האמנה לשמירה על המורשת התרבותית התת-ימית

ממוזער|250x500 פיקסלים| צדדים לאמנת אונסק"ו 2001 בדבר הגנת המורשת התרבותית התת-ימית, נכון לחודש פברואר 2015
**אמנת האו"ם לשמירה על המורשת התרבותית התת-ימית** היא אמנה שהתקבלה ב-2 בנובמבר 2001 על ידי הוועידה הכללית של אונסק"ו (UNESCO). האמנה נועדה להגן על "כל שרידי הקיום האנושי בעלי אופי תרבותי, היסטורי או ארכאולוגי" הנמצאים מתחת לפני המים למעלה מ-100 שנה.

הגנה זו של האמנה כוללת ספינות טרופות, ערים שקועות, יצירות אמנות פרהיסטוריות, אוצרות שעלולים להיבזז, אתרי הקרבת קורבנות וקבורה, ונמלים ישנים הנמצאים על קרקעית האוקיינוסים. שימור המורשת התרבותית התת-ימית הוא בעל חשיבות כיוון שהוא מאפשר להבין אירועים היסטוריים רבים. אונסק"ו, כחלק מחובתה לערוך מחקר מדעי ולאפשר פעילות חינוכית מתמשכת על חשיבותה של המורשת התרבותית התת-ימית, שואפת לשמור על אתרים אלה למען הדורות הנוכחיים והעתידים. האמנה מהווה מסגרת כדי לעזור להעלות את המודעות ולהילחם בביזה בלתי חוקית ופיראטיות המתרחשות מתחת לפני הים ברחבי העולם. כגוף בינלאומי, המדינות החברות באמנה מסכימות לפעול למען שימור ערכי תרבות מתחת לפני הים בתחומי השיפוט שלהן ובים הפתוח.

## תוכן האמנה
הנוסח הרשמי של האמנה מגדיר את חובותיהן של המדינות החברות בכל הנוגע לשמירה על מורשת תרבותית תת-ימית, אשר מוגדרות בסעיף 1

"כל העקבות של הקיום האנושי שהם בעלי אופי תרבותי, היסטורי או ארכאולוגי והנמצאים בחלקם או במלואם מתחת לפני המים, באופן זמני או ברציפות, במשך לפחות 100 שנה"

סעיפים 1–4 מגדירים את האמנה ואת מטרותיה, וכן את הקשר שלה לאמנת האומות המאוחדות בדבר חוק הים (UNCLOS) ולחוק שכר הצלה .

סעיפים 5–12 מגדירים רמות שונות של חובות ונהלים בתוך ארבעת האזורים הימיים ( מים טריטוריאליים, אזור סמוך, אזור כלכלי בלעדי, מדף יבשתי) כפי שהוגדרו בחוק הים.

סעיפים 13–21 מגדירים חובות נוספות, כגון תפיסת מורשת תרבותית תת-מימית שנחשפה באופן לא חוקי, שיתוף פעולה עם מדינות אחרות ומתן הכשרה בארכאולוגיה ימית.

סעיפים 22–35 מבהירים מספר נקודות הרלוונטיות להיבטים הביצועיים של האמנה, כגון יצירת גופים סטטוטוריים, יישוב מחלוקות בין מדינות צד ודרכי אשרור.

### נספח לאמנה
בנוסף לנוסח הרשמי של האמנה, קיים נספח המכיל 36 כללים להסדרת היבטים מעשיים של פעילויות לשימור מורשת תרבותית תת-ימית. מדינות שהן צדדים לאמנה נדרשות להבטיח שהכללים הללו מיושמים בתוך המים הטריטוריאליים והאזור הסמוך שלהן, : (סעיפים 7–8)  וגם שכל בני הלאומים השונים וכלי שיט מכל מדינה מצייתים להם. (סעיף 16) 

כללים 1–8 מגדירים עקרונות כלליים. כלל מרכזי ביניהם הוא האיסור המוחלט על ניצול מסחרי של מורשת תרבותית תת-ימית ( כלל 2)  והעיקרון שלפיו יש להתייחס תמיד לשימור אין סיטו בעדיפות ראשונה. הכללים דנים גם בהיבטים כמו עיצוב פרויקט, שימור, תיעוד ודיווח.

## ביקורת
ארצות הברית נמנעה מלחתום על אמנת האו"ם משנת 2001, תוך שציינה כי המונח "כל העקבות של הקיום האנושי" רחב מדי, מבחינה משפטית וככלי לשמירה על מורשת תרבותית תת-ימית ולשימורה לטובת הדורות הבאים. גם בריטניה הביעה חשש דומה. האמנה גם ספגה לביקורת מצד כמה מדינות על כך שלכאורה היא מכרסמת בעקרון חסינות הריבון ועל כך שאינה מתיישבת עם הוראות UNCLOS, אף על פי שקיימות ראיות הסותרות זאת.

אחת ביקורת על UNCLOS היא שסעיפיה מעורפלים באופיים. סעיף 149 אינו מפרט את האופן שבו יש לשמר ולטפל בממצאים בעלי אופי ארכאולוגי, וכן אילו מנגנונים יש לקבוע לצורך שימורם לטובת הדור הנוכחי והדורות הבאים.

עם גילוי הגליאון הספרדי "סן חוזה" על ידי ממשלת קולומביה, ניסתה ממשלת ספרד לתבוע את השבת הספינה ומטענה מידי קולומביה בהסתמכה על כללי האמנה, באופן מיוחד על סעיף 13 מכיר בחסינות הריבון על ספינות מלחמה שטבעו. אך קולומביה אינה צד לאמנה. קולומביה כינתה את הגליאון חלק ממורשתה התת-ימית, ומשכך היא מחויבת חוקתית להגן ולשמור על ספינת המלחמה.

## צדדים לאמנה
נכון לספטמבר 2023, שבעים ושתיים מדינות חברות לאמנה, מדינת ישראל אינה צד לאמנה.

* במדינות שלא אשררו את האמנה קודם ליום 2 באוקטובר 2008, האמנה נכנסה לתוקף שלושה חודשים לאחר שאושררה והופקדה באומות המאוחדות.

## ראו גם
* ארכאולוגיה ימית

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* אתר מורשת תרבות תת-ימית של אונסק"ו
* אתר תרבות אונסק"ו
קטגוריה:2001 בצרפת
קטגוריה:אוקראינה: אמנות והסכמים
קטגוריה:ספרד: אמנות והסכמים
קטגוריה:רומניה: אמנות והסכמים
קטגוריה:איטליה: אמנות והסכמים
קטגוריה:איראן: אמנות והסכמים
קטגוריה:הונגריה: אמנות והסכמים
קטגוריה:צרפת: אמנות והסכמים
קטגוריה:מצרים: אמנות והסכמים