יוסף צבי דושינסקי

[שמאל|ממוזער|עם רבי [אהרן ראטה]]
ממוזער|מכתב תמיכה בישיבה, בחתימת הרב דושינסקי, 1937
הרב **יוסף צבי דושינסקי** (בכתיב מיושן: **דושינסקיא**, מכונה: **מהרי"צ דושינסקי**, כ"ה בתמוז ה'תרכ"ז, 28 ביולי 1867 – י"ד בתשרי ה'תש"ט, 17 באוקטובר 1948) היה רבן של הערים גלנטה וחוסט בהונגריה, וגאב"ד 'העדה החרדית' בירושלים, פוסק וראש ישיבה.

## ביוגרפיה
### בהונגריה
נולד בעיירה פאקש שבהונגריה לרב ישראל דושינסקי. היה תלמידו של רבי שמחה בונם סופר ה"שבט סופר", רבה של פרשבורג, ושל רבי משה פולק, רבה של בוניהד. על נעוריו מסופר כי כאשר נסע לישיבת פרשבורג עם ידיד נעוריו הרב מרדכי אליעזר אהרנגרובר, ליוו אותם טובי העיר פאקש.

נשא את בתו של רבי מרדכי יהודה לייב וינקלר, רבה של מאד. היה נוהג מדי פעם לנסוע להסתופף בצילו של רבי יחזקאל משינאווא. בשנת ה'תרנ"ה 1895 נתקבל לכהן כרבה של גלנטה, שם הקים ישיבה גדולה. בשנת ה'תרפ"א עבר לכהן כרבה של חוסט, שם התקיימה ישיבה מהגדולות בהונגריה. באלול ה'תרס"ד (1904) חתם על כרוז שהתנגד בחריפות לציונות ולניסיונותיה הראשונים לחדור להונגריה.

במרץ 1932 (ה'תרצ"ב) הגיע לארץ ישראל לביקור, במהלכו פגש את הרב יוסף חיים זוננפלד, רבה הראשון של העדה החרדית - שעדיין השתייכה לאגודת ישראל, והייתה הסניף הירושלמי שלה. כעבור מספר ימים נפטר הרב זוננפלד, והרב דושינסקי השתתף בהלווייתו ואף נשא הספד. כעבור כחצי שנה, בספטמבר 1932, החליט ועד העיר האשכנזי להזמינו לכהן כרב העדה החרדית במקום הרב זוננפלד, למורת רוחם של אחרים ב'עדה', שהעדיפו את הרב יואל טייטלבוים, וחלק מהחסידים שהתנגדו לרב דושינסקי בשל היותו מתנגד. התנגדות נוספת הובעה עקב העדפת רב מהונגריה על פני רבני ירושלים.

### בארץ ישראל
בז' באלול ה'תרצ"ג (29 באוגוסט 1933) עלה מהונגריה לארץ ישראל יחד עם חלק מתלמידיו, והקים בירושלים ישיבה שנקראה "בית יוסף צבי" על שמו. בישיבה זו לימד בעצמו תנ"ך לתלמידים, בניגוד למקובל בישיבות.

היה בין ראשי אגודת ישראל בארץ ישראל. בשנת 1934 היה שותף לגיבוש רשימה יהודית מאוחדת לבחירות לעיריית ירושלים, הוא צוטט כאומר שאילו גר ברחביה היה מצביע עבור יצחק בן-צבי, נציג הרשימה המאוחדת במקום. הרב דושינסקי חפץ להשתתף בהלווית הרב אברהם יצחק הכהן קוק ב־1935, אך הדבר נמנע בשל התנגדות קיצוני ירושלים שהשתמשו בכח.

בדצמבר 1936 העיד בפני ועדת פיל בראש נציגות אגודת ישראל וועד העיר האשכנזי, יחד עם משה בלוי, יצחק ברויאר וזאב שיין. הרב דושינסקי דיבר על הקשר בין עם ישראל לארץ ישראל וציפייתו הארוכה לגאולה וציין: "כל חלקי עם ישראל ראו עצמם כבני ארץ ישראל וציפו לגאולה למען יוכלו לחזור אליה, והצהרת בלפור באה לאפשר להם זאת". עם זאת אמר: "אנו מצווים לא לכבוש אותה בכח ולא להשתלט על אחרים". בשם "עם התורה" ביקש הרב דושינסקי שלא תוטל שום מגבלה על העלייה ורכישת קרקעות בארץ ישראל.

באלול ה'תרצ"ז (1937), השתתף בכנסייה הגדולה השלישית שהתקיימה במרינבד שבצ'כוסלובקיה, ונמנה כחבר במועצת גדולי התורה.

התנגד לשותפות עם הוועד הלאומי וכנסת ישראל, וקרא ליציאה מאורגנת מגופים אלו. כן התנגד למגבית כופר הישוב, ולרכישת בשר ממערכת השחיטה שתחת הרבנות הראשית.

בשלהי 1942, התנגד להשתתפות באירוע צום ותפילה בבית הכנסת החורבה, שאורגן על ידי האדמו"ר מגור בשיתוף עם כנסת ישראל והרבנות הראשית, על רקע הידיעות שהתפרסמו על השואה, וזאת מתוך התנגדות לשיתוף פעולה עם גופים ציוניים וחילונים. תחת זאת הכריז על עצרת צום ותפילה נפרדת. התנגדות זו יוחסה להשפעתם של אנשי קבוצת נטורי קרתא, והיא ומקרים נוספים, וגם ויכוחים בין אנשי היישוב הישן לעולים מחו"ל, הובילה למשבר פנימי מתגלגל בתוך אגודת ישראל. בסופו של דבר, בשנת ה'תש"ד (1944) נפרדו דרכיהן של אגודת ישראל והעדה החרדית, שבתוכה התחזקה השפעת נטורי קרתא. בעקבות הפירוד ירדה השפעתו של הרב דושינסקי והצטמצמה לעדה החרדית. הוא הביע הסתייגות מחיבורן של קינות חדשות על חורבן יהדות אירופה, ועל חוסר הפעולה מצד החברה החרדית בעשייתה בארץ ישראל: "הרבה נקודות היישוב וכמה מבצרים חזקים נפלו בידי מפירי קודש, וכמה ילדי ישראל נאבדו ליהדות על ידי שהבניין נעשה על ידי אנשים שנתרחקו ממסורת ישראל".

ב־1946, בזמן פעילות ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל, שלחה הוועדה המדינית של העדה החרדית תזכיר לוועדה, והרב דושינסקי צירף מכתב נוסף מטעמו.

ב־1948 חתם על הסכם שנערך בין הרבנים הראשיים, הרב יצחק אייזיק הרצוג, והרב בן ציון חי עוזיאל, וראשי ישיבות בירושלים, לבין המפקד לשירות העם, לפיו בני הישיבות פטורים משירות צבאי, ונוכח קרבות מלחמת העצמאות יעברו חלקם אימונים קצרים בלבד וחלקם ישמרו כמה ימים בחודש, ובשאר הזמן ילמדו. את מי שהתנגדו להסכמות אלו מטעמים קנאיים האשים באהדה לציונות. לאחר מספר ימים הוציא, לבקשת שלטונות הצבא, גילוי דעת בו קרא לציבור להצטרף לעבודת הביצורים בימות החול, במהלך העבודות הגיעו לבקשו להתיר עבודות ביצורים אף בשבת מטעמי פיקוח נפש, אולם הוא סירב להצטרף להיתר שניתן על ידי הרב הרצוג בטענה כי אין מדובר בפיקוח נפש שהתעורר בשבת, אלא בדחיית עבודות שיכלו להיעשות בימות החול, וטען כי אם אין די נשק כנגד האויב, עבודת הביצורים היא "דבר מועט". עם זאת כשבאחת השבתות נצפו כוחות צבא ירדנים מתקרבים לכיוון ירושלים, פורסם בשם הרב דושינסקי, כי יש לצאת בשבת לחפור תעלות הגנה, אולם במהלך ההתארגנות הירדנים נסוגו וגיוס החירום בוטל.
ממוזער|מצבתו בבית הקברות שערי צדק
הרב דושינסקי נפטר בערב סוכות ה'תש"ט, ונקבר בבית העלמין שערי צדק בירושלים.

זכרו מונצח ברחוב מעלות דושינסקי בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים.

## תלמידיו
* הרב ישראל חיים הירש - רבה של בילקא ולימים האדמו"ר מבאד-אישל בירושלים.
* הרב דוד שלמה אייכלר - לשעבר יו"ר העדה החרדית האשכנזית בירושלים.
*הרב ברוך מילר - ראש כוללים בקריית יואל בניו-יורק.

## משפחתו
* הרב דושינסקי נישא לאסתר (נפטרה בשנת תשל"ב). בנם יחידם הוא הרב ישראל משה דושינסקי, ששימש גאב"ד העדה החרדית בירושלים, וראש הישיבה והקהילה אחרי אביו (בימיו קיבלה הקהילה צביון חסידי יותר).

## ספריו
* **[http://hebrewbooks.org/34674 צאן יוסף]**, ארשיווא ה'תרצ"ג. (באתר היברובוקס).
* **[http://hebrewbooks.org/39088 עוד יוסף חי]**, ירושלים ה'תש"י. (באתר היברובוקס).
* **תורת מהרי"ץ**, חמישה כרכים על התורה (על **[http://hebrewbooks.org/48162 בראשית]**, ירושלים ה'תשט"ז; על **[http://hebrewbooks.org/48159 שמות]**, ירושלים ה'תשכ"ט; על **[http://hebrewbooks.org/48163 ויקרא]**, ירושלים ה'תשכ"ה; על **[http://hebrewbooks.org/48164 במדבר]**, ירושלים ה'תשכ"ט; על **[http://hebrewbooks.org/48165 דברים]**, ירושלים ה'תשל"ח. באתר היברובוקס).
* **[http://www.hebrewbooks.org/48168 תהילות מהרי"ץ]**, על תהילים, ירושלים ה'תשל"ג.
* **[[שו"ת]] מהרי"ץ**, שני כרכים, ירושלים ה'תשל"ה (**[http://hebrewbooks.org/48160 חלק א]**, ו**[http://hebrewbooks.org/48161 חלק ב]**, באתר היברובוקס).
* **חידושי מהרי"ץ**, על כמה ממסכתות הש"ס (**[http://hebrewbooks.org/48151 חלק א]** - למסכת ברכות, ירושלים ה'תשמ"ה; ל**[http://hebrewbooks.org/48158 מסכת פסחים]**, ירושלים ה'תשנ"ט. באתר היברובוקס).
* **[http://hebrewbooks.org/48154 מעט צר"י]**, ענייני חנוכה, ירושלים ה'תשנ"ג.
* **[http://hebrewbooks.org/48157 הגדת מהרי"ץ]**, פירוש על הגדה של פסח, ירושלים ה'תשנ"ו.
* **דרשות מהרי"ץ**, ארבעה כרכים (לחנוכה - **[http://hebrewbooks.org/48152 חלק א]**, ו**[http://hebrewbooks.org/48153 חלק ב]**, ירושלים ה'תש"ס; ל**[http://hebrewbooks.org/48155 מועדי השנה]**, ירושלים ה'תשס"ב; ל**[http://hebrewbooks.org/48156 ז' אדר]**, ירושלים ה'תשס"ג. באתר היברובוקס).

## לקריאה נוספת
* 'דושינסקי, יוסף צבי', בתוך: דוד קלעי, **ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי**, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 158. 
* '''עוד יוסף חי''' - תולדות וקורות, הנהגות והדרכות, אגדות דרשות ושיחות. נכתב על ידי אחיו הרב משה מרדכי דושינסקי, ותלמידו הרב יהושע סג"ל דייטש. ירושלים ה'תש"י. (באתר היברובוקס)
* **[https://www.otzar.org/wotzar/book.aspx?151781 בית יוסף להבה - תולדות מהרי"ץ]**, קורות חייו. אברהם נתן סופר, גבריאל חיים צבי נויפלד ושמעון אופמאן. הוצאת איחוד מוסדות מהרי"ץ, ירושלים ה'תשנ"ג. (באתר אוצר החכמה)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* משה ארנוולד, הרב יוסף צבי דושינסקי זצ"ל והמדינה שבדרך, "המעיין" ניסן תשע"ה, ישיבת שעלבים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבני העדה החרדית
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:ראשי ישיבה הונגרים
קטגוריה:תלמידי הרב שמחה בונם סופר
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שערי צדק
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:חוסט: רבנים
קטגוריה:אנטי-ציונים יהודים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1867
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1948