open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קוקשי

שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|בובת קוקשי מסורתית
שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|בובות קוקשי מודרניות
**קוקשי** (ביפנית **こけし**) היא בובה יפנית מסורתית מעץ עם ראש גדול יחסית וגוף ללא צורת גפיים. מקורה בצפון יפן.
הבובה מאפיינת את אמנות יפן המסורתית והיא עברה מספר וריאציות בתקופה המודרנית, עם עיצובים חדשים ומודרניים. קיימות בובות בדמויות זכר ונקבה.

## היסטוריה
המקור לבובות איננו ידוע עד היום, אך מעריכים כי הבובה נוצרה בתקופת אדו (1600–1868) של יפן, והיא נמכרה למבקרים באזור המעיינות החמים הנמצאים בצפון מזרח יפן.

## ייצור

שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|אמן קוקשי
הבובות המסורתיות מיוצרות ידנית בהליך מורכב בידי אמני בובות קוקשי.

## סוגי בובות
הבובות המסורתיות מסוג קוקשי, הן בובות עץ המסווגות ל-11 סוגים עיקריים. לכל אזור ביפן, הייתה בובה טיפוסית עם עיטורים המאפיינים את האזור. הבובות המסורתיות נעדרות שימוש נועז בצבעים, וניתן להרגיש דרכן את העץ. בהתאם לתקופה, היה גם שימוש מוגבל לצבעים מסוימים, בעיקר שחור, אדום, צהוב, ירוק ולבן.

הבובות המודרניות צבעוניות ומעוטרות בציורי נוף, מקדשים, פרחים ומילים ביפנית. נעשה שימוש בצבעי אקריל ושמן ובצבעים שאינם קיימים בבובות קוקשי מסורתיות.

כמו-כן מיוצרות גם בובות קטנות של קוקשי, תחת המותג קימידול (Kimmidoll). קיימות מעל 20 בובות קימידול בעיצובים שונים, וכל בובה נושאת עמה שם מיוחד וסיפור מאחוריה.

## קישורים חיצוניים

*  
* האתר הרשמי של בובות קימידול

קטגוריה:בובות
קטגוריה:יפן: תרבות
דוד שמר

**דוד שמר** (נולד ב-11 בדצמבר 1952) הוא נגן צ'מבלו, מנצח, מרצה ומורה ישראלי. אחד המובילים בתחום של מוזיקה עתיקה בישראל.

## ביוגרפיה
שמר נולד בריגה שבברית המועצות (כיום בירת לטביה), משם עלה לישראל בגיל 20. הוא למד נגינה בצ'מבלו, תאוריה וניצוח באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים, אצל המלחין חיים אלכסנדר ובהמשך למד גם אצל ולרי מייסקי ובוריס ברמן, בתל אביב. לאחר סיום לימודיו באקדמיה למוזיקה הוא התמחה בלונדון בביצוע מוזיקת בארוק בהדרכתם של מורים בעלי שם כגון כריסטופר קייט, ג'יל סוורס, טרוור פינוק ופיליפ פיקט. בעל תואר דוקטור לביצוע מוזיקה מטעם אוניברסיטת סטוני ברוק שבמדינת ניו יורק.

בשנת 1989 הקים את תזמורת הבארוק ירושלים, ומאז הוא משמש כמנהלה המוזיקלי ומנצחה הקבוע. הוא מופיע רבות ומקליט בישראל, באירופה ובארצות הברית כסולן, כנגן מוזיקה קאמרית וכמנצח. התקליטור של "וריאציות גולדברג" מאת יוהאן סבסטיאן באך בביצועו זכה להצלחה רבה בקרב אוהבי המוזיקה והמבקרים.

מלמד צ'מבלו ומוזיקה עתיקה באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. הוא לימד בסדנה למוזיקה עתיקה בירושלים בכל שנות קיומה ונותן כיתות אמן רבות בישראל, באנגליה, בגרמניה, באיטליה ובארצות הברית (שם הוא משמש, בין היתר, כמרצה אורח קבוע בבית הספר למוזיקה הנודע לונג'י בבוסטון) וכן באקדמיה למוזיקה בעיר מולדתו ריגה.

## קישורים חיצוניים

*
*

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:נגני צ'מבלו ישראלים
קטגוריה:מבצעים בכלים אותנטיים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטוני ברוק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
יומנו של חנון - קולות מהעבר

**יומנו של חנון - קולות מהעבר** (באנגלית: **Diary of a Wimpy Kid: old school**) הוא הספר העשירי בסדרת יומנו של חנון שנכתבה ואוירה על ידי הסופר והמאייר האמריקאי ג'ף קיני.

## עלילה
בתחילת שנת הלימודים, לגרג הפלי נמאס לשמוע את המבוגרים מספרים כמה טוב היה פעם. בסוף חודש ספטמבר אמא של גרג מארגנת לכל העיר סוף שבוע "כמו פעם", בלי מכשירים אלקטרוניים. בחודש אוקטובר, לאחר שקלקל את המכונית המשפחתית וגרם לסתימה בביוב, גרג נוסע למקום הכי רחוק שרק אפשר — מחנה עבודה של בית הספר. כשהוא מגיע הוא שומע שמועות על סיילס רוט, "מחורפן" שמסתובב בלילה, וכולם מתחרפנים. במהלך הספר קורים דברים לא נעימים לחבריו למחנה של גרג: לראולי נתקע השן של גארת, רוברט ג'פרסון מורעל, ג'וליאן אוכל דאודורנט, חוטפים בגדים של בנות הצופים, (שמתגלים של גברת גרציאנו) ועוד. במהלך הספר החליף את רוברט פרנק, אבא של גרג, שהיה גם במחנה הזה בילדותו. גרג נכנס ל"בקתה של סיילס רוט" ומגלה שסיילס רוט לא קיים, אלא שזה הבקתה של פרנק. גרג מסתיר את זה בסוד ומותח את חבריו. בסוף בגלל הגשם, פרנק מגלה לשאר חברי המחנה על הבקתה, וכולם ישנים בנעימים.

## דמויות

### משפחת הפלי
* **גרגורי (גרג) הפלי** - נער מתבגר, גיבור הספר.
* **סוזן הפלי** - האם במשפחת הפלי ואשתו של פרנק.
* **פרנק הפלי** - אביהם של גרג, רודריק ומני.
* **סבא של גרג** - אביו של פרנק גר במגדלי מרגוע ומכין מרק גרגירי נחלים שאותו גרגורי שונא.
* **רודריק הפלי** - אחיו הגדול של גרג.
* **מני הפלי** - אחיו הקטן של גרג.
* **החזיר של מני** - חיית המחמד של מני כותב לגרג מכתב למחנה .

### דמויות מאוחרות
* **פְרוּ** - תלמיד מחונן מכיתה ג' שעוזר לגרג בשיעורי הבית.
* **רוברט ג'פרסון** - אבא של ראולי והמדריך של גרג.
* **גברת גרציאנו** - המורה למוזיקה של גרג.
* **מר הילי** - המדריך של גרג.
* **בילי רוטנר** - חבר בלהקת חיתול תאון של רודריק הפלי.
***סיילס רוט** - בחור שמלפני כמה שנים הייתה לו חלקת אדמה משלו והוא עבר לגור ביער וצמחו לו ציפורניים ארוכות.
* **ראולי ג'פרסון** - חברו של גרג. השתתף במחנה.
* **ג'ורדן שולף** - ילד מהקבוצה של גרג.
* **גארת' גרימז** - ילד מהקבוצה של גרג.
* **אמיליו מנדוזה** - ילד מהקבוצה של גרג. גרג בטעות שבר את משקפיו כשניסה להדליק מנורה וכשנתן כיף למישהו, הם נשברו.

## התרגום לעברית
הספר ראה אור באנגלית ב-3 בנובמבר 2015. התרגום לעברית ראה אור בהוצאת כנרת בתירוגמו של ארז אשרוב ב-27 במאי 2016.

## ראו גם
* יומנו של חנון

## קישורים חיצוניים
* 
* האתר הרשמי של הסדרה 

קולות מהעבר
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרי הוצאת כנרת
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:ספרי הוצאת דביר
קטגוריה:יומנו של חנון: ספרים
האיש שידע אינסוף

**האיש שידע אינסוף** (באנגלית: **The Man Who Knew Infinity**) הוא סרט דרמה ביוגרפי משנת 2015 המבוסס על הספר בעל אותו שם מאת רוברט קניגל , ומספר על חייו של המתמטיקאי ההודי סריניוואסה רמנוג'אן ובפרט על המפגש שלו עם המתמטיקאי הבריטי ג'. ה. הארדי. בסרט מככבים דב פאטל כרמנוג'אן וג'רמי איירונס כהארדי. הקרנת הבכורה של הסרט הייתה ב-17 בספטמבר 2015 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו.

בסרט מופיעות דמויותיהם של מתמטיקאים בולטים נוספים מקיימברידג' כמו ברטראנד ראסל (ג'רמי נורת'ם), ג'ון אדנזור ליטלווד (טובי ג'ונס), פרסי אלכסנדר מקמאהון (קווין מקנלי) וגם של המהנדס פרנסיס ספרינג (סטיבן פריי). בסרט מתייחסים לשתי תרומות מרכזיות של רמנוג'אן והארדי, האחת בנושא פונקציית החלוקה, בעיקר על הוכחת הנוסחה האסימפטוטית p(n) \sim \frac{1}{4n\sqrt{3}} e^{\pi \sqrt{2n/3}}; והשנייה בנושא מספרים ראשוניים, בעיקר על תרומתם למחקר של משפט המספרים הראשוניים.

## תקציר עלילת הסרט
סריניוואסה רמנוג'אן הוא מתמטיקאי הודי אוטודידקט, אשר גר בתחילת המאה העשרים במדרס שבדרום הודו. הוא כותב במחברותיו את רעיונותיו המתמטיים, ומתפרנס כמנהל חשבונות. הוא שואף להציג את רעיונותיו למומחים אך אינו מצליח בכך. מעסיקיו של רמנוג'אן, שעמדו על כישרונו, מציעים לו להציג את הישגיו לפרופסורים באנגליה, ורמנוג'אן שולח מכתבים לפרופסורים אחדים. אחד ממקבלי המכתבים הוא המתמטיקאי ג'. ה. הארדי מאוניברסיטת קיימברידג', שבתחילה חושד שהמכתב הוא מתיחה שיזם עמיתו ליטלווד, אך לאחר שהשתכנע שזהו מכתב אמיתי, הוא מזמין רמנוג'אן לאוניברסיטת קיימברידג'. רמנוג'אן נענה להזמנה, תוך שהוא משאיר בהודו את אשתו. הארדי וליטלווד מתפעלים מהתוצאות שהציג רמנוג'אן, אך יתר הפרופסורים אינם מרוצים מהקשר עם ההודי חסר ההשכלה הפורמלית. גם סטודנטים מפגינים גזענות כלפי רמנוג'אן. הארדי ממשיך לטפח את רמנוג'אן, ומביא לפרסום מאמר עם אחת התוצאות של רמנוג'אן.

כאשר פורצת מלחמת העולם הראשונה ליטלווד וסטודנטים רבים מגויסים. הארדי וברטרנד ראסל מפגינים גישה פציפיסטית, שאינה מקובלת על רוב עמיתיהם.
רמנוג'אן חולה בשחפת אך מנסה להסתיר את מחלתו מהארדי. השניים ממשיכים בעבודתם המתמטית, כשהארדי לוחץ על רמנוג'אן להשקיע במתן הוכחות לתוצאות אליהן הוא מגיע. הארדי מציע להעניק לרמנוג'אן מינוי של עמית בכיר בקיימברידג', אך עמיתיו דוחים את הצעתו. לאחר שרמנוג'אן מציג למייג'ור מקמאהון את התוצאה שאליה הגיע בעניין פונקציית החלוקה, מקמאהון מכיר בגדולתו.

הארדי, שחותר להעניק לרמנוג'אן מינוי בקיימברידג' מוצא דרך עוקפת: הוא משכנע את החברה המלכותית לקבל את רמנוג'אן כעמית, ובעקבות זאת מצליח לשכנע גם את עמיתיו בקיימברידג'. רמנוג'אן, שגעגועיו לאשתו גברו, חוזר להודו, וכעבור זמן לא רב הארדי מקבל מכתב המודיע על מותו של רמנוג'אן.

## הפקה
צילומי הסרט החלו ב-2014 וכללו אתרי צילום כדוגמת טריניטי קולג'.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:סרטים בריטיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים על מתמטיקה
קטגוריה:סריניוואסה רמנוג'אן
ברנרד וורהוף

**ברנרד וורהוף** (בהולנדית: **Bernard Voorhoof**;  10 במאי 1910 - 18 בפברואר 1974) היה כדורגלן בלגי ששיחק בעמדת החלוץ בעיקר בלירסה ובנבחרת בלגיה. וורהוף היה במשך שנים רבות מלך השערים של נבחרת בלגיה בכל הזמנים יחד עם פול ון הימסט, כשלשניהם 30 שערים.
## ביוגרפיה
וורהוף נולד בליר שבבלגיה. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בלירסה, בה שיחק במשך 21 שנים. הוא ערך במועדון 529 ליגה, בהן הבקיע 350 שערים. יחד עם לירסה זכה וורהוף בשתי אליפויות ואליפות אחת לא רשמית בעונת  המקוצרת. לפני פרישתו בגיל 39 שיחק עונה אחת במונטני והבקיע 12 שערים ב-21 הופעות.

וורהוף השתתף יחד עם נבחרת בלגיה בשלושה גביעי עולם: 1930, 1934 ו-1938. במונדיאל 1934 כבש צמד בהפסד 5–2 לגרמניה בשמינית הגמר, והשער הראשון מבין השניים היה גם לשער הראשון של הנבחרת בהיסטורית הטורניר. במשך שנים רבות מאז 13 במרץ 1938 הוא החזיק בתואר מלך השערים של נבחרת בלגיה, וב-17 ביולי 1972 הצטרף אליו פול ון הימסט.

## תארים
;לירסה
* אליפות בלגיה (2): 1931/1932, 1938/1939

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים בלגים
קטגוריה:חלוצי כדורגל בלגים
קטגוריה:כדורגלני לירסה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בלגיה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1930
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1934
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1938
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1910
קטגוריה:נפטרים ב-1974
בית הדפוס (פתח תקווה)

שמאל|ממוזער|בית הדפוס בפתח תקווה - שיחזור ציורי הקירות
שמאל|ממוזער|בית הדפוס בפתח תקווה - מכונת הדפוס המשוחזרת
**בית הדפוס** הוא אתר מורשת ברחוב חובבי ציון 14 בפתח תקווה ששימש בעבר בית דפוס עבור המושבה והתמחה בהדפסת הניירות לאריזת התפוזים. המקום עבר שחזור ושיפוץ על ידי העירייה.

## ההיסטוריה של המקום
המקום נבנה זמן קצר לאחר הקמת המושבה בשנת 1878 כבית מגורים עבור חיים זלמן פישצנר ומשפחתו (בנו הוא עמנואל זמיר). לאחר מספר שנים בנתה המשפחה בית גדול יותר בקרבת מקום ועברה אליו (בית פישצנר). ב-1932 רכש את המקום שמואל לייב גרינבוים והפך את המקום לבית דפוס. לשם כך רכש גרינבוים מכונת דפוס גרמנית והציב אותה במקום. בבית הדפוס הודפסו מגוון של חומרים אולם פרסומה בא לה מהדפסת דפי האריזה של תפוזי ג'אפה ששימשו את בתי האריזה ברחבי הארץ. בשנות ה-60 הפסיקה משפחת גרינבוים את פעילות ההדפסה והמשיכה בפעילות חיתוך נייר.

לאחר מספר שנים ובעקבות שרפה במקום סגרה המשפחה את המפעל. לאחר סגירתו פרצו במקום שרפות נוספות (האחרונה ב-2006) וכן סבל המקום מפריצות וונדליזם.

## מבנה האתר
הבית, בן 2 החדרים, נבנה משלד של קורות עץ שנתקעו בקרקע. הקירות החיצוניים נבנו מלבנים שיוצרו מבוץ וקש על ידי יציקת התערובת הרטובה לתבניות וייבושה. לאחר הנחת לבני הבוץ טויחו הקירות ונצבעו. הקירות הפנימיים נבנו מלוחות עץ וביניהם מולאו שברי אבנים. רצפת המבנה רוצפה במרצפות צבעוניות שהיו נפוצות באותה תקופה. המבנה כוסה ברעפים.

## שחזור האתר
ההחלטה על שחזור הבית התקבלה ב-2005. תהליך השחזור הושלם ב-2009 והמקום נחנך באוקטובר 2009. השלב הראשון של השחזור היה לימוד שיטות הבניה המקוריות. לימוד זה הביא לייצור לבני בוץ וקש בשיטות המקוריות על מנת להשלים חלקי קירות שנהרסו. במהלך ניקוי הקירות התגלו עליהם ציורי קיר שהיו נפוצים בתקופת הקמתו. ציורים אלו קולפו בתקופת השחזור והוחזרו לאחר השיפוץ תוך שהמשפצים משתמשים בדוגמאות שנמצאו על מנת לקשט את הקירות. עוד פריט שהתגלה במהלך השחזור היה לוחית סימן אש של חברת ביטוח מטריאסטה. כחלק מהתהליך שופצה גם מכונת הדפוס שפעלה במקום.

לאחר השלמת השיפוץ נפתח המקום לסיורים היסטוריים וסדנאות בנושא דפוס.

## קישורים חיצוניים

* אפי אליאן, סיפורו של בית הדפוס ההיסטורי פתח תקווה , באתר "מפה", 20 במרץ 2015
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי מורשת במחוז מרכז
קטגוריה:פתח תקווה: היסטוריה
קטגוריה:פתח תקווה: מבנים
קטגוריה:פתח תקווה: כלכלה
קטגוריה:בתי דפוס עבריים
קטגוריה:ארכיונים ומוזיאונים ספרותיים
לוריס קאריוס

**לוריס סוון קאריוס** (בגרמנית: **Loris Sven Karius**; נולד ב-22 ביוני 1993 בביבראך אן דר ריס שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת השוער בשאלקה 04 מהבונדסליגה השנייה.

## קריירת מועדונים
### תחילת הקריירה
קאריוס נולד בביבראך אן דר ריס שבמדינת באדן-וירטמברג שבגרמניה ב-22 ביוני 1993 לגריסטיאן והאראלד קאריוס. אביו רצה שהוא יהיה רוכב מוטוקרוס, אך סבו של קאריוס, קארל, עודד אותו להתמקד בכדורגל. הוא שיחק במחלקות הנוער של המועדונים המקומיים FV ביבראך, SG מטנברג ואולם 1846 לפני שעבר למחלקת הנוער של שטוטגרט, בה שיחק במשך ארבע שנים.

### מנצ'סטר סיטי
ב-1 ביולי 2009 הוא הצטרף למחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי לאחר שהמועדון צפה בו משחק במדי נבחרת גרמניה עד גיל 16. קאריוס שיחק בקבוצת ה-U18 וה-U21 של המועדון, אך לא ערך הופעות במדי הקבוצה הבוגרת.

### מיינץ 05
בחודש אוגוסט 2011 הושאל למיינץ 05 מהבונדסליגה והחל לשחק בקבוצת המילואים שלה, מיינץ 05 II. ב-11 בינואר 2012 חתם במיינץ 05 על חוזה לשנתיים עם אפשרות להארכה בעונה נוספת.

ב-1 בדצמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון כאשר החליף את שון פארקר בדקה ה-52 בניצחון 1–2 על הנובר 96 במסגרת המחזור ה-15 בליגה, לאחר שהשוער כריסטיאן וטקלו הורחק. הוא היה בן 19, חמישה חודשים ותשעה ימים באותו היום והפך לשוער הצעיר ביותר ששיחק בבונדסליגה. הייתה זו הופעתו היחידה בעונת , אך הוא ביסס עצמו כשוער הראשון של הקבוצה בעונת . ב-12 בינואר 2015 חתם על הארכת חוזה לשלוש שנים. בעונת  הוא החמיץ משחק ליגה אחד בלבד, בשל הרחקה. הוא שמר על רשת נקייה בתשעה משחקים, הציל שני פנדלים ונבחר לשוער השני הטוב ביותר בליגה, אחרי מנואל נוייר.

### ליברפול
ב-24 במאי 2016 חתם בליברפול מהפרמייר ליג על חוזה לחמש שנים עבור סכום של 4.7 מיליון פאונד. הוא קיבל את חולצה מספר 1 של המועדון, אשר נלבשה לפני כן על ידי בראד ג'ונס, ששוחרר מהמועדון ביוני 2015.

הופעת הבכורה שלו בליברפול נערכה בניצחון 0–3 על דרבי קאונטי במסגרת גביע הליגה האנגלית. משחק הליגה הראשון שלו היה ב-24 בספטמבר, בניצחון 1–5 מול הול סיטי. ב-24 באוקטובר 2016 אישר מאמן הקבוצה יורגן קלופ שקאריוס הוא השוער הראשון של ליברפול. לאחר שתי הופעות לא מרשימות בתחילת דצמבר הוא ירד לספסל.

במשחק גמר ליגת האלופות 2018 הפסידה קבוצתו ליברפול 1–3 לריאל מדריד. שניים מתוך שלושת השערים שספגה קבוצתו היו עקב טעויות חמורות שלו.

#### השאלה לבשיקטש
ב-25 באוגוסט 2018 הושאל לבשיקטש.

#### השאלה לאוניון ברלין
ב-29 בספטמבר 2020 עבר בהשאלה לעונה אחת לאוניון ברלין מהבונדסליגה הגרמנית.

### ניוקאסל יונייטד
ב-8 בספטמבר 2022 חתם בניוקאסל יונייטד. ב-26 בפברואר 2023 פתח בהרכב במשחק הגמר של גביע הפוטבול ליג, בשל חסרונם של ניק פופ המושעה ומרטין דוברבקה שהושאל בתחילת העונה למנצ'סטר יונייטד, שהייתה היריבה בגמר, ולכן היה מנוע מלשחק. היה זה משחקו הראשון של קאריוס מזה שנתיים, והראשון בליגה האנגלית מאז 2018. על אף ההפסד של ניוקאסל בתוצאה 0–2, הוא זכה לשבחים על הופעתו.

### שאלקה 04
ב-14 בינואר 2025 חתם בשאלקה 04 מהבונדסליגה השנייה עד לסוף העונה.

## קריירה בינלאומית
קאריוס ייצג את גרמניה בכל הנבחרות הנמוכות מ-U16 והלאה, אך לא שיחק הרבה עקב התחרות מטימו הורן ומארק-אנדרה טר שטגן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שוערי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני ליברפול
קטגוריה:כדורגלני בשיקטש
קטגוריה:כדורגלני אוניון ברלין
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל יונייטד
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1993
משטר הביות בשוק העבודה

**משטר הביות** מתאפיין בארגון שוק העבודה בשכר סביב מודל "העובד האידיאלי", היכול להשקיע את כל זמנו ומרצו בעבודתו בשכר, על פי דרישות מעבידו, דהיינו, גבר שרעייתו או אישה אחרת דואגת לצרכיו האישיים ולילדיו. על פי ג'ואן ויליאמס  משפטנית פמיניסטית שעבודתה מתמקדת בנושאים העומדים בפני נשים במקום העבודה, משטר הביות היא אבחנה ממוסדת בין הספרה הציבורית המכילה את התחום הציבורי, הפוליטי והכלכלי, כמשויכת לגבר, בעוד הספרה הפרטית הכוללת את הטיפול במשפחה וגידול הילדים, משויכת לאישה. אבחנה ממוגדרת זו התבססה היטב במאה ה-19 וכך הוצאה עבודת הנשים מכלל החישוב הכלכלי ועבודת הבית מההגדרה של העבודה היצרנית.

## "העובד האידיאלי" ו"האישה האידיאלית"
מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 ניכרת השפעתם של האידאולוגיה הליברלית ושל השינוי המהותי במשטר הכלכלי-פוליטי בישראל והנורמה הכללית בשוק העבודה הפרטי בישראל היא כזו שמצפה שהעובדים יעבדו שעות מרובות מאוד, ייטלו חופשות מועטות ויהיו זמינים באופן מוחלט לעבודתם. לדוגמה, בתעשיות ההייטק משטר הזמן כופה על העובדים להיות נגישים כמעט בכל זמן לטובת הארגון, והדבר נוגד כמובן את חובות 'האם העובדת'. במקביל לתפיסת העובד האידיאלי, נורמת ההתייחסות אל הטיפול במשפחה ובבית גם היא טוטלית, ומצופה שההורה המטפל, לרוב האֵם, תהיה זמינה באופן מוחלט לצורכי המשפחה והבית. האישה נתפסת קודם כל במושגים של אם ורעיה, שחובותיה הראשוניים הם ללדת ילדים ולטפל בביתה ובבני משפחתה ואילו עבודה בשכר מתקבלת (אם בכלל) רק כתרומה לפרנסת המשפחה. מטלות הבית מהוות למעשה מעין "בית חרושת למגדר" (Gender factory) ובמסגרתו מכוננות הישויות "הנשיות" ו"הגבריות" הסטריאוטיפיות. משפחתיות כזו מבוססת על חוסר שוויון בין המינים ועל חלוקת סמכויות וחלוקת תפקידים חדה וברורה המובנית בתוך מוסדות החברה והמדינה, ועל ידי כך הופכת להיות "המובן מאליו" בחיי היומיום. ציפייה מעין זו מסמנת נשים כעובדות לא אידיאליות, בשל מחויבותן המוגברת למשפחתןאחריות זו כלפי המשפחה, מונעת מנשים להקדיש את מלוא זמנן לעולם העבודה, כפי שדורש מודל העובד האידיאלי ופוגעת בסיכויי הקידום שלהן במרחב הציבורי.

## שימור ושעתוק חלוקת העבודה המגדרית
הגישה הכלכלית מציגה את חלוקת העבודה כבסיס ליעילות ולמקסום התועלת של המשפחה כגוף אחד. תפיסת ה"יתרון היחסי" מבוססת על הרעיון שלמי מבין בני הזוג שיש לו יתרון יחסי בשוק העבודה, כלומר העל יכולת להשיג הכנסות גבוהות יותר או במעמד גבוה יותר לרווחת המשפחה- ישקיע את מרב זמנו בשוק העבודה בשכר ולמי שיש יתרון יחסי בטיפול בילדים ובביצוע עבודות הבית- ישקיע את מרב זמנו בעבודה זו. למרות כניסתן הגוברת של נשים אל הספרה הציבורית, הספרה הפרטית הנתפסת עדיין כתחום אחריותה הטבעי של האישה ונשים הן אלו המבצעות את מרבית העבודות בבית כולל הטיפול בילדים, בהתאם למשטר הביות.על פי מודל זה, עבודה ומשפחה הם תחומים המוציאים זה את זה: מחד גיסא, הורים המבקשים להיות עובדים מצליחים בשוק העבודה מסתכנים בכך שהם ייתפסו כהורים שאינם טובים מספיק; ומאידך גיסא, עובדים המבקשים ליטול חלק משמעותי בחיי ילדיהם ובגידולם היומיומי אינם נחשבים עובדים אידיאליים, שכן הם אינם פנויים לעבודה בכל שעה משעות היום. ההכשר שמעניק משטר הביות לניגוד הפנימי שבין הורות פעילה לבין עבודה על פי דפוסי העובד האידיאלי, מוביל לא רק להפלייתן בשכר של אמהות, אלא גם לשימורה ושעתוקה של חלוקת העבודה המגדרית המסורתית בטיפול בילדים. דבר זה פוגע לא רק בעצמאותן הכלכלית ובזכותן של נשים לשוויון הזדמנויות בעבודה, אלא גם במאבק להגברת השוויון המגדרי בכל תחומי החיים האחרים.

## הערות שוליים

קטגוריה:שוק העבודה
יוהאן גודמונדסון

**יוהאן ברג גודמונדסון** (באיסלנדית: **Jóhann Berg Guðmundsson**, נולד ב-27 באוקטובר 1990) הוא כדורגלן איסלנדי המשחק בקבוצת אל זפרה מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות ובנבחרת איסלנד כקשר.

## קריירת מועדונים

יוהאן החל לשחק כדורגל בקבוצת פרייד'פליק המקומית, אך נאלץ לעזוב את המועדון המקומי ולעבור לאנגליה בגיל צעיר בשל מעבר הוריו. הוא בילה במחלקות הנוער של צ'לסי ופולהאם, תוך כדי שלמד בבית ספר בינלאומי לכדורגל בלונדון. אחרי שלא הסתגל לחיים באנגליה, שב לאיסלנד ב-2008, והצטרף מחדש למועדון בו החל לשחק, פרייד'פליק. זמן קצר לאחר חזרתו לאיסלנד, מצא עצמו משחק כבר בהרכב הראשון הבכיר של קבוצתו במסגרת ליגת העל האיסלנדית. בסיום אותה העונה, זכה בתואר השחקן המצטיין של השליש האמצעי של העונה. ב-30 בספטמבר 2008, מועדון הכדורגל הגרמני המבורג ניסה לרכוש את כרטיסו של יוהאן, אולם המעבר הסופי לא צלח. ב-28 בנובמבר 2008, יצא שוב לאנגליה, כאשר נבחן במועדון הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ קובנטרי סיטי, בסופו של דבר, לא חתם על חוזה בקבוצה בסיום מבחני הניסיון. ב-28 בינואר 2009, פרייד'פליק הכריזה על הסכם מכירת שירותו של גודמונדסון למועדון הכדורגל ההולנדי א.ז. אלקמאר. יוהאן חתם בקבוצתו החדשה, על חוזה ל-5 שנים. לאחר חמש שנים בהרכב אלקמאר, הוכרז ב-11 ביולי 2014, על מעברו של גודמונדסון לקבוצת צ'רלטון אתלטיק. אחרי שכבש בעונתו הראשונה 11 שערים ב-37 משחקים, הוא נבחר למקום השני בהצבעת המועדון למצטיין העונה. ב-22 ביולי 2015, גודמונדסון חתם על הארכת חוזה במועדון, לארבע שנים נוספות. בסיום עונת 2015–2016, גודמונדסון ירד עם קבוצתו ליגה, כאשר צ'רלטון סיימה במקום ה-22 וירדה לליגת הפוטבול ליג הראשונה. ב-20 ביולי 2016 חתם בברנלי.

## קריירה בינלאומית
באוגוסט 2008, זמן קצר בלבד לאחר שערך את הופעתו בנבחרת איסלנד עד גיל 21, יוהאן זומן לסגל נבחרת איסלנד הבכירה, לקראת משחק ידידות מול נבחרת אזרבייג'ן בכדורגל. יוהאן שותף במשחק, ואף בישל בו שער. ב-6 בספטמבר 2013, יוהאן כבש שלושער עבור מולדתו משחק מוקדמות מונדיאל 2014 מול שווייץ, והיה לכדורגלן האיסלנדי הראשון מזה 13 שנים שכובש שלושער במדי הנבחרת. שערו השלישי באותו המשחק, היה שער שיויון דרמטי בדקה ה-91, שקבע את תוצאת הסיום על 4-4. גודמונדסון נמנה עם סגל הנבחרת האיסלנדית לטורניר הגמר של יורו 2016 בצרפת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים איסלנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל איסלנדים
קטגוריה:כדורגלני פרייד'פליק
קטגוריה:כדורגלני א.ז. אלקמאר
קטגוריה:כדורגלני צ'רלטון את'לטיק
קטגוריה:כדורגלני ברנלי
קטגוריה:כדורגלני אל-אורובה (ערב הסעודית)
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איסלנד
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:ספורטאים זרים בהולנד
קטגוריה:ספורטאים איסלנדים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בערב הסעודית
קטגוריה:איסלנדים שנולדו ב-1990
.et

**et.** היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות התחום (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים באתיופיה. הסיומת נרשמה בשנת 1991, ומנוהלת על ידי ארגון *Ethio Telecom*. ניתן לרשום אתרים תחת סיומת זו גם בסיומות אינטרנט משניות.

## סיומות אינטרנט משניות
ישנם מספר סיומות אינטרנט משניות תחת סיומת זו:
* **com.et.** - עבור חברות מסחריות
* **gov.et.** - עבור ארגונים ממשלתיים
* **org.et.** - עבור ארגונים ללא מטרות רווח וארגונים חוץ-ממשלתיים
* **edu.et.** - עבור מוסדות חינוך
* **net.et.** - עבור רשתות וחברות אינטרנט
* **biz.et.** - עבור עסקים
* **name.et.** - עבור אתרים אינדיבידואלים
* **info.et.** - עבור כל שימוש שהוא

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתיופיה
קאזלמג'ורה

שמאל|ממוזער|250px|כנסיית Santuario della Madonna della Fontana
**קאזלמג'ורה** (איטלקית: **Casalmaggiore**) היא קומונה  בנפת קרמונה במחוז לומברדיה שבאיטליה.

## גאוגרפיה
קאזלמג'ורה שוכנת בעמק הפו על גדתו הצפונית של הנהר. כ-30 ק"מ מזרחית דרומית לקרמונה וכ-25 ק"מ צפונה לפארמה.

## היסטוריה
יישוב התקיים באזור כבר בתקופת הברונזה. נראה שהעיר נוסדה על ידי הרומאים ונקראה Castra Majora. בסביבות שנת 1000 היא הייתה מבצר תחת שלטון נסיכי בית אסטה (Este). במאה ה-15 עברה לשליטת ונציה. בסוף המאה ה-16 עבר המקום לשליטה אוסטרית. ב-1861 במסגרת תהליך איחוד איטליה צורפה לממלכת איטליה.

## אתרים בעיר
* כיכר גריבלדי
* כנסיית המדונה של המעיין Santuario della Madonna della Fontana) - מקום קבורתו של הצייר פארמיג'אנינו.

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר הרשמי (איטלקית)
* 

קטגוריה:לומברדיה: ערים
Ŝ

**Ŝ** (אות קטנה: **ŝ**; שם האות **ŝo**, **שׁוֹ**) היא האות העשרים-ושלוש באלפבית של שפת האספרנטו, והיא אחת מ-6 האותיות עם סימנים דיאקריטים באספרנטו (ĉ ,ĝ ,ĥ ,ĵ ,ŝ ,ŭ). היא מייצגת את הצליל \ʃ\ (כמו ש בשלום).

Ŝ מבוססת על האות הלטינית S, בתוספת גג. ביוניקוד, ערכה של האות הגדולה Ŝ הוא U+015C, וערכה של האות הקטנה ŝ הוא U+015D. במקרים שבהם לא ניתן להקליד סימנים דיאקריטיים במקלדת, מקובל לייצג את האות בצירוף sh או sx (האחרון מקובל יותר).

לאות יש סימן דיאקריטי מכיוון שלאות s באנגלית וגם בשפות שונות, יש שתי משמעויות פונטיות: \s\ וגם \ʃ\. מכיוון שהצורה הראשונה נפוצה יותר, החליט זמנהוף, כי האות s תייצג את הצליל \s\, והצליל \ʃ\ ייוצג באות ŝ.

האות משמשת גם ברומאניזציה של הכתב הקירילי, ומייצגת את האות הרוסית Щ.

## ראו גם
* ĉ
* ĝ
* ĥ
* ĵ
* ŭ

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אספרנטו
S
קטגוריה:סימנים דיאקריטיים
דרך השלום (שיר)

**דרך השלום** הוא סינגל שנכתב והולחן על ידי אבי אוחיון, עובד על ידי יעקב למאי ובוצע במקור על ידי הזמר פאר טסי. השיר נחשב ללהיט גדול וזכה להצלחה רבה בישראל.

## היסטוריה
השיר יצא לאור ב-25 באוקטובר 2014. הוא כיכב בתחנות הרדיו בישראל וצעד בראש מצעדיהן, בין היתר צעד שלושה שבועות רצופים בראש מצעד השבועי של גלגלצ ושל רשת ג'. השיר הגיע למקום הראשון של המצעד של מדיה פורסט והיה לשיר המושמע ביותר במשך 5 שבועות.

ביוטיוב צבר השיר למעלה מ-50 מיליון צפיות, ובכך הפך לאחד השירים הישראליים הנצפים ביותר באתר; "דרך השלום" היה לשיר הישראלי הראשון שעבר את רף מיליון הצפיות באתר. כתוצאה מכך, זכה השיר גם לפרודיות רבות ברשתות החברתיות השונות.

במצעד הפזמונים העברי השנתי בגלגלצ וברשת ג זכה השיר במקום הרביעי. השיר דורג במקום ה-99 במצעד העשור של כאן גימל.

השיר העלה את פאר טסי לתודעה הישראלית ופרסם אותו. השיר יצא באלבומו השני של טסי "כוחה של אהבה".

נוסף על כך, בשנת 2016, זכה השיר בפרס אקו"ם על שם משה וילנסקי לשיר השנה.

## בתרבות
* אחת ממשימות התכנית, באחת העונות של "המירוץ למיליון", הייתה לאתר את דרך השלום, לפי התווים שהם קיבלו. כאשר שמה המתין להם פאר טסי עצמו עם מעטפת הרמז.
* הצמד עופר בן שבת ומאור הרוש עשו גרסה פרודית לשיר.
* השיר היווה מוטיב מרכזי בסדרה "מקום שמח" שיצרו נועה קולר ורם נהרי ושודרה בכאן 11 בשנת 2025. בין היתר, בוצעה בסדרה גרסת כיסוי ביידיש בתרגום מרים טרין, בביצוע מושיק גלאמין: „*תּל-אָבֿיבֿ פֿאַר האַלבער נאַכט\ דער ווינט וויל גאָרנישט בלאָזן נאָך\ און די לופֿט איז שווער און שטיקט און שטיקט מיך\ איך בין נישט זיכער וואָס צו זאָגן\ צי כּדאַי בכלל צו פֿרעגן, נישט פֿרעגן.*“ 

## כתיבת השיר
לדברי כותב השיר אבי אוחיון, הוא כתב ראשית את המנגינה לשיר. לאחר מכן הוסיף לו מילים. את הביטוי "דרך השלום" שנבחר כשם השיר בחר אוחיון משום שהתחרזו עם המילים "איזה חום".

## מיקומי שיא
### מצעדים שבועיים

### מצעדי סוף שנה

### מצעדי עשור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי פאר טסי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יעקב למאי
קטגוריה:שירים על רחובות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
ג'יימס ג'אד

**ג'יימס ג'אד** (באנגלית: **James Judd**; נולד ב-30 באוקטובר 1949 בהרטפורדשייר, הממלכה המאוחדת) הוא מנצח בריטי.

## ביוגרפיה
ג'יימס ג'אד למד בטריניטי קולג' למוזיקה שבלונדון. הוא למד לנגן בפסנתר ובהמשך הוא גם למד לנגן בעוגב ובחליל צד, כלי הנגינה העיקרי עליו הוא מנגן.

בעבר ג'יימס ג'אד שר במקהלה של הרטפורדשייר ובמקביל גם היה חלילן בתזמורת של הרטפורדשייר.

ג'אד החל בקריירה בינלאומית לאחר שהוזמן על ידי לורין מאזל לכהן כעוזר מנצח בתזמורת קליבלנד. לאחר כארבע שנים הוא שב לאירופה ומונה על ידי קלאודיו אבאדו למנהל מוזיקלי אורח של תזמורת הנוער של האיחוד האירופי. ג'אד ניצח על הפילהרמוניות של ברלין, ישראל, רוטרדם וסיאול, על הסימפוניות של סנטה צ'צ'יליה ­רומא, בייג'ינג, ההונגרית הלאומית, גוונדהאוס­ לייפציג, הלאומית צרפת, פראג, טונהאלה ציריך, מונטה קרלו, NHK טוקיו, שווייץ המערבית, ירושלים, פיטסבורג, סינסינטי, דאלאס, בולטימור, מונטריאול, סיאטל, יוטה, ריו דה ז'ניירו, סאו פאולו ואינדיאנפוליס.

ג'יימס ג'אד היה המנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית של ניו זילנד משנת 1999 ועד שנת 2007. את התזמורת מניו זילנד הוביל לסיורי קונצרטים בפסטיבלים באוסקה ביפן בפסטיבל אוקלנד בניו זילנד, במשחקים האולימפיים בסידני, אוסטרליה, להופעה מיוחדת עם הזמרת קירי טה קאנאווה וכן לאירופה כשבמרכז המסע הופעות בפסטיבל "פרומס" בלונדון ובקונצרטחבאו באמסטרדם. מאז סיום עבודתו בתזמורת של ניו זילנד, הוא מוגדר כ"מנהל מוזיקלי אמריטוס" של התזמורת. חברת ההקלטות נקסוס הקליטה עם התזמורת הסימפונית של ניו זילנד הרבה תקליטים רבים של יצירות בניצוחו של ג'יימס ג'אד.

ג'אד היה גם מנהל מוזיקלי של "אגודת התזמורת הקטנה" בניו יורק ומנצח אורח ראשי של תזמורת הנוער של אסיה. כמו כן היה מנצח אורח ראשי של התזמורת הלאומית של ליל בצרפת ומנהל מוזיקלי של התזמורת הפילהרמונית והאופרה של פלורידה. ג'יימס ג'אד הוא מייסד של פרויקט מוזיקלי חינוכי לילדים במיאמי.

בין השנים 2014–2017 שימש ג'אד בתור המנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון וזאת לאחר שניצח עליה כמנצח אורח בעונות קודמות.

באוקטובר 2015 פורסם שג'אד נבחר לתפקיד המנהל המוזיקלי של התזמורת הפילהרמונית הסלובקית. הוא התחיל את תפקידו בפועל בשנת 2017 וסיים שם את תפקידו בשנת 2020.

החל מספטמבר 2016 מכהן ג'יימס ג'אד כמנהל האמנותי והמנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית של טג'אן שבקוריאה הדרומית. הוא סיים את תפקידו בשנת 2022.

כמו כן ג'אד הוא גם מנהל מוזיקלי של סדרה למוזיקה קלאסית במרכז לאמנויות הבמה בראוורד סנטר שבפלורידה.

ג'אד מתגורר בארצות הברית, נשוי ואב לבת.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 

קטגוריה:מנצחים בריטים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1949
קים מונזו

**ז'ואקים מונזו אי גומז** (בקטלאנית: **Joaquim Monzó i Gómez**; נולד ב-24 במרץ 1952 בברצלונה), הידוע גם בשם **קים מונזו** (**Quim Monzó**), הוא כותב רומנים, סיפורים קצרים ופרוזה, רובם בשפה הקטלאנית. הוא מתגורר בברצלונה ומפרסם את עבודותיו באופן קבוע בעיתון La Vanguardia. ב-1970 מונזו עבד ככתב עיתון בברצלונה- Tele/eXpres, ודיווח מארצות רבות, בהן וייטנאם, קמבודיה, צפון אירלנד וכן ממזרח אפריקה.

הכתיבה הבדיונית שלו מאופיינת במודעות לתרבות הפופ ובאירוניה, וספרות הפרוזה שלו שימרה את אותו ההומור. אסופה אחת של חיבוריו - Catorze ciutats comptant-hi Brooklyn (ארבע-עשרה ערים כולל ברוקלין) - מוכרת בעקבות פרסומה בניו יורק מיד לאחר אירועי ה־11 בספטמבר. בשיתוף פעולה עם קוקה קנאלס (Cuca Canals) כתב את הדיאלוג Bigas Luna's Jamón, jamón. הוא גם כתב את El tango de Don Joan (הטנגו של דון ז'ואן) עם ז'רום סווארי (Jérôme Savary).

ב־2007 מונזו כתב והקריא את נאום הפתיחה ביריד הספרים בפרנקפורט, בה קיבלה הספרות הקטלאנית מקום מיוחד. הוא עיצב את נאומו כאילו היה סיפור קצר, ובכך שונה לחלוטין מסגנון נאום מסורתי.

מדצמבר 2009 עד אפריל 2010 התקיימה בגלריה לאמנות סנטה מוניקה בברצלונה תערוכה רטרוספקטיבית גדולה על חייו ועבודתו, שנקראה Monzó.

מונזו תרגם כותבים רבים, בהם טרומן קפוטה, ג'רום דייוויד סלינג'ר, ריי ברדבורי, תומאס הרדי, הארווי פירסטיין, ארנסט המינגוויי, ג'ון בארת', רואלד דאל, מרי שלי, חווייר טומאו, ארתור מילר, ואריק בוגוסיאן.

## ספרים על Monzó
* Margarida Casacuberta, מרינה Gustà (ed.): "דה Rusiñol. Monzó: הומור. literatura". ברצלונה: Publicacions de l'Abadia דה מונטסראט, 1996, 
* כריסטיאן מחנות ג'ורדי Gàlvez (ed.): *Quim Monzó*. מונפלייה: Université Paul Valéry, 1998.  לו
* Antoni Mestres: *הומור אני persuasió: l'obra periodística דה Quim Monzó*. אוניברסיטת אליקנטה:Alacant ,2006 
* Julià Guillamon (ed.): *Monzó. Com triomfar a la vida*. ברצלונה: Galàxia גוטנברג / Cercle de מספרי סיפורים, 2009, . זהו ספר קטלוג שפורסם לרגל התערוכה הקדיש את חייו ואת עבודתו של המחבר (אמנויות סנטה Mònica, ברצלונה, בין דצמבר 2009-אפריל 2010).

## קישורים חיצוניים

* 

* 

* Quim Monzó al the Assoctiation of Catalan Language Writers. In (English) (Catalan) (Spanish)
* Short stories by Monzó in ''Words without Borders'' (English)
* Open Letter Publishing House (English)
* Peter Owen Publishers on ''The enormity of the tragedy'' (English)
* More than twenty-five years of essays by Monzó in the Barcelonian newspaper ''La Vanguardia'' (Catalan) (Spanish)
* Quim Monzó in LletrA, Catalan Literature Online (Open University of Catalonia) (English) (Spanish) (Catalan)
* Opening speech at the 2007 Frankfurt Book Fair (English) (German) (Catalan) (Spanish)
* Profile in Culturcat(English)
* Web dedicated to the book ''Monzó. Com triomfar a la vida'' (Catalan)
* Editorial Anagrama (Spanish)
* Editorial Acantilado (Spanish)
* Quaderns Crema (Catalan)


קטגוריה:קטלאנים
קטגוריה:סופרים קטלאנים
קטגוריה:אנשים עם תסמונת טורט
קטגוריה:זוכי פרס הכבוד של הספרות הקטלאנית
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1952
רניקסיאלידיים

**רניקסיאלידיים** (שם מדעי: **Ranixalidae**) היא משפחה מסדרת חסרי זנב בתוכה סוג יחיד צפרדע הודית (*Indirana*). 
## מאפיינים
צפרדעים מנומרות אלה חיות רק בהרי גהט המערביים שבמערב הודו והם קטנים, בעלי גוף דק והם מצויים בעיקר בנחלים וגם על פסולת העלים.

לראשניהם תכונה מיוחדת - הם בעלי רגליים אחוריות וגם זנב והם מסוגלים לקפץ למרחק בעת סכנה. עם זאת חלקם מצויים בסכנת הכחדה גדולה.

בעבר הם היו תת-משפחה במשפחת הצפרדעיים, ואחר כך גם במשפחות ניקטיבטריכיים, דיקרוגלוסיים ופטרופדיים, אך על פי בדיקות הוחלט שיהיו במשפחה עצמאית. הסוגים הקרובים אליהם ביותר הם Nyctibatrachus וNannophrys.

## מיון
*משפחה רניקסיאלידיים (Ranixalidae)
**סוג צפרדע הודית (*Indirana*)
***מין *Indirana beddomii*
***מין *Indirana brachytarsus*
***מין *Indirana chiravasi*
***מין *Indirana diplosticta*
***מין *Indirana gundia*
***מין *Indirana leithii*
***מין *Indirana leptodactyla*
***מין *Indirana longicrus*
***מין *Indirana phrynoderma*
***מין I*ndirana salelkari* - התגלה ב-2015
***מין *Indirana semipalmata*
***מין *Indirana tenuilingua*

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1986
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריימונד לאורנט
קטגוריה:ניאובטרכיה
תלמטוביים

**תלמטוביים** (שם מדעי: **Telmatobiidae**) היא משפחה מסדרת חסרי זנב. במשפחה זו סוג יחיד - תלמטוביוס (*Telmatobius*). בחלוקות מסוימות גם הסוג *Batrachophrynus *נכלל במשפחה. בעבר הם השתייכו למשפחת הלפטודקטיליים או למשפחת קרפדות מקרינות.

מינים אלו חיים בטבע רק בהרי האנדים שבדרום אמריקה. הם נפוצים במדינות: אקוודור, בוליביה, פרו, צפון ארגנטינה וצפון צ'ילה. 

אלו צפרדעים מימיות השוכנות בביצות ואגמים וחלקם מימיים לחלוטין. הם בעלות ראש מגודל וגפיים קטנות. צבעיהם אפורים או דהויים ברובם.

הסוג מונה מעל 60 מינים, אך ייתכן שחלקם נכחדו והשאר מצויים בסכנת הכחדה גבוהה, עקב פגיעה בבית גידולם, זיהום, ציד אנושי וממחלת הכיטרידיומיקוסיס הקטלנית.

## מינים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1834
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנד אלפרד אאוגוסט וויגמן
קטגוריה:ניאובטרכיה
בית הוועד

**בית הוועד** היה מבנה, בן שלש קומות, אשר שימש כמקום מושבה הראשון של עיריית תל אביב.

## היסטוריה
ב-11 באפריל 1909 התכנסו חברי אגודת "אחוזת בית" בחולות שמצפון ליפו, על אדמות כרם ג'יבלי, שקנו במטרה להקים את העיר העברית הראשונה. הקרקע שנקנתה חולקה באופן פשוט לחלקות משני צדי רחוב הרצל, וארבעה רחובות קטנים החוצים אותו. כדי לחלק באופן שוויוני את החלקות בין 66 המשפחות המייסדות, הוחלט לערוך הגרלה. ההגרלה נערכה בחולות, במרכז השטח שנקנה על ידי האגודה, ומיקום התרחשותה של הגרלה זו הפך לאחד המקומות הסמליים ביותר בעיר ואף במדינת ישראל. המקום בו עמדו חברי האגודה היה לימים חלק משדרות רוטשילד שבתל אביב, שהוקמו כחלק מעבודת יישור הדיונות באזור. 

בהמשך אותה שנה הוקם בדיוק במקום זה מכון המים הראשון של שכונת אחוזת בית. המכון נבנה בתכנונו של האדריכל יוסף ברסקי ומתחתיו שכן חדר קטן בשם "בית הוועד", אשר שימש כמשרד הדואר הראשון של השכונה. במשך השנים התרחב החדר הקטן הזה לבניין גדול בעל 3 קומות, עד שבמאי 1921, עם התנתקותה של תל אביב מיפו, קיבל הבניין את שמו החדש "עיריית תל אביב" (Tel-Aviv township) והחל לאכלס בו בית משפט עירוני וגם את התחנה העירונית של משטרת תל אביב.

באוקטובר 1925 הקים אבא כהן בצמוד לבית הוועד ומכון המים צריף קטן ופשוט אשר פעל כתחנת כיבוי אש, שהייתה לתחנה הראשונה בארץ ישראל. בשנת 1930 הוקם בצמוד לתחנה זו צריף "האגודה לעזרה מהירה", אשר נודעה בשם מגן דוד אדום. בשנת 1942 נהרס מתחם התחנה ובאפריל 1949 הוקמה עליה האנדרטה למייסדי העיר תל אביב.


תמונה:מראות תל אביב 1908 - 1926. מכון המים מגדל המים 1909-PHAL-1614398.png|250px|בית הוועד בבניין חד-קומתי של מכון המים, 1909
תמונה:Beit-vaad-koah-vinna-1924-paintervic.jpg|קבלת פנים לקבוצת הכח וינה, לפני בית הוועד בן שלוש הקומות, 1924
תמונה:Beit-vaad-1927-harvard-university-library.jpg|חזית בית הוועד ב-1927, עם השעון והשילוט "עיריית תל אביב" בעברית, אנגלית וערבית
תמונה:Tastamp05.jpg|בול ובו בית הוועד בשדרות רוטשילד תחת מגדל המים
תמונה:TelAviv-Founding.jpg|הגרלת המגרשים לאחוזת בית, 1909, במקום זה הוקם בית הוועד
תמונה:Tel Aviv foundations memorial.JPG|האנדרטה למייסדי העיר תל אביב


## קישורים חיצוניים

* בניין העירייה ממגדל המים לכיכר רבין

קטגוריה:תל אביב לפני הקמת מדינת ישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: מבנים
קטגוריה:עיריית תל אביב-יפו
תל אביב
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן יוסף ברסקי
סטרבומנטליים

ממוזער|Pristimantis paisa
**סטרבומנטליים** (שם מדעי: Strabomantidae) היא משפחת צפרדעים מסדרת חסרי זנב החיים ביערות אמריקה הדרומית. ישנה מחלוקת אם זו משפחה עצמאית או קבוצה של סוגים ממשפחת הקראוגסטוריים (Craugastoridae). חוקרים רבים לא רואים בהם משפחה עצמאית.

הם בעלי גוף ורגליים גדולות, לסת מוארכת ועיניים מאירות ומאפיינם העיקרי הוא בעיקר השרצה של צפרדעים קטנות ללא שלב הראשן. 

## מיון
*משפחה סטרבומנטליים (Strabomantidae)
**תת-משפחה Holoadeninae
***סוג *Barycholos*
***סוג *Bryophryne*
***סוג *Euparkerella*
***סוג *Holoaden*
***סוג *Noblella*
***סוג *Psychrophrynella*
**תת-משפחה Strabomantinae
***סוג ומין יחיד *Atopophrynus syntomopus*
***סוג *Dischidodactylus*
***סוג ומין יחיד *Geobatrachus walkeri*
***סוג *Hypodactylus*
***סוג *Lynchius*
***סוג *Niceforonia*
***סוג *Oreobates*
***סוג *Phrynopus*
***סוג *Pristimantis*
***סוג *Strabomantis*

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ניאובטרכיה
צפרדע צבועה

**צפרדע צבועה** (שם מדעי: *Discoglossus*) הוא סוג של חסרי זנב ממשפחת העגולשוניים. לעיתים הוא משויך למשפחה עצמאית (Discoglossidae).

בני הסוג מצויים בדרום אירופה ובצפון אפריקה. הם בעלי לשון מעוגלת, כתמים ונקודות על גופם - מה שנתן את שמם וראש גדול. הם חיים באזורי ביצות וצדים יצורים קטנים יותר, בעיקר חרקים. 

בעבר גם המין עגולשון שחור גחון (Latonia nigriventer), האנדמי לישראל שויך לסוג, אך עתה הוא שייך לסוג יחידי.

## מינים
בסוג זה 6 מינים:
*Discoglossus galganoi
*Discoglossus jeanneae 
*Discoglossus montalentii
*Discoglossus pictus 
*Discoglossus sardus
*Discoglossus scovazzi 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:עגולשוניים
החטא ועונשו (סרט בריטי, 2002)

**החטא ועונשו** (באנגלית: **Crime and Punishment**) הוא עיבוד טלוויזיוני בריטי משנת 2002 לרומן "החטא ועונשו" מאת פיודור דוסטויבסקי. את התסריט כתב טוני מרצ'נט, ביים ג'וליאן ג'ארולד וכיכב בסרט ג'ון סים.

## צוות השחקנים
* רסקולניקוב - ג'ון סים
* פורפירי - איאן מקדרמיד
* רזומיחין - שון דינגוול
* פולכריה - ג'רלדין ג'יימס
* דוניה - קייט אשפילד
* סוניה - לארה בלמונט
* לושין - דייוויד הייג
* קטרינה - קתרין קרטלידג'
* סווידריגלוב - נייג'ל טרי
* מרמלדוב - פיליפ ג'קסון
* זוסימוב - מארק בנטון
* ליזבטה - הת'ר טוביאס
* סגן (Lieutenant Gunpowder) - רוג'ר מורלידג
* זמיוטוב - דארן טיג
* סמיונוביץ' - שון מקנזי
* ניקולאי - טים פוטר
* כומר - סרגי האקל
* פוליה - אליס קונור
* קוך - מרטין הנקוק
* המשכונאית - ואלרי לילי
* האומן - ג'ייק נייטינגייל
* מנהל שני - ליאו דולן
* נסטסיה - אנה הופ
* בעלת הבית - ג'יין לווה
* שתיין - איאן תומפסון
* שתיין - ליאו ביל
* פרוצה - אוולין דוגרט
* סטודנט - רופרט אוונס
* שיכור - מתיו בוייר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי טלוויזיה בריטיים
קטגוריה:סרטים בריטיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי 2002
עדי אלון

**עדי אלון** (נולד ב-27 בינואר 1995) הוא שחקן וזמר ישראלי.

## ביוגרפיה
אלון נולד וגדל בירושלים. הוא למד בבית הספר היסודי ע"ש גרשון אגרון ולאחר מכן עבר לבית הספר ע"ש זיו ומרקס, שם למד במגמת תיאטרון. בשנת 2008 השתתף בפסטיבל שירי ילדים.

שירת בתיאטרון צה"ל.

בשנים 2010-2013 גילם את איליי, בנם של גדי (צביקה הדר) וקרן (דפנה דקל) בשתי העונות של הסדרה "בלו נטלי".

בשנת 2011 שיחק תפקיד קטן בפרק הראשון של הסדרה "החולמים".

בשנים 2013-2020 גילם את דמותו של מני אסייג במשך 5 עונות בסדרה הקומית "שנות ה-80", ששודרה בזכיינית של ערוץ 13, "רשת".

בשנת 2016 גילם את דמותו של דייוויד בסדרת הנעורים "כוכב הצפון". באותה שנה החל לגלם את דמותו של עידו בסדרת הנעורים "נעלמים" בערוץ ניקלודיאון ללקוחות HOT, וכן החל לגלם את דמותו של זוהר בקומדיית הפשע "מטומטמת", המשודרת בהוט 3.

בשנת 2017 הופיע בעונה הראשונה של הסדרה "כיפת ברזל" בתפקיד שימי. בקיץ אותה שנה הוציא אלון שיר בשם "מתחיל הקיץ", בשיתוף עם דניאל אסייג.

בשנת 2018 שיחק בסדרה "מלכות" ששודרה בהוט. באותה שנה שיחק במיני סדרה "מעורבבים".

בשנת 2019 שיחק ושר במחזמר "זה אני".

בשנת 2020 גילם את גורי, לוחם באצ"ל, בסדרת הנוער "פלמ"ח".

בשנת 2021 שיחק בסדרה "מנגן ושר" בדמותו של בן, ובאותה שנה השתתף במחזמר "סאלח שבתי" בבימויו של צדי צרפתי, בתפקיד שמעון שבתי.

בשנת 2022 שיחק במחזמר "הלהקה", המבוסס על סרטו של אבי נשר, ובנוסף שיחק בסדרת הטלוויזיה "מיוחדת" של כאן חינוכית את זוהר. באותה שנה השתתף בסדרה "בוגד" בתור דוד נגר.

בשנים 2022-2024 חזר לגלם את דמותו של מני אסייג במשך 2 עונות בסדרה הקומית "שנות ה-90".

בשנת 2023 גילם את מני אסייג בסרט "ההילולה". בנוסף השתתף בסדרה 4:20 שיצרו דוד דהן ועידו דרור. לצד נוה צור חנן סביון ועוד.

בשנת 2024 שיחק בפרק בסדרה 'שקשוקה', המשודרת בטלוויזיה החינוכית, בתפקיד מאבטח חדש בבית החינוך. במאי של אותה שנה התחיל לשחק במחזמר משיריו של אריק איינשטיין "אהבה ממבט ראשון" עם דיאנה גולבי, שי המבר, מאי מלר ועוד.

בשנה זו שיחק בסרטו של שמי זרחין "חמדה".

ב-2024 גילם את בנדא, התפקיד הראשי בסדרה אנדרגראונד מאה שערים ששודרה בכאן דיגיטל.

ב-2025 גילם את מני אסייג בסרט "ההילולה 2 – החתונה".

ב-2026 גילם את מוטי בעונה השלישית של "זגורי אימפריה".

## חיים אישיים
אלון היה בזוגיות עם הרקדנית שחר אבורמן במשך 6 שנים. בינואר 2025 נולד להם בן. בדצמבר 2025 פורסם שהשניים נפרדו.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי תיאטרון צה"ל
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני מחזות זמר ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר היסודי גרשון אגרון (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי התיכון ע"ש זיו ומרקס
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
טניס באולימפיאדת אנטוורפן (1920)

**[[אולימפיאדת אנטוורפן (1920)|אולימפיאדת 1920]]** נערכה באנטוורפן, בלגיה. תחרויות הטניס נערכו בין ה-16 באוגוסט ל-24 באוגוסט במגרשי מועדון הטניס וההוקי של העיירה קוניך ליד אנטוורפן.

נערכו תחרויות הגברים, הנשים, זוגות גברים, זוגות נשים וזוגות מעורבות (סך הכל 5 מדליות זהב).

סוזן לנגלן מצרפת זכתה בשתי מדליות זהב. מקס דקוז'י, שזכה במדליה כבר באולימפיאדת 1900 זכה בשתי מדליות נוספות.

## משתתפי התחרות
בתחרות השתתפו 75 טניסאים (52 גברים ו-23 נשים) מ-14 מדינות:
*  (1)
*  איטליה (4)
*  (16)
*  (8)
* 20px דרום אפריקה (5)
*  (3)
*  (1)
*  (2)
*  (3)
*  (4)
*  (7)
*  (10)
*  (8)
*  (3)

## טבלת המדליות

## הזוכים במדליות

## תוצאות התחרויות
### תחרות הגברים
שמאל|ממוזער|לואיס ריימונד|150px
בתחרות השתתפו 41 טניסאים מ-14 מדינות. 

במשחק על המקום השלישי צ'ארלס וינסלו (20px) ניצח את אוסוואלד טרנבול  וזכה במדליית ארד.

### תחרות הנשים
שמאל|ממוזער|סוזן לנגלן|150px
בתחרות השתתפו 18 טניסאיות מ-7 מדינות.

במשחק על המקום השלישי קתלין מקיין-גודפרי () ניצחה את זיגריד פיק () בשתי מערוכת וזכתה במדליית ארד.

### תחרות זוגות גברים
בתחרות השתתפו 44 טניסאים מ-11 מדינות. במשחק הגמר אוסוואלד טרנבול ומקס ווסנם () ניצחו את איצ'ייה קומגאה וסאיצ'ירו קאשיו () ב-4 מערכות. במשחק על מדליית ארד מקס דקוז'י ופייר אלברן () נפגשו עם פרנסואה בלנשי וז'ק בריניון () וזכו ב-4 מערכות.

### תחרות זוגות נשים
בתחרות השתתפו 18 טניסאיות מ-5 מדינות. במשחק הגמר קטלין מקיין וויניפרד מקנייר () ניצחו את ג'רלדין בימיש ודורותי הולמן () בשתי מערכות. במשחק על מדליית ארד אליזבת ד'איין וסוזן לנגלן () זכו בניצחון טכני על הזוג הבלגי.

### תחרות זוגות מעורבים
בתחרות השתתפו 32 טניסאים מ-7 מדינות. במשחק הגמר סוזן לנגלן ומקס דקוז'י () ניצחו את קטלין מקיין ומקסוול ווסנם () בשתי מערכות. במשחק על מדליית ארד מילדה סקרבקובה ולדיסלב ז'מלה () ניצחו את אמורי הנסן ואריק טגנר () בשתי מערכות.

## קישורים חיצוניים

* תיאור התחרות
* תוצאות באתר האולימפי

1920
קטגוריה:ענפי ספורט באולימפיאדת אנטוורפן (1920)
אולימפיאדה
קטגוריה:תחרויות טניס בבלגיה
פארק גולדה

טקסט=Golda Park-Negev|ממוזער|פארק גולדה 
**פארק גולדה** הוא פארק שהוקם על ידי קק"ל כאתר נופש על גבי שרידי מחצבה שפעלה במקום. הקמת הפארק הובילה לשיקום הנוף הפגוע שהותירה אחריה פעילות החציבה. הפארק משתרע על פני כ-540 דונם וממוקם סמוך לצומת משאבים וקיבוץ רביבים. הפארק קרוי על שמה של גולדה מאיר, ראש ממשלת ישראל הרביעית. בתה של מאיר, שרה, השתייכה למייסדיו של קיבוץ רביבים, הסמוך לפארק. במרכז הפארק עובר נחל רביבים שאורכו כ-170 מטר ורוחבו כ-50 מטר. 

באזור הייתה בעבר נקודת התיישבות בדואית בשם "ביר עסלוג'" אשר התפתחה סביב בארות המים העתיקות. השם העברי שניתן למקום אחרי מלחמת העצמאות הוא באר משאבים בפארק קיים אגם מלאכותי ורוב המים באגם מגיעים מאתר המרחצאות הסמוך נווה מדבר, לאחר שעברו סינון. כמו כן, בפארק מדשאות, מתקני שעשועים לילדים ושולחנות פיקניק. בקרבת השער לפארק נמצא בית הבאר המשוקם (באר נאפ"י-"NAAFI Navy, Army and Air Force Institutes"), שבו שוכנת תצוגת קבע. תצוגה זו היא חלק מפעילות קק"ל להנצחת מורשת חיילי אנזא"ק, שלחמו בנגב במלחמת העולם הראשונה.

נכון למרץ 2017, האגם המלאכותי יבש עקב הפסקת פעילות אתר המרחצאות.

## נקודות ציון בפארק
### מצפור טלי
מצפור טלי קרוי על שמה של טלי קסטנבוים, שעבדה ברשות לפיתוח הנגב. המצפור מגיע לגובה של 338 מטר בראש הגבעה שמצפון לאגם, וניתן לקיים ממנו תצפית על אזור צפון הנגב וקמר מחמל, וכן על האגם שנמצא בלב פארק גולדה. אל המצפור ניתן לטפס בעזרת 170 מדרגות הבנויות מאדני רכבת או להגיע בשביל העפר.

### באר נאפ"י ותצוגת אנזא"ק
ממוזער|תצוגת אנז"ק בפארק גולדה
הבאר קיבלה את כינויה מראשי התיבות נאפ"י "NAAFI Navy, Army and Air Force Institutes" מאחר ששימשה בתקופת המנדט כחנות מצרכים לחיילי הצבא הבריטי ששירתו בביר עסלוג'. בית הבאר ממוקם בסמוך לשער הפארק. לאחר מלחמת העצמאות, קיבוץ משאבי שדה עשה שימוש במי הבאר להשקיית השטחים החקלאים שעיבדו. קרן קיימת לישראל ביצעה עבודות לשיקום האתר וייסדה בבית הבאר תצוגה המספרת על חשיבותה של ביר עסלוג' בדרכם של חיילי אנזא"ק לכיבוש באר שבע בשנת 1917.

### באר הפלפלון
הבאר נמצאת 100 מטרים ממזרח לאגם. השם ניתן לבאר בגלל עץ פלפלון הצומח סמוך לה. בתוך בית הבאר ישנה מגלשה לילדים, אך היא אינה פועלת מסיבות בטיחות. 
### בריכת הכיפה
בריכת הכיפה היא מבנה בטון קטן דמוי איגלו שגובהו כמטר. זה מתקן השקיה שבנו שלטונות המנדט הבריטי למען עדרי הצאן והגמלים של הבדואים בסביבה. הבריטים נהגו לחפור בארות כדי למשוך אליהם את הבדואים, ובכך לחזק את השליטה על תושבי הנגב.

## ראו גם
* גולדה מאיר 
* הר הנגב
* קיבוץ רביבים
* נחל רביבים

## לקריאה נוספת
* ביר עסלוג' כיום

## קישורים חיצוניים

* פארק גולדה, באתר קרן קיימת לישראל
* פארק גולדה, באתר מפה
* הצעה לטיול בפארק גולדה, באתר קרן קיימת לישראל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הר הנגב
גולדה
קטגוריה:הנצחת גולדה מאיר
קטגוריה:רביבים
קטגוריה:הנגב: תיירות
היפר-ענק

**היפר-ענק** הוא סוג נדיר יחסית של כוכב, שמתאפיין בבהירות גבוהה ביותר ובקצב גבוה מאוד של אובדן מסה על ידי רוח שמש. המונח היפר-ענק מוגדר ככוכב שעוצמת ההארה שלו מדורגת בסיווג הספקטרלי המשני בשיעור 0 או +Ia (לפעמים גם Ia-0) וכן שספקטרום הפליטה שלו יכלול הרחבה והסחה לאדום של פסי פליטה אופייניים למימן (מסוג Hα). הספקטרום המיוחד הזה מאפיין כוכבים בעלי אטמוספירה לא יציבה שנובעת מרוח שמש חזקה במיוחד. מכיוון שהגדרת היפר-ענק לא תלויה רק בבהירות הכוכב, ייתכנו על-ענקים בעלי בהירות גבוהה משל היפר-ענקים. כוכבים אלה זוכים לעניין מצד אסטרונומים כי הם מאפשרים ללמוד על תהליכי היווצרות כוכבים ועל סיום חייהם כסופרנובה.

## התפתחות
[ממוזער|[ערפילית קארינה, הכוכב במרכזה הוא אטא קארינה, היפר-ענק ואחד הכוכבים הגדולים ביותר הידועים לאנושות. עקב גודלו ומסתו, הכוכב מכלה את דלקו במהירות וייתכן שיתפוצץ בסופרנובה בזמן הקרוב (מיליון שנים הקרובות).]]
כוכבים בעלי מסה הגדולה מ-25 מסות שמש יוצאים במהירות מהסדרה הראשית תוך עליה בבהירותם עד להפיכתם לעל-ענקים כחולים. לאחר מכן הם מתקררים ומתנפחים תוך שמירה על עוצמת ההארה הכוללת והופכים לעל-ענקים אדומים ושוב מתכווצים ומתחממים והופכים חזרה לעל-ענקים כחולים. שלב זה הם עשוי לכלול מספר מחזורים של התנפחות והתקררות ולאחר מכן התכווצות והתחממות תוך שמירה על עוצמת ההארה הכוללת ושינוי צבע מכחול לאדום וחזרה לכחול, כאשר בכל התכווצות חלק מהשכבות החיצוניות מושלכות החוצה. לבסוף כאשר לא נשאר די דלק להיתוך גרעיני שיעצור את ההתכווצות תקרוס ליבת הכוכב בהתפוצצות של סופרנובה. כוכבים בעלי מסה גדולה מ-40 מסות שמש פולטים קרינה חזקה מכדי לאפשר את קיומה של אטמוספירה יציבה, שכן לחץ הקרינה מעיף את השכבות החיצוניות ומונע את יצירת השכבות החיצוניות היציבות והקרות יחסית של על-ענקים אדומים. כוכבים אלו שקרובים לגבול אדינגטון ומאבדים מסה במהירות הם ההיפר-ענקים.

היפר-ענקים צהובים הם בדרך כלל כוכבים שהתפתחו מעל-ענקים אדומים שבתהליך ההתכווצות שלהם איבדו את רוב האטמוספירה שלהם, להבדיל מעל-ענקים צהובים שהם יציבים יותר ונמצאים בתהליך מעבר בין על-ענק כחול לעל-ענק אדום. היפר-ענקים נוצרים רק באזורים צפופים במיוחד של חומר בין-כוכבי ואורך החיים שלהם הוא קצר במונחים אסטרונומיים - כמיליון שנים בלבד. מסיבה זאת הם נדירים יחסית למרות שבהירותם הגדולה, פי 500,000 - 750,000 מהשמש, מאפשרת לראותם גם ממרחקים גדולים.

בשל קרבתם לגבול אדינגטון, לחץ הקרינה של היפר-ענקים עשוי להתגבר על כוח המשיכה של הכוכב ולגרום לכוכב לזרוק חלקים גדולים מהמעטפת שלו לחלל. אירוע כזה גורם לעליה חדה וקצרה בבהירות של הכוכב. ייתכן שאירוע ההתפרצות של הכוכב η בשדרית בשנים 1820–1843 שנגרם מהשלכת מסה של עשרות מסות שמש, אירע בעקבות חציית גבול אדינגטון.

## קישורים חיצוניים

*
מרים עזורי

**מרים עזורי** (נולדה ב-1956) היא קצינת משטרה בדימוס בדרגת תת-ניצב, שבתפקידה האחרון כיהנה כראש החטיבה לזיהוי פלילי באגף החקירות והמודיעין.

## ביוגרפיה
עזורי נולדה וגדלה בבריסל שבבלגיה, בת לאב מהנדס חשמל ואם עקרת בית. הייתה חברה בתנועת השומר הצעיר ובגיל 16 ביקרה בישראל במהלך מחנה קיץ בקיבוץ בית ניר. בגיל 18 עלתה בגפה לישראל. היא סיימה תואר ראשון ושני בביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.

בתום לימודיה התגייסה למשטרת ישראל ושירתה במחלקת הזיהוי הפלילי. תחילה שירתה במעבדה הביולוגית ולאחר מכן במעבדה האנליטית לזיהוי סמים. שימשה סגן ראש המעבדה האנליטית וראש מעבדת פיתוח טביעות אצבעות. במהלך תפקידה זה סייעה לפענוח רצח רחבעם זאבי באמצעות שימוש ראשון בפיתוח של שיטה כימית חדשה לחשיפת טביעות אצבע.

ב-2006 מונתה לראש מחלקת סיוע מרחבי בדרגת ניצב משנה, וב-2012 מונתה לראש מחלקת המעבדות. באפריל 2013 קודמה לראש החטיבה לזיהוי פלילי בדרגת תת-ניצב והיא האישה הראשונה לכהן בתפקיד זה. היא כיהנה בתפקיד עד לשנת 2019 כאשר במקומה מונתה אשירה זמיר.

עזורי אם לארבעה ילדים. אחיה הצעיר הוא פרופסור דניאל זייפמן.

## קישורים חיצוניים
* יעל ערד, מסע ללב מערך הזיהוי הפלילי, באתר משטרת ישראל, 1 באוקטובר 2013
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי המחלקה לזיהוי פלילי
קטגוריה:קצינות משטרה בדרגת תת-ניצב
קטגוריה:ישראליות ילידות בלגיה
קטגוריה:ישראלים ילידי בלגיה
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:עולות בשנות ה-1970
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1956
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956