עצי שקמה באשקלון

ממוזער|250x250 פיקסלים|'''עץ השקמה בחורשת הנופלים, 2026.''' גיל העץ מוערך בין 700 ל-1,200 שנים ואף יותר. היקפו 11 מטרים, והוא בעל 4 ענפי שלד שאורכם כל אחד 3 מטרים.
**ברחבי העיר [[אשקלון]] כיום ישנם כאלף עצי [[שקמה]].** רוב העצים מיוחסים לתוואי העתיק של דרך הים, שחלק מרכזי בה נמצא בעיר אשקלון. לאורך דרכיה של העיר נפרסות שדרות עצי שקמה רבות, ובשטחה נשמרו עצי שקמה עתיקים בני מאות שנים.

כחלק ממגמת התפתחות העיר ובינוי שכונות חדשות, עצי שקמה עוברים תהליכי שיקום והעתקה מאז שנות ה-80 של המאה ה-20. נכון ל-2025, נערכו באשקלון כ-300 העתקות של עצי שקמה.

## היסטוריה וארכאולוגיה
החל מתקופת הברזל ישנם ממצאים רבים של שקמה כחומר גלם בארץ ישראל. לפי הבוטנאית נילי ליפשיץ מאוניברסיטת תל אביב, השקמה בויתה בארץ ישראל בעיקר לאורך מישור החוף, ובמיוחד בחוליות שבימי מדינת ישראל נמצאות באזורים מעוירים. רבים מהעצים הוותיקים בישראל שרדו. האיתור המיוחס לתקופה המוקדמת ביותר בארץ ישראל נמצא ביריחו (הנאלותיתית הקדם-קרמית א'), שם נמצאו מספר ארונות קבורה העשויים מהעץ, המתוארכים לימי בית המקדש השני. באופן דומה, בעין גדי נמצאו כלי בית מהתקופה ההלניסטית בארץ, וכן במצדה, שם זוהו בולי עץ, לוחות ופריטים שונים משקמה המתוארכים לתקופות ההלניסטית, הרומית והביזנטית. האיתורים הנוספים היו בבית שאן (הברונזה המאוחרת), יבנה-ים (הברזל, הפרסית-הלניסטית), חברון (הברזל).

לפי מחקר ארכאובוטני מאת חוקרים ישראלים אודות מינים סיננתרופיים ב שפורסם בכתב העת "Scientific Reports" ב-2015, כניסת עץ השקמה לגידול מקומי בארץ ישראלי מיוחס לפלשתים בתקופת הברזל, במסגרת תהליך רחב יותר של החדרת מינים מסוג זה (3 זנים תרבותיים: כמון, פרג האופיום וכן פיקוס השקמה) שהביאו לשינויים משמעותיים במגוון הביולוגי המקומי ובחקלאות של הלבנט הדרומי. לפי החוקרים, כל אלו הם מינים מועברים אינם גדלים בישראל בטבע, ומקורם בגידול תרבותי בלבד.

האיתור הראשון של שאריות פרי השקמה (להבדיל מחומר הגלם) מחוץ למצרים, נמצא באשקלון בהקשר פלשתי. לדעת החוקרים, . החוקרים קושרים עובדה זו עם הראיות להימצאותם באשקלון של זרעי פרג וייתכן שגם לתירבות הצמח – הראייה השנייה המוקדמת ביותר להימצאות הפרג במזרח הים התיכון לאחר שנמצאה ראייה להימצאות פרג בטירינס שביוון של תקופת הברונזה המאוחרת – לכך שהפלשתים, שייתכן שמקורם באיי יוון, הם שהביאו את השקמים, יחד עם הכמון וזרעי הפרג לארץ ישראל.

## ריכוז השקמים כיום
* **השקמה בחורשת הנופלים** (רחוב צבי סגל פינת מרגלית; ) – עץ רחב ממדים הממוקם על דרך הים שגילו מוערך בין 700 ל-1,200 שנים ויותר. חופתו מצילה על שטח של כחצי דונם. שוכן בסמוך ל-2 כנסיות ביזנטיות ולקבר השייח' עוואד מהתקופה הממלוכית. דבר קיומה פורסם בציבור בדצמבר 2022 על ידי האילנאית אוסי בנימין, מבלי שתועדה קודם לכן בסקרי עצים עתיקים או בפרויקט עצי מורשת. עברה תהליך ניקוי וחישוף, והיא אינה מנויה ברשימת האתרים המיועדים לשימור בעיר. היקף גזע העץ 11 מטרים, וממנו מתפצלים 4 ענפי שלד שאורכם כל אחד 3 מטרים. חופת העץ עגולה ושטחה כ-500 מטרים רבועים.
* **מקבצי עצי שקמה ב[[מרכז רפואי ברזילי]]** (; )
* **שדרת השקמים בכניסה לשכונת אגמים** (רחוב בקעת הרימון; ) – שדרת שקמים משני צדי הכביש בכניסה לשכונת אגמים. עצי השקמים מיועדים לשימור ובהתאם לכך, בעבודות פיתוח הכביש נשמרו העצים בשלמותם. המיוחד בעצים הללו, הוא שאף על פי שככל הנראה הם בני כמאה שנה שנשתלו בידי אדם כפי שנובע ממקצבי העצים הקבועים המלמדים על ביצוע במחשבה תחילה.
* **מקבץ עצי שקמה בגן רוגוזין בשכונת שמשון** ()
* **מקבץ עצי שקמה לאורך מדשאה בשדרות בן-גוריון** (שכונת נאות אשקלון; ) – חלק מן העצים הועתקו למדשאות במסגרת פיתוח השכונות בשנות ה-90 של המאה ה-20
* **מקבצי עצי שקמה באיי תנועה בשדרות ירושלים ושדרות קדש** (שכונת ברנע; ) – כמאה עצים שהועתקו לאיי תנועה אלו במסגרת פיתוח שכונת ברנע בתחילת שנות ה-2000.
* **עצים בודדים בשכונות**
** שכונת אפרידר
** שכונת ברנע
** שכונת גן הוורדים
** גבעת ציון
** גן לאומי אשקלון

קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 101.jpg|שדרת שקמים ברחוב בקעת רימון
קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 106.jpg|שקמים ברחוב בקעת רימון
קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 41.jpg|השקמה העתיקה בחורשת הנופלים
קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 75.jpg|השקמה בגן אריה בן אליעזר
קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 87.jpg|שקמה ליד אצטדיון סלה
קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 68.jpg|שקמים בשדרות ירושלים
קובץ:Ficus sycomorus in Ashkelon, 19 January 2026 55.jpg|שקמים בצומת צבי סגל–לשם


## שימור והעתקה
עם התפתחות העיר אשקלון, החל משנות ה-80 של המאה ה-20 העירייה המקומית נוקטת בתהליכי שימור והעתקה של עצי השקמה בעיר. עד מאי 2025 הועתקו כ-300 עצים בשל הבינוי בעיר, כאשר 60–70% מהם נקלטו במקום נטיעתן החדש. העתקות העצים נעשות בעיקר בעונות החמות, רובן תוך הכנה מהירה (כחודש).

ב-22 במאי 2025 נערך כנס עיון אודות עצי שקמה בישראל ב, שעסק בין היתר בשימור והעתקת שקמים. בכנס השתתפו כ-100 אנשי מקצוע.

### מדיניות העירייה
ב-2004 פרסמה עיריית אשקלון בשיתוף משרד החקלאות, רשות הטבע והגנים, מ.ע.צ., קרן קיימת לישראל, ומכון וולקני מפרט להעתקת עצי שקמה. דגשיו המרכזיים עסקו בתחזוקה, משך ומועדי ההכנה, הכנת השטח המקורי והחדש, טיפול בגוש השורשים, וכן ניתוקו, הנפתו, הובלתו ונטיעתו מחדש, וטיפול בו לאחר הנטיעה. נוסף על מדיניות ההעתקה המקצועית של העצים, ב-2006 נערך מסמך אודות דגשי הפיקוח השוטף במרוצת תקופת קליטת העצים.

### העתקות משמעותיות
* **השקמה העתיקה ברחוב גדעון בן יואש, 2009:** ביוני 2009 החליט פקיד היערות הראשי על העתקת השקמה ברחוב גדעון בן יואש עקב הימצאותו בשטח המיועד לבניית בתי מגורים. קליטת העץ נכשלה.
* **השקמים העתיקים שהועתקו משטח חדר המיון החדש במרכז הרפואי ברזילי לשטחי הגינון בברזילי, 2010**
* **השקמים במדשאות בכניסה לשכונת נאות אשקלון** עם התפתחות השכונה בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20
* **השקמים לאורך כביש רבין** עם התפתחות השכונות החדשות של העיר, עם תחילת שנות ה-90 של המאה ה-20
* **שכונת אגמים, העשור השני של המאה ה-21**
* **השקמה העתיקה והגדולה ליד המטווח לשעבר בצפון ברנע, 2019** (קליטת העץ נכשלה)

## שדרת השקמים
"**שדרת השקמים**" הוא מיזם שתוכנן לסירוגין בין 1996 ל-2016 לשימור מסדרון עצי השקמה הנטועים כ"שדרה" בשוליו המזרחיים של מישור החוף, שאורכה 100 קילומטרים – ראשיתם בתחנת הרכבת דיר סניד בדרום וסופה באפולוניה בצפון. עצי השקמה בתוואי זה ניטעו לאורכן של דיונות, והן גובלות אותן ומשמשות כמעין מחסום לחול. הן שימשו כחומר לבינוי ולהסקה, מאכל (ג'ומס) וסימון גבול חלקות. בתחומם של עצי השקמה, שלגופן מסורגות גפנים, שטחי "מעווסי" ובהם שרידים של בוסתנים הכוללים עצי פרי אחרים.

ראשיתו של המיזם ב-1996, עם תכנון תוכנית לשיקום אתר כריית חול (תמ"א 14 2/א) ותוכנית אב ל**פארק השקמים**, בין נחל שקמה לעיר אשקלון. ב-1998 הוכנה עבור קרן קיימת לישראל תוכנית אב ראשונית לשימור שדרת השקמים, שאומצה על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה של מחוז הדרום. ב-1999, עם אישור תמ"א 14 2/א, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הורתה על שימור תוואי השדרה. בראשית שנות ה-2000 קודמה תוכנית סטטוטורית לשדרה במקטע שבין נתיב העשרה לאשקלון ברמת תוכניות מתאר מקומיות (תמ"מ) שלא צלחה, וכן הוכן פיילוט למסדרון אקולוגי בין אשדוד לראשון לציון עבור רשות הטבע והגנים וחברת החשמל לישראל, וכן תוכנית רעיונית להמשכת השדרה עד תל אביב-יפו. ב-2006, מקטע אשדוד–אשקלון של השדרה קיבל מעמד סטטוטורי עם הטמעתו בתמ"א 39 למרחב ניצנים. ב-2012 הוחלט בקק"ל, לקראת בדיקת היתכנות, כי התוכנית תקודם סטטוטורית. ב-2015 החל תכנון סטטוטורי בקק"ל, עד שהוחלט על עצירתו ב-2016.

9 מקטעי השדרה שתוכננה הם: נחל שקמה, פארק השקמים, אשקלון, חולות ניצנים, אשדוד, חבל יבנה, חולות ראשונים, חולון–תל אביב והרצליה.

## ראו גם

* עצים עתיקים בארץ ישראל
* עצי שקמה בתל אביב

## לקריאה נוספת
* 
* 
* 

* 
* 


## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אשקלון: היסטוריה
קטגוריה:עצים עתיקים בארץ ישראל