עמודי הבריאה

[ממוזער|שמאל|280px|'''עמודי הבריאה''' ב[ערפילית הנשר, כפי שצולמו על ידי טלסקופ החלל האבל ב-1995.]]
ממוזער|שמאל|280px|<div align="center">"עמודי הבריאה" בתוך ערפילית הנשר (אנימציה; 0:15; 11 בנובמבר 2022)</div>
ממוזער|שמאל|280px|סרטון זה מציג הדמיה של המבנה התלת-ממדי של עמודי הבריאה.
ממוזער|שמאל|280px|מבט מקרוב על אחד העמודים.
**עמודי הבריאה** (באנגלית: **Pillars of Creation**) הם מבנים עצומים העשויים מענני אבק וגז בין-כוכביים, הממוקמים בלב ערפילית הנשר (Messier 16 או M16) שבקבוצת הכוכבים זנב הנחש, במרחק של כ-6,500 עד 7,000 שנות אור מכדור הארץ. המבנים התפרסמו באופן עולמי בעקבות תצלום שצולם על ידי טלסקופ החלל האבל ב-1 באפריל 1995, שנחשב לאחד התצלומים האייקוניים והמשפיעים ביותר בתולדות האסטרונומיה המודרנית. העמודים הם למעשה "עמודי פיל" (Elephant Trunks) של גז מימן קר ואבק, המשמשים כחממות ליצירת כוכבים חדשים, ומכאן שמם.

## תולדות התצפיות והמחקר

ערפילית הנשר עצמה התגלתה לראשונה בשנת 1745, אך המבנים הספציפיים המכונים "עמודי הבריאה" נחשפו במלוא הדרם רק עם התקדמות טכנולוגיית הצילום בחלל.
* **התצלום המקורי (1995):** התצלום המפורסם ביותר הורכב מ-32 חשיפות נפרדות שצולמו על ידי מצלמת ה-WFPC2 (Wide Field and Planetary Camera 2) של טלסקופ האבל. הצוות שהוביל את הפרויקט כלל את האסטרונומים ג'ף הסטר ופול סקואן מאוניברסיטת אריזונה סטייט. התצלום הציג שלוש עמודות של גז ואבק שנראו כיוצאות מתוך קיר פנימי של ענן מולקולרי אפל.
* **שכלול התצפיות (2014):** לרגל יום הולדתו ה-20 של האבל וביום הולדתו ה-25 ב-2014, הטלסקופ הופנה שוב לעמודים כדי לספק מבט חדש וחד יותר באור נראה ובתת-אדום קרוב. התצפיות בתת-אדום אפשרו למדענים לראות דרך שכבות האבק המסתירות את פנים העמודים ולגלות כוכבים צעירים המוסתרים בתוכם.
* **תצפיות טלסקופ החלל ג'יימס וב (2022):** בשנת 2022 צילם טלסקופ החלל ג'יימס וב (JWST) את העמודים ברזולוציה חסרת תקדים. השימוש במצלמת ה-NIRCam (תת-אדום קרוב) חשף כמות עצומה של כוכבים חדשים שנוצרו, שנראו כנקודות אדומות בוהקות מחוץ לעמודי האבק.

## מורפולוגיה ומבנה

עמודי הבריאה מורכבים משלושה מבנים עיקריים המכונים עמוד I (המזרחי והגדול ביותר), עמוד II (המרכזי) ועמוד III (המערבי ביותר). בנוסף, קיים עמוד חמישי הממוקם צפון-מזרחית לעמודים המרכזיים, המכונה "הצריח" (The Spire או Column V).
* **מידות:** העמודים הם מבנים בקנה מידה קוסמי; העמוד הגבוה ביותר משתרע על פני כ-3 שנות אור (כ-19 טריליון קילומטרים).
* **הרכב:** העמודים עשויים בעיקר ממימן מולקולרי קר ואבק. האבק הכוכבי בערפילית מורכב מחלקיקי פחמן (בצורת גרפיט), סיליקטים ותרכובות דומות לסלעים ארציים.
* **תהליך הפיסול:** הצורה העמודית נוצרה כתוצאה מ – קרינה אולטרה-סגולה עזה מכוכבים צעירים, חמים ומסיביים בצביר הסמוך NGC 6611 גורמת לגז להתחמם ולהתנדף מהמשטח החיצוני של הענן. אזורים דחוסים יותר של חומר (ליבות מולקולריות) מגנים על הגז שמאחוריהם מפני הקרינה, ובכך נוצרים ה"זנבות" הארוכים המעניקים למבנה את צורתו.

## תנאים פיזיקליים ואיוניזציה

העמודים מציגים מבנה איוניזציה מדורג (Stratified Ionization Structure), המוסבר על ידי הקרינה המגיעה מכוכבי צביר NGC 6611, הממוקם צפון-מערבית לראשי העמודים.
* **צפיפות וטמפרטורה:** מחקרים באמצעות מכשיר ה-MUSE ב-VLT הראו כי צפיפות האלקטרונים בראשי העמודים גבוהה מאוד ועולה על 2,000 סמ"ק. טמפרטורת האלקטרונים באזורים אלו נעה בין 8,000 ל-10,000 קלווין.
* **מבנה השכבות:** בחזית האינטראקציה עם הקרינה, ניתן לזהות שכבות לפי רמות האנרגיה הנדרשות לאיוניזציה: קרינת חמצן מיונן ([O III]) מופיעה בהילה חיצונית רחבה, אחריה קרינת מימן (H$\alpha$), ובאזור החד והדק ביותר בקרבת החומר הצפוף מופיעה קרינת גופרית ([S II]).

## יצירת כוכבים ו-EGGs

אחת התגליות החשובות בתצלום האבל הייתה זיהוי של בליטות קטנות דמויות אצבעות בקצות העמודים. אלו כונו **EGGs** (ראשי תיבות של Evaporating Gaseous Globules – גלובולות גז מתנדפות).
* **חממות כוכבים:** ה-EGGs הם כיסים של גז דחוס שבהם מתהווים כוכבים עובריים (Protostars). תהליך הפוטו-אוואפורציה חושף את הכוכבים הללו ככל שהגז מסביבם מתנדף. ברגע שהכוכב נחשף, הוא מפסיק לצבור מסה מהענן שסבב אותו, מה שקובע את מסתו הסופית.
* **אובייקטי הרביג-הארו:** מחקרים עדכניים זיהו זרימות דו-קוטביות (Bipolar Outflows) בקצה העמוד המרכזי (עמוד II), המעידות על נוכחות של כוכב צעיר פעיל הפולט סילוני חומר. סילונים אלו הם סימנים מובהקים לתהליך אקריציה (ספיחת חומר) מתמשך.

## גאומטריה תלת-ממדית

ניתוח של מהירות הגז וההסתרה (Extinction) אפשר למדענים למפות את המיקום היחסי של העמודים במרחב:
* **עמוד I:** נמצא רחוק יותר מצופה בקו הראייה, מאחורי הכוכבים המייננים, ונוטה לכיוון כדור הארץ.
* **עמוד II ו-III:** נמצאים לפני הכוכבים המייננים ונוטים הרחק מהצופה.
* **עמוד III:** הוא המבנה הקרוב ביותר אלינו בקו הראייה.

## עתיד העמודים והשמדתם

העמודים הם מבנים זמניים בקנה מידה קוסמי העומדים בפני הרס מתמשך.
* **סופרנובה אפשרית:** בשנת 2007, תצפיות מטלסקופ החלל ספיצר חשפו ענן של אבק חם בקרבת העמודים, שפורש כגל הדף מפיצוץ סופרנובה שהתרחש לפני כ-8,000 עד 9,000 שנה. לפי תאוריה זו, גל ההדף כבר פגע בעמודים והשמידם לפני כ-6,000 שנה, אך בשל מהירות האור המוגבלת, אנו נחזה במחזה ההרס רק בעוד כ-1,000 שנה.
* **שחיקה איטית:** תאוריה חלופית מציעה שהאבק החם אינו נובע מסופרנובה אלא מחימום על ידי רוחות כוכביות עזות של כוכבים מסיביים. במקרה כזה, העמודים אינם מושמדים בבת אחת אלא נשחקים לאיטם. קצב איבוד המסה מוערך בכ-70 מסות שמש לכל מיליון שנה, מה שמעניק לעמודים תוחלת חיים של כ-3 מיליון שנים נוספות בלבד.

## ראו גם
* ערפילית הנשר
* ציר זמן של חקר החלל
* טלסקופ החלל האבל

## קישורים חיצוניים

* עמודי הבריאה באתר Hubblesite

## לקריאה נוספת

* Hester, J. J., & Desch, S. J. (2005). "Understanding Our Origins: Star Formation in M16". Astronomical Society of the Pacific.
* DeVorkin, D. H., & Smith, R. W. (2015). The Hubble Cosmos: 25 Years of New Vistas in Space. National Geographic.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערפיליות
קטגוריה:אסטרופיזיקה