open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חלוקה בשתיים

**חלוקה בשתיים** או **חצייה** היא פעולת חילוק שבה המחלק הוא 2. 

חלוקה זו זכתה ליחס מיוחד כבר במצרים העתיקה, שם אלגוריתם הכפל כלל חלוקה בשתיים כאחד הצעדים הבסיסיים. מתמטיקאים אחדים, עד המאה ה-16 המשיכו להתייחס לחלוקה בשתיים כאל פעולה נפרדת. במחשב, שבו מיוצגים מספרים בבסיס בינארי, קיימת פקודת מכונה מיוחדת לחלוקה בשתיים (או בכל חזקה טבעית של 2), נפרדת מפקודת החלוקה הכללית במספר שלם, וברוב המעבדים גם מהירה ממנה. 

מספר זוגי הוא מספר שמתחלק ב-2 ללא שארית, ואילו מספר אי-זוגי נותן שארית 1 בעת חלוקתו ב-2. ניתן לנסח זאת כמבחן התחלקות: מספר מתחלק ב-2 אם ורק אם ספרת האחדות שלו מתחלקת ב-2.

## אריתמטיקה בינארית
חלוקה בשתיים של מספר בינארי נעשית פשוט באמצעות הזחת המספר סיבית אחת ימינה. דוגמה: חלוקה בשתיים של המספר הבינארי 1101001 (שהוא 105 עשרוני), נותנת, בהסרת הסיבית הימנית, את המנה 110100 (52 עשרוני). חלוקה בכל חזקה של שתיים, \ 2^k , נעשית באמצעות הזחת המספר \ k סיביות ימינה. 

הזחה ימינה היא בדרך כלל פעולה פשוטה ומהירה מאשר חלוקה, ולכן החלפת חלוקה בשתיים בהזחה היא דרך לאופטימיזציה של התוכנית. עם זאת, משיקולים של קריאוּת וניידות של התוכנה, בשפה עילית עדיף להשתמש בפקודת חלוקה ולא בהזחה, ולתת למהדר לבצע את האופטימיזציה. כאשר המחולק הוא מספר בעל סימן (כלומר יכול להיות חיובי או שלילי) לא תמיד אפשרית אופטימיזציה זו. בשפת Java, למשל, הוראה החלוקה **<span dir=ltr><code>-3 / 2</code></span>** תיתן תוצאה **<span dir=ltr><code>-1</code></span>**, ואילו הוראת ההזחה **<span dir=ltr><code>-3 >> 1</code></span>** תיתן תוצאה **<span dir=ltr><code>-2</code></span>**, עקב הבדלים באופן העיגול בשתי ההוראות.

## אריתמטיקה בינארית בנקודה צפה
חלוקה בשתיים של מספר בינארי בנקודה צפה נעשית באמצעות הפחתת 1 מהמעריך. שפות תכנות רבות כוללות לפיכך פונקציה לחלוקת מספר בנקודה צפה בחזקה של שתיים. בשפת Java משמשת לכך המתודה `java.lang.Math.scalb`, ובשפת C משמשת לכך הפונקציה `ldexp`.

## גאומטריה
הגאומטריה עוסקת במקרים אחדים של חצייה:
* חוצה זווית הוא ישר העובר דרך קודקוד הזווית וחוצה אותה לשתי זוויות השוות זו לזו. 
* תיכון במשולש הוא קטע המחבר קודקוד של המשולש עם אמצע הצלע שמולו.  
* אנך אמצעי הוא אנך החוצה את הצלע שעליה הוא בנוי.
* כל קוטר מחלק את העיגול לשני חלקים שווים, אך אין זו הדרך היחידה לחלוקה כזו. יין-יאנג הוא דוגמה לדרך נוספת לחלוקה כזו.

## תורת המשחקים

חלוקה הוגנת היא בעיה בתורת המשחקים הדנה בחלוקת משאב באופן שיגרום לכל אחד מהשחקנים להאמין שקיבל חלק הוגן. הבעיה ידועה גם בשם "בעיית חלוקת העוגה". כאשר מדובר בחלוקת עוגה בין שני שחקנים, חלוקה הוגנת נעשית באמצעות שיטת 'חלק ובחר'. שחקן אחד מחלק פרוסת עוגה לשני חלקים הנראים לו שווים והשחקן השני בוחר איזה חלק הוא רוצה מבין השניים. לשחקן שמחלק יש סיבה לחלק בצורה כמה שיותר הוגנת. אחרת, הוא עלול להישאר עם החלק הקטן יותר. חלוקה זו היא חלוקה נטולת-קנאה.

## ראו גם
* חצי
* חציון

קטגוריה:פעולות אונאריות
קטגוריה:אריתמטיקה
קטגוריה:חילוק
רמת פוטוראנה

**רמת פּוּטוֹראנה** (ברוסית: **Плато Путорана**) הקרויה באופן רשמי **שמורת הטבע הלאומית פוטוראנה** (**Путоранский государственный природный заповедник**) היא שמורת טבע במחוז קרסנויארסק שבמזרח רוסיה. שטח השמורה הוא 1,887,251 הקטאר, ו-1,773,300 הקטאר מהם מהווים שטח שמור שהציד בו אסור. בשנת 2010 הוכרזה השמורה כאתר מורשת עולמית, בעיקר בשל אוכלוסיית איילי הצפון הגדולה שבה ובשל נוף הטייגה והמדבריות הארקטיים.

הרמה הוכרזה כשמורה לאומית ב-15 בדצמבר 1988, בין היתר על-מנת להגן על עדר כבשי השלג החיים בה, ועל אוכלוסיית איילי הצפון הגדולה בעולם החיה בשטח השמורה.

## קישורים חיצוניים

* 
*Natural Heritage Protection Fund
*תמונות האזור
* 

קטגוריה:סיביר
קטגוריה:רוסיה: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:רוסיה: שמורות טבע
קטגוריה:חבל מנהלי קרסנויארסק: גאוגרפיה
אטלס 2

ה**אטלס 2** (באנגלית: **Atlas II**) היה משגר לוויינים מסדרת טילי האטלס שפותח בעקבות הצלחת סדרת טילי האטלס בשנות ה־50. לאטלס 2 היו 3.5 שלבים והוא היה האחרון שהשתמש בתצורת "שלב וחצי" (2 מנועים הושלכו מהטיל תוך כדי נסיקה ואילו מכלי הדלק וחלקים נוספים נכנסו למסלול). הטיל תוכנן לשאת מטענים למסלול לווייני נמוך ולמסלול גאוסטציונרי. 63 שיגורים של האטלס 2 על שלוש גרסאותיו שוגרו בין 1991 ל־2004 וכולם הצליחו.

בשנת 1988 חיל האוויר של ארצות הברית בחר בחברת ג'נרל דיינמיקס לפיתוח משגר עבור שיגור לוויינים של Defense Satellite Communications System. המשגר שפותח נוצל גם לשיגורים מסחריים.

האטלס 2 צויד במנועים חזקים יותר ובמכלי דלק ארוכים יותר מהאטלס 1, קודמו. הדחף המרבי שהאטלס 2 יכול היה להגיע אליו היה 2,110.6 קילו ניוטון ובכך אפשר לשגר מטענים של עד 2,760 ק"ג למלול גאוסטציונרי (35,000 ק"מ ויותר מעל פני כדור הארץ). הטיל צויד גם במחשבים ומערכות מתקדמות יותר מקודמו "אטלס 1".

השיגורים הבוצעו מכן שיגור SLC-36 בנמל החלל קייפ קנוורל ומ-SLC-3 בבסיס חיל האוויר ונדנברג.

גרסה "אטלס 2" התבססה על משגר "אטלס 1" עם שיפורים במערכות השונות. 10 שיגורים בוצעו בשנים 1991–1998.

גרסה "אטלס 2A" הותאמה לשיגורים מסחריים. השינוי העיקרי היה שימוש במנוע חדש בשלב השני שאפשר הגדלת מטען. 23 שיגורים בוצעו בשנים 2002–1992.

גרסה "אטלס 2AS" כללה מאיצים להגדלת מטען משוגר. 30 שיגורים בוצעו בשנים 2004–1993.

## קישורים חיצוניים

* על סדרת טילי האטלס 
* Encyclopedia Astronautica Atlas II 
* תיאור באתר חיל האוויר של ארצות הברית
* רשימת שיגורים אטלס 2
* רשימת שיגורים אטלס 2A
* רשימת שיגורים אטלס 2AS

קטגוריה:סדרת טילי אטלס
נוסא איגיבור

**עמנואל נוסאקר איגיבור** (באנגלית: **Emmanuel Nosakhare Igiebor**; נולד ב-9 בנובמבר 1990) הוא כדורגלן עבר ניגרי ששיחק בעמדת הקשר.

## קריירה
נוסא איגיבור התחיל את הקריירה שלו בניגריה בקבוצת שארקס בשנת 2005 ומשם עבר לווארי וולבוס בשנת 2007. לאחר שחתם בלילסטרום הנורווגית בשנת 2009, איגיבור כיכב במועדון ובעונתו האחרונה שיחק 17 משחקים בהם כבש 8 שערים וכונה על ידי רבים 'ג'ון אובי מיקל הבא'.

באוגוסט 2011, לפני סיומה של הליגה הנורווגית, הגיע איגיבור לישראל וחתם בהפועל תל אביב ל-4 שנים. ב-18 באוגוסט 2011 ערך איגיבור את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב במסגרת פלייאוף הליגה האירופית נגד הקבוצה הליטאית אקרנאס. את שער הבכורה שלו במועדון כבש איגיבור כבר במחזור הראשון במשחק מול מכבי פתח תקווה באצטדיון בלומפילד. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש 7 שערים בכל המסגרות. ב-15 במאי 2012 הבקיע בדקה ה-92 את שער הניצחון לטובת הפועל תל אביב במשחק גמר גביע המדינה נגד מכבי חיפה.

ב-23 באוגוסט 2012 ערך איגיבור את הופעתו האחרונה בהפועל תל אביב, במשחק מול F91 דודלאנג' בלוקסמבורג במסגרת שלב הפלייאוף של הליגה האירופית. למחרת חתם איגיבור על חוזה לארבע שנים בקבוצה הספרדית ריאל בטיס, לאחר שזו שילמה עבורו 1.2 מיליון אירו. ב-12 באפריל 2013 כבש את שער הבכורה שלו במדי בטיס, כשנכנס כמחליף ובדקה ה-89 השווה ל-3–3 בדרבי מול סביליה, לאחר שקבוצתו כבר פיגרה 0–3. בסך הכל בעונתו הראשונה בקבוצה כבש איגיבור שער ליגה אחד ב-16 הופעות. בעונת  כבש שער אחד ב-12 הופעות וקבוצתו ירדה לליגת המשנה לאחר שסיימה במקום האחרון.

ב-24 ביולי 2014 חזר איגיבור לליגה הישראלית כשחתם על חוזה לשלוש עונות במכבי תל אביב. את הופעת הבכורה שלו במכבי תל אביב ערך כעבור שישה ימים, בהפסד קבוצתו 0–1 למריבור במהלך סיבוב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות. בעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה בטרבל, ועונה לאחר מכן העפיל עמה לליגת האלופות ולגמר גביע המדינה. ובסך הכל שיחק שנתיים וחצי במכבי תל אביב.

ב-31 בינואר 2017 חתם איגיבור לארבע שנים בקבוצת ריזספור מליגת העל הטורקית. לאחר חצי עונה במועדון בה כבש שער אחד הגיע איגיבור לקנדה, וב-8 בספטמבר 2017 חתם בקבוצת ונקובר וייטקאפס מליגת ה-MLS. ב-20 בינואר 2018 חתם באנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית, ושוחרר מהקבוצה לאחר עונה וחצי, בהן כבש שער ליגה בודד בעשרים הופעות.

### נבחרת לאומית
לזכותו של איגיבור 14 הופעות ושני שערים במדי נבחרת ניגריה, ובשנת 2013 הוא נכלל בסגל הנבחרת בגביע הקונפדרציות וזכה עמה באליפות אפריקה, אך לא נכנס לסגל הסופי של נבחרת ניגריה במונדיאל 2014.

## תארים
;הפועל תל אביב
* גביע המדינה: 2011/2012

;מכבי תל אביב
* אליפות: 2014/2015
* גביע המדינה: 2014/2015
* גביע הטוטו: 2014/2015

;נבחרת ניגריה
* גביע אפריקה לאומות: 2013

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל ניגרים
קטגוריה:אבוג'ה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני שארקס
קטגוריה:כדורגלני ווארי וולבס
קטגוריה:כדורגלני לילסטרום
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני ריאל בטיס
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני ריזספור
קטגוריה:כדורגלני ונקובר וייטקאפס
קטגוריה:כדורגלני אנורתוסיס פמגוסטה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בספרד
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בארצות הברית
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בקפריסין
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1990
אנדרטת הארמדה הלאומית

**אנדרטת הארמדה הלאומית** (באנגלית: **National Armada Memorial**) היא אנדרטה הניצבת בעיר פלימות' שבבריטניה. היא הוקמה לציון ניצחונה של אנגליה על הארמדה הספרדית בשנת 1588 ונחנכה בשנת 1890.

## מבנה האנדרטה
האנדרטה שוכנת בשטח ציבורי פתוח ומוגבה בדרומה של פלימות' הידוע בשם Plymouth Hoe, ומשקיפה מצפון על מצר פלימות'. חלקה התחתון הוא עמוד גרניט מדורג, שגובהו 12.1 מטר. בראש העמוד ניצב פסל ארד שגובהו 3.5 מטרים של האלה בריטניה ולצידה אריה. דמותה של בריטניה נושאת קלשון, חרב ומגן. 

עמוד האנדרטה נושא עיטורי ארד רבים: 
*דיוקנאות ושלטי אצולה של אדמירלים אנגלים שהשתתפו בקרב נגד הארמדה – סר פרנסיס דרייק, הלורד הווארד, הלורד הנרי סימור וסר ג'ון הוקינס. 
*שלטי האצולה של המלכה אליזבת הראשונה ושל המלכה ויקטוריה.
*איור המתאר את תבוסת הארמדה.
*טבלה הנושאת את שמותיהן של ספינות מלחמה מן התקופה הוויקטוריאנית.
בסיס האנדרטה מוקף בסדרת מגיני ארד של ערים ועיירות ששלחו לצי האנגלי ספינות, לוחמים וממון לצורך המלחמה בארמדה הספרדית וכן במגינים של משפחות אנגליות נכבדות, שבניהן שירתו בצי באותה עת.

[שמאל|ממוזער|170px|דמות [בריטניה (דמות)|בריטניה והאריה בראש האנדרטה]]
על גבי העמוד נחרתו שתי אמרות ידועות: הראשונה היא 'He blew with his winds, and they were scattered (על סמך איוב ד' ט': וּמֵרוּחַ אַפּוֹ יִכְלוּ) - אמרה שנפוצה לאחר הקרב עם הארמדה, ושתיארה את הסופות שפגעו באוניות הארמדה לאחר הקרבות עם הצי האנגלי כהתערבות אלוהית. השנייה נשלחה באיתות מספינתו של הלורד נלסון במהלך קרב טרפלגר – 'England expects that every man will do his duty.

משני צידיו של עמוד הגרניט, על גבי מדרגות מעוגלות, מוצבות מרגמות מדגם ישן, שהושאלו בקביעות לאנדרטה מן הרויאל ארסנל שבלונדון. לרגלי שני צידיו הנותרים של העמוד ניצבים תותח קטן ועוגן, שהושאלו גם כן לאנדרטה על ידי הרשויות. 

האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל הרברט גריבל (Herbert A Gribble). הפסל ויתר חלקי הארד באנדרטה פוסלו על ידי ו' צ'ארלס מיי (W. Charles May).

אבן הפינה לאנדרטה הונחה על ידי ראש עיריית פלימות' בטקס שנערך ב-19 ביולי 1888 – יום השנה ה-300 לתצפית הראשונה מפלימות' על הארמדה. האנדרטה נחנכה ב-21 באוקטובר 1890 – יום השנה לקרב טרפלגר - על ידי הנסיך אלפרד, בנה של המלכה ויקטוריה. 

ב-25 במאי 1919 נערך למרגלות האנדרטה טקס יום הזיכרון הראשון בפלימות' לנופלי מלחמת העולם הראשונה. 

בסמוך לאנדרטה הוקמה לימים אנדרטת הצי, לזכר נעדרי הצי הבריטי בשתי מלחמות העולם.

## קישורים חיצוניים

*האנדרטה באתר Plymouth Data
*האנדרטה במרשם הבניינים הרשומים של בריטניה

ארמדה
קטגוריה:פלימות'
ג'פרי ג'ונס

** ג'פרי דאנקן ג'ונס** (באנגלית: ** Jeffrey Duncan Jones**; נולד ב-28 בספטמבר 1946) 
הוא שחקן קולנוע אמריקאי. ג'ונס הוא מועמד פרס גלובוס הזהב לשנת 1984 על הופעתו בתפקיד הקיסר יוזף השני בסרט "אמדאוס".

## ביוגרפיה
ג'ונס נולד בעיר בפאלו שבניו יורק. אמו רות' דחפה אותו מגיל קטן להיכנס לתחום המשחק. אביו, דאגלאס בנט ג'ונס, נפטר בילדותו של ג'ונס. הוא למד ב"אוניברסיטת לורנס" שבויסקונסין ובאקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון.

## קריירה
ג'ונס התפרסם לראשונה בדרמה המוזיקלית זוכת 8 פרסי האוסקר של מילוש פורמן "אמדאוס". ג'ונס היה מועמד על תפקידו בסרט כקיסר יוזף השני לפרס גלובוס הזהב.
ב-1986 שיחק בקומדיות "שמתי ברז למורה" בתור אדוארד רוני, מנהל בית הספר של הנער פריס ביולר (מתיו ברודריק) ו"הווארד - גיבור מגזע אחר".

ב-1988 הופיע בקומדיה של טים ברטון "ביטלג'וס" בתור הקבלן האכזרי צ'ארלס דיט'ץ.
ב-1989 הופיע ג'ונס בדרמה השנייה שלו עבור מילוש פורמן, "ולמונט" בתפקיד גרסו המאהב המסתורי של האלמנה העשירה מרטואייל (אנט בנינג).
ב-1990 שיחק בעיבוד הקולנועי לספר "המרדף אחר אוקטובר האדום" בתפקיד סקיפ טיילר, מדריך באקדמיית הצי.

ב-1993 שיחק בסרטו המוערך בקריירה של טים ברטון "אד ווד", בסרט גילם את שדר הטלוויזיה המופרע ג'רון קריסוול קינג המשתתף בסרטיו של אד ווד (ג'וני דפ).

ב-1996 הופיע בדרמה "ציד המכשפות".

ב-1997 שיחק בתפקיד הפרקליט אדי ברזון במותחן האימה "מלכודת לפרקליט".

ב-1999 השתתף בהפקתם התקופתית של טים ברטון ופרנסיס פורד קופולה "סליפי הולו" בתור הכומר סטינווייק ובסרט הערפדים "רעב מורף".

ג'ונס התפרסם בקולנוע לאחרונה ב-2001 בקומדיות "ד"ר דוליטל 2", "קיץ אחד של סוטול" ו"שוברות הלבבות" וב-2007 בקומדיה "מי נושא הכלים שלך?".

מחוץ לקולנוע התפרסם בסדרה "דדווד" בתפקיד א. וו מריק, עורך העיתון של מחנה דדווד.

## חיים אישיים
לג'ונס יש בן אחד, השחקן ג'וליאן קואטס.

### פלילים
בשנת 2001 נעצר ג'ונס לאחר שסחר ומכר לילדים סיגריות, הוא הורשע, קיבל קנס של 5,000 דולרים וחויב ב-100 שעות עבודה עבור הקהילה.
ב-2003 נעצר בשנית בגין שידול נער בן 14 לצרוך תמונות פורנוגרפיות. הוא הורשע בעבריינות מין וקיבל חמש שנות מאסר על תנאי. ב-2010 נעצר בפעם השלישית שוב בגין עבירות מין, לאחר שהורשע קיבל שלוש שנות מאסר על תנאי וחויב ב-250 שעות עבודה עבור הקהילה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:באפלו: אישים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לורנס
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון
קטגוריה:מורשעים בעבירות מין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1946
הסתדרות הפועלים החקלאיים

[ממוזער|שמאל|250px|פועלים חקלאים בכרם חזרזור - [נווה עוז, 1921]]
**הסתדרות הפועלים החקלאיים** או **ההסתדרות החקלאית** הייתה ארגון מקצועי של פועלים וחקלאים יהודים חברי מפלגות הפועלים הציוניות, אשר הוקם בשנת תרע"ח 1918.

כאשר הוקם הארגון על ידי אנשי "אחדות העבודה", היו רוב חבריו אנשי העלייה השנייה ומיעוטם אנשי השלישית; רובם היו חברי ארגוני פועלים שהוקמו שנים ספורות קודם לכן, הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל וביהודה, והסתדרות פועלי השומרון.

לאחר הקמת ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל, בחיפה בטבת תר"ף דצמבר 1920, הצטרפו אליה חברי "ההסתדרות החקלאית" כחברים מן המנין. ובמקביל, הצטרפה "ההסתדרות החקלאית" או בשמה האחר, "המרכז החקלאי", כאיגוד מקצועי של חקלאים וכאגודה של יישובי ההתיישבות העובדת, במסגרת ההסתדרות הכללית, עד 1969. המוסדות הנבחרים של "המרכז החקלאי" מנוהלים על ידי מזכירות המונה 21 חברים, וכן, נערכת ועידה חקלאית, בכל ארבע שנים, שבה מיוצגים חברי המרכז על ידי 501 צירים.

בתקופת המנדט וגם בעשורים הראשונים לאחר הקמת המדינה, היה "המרכז החקלאי" גוף בעל עוצמה כלכלית שזכה להערכה רבה, בשל תרומתו לפיתוח החקלאות, הכלכלה ואף התרבות, ביישוב ובחברה הישראלית. מאז שנות השבעים של המאה ה-20, ועם ירידת קרנה של ההסתדרות הכללית, מסגרת האם שלו, התמעטה עוצמה זו.

במשך השנים, ההסתדרות החקלאית עסקה בעזרה לחקלאים חברי ההסתדרות הכללית, ובכלל זה הוצאה לאור של ספרות הקשורה לחיי החקלאים בארץ. בין השאר, היא הייתה שותפה עם משרד החקלאות, המחלקה להתיישבות של הסוכנות היהודית ובנק החקלאות לישראל בהוצאת האנציקלופדיה לחקלאות.

## פרסומים שראו אור במסגרתה (מבחר)
* ברל כצנלסון, **לקראת הימים הבאים**: מסירת דברים ממה שנאמר בוועידתנו השביעית, פורים, תרע"ה, יפו: דפוס שושני, תרע"ח
* **בעבודה: קונטרס חברים**, יפו: תרע"ח.
* **הסתדרות הפועלים החקלאיים בארץ ישראל - סקירה כללית**, תל אביב: תרפ"א-1921.
* **על ענייני תל יוסף**, תל אביב: תרפ"ג-1923.
* **חוקת משקי העובדים**, עובדה על ידי ועדת ניר, שנבחרה בוועידה החקלאית השלישית, ונתקבלה במועצה החקלאית בגן שמואל, 3-5 במרץ תרפ"ז, תרפ"ז-1927.
* **על העבודה העברית במושבות**, מן הוכוח בוועידה החקלאית, יוני 1931, תרצ"א-1931.
* **הצעת חוזים ותקנות: בקשר עם התיישבות האלף**, תל אביב 1933.
* **חוברות סטטיסטיות**, 1934.
* **השכון בהתיישבות העובדת**, תל אביב: ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל - הסתדרות הפועלים החקלאים - המחלקה לשכון, תשט"ו-1955.
* צבי סוחובולסקי, **אדם ועמלו**, (עורך: יוסף שפירא), תל אביב: תשל"ג-1973.
* יעקב מלכין, **עץ ההדר וגידולו**, (עורך: י’ ענברי), תל אביב: תשכ"ז-1967.
* מרדכי קושניר-שניר (עורך), **כיבוש עבודה**: ביבליוגרפיה על מאבקי העבודה העברית, כיבושיה וארגונה משנות תרס"ו-תש"ט, תל אביב: תשי"ט-1959.
* אברהם קם, גילוי אם השעורה בארץ ישראל, (עורך: נ’ תרדיון), תל אביב: תש"ט-1949.
; כתב עת
* **[[השדה (כתב עת)|השדה]]**, ירחון שמושי ומדעי למשק החקלאי המעורב, הסתדרות הפועלים החקלאים בארץ ישראל, עורך: ש"ד יפה, בהשתתפות חבר בעלי מקצוע, תל אביב, תר"ף-תשנ"ח 1920–1998.

קטגוריה:ההסתדרות הכללית
קטגוריה:קואופרטיבים
קטגוריה:תנועת העבודה
קטגוריה:ישראל: ארגוני עובדים
קטגוריה:ארגונים ומוסדות ביישוב
דקסטר חולם חלומות אפלים

**דקסטר חולם חלומות אפלים** (באנגלית: **Darkly Dreaming Dexter**) הוא ספרו הראשון של ג'ף לינדסי העוסק ברוצח הסדרתי הבדיוני . ספר זה הוא היווה את הבסיס לסדרת הטלוויזיה "דקסטר" של רשת שואוטיים האמריקאית, שזכתה בפרס דילייס (Dilys Award).

## עלילה
 הוא הפרוטגוניסט, הציר המרכזי בעלילת הספר. הוא עובד כמנתח תבניות דם במשטרת מיאמי ובזמנו הפנוי, הוא רוצח סדרתי שרוצח רוצחים, אנסים וכיוצא באלה שנמלטו מהחוק, לדעתו.

הרציחות של דקסטר מונעות מתוך קול פנימי אותו הוא מכנה "הנוסע האפל", שמדרבן אותו להרוג. פעם אחת הוא עשה כן ומאז הקול הפנימי לא חדל להטרידו.

פלאשבקים מגלים כי אביו המאמץ, בלש משטרה בשם הארי מורגן, הבין בשלב מוקדם כי דקסטר הוא סוציופת אלים בעל צורך מולד להרוג. הוא זה שלימד את דקסטר איך להרוג אנשים שהואשמו ברצח ולא הורשעו, כיוון שראה ברציחתם דרך ליצירת צדק. הארי גם לימד את הילד להיות רוצח זהיר, קפדן, לא להותיר שום עקבות ולהיות בטוח לחלוטין שקורבנותיו אשמים לפני שהוא רוצח אותם. דקסטר כינה את הכללים הללו "הקוד של הארי".

דקסטר מנהל חיים כפולים במשך שנים, אולם האידיליה שלו מופרת כאשר הוא מעורב בחקירת רצח בו רוצח סדרתי תוקף את הזונות של מיאמי. כאשר הרוצח מבצע את זממו ברחובות העיר, הוא מתחיל לשלוח הודעות לדקסטר, שבתורו מוצא את סדרת הפשעים כמרתקים ומעוררי חלחלה. בינתיים, אחותו החורגת דברה, עובדת במשטרה, רואה את סדרת רציחות ככרטיס החוצה עבורה, ממחלק המוסר למחלק הרצח. דקסטר, מצדו, נקרע בין הרצון לעזור לה לתפוס את הרוצח והרצון לשבת ולהתפעל מהאמנות והמיומנות שבעבודתו של הרוצח האחר.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ספרי 2004
קטגוריה:ספרי מתח
קטגוריה:ספרי הוצאת מטר
קטגוריה:דקסטר (סדרת טלוויזיה)
שוטגאן (סלנג)

קריאת **שוטגאן** (אנגלית: Shotgun) מתייחסת לישיבה במושב הנמצא לצד הנהג בכלי הרכב.

## היסטוריה
המושג **שוטגאן** (Riding Shotgun) קיבל את שמו מתקופת נדידותיהן של כרכרות במערב הפרוע. לצד הנהג היה יושב נוסע נוסף, או שומר בתשלום, חמוש ברובה (לרוב, רובה ציד – שוטגאן), ותפקידו היה להגיב באש במקרה של ניסיון שוד או תקיפה של הכרכרה, ולאפשר לנהג להתרכז בנהיגתו.

ככל הידוע, המונח כלל לא היה בשימוש במשמעותו זו בימי המערב הפרוע, אלא מופיע רק בספרים, סרטים וסדרות טלוויזיה על אודות התקופה. התיעוד הראשון של השימוש במושג בהקשרו המקורי, במגזיני ספרות זולה, הוא משנת 1921, בעיתון בשם "Magazine of Fiction", של הוושינגטון פוסט. דוגמה קולנועית מוקדמת לשימוש במשמעות המקורית של "שוטגאן", היא במערבון *Stagecoach* משנת 1939. השימוש המתועד הראשון שנכתב בדפוס, המתייחס לישיבה במכונית לצד הנהג, הוא משנת 1954.

## השימוש במושג בעת הנוכחית
עם השנים, צבר המושג פופולריות כקריאה הנאמרת בין קבוצת חברים אשר קובעת מי ישב במושב שלצד הנהג. באופן בסיסי, הקריאה תובעת את זכותו של האדם הראשון הקורא אותה לשבת לצד הנהג. ישנן הרחבות לכך, כמו דרישה שהקריאה תתבצע כל עוד הרכב נמצא בטווח ראייה, התרת הקריאה רק לכיוון אחד של הנסיעה וכיוצא בזה.

## קישורים חיצוניים
* "חוקי השוטגאן", באתר *bored.com* 
* "שוטגאן", באתר *phrases.org.uk* 
* "חוקי השוטגאן הרשמיים", באתר *shotgunrules.com* 
* מהו המקור ל"שוטגאן"?, באתר *straightdope.com* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:סלנג בשפה האנגלית
קטגוריה:תרבות רכב
ריקה שלו

**ריקה (רבקה) שלו** (29 בספטמבר 1923 – 31 במאי 2010) הייתה ציירת ישראלית.

## ביוגרפיה
[ממוזער|קברי ריקה שלו ובעלה [מרדכי שלו בבית הקברות כנרת]]
נולדה וגדלה בקבוצת כנרת. הוריה, עליזה ואהרון שידלובסקי, הם ממייסדי קבוצת כנרת. בהיותה בת שלוש עשרה החלה לצייר, בעיקר ציורי טבע ונוף של אזור מגוריה שלחוף הכנרת ונהר הירדן. בעלה הראשון, , נהרג במלחמת העצמאות, בקרב על צמח.

בתחילת שנות ה-50 עברה לצרפת ללימודי ציור באקדמיה גראנד שומיאר בפריז. באמצע שנות ה-50 נישאה למבקר הספרות מרדכי שלו. לאחר נישואיהם התגוררו בקבוצת כנרת, ובשנת 1959 עברו להתגורר בבית ברל. לאחר מכן התגוררו בירושלים.

בשנות ה-60 למדה בבית הספר הגבוה לציור בתל אביב, ובתחילת שנות ה-70 השתלמה אצל הצייר רפי לביא. בין השנים 1973 - 1981 הייתה מורה לציור ולתולדות האמנות במכללת בית ברל.

לאורך שנות יצירתה התמקדה בציורי טבע ונופי הארץ. רוב עבודותיה הן בשמן ואקריליק על בד, ומיעוטן בצבעי מים, פנדה ורישומים.

שלו הציגה בתערוכות רבות. שמות התערוכות נושאים שמות אופייניים לנושאי ציוריה: "נופים ואהבות אחרות", "שירת העשבים והעצים", "ארץ אהבתי" ועוד.

ילדיה הם המתמטיקאי והסופר ענר שלו והסופרת צרויה שלו.

נפטרה בירושלים ב-31 במאי 2010 ונקברה בבית הקברות כנרת. בשנת 2012 פרסם בנה, ענר שלו, את הרומן האוטוביוגרפי "אמא" שבמרכזו התמודדות עם לכתה.

## תערוכות
*1968 - בית האמנים תל אביב; בית שאגאל חיפה; בית הספר הגבוה לציור בבאר שבע (תערוכות קבוצתיות)
*1972 - גלריה צ'ימרינסקי (תערוכה קבוצתית)
*1981 - מכון כרם, ירושלים
*1982 - גלריה אלון, ירושלים
*1983 - בית האמנים בירושלים
*1985 - בית האמנים, תל אביב (תערוכה קבוצתית)
*1986 - בית האמנים בירושלים (תערוכה קבוצתית)
*1988 - בית האמנים בירושלים (תערוכה קבוצתית)
*1995 - בית האמנים בירושלים
*2001 - בית גבריאל; גלריית התיאטרון, ירושלים
*2003 - בית האמנים בירושלים; גלריית התיאטרון, ירושלים
*2000 - בית האמנים בירושלים (תערוכה קבוצתית)
*2004 - מוזיאון התנ"ך, תל אביב (תערוכה קבוצתית)
*2004 - היכל התרבות כפר סבא
*2006 - גלריית התיאטרון, ירושלים
*2007 - בית גבריאל; חצר כנרת; בית שטורמן עין חרוד
*2008 - בית האמנים בירושלים.

## קישורים חיצוניים
* 
* ריקה שלו - שירת העשבים והעצים, באתר של בית האמנים, ירושלים

ריקה
קטגוריה:משפחת שידלובסקי
קטגוריה:מורות לציור בישראל
קטגוריה:מורים לציור בישראל
קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות כנרת
קטגוריה:קבוצת כנרת: אישים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2010
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010
ארתור ארץ פון שטראוסנבורג

**ארתור ארץ פון שטראוסנבורג** (בגרמנית: **Arthur Freierr Arz von Straußenburg**; 16 ביוני 1857 – 1 ביוני 1935), היה ראש המטה הכללי האחרון של צבא האימפריה האוסטרו-הונגרית במלחמת העולם הראשונה.

## ביוגרפיה
פון שטראוסנבורג נולד בעיר סיביו בטרנסילבניה. הוא התנדב לצבא ב-1876. לאחר מכן הצטרף לצבא הקבע בדרגת האופטמן ולמד באקדמיה הצבאית בווינה בשנים 1885-1887. לאחר מכן הצטרף למטה הכללי והתקדם בדרגות כשהוא משמש בתפקידי מטה.

ב-1908 מונה למפקד חטיבת חיל הרגלים ה-61 בדרגת גנרל-מיור. הוא קיבל אות הוקרה על הצלחתו בתמרונים. בסתיו 1912 הועלה לדרגת לוטננט פילדמרשל ומונה לפקד על הדיוויזיה ה-15. ב-1912 חזר למלא תפקיד בכיר במשרד המלחמה בווינה.

בפרוץ המלחמה באוגוסט 1914 חזר לפקד על הדיוויזיה ה-15 והשתתף בהצלחה בקרבות בחזית המזרחית בגזרת גליציה נגד הצבא הרוסי. בספטמבר 1914 מונה למפקד הקורפוס ה-6 במקום סבטוזר בורוייביץ', שעבר לפקד על הארמייה השלישית. ב-1915 לחם במתקפת גורליצה-טרנוב במסגרת הארמייה הרביעית לצד הארמייה הגרמנית ה-11 בפיקודו של אוגוסט פון מקנזן וזכה לשבחים רבים מעמיתיו הגרמנים.

במערכת רומניה, פיקד פון שטראוסנבורג על הארמייה הראשונה ולצד הארמייה הגרמנית התשיעית בפיקודו של אריך פון פאלקנהיין הם הביסו את הצבא הרומני. פון שטראוסנבורג זכה לשבחים מהרמטכ"ל קונרד פון הצנדורף ומקרל הראשון, קיסר אוסטריה.

ב-1 במרץ 1917 פיטר הקיסר קרול הראשון את הרמטכ"ל קונרד פון הצנדורף ומינה את פון שטראוסנבורג במקומו.

בשיתוף עם הגרמנים ניצח פון שטראוסנבורג את האיטלקים בקרב קפורטו באוקטובר 1917, אך נכשל במתקפתו בקרב הנהר פיאווה, ביוני 1918.

פון שטראוסנבורג קיבל עליו את האחריות לכישלון בחזית איטליה וביקש להתפטר, אך הקיסר סירב לקבל את התפטרותו. בליל ה-3 בנובמבר 1918 התפטר הקיסר מתפקיד המפקד העליון של הצבא והעביר אותו לפון שטראוסנבורג, אבל זה סירב לקבלו משום שלא רצה להיות מעורב בחתימה על שביתת הנשק.

לאחר המלחמה הוא התיישב בווינה. הוא לא רצה להתיישב בטרנסילבניה שם נולד, כי היא ניתנה לרומניה אותה הביס במלחמה. ממשלת הונגריה סירבה לתת לו פנסיה והוא חי חיי דוחק והתפרנס מתרומות שקיבל. רק ב-1926 הסכימה הממשלה ההונגרית לשלם לו פנסיה בתנאי שיבוא כל פעם לקבלה בבודפשט. ב-1 ביוני 1935, בעת שהיה בבודפשט במטרה לקבל את הפנסיה שלו, לקה בהתקף לב ונפטר.

הוא נקבר בבודפשט בטקס צבאי מלא.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי פור לה מריט
קטגוריה:סקסונים טרנסילבנים
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא אוסטרו-הונגריה במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא אוסטרו-הונגריה במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ילידי 1857
קטגוריה:נפטרים ב-1935
סקריהיטשין

**סקריהיטשין** (בפולנית: **Skryhiczyn**) הוא כפר קטן על נהר הבוג המערבי, במזרח פולין, סמוך לגבול אוקראינה. הוא שייך לגמינת דוביינקה, במחוז חלם שבפרובינציית לובלין. הכפר שוכן 9 ק"מ מדרום־מזרח לעיירה דוביינקה, כ־37 ק"מ דרומית־מזרחית לעיר חלם וכ־100 ק"מ מזרחה מבירת הפרובינציה לובלין.

## היסטוריה
אזכורו הראשון של הכפר הוא משנת 1827, ובאותה עת ישבו בו 173 איש. במהלך המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 היה הכפר אחוזה בבעלות האחים שמואל וחיים רוטנברג. באחוזה נולדו נכדיו של שמואל, אהרון שידלובסקי ויוסף שידלובסקי, ושם גדל שמחה בלאס, נכדו של חיים רוטנברג. בשנת 1921 נמנו ביישוב 188 יהודים, רוב גדול בקרב תושביו, והתקיימה בו הכשרה חלוצית.

עם כיבוש היישוב בידי הגרמנים בתחילת מלחמת העולם השנייה ערכו האוקראינים המקומיים, אשר עבדו עד אז במשקי היהודים בכפר, פוגרום ביהודיו, בו רצחו 6 בני משפחה אחת, ובהם תינוק.

ב-22 בנובמבר 1941, לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכנסו לכפר אנשי גסטאפו, והורו ליהודיו לעזוב את המקום בתוך חצי שעה. יהודים אלו גורשו בהמשך לגטו הרוביישוב, ושם חלקו את גורל יתר יהודי העיר. לאחר הגירוש הקימו הגרמנים ביישוב ארבעה מחנות עבודה, בהם הועסקו בעבודות פרך מאות יהודים מגטו הרוביישוב. יהודים בודדים שעוד נותרו ביישוב נרצחו עד ספטמבר 1942.

## קישורים חיצוניים
* סקריהיצין באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:פרעות ופוגרומים בשואה
מלאכת תופר

220px|ממוזער|תפירת חתיכות בד ליצירת יריעה אחת.
220px|ממוזער|הדבקה היא תולדה של מלאכת תופר
**מְלֶאכֶת הַתּוֹפֵר** היא אחת מהמלאכות האסורות בשבת וביום טוב, שמהותה חיבור שני דברים נפרדים זה לזה.

## מקור הדין
ככל מלאכות שבת, מקור איסור מלאכה זו הוא העבודות שנעשו להקמת המשכן, שבמהלך הקמתו היו תופרים את היריעות זאת לזאת. מלאכה זו אסורה גם ביום הכיפורים וביום טוב.

מלאכת הקורע היא המלאכה ההפוכה למלאכת התופר.

## הגדרת המלאכה
הגדרת המלאכה היא חיבור שני אובייקטים באמצעות תפירה המתקיימת. ובגמ' נחלקו מה נחשב תפירה המתקיימת, יש שכ' רק כשיש בה שלוש תפירות, מלבד קשירת ראשי החוט על מנת שהתפירה תתקיים, ויש שכ' דווקא בשלוש תפירות, גם ללא קשירה.

כמו כן, המותח חוט תפירה רופף ובכך מהדק את התפירה חייב גם כן משום מלאכה זו.

תולדת המלאכה (האסורה מהתורה גם כן) היא הדבקת ניירות ועורות זה לזה על ידי דבק.

היפוכה של מלאכה זו היא מלאכת קורע, ואין אדם חייב על מלאכת התופר אלא אם כן כדי להפריד את התפירה יש צורך לקרוע את הבגד (למרות שאפשר גם לעמול להוציא את ראשי החוטים).

בטעם גדר המלאכה הסתפקו האחרונים. המנחת חינוך מסתפק מה תהיה ההלכה באדם שתפר שתי תפירות בבגד אחד, כל אחד במקום אחר. לפי פרשנותו של הרב נתן גשטטנר, תלויה שאלה זו בחקירה הלכתית בגדר דין שתי תפירות, האם מדובר בשיעור מסוים כעין מלאכת כותב, או שמא בפחות משתי תפירות אין התפירה מתקיימת ולכן שתי תפירות נפרדות אינן נחשבות ל"תופר".

## הבחנה בין מלאכת קושר למלאכת תופר
מלאכת קושר אף היא מהותה לקשור יחד שני דברים נפרדים. ובכל אופן קיימת הבחנה בין שתי מלאכות אלה.

יש מי שכתב שהחילוק הוא שבמלאכת תופר מהות המלאכה היא תפירת שני דברים והפיכתם לדבר אחד, בניגוד למלאכת קושר שבה שני החלקים נשארים נפרדים גם לאחר קשירתם.

חילוק אחר כתבו אחרונים, שבמלאכת תופר החוט המחבר הוא נפרד לשני הדברים המתחברים, בניגוד לקשור שהחוט עצמו שנקשר הוא גם הקושר.

וחילוק שלישי הוא הבחנה בין קשירה שהיא כריכה וסיבוך של חוטים וחבלים, לבין תפירה שהיא חיבור של שתי יריעות זו לזו.

## נידונים שונים
באחרונים דנו בדין תפירה עם מחט אם מותרת, והאם איסורה מהתורה או מדברי חכמים.

## תפירה רפואית
באחרונים ישנו דיון לגבי תפירה רפואית בשבת (כאשר אין בכך פיקוח נפש). בשמירת שבת כהלכתה פסק שאין תפירה רפואית נחשבת כתפירה, אולם הרב חיים יוסף דוד ווייס חלק על כך, אך התיר את התפירה במקרה של תפירה המתמוססת מאליה תוך מספר ימים, כך שהיא אינה מתקיימת.

## קישורים חיצוניים
* אסופת מאמרים בנושא תופר, באתר ספריית אסיף
* הרב אליעזר מלמד, דיני מלאכת תופר ביום טוב מתוך פניני הלכה

## הערות שוליים

תופר
קטגוריה:תפירה
תולדות עם ישראל - ארכיונים

**ארכיונים** ב**תולדות עם ישראל**, הוקמו ברחבי העולם כדי לשמור על כתבי יד וספרים ועלונים מודפסים, שהיוו מסמכים ותעודות של קהילות ואישים. 

מראשית המאה ה-20, הוקמו מאות ארכיונים על ידי יהודים למען שימור התרבות; חלקם אבדו מפגעי הטבע או בידי פורעים; הם אוצרים חומרים מגוונים, במדיה כתובה ואמנותית, מודפסת ומצולמת, מאלפי השנים של תולדות עם ישראל.

בערך זה הובאו העיקריים והגדולים שבארכיונים כיום.

## תולדותיהם
ארכיונים הוקמו על ידי יהודים מאז העת העתיקה. בימי הביניים והעת החדשה פעלו ארכיונים של יהודים שהוקמו על ידי הקהילה או בעלי אמצעים לשם שימור אוצרות העבר של הקהילה או של דמות חשובה. 

ארכיונים של קהילות יהודיות באירופה, במיוחד מאז המאה ה-16 וה-17, כוללים בדרך כלל הרכב מסמכים קבוע, הכולל את פנקס הקהילה, ובו רישום כרונולוגי בדרך כלל של סדרי הקהילה ותקנותיה, שמות בעלי המשרות בקהילה, ושמות הפרנסים והגבירים שכלכלו את מוסדותיה העיקריים: בית הכנסת ובתי הספר, הוועדים לטיפול בחיי היומיום, שנקראו "חברה", ובהם חברה קדישא, חברה לגמילות חסדים ולביקור חולים. וכן פרוטוקולים של בתי משפט ופסקיהם, ושל אספות, אגרות ושטרות לסוגיהם. בנוסף פעלו בתפוצות ישראל "גניזות", שבהן נטמנו כתבים שונים, בעיקר ספרי קודש. אלו לא נועדו לארכוב, אך מקצתם, כגון גניזת קהיר שרדו, והם כמשמשים מקור מידע היסטורי.

במקביל, הוקמו ארכיונים על חיי היהודים על ידי רשויות שלטוניות לא-יהודיות באירופה, ואלו כללו פרוטוקולים של בתי משפט, שטרות חוב וכתבי זכויות שונים. 

תקופת העת החדשה מתאפיינת בריבוי אוכלוסין מתמיד, ולצידו בהתרבות התיעוד לסוגיו.  במאה ה-19, בנוסף לקהילות, הוקמו איגודי קהילות ארציים, כגון הקונסיסטוריון היהודי בפריז או כל ישראל חברים, אשר כוננו ארכיונים של פעילותם והמידע שאספו על חיי היהודים באירופה, בארצות צפון אפריקה, ובמזרח התיכון. מנהיגים ויזמים כגון משה מונטיפיורי או הברון רוטשילד, החזיקו ארכיונים פרטיים לפעילותם ולחברות הפילנתרופיות שהשתתפו בהקמתן.

המדינות האירופאיות: קיסרויות כגון הקיסרות האוסטרו-הונגרית, ממלכות, ונסיכויות, אגרו חומרים כתובים ומודפסים רבים על היהודים שרוכזו בתיקים מיוחדים בארכיוני רשויות השלטון. אולם לאחר האמנציפציה, צורפו תעודות רבות בענייני היהודים אל תיקים העוסקים באוכלוסייה הכללית. בתקופת השואה עסקו זרועות השלטון של הגרמניה הנאצית בתיעוד רב של היהודים, אורח חייהם ורכושם.

רוב הארכיונים המאורגנים לתולדות עם ישראל נמצאים כיום במדינת ישראל. ארכיונים של ועדי הקהילות בערים וארכיוני המושבות והקיבוצים; ארכיוני התנועה הציונית והתנועות והמוסדות המיישבים; ארכיונים של מחתרות עבריות בארץ ישראל, ארכיוני המפלגות ביישוב היהודי ובמדינת ישראל ותנועות הנוער, הוקמו משנות ה-20 של המאה ה-20, ופותחו בהדרגה במחציתה השנייה. בראשית המאה ה-21, במקביל להתרבותו המתמדת של החומר הארכיוני, הוכנסו לארכיונים אמצעי השימור הדיגיטליים, והאפשרות להציג את אוצרותיהם ברשת האינטרנט.

## ארכיונים בישראל

## ארכיונים באירופה

## ארכיונים בארצות הברית

## לקריאה נוספת
*יובל קמרט, עודד אבישר ואחרים (עורכים), הערך: ארכיון, **יודיאקה לקסיקון**, ירושלים: הוצאת כתר, 1976.
*אלכס ביין, הערך: ארכיון: הארכיונים היהודיים, **[[האנציקלופדיה העברית]]**, כרך ה, ירושלים ותל אביב: חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, תש"ך-1960, עמ' 924-918.

## קישורים חיצוניים
* ארכיונים ואיגודים באתר האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע
* אתר ספרית ויינר
* אתר ארכיון הג'וינט
* אתר ארכיון ציוני אמריקה 
* אתר הארכיון היהודי אמריקאי
## הערות שוליים

קטגוריה:רשימות
*
מוטורולה זום

**מוטורלה זום** (באנגלית: **Xoom**) הוא מחשב לוח מבוסס אנדרואיד שהוצג על ידי חברת מוטורולה בשנת 2011 בתערוכת CES בלאס וגאס. הזום מכיל מעבד ARM כפול ליבה, מסך LCD בגודל 10.1 אינץ' וברזולוציה של 1,280 על 800 פיקסל, זיכרון RAM של ג'יגה-בייט וכונן לכרטיס SD לנפח של עד 32 ג'יגה-בייט. לזום יש שתי מצלמות, קדמית ואחורית, והוא מסוגל לצלם וידאו באיכות HD. הזום הוא בין המחשבים הראשונים שמריצים אנדרואיד בגרסת 3.0.

## מאפיינים
גודלו של הזום הוא 25 על 16 סנטימטר, ומשקלו 730 גרם.
הזום מגיע עם שתי מצלמות: מצלמה קדמית לשיחות וידאו באיכות של 3 מגה פיקסל ומצלמה אחורית באיכות של 5 מגה-פיקסל. למצלמה האחורית יש גם זום אוטומטי של עד פי 8 ומבזק לד כפול.

## מכירות
על פי הערכות אנליסטים של הבנק הגרמני, 100,000 מכשירי זום נמכרו במהלך ששת השבועות הראשונים להשקתו. על פי דו"ח החבר לרבעון הראשון של 2011, מעל 250,000 יחידות נשלחו לחנויות. החברה סירבה לפרט כמה יחידות נמכרו בפועל. על פי דו"ח החברה לרבעון השני של 2011, 440,000 יחידות של הזום נמכרו באותו רבעון.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחשבי לוח
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2011
קטגוריה:מוטורולה
קנטאור (שלב משגר)

250px|ממוזער|מודל של קנטאור עם גשושית סרוויר בחרטומו
[250px|ממוזער|הדמיית אמן של קנטאור 2A שבראשו לוויין, ששוגר מ[מעבורת חלל]]
ה**קנטאור** (באנגלית: **Centaur**) הוא שלב רקטי שנבנה כדי להיות שלב עליון במשגר לוויינים וחלליות. הקנטאור משמש לשיגור מטענים למסלול גאוסטציונרי או למהירות קרובה למהירות מילוט מכדור הארץ במקרים של שיגור גשושיות אל טיסות בין-פלנטריות. הקנטאור היה שלב המשגר הראשון בעולם בעל אנרגיה גבוהה שפעל על חמצן נוזלי ומימן נוזלי. השלב מונע על ידי שני מנועי RL10.

הגרסה הראשונה פותחה בשנת 1962. מאז פותחו מספר גרסאות למשגרים שונים. לטובת משגר וולקן קנטאור פותחה גרסה חדשה של שלב רקטי זה. השיגור הראשון בוצע בשנת 2024.

## ראו גם
*משגר לוויינים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:משגרי לוויינים וחלליות
יה ריבון עלם

"**יָהּ רִבּוֹן עָלַם**" הוא פיוט שחיבר רבי ישראל נג'ארה. פיוט זה הוא אחד הנודעים ביותר בקרב קהילות האשכנזים, אשר נוהגים לשיר אותו בסעודת ליל שבת, והספרדים הנוהגים לשיר אותו בשירת הבקשות וגם יש מיהודי תימן שנהגו לשיר אותו. לפיוט זה חוברו עשרות לחנים, ישנים ומודרניים. הפיוט נדפס לראשונה על ידי מחברו, בספרו זמירות ישראל.

## מבנה ותוכן
הפיוט נכתב בשפה הארמית, והוא בנוי בצורת אקרוסטיכון, כך שחמש האותיות הראשונות של חמשת בתיו מרכיבות את המילה "ישראל". הרפרן (פזמון חוזר) של המזמור הוא , ובתרגום לעברית: "יה ריבון העולם והעולמות, אתה מלך מלכי המלכים". בספר זמירות ישראל מופיעים לאחר הפיוט הפסוקים מספר דניאל   המהווים מעין מוטו לפיוט.

## תרגום השיר לעברית

### שינויי נוסחאות על פי נוסח המחבר

## לחנים
בספר זמירות ישראל מופיע לפיוט לחן ערבי, במקאם ראשט, ובמהלך השנים הולחנו לחנים רבים נוספים. בין הלחנים המפורסמים: ניגון עממי בעל 2 בתים, לחן עיראקי, ניגונו של רבי בן ציון מבאבוב, ניגון ויז'ניץ, לחנו של ישראל גולדפרב, ניגונו של רבי צבי אלימלך מדינוב (המושר בתולדות אהרן ונדבורנה), ניגון מעליץ-ספינקא, ניגון חב”ד, וניגון פיטסבורג. הרב שלמה קרליבך הלחין לפיוט לחן שהפך לנפוץ גם לפיוט לכה דודי. כמו כן, זמרים בני זמננו כגון יצחק פוקס, אהרן רזאל, יאיר דלאל ורונן שטרן הלחינו לו לחנים חדשים.
כמו כן, הפיוט הושר בשפות יהודיות אחרות, כמו יידיש ולאדינו.

לפיוט לחן נוסף מאת חיים בנט בביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש.

## לקריאה נוספת
*יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, **אגרות שמואל**, ירושלים תשפ"א, חלק ג, אגרת תתנו, עמ' 1401.

## קישורים חיצוניים

* תווים לאחד מלחני השיר, באתר דעת
* באור הרובד הקבלי באתר ויקיקבלה
* על הפיוט, פירוש ולחנים מסורתיים באתר הפיוט והתפילה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי ישראל נג'ארה
קטגוריה:שירים בארמית
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אטלס 3

ה**אטלס 3** (באנגלית: **Atlas III**) היה משגר לוויינים מסדרת טילי האטלס. הוא היה הטיל הראשון בסדרה שהיה בעל תצורת שלבים רגילה (הטילים הקודמים היו בנויים בתצורת "שלב וחצי"). הטיל פעל משנת 2000 עד שנת 2005.

## תיאור
האטלס 3 היה בעל שני שלבים. השלב הראשון היה שלב חדש והשלב השני היה שלב הקנטאור, ששימש את מרבית השיגורים האמריקנים משנות ה-60 ועדיין נמצא בשימוש היום באטלס 5. מנועי השלב הראשון הם מנועי ה-RD-180 הרוסיים שמשמשים בין היתר באטלס 5. האטלס 3 יוצר בשתי גרסאות, ה**אטלס 3A** שהיה המשגר הבסיסי, וה**אטלס 3B** שהיה בעל שלב הקנטאור עם שני מנועים.

## שיגורים
השיגור הראשון של האטלס 3 היה ב-24 במאי 2000, בו נשא את לוויין התקשורת של חברת Eutelsat Eutelsat W4 למסלול גאוסטציונרי. כל שיגורי האטלס 3 בוצעו ב-SLC-36B מנמל החלל קייפ קנוורל. טיסתו האחרונה של האטלס 3 התקיימה ב-3 בפברואר 2005 עם שיגור מטען סודי עבור משרד הסיור הלאומי האמריקאי.

## קישורים חיצוניים

* על סדרת טילי האטלס 
* Encyclopedia Astronautica Atlas 3A 
* Encyclopedia Astronautica Atlas 3B 
* רשימת שיגרוים אטלס 3A
* רשימת שיגרוים אטלס 3B

קטגוריה:סדרת טילי אטלס
גוטרמן

**גוטרמן** (Guttermann) הוא שם משפחה נפוץ של יהודים, שמקורו בגרמנית ומשמעותו היא איש טוב.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
הראל כנפו

**הראל כנפו** (נולד ב-31 במרץ 1965) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל. שירת כמפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, כראש מטה פיקוד הדרום, כמפקד גדוד 890 של הצנחנים, כמפקד חטיבת מילואים של הצנחנים וכמפקד ביסלמ"ח - בית הספר למ"כים ומקצועות החי"ר.

## ביוגרפיה
כנפו נולד, גדל והתחנך במצפה רמון. ב-31 ביולי 1983 התגייס לצה"ל לקורס טיס אך נשר ממנו לאחר מספר חודשים, ובנובמבר אותה שנה התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 202. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום קורס הקצינים שב לצנחנים כמפקד מחלקה ושירת בגדוד עד תפקיד מפקד פלוגה. בשנים 1991–1993 שירת כמפקד פלחה"ן צנחנים ונפצע קל בהיתקלות עם חוליית מחבלים בלבנון. בהמשך שימש כסגנו של מפקד גדוד 890, דרור וינברג. בשנת 1996, לאחר תקופת לימודים במכללה לפיקוד ומטה שירת כמפקד גדוד 890. תחת פיקודו לחם הגדוד בפעילות מבצעית בדרום לבנון כנגד חזבאללה.

לאחר מכן שימש כקצין המבצעים של פיקוד הצפון, תחת האלוף גבי אשכנזי. בהמשך כיהן כסמח"ט הצנחנים 2001–2000 בתקופת גדי שמני, בתפקידו הבא שימש כנפו כמפקד חטיבה 226 בפיקוד הצפון 2001–2002. בשנים 2002–2004 שימש כמפקד חטיבת שומרון, והוביל אותה בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. עם סיום תפקידו כמפקד חטיבת שומרון יצא כנפו ללימודים בקולג' המלכותי ללימודי ביטחון בלונדון (Royal College of Defence Studies - RCDS).

בשובו מונה למפקד חטיבת ביסלמ"ח, תפקיד אותו מילא בשנים 2006–2008. כמפקד החטיבה יזם כנפו תוכנית, בעקבות לקחי מלחמת לבנון השנייה, להכשרת מפקדי הכיתות בחיל הרגלים, מן הבחינה המנטלית להתמודדות עם תנאים של ערפל קרב ומחסור בציוד, בתחמושת ובמזון, הנוצרים במהלך מלחמה ממושכת. כמו כן עמד כנפו בראש ועדה שבחנה את תאונת הצניחה בה נהרג לוחם יחידת מגלן יוסף גודמן. בתפקידו הבא הועלה כנפו לדרגת תת-אלוף ומונה לראש מטה פיקוד הדרום תחת האלוף יואב גלנט, בין היתר שימש כנפו כראש מטה הפיקוד במבצע עופרת יצוקה. באוגוסט 2010 החליט הרמטכ"ל גבי אשכנזי למנותו למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.

במאי 2011 ספג כנפו ביקורת משופטי בית הדין הצבאי בקריה, לאחר שהעיד לטובת קצין חימוש בכיר בפיקוד הדרום, שרכש באמצעות תקציב יחידתו זוג אופניים והשתמש בהם באופן פרטי. לאחר מבצע צוק איתן שימש כנפו כיושב ראש ועדה פנימית בצה"ל שבחנה את המבצע והמליצה על הענקת עיטורים לכ-30 לוחמים.

בשנת 2020 הצטרף לתנועת "הביטחוניסטים", שקוראת לסיפוח שטחי יהודה ושומרון.

בשנת 2023 מונה על ידי שר העלייה והקליטה לפרויקטור כיו"ר ועדה לקביעת קריטוריונים להמשך העלייה מאתיופיה.

## קישורים חיצוניים

* 
* גילי כהן, במחנה, בראש דירוג הכשירות המבצעית: חיילי גבעתי וביסלמ"ח, מתוך אתר "שבו"ז חיילים", 28 באפריל 2008
* 
* דניאל אדלסון, משפחת כנפו, ביטאון ביבשה, גיליון 5, אפריל 2008
* עילי זוזובסקי, במחנה, המפקד של המפקדים,  2 בינואר 2014, עמודים 30–34, כפי שהועלה באתר פרש
* אביחי בקר, בניגוד לאווירת הנכאים הציבורית, הארץ,  13 במרץ 1998, כפי שהועלה באתר פרש
### מכּתביו
* מיני מלחמה, במחנה,  21 במאי 2010, עמוד 33, כפי שהועלה באתר פרש
## הערות שוליים

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבת שומרון
קטגוריה:מפקדי חטיבת ביסלמ"ח
קטגוריה:מפקדי המכללה לפיקוד ולמטה
קטגוריה:מפקדי חטיבה 226
קטגוריה:ראשי מטה פיקוד הדרום
קטגוריה:מפקדי גדוד 890
קטגוריה:חברי הביטחוניסטים
קטגוריה:ישראלים בוגרי הקולג' המלכותי ללימודי ביטחון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
ודבר דבר

**וְדַבֵּר דָּבָר** הוא איסור דרבנן הנוגע לדיני דיבור האסור והמותר בשבת, שמטרתו הוא "שלא יהא דיבורך של שבת כדיבורך של חול".
## מקור
המקור לאיסור זה נלמד מהפסוק: 

מהמילים "דבר דבר" למדו חכמים: 

מטרתו של האיסור הוא על מנת שיהא ניכר בדיבורו ששבת היום, על ידי כך שיהא דיבורו שונה מזה של חול.

## האיסור
איסור זה קובע שאסור לדבר אודות דברים האסורים בעשייה בשבת, אפילו דבר שאסור רק מדברי חכמים כמו שכירות או מקח וממכר. עיקר האיסור הוא באומר "למחר אעשה כן", כלומר המדבר על מלאכות האסורות בשבת, שיעשה לאחר השבת. 

שונה איסור זה מהאיסור "ממצוא חפצך" שאוסר על פעולות בשבת המסייעות להגשמת פעולה האסורה בשבת, לפיו אסור לאדם לאמר לאדם אחר שיעשה בשבילו דבר אחרי השבת - דבר האסור לעשות בשבת - מכיוון שהוא מגשים את הפעולה האסורה בשבת על ידי דיבור זה.

בנוסף אסור להרבות בשיחת דברים בטלים בשבת, למרות שאין בהם עשיית מלאכה כלל, כדי שיהא דיבורו של שבת אחר משל חול, ולא יהא חוליני. עם זאת מותר לאדם לדבר לצורכי עונג שבת, כאשר הוא נהנה מהדבור, ולכן בני אדם שסיפור שמועות וחידושים עונג הוא להם מותר להם לדבר בהם בשבת כמו בחול. איסור דיבור דברים בטלים חמור מאוד על פי תורת הקבלה והחסידות, כי בחינת "שמור" בפנימיות היא השביתה מדברים גשמיים, כמו ששבת האלוקים מעשרה מאמרות שנבראו בהם השמים והארץ הגשמיים.
### דברים האסורים לדבר בשבת
מלבד איסור "ודבר דבר", ישנם איסורים רבים נוספים המשפיעים על הלכות דיבור בשבת. למשל אסור לספר בשבת דבר הגורם לו צער.

כמו כן, גזרו חז"ל שלא יחשב יהודי את חשבונותיו בפיו בשבת, כגזירה ותקנה שמא יבוא מתוך כך לרשום אותם על גבי נייר ולעבור בכך על איסור מלאכת כותב. איסור זה קיים בין על דיבור על חשבון שכבר עבר וצריך לדעת אותו (כמו - כמה כסף שילם וממילא כמה כסף עדיין צריך לשלם), או חשבון שנחוץ לו לעתיד. אבל חשבון שאינו נוגע לו מעשית ללא כל ספק אינו נכלל בכלל איסור זה (אלא בכלל דברים בטלים שאסור להרבות בהם בשבת).

השואל חפץ מחבירו בשבת, יבקש ממנו בלשון "השאלה" שמשמעותה השאלת חפץ לזמן קצר ולא בלשון "הלוואה" שמשמעותה הלוואה לזמן ארוך, שכן הלוואה אסורה בשבת מכיוון שדרך היא לרשום אותה פן ישכח את סכום ההלוואה או את פרטיה עד לסוף הזמן. בשפה שאין חילוק בין שתי הפעולות יש לומר "תן לי".

### דברים המותרים לדבר בשבת
מכיוון שהאיסור הוא רק על הדיבור עצמו מותר לרמוז לפועל - אפילו בדיבור - שרוצה הוא לשכרו במוצאי שבת, ולכן מותר לשאול פועל: האם פנוי אתה במוצאי שבת? מכיוון שכל דבר שאינו משתמע מתוך הדיבור עצמו אלא הדיבור גורם לפועל להבין דבר מסוים, הוא בגדר הרהור במלאכות שבת, המותר בשבת. לעומת זאת אמירה שמשמעותה ברורה כדוגמת "היה נכון לערב", נחשבת כדיבור.

האיסור לדבר בשבת בדברים האסורים לעשותם בשבת הוא רק אם לא קיימת שום אפשרות לעשות את הדבר ללא איסור. לכן, מותר לאדם לדבר על כך שבמוצאי שבת ישהה במקום שהוא במרחק נסיעה, מכיוון שאפשר גם ללכת לשם ברגל, וגם אם המקום הוא מחוץ לתחום שבת יכול היה ללכת לשם לו היו באמצע דירות קטנות כך שהעיר תימשך עד שם, ומכיוון שיש אופן שבעולם לעשות את הדבר בהיתר, נמצא שהדבר עצמו אינו כרוך באיסור אלא רק במציאות זמנית זו, ומכיוון שזו אינה כלולה בדיבורו אלא הדבר המותר לעשותו בשבת, אין מניעה לשוחח על כך בשבת.

## קישורים חיצוניים

* דיבור האסור בשבת באתר 'ויקיסוגיה'
* הרב ירון אליה, ממצוא חפצך ודבר דבר, באתר עיתים לתורה

## הערות שוליים

קטגוריה:הלכות שבת
קטגוריה:איסורי שבות
לבטיראצטם

**לבטיראצטם** היא נוגדת פרכוסים מן הדור החדש. התחילו להשתמש בה בשנת 2000 ומשתמשים בה בטיפול באפילפסיה. זוהי אננטיומר של etiracetam. התרופה משווקת בישראל בשם "**קפרה**".

## שימושים

יחד עם עוד תרופות אנטי-אפילפטיות כמו גאבאפנטין יש לה שימוש גם בכאב נוירופתי (עצבי).

לבטיראצטם אושרה לשימוש באיחוד האירופי כטיפול בתרופה מונותרפית (כשנוטלים רק תרופה אחת) בהתקפים מוקדיים או כתרופה נוספת בטיפול בהתקפים מיוקלוניים או התקפי טוני-קלוני. משתמשים בה גם ברפואה וטרינרית לאותן מטרות.

ללבטיראצטם יש תועלת אפשרית למחלות פסיכיאטריות ונוירולוגיות אחרות כמו תסמונת טורט, אוטיזם, הפרעה דו-קוטבית. אבל תופעות הלוואי החמורות ביותר שלה הן התנהגותיות ויחס הרווח-תועלת שלה במקרים כאלה אינו מובן דיו.

## מכניזם הפעולה

המכניזם המדויק שבו פועלת לבטיראצטם אינו ידוע. בכל אופן, התרופה קושרת עצמה לחלבון השלפוחית הסינפטית SV2A. זהו מנגנון שאינו מוכר מתרופות קודמות. סבורים שהוא מעכב הובלה עצבית על פני הסינפסות.

## תופעות לוואי
לבטיראצטם מתאפיינת במיעוט תופעות לוואי. אבל היא עלולה לגרום לנמנום, חולשה, הליכה לא יציבה, בעיות בקואורדינציה, כאב ראש, כאבים, שכחה, חרדה, רגזנות או עוינות, סחרחורת, מצבי רוח משתנים, עצבנות, איבוד תיאבון, הקאה, שלשול, עצירות ושינויים בצבע העור.

תופעות לוואי חמורות עלולות להיות דיכאון, הזיות (שמיעת קולות או ראיית דברים שאינם קיימים), מחשבות אובדניות, חום, דלקת גרון וסימנים אחרים של דלקת, ראייה כפולה, גירוד, פריחה, פנים נפוחות. במחקר שפורסם בשנת 2005 נכתב שתוספת של פירידוקסין (ויטמין B<sub>6</sub>) יכולה להפחית את הסימפטומים הפסיכיאטריים.

## ראו גם
* קלובאזאם (פריזיום)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* תופעות לוואי – קפרה
* אילן בלט, Israeli journal of neurology, יוני 2007 | גיליון מס' 18 קפרה

## הערות שוליים

קטגוריה:טיפול באפילפסיה
קטגוריה:תרופות נוגדות פרכוסים
קטגוריה:תרופות לפי א'-ב'
מחלף זרזיר

**מחלף זרזיר** הוא מחלף בצפון ישראל המקשר בין כביש 77 לכביש 7626. המחלף נקרא על שם היישוב הבדואי זרזיר השוכן ממזרח לו. 

המחלף סבל מעומסי תנועה בעשור הראשון של המאה ה-21, בעיקר כיוון שכביש 77 משמש כציר ראשי בין מרכז ישראל לבין אזור הכנרת ורמת הגולן. בעקבות זאת הורחב כביש 77 בשנים 2009 עד 2011 לדו נתיבי לכל כיוון, בין צומת ישי דרך מחלף זרזיר עד מחלף המוביל.

## קישורים חיצוניים

זרזיר, מחלף
זרזיר, מחלף
קטגוריה:זרזיר
אטלס-קנטאור

ה**אטלס-קנטאור** (באנגלית: **Atlas-Centaur**) היה משגר לוויינים מסדרת טילי האטלס ששוגר על ידי ארצות הברית 63 פעם למסלול סביב כדור הארץ בין 1962 ל-1983. האטלס קנטאור הוחלף בסופו של דבר על ידי ה**[[אטלס G]]**. האטלס-קנטאור היה משגר הלוויינים הראשון בעולם שהשתמש ב.

האטלס-קנטאור היה משגר בעל שניים וחצי שלבים. טיל האטלס היווה את השלב וחצי הראשונים והשלב העליון היה שלב קנטאור. כשהמשגר הגיע למסלול LEO הופרד שלב הקנטאור משאר טיל האטלס ואחר כך הופעל לפי צורכי המשימה (הכנסה למסלול גאוסטציונרי או בריחה משדה הכבידה של כדור הארץ).

בתחילה, שיפור של האטלס D שנקרא LV-3C שימש כשלב הראשון שהוחלף לאחר מכן ב-SLV-3C וב-SLV-3D שהיו נגזרות של טיל האטלס SLV-3. בשיגורי הגשושיות פיוניר 10 ופיוניר 11 הוסיפו עוד חצי שלב שנקרא Star-37E שהיווה את השלב האחרון של הטיל.

השיגורים בוצעו ב-LC-36 מנמל החלל קייפ קנוורל, השיגור החמישי של האטלס-קנטאור נכשל והטיל התפוצץ על כן השיגור וגרם לנזק רב. פיצוץ זה גרם לנאס"א ולחיל האוויר האמריקאי לחזור לבנייתו של ה-LC-36B שבנייתו ננטשה.

מספר טילים הם נגזרות של האטלס-קנטאור, האטלס G, אטלס 1, אטלס 2, אטלס 3 והאטלס 5, כשהאחרון עדיין בשימוש.

## גרסאות

## קישורים חיצוניים

* על סדרת טילי האטלס 
* Encyclopedia Astronautica Atlas Centaur 

קטגוריה:סדרת טילי אטלס
קטגוריה:קונבאייר - טילים ומשגרים
כיסוי החלות

ממוזער|שמאל|250px|כיסוי לחלה
**כיסוי החלות** הוא מנהג הלכתי עתיק לפיו יש לכסות את החלות של סעודת השבת בשעת הקידוש. לשם כך נהוג להשתמש כיום ב**מפית לחלות**, שהיא יריעת בד או עור (לרוב מרוקמת).
## התפתחות המנהג
ממוזער|שמאל|250px|כיסוי לחלה עם הכיתוב 'לכבוד שבת ויום טוב'
ממוזער|שמאל|250px|כיסוי לחלה עם הכיתוב 'שבת'
ממוזער|שמאל|250px|מכירת כיסוי לחלה בחנות
מקורו של המנהג הוא מהדין שנאמר בתלמוד "אין מביאין את השולחן (שולחן קטן שעליו נמצא הלחם) אלא אם כן קידש, ואם הביא - **פורס מפה** ומקדש". דין הזה מתייחס לנוהג בעבר להציב שולחן קטן ונייד לפני כל אחד מהסועדים.

מאוחר יותר, כשנוהג זה הוחלף בשולחן גדול מרכזי אחד, כתבו התוספות כי כאשר השולחן כבד ואינו נייד, מביאים את החלות קודם לקידוש, ופורסים עליהן מפה קודם לקידוש, וכך דעתם של רוב פוסקי ההלכה. עם זאת, הגר"א היה נוהג שלא להביא את הלחם לשולחן עד אחרי קידוש, וכך נוהגים ההולכים בדרכו. בקיצור שולחן ערוך כתוב שיש לכסות גם מיני מזונות בעת קידוש הבוקר.

### טעם המנהג
בטור מובאים שלושה טעמים לשימוש בכיסוי חלה; הראשון על פי הגמרא, שיהיה ניכר שהחלות הובאו לכבוד שבת. טעם זה הוא בעיקר לשורש המנהג, להביא את השולחן בתחילת הסעודה. אך סיבה זו שייכת גם כיום, כי על ידי כיסויין נראה כאילו אינן כאן ונראה שהובאו רק כשמסירים את המפה בתחילת הסעודה.

השני על פי הירושלמי, זכר למן שניתן לבני ישראל במדבר, שהיה מוגן מלמעלה ומלמטה בטל שמים, ולכן מניחים את הלחם משנה שהוא זכר למן, כשמפת השולחן תחתיו וכיסוי חלה מעליו.

השלישי הוא שמדין סדר הקדימות בברכות יש לברך קודם על הלחם ואחר כך על היין, אך בשל האיסור לאכול לפני ה"קידוש", צריכים לקדש קודם, ולכן מכסים את החלות עם כיסוי חלה כדי ש'לא יראה הפת בשתו'. או שעל ידי הכיסוי זה נחשב שהן אינן נמצאות על השולחן.

החלות נשארות מכוסות עד בציעת החלה, אז כבר אין צורך בכיסוי החלות.

הפועל היוצא להלכה (נפקא מינה) מההבדל בין טעמי המנהג הוא, שלפי הטעם השלישי, כשמקדשים על הפת אין צורך בכיסוי החלות. בעל החיי אדם כתב עוד הבדל, האם צריך לכסות גם בזמן ברכת המוציא, שלפי הטעם השני אז עיקר זמן הכיסוי כי לחם משנה הוא כנגד המן שירד ביום שישי במנה כפולה, אך לפי הטעם השלישי כבר אין צורך בכיסוי. המגן אברהם כתב שגם לפי הטעם הראשון מספיק לכסות בזמן הקידוש, וכבר ניכר בזה שהחלות הובאו לכבוד שבת, והפרי מגדים כתב שגם לפי הטעם השני מספיק לכסות בזמן הקידוש ומספיק שאז נעשה זכר למן.

## סוגי כיסויים
כיום נהוג לרוב לכסות את החלות בכיסוי ייעודי ומעוטר.

יש כיסויי חלות המעוטרים בעיטורים משמעותיים יותר, כמו פסוקים המתייחסים לשבת, או בעיטורים בצבעי כסף וזהב עליהם מעוטרת סעודת שבת גדולה. בדרך כלל כתוב על הכיסוי "לכבוד שבת ויום טוב" (את החלה מכסים גם בעת קידוש בחגים) או "לכבוד שבת קודש".

יש המשתמשים בכיסוי שונה ומיוחד לפסח, כזה שלא נגעה בו חלה או מאפה הנחשב לחמץ, אך יש המסתפקים בכיבוס הכיסוי הרגיל המשמש לשבתות השנה.

## ראו גם
*קידוש
*לחם משנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנות יהודית
קטגוריה:אמנות טקסטיל
קטגוריה:מנהגי שבת
קטגוריה:סעודות שבת
קטגוריה:חלה
קטגוריה:שבת: בתרבות ובאמנות
דייוויד קית'

** דייוויד למואל קית**' (באנגלית: ** David Lemuel Keith**; נולד ב-8 במאי 1954)
הוא שחקן, מפיק ובמאי קולנוע אמריקאי. מוכר בזכות הופעותיו בסרטים "קצין וג'נטלמן", "U-571" ו"מאחורי קווי האויב".

## ביוגרפיה
קית' נולד בעיר נוקסוויל שבטנסי להילדה ארל וללמואל קית' ג'וניור.
לקית' תואר אומנויות בנאום ובתחום התיאטרון מ"אוניברסיטת טנסי".
התחיל את דרכו כשחקן בדרמות "טייס שב הבייתה", "רוז" ו"ברובייקר".
שידרג את מעמדו בדרמה הצבאית הרומנטית "קצין וג'נטלמן" בה שיחק בתפקיד סיד וורלי, המתגייס לקורס קציני חיל הים ביחד עם זאק מאיו (ריצ'רד גיר).
קית' קיבל על הופעתו שתי מועמדויות לפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר ולכוכב החדש של השנה.

ב-1984 שיחק במותחן הפסיכולוגי "יורקת האש" בתור אנדי, אביה של הילדה צ'ארלי מק'גי (דרו ברימור) המסוגלת להבעיר אש באמצעות כוח המחשבה.
ב-2000 הופיע קית' בדרמת המלחמה צוללת U-571 בתור מייג'ור מת'יו קונאן (דייוויד קית') מחיל הנחתים, מומחה בלוחמה בטווחים קרובים ובנשק קל, ובדרמת הגזענות הצבאית "גברים עם כבוד" בתפקיד קצין הצי האמריקאי קפטן הארטיגן.
ב-2001 שיחק בסרט המלחמה "מאחורי קווי האויב" בתור הרל"ש של מפקד הצי האמריקני טום או'מיילי.
ב-2003 שיחק בתפקיד ג'ק מרדוק, אביו של גיבור העל העיוור מאט מרדוק בסרט "דרדוויל".
ב-2004 הופיע בדרמת ההתבגרות המוזיקלית "בקול גדול" בתפקיד סיימון, אביה של הנערה טרי פלטצ'ר (הילרי דאף).

קית' נשוי משנת 2000 לסוכנת הנדל"ן ננסי קלארק.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

*הימור כפול (1986)
*תקרית גבוהה (1997-1996)
**Path of Destruction* (2005) - סרט טלוויזיה
*מרדף (2010)
**Lone Star* (2010)
*פזיזה (2014)
**Paper Empire (TBA)* 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טנסי
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1954