סטיבן פינקר

**סטיבן ארתור פינקר** (באנגלית: **Steven Arthur Pinker**; נולד ב-18 בספטמבר 1954 במונטריאול, קנדה) הוא פסיכולוג ניסויי יהודי-קנדי, פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטת הרווארד, מומחה במדעי הקוגניציה, ומחבר ספרי מדע פופולרי. ידוע בתמיכתו בפסיכולוגיה האבולוציונית ובגישה חישובית ליכולות שכליות.

תחומי ההתמחות האקדמיים של פינקר הם קוגניציה חזותית והתפתחות השפה אצל ילדים. הוא ידוע כמפיץ הרעיון שהשפה היא "אינסטינקט", או תכונה ביולוגית שנוצרה על ידי ברירה טבעית. רעיון זה נובע מתורתו של הבלשן נועם חומסקי, אבל גישתו של פינקר שמה דגש רב יותר על השורשים האבולוציוניים של היכולת הלשונית. פינקר הוא כותב פורה של מדע פופולרי וספריו זכו בפרסים רבים והיו בין רבי-המכר של "הניו יורק טיימס".

## קורות חייו

### ילדות וחינוך
פינקר הוא בן הקהילה היהודית במונטריאול, ושני הוריו בני מהגרים יהודים ממזרח-אירופה: הארי פינקר ששני הוריו מקראסיניסטאב בפולין, ורוזלין ויינפלד פינקר שהוריה מוורשה ומקישינב. הוא הקדיש להם את ספרו הראשון, אינסטינקט השפה, ובאחרית-הדבר ייחס חשיבות לכך ששניהם החליפו מקצוע באמצע חייהם: אביו מנדל"ן לעריכת דין ולבסוף לתיירות, ואמו מעקרת-בית לייעוץ חינוכי וניהול בבית-ספר תיכון. אחותו סוזן פינקר, היא פסיכולוגית חינוכית ומחברת הספר "הפרדוקס המיני". אחיו רוברט פינקר הוא כלכלן העובד בניתוח מדיניות בממשלת קנדה באוטבה.

שפת האם של פינקר היא אנגלית, ואת העניין שלו בבלשנות הוא אינו מייחס לחברה הקנדית הדו-לשונית: מערכת החינוך בשפה הצרפתית בקוויבק דאז הפרידה בין קתולים ללא-קתולים, ולפיכך מוריו לצרפתית בבית-הספר היו יהודים מהגרים ממרוקו ומאלג'יר. בנוסף נאלץ פינקר ללמוד לטינית אך בדומה לילדים רבים אחרים השתעמם מלימוד הדקדוק שלה, וזנח אותה מיד כשהתאפשרה לראשונה בחירה במערכת החינוך הקנדית. פינקר מבדיל באופן חד בין הדקדוק הפורמלי בבית-הספר לבין הדקדוק הגנרטיבי האוניברסלי, שלדעתו הוא שפת המוח האנושי, לא רק משום שהאחרון כללי ואלגנטי יותר, אלא גם משום שהוא "עוסק בנפשות חיות ולא בשפות מתות". לפינקר ידע גם בעברית ובספרדית, וכן ציטט בספרו יותר מפעם אחת את האימרה היידית: "אז די באבע וולט געהאט ביצים, וולט זי געווען מיין זיידע" ("אילו לסבתא שלי היו ביצים היא הייתה סבא שלי"), לאו-דווקא לעניין השפעת התורשה והסביבה, אלא להדגמת ריבוי המילים והביטויים בשפה זו, ובעיקר לנטייתה לעסוק במצבים היפותטיים. באחרית-הדבר לספרו הראשון "אינסטינקט השפה" הוא מצטט אמרה "עשרה יהודים, אחת-עשרה דעות" להדגמת את האווירה ה"ווכחנית" בקהילה היהודית במונטריאול, ובייחוד בעת "סערת הרוחות" של שנות ה-60, "כשנדמה היה שהכל פתוח". בספרו המלאכים הטובים של טבענו על תולדות האלימות האנושית התוודה כי כנער נכבש, בדומה לצעירים משכילים רבים בני-דורו, בקסמי האנרכיזם, אך התפכח בעת שהיה עד למהומות האלימות שהתעוררו בעקבות שביתת המשטרה בשנת 1969.  

באווירה זו החל להתעניין בהשקפות על טבע האדם, וכיצד הן משפיעות על כל היבט אחר של החיים, מפוליטיקה ועד חינוך ואמנות. בעת לימודיו בתיכון ובקולג' "זיגזג בין המדעים המדויקים למדעי הרוח", ובחר לבסוף במקצוע עיקרי של פסיכולוגיה קוגניטיבית מתוך תקווה שתוכל להתמודד עם שאלות עמוקות על טבע האדם באמצעות מחקר ניסויי הניתן לבקרה..

### קריירה אקדמית
פינקר סיים את לימודיו במכללת דוסון בשנת 1973. הוא קיבל תואר ראשון בפסיכולוגיה ניסויית באוניברסיטת מקגיל בשנת 1976, ודוקטורט באותו תחום, באוניברסיטת הרווארד בשנת 1979. הוא עסק במשך שנה במחקר במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). אז היה לחבר סגל באוניברסיטת הרווארד ולאחר מכן באוניברסיטת סטנפורד. מ-1982 עד 2003, פינקר לימד במחלקה למוח ומדעים קוגניטיביים ב-MIT, למעט שנת שבתון אחת (1995-6) שעשה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה. הוא היה לראש המרכז למדעי-העצב הקוגניטיביים. נכון לשנת 2008, הוא פרופסור לפסיכולוגיה בהרווארד, מחזיק הקתדרה על שם משפחת ג'וסטון.

פינקר היה אחד מ-100 האנשים המשפיעים ביותר בעולם של המגזין "טיים" בשנת 2004, ואחד מ-100 האינטלקטואלים המובילים של המגזינים "פרוספקט" ו"מדיניות חוץ" בשנת 2005. הוא קיבל תוארי דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת מקגיל בקנדה, מהאוניברסיטאות של ניוקאסל וסרי בבריטניה, מאוניברסיטת טרמוסו בנורווגיה, וכן מאוניברסיטת תל אביב. הוא היה פעמיים, בשנים 1998 ו-2003, בין המועמדים הסופיים לפרס פוליצר.

בחודש ינואר 2005, פינקר הגן על לורנס סאמרס, נשיא אוניברסיטת הרווארד, שהערותיו על הפער המגדרי במתמטיקה ומדעים הכעיסו רבים מחברי מהסגל בה.

ב-13 במאי 2006, קיבל פינקר את פרס הומניסט השנה של האגודה ההומניסטית האמריקאית על תרומתו להבנה הציבורית של האבולוציה האנושית.

### חיים אישיים
פינקר נשוי בשלישית לרבקה גולדסטיין, סופרת ופרופסור לפילוסופיה. אין לו ילדים.

פינקר הוא אתאיסט ידוע. לדבריו, "מעולם לא הייתי דתי במובן התאולוגי... מעולם לא חזרתי בי מבחירתי באתאיזם בגיל 13, אבל בזמנים מסוימים הייתי יהודי במובן התרבותי".

## הגותו המדעית
### תאוריות של השפה והנפש
עבודותיו המפורסמות של פינקר עוסקות בשאלה איך ילדים רוכשים שפה. את העבודות האלה, ואת עבודתו של נועם חומסקי על מולדות השפה, פרסם לקהל הרחב בספרו משנת 1994 אינסטינקט השפה (*The Language Instinct*). פינקר הציע שקיים רכיב מנטלי שאחראי על השפה ושהתפתח באופן אבולוציוני, רעיון שנותר שנוי במחלוקת. ב"אינסטינקט השפה", טוען פינקר שבני האדם נולדים עם יכולת לשונית מולדת. בנוסף, הוא מציג בצורה חיובית את הטענה שבכל השפות האנושיות יש ראיות לדקדוק אוניברסלי. פינקר גם טוען שיכולות מנטליות רבות נוספות של בני אדם נוצרו בצורה אבולוציונית (ובכך הוא בן-בריתם של דניאל דנט וריצ'רד דוקינס בוויכוחים רבים על אבולוציה).

ספריו של פינקר "כיצד פועל המוח" (*How the Mind Works*, 1997) ו"הלוח החלק" (*The Blank Slate*, 2002) שייכים למסורת הפסיכולוגיה האבולוציונית, הרואה במוח "אולר שווייצרי" שמצויד במערך של כלים ייעודיים (או מודולים) להתמודדות עם הבעיות שאיתן התמודדו אימותינו ואבותינו בתקופת הפליסטוקן. פינקר ופסיכולוגים אבולוציוניים אחרים מאמינים שכלים אלה התפתחו באמצעות ברירה טבעית, כמו איברים אחרים. חלוצי התחום של פסיכולוגיה אבולוציונית היו אדוארד א' וילסון, לדה קוסמידס  וג'ון טובי ; אחד המתנגדים הבולטים לגישה זו הוא הבלשן ג'פרי סמפסון , שכתב את הספר "לחנך את חוה: הוויכוח בדבר 'האינסטינקט הלשוני'". פינקר תוקף את הגישה הרואה בתרבות או בחינוך את חזות הכול, הוא סבור כי האדם מושפע משילוב של גורמי תורשה עם היבטים סביבתיים (תרבותיים, חינוכיים ואחרים).

### נאורות, טבע האדם ועתיד האנושות
ספרו של פינקר "המלאכים הטובים של טבענו" (*The Better Angels of Our Nature*, 2011; טרם תורגם לעברית) בא לתת אישוש ולבאר תאוריה בדבר דעיכה מתמשכת של שימוש באלימות פיזית לאורך ההיסטוריה. פינקר קיבץ מאות מחקרים בתחומי אלימות שונים, החל ממעשי רצח, דרך מלחמה וענישה פיזית, וכלה בהכאת ילדים, שכולם מראים מגמה בת אלפי שנים של התמתנות בשימוש באלימות, עם חריגות זמניות. פינקר מבאר זאת מתוך הבנתו למניעי האלימות ומרסני האלימות על פי הפסיכולוגיה האבולוציונית, וניתוח היסטורי שמצביע על מסגרת ה"לווייתן" ההובסיאני כגורם להעדפת המרסנים על פני הגורמים המעודדים אלימות. ספר זה מצוטט כל שנה במאות ספרים ופרסומים מדעיים לפי גוגל סקולר. עשור ומחצית העשור לאחר צאתו לאור, דעיכת האלימות בהיסטוריה כבר נחשבת לעובדה כה גלויה ואמינה, עד כי אתר האינטרנט Our World in Data] שהוקם בין השאר לצורך בדיקתה והמחשתה לציבור, כבר עבר להתמקד בהמחשת נושאים שאפתניים ומסובכים יותר לגבי עתיד האנושות.

בספרו "נאורות עכשיו" (*Enlightenment Now*, 2018) טוען פינקר שמצבו של המין האנושי הולך ומשתפר. בשונה מספריו הקודמים, הוא מאמץ גישה אופטימית, ומדגים בעזרת גרפים וטבלאות את השיפור הדרמטי של החיים שבא לידי ביטוי למשל בהיעלמות מחלות, בירידה בהיקף הפשע, בעלייה ברמת ההשכלה ובצמצום אי שוויון בין נשים לגברים

## ספריו בעברית
* **כיצד פועל המוח: מבט חדש על נפלאות החשיבה האנושית**, תרגום: עמוס כרמל, תל אביב: הוצאת מטר, 1999.
* **הלוח החלק: על הכחשת טבעו המולד של האדם בימינו**, תרגום: עמנואל לוטם, עריכה מדעית למהדורה העברית: חמוטל קריינר, תל אביב: הוצאת מטר, 2005.
* **[[אינסטינקט השפה|האינסטינקט הלשוני]]: כיצד המוח יוצר שפה**, תרגום: מאירה טורצקי, ירושלים: הוצאת שלם, 2011.

## ראו גם
* המלאכים הטובים של טבענו
* תודעה
* בעיית גוף-נפש
* טאבולה ראסה
* ג'רי פודור

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתאיסטים יהודים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון יהודים
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מקגיל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:פסיכולוגים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פסיכולוגים יהודים קנדים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:פילוסופיה של הנפש
קטגוריה:אתאיסטים אמריקאים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת טרומסה
קטגוריה:זוכי פרס ריצ'רד דוקינס
קטגוריה:אתאיסטים קנדים
קטגוריה:קנדים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:יהודים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1954
קטגוריה:פסיכולוגיה אבולוציונית