1836 ייסד ליוביל את כתב העת האקדמי למתמטיקה *Journal de Mathématiques Pures et Appliquées* ("כתב עת למתמטיקה עיונית ושימושית") שפועל עד היום. ליוביל היה הראשון שהבין את החשיבות של תגליותיו של אווריסט גלואה ובשנת 1843 השקיע מספר חודשים בבחינת כתביו והבנת רעיונותיו ומילא חורים בהוכחותיו. ב-1846 פרסם בכתב העת שלו את ממצאיו של גלואה על פתרון משוואות באמצעות רדיקלים וחשף לעולם את תורת גלואה.

ליוביל פיתח קריירה פוליטית קצרה. הוא היה חבר באספה המכוננת של הרפובליקה הצרפתית השנייה ב-1848, אך פרש מפוליטיקה לאחר הפסד בבחירות ב-1849.

ב-1851 נבחר כחבר זר באקדמיה המלכותית השוודית למדעים. על שמו נקרא מכתש ליוביל בירח.

## עבודתו המתמטית
תרומתו המוכרת ביותר של ליוביל לאנליזה היא הוכחת גרסה מוקדמת של משפט ליוביל באנליזה מרוכבת, תוצאה בסיסית בתחום.

ליוביל היה הראשון שהוכיח את קיומם של מספרים טרנסצנדנטיים בכך שהוכיח את משפט ליוביל לקירובים דיופנטיים שממנו עולה שמספרי ליוביל הם טרנסצנדנטיים. למשפט חשיבות באנליזה דיופנטית בשל החסם שהוא קובע על הסדר של קירוב דיופנטי של מספר אלגברי.

ליוביל השתמש בכלים אלגבריים (במה שידוע כיום כאלגברה דיפרנציאלית) כדי להוכיח לראשונה שקיימות פונקציות אלמנטריות שהפונקציה הקדומה שלהן אינה אלמנטרית. בפרט הוא הראה שפונקציית השגיאה אינה אלמנטרית. תוצאתו הבסיסית בתחום ידועה גם היא בשם משפט ליוביל.

יחד עם שארל שטורם פיתח את תורת שטורם-ליוביל שהיא כלי מקובל בפתרון משוואות דיפרנציאליות חלקיות כגון משוואת החום.

בגאומטריה דיפרנציאלית הגיע לתוצאות חשובות בחקר העתקות קונפורמיות.

בסך הכול כתב כ-400 מאמרים, מתוכם כ-200 עסקו בתורת המספרים, רבים מהם על הדדיות ריבועית.

## ראו גם
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:בוגרי אקול פוליטקניק
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:מתמטיקאים צרפתים
קטגוריה:סגל קולז' דה פראנס
קטגוריה:פיזיקאים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1809
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1882
דעיכות מסוג ריילי

בהנדסת מערכות תקשורת, **דעיכות מסוג ריילי** (באנגלית: **Rayleigh fading**) הוא מודל סטטיסטי המתאר התפשטות של גל אלקטרומגנטי של מכשיר אלחוטי. מודל זה נקרא על-שם הפיזיקאי האנגלי לורד ג'ון ויליאם סטראט ריילי. מודל דומה הוא דעיכות מסוג רייס. ההנחה בדעיכה מסוג ריילי היא שמשרעת האות שעבר בערוץ התקשורת תסבול מניחותים ומדעיכות אקראיים.
ניתן להשתמש במודל של ריילי לדעיכות באופן האפקטיבי ביותר כאשר אין קו ראות ישיר בין המשדר למקלט.

פילוג משרעת הקליטה:

f_{A(t)}(A)
=
\frac{A}{\sigma^2}

\frac{}{}
*
e^{\frac{A^2+A_0^2}{2\sigma^2}}
*

I_0

\frac{(A*A_0)}{\sigma^2}



כאשר:
*\sigma היא השונות של המשתנה המקרי של פונקציית פילוג ההספק.
*A היא משרעת הקליטה.
*I_0 הוא מקדם של פונקציית בסל.

קטגוריה:התפשטות גלי רדיו
קטגוריה:תורת ההסתברות
קבוצת הארמיות ה-12

**קבוצת הארמיות ה-12** הייתה קבוצת ארמיות של כוחות בעלות הברית, אשר פעלה במערב אירופה במלחמת העולם השנייה ונחשבת ליחידה הצבאית הגדולה ביותר אי פעם של צבא ארצות הברית.

מפקדת קבוצת הארמיות הוקמה בלונדון ב-14 ביולי 1944, חמישה שבועות לאחר הפלישה לנורמנדי. כמפקדה התמנה גנרל עומר בראדלי, ששימש עד אז כמפקד הארמייה האמריקנית הראשונה. הוא עמד בראשה עד לפירוקה.

לאחר הפריצה מנורמנדי בראשית אוגוסט 1944 הוכפפו לקבוצת הארמיות ה-12 הכוחות האמריקניים בצרפת, אשר פעלו עד אז תחת פיקודה של קבוצת הארמיות ה-21. היא ניצבה בגזרה המרכזית של חזית בעלות הברית במערב אירופה. משמאלה (מצפונה) פעלה קבוצת הארמיות ה-21 (שבפיקודה פעלו כוחות בריטים וקנדיים). מימינה (מדרומה) התייצבה קבוצת הארמיות השישית, שהוקמה לקראת פלישת בעלות הברית לדרום צרפת ב-15 באוגוסט 1944 (מבצע דרגון) (בפיקודה פעלו כוחות אמריקניים וצרפתים). מפקדי קבוצות הארמיות ה-21 והשישית היו הגנרלים ברנרד לו מונטגומרי הבריטי וג'ייקוב דיוורס האמריקני (בהתאמה).

תחת פיקוד קבוצת הארמיות ה-12 פעלו מרבית הכוחות האמריקניים שנשלחו לחזית הלחימה במערב אירופה. היא פעלה בצרפת, בלגיה, לוקסמבורג, הולנד, גרמניה, אוסטריה וצ'כוסלובקיה, וכוחותיה לחמו בקרב הארדנים בסוף 1944. בעת התקדמות כוחות בעלות הברית לתוך גרמניה ב-1945 פעלו במסגרתה ארבע ארמיות אמריקניות – הארמייה האמריקנית הראשונה, הארמייה האמריקנית השלישית, הארמייה האמריקנית התשיעית והארמייה האמריקנית ה-15, וביום הניצחון באירופה עמדו תחת פיקודה 1.3 מיליון חיילים. ככזו, היא הייתה היחידה הצבאית הגדולה ביותר אי פעם של צבא ארצות הברית.

לאחר סיום מלחמת העולם השנייה פורקה קבוצת הארמיות ה-12.

12
קטגוריה:זירת מערב אירופה במלחמת העולם השנייה
1Time

**ואן טיים** (באנגלית: **1Time**) הייתה חברת תעופה זולה דרום אפריקאית.
בסיסה הראשי של החברה שכן בנמל התעופה הבינלאומי או.אר טאמבו ביוהנסבורג. לחברה היו בסיסי תעופה משניים בנמל התעופה הבינלאומי קייפטאון, נמל התעופה איסט לונדון הנמצא באזור הכף המזרחי ונמל התעופה הבינלאומי קינג ש'חה בדרבן. על פי אתר החברה, החברה נבחרה לחברת התעופה הזולה הטובה ביותר באפריקה 3 שנים ברציפות.
סיסמאת החברה הייתה: More Nice Less Price.

## היסטוריה

החברה נוסדה בשנת 2003 על ידי חברת האם 1time Holdings.
החברה החלה למכור כרטיסים בינואר 2004 והחלה הפעלת קו נוסעים ראשון ב-25 בפברואר 2004. החברה הפעילה 3 טיסות יומיות בין נמל התעופה הבינלאומי או.אר טאמבו ביוהנסבורג לבין נמל התעופה הבינלאומי קייפטאון שבקייפטאון.

בנובמבר 2012 חברת התעופה פשטה רגל והפסיקה את פעילותה. למרות היוזמות השונות, כולל יוזמות המפרק, הפעילות נותרה מושעית.

## יעדי החברה
החברה הפעילה טיסות פנים ברחבי דרום אפריקה כמו כן, החברה הפעילה טיסות לנמל התעופה ליוינגסטון בזמביה, לנמל התעופה הבינלאומי מפוטו במוזמביק, ולנמל התעופה הבינלאומי זנזיבר בטנזניה.

קובץ:Untitled535.jpg

## צי המטוסים



גילם הממוצע של צי המטוסים עמד על 24.5 שנים.

## קישורים חיצוניים

*מדיה וקבצים בנושא 1Time באתר Airliners.net
*אתר החברה 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות תעופה שנסגרו
קטגוריה:חברות לטיסות חסך
קטגוריה:חברות דרום אפריקאיות
קטגוריה:דרום אפריקה: תעופה
סאלי קלרמן

שמאל|ממוזער|250px|סאלי קלרמן, 1979
**סאלי קלייר קלרמן** (באנגלית: **Sally Claire Kellerman**; 2 ביוני 1937 – 24 בפברואר 2022) הייתה שחקנית קולנוע וזמרת אמריקאית, מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ופרס גלובוס הזהב לשנת 1970 על הופעתה בסרט "מ.א.ש".

## ביוגרפיה
קלרמן נולדה בלונג ביץ' לאידית' ביין ולג'ון הלם קלרמן.
למדה ב"מכללת לוס אנג'לס סיטי" ולאחר מכן בבית ספר למשחק "אולפן השחקנים" שבמנהטן.
בשנת 1970 התחתנה עם הבמאי ריק אדלשטיין והתגרשה ממנו לאחר חמש שנים, בעלה השני היה המפיק ג'ונתן קראן ממנו נפרדה, אך הם לא התגרשו.

קלרמן נפטרה ב-24 בפברואר 2022 בבית דיור מוגן בשכונת וודלנד הילס  שבלוס אנג'לס, מסיבוכים של מחלת השיטיון.

## קריירה
### מוזיקלית
בגיל 18 חתמה קלרמן חוזה עם חברת התקליטים "ורב רקורדס".
את אלבום הבכורה שלה "Rolling With the Feelin" הוציאה קלרמן בשנת 1969 באדיבות חברת התקליטים "Decca Records".
תרמה את קולה למספר פסקולים ושחררה את אלבומה השני "Sally" בשנת 2009.

### משחק
קלרמן פרצה כשחקנית בשנת 1970 בקומדיה הצבאית של רוברט אלטמן "מ.א.ש", בה שיחקה בתפקיד מייג'ור מרגרט הוליהאן מפקדת האחיות בבית החולים השדה הצבאי במהלך מלחמת קוריאה.
על הופעתה הועמדה קלרמן פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ופרס גלובוס הזהב.
באותה שנה שיחקה בקומדיה נוספת של אלטמן "ברוסטר מקלאוד".

התפרסמה בנוסף בקומדיה הרומנטית "ניצני אהבה" בתפקיד קיי אמה המיליונרית של לורן קינג (דיאן ליין) ובקומדיית הנעורים "חזרה ללימודים" בתור המורה לאנגלית ד"ר דיאן טרנר.
ב-1994 השתתפה בסרטה השלישי עבור רוברט אלטמן "משהו ללבוש".

מחוץ לקולנוע התפרסמה קלרמן בפיילוט השני של הסדרה "מסע בין כוכבים", "במקום בו אף אדם לא היה מקודם" ובמיני סדרה "יובל המאה".

בשנת 2010 שיחקה כדמות אורח בסדרת הנוער המצליחה "90210" בתור כוכבת הוליוודית לשעבר אשר חולה במחלת אלצהיימר.

## פילמוגרפיה נבחרת
### קולנוע
*החונק מבוסטון (1968)
*מ.א.ש (1970)
*ברוסטר מקלאוד (1970)
*איך לחטוף גבר (1975)
*אוטובוס גדול (1976)
*ניצני אהבה (1980)
*סיפור חיים (1986)
*חזרה ללימודים (1986)
*מישהו לאהוב (1987)
*הכל הוגן (1989)
*דופלגנגר (1993)
*משהו ללבוש (1994)
*זו המסיבה שלי (1996)
*בתולה אמריקאית (2000)
*בית פתוח (2004)
*Underwater Upside Down (TBA)

### טלוויזיה
*מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית (1966) – דר' אליזבת דהנר, בפרק "במקום שבו איש טרם צעד"
*הוואי חמש-אפס (1969) – אלינור קלקואה, בפרק "הקהונה הגדול"
*ללא פיקוח (2012) – דיבוב / סדרת טלוויזיה
*מרון (2014)

## דיסקוגרפיה

### אלבומי אולפן
* 1969 - "Roll With The Feelin"
* 2009 - "Sally"

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1937
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1937
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
המנון בהוטן

**ממלכת דרקון הרעם** הוא ההמנון הלאומי של בהוטן, קרוי דרוק צנדהן בשפת המקור.
בעשורים הראשונים לעצמאותה של בהוטן לא היה למדינה המנון לאומי. בשנת 1953 ביקור ממלכתי מתכונן של ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו עורר את הצורך באימוצו של המנון לאומי. מילות ההמנון נכתבו על ידי גיאלדון תינלי, והוא הולחן על ידי אקו טונגמי.

ההמנון המקורי התבסס על מלודיה עממית בהוטנית אך שונה פעמיים מאז, גם מילות ההמנון קוצרו מ-12 שורות ל-6.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בהוטן: סמלים לאומיים
בהוטן, המנון
מישל מונאהן

ממוזער|250px|מונאהן, 2011
**מישל לין וייט מונאהן** (באנגלית: **Michelle Lynn Monaghan**; נולדה ב-23 במרץ 1976) היא שחקנית אמריקאית. ידועה בעיקר ממשחקה בשלושה מסרטי "משימה בלתי אפשרית", וכמו כן בסרטים "קיס קיס בנג בנג", "נראתה לאחרונה", "ארוס עליה", "אשת החלומות", "לכודים ברשת" ו"קוד מקור".

## ביוגרפיה
מונאהן נולדה בעיר ווינתרוף שבאיווה, לשרון (האמל), שניהלה מעון בבית המשפחה, ולרוברט מונאהן, עובד מפעל וחקלאי. היא אחות קטנה לבוב ולג'ון. הוריה אימצו לביתם שנים-עשר ילדים במשך תקופה של 12 שנים.

היא סיימה את לימודי התיכון ב-1994, לאחר שהייתה "נשיאת הכיתה", והשתתפה בכמה הצגות בית-ספריות. לאחר לימודיה בתיכון היא עברה לשיקגו על-מנת ללמוד שם עיתונאות בקולומביה קולג' שיקגו. במקביל ללימודיה התפרנסה כדוגמנית, ועבדה בארצות הברית, במילאנו, בסינגפור, בטוקיו ובהונג קונג. לפני הסמסטר האחרון שלה, פרשה מהלימודים ועזבה לניו יורק כדי לפתח קריירת משחק.

## קריירה
התפקידים הבולטים הראשונים של מונאהן, אף כי היו קטנים, היו בפרקים בודדים בסדרות "אמריקאים צעירים" ו"חוק וסדר: מדור מיוחד". הפריצה הקולנועית שלה הייתה בשנת 2001, עם תפקיד קטן בסרט "הבושם". לאחר מכן ביצעה תפקיד קטן נוסף בסרט "בוגדת".

מונאהן פרצה לתודעה הציבורית בשנת 2002, כשהחלה לככב בסדרת הטלוויזיה "בוסטון פאבליק" בתפקיד קימברלי וודס. בשנת 2003 היא הופיעה בסרט "הכל עובר במשפחה". בשנת 2005 שיחקה בסרטים "היפוך החורף" ו"קיס קיס בנג בנג. הסצנות בהן הופיעה בסרטים "קונסטנטין" ו"סוריאנה" נחתכו מהעריכה הסופית, אך קלטת האודישן שלה ל"קונסטנטין" זיכתה אותה באודישן לסרט "משימה בלתי אפשרית 3", והיא קיבלה את התפקיד. בסרט היא מופיעה לצד טום קרוז.

בשנת 2007 כיכבה מונאהן בסרט "אשת החלומות" כמירנדה. בנוסף כיכבה בסרט "נראתה לאחרונה", וקיבלה ביקורות מצוינות על הופעתה בתור הדמות הראשית, אנג'י ג'נרו, ועל משחקה.

בשנת 2008 שיחקה מונאהן את האנה בסרט "ארוס עליה" לצד פטריק דמפסי, וכיכבה בסרט המותחן "לכודים ברשת" לצד שיה לה-באף.

בשנת 2014 כיכבה בתור מגי הארט בעונה הראשונה של סדרת הפשע האנתולוגית "בלש אמיתי" ברשת HBO; תפקידה אשר הקנה לה מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר ומועמדות לפרס סטלייט.

ב-2017 כיכבה לצד ג'יימי פוקס בסרט הפשע "מצוד לילי". באותה שנה שיחקה בסרט הדרמה "הגיבורים של בוסטון".

בשנת 2020 כיכבה בתור סוכנת ה-CIA אווה גלר בסדרת הדרמה והמתח "איש הניסים"; הסדרה עלתה לשירות הזרמת המדיה של נטפליקס ב-1 בינואר 2020 והיא בוטלה לאחר עונה אחת. מאוחר יותר באותה השנה, שיחקה מונהאן בתור הלן שכנר בסרט האימה העל-טבעי "הכישוף: הדור הבא" אשר מהווה סרט המשך עצמאי לסרט "הכישוף" משנת 1996.

בשנת 2021 שיחקה במותחן הפסיכולוגי "אויב בדלת"  לצד קייסי אפלק אשר גילם את בעלה.

בשנת 2022 הופיעה בסדרת הדרמה של נטפליקס הדהודים בתפקיד אחיות תאומות המחליפות זהות ביניהן אחת לשנה ביום הולדתן.

## חיים אישיים
מונאהן פגשה את הגרפיקאי האוסטרלי פיטר וייט במסיבה בשנת 2000. הם נישאו באוגוסט 2005 בטקס שנערך בעיירה פורט דאגלס, קווינסלנד. כיום מתגוררים בניו יורק. לשניים שני ילדים בת (2008) ובן (2013).

## פילמוגרפיה חלקית
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

*  

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא אירי
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא גרמני
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1976
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1976
כוחות היבשה של הוורמאכט

**כוחות היבשה של הצבא הגרמני** (בגרמנית: **Heer**) הוקמו על ידי אדולף היטלר במאי 1935 כחלק מהצבא הגרמני המחודש (הוורמאכט). בנוסף לזרוע היבשה כלל הוורמאכט שתי זרועות נוספות – חיל האוויר (הלופטוואפה) והצי (הקריגסמרינה). בראש ה-Heer עמדה המפקדה העליונה של כוחות היבשה, ה־OKH (ראשי תיבות בגרמנית של "Oberkommando Des Heeres"), שהייתה כפופה למפקדה העליונה של הוורמאכט, ה-OKW. אף שבתאוריה המפקדות של שלוש הזרועות של הצבא הגרמני היו כפופות ל-OKW, למעשה הן פעלו באופן עצמאי. היטלר, שלא בטח בנאמנות של ראשי הצבא הגרמני, לקח על עצמו את הפיקוד העליון על צבא היבשה בדצמבר 1941, תוך ניצול כישלון הצבא הגרמני בקרב מוסקבה והמצב המסוכן שנוצר בעקבות מתקפת הנגד הסובייטית באזור מוסקבה, ושמר בידיו את הפיקוד על ה-OKH עד לתום המלחמה.

עם הקמתו כלל צבא היבשה הגרמני 21 דיוויזיות שאורגנו במסגרת 3 ארמיות, אך במהלך השנים הבאות, ובעיקר לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה, הוא התרחב עד שכלל מאות דיוויזיות ועשרות ארמיות. בשנים 1939–1945 גויסו לצבא היבשה כ-13 מיליון איש, מתוכם כ-1.6 מיליון נהרגו ולמעלה מ-4 מיליון נפצעו.

לאחר תבוסת גרמניה הנאצית במלחמה החליטו בעלות הברית ב-20 באוגוסט 1946 להורות על פירוק הוורמאכט הגרמני באופן רשמי, וזה היה גם סופה של זרוע היבשה עד להקמת הבונדסוור בשנת 1956.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ורמאכט