איילת קלטר

**איילת קלטר** (נולדה בשנת 1958) היא דיאטנית קלינית, מטפלת, מרצה וסופרת ישראלית. עוסקת בטיפול, בהכשרה מקצועית ובכתיבה בנושאים של התנהגויות אכילה, תפיסת גוף ושיח חברתי סביב משקל. היא מייסדת ומנהלת את מרכז שפת האכילה, העוסק בטיפול ובהכשרת אנשי מקצוע בתחום.

## ביוגרפיה
קלטר נולדה בקיבוץ חולדה וגדלה בירושלים. בשנת 1976 התגייסה לצה"ל ושירתה בחיל האוויר.

#### השכלה והכשרה מקצועית
קלטר סיימה בשנת 1984 תואר ראשון בתזונה בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית בירושלים ברחובות, לאחר מכן למדה הנחיית קבוצות במכון תל"מ, והשלימה תואר שני ביוכימה ותזונה באוניברסיטה העברית בירושלים, בשילוב לימודים בית הספר לעבודה סוציאלית אוניברסיטת תל אביב.

בהמשך הכשרתה למדה טיפול זוגי ומשפחתי ופסיכותרפיה בגישות פסיכודינמיות, והשלימה לימודי השלמה למסלול דוקטורט בחוג לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. השתלמה בגישות טיפוליות שונות, ובהן טיפול חווייתי דינמי מואץ, התמקדות, טיפול ממוקד רגש, טיפול דיאלקטי התנהגותי, ACT וטיפול מוכוון טראומה. החל משנת 1998 קיימה נסיעות מקצועיות תכופות לארצות הברית, שבמהלכן השתתפה בעשרות סדנאות, כנסים וימי עיון. כיום היא לומדת במסלול דוקטורט בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה.

#### פעילות מקצועית
בין השנים 2001–2002 כיהנה קלטר כדוברת עמותת הדיאטנים בישראל עתיד, ובשנת 2003 שימשה יושבת־ראש העמותה. ניסיונה הקליני, שבמהלכו טיפלה באלפי מטופלים, הוביל אותה לבחינה מחודשת של גישתה המקצועית. אף שמטופלים רבים ירדו במשקל בטווח הקצר, אצל חלקם חלה עלייה חוזרת לאורך זמן. בעקבות זאת הרחיבה את תחום עיסוקה לעבודה המשלבת היבטים רגשיים והתנהגותיים בטיפול באכילה ובתפיסת הגוף. 

בשנת 2007 גיבשה קלטר במסגרת עבודה טיפולית המכונה "שפת האכילה", אשר התפתח בהמשך למסלול הכשרה מקצועי ולמסגרת טיפול בתחום התנהגויות האכילה, המתמקדת ביחסים עם אוכל וגוף. מקצוע המבנה בתוכו ראיה רב מערכתית של סוגיות אכילה, משקל וגוף ואינו מתמקד בירידת משקל כהצלחה טיפולית.

#### הוראה והכשרת אנשי מקצוע
בין השנים 2007–2010 הקימה וניהלה קלטר תוכנית לימודים דו־שנתית בשם „דיאלוג האכילה – משפת הדיאטה לשפת האכילה האינטואיטיבית”, שפעלה בחסות המרכז האוניברסיטאי אריאל ויועדה לאנשי מקצועות הבריאות והטיפול. בשנת 2015 יזמה באוניברסיטה העברית בירושלים את תוכנית הלימודים „טיפול בהתנהגויות אכילה ותפיסת הגוף”, אשר משנת 2021 פועלת במסגרת מרכז שילוב בשיתוף אוניברסיטת חיפה. בנוסף, לימדה קורסים לתואר שני בתזונה בפקולטה לחקלאות ברחובות שעסק בגישות חדשות להתמודדות עם השמנה.

#### פעילות ציבורית ותקשורתית
במסגרת פעילותה לקידום שינוי בגישות הטיפול בהשמנה ובהתנהגויות אכילה, הרבתה להופיע בכנסים בארץ ובעולם, לפרסם מאמרים בעיתונות ולהשתתף בדיונים מקצועיים. קלטר פרסמה מאמרים בעיתונות הישראלית בנושאים של אכילה, תפיסת גוף ומשקל, והשתתפה בתוכניות רדיו וטלוויזיה בישראל כיועצת מקצועית בתחומים אלו. בנוסף, ניהלה בלוג אישי באתר "הארץ", שעסק בסוגיות של אכילה, גוף ותרבות הדיאטות.

בשנת 2014 ייסדה את החל"צ "אדם ומלואו – הארגון הישראלי למניעת אפליה על רקע משקל". ארגון שפעל למניעת אפליה על רקע משקל בישראל. במסגרת פעילותה הציבורית, ובמסגרת העמותה "אדם ומלואו", הייתה קלטר מעורבת ביוזמות רגולטוריות ובדיונים בכנסת, בין היתר בוועדה לזכויות הילד ובוועדת הרווחה, בנושאים הקשורים לאפליה על רקע משקל. פעילות העמותה הסתיימה לאחר תקופת הקורונה.

קלטר הייתה יוזמת ויועצת מקצועית לסדרה הדוקומנטרית *„*שמנופוביה*”* ששודרה בערוץ 8, וכן הייתה מעורבת בתוכניות טלוויזיה נוספות שעסקו בסוגיות של אפליה על רקע משקל. בנוסף לפעילותה התקשורתית, קלטר מגישה פודקאסט העוסק בהתנהגויות אכילה, תפיסת גוף ויחסים עם אוכל.

## שפת הדיאטה
המונח „שפת הדיאטה” מתאר מערכת מושגים ונורמות חברתיות הממקד את השיח הציבורי והאישי בירידה במשקל, שליטה באכילה והגדרת מזונות כ„מותרים” או „אסורים”. שיח זה כולל אוצר מילים של הגבלה, שליטה ושיפוטיות, והוא בא לידי ביטוי באמירות יומיומיות הנוגעות למשקל, למראה הגוף ולהתנהלות סביב אוכל. מחקרים מבציעים על כך ששיח מסוג זה עשוי להיות קשור לדימוי גוף, לתחושת הערך העצמי וליחסים חברתיים, וכן לעיסוק מתמשך במשקל ובדיאטה. דוגמאות לשיח כזה: "אסור לי לאכול גלידה" "אני לא שווה כלום כי אכלתי את העוגה הזאת".

קלטר מציגה עמדה ביקורתית כלפי דיאטות הרזיה ומציינת כי סקירות ומחקרים בתחום מצאו כי אצל רבים מהאנשים ירידה במשקל בעקבות דיאטה אינה נשמרת לאורך זמן: רוב האנשים מעלים בחזרה את המשקל שאיבדו, ולעיתים אף מוסיפים משקל נוסף. לטענתה, לדבריה, דיאטות והגבלות תזונתיות עשויות להיות קשורות לעיסוק מוגבר באוכל, לתחושות אשמה סביב אכילה ולדפוסים של הגבלה ואכילת יתר. כמו כן, היא מדגישה כי מודל הדיאטה מתעלם מהשונות הטבעית בין אנשים במבנה ובמשקל הגוף, ועלול להוביל לדפוסי אכילה לא תקינים. מחקרים מצביעים על כך שירידה במשקל בעקבות דיאטה עשויה להיות מלווה במנגנונים ביולוגיים והתנהגותיים המגבירים רעב ומפחיתים את קצב חילוף החומרים, ובכך מקשים על שמירה על הירידה במשקל לאורך זמן.

## שפת האכילה
המונח „שפת האכילה” (Eating dialogue) מיוחס לעבודתה של איילת קלטר, אשר הציגה אותו לראשונה בפרסומיה ובהכשרות מקצועיות. המונח משמש לתיאור האופן שבו אוכל, אכילה, גוף ומשקל מתוארים ומקבלים משמעות בהקשרים חברתיים, תרבותיים ורגשיים. המונח מתייחס לשיח המתקיים במסגרות שונות, ובהן המשפחה, מערכת החינוך והטיפול. בספרות המקצועית נטען כי השיח סביב אוכל אינו מתמצה בהעברת מידע תזונתי בלבד, אלא כולל גם מסרים נורמטיביים וערכיים, אשר עשויים להיות קשורים לתפיסת הגוף,לדימוי העצמי, דפוסי האכילה והיחסים הבין־אישיים. המשגת המונח נשענת על ספרות בין־תחומית מתחומי הפסיכולוגיה, חקר המשפחה, הסוציולוגיה של הגוף וחקר הבריאות, המתארת אכילה פרקטיקה אנושית מורכבת הנוצרת מתוך שילוב של גורמים ביולוגיים, רגשיים, חברתיים ותרבותיים.

#### שימוש במונח שפת אכילה בישראל
בישראל משמש המונח „שפת האכילה” לתיאור דפוסי שיח סביב אוכל, גוף ומשקל, בעיקר בהקשרים טיפוליים, חינוכיים והוריים. השימוש בו הופיע במסגרת השיח המקצועי העוסק ביחסים עם אוכל, והוא מופיע בפרסומים מקצועיים, בתקשורת ובמסגרות הכשרה. לעיתים נקשר המונח גם לביקורת על גישות דיאטטיות מסוימות ולדיון בהשפעת השיח על תפיסת הגוף ודפוסי אכילה. בכתיבה העברית מיוחס השימוש במונח בעיקר לעבודתה של איילת קלטר, אשר הציגה אותו בפרסומיה ובהכשרות מקצועיות בתחומי ההורות והטיפול. בספרה לאכול, לגדול, לאהוב – שפת האכילה בין הורים לילדים, מתואר המונח ככלי לניתוח דפוסי תקשורת משפחתיים סביב אוכל.

#### מאפיינים של שפת האכילה
שפת האכילה כוללת ביטויים ופרקטיקות תקשורתיות יומיומיות העוסקות באוכל, אכילה, גוף ומשקל, כגון התייחסויות לרעב ולשובע, הערות על “אכילה נכונה”, מסרים על כמויות, איסורים ושליטה, וכן התיחסויות רגשיות כלפי גוף ומשקל של ילדים ומבוגרים. לפי מחקרים, שיח זה עשוי לשאת אופי תומך או אופי שיפוטי, בהתאם להקשר התרבותי, המשפחתי והרגשי שבו הוא מתקיים.

מחקרים מצביעים על קשר בין השיח המשפחתי סביב אוכל ומשקל לבין דפוסי אכילה, תפיסת הגוף והדימוי העצמי של ילדים ומתבגרים. נמצא קשר בין הערות ביקורתיות או ממוקדות־משקל לבין אי־שביעות רצון מהגוף ודפוסי אכילה לא־מסתגלים, לעומת גישות הוריות תומכות ולא־שיפוטיות נקשרו לוויסות אכילה אדפטיבי יותר.

#### שפת האכילה ביחסי הורים-ילדים
בהקשר ההורי, שפת האכילה מתייחסת לאופן שבו הורים מעבירים מסרים גלויים וסמויים בנוגע לאוכל, גוף ובריאות במסגרת יחסי הורה–ילד. מסרים אלה עשויים לשקף נורמות תרבותיות ביחס למשקל, לבריאות ולאחריות אישית, ולעיתים נבחנים כחלק מתהליכי העברה בין־דורית של עמדות ודפוסים הקשורים לאכילה ולתפיסת הגוף. 

בספרות המחקרית נבחן שיח זה באמצעות מונחים המתארים שיח ביקורתי או שלילי על גוף ומשקל , בהקשר ההורי (Parental fat talk), המשפחתי (Family weight talk) או בשיח ממוקד דיאטה וירידה במשקל (Diet talk). נמצא כי שיח משפחתי סביב משקל ואכילה עשוי להשפיע על עמדות, רגשות ודפוסי התנהגות הקשורים לאוכל ולגוף לאורך מעגל החיים, וכי אופיו הרגשי של השיח, תומך לעומת שיפוטי, מהווה גורם משמעותי בהשפעות אלו.

מחקרים מצאו כי שיח דיאטטי בעל אופי שיפוטי סביב אוכל ומשקל נקשר לרמות גבוהות יותר של מצוקה רגשית, בושה ואי־שביעות רצון מהגוף בקרב ילדים, וכן לקשיים באיכות הקשר בין הורים לילדיהם. מחקרים נוספים הצביעו על קשר בין שיח הורי העוסק במשקל ובצורת הגוף לבין תסמיני הפרעות אכילה, חרדה ודיכאון בקרב ילדים ומתבגרים. נוסף על כך, נמצא כי דפוסי תקשורת כאלה מועברים בין דורות, וכי עמדות הוריות ביחס למשקל נקשרו לפרקטיקות האכלה ולשיח המופנה כלפי ילדים.

## אכילה קשובה
קלטר מציגה את „שפת האכילה” ואת האכילה הקשובה  כגישה טיפולית העוסקת ביחסים עם אוכל, גוף ומשקל, ומבקרת את ההסתמכות על דיאטות הרזיה כדרך מרכזית להתמודדות עם משקל. הגישה מדגישה זיהוי רעב ושובע פנימיים, אכילה מתוך בחירה והנאה, והפחתת שיפוט ואשמה סביב אוכל. לדבריה, התהליך כולל שני מרכיבים מרכזיים: התבוננות בדפוסי האכילה ללא ביקורת וקבלת המציאות תוך הפחתת ההישענות על תפיסות דיאטה והרזיה. 

לפי קלטר, גישה זו מדגישה את השונות הטבעית בין אנשים, את ההקשבה לגוף ואת השאיפה ליציבות יחסית במשקל במקום מיקוד בשליטה חיצונית. קלטר מציעה לשלב עקרונות של ACT (Acceptance and Commitment Therapy). בטיפול בהתנהגויות אכילה ובהשמנה. 

במסגרת גישה זו נטען כי ניסיונות שליטה במשקל, ובייחוד באמצעות דיאטות, עשויים שלא לספק פתרון ארוך טווח ואף לתרום להמשך הקושי. גישה זו מבקרת את ההיצמדות לפרדיגמת הדיאטה ולשפת האכילה הנלווית לה, ומדגישה קבלה וקשיבות כלפי הגוף, האוכל והמשקל, במקום מיקוד בהרזיה. לטענתה, תהליך טיפולי המבוסס על קבלה עשוי לאפשר יציאה ממעגל הדיאטות, פיתוח אכילה אינטואיטיבית, שיפור מדדים בריאותיים וחיזוק הרווחה הנפשית. 

בהקשר רחב יותר, גישת  מתמקדת בשיפור הרגלי אכילה, פעילות גופנית ורווחה נפשית ללא מיקוד בירידה במשקל כמדד הצלחה מרכזי. סקירת מחקרים על גישה זאת מצאה כי התערבויות המבוססות עליה הניבו תוצאות דומות להתערבויות ממוקדות־משקל במדדים בריאותיים שונים, ובחלק מהמקרים נמצאה גם ירידה בנטייה לחוות רעב. 

## ספריה
* **כמה שוקל האושר – על אוכל גוף ונפש**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005 פורסם גם באנגלית: How Much Does Happiness Weigh On Food, Body and Spirit". ספר העוסק ביחסים בין אכילה, רגשות ודימוי גוף, ומציג היבטים פסיכולוגיים וחברתיים של התמודדות עם אכילה ומשקל. בביקורת שפורסמה על הספר צוין שהספר אינו כולל הנחיות דיאטה מסורתיות כגון תפריטים או טבלאות, אלא מציג גישה טיפולית המבוססת על ביקורת כלפי דיאטות הרזיה. הספר עוקב אחר סיפורה של אישה המתמודדת עם אכילה ומשקל, שבסופו אינו מגיע רזון אלא קבלה עצמית והפחתת העיסוק בהרזיה. בביקורת אחרת  צוין כי הספר עוסק בנושא חשוב ורלוונטי של תרבות הרזון והפרעות אכילה, וכי הוא ממלא חלל מסוים בספרות הישראלית בתחום. עם זאת, המבקרת טוענת כי השילוב בין ידע תיאורטי לסיפורי מקרה אינו מגובש דיו, וכי הספר אינו מספק ניתוח מעמיק או התקדמות משמעותית בדיון בנושא.
* **כולנו אנשים אמיתיים - דיאטה הכישלון המצליח ביותר בעידן המודרני**, רימונים הוצאה לאור, 2011 ספר העוסק ביחסים בין אכילה, גוף ומשקל ובביקורת על תרבות הדיאטות והשאיפה לירידה במשקל.
* **יורדים מהמשקל – מבט חדש על שפת האכילה**, הוצאת הדובדבן, 2015 פורסם גם באנלגית: Mindful Eating - Free Yourself from the Diet Language" ספר העוסק ביחסים בין אכילה, גוף ומשקל, ובוחן גישות להתמודדות עם השמנה מעבר למיקוד בירידה במשקל בלבד.
* **שמנים**, הוצאת אפיק, 2020 ספר הכולל עדויות אישיות של אנשים המתמודדים עם סטיגמה חברתית כלפי השמנה. הספר מבקש להאיר את חוויותיהם של אנשים החיים עם משקל גבוה ואת השפעת השיח החברתי סביב גוף ומשקל. בביקורת באתר הארץ נכתב שהספר מאפשר להבין את השפעת השמנופוביה על אנשים עם השמנה באמצעות עדויות אישיות. ביקורת נוספת שנכתבה מציינת: "קלטר מפרקת לגורמים את דיקטטורת המזון שרובינו מפעילים בביתנו. גם הורים שלא מתמודדים עם ענייני משקל אצל ילדיהם ילמדו ממנו מידע חשוב על הנזקים של ביקורת והתערבות יתר"
* **לאכול, לגדול, לאהוב,** ספר העוסק בתקשורת סביב אוכל במשפחה ובאופן שבו מסרים הוריים על אוכל, גוף ומשקל משפיעים על ילדים.2024

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* [[קובץ:Facebook_f_logo_(2019).svg|קישור=|טקסט=פייסבוק|16x16 פיקסלים] איילת קלטר שפת ההאכילה בפייסבוק]
* 
* 
* שפת האכילה - Eating dialouge באתר ויקיפרואה 
* 
* ראיון של רן בן-נון עם איילת קלטר על ספרה "שמנים" באתר Ynet   ינואר 2021 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תזונאיות ישראליות
קטגוריה:מחברות ספרי עיון ישראליות
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:תזונאים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1958
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958