ברירה משבשת

ממוזער| תרשימים אלו מתארים את סוגי הברירה הגנטית השונים. בכל גרף, משתנה ציר ה-x הוא סוג התכונה הפנוטיפית והמשתנה בציר ה-y הוא כמות האורגניזמים. קבוצה A היא האוכלוסייה המקורית וקבוצה B היא האוכלוסייה לאחר הבחירה. גרף 1 מציג בחירה כיוונית, שבה מועדף פנוטיפ קיצוני יחיד. גרף 2 מתאר בחירה מייצבת, כאשר הפנוטיפ הביניים מועדף על פני התכונות הקיצוניות. גרף 3 מציג בחירה משבשת, שבה הפנוטיפים הקיצוניים מועדפים על פני הביניים.

בביולוגיה אבולוציונית, **ברירה משבשת**, הנקראת גם **ברירה מגוונת**, הוא כינוי למצב בגנטיקה של אוכלוסיות בו ערכים קיצוניים לתכונה מועדפים על פני ערכי ביניים. במקרה זה, השונות של התכונה גדלה, האוכלוסייה מחולקת לשתי קבוצות נפרדות, ויותר פרטים יימצאו קרוב יותר לשני קצוות עקומת ההתפלגות.

## סקירה כללית
הברירה הטבעית ידועה כאחד התהליכים הביולוגיים החשובים ביותר המניעים את האבולוציה. ישנן וריאציות רבות של תכונות, וחלקן גורמות להצלחה רבייה גדולה או פחותה של הפרט. השפעת הברירה היא לקדם אללים מסוימים, תכונות ואינדיבידואלים שיש להם סיכוי גבוה יותר לשרוד ולהתרבות בסביבה הספציפית שלהם. מכיוון שלסביבה יש כושר נשיאה, מוגבל, מופעלת ברירה על הפרטים, וגנים של צאצאים המתאימים ביותר לשרוד הופכים נפוצים יותר באוכלוסייה. ככל שהתכונה תהיה מועילה יותר כך היא תהפוך לנפוצה יותר באוכלוסייה. ברירה משבשת היא סוג ספציפי של ברירה טבעית המעדיפה ערכי קצה של תכונה מסוימת.

## דוגמה היפותטית
נניח שיש אוכלוסייה של ארנבים. צבע הארנבים נקבע על פי הגנוטיפ: פרווה שחורה, המיוצגת על ידי "B", ופרווה לבנה, המיוצגת על ידי "b". לארנב באוכלוסייה זו עם גנוטיפ של "BB" יהיה פנוטיפ של פרווה שחורה, לגנוטיפ של "Bb" תהיה פרווה אפורה (תצוגה של שחור ולבן כאחד), ולבעל גנוטיפ של "bb" תהיה פרווה לבנה.

אם אוכלוסיית ארנבות זו חיה בסביבה שיש בה אזורים של סלעים שחורים כמו גם אזורים של סלעים לבנים, הארנבים בעלי הפרווה השחורה היו מסוגלים להסתתר מפני טורפים בין הסלעים השחורים, והארנבים בעלי הפרווה לבנה בין הסלעים הלבנים. הארנבים בעלי הפרווה האפורה, לעומת זאת, יהיו בולטים בכל אזורי בית הגידול, ובשל כך ייטרפו יותר.

כתוצאה מלחץ סלקטיבי מסוג זה, אוכלוסיית הארנבים ההיפותטית תבחר בערכים קיצוניים של תכונת צבע הפרווה: לבן או שחור, אך לא אפור. זוהי דוגמה לחיסרון הטרוזיגוטי המוביל לבחירה משבשת.

## פיצול למינים
על פי ההשערה המקובלת, ברירה משבשת היא אחד הכוחות העיקריים המניעים להתפצלות מינים באוכלוסיות טבעיות.

ברירה משבשת עשויה להתבסס על תחרות בתוך אותו המין, אך לא בהכרח.

כאשר בחירה משבשת מבוססת על תחרות בתוך אותו מין, היא מקדמת את גיוון הנישות האקולוגיות ופולימורפיזם. היות שצורות פנוטיפיות שונות תופסות נישות שונות, ניתן לצפות שהפרדה כזו תפחית תחרות על משאבים. ברירה משבשת מתרחשת יותר באוכלוסיות בצפיפות גבוהה מאשר באוכלוסיות בצפיפות נמוכה מכיוון שהתחרות נוטה להיות אינטנסיבית יותר בתוך אוכלוסיות בצפיפות גבוהה יותר. התחרות המתקבלת מניעה פולימורפיזם לצורך ניצול נישות שונות על מנת להימנע מתחרות. אם לצורה פנוטיפית אחת אין צורך במשאבים המשמשים צורה אחרת, סביר להניח שאף אחד מהם לא יחווה לחץ להתחרות או לקיים אינטראקציה, ובכך לתמוך בהגברת ההבדל של שתי הצורות בתוך האוכלוסייה. לתיאוריה זו מעט תצפיות תומכות באוכלוסיות טבעיות, אך היא נראתה פעמים רבות במצבי ניסוי תוך שימוש באוכלוסיות קיימות, מה שמחזק את ההשערה שהתיאורי תתאים גם לנסיבות טבעיות.

כאשר אין תחרות בתוך המין, ברירה משבשת עדיין יכולה להוביל לההפרדת מינים באמצעות שמירה על פולימורפיזם (גיוון צורות באוכלוסייה). תחת העדפות הזדווגות שונות, הזדווגות מגוונת יכולה להתרחש, במיוחד אם התכונה נמצאת תחת ברירה אקולוגית וכתוצאה מכך יש לה השפעת לוואי על התנהגות הרבייה. לדוגמה, אם זן של פרפרים מפתח שני סוגים של דפוסי כנפיים החיוניים למטרות חיקוי בבית הגידול המועדף עליהם, אזי הזדווגות בין שני פרפרים בעלי דפוסי כנפיים שונים מובילה להטרוזיגוט לא חיובי. לכן, פרפרים נוטים להזדווג עם אחרים מאותה דפוס כנפיים כדי לקדם כושר מוגבר, ולבסוף לחסל את ההטרוזיגוט לחלוטין. קיום הטרוזיגוט לא חיובי זה יוצר לחץ למנגנון שגורם להעדפת הזדווגות אשר תוביל לאחר מכן לבידוד רבייה עקב ייצור מחסומים לאחר ההזדווגות.

## תוצאות אחרות
* פולימורפיזם
* דו-צורתיות זוויגית
* גמישות פנוטיפית

## חשיבות
לבחירה משבשת יש חשיבות מיוחדת בהיסטוריה של המחקר האבולוציוני, שכן היא מעורבת באחד מן הנושאים שנחקרו בראשית מחקר האבולוציה, פרושי דרוין בגלאפגוס. הוא הבחין כי מיני הפרושים היו דומים מספיק כדי להיות צאצאים ממין בודד. עם זאת, הם הפגינו שונות משבשת בגודל המקור. נראה כי וריאציה זו קשורה באופן אדפטיבי לגודל הזרעים הזמין באיים המתאימים (מקורים גדולים עבור זרעים גדולים, מקורים קטנים עבור זרעים קטנים). בעלי מקורים בינוניים התקשו לשלוף זרעים קטנים וגם לא היו קשוחים מספיק עבור הזרעים הגדולים יותר, ולכן לא שרדו.

למרות שברירה משבשת עשויה להוביל ליצירת מין, התהליך אינו מהיר או פשוט כמו סוגים אחרים של שינוי אבולוציוניים המאופיינים בהצטברות איטית ומתמשכת של שינויים לאורך תקופות זמן ארוכות, בעיקר בגלל שתוצאות הבחירה המשבשת פחות יציבות מתוצאות בחירה הכיוונית (המעדיפה קצה אחד בלבד של ספקטרום התכונות).

## ראו גם
* בְּרירה טבעית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביולוגיה אבולוציונית
קטגוריה:אבולוציה