open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פרוטוצרטופס

**פרוטוצרטופס** (שם מדעי: *Protoceratops*; משמעות השם: "פרצף מקורנן ראשון") הוא סוג של דינוזאור במשפחת הפרוטוצרטופסיים, מאבות הצרטופסיים הגדולים. הוא חי במדבר גובי שבמונגוליה וסין במשך הקרטיקון העליון לפני 75 עד 71 מיליון שנים.

## מאפיינים
מיני הפרוטוצרטופס היו דינוזאורים קטנים למדי, גודלם היה כגודל סוס פוני בערך: אורכם היה כ-1.8 מטר, גובהם בכתף 60 ס"מ ומשקלם פחות מ-180 ק"ג. ראשיהם היו מצופים בציפוי עצם כבד וצוואריהם עטו מניפה מעצם ובה שני חללים גדולים. פיהם היה דומה למקור והלסת עוגנה בבליטות עצמיות בתחתית המניפה. הגולגולת של הפרוטוצרטופס היא אב טיפוס לגולגולות של שאר הצרטופים למעט העובדה שלדינוזאור זה לא היו קרניים.

פליאונטולוגים גילו מאות מאובנים שלהם ושל ביציהם הלא מבוקעות, בשכבות קרטיקון במונגוליה. ממאובנים אלה אפשר ללמוד לא רק על חיי החברה של הדינוזאורים אלה גם על התפתחותם וגדילתם. מהמאובנים עולה שמדובר בדינוזאור צמחוני שחי בעדרים. 

הנקבות הטילו 18 ביצים בקן מעגלי. על הקן שמרו מספר אמהות, בזמן שהשאר עסקו בליקוט אוכל. מיני הפרוטוצרטופס היו הורים טובים ודאגו לצאצאיהם. אויביהם היו בעלי חיים הניזונים מביצים, לרבות יונקים קדומים ודינוזאורים טורפים. מאובן מפורסם מציג מלחמה פרהיסטורית בין פרוטוצרטופס לולוצירפטור שניסה להפיל אותו. השניים נקברו כנראה בסופת חול למותם.

באותם מקומות בהם נמצאו מאובני הפרוטוצרטופס נמצאו גם מאובני אובירפטור לצד ביצים. קיימת מחלוקת בין החוקרים האם הביצים היו שייכות לפרוטוצרטופס והאובירפטור נהג לשדוד אותם או שהביצים היו שייכות לאובירפטור בעצמו.

## בתרבות
*שלד של פרוטוצרטופס מופיע בסרט עולם היורה: נפילת הממלכה בגלריה של בנג'מין לוקווד. פרטים חיים לא נראו על המסך אך כנראה מצויים בתוך הפארק שנסגר.
*בסרטים "Tarbosaurus: The Mightiest Ever" ,"Tarbosaurus: Speckles The Tarbosaurus" ו-"Tarbosaurus: Journey to Fire Mountain" מופיע פרוטוצרטופס.
*הפרוטוצרטופס מופיע בסדרה כוכב הדינוזאורים בפרק הראשון, בו פרט אחד נאבק בולוצירפטור ושניהם נקברים בסופת חול, בהתבסס על המאובן "דינוזאורים נלחמים", המציג אותם קבורים יחד.
*הוא מופיע גם בסדרה נרדף בידי דינוזאורים של נייג'ל מארוון, שגם בו פרטי הפרווצרטופס נטרפים בידי ולוצירפטורים בעונת הקינון.
*הוא נראה בסדרה האמת על דינוזאורים רצחניים בפרק השני. כמו כן הוא נראה בפרק שלוש של הסדרה מהפכת הדינוזאורים, בו פרט צעיר ובוגר שומר עליו מולוצירפטורים במדבר גובי הקדום.
*הפרוטוצרטופס נראה בסדרות רכבת הדינוזאורים, פלאווורלד והדינוזאורים!.
*הוא נראה או מוזכר במשחקי המחשב: פארק היורה 3: בניית פארק, Jurassic World Evolution, "Jurassic World: Alive", Prehistoric Kingdom,

## גלריה

Protoceratops skeletal Inner Mongolia.jpg
Protoceratops fossil Bayan Mandahu.jpg
Protoceratops-Field Museum.jpg
Protoceratops skeletal in Inner Mongolia.jpg
Protoceratops BW.jpg
Tevadino.jpg|דגם פרוטוצרטופס בחצר מוזיאון הטבע בירושלים
Dinoszaurusz szoborkiállítás4.jpg|מודל של פרוטוצרטופס
Protoceratops hellenikorhinus holotype skull.jpg|גולגולת


## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1923
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם קינג גרגורי
קטגוריה:צרטופסים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באסיה
קטגוריה:סין: מאובנים
קטגוריה:מונגוליה: מאובנים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1923
גלימימוס

**גלימימוס** (שם מדעי: *Gallimimus*; משמעות השם: "מחקה תרנגולת") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת אורניתומימיים.

## מאפיינים
דינוזאור זה חי בתקופת הקרטיקון המאוחרת (מאסטריכט). אורכו המרבי של הגלימימוס מגיע לארבעה עד שישה מטרים, ומשקלו עשוי להגיע ל-440 קילוגרמים. הוא היה אחד האורניתומימיים הגדולים ביותר.

על הגלימימוס ידוע ממספר פרטים, החל מצעירים (גובה הירך היה חצי מטר) וכלה במבוגרים (גובה הירך היה שני מטרים). שאריות המאובן של דינוזאור זה התגלו בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 במדבר גובי שבמונגוליה על ידי החוקרת הלצ'קה אוסמולסקה.

הגלימימוס היה חסר שיניים ובעל ראש קטן אך רגליו היו ארוכות וסייעו לו לנוע במהירות כדי לברוח מטורפים. ככל הנראה היה הגלימימוס צמחוני או אוכל-כול ולא טורף.

## בתרבות
*הגלימימוסים מופיעים בכל סרטי "פארק היורה" (למעט "פארק היורה 3"), לרבות בעולם היורה: מחנה הקרטיקון, עולם היורה: תאוריית הכאוס ובתצוגת ה-IMAX של פרולוג עולם היורה: עולם חדש. הגלימימוסים נראים מהירים ודו-רגליים הנעים בלהקות ובורחים מטורפים, כגון הטירנוזאורוס, אך לעיתים גם נתפסו על ידו. גלימימוסים מופיעים גם במשחקי המחשב של הסדרה (כולל בJurassic World Evolution) ובמשחק "". במשחק המחשב "מלך הדינוזאורים" גם נראים גלימימוסים וגם במשחקי המחשב "Carnivores".

*בנוסף, נראים מספר גלימימוסים בסרטי "המסע לעמק החלומות" ובמשחק "ללכת עם דינוזאורים".

## גלריה

Gallimimus Steveoc86 (flipped).jpg
Human-gallimimus size comparison.png
Gallimimus 0495.JPG


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1972
קטגוריה:אורניתומימיים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באסיה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הלצ'קה אוסמולסקה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1972
קטגוריה:מונגוליה: מאובנים
קרכרודונטוזאורוס

**קרכרודונטוזאורוס** (שם מדעי: *Carcharodontosaurus*) הוא סוג של דינוזאור תרופוד טורף שחי בצפון אפריקה בתור הקרטיקון. פירושו המילולי של השם – "לטאת שן חדה", אך בפועל השם נובע משמו של סוג הכריש קרחה לבנה, ולכן יש לקרוא את שמו כ"לטאת כריש" או "לטאת שן-כריש". הקרכרודונטוזאורוס היה כנראה קרוב משפחה של הגיגאנוטוזאורוס והמפוזאורוס שחיו בדרום אמריקה והאקרוקנתוזאורוס שחי בצפון אמריקה - כולם השתייכו למשפחת הקרכרודונטוזאוריים .

לפי מחקרים אחרונים שבדקו את הפיזיולוגיה של משפחתו, ככל הנראה הקרכרודונטוזאורוס הגיע למהירויות של יותר מ-52 קמ״ש, מהיר מאוד ביחס למשקלו.
בזכות גודלו הרב היה  טורף על בשטחו ונהנה מטריטוריה רחבה. שיניו, דמויות שיני הכריש, היו נשקו העיקרי ונועדו לחתוך את בשר הטרף ולגרום לדימומים עמוקים. טרפו היה הדרוזאוריים כמו האורנוזאורוס וזאורופודים בינוניים וגדולים שהיו נפוצים באותה תקופה בצפון אפריקה.

## מינים
בסוג קרכרודונטוזאורוס התגלו 2 מינים:

* קרכרודונטוזאורוס סהרה (*Carcharodontosaurus saharicus*) - מין צפון אפריקני שמאובניו נתגלו במדבר סהרה במרוקו בשנת 1925. אורכו הוערך בין 12 ל- ומספר פלאונטולוגים העריכו את גודלו המרבי ב- אורך ו-10 טונות במשקל, גדול יותר מהטירנוזאורוס רקס ושווה גודל לגיגאנוטוזאורוס מאמריקה הדרומית. בשל גודלו היה חייב להחזיק בטריטוריה ענקית שככל הנראה היה נלחם עליה פעמים רבות בחייו בדינוזאורים אחרים שחיו באזור באותה תקופה כמו הרוגופס, הספינוזאורוס שהיה נדיר על האדמה בה שלט, וקרכרודונטוזאורים אחרים. כמו כן, סמוך למקווי המים היה עליו גם להיזהר מהסרקוסוכוס (דמוי-תנין ענק).

ב-2007 נתגלה בניז'ר מין נוסף של קרכרודונטוזאורוס, *Carcharodontosaurus iguidensis* אורכו היה  ומשקלו היה 4.5 טונות.

## בתרבות
*הקרכרודונטוזאורוס מופיע בסדרות הכוכב דינוזאור ומפלצות חוזרות לתחייה.
*בזיכיון פארק היורה הוא נראה במשחקי המחשב Jurassic Park: Operation Genesis, Jurassic World Evolution וJurassic World Evolution 2 אך לא מופיע בסרטים.
*מופיע גם במשחק המחשב Ark: Survival Evolved

## גלריה

קובץ:Carcharodontosaurus skull diagram.jpg
קובץ:Carcharodontosaurus.jpg
קובץ:Carcharodontosaurus tooth.jpg
קובץ:Carcharodontosaurus specimens.svg|בהשוואה לאדם
קובץ:Carchar1.jpg|שחזור של קרכרודונטוזאורוס
קובץ:Carcharodontosaurus BW.jpg


## קישורים חיצוניים

* 

* 
* אתר המוקדש לדינוזאורים 
מרכז|ממוזער|450x450 פיקסלים|קרכרודונטוזאורוס (בכתום) לצד תרופודים אחרים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1931
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט שטרומר
קטגוריה:קרכרודונטוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באפריקה
קטגוריה:מרוקו: מאובנים
קטגוריה:מצרים: מאובנים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1931
היפסילופודון

**היפסילופודון** (שם מדעי: *Hypsilophodon*; משמעות השם: "odon" - שיניים, "Hypsilophus" - שמה המדעי הקדום של האיגואנה, כלומר: "שיני איגואנה"; שם זה נועד שלא לבלבל עם האיגואנודון שפירוש שמו זהה) הוא סוג דינוזאור ממשפחת היפסילופודוניים אשר חי באירופה במשך הקרטיקון התחתון שלפני 125–130 מיליון שנה.

המאובנים של ההיפסילופודון נמצאו ב-1949 מהאי וייט שבבריטניה, שם היה מצבור גדול של מאובנים, והוא תואר לראשונה ב-1867 בידי החוקר תומאס הנרי האקסלי. הסוג הכיל מין בודד - *Hypsilophodon foxii* שפירושו: שועל.

## תיאור וטקסונומיה
אורך הדינוזאור הגיע ל-1.8 מטר ולמשקל ממוצע של 20 ק"ג, קטן יחסית לדינוזאור. במשך השנים היו תפיסות מוטעות לגבי מראהו ותכונותיו. חוקרים מראים כיום שבניגוד לתפיסה הרווחת הוא לא יכל לטפס על עצים לזמן רב ולא היה מכוסה בשריון קשקשים. כמו כן העריכו בעבר שאורכו הגיע ל-2.3 מטרים והתברר שזו הייתה טעות. הוא היה אוכל צמחים או אוכל-כול והיה דו-רגלי שנע בזריזות כדי לחמוק מטורפים כמו הנאוונאטור. מספר חוקרים רואים בו שוכן עצים קופצני החי בדומה לקנגורו אילני. היו לו טפרים על אצבעותיו. הוא היה יכול לברוח מטורפים במהירות רבה.

לא ברור מה הקשר בין ההיפסילופודון לבני קבוצת האורניתופודה שבה ההדרוזאוריים. הוא היה קרובם של הדריוזאורוס והאורודרומיאוס למשפחת ההיפסילופודוניים. 

## בתרבות
*ההיפסילפודון מופיע בסדרה העולם שאבד של ה-BBC כיצור החי במרומי יער האמזונאס. 
*בסדרה הקומית מ-1991 דינוזאורים הבן הבכור, רובי סינקלייר הוא היפסלופודון.
*פרטי היפסילופודון מופיעים בהמסע לעמק החלומות.
*גולגולת של היפסילופודון מופיעה בפארק היורה אך לא מופיע פרט חי בסרט (למרות שכמעט הוסיפו הופעה שלו בסצנה שנמחקה). הוא מופיע גם בשני הספרים כיצור יער זריז (ייתכן שמבלבל עם דריוזאורוס). בנוסף הוא מופיע במשחק פארק היורה 3: בניית פארק.
*ההיפסילופדון מופיע בסדרה הדינוזאורים!.

## גלריה

ממוזער|דגם של היפסילופודון

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1869
קטגוריה:היפסילופודוניים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באירופה
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: מאובנים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס הנרי האקסלי
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1869
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו בקרטיקון תחתון
אורניתופודה

ממוזער|Tethyshadros
ממוזער|השוואת גדלים לאדם
**אורניתופודה** (שם מדעי: Ornithopoda) היא אינפרא-סדרה של דינוזאורים בעלי אגן דמוי עוף. האורניתופודים היו קבוצה גדולה של דינוזאורים צמחונים. פרוש השם אורניתופוד הוא "בעל רגל עוף". שם זה ניתן לקבוצה מפני שחלק מהאורניתופודים הקטנים יותר הותירו טביעות רגליים הדומות לאלה של עופות.

האורניתופודים היו דינוזאורים קטנים עד גדולים (באורך של 1–15 מטר) שהלכו רוב הזמן על רגליהם האחוריות. הם היו שכיחים במשך המזוזואיקון ונמנו על אוכלי הצמחים המצליחים ביותר.

האורניתופודים התקיימו לאורך כל עידן הדינוזאורים. חלק מהדינוזאורים הקדומים ביותר היו אורניתופודים שחיו בחלקה הדרומי של אפריקה לפני כ-215 מיליון שנים. הם היו הראשונים בקבוצה בעלי אגן דמוי עוף. סוגים שונים של אורניתופודים התקיימו עד לפני כ-66 מיליון שנה, אז נכחדו כל הדינוזאורים והזוחלים הגדולים.

## תיאור
משפחת האיגואנודונטיה הייתה משפחה של אורניתופודים שהתקיימה לפני 140 עד 65 מיליון שנים. רובם חיו באירופה ובצפון אמריקה, אך היו כמה שחיו באפריקה ובאוסטרליה. הם הגיעו לאורך של חמישה עד עשרה מטרים.

ההיפסילופודוניים היו אורניתופודים קטנים או בינוניים. הם התהלכו על רגליהם האחוריות, והשתמשו בקדמיות כדי לאחוז בצמחייה בעוד הם תולשים ענפים ועלים. סוגים רבים של היפסילופודונים התקיימו בכול רחבי כדור הארץ.

האורניתופודים המפותחים והגדולים ביותר היו ההדרוזאוריים, שלצד כרבולות שונות ומגוונות על ראשם, אופיינו בסוללות דנטליות מתקדמות - מערכים של מאות שיניים - שבאמצעותן הם לעסו את המזון.

## מיון
**סוג Burianosaurus
**סוג Convolosaurus
**סוג Gideonmantellia?
**סוג Weewarrasaurus
*משפחה היפסילופודוניים (Hypsilophodontidae)?
*קבוצה אלסמריה (Elasmaria)?
*קבוצה איגואנודונטיה (Iguanodontia)
***קבוצה Rhabdodontomorpha
***קבוצה Dryomorpha
****משפחה דריוזאוריים (Dryosauridae)
****קבוצה אנקילופולקסיה (Ankylopollexia)
*****משפחה קמפטוזאוריים (Camptosauridae)
*****קבוצה Hadrosauriformes
******משפחה איגואנודונטידים (Iguanodontidae)
******על-משפחה דמויי הדרוזאורים (Hadrosauroidea)
*******קבוצה הדרוזאורומורפה (Hadrosauromorpha)
********משפחה הדרוזאוריים (Hadrosauridae)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
אינפוגרפיקה

**אינפוגרפיקה** (באנגלית: **Information graphics** או **Infographics**) היא סוגה בתחום תקשורת חזותית שמשתמשת בשילוב של הדמיית נתונים, תמונות וטקסט להעברת מידע הסברתי שלא ניתן להעביר בפשטות ובמהירות דרך טקסט בלבד. בדרך כלל זה כולל מידע מופשט, כמו נתונים ותהליכים, מידע נסתר, כמו המבנה הפנימי של גוף האדם או מכונה והנחיות לפעולה.

אינפוגרפיקה מיועדת לקהל הרחב ומשמשת לצורך הסבר מידע בתקשורת ההמונים.

יוצר האינפוגרפיקה מחליט מראש על אופן ההסבר של סיפור, מידע או מסר שהוא רוצה להעביר ולאיזו השפעה הוא רוצה לגרום. לפי הגדרה זו, אינפוגרפיקה היא מקבילה חזותית לכתבת פרשנות או סיקור. אינפוגרפיקה מציגה רק את המידע הספציפי שתומך במטרת ההסבר. זאת, בניגוד להצגת מידע שמאפשרת למשתמשים בה לחקור ולהפיק תובנות מן הנתונים באופן עצמאי.

אחד מחוקרי האינפוגרפיקה המודרנית הוא פרופסור אדוארד טאפטי, אשר כתב מספר ספרים בנושא. בספריו מרבה טאפטי לתת דוגמאות מההיסטוריה ולהזכיר שהסינים היו מהראשונים שהשתמשו באינפוגרפיקה. תחום זה נהנה מהתפתחות רבה בתחילת המאה ה-21 וניתן לראות שילוב אינפוגרפיקה הולך וגובר בעיתונות, גאוגרפיה, חינוך, שיווק.

## ראו גם

*הדמיית נתונים
*מערכת מידע גאוגרפי
* ניתוח מערכות מידע
* עיצוב מידע
* סימולציה
* החזיית מידע

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר הרשמי של אדוארד טאפטה
* 
* [הרצאה של [רוני לוית] בנושא אינפוגרפיקה]

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טכנולוגיה תקשורתית
קטגוריה:מידע
קטגוריה:עיצוב גרפי
קטגוריה:ארגון מידע
טעות התקן של המדידה

**טעות התקן של המדידה** היא מונח בתורת המבחנים הקלאסית. זהו אומדן לטעות המדידה של המבחן, שמאפשר לחשב טווח טעות בתוכו נופל הציון האמיתי של האדם. 
ציוניו של אדם אינם זהים ממדידה אחת לאחרת, הדבר נובע מכך שלכל מדידה יש טעות. יש לראות את הציון של האדם כאומדן לציון האמיתי, אומדן שמכיל טעות. הידע או היכולת האמיתיים של התלמיד נקראים ציון אמיתי.  
טעות התקן של המדידה מאפשרת להעריך את מידת ההשתנות של ביצועי התלמיד, מתוך נתוני הקבוצה. הנוסחה לחישוב טעות המדידה היא:


S\sqrt{1-r}


S היא סטיית התקן של ציוני המבחן.
r הוא מקדם המהימנות של המבחן.

לדוגמה: אם המהימנות הפנימית של המבחן היא 0.93 וסטיית התקן היא 8.5, אז החישוב יהיה: 

8.5\sqrt{1-0.93}=7.14


אדם שקיבל ציון 64 במבחן, למעשה הציון האמיתי שלו נע בין פלוס 7.14 למינוס 7.14 מהציון שקיבל. נעריך שהציון האמיתי שלו נופל בטווח שבין 57 ל-71.

## ראו גם

*מונחים בהערכה פורמלית
קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
קטגוריה:טעויות
העולם המוסלמי

[360x360px|ממוזער|שיעור המוסלמים ברחבי העולם, נכון ל-[2022]]
**העולם המוסלמי** הוא מונח המשמש לתיאור כלל הישויות הפוליטיות הנמצאות בשליטה מוסלמית או כלל הקהילות המוסלמיות בעולם. 

נכון לשנת 2020, 1.8 מיליארד מאוכלוסיית העולם הם מוסלמים. 91% מאוכלוסיית המזרח התיכון וצפון אפריקה הם מוסלמים, 89% במרכז אסיה, 40% בדרום מזרח אסיה, 31% בדרום אסיה' 30% באפריקה שמדרום לסהרה, 25% באסיה, 1.4% באוקיאניה, 6% באירופה, ו-1% במדינות אמריקה.

האסלאם היא הדת השנייה בגודלה בתבל (אחרי הנצרות עם 33%)/ המוסלמים מהווים מעל ל-22% מאוכלוסיית העולם כולו.

ברחבי תבל, ישנן כ-50 מדינות מוסלמיות וכאלו בעלות רוב מוסלמי.

## קהילות מוסלמים בימינו
אנשים מכל מוצא אתני יכולים להצטרף לשורות המאמינים בדת האסלאם, ולכן ישנן קהילות מוסלמים בכל העולם. מדינות מוסלמיות (קרי מדינות שהמוסלמים מהווים רוב מתושביהן) נמצאות באסיה, באפריקה, ובאירופה. אוכלוסיית המוסלמים הגדולה ביותר חיה באינדונזיה (כ-13%)

### יבשת אסיה

### יבשת אפריקה

### יבשת אירופה

* 
*  (אוטונומית למחצה)
* 
*  (אוטונומית למחצה)
* 

בחלק מ**[[מדינות ברית המועצות לשעבר]]** (ובפרט אלו באזור מרכז אסיה, אירואסיה, והקווקז) ישנן גם מדינות שבהן שולטת דת האסלאם, אולם מצבן הגאופוליטי אינו ברור דיו, בשל עברן הקומוניסטי תחת השלטון הסובייטי. בכל מדינות ברית המועצות לשעבר, הפיקוח של המפלגה הבולשביקית אסר על הצגת סממני דת ברורים בקרב האוכלוסייה, ובכך דיכא את כל הדתות שהיו בהן ברמות שונות.

## ראו גם
* העולם הנוצרי
* העולם הערבי
* הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי
* חלוקת העולם על פי האסלאם

## קישורים חיצוניים

* עולם האסלאם עד 1600
* רפרנס למאמרים על מוסלמים במדינות העולם
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:תרבות אסלאמית
אביה (מלך יהודה)

**אֲבִיָּה** (**אֲבִיָּם**) הוא דמות מקראית, מלך על ממלכת יהודה בשנים 911 לפנה"ס עד 908 לפנה"ס. בנם של רחבעם מלך יהודה ומעכה בת-אבשלום.

## תפיסת השלטון
כאשר מת רחבעם מלך יהודה ב-911 לפנה"ס, אביה בנו תפס את מקומו, למרות שלא היה בכור הבנים. הוא נבחר בשל היותו בכור בניה של מעכה, שהייתה האשה האהובה על רחבעם: 

## מלכותו ומלחמתו
לפי המסופר בספר דברי הימים אביה הפיח רוח תנופה חדשה במלחמת האחים הממושכת בין יהודה לממלכת ישראל, ויזם את חידוש המלחמה נגד ירבעם בן נבט:
. לפי הסיפור המקראי, במלחמה זו הצליח אביה לכבוש לא רק את שארית שטחו של בנימין, שהשתייך מבחינה מדינית ליהודה, אלא גם חלק ניכר מדרום אפרים: בית אל (ביתילו), יְשָנָה (בורג' אל איסאנה), עפרון (טייבה) והגיע עד הר צמרים אשר בהר אפרים. (החוקר יהודה אליצור מזהה את הר צמרים כראס א-טחונה שמצפון לאל-בירה).

ספר מלכים מסתפק בתיאור כללי, שאמנם חוזר פעמיים, של המלחמה בינו לבין ירבעם.

## מותו
אביה מלך שלוש שנים  ומת ב-908 לפנה"ס. בנו אסא מלך תחתיו.
## במקרא
אביה בן רחבעם מוזכר בספר מלכים א (פרק ט"ו, פסוקים א'-ח') ובספר דברי הימים ב (פרק י"ג). בעוד שספר מלכים סוקר בקצרה בלבד את תקופת מלכותו, בדברי הימים מוזכרת הלחימה נגד ירבעם בן נבט, והניצחון בה.
## בחז"ל
על פי ספר מלכים וחז"ל, אביה היה דמות שלילית, השטופה בעבודה זרה (בניגוד לבנו, אסא). לאחריותו נזקף רצח הנביא אחיה השילוני. כמו כן נמתחה ביקורת על אביה על כי חירף ברבים את ירבעם בן נבט בעת שנלחם עמו. מותו של אביה לאחר תקופת מלוכה קצרה נחשב כעונש על חטאיו.

## ראו גם
* מלחמת אביה וירבעם
## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי יהודה
קטגוריה:יהודי המאה העשירית לפנה"ס
עימוד

ממוזער|סידור אלמנטים גרפיים וטקסטואליים על-גבי עמוד
**עימוד** היא טכניקה, תפיסה התכנונית ועיצוב של מספר אלמנטים גרפיים וטקסטואליים על-גבי עמוד. ברוב המקרים, בהקשר של עיתון, מגזין, אתר אינטרנט או ספר.

מקובל לחשוב שעימוד נעשה עבור תוכן מודפס, אם כי גם בפלטפורמות דיגיטליות יש צורך בעימוד טכני של מיקום אובייקטים בשורת הקוד שמרכיבה את אתר האינטרנט.

עימוד מתייחס לגודל הכותרות, סוג וגודל הגופן, הטיפוגרפיה, אורך השורות ורוחב הטורים, חלוקת העמוד לטקסט ותמונה והיחסים ביניהם, הטמעת תרשימים ואינפוגרפיקה, שילוב מודעות ועוד.

בעידן המודרני העימוד נעשה לרוב בתכנות ייעודיות כדוגמת אינדיזיין (Indesign, של חברת אדובי מערכות), פבלישר (Publisher, של חברת מיקרוסופט) או בתוכנת "הוצאה לאור שולחנית" אחרת.

קיימות גם תכנות ייעודיות לעימוד ספרי קודש לפי התבנית המקובלת בהם, כגון תוכנת "תג", ותוכנת "משבצת".

## קישורים חיצוניים

* עימוד תורני לספרי קודש, באתר טקסט רץ

קטגוריה:ספר
קטגוריה:מונחים בהדפסה
פרנק דרייק

**פרנק דרייק** (באנגלית: **Frank Drake**; 28 במאי 1930 – 2 בספטמבר 2022) היה פרופסור לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה אמריקאי, מיוזמי פרויקט סט"י לחיפוש חיים תבוניים ביקום, ומנסח נוסחת דרייק לחישוב מספר התרבויות התבוניות ביקום.

## ביוגרפיה
דרייק נולד בשיקגו ב-1930.

בשנת 1961 ארגן, יחד עם ג'. פטר פירמן, את הוועידה הראשונה של פרויקט סט"י (SETI) שהתקיימה במערב וירג'יניה. באותה התכנסות צנועה, בנוכחות שנים-עשר מדענים בלבד, הציע את הנוסחה ההסתברותית הנושאת את שמו, נוסחת דרייק. מטרת הנוסחה לקבוע את מספר הציוויליזציות בגלקסיית שביל החלב שמנסות ליצור עמנו תקשורת רדיו, ובכך להגיע לאומדן של הסיכוי ליצור קשר עם חיים מחוץ לכדור הארץ. בשנת 1972 עיצב עם קרל סייגן את דיסקית פיוניר, המסר הראשון שנשלח לתרבויות חוצניות תבוניות, וצורף לחלליות פיוניר 10 ו-11, שנשלחו אל מחוץ למערכת השמש.

דרייק היה חבר באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, ואף שימש כחבר בוועד המנהל של המועצה לפיזיקה ואסטרונומיה בשנים 1989 עד 1992. כמו כן, היה נשיא האגודה הפסיפית לאסטרונומיה. היה פרופסור לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה באוניברסיטת קורנל בשנים 1964–1984 ומנהל מצפה הכוכבים של ארסיבו.

דרייק היה פרופסור לאסטרונומיה ואסטרופיזיקה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז, שם היה גם דיקן מדעי הטבע בשנים 1984–1988.

נפטר ב-2 בספטמבר 2022.

## ראו גם
* פרדוקס פרמי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אילינוי
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אסטרופיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
נוסחת דרייק

[שמאל|ממוזער|180px|[פרנק דרייק ב־2008]]
** נוסחת דרייק ** המכונה גם "משוואת דרייק" היא נוסחה שפיתח האסטרונום האמריקאי פרנק דרייק בשנת 1960. באמצעותה ניסה לקבוע דרייק את מספר הציוויליזציות התאורטי בגלקסיית שביל החלב שיוכלו ליצור תקשורת רדיו עם האנושות, ובכך להגיע לאומדן של הסיכוי ליצור קשר עם חיים מחוץ לכדור הארץ באמצעות חישוב המכפלה של סדרת שברים כשיעור הכוכבים שחיים יכולים להתפתח בכוכבי הלכת שלהם.

הנוסחה היא:

:N = R^{*} ~ \times ~ f_{p} ~ \times ~ n_{e} ~ \times ~ f_{l} ~ \times ~ f_{i} ~ \times ~ f_{c} ~ \times ~ L

כאשר:
* N: מספר הציוויליזציות שמנסות ליצור עם האנושות תקשורת רדיו.
* R^{*}: מספר הכוכבים בגלקסיה שלנו (שביל החלב).
*  f_{p}: החלק היחסי של הכוכבים שיש להם כוכבי לכת.
* n_{e}: החלק היחסי של כוכבי לכת, שהתנאים עליהם מתאימים להתפתחות חיים.
* f_{l}: הסיכוי שעל כוכב לכת עם תנאים מתאימים להתפתחות חיים, אכן יתפתחו כאלו.
* f_{i}: הסיכוי שבכוכב לכת עם חיים, יופיעו בשלב כלשהו חיים אינטליגנטיים, שיפתחו ציוויליזציה.
* f_{c}: אותו חלק של ציוויליזציות שיפתחו טכנולוגיות שפולטות אותות ניתנים לגילוי לחלל.
* L: משך הזמן הממוצע שציוויליזציה כזו תמשיך לפלוט לחלל אותות ניתנים לגילוי.

על ידי הצבת פרמטרים לתוך הנוסחה, בהתייעצות עם מדענים שונים שכל אחד מומחה בתחומו (כימיה, ביולוגיה וכדומה), הגיע דרייק לערכים שונים עבור N. אלו נעו בין כמה ציוויליזציות בודדות ועד ל־50 מיליון.
אחד הפרמטרים שעודכן בעשור האחרון הוא  f_{p} - אחוז הכוכבים שיש להם מערכת פלנטרית. עד שנת 2019 התגלו כ־3872 כוכבי לכת חוץ שמשיים בכ־1200 מערכות פלנטריות שונות.
ב-18 באפריל 2018 שוגר טלסקופ החלל TESS שהחליף את טלסקופ החלל קפלר, ושיפר רבות את יכולת וקצב זיהוי כוכבי לכת חיצוניים, ולמעשה לשפר את הסיכוי לגלות כוכבי לכת דמויי ארץ, עליהם תיתכן, אולי, ציוויליזציה תבונית.

## גורמים חסרים במשוואה
בספרם כדור הארץ הנדיר (Rare Earth), שהתפרסם בשנת 2000, מצביעים פיטר ווארד ודונלד בראונלי על שגיאה של דרייק. הספר מציג את "היפותזת כדור־הארץ הנדיר": חיים פשוטים (בקטריולוגיים) הם נפוצים מאוד ביקום; חיים מורכבים (בעלי־חיים רב תאיים, קל וחומר תבוניים) הם נדירים עד מאוד.

השגיאה, לפי היפותזת "כדור הארץ הנדיר", בחישוב של דרייק, ביסודו של דבר, הייתה בהנחה כי די לו לכוכב לכת שיהיה במרחק המתאים משמש הולמת כדי שיתפתחו עליו חיים מורכבים בסבירות גבוהה. למעשה, טוענים ווארד ובראונלי, עלינו לסקור כל אחת ואחת מהתכונות של כדור הארץ, ולהעריך מחדש את חשיבותה לקיום חיים.

## ראו גם
* פרדוקס פרמי
* פרויקט סט"י
* דיסקית פיוניר
* תקליט הזהב של וויאג'ר
* הודעת ארסיבו
* תקשורת בין-כוכבית

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* Matt Williams, What is the Drake Equation?, in "Universe Today" website, 13 Jun, 2017 
* 
*
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קוסמולוגיה
קטגוריה:אסטרוביולוגיה
חולית (סדרת משחקים)

**חולית** (אנגלית: **Dune**) היא סדרת משחקי מחשב מסוג מדע בדיוני, המבוססים על הספר "חולית" של פרנק הרברט.

סדרת המשחקים זכתה להצלחה ולפרסום החל מהמשחק השני הסדרה, **Dune II**, אשר לאחריה, Westwood יצאה עם סדרת Command and Conquer, שהייתה דומה באופייה ל-**Dune** וזכתה להצלחה עצומה.

במשחקים אלו היה בית שלישי בשם "אוֹרדוֹס" שלא הופיע בסדרת הספרים מאת פרנק הרברט, שמקורו היה באנציקלופדיה של חולית. האנציקלופדיה של חולית, אשר נכתבה על ידי חברו הטוב של פרנק הרברט, ד"ר לספרות ויליס מקנאלי (Willis E. McNelly), יצאה לאור בשנת 1984 במהדורה מוגבלת ומאז ועד היום, הספר טרם יצא במהדורה חדשה. האנציקלופדיה הכילה השלמות ומידע נוסף אודות היקום של חולית, ובין היתר, הובא פירוט של כל המערכת הפאודלית עליה מתבססת האימפריה האנושית ביקום של חולית. בתוך המערכת הפיאודלית הובאו פרטי וסמלי הבתים השונים של הלנדסראד - אותה חלוקה של בתי אצולה השולטים ביקום המוכר. חברת Westwood החליטה לבחור ולהוסיף את בית אורדוס מתוך רשימת הבתים המפורטת באנציקלופדיה, אולם הם לא היו מרוצים מהסמל המייצג של הבית, והשתמשו בסמל מייצג של בית אחר (בית וולאך - הנחש המתפתל סביב ספר) - ובמשחק המחשב זהו סמלו של בית אורדוס.

## המשחקים בסדרה
### Dune
משחק אסטרטגיה אשר מקושר לעלילת חולית בצורה שיטחית, כאשר פול אטריידיס זומם להשתלט על הכוכב חולית ולנצח את בית הארקונן באמצעות **כריית הסם** (Spice) ובהנהגת הדררים (Freman) למלחמה עד התבוסה הסופית של אויביו. המשחק היה בין הראשונים שהומרו מדיסקטים לתקליטור. בנוסף, המשחק יצא גם לכונן התקליטורים של קונסולת המגה דרייב: Sega CD.

### Dune II
ממוזער|שמאל|250px|צילום מסך של Dune 2

משחק אסטרטגיה בזמן-אמת, בו שלושה צבאות נלחמים על כיבוש אראקיס, בונים בסיסים וצבאות ועוסקים בכרייה נמרצת של סם המרקוח. המשחק שיצא בשנת 1992, היווה את אחד מאבות משחקי האסטרטגיה בזמן-אמת כפי שהם נראים כיום, גם מבחינת הגרפיקה החדשנית והמתקדמת יחסית לתקופה שהוא הציג וגם מבחינת אופן השליטה וההתפתחות במשחק. אלמנטים אלו זיכו את המשחק לפופולריות רבה. במשחק זה יכול לבחור השחקן בין שלושה בתים: אטרייאידס האצילים (בצבע כחול), הארקונן האכזריים (בצבע אדום) והאורדוס החתרנים (בצבע ירוק). לכל צד יש נשק ייחודי שאין לצדדים האחרים (כגון "טנק קול" לאטרייאידס וטיל בליסטי "יד המוות" להארקונן) וניתן לשחק בכל צד שהוא ולא רק בצד הטובים. הצלחת המשחק ששילב בין מורכבות לבין חדשנות הביאה לצמיחת משחקים כגון Command and Conquer, Warcraft (אשר כונה על ידי המעריצים כ-Dune III).

למשחק קראו גם בשמות Dune II: The Battle for Arrakis ו-Dune II: The Building of a Dynasty.
### Dune 2000

משחק מחווה ל-**Dune 2**, מבוסס על היחידות של המשחק המקורי אך בעל עיצוב גרפי שונה וממשק שדומה לזה של Red Alert.

### Emperor: Battle for Dune
משחק אסטרטגיה בזמן אמת שהציע גרפיקה תלת-ממדית ומגוון חדש של יחידות. למרות החידוש והעיצוב הגרפי שנחשב יפה, הגרפיקה התלת־ממדית הכבידה מאוד על משאבי המערכת וגרמה לסרבול במשחק.

## ראו גם
* חולית (סרט, 1984)
* חולית (מיני סדרה)

## קישורים חיצוניים
* סיקור Dune II באתר Games.co.il
* Dune II בוויקיפדיה האנגלית

קטגוריה:חולית
קטגוריה:משחקי אסטרטגיה ממוחשבים (זמן אמת)
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1992
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1993
קטגוריה:סדרות משחקי וידאו
קטגוריה:משחקי וידאו המבוססים על ספרים
סמליל

[שמאל|ממוזער|250px|ה[סמליל ויקיפדיה|סמליל של הוויקיפדיה העברית]]
**סַמְלִיל** (בלועזית: **לוֹגוֹ**) הוא אלמנט גרפי, איור או עיבוד טקסט שנוצר או עובד במטרה לסמל ולייצג גורם מסוים (בדרך כלל, ארגון או מוצר) ולהיות מזוהה עמו בתודעת הציבור.

ברוב המקרים, ילווה הסמליל במלל. לעיתים, ישולב המלל כחלק מהאלמנט הגרפי ולעיתים הסמליל יכיל טקסט בלבד, ללא אובייקט גרפי נלווה.

הסמליל יכול להופיע על נייר המכתבים של הארגון, על המוצרים שלו, על המבנים שבהם הוא שוכן, על מדי עובדיו ובמקומות נוספים שבהם יש לזהות את הארגון, כמו בפלטפורמה דיגיטלית כמו אתר אינטרנט, חתימה לדואר אלקטרוני של עובדי הארגון ועוד.

## עקרונות עיצוב הסמליל
[250px|שמאל|ממוזער|הסמליל של [שירותי בריאות כללית מוטבע בגדר המקיפה את המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע]]
[250px|ממוזער|הסמליל של [בנק לאומי לישראל|בנק לאומי מוצג פעמים רבות בחזית הסניף]]
העיצוב הגרפי של הסמליל הוא חלק מהליך מיתוג המוצר, הארגון או החברה, ועל-כן על הסמליל לשדר ערכים מסוימים שיובנו בבהירות וכהלכה בקרב הצרכנים. דוגמה לכך הוא סמליל ה"סווש" של נייקי אשר נועד להתחבר בתודעת הצרכן למהירות ולפיכך לבטא גם הצלחה והישגיות. דוגמה נוספת מהווה סמליל ויקיפדיה, שנועד להעביר את הרעיון של עבודה שיתופית כלל-עולמית ליצירת דבר שלם. הסמליל משמש את הוויקיפדיות השונות בכל השפות, כאשר האלמנט המשתנה הוא הכיתוב מתחת לסמל הכדור בהתאם לשפה.

דוגמה להלך רוחו של מעצב סמליל והשיקולים העומדים לפתחו, ניתן למצוא בדבריו של דוד טרטקובר, מעצב הסמליל של תנועת "שלום עכשיו", שתיאר כך את ייחודו של הסמליל:

## שינוי הסמליל
לעיתים מחליט הארגון לשנות את הסמליל שלו, כחלק משינוי נרחב יותר שעובר הארגון, כגון שינוי בעלות, במסגרת מהלך לרענון תדמית הארגון או כתוצאה ממיזוג חברות. שינוי זה כרוך לעיתים בהשקעה רבה:
* החלפת נייר המכתבים, מעטפות, אריזות מוצרים וכדומה, שעליהם מודפס הסמליל.
* החלפת הסמליל המופיע בחזית סניפי הארגון, על כלי רכב שלו, על בגדי עבודה של עובדיו וכדומה.
* פעולת מיתוג שתחדיר את הסמליל החדש לתודעת הלקוחות.

כמו כן, מעבר להשקעה הדרושה, ישנו הסיכון ששינוי מהותי מידי בסמליל עלול להביא לבלבול בקרב הלקוחות וכך לחוסר זיהוי, מה שעלול להשפיע באופן שלילי על הארגון. לרוב יש יתרון בהצגת סמליל קבוע לאורך זמן שייחרט בזיכרון האנשים ויהיה סימן מזהה עבור הארגון.

## ראו גם
* סמל
* מותג
* סמליל גוגל
* סימן מסחר - על ההיבטים החוקיים
* תווי סימון ותקינה
* צלמית

## קישורים חיצוניים

* 
*  - על חיות המשמשות סמלילי חברות
* 
* ; במקור, מתוך הבלוג "חורים ברשת"
* 
* 
* 
*לוגו, באתר מכון שנקר לתיעוד וחקר העיצוב בישראל
*

## הערות שוליים

קטגוריה:סמלים
קטגוריה:עיצוב גרפי
שיטת בייטס

שמאל|ממוזער|250px|מפתח השיטה, ד"ר ויליאם בייטס
**שיטת בייטס** היא שיטה של רפואה אלטרנטיבית מהמאה ה-19, שלפי התומכים בה יכולה להביא לשיפור הראייה ללא משקפיים. השיטה מעולם לא הוכחה כמשפרת את יכולת הראייה, ואין מחקרים המוכיחים את יעילותה.

## תיאור השיטה
השיטה פותחה בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 על ידי הרופא ד"ר ויליאם בייטס. לאחר תצפיות רבות בילדים ומבוגרים, הגיע ד"ר בייטס למסקנה שהמצב הנפשי והגופני משפיעים על הראייה. מצבי לחץ יכולים ליצור בעיות ראייה או להחמיר בעיות כאלה; ופעמים רבות הם מובילים לאימוץ הרגלי ראייה לקויים. השיטה של בייטס מבוססת על ההנחה שהעיניים באופן טבעי יודעות כיצד לתפקד באופן אופטימלי, גם ללא משקפיים.

בייטס מביא דוגמאות רבות לכך שאיכות הראייה משתנה בהתאם ליחסנו למידע שאנו קוראים או רואים, כך שייתכן שנראה במטושטש את הכתוב על הלוח בשיעור מתמטיקה, לדוגמה, ואילו בשיעור ספרות נראה בבירור את הכתוב, מאותו מרחק.
ממוזער|תרגיל כיסוי העיניים''.
מתן מנוחה לעיניים, והרפייתן מהווים מרכיב חשוב בשיטה. אחד התרגילים הבסיסיים הוא כיסוי העיניים: הנחת הידיים על העיניים למשך חמש דקות או יותר, מספר פעמים ביום.

רופאי העיניים והאופטומטריסטים מתנגדים לשיטה זו, בין השאר כיוון שמצב העיניים משתנה מספר פעמים במהלך היום, ולכן ההסתמכות על מדידה בנקודת זמן אחת אינה מהימנה. טענה נוספת שעולה היא שלו הייתה שיטה כה יעילה, נגישה, זולה, פשוטה ואפשרית לתיקון הראייה, לא היה מספר רב כל-כך של אנשים לקויי ראייה הנזקקים לשירותיהם של רופאי העיניים והאופטומטריסטים.

## ראו גם
* רפואה אלטרנטיבית
* רפואה אלטרנטיבית - מונחים

## לקריאה נוספת
* ד"ר בייטס, **שיטת ד"ר בייטס - ראיה משופרת ללא משקפיים** (הוצאת אור-עם)
* יעקב שלחין, **שיפור הראייה לפי שיטת בייטס** - ספר הדרכה שימושי לשיפור ראייה לקויה (הוצאת אסטרולוג)
* גבריאלה בר **כשרופאת העיניים מאבד משקפיים - ספר הדרכה לשיפור הראייה**,
* ד"ר מאיר שניידר **ריפוי עצמי בתנועה** (הוצאת מודן)
* סימה מיכאלי **לראות טוב יותר** (הוצאת מילוא)
* הארי בנג'מין **ראייה משופרת ללא משקפיים** (הוצאת אור-עם)
* ד"ר מאיר שניידר **מאיר עיניים** עשרה צעדים טבעיים לשיפור ראייה מיטבי יצא ב 9/2018 (הוצאת פוקוס)

## קישורים חיצוניים

* תרגילי עיניים המבוססים על שיטת בייטס
* 
* 

## הערות שוליים

בייטס
בייטס
הומופוניה

**הומופוניה** (מיוונית: הומו - שווה, פוניה-קול, צליל) הוא מונח שמתייחס למרקם מוזיקלי רב-קולי. הומופוניה מאופיינת בקול ראשי מוביל, וקולות נוספים ה"כפופים" לו, ומשמשים בעיקר כליווי וכמעשירי המרקם. לדוגמה, שיר רוק בן זמננו הוא בעל מרקם הומופוני - הזמר מוביל ושאר הכלים מלווים ומייצרים אווירה.

ההומופוניה נבדלת מהפוליפוניה, בה לכל קול יש עצמאות מוחלטת, ומההטרופוניה, בה כל הקולות נעים יחד, באותו המקצב ובאותה מסגרת טונאלית.

ההומופוניה הייתה מקובלת בעיקר בתקופה הקלאסית. בתקופה זו הייתה המוזיקה מאופיינת בסימטריה ובפשטות. וכן בתקופה הרומנטית בה התרחב השימוש בסגנון הליד על ידי פרנץ שוברט.

## ראו גם
*מונופוניה
*פוליפוניה
*הטרופוניה
*הומוריתמיקה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:תאוריית המוזיקה
מונופוניה

**מונופוניה** (מיוונית: 'μόνος' - מונוס, בעברית 'אחד', 'φωνή' - פון, בעברית 'קול, צליל') הוא מונח המתייחס למוזיקה שהיא, כעיקרון, חד קולית. במונופוניה נע לבדו קול, אשר לעיתים מוכפל באוקטבה על ידי קולות או כלים אחרים, שישירו למעשה את אותו הקו בדיוק. כלומר, זמר יחיד או כלי נגינה יחיד. גם שירת מקהלה באוניסון נחשבת כמונופוניה.

המונופוניה נבדלת מההטרופוניה, ושונה מההומופוניה.

מוזיקה עממית רבה היא מונופונית.

## ראו גם
*פוליפוניה
*הומופוניה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
גאוגרפיה עירונית

**גאוגרפיה עירונית** היא ענף בגאוגרפיה אנושית, העוסק במכלול ההיבטים הנוגעים להתיישבות בערים, היווצרות ערים והתפתחותן. נושאי המחקר שלו הן תפרוסת הערים במרחב והגורמים הגאוגרפיים המשפיעים על דרך צמיחתן של ערים על רקע נתוניהן הסביבתיים. התחום כולל גם התייחסות לבעיות עירוניות ולהתפתחותן העתידית של ערים ושל דפוסי התיישבות דומים להן – רחבים או מצומצמים יותר. ההתמקדות בערים נעה בין התייחסות לאפיוניה הייחודיים של עיר מסוימת לבין ניסיון לאפיין סוגי ערים שונים, בהקשרים שונים, שביניהם מבנה, גודל ותפקוד.

הנושאים העיקריים שבהם עוסקת הגאוגרפיה העירונית הם: גבולות העיר, מבנה הפיזי של העיר, שימושי קרקע עירוניים, דינמיקה עירונית, תפקודי עיר, תחבורה עירונית, אוכלוסייה עירונית מע"ר, תחומי השפעה של העיר, יחסי גומלין בין ערים, מדרג עירוני, ערים חדשות, הגירה בין עירונית, תכנון עירוני וטיפוסי ערים.

מבחינת מחקר, הגאוגרפיה העירונית חוקרת בעיקר את השפעתם של תהליכים עירוניים על המבנים החברתיים והפיזיים של פני האדמה. מחקר גאוגרפי עירוני יכול להיות חלק גם מגאוגרפיה אנושית וגם מגאוגרפיה פיזית.

## הבחנה בין סוגי ערים
ערים שונות נבדלות במערך הכלכלי שלהן, במאפיין החברתי והדמוגרפי שלהן ובתפקידים שהן ממלאות במערכת העירונית. ההבדלים נובעים מהמשאבים המקומיים שעליהם התבססה הצמיחה במהלך ההתפתחות המוקדמת של הדפוס העירוני, וביתרון התחרותי של המשאבים המקומיים. ההכרה בסוגי ערים שונות היא קריטית לסיווג הערים בגאוגרפיה עירונית. לסיווג כזה, דגש הניתן במיוחד על סיווג ערים פונקציונלי והממדים הבסיסיים של מערכת העיר.

לצורך ההשוואה, הגאוגרפיה האורבנית של העיר תל אביב-יפו, הנובעת מהיותה מרכז תרבותי במדינת ישראל, עיר תיירות מרכזית על חוף הים התיכון, ומקום מושבה של אוכלוסייה חילונית ולהט"בית בכמויות גדולות יחסית, שונה מהגאוגרפיה האורבנית של העיר ירושלים. יחודה של ירושלים הוא בהרכב האוכלוסייה המובחן (חרדים, ערביי ישראל, דתיים וחילונים – במידה שווה), באופייה הדתי והשמרני יחסית, ובעיר העתיקה שבה, שהיא מרכז תיירותי ודתי בפני עצמו. בהתאמה, ניתן לראות הבדלים במשאבי הייצור, בשירותים שהן מספקות, ואף במבני הציבור שבהן, השונים באופן מהותי. לדוגמה, העיר תל אביב פיתחה את המרכז הגאה, וכן ארבעה תיאטרונים מסחריים (הבימה, התיאטרון הקאמרי, בית ליסין, תיאטרון גשר), ובתי ספר למשחק. לעומתה, בעיר ירושלים, שכמות אוכלוסייתה כפולה, יש רק תיאטרון מסחרי אחד, (תיאטרון החאן). לעומת זאת, נמצאים בה סמלי דת וסמלי שלטון רבים. השוואה נוספת היא בין שתי ערים אלה, שהן ערי מטרופולין, לערים אחרות, קטנות יותר. ואף בהן קיימת הבחנה בין ערים קטנות יותר במרכז הארץ, לערים כגון קריית שמונה או שדרות. שתי האחרונות מובחנות לא רק במרחקן ממרכז הארץ התרבותי, אלא גם בקרבתן לגבול, כגורם משמעותי בעיצובן.

אחת הדרכים לסווג ערים היא בזיהוי התפקיד שהן ממלאות במערכת העירונית. ישנם שלושה תפקידים נפרדים:
#מקומות מרכזיים, המתפקדים בעיקר כמרכזי שירות לאזור העורף המקומי
#ערי תחבורה שמבצעות פונקציות של פריצות בתפזורת ובני ברית לאזורים גדולים יותר
#ערים בעלות פונקציות מיוחדות, הנשלטות על ידי פעילות אחת כגון כרייה, ייצור או בילוי ומשרתות שווקים לאומיים ובין-לאומיים

כוח העבודה בעיר נחשב כגורם מאפיין נוסף.

## ערכים קשורים
* **[[גאוגרפיה עירונית ותכנון ערים ואזורים – מונחים]]**

## קישורים חיצוניים

* e-Geopolis מידע על ערים ברחבי העולם
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תחומים בגאוגרפיה
קטגוריה:גאוגרפיה אנושית
מגלופוליס

שמאל|ממוזער|250px|"הבננה הכחולה", מגלופוליס של כ-110,000,000 תושבים
שמאל|ממוזער|250px|"הבננה הזהובה", מגלופוליס של כ-30,000,000 תושבים
[250px|ממוזער|מגלופוליסים שונים ב[ארצות הברית]]
**מֵגָלוֹפּוֹלִיס** (**רַב־כְּרַךְ** על פי האקדמיה ללשון העברית; מיוונית: **Μεγαλόπολη**) הוא אגד ערים גדול ממטרופולין, כזה המהווה איחוד של כמה מטרופולינים כרצף עירוני גדול ממדים, שבו מתעמעמים גבולות הערים. מגלופוליס היא עיר ענק הכוללת כמה אזורי מטרופולין, שהתרחבו והתמזגו לכדי כרך בגודל של מאות קילומטרים רבועים, עשרות שדות תעופה, ועשרות מיליוני תושבים.

מי שטבע את המונח "מגלופוליס" לראשונה היה הגאוגרף הצרפתי-יהודי ז'אן גוטמן, שהוציא בשנת 1961 ספר בשם זה, בו זיהה כי כל המרחב מבוסטון עד וושינגטון בחוף המזרחי של ארצות הברית הוא רצף של אזורים מטרופוליטניים הנוגעים זה בזה, והעניק לתופעה העירונית הזאת את השם "מגלופוליס".

## בעולם
בין המגלופוליסים בעולם:
* המגלופוליס הגדול ביותר הוא זה המכונה "הבננה הכחולה" ומשתרע על פני כל מרכז אירופה ומערבה. חיים בו כ-110 מיליון תושבים.
* מגלופוליס נוסף בדרום אירופה מכונה "הבננה הזהובה"  והוא משתרע לחופי הים התיכון בספרד, צרפת ואיטליה. חיים בו כ-30 מיליון תושבים.
* המגלופוליס של צפון מזרח ארצות הברית משתרע בין בוסטון לוושינגטון די. סי.. בשטח זה מתגוררים כ-50 מיליון תושבים. הוא כולל את הערים הגדולות בוסטון, הרטפורד, ניו יורק, ערי ניו ג'רזי, פילדלפיה, בלטימור, ווושינגטון די. סי., על פרבריהן וערי הלוויין שלהם.
* המגלופוליס של מרכז ארצות הברית מכונה "מגלופוליס הימות הגדולות". מגפוליס זה הוא הגדול ביותר בארצות הברית, הן מבחינת שטח והן מבחינת מספר התושבים. חיים בו כ-55 מיליון תושבים.
* בדרום מזרח ברזיל נמצא מגלופוליס של כ-50 מיליון איש. הוא כולל את ריו דה ז'ניירו, סאו פאולו ובלו הוריזונצ'ה.
* מגלופוליס טוקאידו באי הונשו ביפן שמשתרע מאזור הערים טוקיו ויוקוהמה, עד לאזור הערים אוסקה וקובה.
* מגלופולופיס דרום מזרח סין בסין שכולל את הערים הונג קונג (אי), מקאו, שנז'ן וגואנגג'ואו.

## ראו גם
* מטרופולין
* מגה-סיטי
* הערים הגדולות בעולם

## קישורים חיצוניים

* מידע נוסף ב-About.com
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
זכר

[שמאל|ממוזער|150px|[סמלו של מארס המשמש לסימול זכר]]
[שמאל|ממוזער|135px|דמות גבר זכר, כפי שצוירה על [הדיסקית של פיוניר]]
**זָכָר** (♂) בבעלי החיים הוא הזוויג המייצר את תאי הזרע. בצמחים, הזכר הוא הזוויג המייצר את האבקה שבאבקנים.

הזכר והנקבה יוצרים יחדיו את מנגנון הרבייה הזוויגית (בניגוד לרבייה אל-זוויגית).

התופעה שבה קיימים הבדלים חיצוניים בין זכר ונקבה מאותו מין נקראת דו צורתיות זוויגית. עם זאת, יש מינים שבהם לא קיימים הבדלים בולטים בין הזכר מהנקבה.

המושגים זכר ונקבה משמשים גם לתיאור מנגנוני רבייה בעולם הצומח.

במין האנושי קרוי הזכר הבוגר "איש" (אף שכיום המילה איבדה ממשמעותה הזוויגית והיא מילה נייטרלית יותר, בעוד "גבר" תפסה את מקומה כמילה זכרית במופגן).

בביולוגיה מקובל לסמן זכר באמצעות מעגל שממנו יוצא חץ, סימון השאול מהסימון המקובל לכוכב מאדים באסטרולוגיה ובאסטרונומיה. מקובל לקשר את מאדים לאל מלחמה הרומי מרס, ולפיכך רואים בו סמל לתכונות גבריות.

הזוויג זכר נקבע בבני האדם וביונקים הודות לקבלת כרומוזום Y מהאב, כרומוזום זה וכרומוזום X נקראים כרומוזומי זוויג, כך שהקריוטיפ של הזכר יהיה XY ואילו של הנקבה יהיה XX. בחרקים ובעופות קביעת המין הפוכה מביונקים.

## קישורים חיצוניים

**גלריית חיות**:

קובץ:091201 south georgia 3552 (4173383192).jpg|פיל ים דרומי
קובץ:Betta splendens (blue).jpg|דג קרב סיאמי
קובץ:Marine Iguana On Rock In Galapagos Islands.jpg|איגואנה ימית
קובץ:Eclectus roratus -Australia Zoo, Queensland, Australia -male-8a.jpg|תוכי אקלקטוס
קובץ:Bradgate Park fallow deer buck.jpg|יחמור אירופי
קובץ:Mandrill Albert September 2015 Zoo Berlin (2).jpg|מנדריל


קטגוריה:רבייה
קטגוריה:מגדר
*
טיפוגרפיה

[ממוזער|200px|דוגמת [דפוס|הדפסה מתוך ציקלופדיית צ'יימברס, 1728]]

**טיפוגרפיה** (באנגלית: **Typography**) היא האמנות והטכניקה של סידור ועיצוב טקסט, כך שיהיה נגיש וקריא ועם זאת אסתטי או משקף מסר מסוים. מלאכה זו כוללת סידור אותיות, בחירת גופנים, גודל אות, גודל השוליים, אורך שורה, ריווח בין שורות, בין מילים, בין אותיות ובין צמדי אותיות. ארגון הטקסט בתוך פורמט, יצירת מבנה והיררכיה בטקסט בהתאם לתוכן ולהקשר, בניית שיטה וסגנון טיפוגרפי חזותי לעימוד. במלאכת הטיפוגרפיה עוסקים, בין היתר, מעצבים גרפיים, מעצבי אותיות, טיפוגרפים, אנשי ממשק משתמש, ואמנים טיפוגרפים.

מקור השם מיוונית: Typos (צורה או הטבעה) + Graphein (כתיבה).

## טכניקות טיפוגרפיות
***[[דפוס]]** – טכנולוגיה עתיקת יומין שמטרתה יצירת מספר עותקים זהים של חומר ויזואלי מאותו מקור. רבים סבורים שהראשונים שעסקו בהדפסה היו הסינים, אשר השתמשו בצבעים על בסיס שמן אשר נמרחו על אבן חלקה, עליה ציירו את המקור בדמות ראי. שיטה זו ידועה בשם ליתוגרפיה. על פי ספרי ההיסטוריה, תהליך הדפוס הומצא על ידי בי שנג (Bì Shēng) בשנת 1040. המצאת הדפוס המודרני שייכת ליוהאן גוטנברג, בסביבות שנת 1436. טכניקות הדפוס כוללות **הדפסה ישירה** – דפוס עץ, ליתוגרפיה, דפוס בלט, דפוס משי, דפוס צילינדר ועוד; **הדפסה עקיפה** – כגון דפוס אופסט – בה דמות המקור מועתקת ללוח ומן הלוח לנייר ההעתק; ו**הדפסה דיגיטלית** בה העברת האינפורמציה למדפסת נעשית דרך מחשב.
***[[קליגרפיה]]** – אמנות הכתיבה הקישוטית. עיצוב ויצירה ידנית של אותיות בעזרת כלים ייעודיים כגון מכחולים ומברשות. זוהי אמנות הדורשת מיומנות רבה. מקור המילה ביוונית – **קאלוס** "יופי", **גראפוס** "כתיבה". קליגרפיה היא תחום חשוב ועתיק יומין בקרב תרבויות שונות (במיוחד בתרבויות מזרח אסיה והאסלאם בהם היא נפוצה גם כיום) היא נתפסת כאמנות גבוהה ומעודנת. יש העוסקים בקליגרפיה גם כיום, ועל ידי שילובה בעיצוב, יצירת אמנות או גרפיטי.
* לטרינג – עיצוב אותיות ייחודיות המתאימות בעיקר לאות כותרת כותרות או כאות ייחודית כחלק מעיצוב מותג או עיצוב לוגו
* טיפוגרפיה אקספרימנטלית – טיפוגרפיה לא שגרתית שעושה שימוש בשיטות לא קונבנציונליות או עושה שימוש באספקט חדש שאינו מתחום העיצוב.

## ראו גם
* דפוס
* עימוד
* גופן

## קישורים חיצוניים

* בית אלף – אתר ובו עשרות רסטורציות לאבות־הטיפוס של אותיות הדפוס וכתבי היד העבריים
* מגזין אאא לטיפוגרפיה – כתב עת אינטרנטי העוסק בטיפוגרפיה עברית
* מאמרים אודות טיפוגרפיה עברית, באתר "טיפוגרפיה עברית"
* ייצור גופנים ועיצוב אותיות מגוטנברג ועד ימינו
* 
*צבע טיפוגרפי
*סרטון באנגלית המסביר ”מה זה טיפוגרפיה“
* 
* 

קטגוריה:ספר
*
קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:עיצוב גרפי
תקן

**תֶּקֶן** (או בלועזית: **סְטַנְדַּרְט**) הוא מפרט או שיטה מקובלים, ואף במקרים מסוימים מחייבים, ליישום בתחום מסוים (בתעשייה, בשירותים, בדקדוק וכיוצא בזה).

כדי לתקן תְּקָנים קמו ארגונים; חלקם מתוקצבים על ידי ממשלות וחלקם נתמכים על ידי צרכני התקנים. תקנים יכולים להיות מוגדרים ברמה לאומית, אזורית, או בין-לאומית. תהליך תיקון תקנים הוא ארוך ומקצועי, ויש הטוענים כי חיוני להשיג מטרות כמו:
* נורמת ייצור שמבטיחה רמת שימוש בטוחה במוצר.
* נורמה לביצוע שמבטיחה מוצר איכותי ופונקציונלי (התואם את ייעודו השימושי).
* תצורה אחידה לנוחות המשתמשים במוצר שייצרו יצרנים שונים.
* ממשק יעיל לתאימות בין יצרנים, לאחר פיתוח של טכנולוגיות חדשות.

אף על פי כן, הרי שקיימים שירותים ומוצרים רבים העונים על כל דרישות אלו מבלי שנקבע תקן עבורם.

בדרך כלל נקבעים סימנים מוסכמים לתקן שהטבעתם מעידה על היותו של המוצר או השירות תואם את התקן.

המילה **תִּקְנוּן** או **תְּקינה** הן המילים העבריות לסטנדרטיזציה – כלומר: קביעת תקן מסוים, מתכונת אחידה או עשייה לפי תקן.

## בישראל
בישראל מסמיך חוק התקנים את מכון התקנים הישראלי לקבוע תקנים. כאשר תקן שקבע מכון התקנים הוכרז על ידי שר הכלכלה והתעשייה כתקן רשמי, חובה לציית לתקן זה (למעט חריגים המפורטים בחוק). הציות לתקן שאינו תקן רשמי הוא וולונטרי. התקנים הרשמיים מוצגים באתר האינטרנט של המכון.

## ראו גם
* תקן ישראלי
* מכון התקנים הישראלי
* ארגון התקינה הבין-לאומי (ISO)
* World Wide Web Consortium
* פרוטוקול תקשורת
* הנציבות הבין-לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מסמכים טכניים
קטגוריה:תשתיות
World Wide Web Consortium

**World Wide Web Consortium** (בקיצור: **W3C**) הוא ארגון בינלאומי העוסק בתקינה ברשת (web). ה-W3C התפתח בעקבות תקינת שפת ה־HTML בה כתובים אתרי אינטרנט. ה־W3C מפרסם תקנים נוספים בתחום הצגת וייצוג תוכן ומידע, נגישות באינטרנט, רשת סמנטית (Semantic Web) ועוד. בין התקנים שפרסם ה-W3C נכללים XML ,CSS, RDF(a), OWL ו-HTML. 

מיסדו והעומד בראש הארגון הוא טים ברנרס-לי, ממציא הרשת (www). מרכז הארגון הוקם במעבדת מחשבים של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס  שבראשה עומד מיכאל לאונידאס דרטאוזוס שתמך רבות לקידום הנושא. לארגון ה-W3C סניפים בכל רחבי העולם ואף בישראל.

בניית אתר אינטרנט על פי תקני הרשת גורמת לכך שדפדפנים שונים יציגו אתרים באופן דומה. באופן זה נחסך הצורך לכתוב מספר גרסאות לכל אתר.

W3C מנהלת את מיזם WAI (ר"ת Web Accessibility initiative – מיזם נגישות הרשת), שכולל מדריכים ותקנים איך לעצב, לפתח, לערוך ולבדוק נגישות של אתרי אינטרנט, בשם WCAG  (Web content Accessibility guide).

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:ארגוני תקינה
קטגוריה:נגישות מידע ותקשורת
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים לא-ממשלתיים
הולוקן

[ממוזער|[עיט האסטי תוקף עופות מואה. עופות גדולים אלה חיו עד למאה ה-16 ונכחדו על ידי המאורים]]
[ממוזער|עוף ה[דודו שנכחד במהלך המאה ה־16 וה־17]]
[ממוזער|שמאל|[סטונהנג'|האבנים של סטונהנג']]
**הולוקן** (מיוונית: **ὅλος** ("כולו"), **καινός** ("חדש")) היא התקופה הגאולוגית הנוכחית. התקופה שייכת לתור הרביעון אשר בעידן הקנוזואיקון, והחלה בסוף תקופת הקרח האחרונה – לפני 11,700 שנים. תקופה זו מכסה את כל ההיסטוריה המתועדת של המין האנושי. במהלך התקופה הפכו פעילויות האדם למשמעותיות מבחינה אקולוגית וגלובלית. בשל כך, יש התומכים בהגדרת חלקה המאוחר של התקופה או אף כולה כעידן חדש, האנתרופוקן (עידן האדם).

## אירוע ההכחדה בהולוקן

אירוע ההכחדה בהולוקן הוא השם שניתן בדרך כלל להכחדה ההמונית המתמשכת של מינים בתקופה המודרנית של ההולוקן. המספר הגדול של ההכחדות מקיף משפחות רבות של צמחים ובעלי חיים כולל יונקים, עופות, דו־חיים, זוחלים ופרוקי־רגליים. אחוז גבוה מההכחדה מתרחש ביערות הגשם הטרופי. האיגוד הבינלאומי לשימור טבע תיעד את הכחדתם של 784 מינים מאז שנת 1500 לספירה ועד 2012. עם זאת, היות שרוב ההכחדות הן כנראה בלתי מתועדות, מעריכים מדענים כי במהלך המאה ה־20 נכחדו בין 20,000 ל־2 מיליון מינים, אך לא ניתן לקבוע את המספר באופן מדויק יותר ברמת הידע הנוכחית. כמו כן, הערכות הן שקצב ההכחדה נע בין 100 ל־1,000 יותר מהר מאשר הקצב הממוצע של הכחדות מינים על פני סולם הזמן האבולוציוני.

## הולוקן ואנתרופוקן
הולוקן הוא התקופה הגאולוגית הנוכחית, אך קיימת מחלוקת מדעית האם יש להגדיר תקופה חדשה בשם אנתרופוקן ("עידן האדם"), שתתחיל בחלק המאוחר של ההולוקן או אפילו לאחריו. תומכי ההכרזה מציינים את השפעת האדם ההולכת וגדלה על הסביבה, הכוללת זיהום, שינויי אקלים, הכחדת מינים ושינויים גאולוגיים ניכרים. עדיין לא קיימת הסכמה רשמית מדעית על תחילת האנתרופוקן, ומחקרים מתמשכים בנושא.

## שינויים אקלימיים בהולוקן
הולוקן מאופיין בשינויים אקלימיים משמעותיים, למרות היותו תקופה בין-קרחונית יחסית יציבה. בין השינויים המרכזיים ניתן למנות את תקופת החום ההולוקני (Holocene Climatic Optimum) שהייתה תקופת התחממות בין השנים כ-9,000 עד 5,000 לפני זמננו, ותקופת הקפיאה הקטנה (Little Ice Age) שנמשכה בין המאות ה-14 ל-19 ואפיינה ירידה בטמפרטורות ברחבי העולם.

## השפעת האדם על הסביבה
במהלך ההולוקן, האדם החל להשפיע באופן משמעותי על הסביבה, החל מהמהפכה החקלאית לפני כ-10,000 שנים, שהביאה לכריתת יערות, הפיכת נופים, והקמת יישובים גדולים. ההתפשטות האנושית והטכנולוגיות השונות הביאו להרס אקוסיסטמות, שינוי מחזורי מים, זיהום הסביבה והכחדות של מינים רבים.

## הכחדות מרכזיות בהולוקן
מלבד העיט האסטי והדודו, נכחדו בהולוקן מינים רבים נוספים, כגון טיגריס טסמן (Thylacine) וכמה מיני מגה-פאונה, כמו גם מינים רבים של עופות, יונקים וזוחלים שהושפעו ישירות מפעילות האדם.

## שינויים גאולוגיים וסביבתיים
במהלך ההולוקן נרשמו שינויים גאולוגיים חשובים, לרבות עליות וירידות במפלסי הים בעקבות התכווצות והתמוססות של קרחוני קוטב הצפון והדרום. שינויים אלה השפיעו על יצירת אגן נחלים, אגמים ויצירת תנאים מתאימים להתפתחות תרבויות אנושיות. בנוסף, אירועים געשיים והשפעות סייסמיות היוו חלק מהתהליכים שהשפיעו על הסביבה.

## ראו גם

* לוח הזמנים הגאולוגי
* אירוע ה־8200
* לוח השנה ההולוקני

## קישורים חיצוניים
*
* 

*
קטגוריה:רביעון
פלייסטוקן

[ממוזער|שמאל|240px|נוף מהפלייסטוקן של אמריקה הדרומית: [עצלני קרקע|עצלן הקרקע הענק מגתריום ולידו שני גליפטודונים. ברקע דואה העוף הקדום ארגנטוויס]]
[שמאל|ממוזער|240px|נוף מעידן הקרח של [ספרד. באיור נראות ממותות צועדות, ולצידן קרנף צמרירי, אריות מערה טורפים אייל צפון ועדר של סוסי בר.]]
**פלייסטוקן** (**Pleistocene**; סימן: Ps, בעברית רווח השם גם בכתיב **פְּלֵיסטוקן**) היא תקופה בתור הרביעון שבעידן הקנוזואיקון, אשר החלה לפני כ-2.588 מיליוני שנה ונמשכה עד לפני 11,700 שנה עם סיום עידן הקרח האחרון.

את המונח טבע צ'ארלס לייל ב-1819, בהציגו שכבה בסיציליה שיותר מ-70 אחוז מן המינים של מאובני הפאונה שלה עדיין קיימים, ובכך הפריד אותה מהפליוקן. משמעות השם ביוונית – "חדש יותר" (בהתייחסו לפליוקן, שמשמעותו "חדש"). משם זה נגזר עידן ה"הולוקן", שמשמעותו "חדש לחלוטין".

הגדרת המונח השתנתה ב-2006, להגדרה המקובלת כיום. עד אז המונח התייחס לתקופה שבין 1.806 מיליון שנים קודם זמננו עד ל-11,700 שנים קודם זמננו. לכן, בפרסומים קודם לכן, ייתכן שישתמשו במונח לתיאור תקופה זו.

תנועת היבשות בתקופה זו היא מזערית, כ-100 ק"מ באופן יחסי מאז תחילת התקופה.

בתקופה זו התרחשה מרבית אבולוציית האדם, כשבתחילתה הפרנתרופוס עדיין התהלך על פני האדמה, ובסיומה האדם המודרני כבר היה נפוץ בכל חמש היבשות. כבר בתקופה זו הייתה לאדם השפעה בולטת על סביבתו, באופן שהשפיע על מינים רבים.

בתקופה זו היו מגוון של יצורים גדולים מאוד (מגה-פאונה) ביניהם: ממותה, מסטודון, דיפרוטודון, סמילודון, גליפטודון, שור הבר, גיגנטופיתקוס, קרנף צמרי, עצלני קרקע כמו מגתריום, ג'ירפיים גדולים כמו שיוותריום, אייל אירי, דוב המערות, דוב קצר-פנים, זאב בלהות, גומפותריום, עופות כמו מואה, אפיאורניס, עיט האסטי ואף כמה זוחלים כמה מגלניה, קווינקנה ומיאולניה.

מעטים מהיצורים הענקים שרדו עד תחילת ההולוקן.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
*מגה-פאונה של הפליסטוקן

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:רביעון
פליוקן

[ממוזער|ה[ג'וספורטיגסי היה גדול המכרסמים מעולם והוא הגיע למשקל של יותר מטון.]]
**פליוקן** (**Pliocene**) היא תקופה בנאוגן מעידן הקנוזואיקון. משך תקופתה 3.75 מיליוני שנים, מלפני 5.5 מיליוני שנים ועד לפני 2.5 מיליוני שנים. עם זאת זהו טווח נזיל יחסית, מאחר שהסלעים בהם מגדירים את התקופה פחות בולטים. הצורה העיקרית של החישוב היא במעבר מהמיוקן הנחשב לחמים יחסית לפליסטוקן הקריר יותר, בו הופיע עידן הקרח.

האקלים של הפליוקן הפך לקר ועונתי יותר מאשר במיוקן ואזורי יערות הפכו לערבות עשב או לטונדרה. גם המדבריות גדלו יותר בתקופה זו, בה יבשות רבות וזרמים ימיים שינו ממסלולם.

בתקופה זו התפתחו מיני ההומינידים ובראשם האוסטרלופיתקוס וכן מיני בעלי חיים גדולים שהופיעו גם במשך הפליסטוקן. באמריקה התרחשה אז ההחלפה האמריקאית הגדולה. דבר זה הכחיד או גרם לשגשוגם של מינים רבים בשתי האמריקות.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:נאוגן
מיוקן

[250px|ממוזער|דיורמה של חיות מהמיוקן, ביניהם נראים ה[דיאודון, המורופוס, הסטנומילוס והפרומריכוכרוס.]]
**מיוקן** (אנגלית: **Miocene**) היא התקופה הקדומה בנאוגן שבעידן הקנוזואיקון. משכה 18 מיליוני שנים, מ-23 מיליוני שנים לפני זמננו ועד לפני 5.3 מיליוני שנים. היא מחולקת לשישה גילים (תתי-יחידות זמן של תקופה):
# אקוויטניאן (Aquitanian)
# בורדיגליאן (Burdigalian)
# לנגיאן (Langhian)
# סרבליאן (Serravallian)
# טורטוניאן (Tortonian)
# מסיניאן (Messinian)

בסוף תקופת המיוקן, התרחש האירוע המסיני שבמהלכו התייבש הים התיכון כמעט לחלוטין כתוצאה מסגירת מצר גיברלטר לזרימת מים מהאוקיינוס.

באמצע תקופה זו הופיעו ההומינידיים הראשונים. גם הסוסים ורוב מכפילי הפרסה התפתחו וגדלו לאורך התקופה.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
* שיבוש המיוקן התיכון

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נאוגן