ישראל בארי

הרב **ישראל הלוי בארי** (**קולודנר**) (תרע"א, 1911 – י"ד בכסלו תשל"ג, 19 בנובמבר 1972) היה רבהּ של נס ציונה, דיין ומחבר ספרים.

## תולדותיו
נולד בשם **ישראל קולודנר** בעיירה דרוהיצ'ין במחוז פינסק שבפולין, לאביו רבי שמואל-זאב קולדנר ולאימו חיה-שרה, בת הרב אליקים געצל קפלן. למד בישיבת נובהרדוק בביאליסטוק ובפינסק, וכן בישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ, שם למד כעשר שנים מהרב ברוך בער ליבוביץ מחבר ספר 'ברכת שמואל', והגדירו כרבו המובהק.

בשנת תרצ"ז (1937) עלה לארץ ישראל ולמד שנה בישיבת חברון. בשנת תרצ"ח (1938) נישא לחוה-דינה, בת הרב יעקב משה חרל"פ, רבה של שערי חסד. לאחר נישואיו למד בכולל "אהל תורה" של הרב שמואל יצחק הילמן.

היה בעל השקפה ציונית דתית וסבר שתקופתו היא תקופת אתחלתא דגאולה, הוא קיבל מחותנו הרב חרל"פ את השקפתו זו. לאחר מלחמת ששת הימים, הציע לקבוע את חגיגות יום העצמאות ויום ירושלים ביום אחד. היה חבר פעיל בחבר הרבנים של הפועל המזרחי, וחבר המועצה הארצית של הארגון. כן היה פעיל בוועד הישיבות.

בשנת תש"ג (1943) התמנה לרבה של נס ציונה, במקומו של הרב יעקב ליפשיץ, והיה פעיל בתחומי הדת במושבה. בשנת 1958, לאחר שנים של עיכובים בהם עסק בנושא, הוקמה מועצה דתית במקום והוא נבחר לעמוד בראשה. בין השנים תש"ח–תשי"א שימש כדיין בבית דינו של הרב צבי יהודה מלצר ברחובות.

בקיץ ה'תשל"א (1971) החליטה מועצת הרבנות הראשית על הקמת בית דין ארצי לגיור, ראשון מסוגו בארץ, בראשו הועמד הרב בארי – אשר לצורך זה קיבל כושר לדיינות מטעם מועצת הרבנות ללא בחינות – ולצדו הדיינים הרב משה מלכא והרב חיים דוד הלוי. בית הדין הוקם במגמה לעקוף מגמות מחמירות בבתי הדין האזוריים של הרבנות, ושלא כמקובל היה כפוף ישירות לראשון לציון הרב יצחק נסים. בפועל בית הדין מעולם לא הוקם בשל כשלים ביורוקרטיים.

בסוף ימיו, פרסמו גורמים חרדים קנאיים שהוא תומך ברב שלמה גורן בפרשת האח והאחות, ובעקבות כך מררו את חייו. לאחר מותו אף נטען שהיה מבין תשעת הדיינים שחתמו על הפסק, אולם ככל הנראה הוא לא חתם על הפסק.

הרב בארי נפטר בפתאומיות מהתקף לב בי"ד בכסלו תשל"ג (1972), בהיותו כבן 61, ונטמן בהר הזיתים. כעבור שלוש שנים מונה במקומו לרבה של נס ציונה הרב יוסף צבי וינר. בהלווייתו (שנערכה למחרת פרסום פסק הדין בפרשת האח והאחות) השתתף וכן הספיד הרב גורן. מספר תלמידים קנאים מישיבת פוניבז' התנפלו עליו ותקפו אותו מילולית.

### יצירתו התורנית
בשנת תש"י הוציא את הכרך הראשון בסדרת ספריו **משנת ראשונים**, ספר שמרכז את דברי הראשונים על הלכות קודשים, את בחירתו בנושא זה נימק שבתקופת הגאולה מתעורר הצורך הנפשי לעסוק בהלכות אלו, הוא הוסיף שסגנון הלימוד של רבו הרב ליבוביץ, הוא זה שעורר בו את הרעיון לדקדק בדברי הראשונים ולאוספם למקום אחד. ספרו זכה להסכמות מהרבנים הראשיים הרב הרצוג והרב עוזיאל, ומחמיו הרב חרל"פ.

בשנת תשי"ד פרסם את **הגיוני קדם**, פירוש על ספר משלי, ספר זה נכתב בסגנון ייחודי בצורה שירית ומליצית, מתוך מטרה לרכוש את ליבו של הנוער. פרסם עוד כמה ספרים, וכן פרסם מאמרים תורניים בכתבי עת שונים, ובהם "סיני", "הנאמן" ו"הפרדס". ספר זה זכה בפרס ירושלים לספרות תורנית.

את ספריו הקדיש לעילוי נשמת בני משפחתו ועיירתו שנספו בשואה.

## משפחתו
לאחר פטירתו נישאה אלמנתו, הרבנית חוה-דינה, לרב מרדכי יפה שלזינגר, רבה של אייזנשטט וחבר מועצת גדולי התורה. בנו הוא הרב אברהם יפה שלזינגר. היא נפטרה בשנת ה'תשנ"ד (1994) ונטמנה בבית העלמין סנהדריה. לרב בארי ולאשתו הרבנית חוה-דינה חמישה ילדים:

* הרב ד"ר אברהם בארי לימד בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת בר-אילן ובמכללת שערי משפט.

* הרב בנימין בארי, שימש כאב בית הדין באשקלון וכדיין בבית הדין הגדול.

* הסופרת שרה ברגמן.

* הרב שמואל בארי – איש עסקים.

* הרב מיכאל בארי המכהן כראש כולל חרדי בבני ברק.

מנכדיו:

* רותי גוטל, אשתו של הרב פרופ' נריה גוטל.
* ד"ר משה בארי (מנכ"ל ארגון רבני צהר).
* אסתר קלה, אשתו של הרב אחימאיר קלה – רב היישוב שפיר.
* חני רוזנברג, אשתו של הרב אריה רוזנברג, ר"מ בישיבת דרך חיים.
* יעל בן ארזה, אשתו של הרב יוסף בן ארזה, מחבר סדרת הספרים יוסף דעת ומנהל הוצאת הספרים יד אליהו כי טוב.

## ספריו
* **משנת ראשונים** שלושה כרכים – אוסף דברי הראשונים בהלכות קודשים לפי סדר פסקי הרמב"ם, בתוספת דיון בדבריהם
* **כבודה של תורה** עם פירוש **זהב במלאתם** – על התורה
* **כבודה של תורה** – על הגדה של פסח
* **המדרש כהלכה** – אוסף של הדרכות במדרשים הנוגעים לשאלות הלכתיות מעשיות
* **הגיוני קדם** – על ספר משלי
* כתב פירוש להלכות שופר, סוכה ולולב ולחלק מהלכות חמץ ומצה מתוך משנה תורה לרמב"ם בסדרת רמב"ם לעם.

## ממאמריו
* 'דיני גניזת ס"ת שבלה או שנפסלה', **הפוסק** קכד, אלול תש"י, עמ' א'תתקטז-א'תתקיז
* 'כוהל המופק מיין ענבים מהו לברכת הגפן?', **[[הנאמן (כתב עת)|הנאמן]]** נד-נה, סיון-תמוז תשי"ג, עמ' 8–11
* 
* 'בעניין מעשה שבת' – דין חלב שנחלב בשבת, **[[התורה והמדינה]]** ט-י, תשי"ח-תשי"ט, עמ' תלב-תלט
* 'בעניין פתיחת מקרר בשבת', **[[נועם (כתב עת)|נועם]]** ג, מכון תורה שלמה תש"ך, עמ' רז-רטו
* 'מצוות "תמיד" בלחם הפנים', **[[סיני (כתב עת)|סיני]]** ש [נ, א], תשרי תשכ"ב, עמ' לה-לח
* 'מזוזות ופרשיות תפלין שבגליוניהן חותמת "נבדק"', **[[הפרדס]]** [לו, י], תמוז תשכ"ב, עמ' 7–10
* 'משכנתא הנהוגה בארץ', **מזכרת: קובץ תורני לזכר... הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג**, היכל שלמה תשכ"ב, עמ' 113–119
* 'לסיום מסכת יבמות', **שנה בשנה**, היכל שלמה תשכ"ג, עמ' 199–204
* 'בעקבות פסק־דין אחד', **[[שבילין (כתב עת)|שבילין]]** ו-ז, תשרי-טבת תשכ"ד, עמ' לו-לט
* 'דרכי אנוש', **שבילין** י-יא, טבת-אדר תשכ"ה, עמ' עה-עז
* 'מדינה – וארץ סגולה', **שבילין** כ, טבת תשכ"ח, עמ' קנה-קסא
* 
* 'כיצד מברכים על לחמניות בסעודת מצווה', **[[מוריה (כתב עת)|מוריה]]** טו-טז [ב, ג-ד], אדר א'-ניסן תש"ל, עמ' מז-נ
* 'הנוסעים בכבישי הארץ אם הם חייבים בברכת הגומל', **[[הדרום (כתב עת)|הדרום]]** לה, ניסן תשל"ב, עמ' 117–125
* 'בעניין פסול חציצה בין המזוזה למזוזות הבית', **נועם** טז, מכון תורה שלמה תשל"ג, עמ' לו-מג

## לקריאה נוספת

* יצחק אלפסי, 'בארי (קולודנר), ישראל', בתוך: **[[אנציקלופדיה של הציונות הדתית]]**, כרך ו, ירושלים תשס"א, עמ' 125

## קישורים חיצוניים
* אתר לזכרו של הרב ישראל בארי המרכז תמונות, כתבות, הקלטות ועוד – במלאת 50 שנה לפטירתו
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי ישיבות נובהרדוק
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת בית יצחק-קמניץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:רבנים ישראלים
קטגוריה:משפחת חרל"פ
קטגוריה:נס ציונה: רבנים ראשיים
קטגוריה:יוצרי סדרת רמב"ם לעם
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:פרשני מקרא בעת החדשה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:דייני בתי הדין הרבניים
קטגוריה:אבות בתי דין לגיור
קטגוריה:אנשי חבר הרבנים שעל ידי הפועל המזרחי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1911
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972