סקשפהרוואר

ממוזער|300px|ארמון הבישופות
**סקשפהרוואר** (בהונגרית: **Székesfehérvár**, בגרמנית: **Stuhlweißenburg**, בלטינית: **Alba Regia Regina**) היא עיר בהונגריה, מעברו המערבי של נהר הדנובה באמצע הדרך בין בודפשט הבירה לאגם בלטון. היא משמשת גם כבירת מחוז פייר.

## היסטוריה
העיר הנוכחית נוסדה בשנת 972 על ידי גזה, שליט הונגריה על ארבעה איים שבלטו מתוך ביצות שהיו באזור. אחד מהאיים האלה הוא מרכז העיר כיום. הוא גם בנה מצודת אבן קטנה ובתוכה את ארמון השליט וכנסייה. סקשפהרוואר מוזכרת לראשונה במסמך של הארכידיוקסיה של וספרם בשנת 1009 בשמה הרומאי "אלבה רגיה" (Alba Regia).

אישטוון הראשון, מלך הונגריה העניק ליישוב תואר של עיר והפך אותה לעירם של מלכי הונגריה. הוא החל בבניית הבזיליקה המלכותית, שנבנתה בשנים 1003 – 1038. 43 מלכים הוכתרו בעיר עד שנת 1526 ו-15 מהם גם קבורים בעיר - האחרון שבהם נקבר ב-1540.

במאה ה-11 הייתה העיר תחנת מעבר חשובה של הצליינים בדרכם לארץ הקודש. ב-1222, אנדראש השני, מלך הונגריה, פרסם את בולת הזהב (Aranybulla) שבה הוגדרו זכויות האצילים וחובות המלכים. מסמך זה היה הבסיס לחוקה של הונגריה עד ל-1848.

בפלישה המונגולית להונגריה, הכובשים לא יכלו להתקרב לעיר עקב הפשרת שלגים פתאומית שגרמה לשיטפון בביצות שמסביב, והעיר ניצלה.

תקופת ימי הביניים הייתה תקופת פריחה לעיר – נבנו מבני ציבור, כנסיות ובתי ספר. בעלי מלאכה וסוחרים שהתיישבו בעיר הביאו לפריחה גם בחיי הכלכלה של העיר. במאה ה-14 נבנתה מסביב לעיר חומה.

העות'מאנים כבשו את העיר ב-1543 והעיר הייתה תחת שלטון האימפריה העות'מאנית במשך 145 שנה עד 1688, פרט ל-1601, בה היא נכבשה חזרה לתקופה קצרה. בתקופת השלטון העות'מאני היו תנאי החיים בעיר קשים ורבים מתושביה נטשו אותה. רבים מבניני העיר נהרסו, כולל הבזיליקה המלכותית וארמון המלך. העות'מאנים בנו מסגדים בעיר והיא נראתה כעיר מוסלמית.

מתחילת המאה ה-18 החלה פריחה מחודשת של העיר. האוכלוסייה בה הייתה מעורבת ובנוסף להונגרים ולסרבים שגרו בה, הגיעו אליה גרמנים רבים ומוראבים. ב-1703 קיבלה העיר בחזרה את התואר של עיר מלכותית חופשית אך תפקידי עיר הבירה – שאותם מילאה בימי הביניים – הועברו לפרסבורג ולווינה על ידי השליטים מבית הבסבורג. החל מאמצע המאה ה-18 החלה תנופת בנייה - הוקמו מבני ציבור אזרחיים ודתיים רבים ומפוארים.

אף על פי שחלק ניכר מאוכלוסיית העיר הייתה דוברת גרמנית במקורה, גברה עם הזמן ההשפעה ההונגרית ובמהפכת 1848 תמכו רוב התושבים במורדים. לאחר דיכוי המהפכה על ידי הקיסר פרנץ יוזף, חלה האטה בהתפתחות העיר והיא הפכה לעיר שדה קטנה היושבת בצילה של בודפשט שהתפתחה בצעדי ענק.
בין שתי מלחמות העולם, החלה שוב תנופת פיתוח עם הקמתם של מספר מפעלים גדולים בעיר. לאחר מלחמת העולם השנייה המשיכה מגמת התיעוש של העיר ואוכלוסיית העיר גדלה מכ-35,000 ב-1945 לכ-100,000 בסוף שנות ה-70.

## תולדות היהודים
כבר במאה ה-13 – בתקופת בלה הרביעי, מלך הונגריה – חיו יהודים בעיר. במאה ה-14 לקהילה היהודית במקום היה המעמד החשוב ביותר בממלכה ההונגרית וראשיה פעלו בענייני היהודים בכל הארץ עד לשנת 1406. במאות ה-16 וה-17 הקהילה המשיכה לפרוח כאשר ראשות הקהילה הייתה מורכבת בעיקר מיהודים עשירים שעזבו את בודה בתקופת ההכנות של צבא הקיסרות לקראת המצור של צבא האימפריה העות'מאנית. לאחר גירוש העות'מאנים מהעיר, עזבו אותה גם היהודים ובמשך תקופה ארוכה נאסר עליהם להתיישב בה.

הקיסר יוזף השני היה הראשון שהעניק רישיון ליהודי להתיישב בעיר כאשר ניתן ליהודי בשם חיים שטרן לפתוח מסעדה עבור הסוחרים היהודים שהגיעו לירידים. באספה הלאומית של 40–1839 יצא חוק המתיר התיישבות יהודים בערים המלכותיות החופשיות. בעקבות כך הגיעו כ-20 משפחות לעיר וב-1840 הוקמה קהילה יהודית שקיבלה הכרה רשמית ממועצת העיר. ב-1863 נוסדה קהילה אורתודוקסית נפרדת לאחר שחלק מחברי הקהילה לא ראו בעין יפה הכנסת שינויים בעלי אופי מודרני בסדרי הקהילה. שתי הקהילות – הנאולוגית הגדולה יותר והאורתודוקסית – בנו בתי כנסת ומוסדות חינוך נפרדים. ב-1880 מספר היהודים הגיע ל-2,689 נפשות, כ-10.5% מסך האוכלוסייה. ב-1941 מספר היהודים ירד ל-2,075, לאחר שרבים מהם עזבו לבודפשט הבירה. ברנאט גרוס היה בין הפעילים הבולטים בקהילה.

בתקופת מלחמת העולם השנייה, סקשפהרוואר הפכה למרכז תעבורה של עובדי כפייה. כ-12,000 יהודים מהעיר והסביבה הועסקו בעבודות כפייה בחוות שבסביבה ואחרים נשלחו לאוקראינה. במאי 1944 רוכזו כל היהודים בגטו ובאמצע יוני כ-3,000 יהודים מהעיר והסביבה נשלחו ברכבת לאושוויץ. עם סיום המלחמה, כ-250 ניצולים שחזרו לעיר הקימו מחדש את הקהילה.

## נתונים דמוגרפיים
### קבוצות אתניות
* הונגרים – 95.7%
* גרמנים – 0.8%
* צוענים – 0.5%
* אחרים, לא השיבו – 4.1%

### דתות
* קתולים – 54.4%
* קלויניסטים – 12.1%
* לותרנים – 1.9%
* אחרים – 1.2%
* אתאיסטים – 19.7%
* לא השיבו – 10.7%

### השינויים באוכלוסייה בשנים 1870 – 2012

Colors=
 id:lightgrey value:gray(0.9)
 id:darkgrey value:gray(0.8)
 id:sfondo value:rgb(1,1,1)
 id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize = width:650 height:400
PlotArea = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:110000
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:darkgrey increment:5000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
 bar:1870 text:1870
 bar:1880 text:1880
 bar:1890 text:1890
 bar:1900 text:1900
 bar:1910 text:1910
 bar:1920 text:1920
 bar:1930 text:1930
 bar:1941 text:1941
 bar:1949 text:1949
 bar:1960 text:1960
 bar:1970 text:1970
 bar:1980 text:1980
 bar:1990 text:1990
 bar:2001 text:2001
 bar:2012 text:2012

PlotData=
 color:barra width:22 align:left
 bar:1870 from: 0 till:23279
 bar:1880 from: 0 till:26559
 bar:1890 from: 0 till:28539
 bar:1900 from: 0 till:33196
 bar:1910 from: 0 till:37710
 bar:1920 from: 0 till:40352
 bar:1930 from: 0 till:41890
 bar:1941 from: 0 till:49103
 bar:1949 from: 0 till:42260
 bar:1960 from: 0 till:56978
 bar:1970 from: 0 till:79064
 bar:1980 from: 0 till:103571
 bar:1990 from: 0 till:108958
 bar:2001 from: 0 till:104769
 bar:2012 from: 0 till:101722
PlotData=
 bar:1870 at:23279 fontsize:XS text: 23,279 shift:(-11,5)
 bar:1880 at:26559 fontsize:XS text: 26,559 shift:(-13,5)
 bar:1890 at:28539 fontsize:XS text: 28,539 shift:(-13,5)
 bar:1900 at:33196 fontsize:XS text: 33,196 shift:(-13,5)
 bar:1910 at:37710 fontsize:XS text: 37,710 shift:(-13,5)
 bar:1920 at:40352 fontsize:XS text: 40,352 shift:(-13,5)
 bar:1930 at:41890 fontsize:XS text: 41,890 shift:(-13,5)
 bar:1941 at:49103 fontsize:XS text: 49,103 shift:(-13,5)
 bar:1949 at:42260 fontsize:XS text: 42,260 shift:(-13,5)
 bar:1960 at:56978 fontsize:XS text: 56,978 shift:(-13,5)
 bar:1970 at:79064 fontsize:XS text: 79,064 shift:(-13,5)
 bar:1980 at:103571 fontsize:XS text: 103,571 shift:(-14,5)
 bar:1990 at:108958 fontsize:XS text: 108,958 shift:(-14,5)
 bar:2001 at:104769 fontsize:XS text: 104,769 shift:(-14,5)
 bar:2012 at:101722 fontsize:XS text: 101,722 shift:(-14,5)

TextData=
 fontsize:M pos:(250,20)
 text:(2012 - 1870) ראוורהפשקס תייסולכוא


## ערים תאומות
ערים תאומות של סקשפהרוואר:

## ספורט
קבוצת הכדורגל **[[וידאוטון]] פצ**  מליגת העל ההונגרית, וקבוצת הכדורסל אלבה פהרוואר מליגת העל ההונגרית בכדורסל, מייצגות את העיר סקשפהרוואר.

## ילידי המקום
* '''יצחק יהודה''' ('''איגנאץ''') '''גולדציהר''' (1850 – 1921) היה יהודי-הונגרי מאבות תורת המזרחנות, מזכיר הקהילה היהודית של פשט, פרופסור באוניברסיטה. 
***[[קורנל לאנצוש]]** במקור **לוי** (1893  – 1974) היה מתמטיקאי ופיזיקאי הונגרי-יהודי.
***[[אלמר ודאס]]** במקור **מוריץ** **וייס** (1885 – 1970) היה גאולוג יהודי-הונגרי זוכה פרס קושוט פעמיים. חבר האקדמיה ההונגרית למדעים.
***[[ארנה ברטה]]** במקור **בראון** (1878 – בודפשט, 6 באוקטובר 1956) היה צייר וגרפיקאי יהודי-הונגרי.
***[[אוסקר פודור (רופא)|אוסקר פודור]]** במקור **פויכטמן** (1876 – 1934) היה רופא יהודי-הונגרי יועץ בריאות מלכותי ראשי שמונה על ידי העוצר האדמירל מיקלוש הורטי.
***[[מיקשה הוואש]]** במקור **הלר** (1861 – 1944) היה כלכלן פרופסור ב"אקדמיה ההונגרית למסחר" (אוניברסיטה) יהודי-הונגרי, שניספה בשואת יהודי הונגריה.
***[[ג'רג' הרנאדי]]** (במקור **הרץ**, 1899 – 1958)  היה משורר יהודי-הונגרי, סופר, עיתונאי, עורך עיתון, מתרגם ספרותי.
***[[בלה בושאני]]** (במקור **בוסקוביץ**, 1858 – 1919) היה דוקטור לרפואה, רופא ספא, בעל תואר "יועץ מלכותי" יהודי-הונגרי.
***[[בלה גמרי]]** (במקור **פליישמן** 1913 – 1974) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא אף אוזן גרון.

## לקריאה נוספת
* סצ'ני בפנקס הקהילות הונגריה עמוד 408–411
* סאקאש-פאהארואר (שטולווייסנבורג), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 296. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* לקסיקון יהודי הונגרי (Magyar Zidó Lexikon) בעריכת פטר אוּיוארי 1929, עמ' 834 
* מוזיאונים בסקשפהרוואר 
* '''זכור''' - ספר זיכרון לקהילות סקשפהרוור והסביבה, נערך על ידי ד"ר אליעזר אבן ובנימין רביד, באתר הספרייה הציבורית של ניו יורק
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:גטאות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה