רודיארד קיפלינג

**ג'וזף רודיארד קיפלינג** (באנגלית: **Joseph Rudyard Kipling**; 30 בדצמבר 1865 – 18 בינואר 1936) היה מספר סיפורים קצרים, סופר ומשורר אנגלי, שהתפרסם בימיו כמפארה של האימפריה הבריטית וחייליה, וכיום מפורסם בעיקר בזכות ספרי הילדים שלו ובפרט, "ספר הג'ונגל". זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1907 (היה הסופר הבריטי הראשון שזכה בפרס).

## חייו
ג'וזף רודיארד קיפלינג נולד בבומביי (כיום מומבאי) שבהודו, שם עסק אביו בניהול מוזיאון ובית ספר לאמנות, והתחנך על ידי אומנת ומטפל מקומיים שנהגו לספר לו מעשיות הודיות. בגיל 6 נשלח עם אחותו הצעירה לאנגליה, כדי שיקבלו את חינוכם שם. באנגליה היה נתון בתחילה להשגחתה של אישה דתית קפדנית. קיפלינג ראה תקופה זו כתקופה האומללה בחייו.

בגיל 12 נשלח לפנימייה צבאית בדרום-מערב אנגליה. בשנותיו בפנימייה הרבה לקרוא ספרות ושהייתו שם נחשבה בעיניו כשיפור לעומת התקופה הקודמת באנגליה. בגלל ליקויים בבריאותו ובראייתו לא היה יכול קיפלינג הצעיר להמשיך בקריירה צבאית, ובשנת 1882 חזר להודו.

בהודו הוא התיישב בלאהור (בפקיסטן של היום) ולמד באוניברסיטה המקומית. עם הזמן התקבל כמרצה באוניברסיטה זו. הוא החל לכתוב עבור עיתון מקומי, ובהמשך שימש כסגן עורך בעיתון אחר שהתפרסם באללהאבאד. בעיתון זה הוא שימש גם ככתב נוסע, והרבה לסייר ברחבי הודו, אוסטרליה והמזרח הרחוק. בתקופה זו כתב מעל 100 סיפורים והחל לפרסמם. ספריו צברו לאט לאט הצלחה גם באנגליה, ובשובו לשם בשנת 1889, אחרי שטייל גם באמריקה, כבר נחשב לסופר מוכר והיו מי שהכתירו אותו כיורשו של צ'ארלס דיקנס. הוא חי בלונדון שלוש שנים והמשיך לפרסם בתקופה זו ספרים ושירים נוספים.

בשנת 1892 נשא קיפלינג לאישה את קרולין בלסטייר האמריקאית, והם השתקעו בוורמונט שבארצות הברית, בבית שהם כינו "נאולאקה" (שם של יהלום שחור). בשנים הבאות כתב כמה מהטובות שביצירותיו. ב-1895 סירב לקבל תואר של "משורר החצר" שהוצע לו על ידי ממשלת אנגליה והעדיף לצאת למסעות ארוכים בדרום אפריקה, שם גם הכיר את ססיל רודס שהיה אחד ממייצגי האימפריאליזם הבולטים בדרום אפריקה. לאחר מות בתו ולאחר שהסתכסך עם משפחתה של אשתו, חזרו קיפלינג ואשתו לאנגליה ב-1902 ועברו להתגורר במחוז סאסקס. בשנים הבאות המשיך קיפלינג במנהגו ויצא למסעות ארוכים ברחבי העולם. בשנת 1907 הוענק לו פרס נובל לספרות (הסופר הבריטי הראשון שזכה בפרס) "על כושר התבוננות, דמיון מקורי, עוצמת התפיסה והתאור, המאפיינים את יצירתו של סופר רב מוניטין זה".

בשנים שלאחר הזכייה בפרס נובל פחתה יצירתו של קיפלינג הן בכמותה והן בהצלחתה אצל הקוראים. בנו הבכור ג'ון נהרג ב-1915 במלחמת העולם הראשונה ויותר מאוחר, ב-1923, כתב קיפלינג ספר המתאר את תולדות הגדוד שבו שירת בנו. קיפלינג זכה בעיטורים, מדליות ותוארי כבוד רבים.

בליל ה-12 בינואר 1936 סבל קיפלינג מדימום במעי הדק. הוא עבר ניתוח, אך נפטר בבית החולים מידלסקס בלונדון ב-18 בינואר 1936, בגיל 70, מסיבוכים של כיב עיכולי. הוא נקבר בפינת המשוררים בכנסיית וסטמינסטר.

מחקר שנערך בשנת 2017 על ידי ד"ר גג'נדרה סינג מאוניברסיטת אקסטר באנגליה, גילה שקיפלינג פעל בשירות המודיעין הבריטי בשנות מלחמת העולם הראשונה.

בן דודו של קיפלינג, סטנלי בולדווין, כיהן שלוש פעמים כראש ממשלת בריטניה.

## יצירתו
סיפוריו של קיפלינג זכו לפופולריות בזכות כישרונו הנדיר כמספר ספורים טבעי. אופיינית לסיפוריו ההילה הרומנטית של גיבוריו, וסיפורי ההרפתקאות המתרחשים בארצות אקזוטיות (עבור הקורא המערבי). בסיפורי הילדים שלו, שזכו וזוכים עד היום להצלחה רבה, קיפלינג מגלה סימפתיה לעולמם של הילדים, ולצד זה נוכחת בסיפוריו גישה סאטירית לעולם המבוגרים. קיפלינג היה חלוץ בהצגת בעלי חיים כדמויות בספרות הילדים.

שירתו של קיפלינג, שירה בעלת חריזה סדורה, איבדה עם הזמן מעט מחינה בעיני מבקרי הספרות וחובבי השירה, אך נשארה פופולרית בקרב הקהל הרחב. במיוחד ידוע ומצוטט לעיתים קרובות שירו "אם", שהקהל האנגלי בחר בו ב-1995 כשיר המוכר והאהוב ביותר בשפה האנגלית.

שירו "אחרוני הבריגדה הקלה" מבקר את היחס בבריטניה לשורדי הסתערות הבריגדה הקלה.

## האשמות כלפיו בגזענות
קיפלינג נחשב למייצג של תקופת האימפריאליזם. בכתיבתו עסק רבות בנושאים המושפעים מרקע זה. רבים ביקרו אותו על גישתו הקולוניאליסטית כלפי ההודים והעמים האחרים שאינם אירופאים, והציגו עקרונות גזעניים בכתביו. במיוחד עורר סערה שירו "משא האדם הלבן" שפורסם בעת שחי בארצות הברית ב-1899. השיר הציג את האדם הלבן כמי שתפקידו לדאוג לגזעים הלא אירופאים, הדומים ל"חצי שד וחצי ילד". עיתוי פרסום השיר היה משמעותי ומעורר ויכוח, שכן הוא פורסם מיד עם תום מלחמת ארצות הברית–ספרד והשתלטותה של ארצות הברית על גואם, פוארטו ריקו, קובה והפיליפינים (שבה החלה מיד מלחמה כנגד האמריקאים). הוויכוח בין מצדדי האימפריאליזם ובין מתנגדיו היה אז בשיאו, ושירו של קיפלינג עורר סערה.

עם זאת, יש שראו בקיפלינג דווקא את דוברו של "האימפריאליזם הנאור" של העם הבריטי, וקראו בשיר זה (כמו בשירים "בעייתיים" אחרים) תביעה מהאדם הלבן לנהוג בצדק ובחמלה כלפי הילידים. מצדדיו של קיפלינג מציגים לראיה גם את שירו "תרועת נסיגה" (Recessional), שנכתב ב-1897 לכבוד יום הולדתה של המלכה ויקטוריה. בשיר זה מזהיר קיפלינג את העם הבריטי מפני הידרדרות לשאננות וליהירות, בניגוד לחוקי המוסר הנוצרי. מה שעלול להמיט עליו את גורלן של אימפריות אליליות שחרבו, כמו אשור.

קיפלינג הואשם גם באנטישמיות שקיבלה ביטוי עיקרי במכתבים פרטיים שכתב שהתפרסמו רק אחרי מותו. בביקורו בארץ ישראל ב-1929 למשל, שלח מכתב לבתו אלסי, בו כתב בין היתר: "יקירתי, יש הרבה גזעים שפלים, אך היהודי, כשהוא מצוי במסה במקום הולדתו, הוא הנתעב מכולם". בהמשך המכתב תיאר קיפלינג לבתו את הכותל המערבי במילים: "האבא והאמא של הסירחון גרים ליד כותל הדמעות של היהודים, שאותו ביקרנו לאחר הביקור במקום המקדש ומסגד עומר המקסים."

הערותיו של קיפלינג כלפי היהודים נתגלו, כאמור, רק לאחר מותו, מה שמסביר אולי מדוע זכה לביקורו האדיב של נחום סוקולוב, נשיא ההסתדרות הציונית העולמית ב-1935, במלאת לו 70 שנה. סוקולוב פגשו בלונדון, התרשם ממנו עמוקות ותיארו במילים "המתורגמן הנאמן ביותר של האופי האנגלי." הוא גם ציין כי "קיפלינג איננו סופר אנגלי, אלא בריטי, ובריטי משמע: מרא דעלמא (בעברית: אדון העולם). הוא הראה את הבריטי הדורך על במתי ארץ בפנים כאלה, שהוא מכיר את עצמו בהם". דברים אלה נכתבו על ידי סוקולוב במאמר שכתב לכבודו בעיתון הארץ שיצא ב-17 בינואר 1936, תחת הכותרת "רודיארד קיפלינג בן 70".

## ספריו
* **וי וילי וינקי** (1888)
* **חיילים שלושה** (1888)
* **סיפורים פשוטים מן הגבעות** (1888)
* **האור שכהה** (1890). תרגם: אברהם בירמן, מסדה, 1980
* **[[ספר הג'ונגל]]** (1894. תר' יצחק לייב ברוך בשם **ספר היער**, 1927; לאה נאור, 1969; אוריאל אופק, 1975; בינה אופק, 1997; יואב כ"ץ, 2012) — הידוע בספריו, ובו מתוארים בעוצמה פיוטית ובסגנון עשיר חייו של גור-האדם מוגלי ("צפרדעון") שגודל בין זאבים ולמד להכיר את חיות היער, עולמן הייחודי וחוקיהן, תוך הקבלה סמויה אל העולם האנושי. הספר אומץ בין השאר על ידי חברי תנועת הצופים ששאלו ממנו את הכינוי "גורים".
* **ספר הג'ונגל השני** (1895. תר' אוריאל אופק, 1984) — עוד סיפורים על מוגלי וחיות-הפרא ויחסיהם עם האדם.
* **[[ספנים אמיצים (ספר)|קפיטנים אמיצים]]** (1897. תר' יוסף ליכטנבום בשם **יורדי-ים אמיצים**, 1947; אמציה פורת בשם **ספנים אמיצים**, 1966) — בן-עשירים מפונק, שנפל לים ונמשה על ידי צוות של ספינת דייגים, לומד לעבוד קשה, מתחשל ורוכש חכמת-חיים.
* **סטוקי ושות**' (1899) — סיפורי-הווי על החיים בפנימייה אנגלית (מושתת על חוויות נעוריו).
* **מים אל ים** (1899) — מכתבי מסע.
* **גונגה דין** (1900. עובד לקולנוע) — בלדה על גבורת מחצצר הודי.
* **[[קים (ספר)|קים]]** (1901. תר' אריה סואן, 1948, תר' שמואל (מולי) ורד, 2014,) — הרפתקאות נער אירי בהודו הגדולה, המצטרף אל השירות החשאי הבריטי.
* **[[סיפורי ככה סתם|סיפורי סתם כך]]** (1902. תר' אברהם רגלסון בשמות **מעשיות סתם** ו**כן היה**, 1935; פסח גינזבורג בשם **ארבע מעשיות**, 1946; א. בן-פנחס בשם **סיפורי קיפלינג**, 1957; יערית בן-יעקב, 1999) — תריסר סיפורי אגדה, שנמזגו מהם הומור ובינת חיים.
* **פק מגבעות פוק** (1906) — הנער-הקוסם פוק מספר לשני ילדים על תקופות שונות בדברי ימי אנגליה.
* **פרסים ופיות** (1910) — המשך הספר הקודם.
* **שירת הקוקיה** (1910)
* **הכלב משרתך, מסופר על ידי בוטס** (1930)
* **סיפורי חיות** (1932)
* **משהו על עצמי, לידידיי הידועים והפחות-ידועים** (1937) — אוטוביוגרפיה.
* **האיש שרצה להיות מלך** (1888). תרגום לעברית: רעיה ג'קסון, הוצאת נהר, (2016)
* **רודיארד קיפלינג - מבחר שירים**, מאנגלית: צור ארליך, הוצאת דחק (2019)
* **הכפר שהחליט שכדור הארץ שטוח** (1917). תרגום לעברית: רעיה ג'קסון, נהר ספרים (2020)

## סרטים שנעשו לפי ספריו
* ספר הג'ונגל - כמה גרסאות
* האיש שרצה להיות מלך (בכיכובם של שון קונרי ומייקל קיין)
* נער הפילים 
* גונגה דין (לפי פואמה)
* ספנים אמיצים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

**מכּתביו**:
* 
* מבחר משיריו של קיפלינג בתרגומו של צור ארליך
* 
* אם, בתרגומו של אליהו ציפר
* אם, בתרגומה של זיוה שמיר (אתר מב"ע)
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בריטים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לספרות
קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער בריטים
קטגוריה:משוררים בריטים
קטגוריה:אישים הקבורים במנזר וסטמינסטר
קטגוריה:מחברי סיפורים קצרים
קטגוריה:מספרי סיפורים בריטים
קטגוריה:חברי האגודה המלכותית לספרות
קטגוריה:אנטישמיות בממלכה המאוחדת: אישים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1865
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1936
קטגוריה:בריטים שגווייתם נשרפה
קטגוריה:אישים שעל שמם בעלי חיים
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית