דוב לנדו

הרב **אפרים דוב לנדו** (נכתב לפעמים **לנדא**; נולד בז' בניסן ה'תר"ץ, 5 באפריל 1930) הוא מנהיג הציבור הליטאי (לצד הרב משה הלל הירש), ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק, חבר מועצת גדולי התורה וחבר נשיאות ועד הישיבות.

## ביוגרפיה
נולד בשנת ה'תר"ץ (1930) בעיירה זגייז' שבפולין לדבורה ולטוביה יוסף לנדוי. מצד אביו הוא נצר לשושלת חסידות סטריקוב, נכדו של האדמו"ר רבי אלימלך מנחם מנדל לנדא. בראש חודש אדר ב' ה'תרצ"ה (מרץ 1935), בהיותו כבן חמש, עלה לארץ ישראל עם משפחתו. בדרכם ארצה נולדה אחותו רבקה. המשפחה השתקעה בעיר רחובות. את לימודיו התורניים החל בישיבת היישוב החדש, ולאחר כשנה וחצי עבר ללמוד בישיבת פוניבז'. קבלתו לישיבה התבצעה בעקבות פגישה עם הרב יוסף שלמה כהנמן, שבמהלכה שיתף אותו בסערת רוחו ובהתרשמותו העמוקה מביקור שערך בישיבה בחג השבועות ה'תש"ו.. בתקופת לימודיו בישיבת פוניבז' הוא למד עם הרב יעקב אדלשטיין. הרב לנדו רואה את עצמו כתלמידם של הרב דוד פוברסקי והרב שמואל רוזובסקי, וכן למד תקופה עם הרב אליהו אליעזר דסלר. אחר כך למד בישיבת חברון יחד עם הרב ברוך מרדכי אזרחי, ולמד בחברותא עם הרב זלמן נחמיה גולדברג. על אף שפגש את החזון איש פחות מ-10 פעמים, הוא רואה בו את רבו המובהק ובמשך השנים אימץ את דרכו הלימודית ופסיקותיו ההלכתיות, בין השאר בהשפעת קרוב משפחתו ועמיתו בראשות הישיבה, רבי נתן שולמן.

נישא לעדינה, נכדתו של ראש ישיבת סלבודקה הרב אייזיק שר. לאחר נישואיו התמנה לר"מ בישיבה, ועם השנים התאגדו סביבו קבוצת תלמידים המחשיבים אותו כרבם המובהק. בתחילת שנות ה-80 מונה לכהן כראש ישיבה לצד הרב ברוך רוזנברג, הרב עמרם זקס והרב משה הלל הירש.

הרב לנדו נמנה עם רבני חוג חזון איש, והוא נחשב לאחת הדמויות המרכזיות המזוהות עם דרכו ההשקפתית וההלכתית של הרב אברהם ישעיהו קרליץ. אף שמוצאו ממשפחה חסידית, השתייך מאז צעירותו לזרם הליטאי. עם זאת, הוא מקיים קשרים אישיים קרובים עם דמויות בולטות מן העולם החסידי, ובהם האדמו"ר מפשעווארסק, והרב שאול אלתר.

עם ייסודה של ישיבת זכרון מיכאל, התבקש על ידי ראש הישיבה הרב שלום מאיר יונגרמן לשמש כנשיא הישיבה. במסגרת זו, הוא נוהג למסור בה שיעור כללי אחת לשבועיים.

בשנת ה'תשמ"ט (1988), היה מהרבנים הליטאים הבודדים שהתנגדו להתמודדות בבחירות המקומיות של מפלגת "דגל התורה" הליטאית בנפרד מ"אגודת ישראל", ממנה התפצלה באותה שנה, מהלך אותו הוביל הרב שך. במכתב אישי שכתב לרב שמואל דויטש, טען הרב לנדו שהפיצול משחית את אופיו העדין של "עולם התורה", ובסיומו, לעג ל"כל מיני חידושי הלכות שנתחדשו לאחרונה" בסוגיית "דעת תורה" ודומיה.

בשנת 2014 מונה לחבר נשיאות ועד הישיבות. בשנת 2023 מונה ל"נשיא שני" של ועד הישיבות על ידי הרב גרשון אדלשטיין. לאחר פטירת הרב אהרן יהודה לייב שטינמן, התחזק מעמדו בהנהגת הציבור החרדי ליטאי, לצידם של הרב גרשון אדלשטיין והרב חיים קניבסקי. לאחר פטירת הרב גרשון אדלשטיין הוא נחשב כאחד ממנהיגי הציבור החרדי ליטאי לצד הרב משה הלל הירש.

## עמדותיו
דעתו שצורת הלימוד העדיפה היא בצורה עיונית, וזה עדיף מללמוד בבקיאות ולסיים ש"ס.

דעתו שיש לבצע את כל מה שהרופאים אומרים, ועונה כן לכל מי שבא להתייעץ בנושאים רפואיים שיעשה את מה שהרופא אומר, בתקופת מגפת הקורונה נקט גישה מחמירה באשר לציות להוראות הרופאים, והורה כי יש חובה הלכתית ללבוש מסכה רפואית, וכן יצא כנגד עסקנים הפועלים לפתיחת הישיבות בניגוד להנחיות משרד הבריאות וכינה אותם "פוחזים" המוכנים לסכן את הציבור.

באוגוסט 2015 התבטא בפני תלמידי ישיבתו בחריפות כנגד קנאים המפגינים כיום, ואמר שזוהי קנאות מזויפת שבמסגרתה מחפשים היכן אפשר למחות. הדברים פורשו כמכוונים נגד אנשי "בני תורה". בקיץ 2017, על רקע פעילות מתנגדי החוק לגיוס בני ישיבות בארצות הברית, כתב הרב לנדו מכתבים שבהם הביע את דעתו כי מדובר בטענות שקר. בהמשך תקף בחריפות את אנשי הפלג הירושלמי.

בשנת 2023, בתחילת מלחמת חרבות ברזל, כאשר החלו פרסומים על התעוררות לגיוס למלחמה בחלקים מהציבור החרדי, פרסם את התנגדותו לכך. בהמשך אותה שנה פורסם תיעוד של אל"ם ארז אשל המגיע לביתו ומנהל עמו שיחה על שאלת גיוס החרדים. במהלך השיחה טען אשל כי על בני הישיבות להיות שותפים בהגנת המדינה. בתגובה ענה הרב לנדו כי לומדי התורה הם המגינים על העם, ולא חיילי צה"ל. התיעוד הפך לוויראלי ועורר שיח רב בנושא בתוך הציבור החרדי ואף מחוצה לו.

בשנת 2024 התבטא כנגד המצטרפים למערכת החינוך הממלכתית חרדית, ואמר שהם גורמים רעה לעצמם, לילדיהם ולכלל הציבור החרדי.

לאחר פסיקת בג"ץ ב־25 ביוני 2024, שיש לאכוף את חוק שירות הביטחון על תלמידי הישיבות, בעקבותיה החליט שר הביטחון יואב גלנט להוציא צו ראשון למלש"בים חרדים, פרסם הרב לנדו בה' בתמוז תשפ"ד, 11 ביולי, מכתב בו הורה לבני הישיבות "שלא להתייצב כלל בלשכות הגיוס".

הרב לנדו מפגין יחס עוין לתנועה הציונית ומשתמש בשפה אנטי-ציונית, אך לצד זאת הוא תומך בהצבעה בבחירות ובהצטרפות לממשלה לצורך הגנה על האינטרסים של הציבור החרדי. בפברואר 2025 דרש הרב לנדו מנציגי הסיעות החרדיות לפרוש מכל המוסדות הלאומיים, כגון ההסתדרות הציונית, הסוכנות היהודית והקרן הקיימת לישראל, ואף להימנע מהלהצביע בבחירות אליהם, משום שלדבריו הציונות היא תנועה של כפירה ומרידה במלכות שמיים וכל המוסדות הלאומיים בנויים על בסיס זה. זמן קצר לאחר מכן התבטא בחריפות כנגד הציונות במהלך שיחה עם אנשי ארגון לב שומע. הוא האשים את הציונות בגרימת אסונות גשמיים לעם ישראל ובהגדלת השנאה הערבית כלפי יהודים בכלל העולם. כמו כן אמר שאולי עדיף היה שלא הייתה קמה מדינת ישראל כלל והאו"ם או הערבים היו מושלים בארץ. על החיילים בני הציונות הדתית אמר שהם נהרגים כי רבותיהם מלמדים אותם תורה מעוותת. לדברי מקורביו בשל דעתו נגד הציונות הוא אף נמנע מלהפגש עם אישים הנחשבים לסמלי שלטון ישראלי, זאת בניגוד למנהגם של חלק מגדולי התורה שקדמו לו, ומשום כך סירב להפגש, ואף לשוחח בטלפון, עם ראש הממשלה נתניהו בעת המשא ומתן בנוגע לתיקון לחוק שירות הביטחון בנושא גיוס חרדים לצה"ל.

ב-14 ביולי 2025 הורה לסיעת דגל התורה לפרוש מן הממשלה בשל חוסר שביעות רצונו מנוסח התיקון לחוק שירות הביטחון שהוצע על ידי יו"ר ועדת חוץ וביטחון בנושא גיוס חרדים לצה"ל. בנובמבר 2025 הורה לסיעת דגל התורה לתמוך בקידום תיקון החוק לאחר שהוכנסו בו שינויים בעקבות הדחת יולי אדלשטיין מראשות ועדת חוץ וביטחון. אך בינואר 2026 אמר בנוגע לחוק, בשיחה פרטית שהוקלטה בחשאי, כי "מה שבכנסת רוצים להשיג זה הצלה זמנית. מפני שאם לא, היה יותר גרוע". וכן "מה שמדברים זה שטויות - לא יהיה! אנחנו לא נלך לצבא, אף אחד לא ילך לצבא". בפברואר 2026 הצהיר שוב, הפעם באופן פומבי, כי "אם הרשויות יסכימו לזאת ואם לא, אפילו אברך אחד ואפילו בן ישיבה אחד לא ילך לצבא, לא בצורה כזו ולא בצורה אחרת".

## משפחתו
[250px|ממוזער|הרב דב לנדו ב[הכנסת ספר תורה]]נשוי לעדינה, בתו של הרב יוסף שר שנרצח בגטו קובנה ונינת הסבא מסלבודקה. טרם כבשו הנאצים את ליטא כשהיא ילדה קטנה הוריה הסתירו אותה במנזר ושם שהתה בימי המלחמה. לאחר המלחמה והירצחם של הוריה, דודה הרב מרדכי שולמן ודודתה הרבנית חיה מרים אספו אותה מהמנזר והיא גדלה בביתם בבני ברק. השידוך הומלץ על ידי רבו החזון איש.
מילדיו:
* הרב יוסי אברהם ישעיהו - ראש כולל סלבודקה בברכפלד ור"מ בישיבת סלבודקה.
* בתו - נשואה לרב איסר זלמן שוורצמן, ראש כולל בעטרת שלמה במודיעין עילית ובנו של הרב דב שוורצמן.
* בתו - נשואה לרב שמואל ברטלר, דיין חושן משפט מטעם בד"צ בני ברק ונכדו של הרב שמואל וינטרוב.

אחיו הצעיר הוא הרב שריה לנדו, מוציא לאור ומהדיר. בספרים שהוציא הדפיס הערות מאחיו, בהם על: קצות החושן, הלכות ריבית, שו"ת מהרי"ט ועוד.

אחיינו הרב יעקב לנדו, מרבני שכונת גני איילון בלוד ומקימה של גוף הכשרות "גלאט הון", שמייצרת תוכניות השקעה נקיות מאיסור ריבית לקרנות פנסיה וגמל של הציבור החרדי.

גיסו, הנשוי לאחותו רבקה, היה הרב אהרן זקס, ראש ישיבת סלבודקה לצעירים.

## ספריו
[ממוזער|הרב דב לנדו בוחן [אתרוג לחג סוכות, במוצאי יום כיפור ה'תשע"ד]]
***זכר דבר** – בירורים הלכתיים, בני ברק תשמ"א
* **זכר טוב** – בני ברק ה'תש"ם, בירורים הלכתיים לזכר אביו
***מנחת דבר** – על המנחת חינוך
*לקט שיעורים (עם שאר ראשי ישיבת סלבודקה)
***חידושי רבי דוב לנדו** – על חלק גדול ממסכתות הש"ס
***גליונות רבי דוב לנדו** – ובו הערות שהועתקו מכתב ידו על הראשונים והאחרונים הרמב"ן, הרשב"א, הריטב"א, הרמב"ם, הטור, שולחן ערוך, מנחת חינוך, חזון אי"ש, ועוד, על המסכתות שבת, עירובין, יבמות, כתובות, נדרים, גיטין, קידושין. הספר יצא לאור במהדורה מצומצמת.
***בירור דברים** – אודות ספר שמירת שבת כהלכתה בהתאם לדעת מאורינו הגאונים, בני ברק ה'תשל"ו.
***שיח דבר** – התכתבויות בחידושי תורה עם רבי חיים קניבסקי שני כרכים
כמו כן תורתו יוצאת מדי שבוע במאספים תורניים רבים ביניהם "**אהלי טהרות**", "**אהלי שביעית**", "**אהלי זרעים**" ו"**אהלי שבת**" ובעלוני "**מנחת דבר**". וכן בעלון היוצא מעת לעת "**חדוותא דשמעתתא**".

הרב אשר דויטש מראשי ישיבת פוניבז' השתתף בעריכת ספרי הרב והוא אשר הגיה את ספרי הרב "זכר טוב" ו"זכר דבר".

## מתלמידיו
* הרב דניאל וולפסון, ראש ישיבת נתיבות חכמה
* הרב שלום מאיר יונגרמן, נשיא וראש ישיבת זכרון מיכאל במושב זכרון יעקב שבצפון
* הרב יהודה סילמן, ראב"ד בד"ץ בני-ברק ומרבני שכונת רמת אלחנן בבני-ברק
* הרב מיכל זילבר, ראש ישיבת זוועהיל
* הרב צבי מאיר זילברברג, משפיע חסידי
* הרב שאול אלתר, מנהיגה של קהילת פני מנחם

## קישורים חיצוניים

* יעקב ב. פרידמן, "אַיי אַיי, ר' דוֹייב!" • לדמותו של ר"י סלבודקא. אתר קוקר. פורסם במוסף חול המועד סוכות התשע"ו, של השבועון בקהילה
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ישיבת סלבודקה (בני ברק)
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:תלמידי החזון איש
קטגוריה:משפחת פינקל
קטגוריה:חברי נשיאות ועד הישיבות
קטגוריה:משפחת אברהם לנדא מטשכנוב
קטגוריה:בוגרי ישיבת היישוב החדש
קטגוריה:רבנים ליטאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930