open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אידסון לואי מילרד ברנס

**אידסון לואי מילרד "טומי" ברנס** (באנגלית: **Eedson Louis Millard "Tommy" Burns**, כונה בקיצור: **E. L. M.**; 17 ביוני 1897 - 13 בספטמבר 1985) היה גנרל ודיפלומט קנדי, אשר שימש כראש מטה משקיפי האו"ם בישראל במשך שנתיים משנת 1954 עד שנת 1956.

## חיים מוקדמים
ברנס נולד ב-17 ביוני 1897 בקוויבק שבקנדה. אביו היה קצין מטה במיליציה. הוא התגייס לצבא קנדה, ושירת ב"גדוד ההוסרים ה-17 הדוכס מיורק". בשנת 1913 הועלה לדרגת סרג'נט. בשנת 1914 הוא הפך לבוגר המכללה הצבאית המלכותית של קנדה בקינגסטון. בשנת 1915 הועלה לדרגת לוטננט שני, ושירת בחיל ההנדסה.

הוא שירת בקנדה עד מרץ 1916, ואז נשלח ללחום בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה, במסגרת הדיוויזיה השלישית. הוא לחם במסגרת ההנדסה המלכותית הקנדית בין 1916-1918, וב-1917 מונה כקצין מטה בבריגדה התשיעית. הוא שימש גם כקצין קישור בין החיילים לבין מפקדת הבריגדה. בשנת 1919 הוצב בסנט ג'ון כקצין הנדסה.

במשך שנה וחצי הוא למד בבית ספר להנדסה צבאית באנגליה. הוא היה מורה במכללה המלכותית הצבאית של קנדה באונטריו. בשנת 1924 הוא מונה כמדריך להנדסת שדה. הוא למד במכללת צוות בהודו הבריטית, ולאחר מכן חזר לקנדה בשנת 1930. בשנת 1939 כבר החזיק בדרגת לוטננט-קולונל.

## מלחמת העולם השנייה
במהלך מלחמת העולם השנייה, ברנס קיבל פיקוד על הבריגדה המשוריינת הרביעית, ומאוחר יותר על הדיוויזיה השנייה והדיוויזיה החמישית (ינואר 1944 - מרץ 1944). החל ממרץ, 1944, הוא פיקד על הקורפוס הראשון במסגרת הזירה האיטלקית, אולם הישגיו היו שנויים במחלוקת והוא הוחלף בנובמבר 1944 בידי צ'ארלס פולקס.

לאחר המלחמה הוא כיהן כסגן שר לענייני יוצאי צבא. בשנת 1950 הוא שימש כנשיא ארגון UNAC.

## שירות בישראל
ב-3 באוגוסט 1954 הודח הגנרל הדני ואגן בניקה מתפקידו כראש מטה משקיפי האו"ם בישראל, וברנס מונה במקומו. לדברי ברנס הוא קיבל את התפקיד משם ש"ראיתי חובה והזדמנות לעצמי לעשות דבר מה למען האו"ם והשלום". ברנס הגיע לישראל ב-18 באוגוסט ונפגש עם משה שרת, פנחס לבון ומשה דיין. יום לאחר מכן נפגש עם הגנרל בניקה ויחד עמו ערך סבב ביקורים בבירות ברחבי המזרח התיכון. בין היתר ביקר בקהיר, דמשק ורבת עמון.

ברנס כיהן בתפקיד זה בתקופה קשה של מתיחות עזה בין ישראל לשכנותיה. בתקופתו התרחשו פעולות התגמול ומשבר סואץ. הוא נודע בניסיונותיו להשיג הסכם שלום קבוע שיחליף את הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות. בשנת 1956 פרש מתפקידו. הוא שימש כמפקד הראשון של כוח החירום של האומות המאוחדות. הוא פרש מתפקידו בדצמבר 1959. על שירותו בישראל כתב בשנת 1962 ספר בשם "Between Arab and Israeli" ("בין ערבים וישראלים").

## אחריתו
בשנת 1970 כתב ספר בשם "General Mud: memoirs of two World Wars" ובשנת 1976 כתב ספר נוסף בשם "Defense in the Nuclear Age". הוא מת בקנדה ב-13 בספטמבר 1985.

## קישורים חיצוניים

* אידסון לואי מילד ברנס האנציקלופדיה הקנדית 
* Details of war service from generals.dk
* Details of war service from ordersofbattle.com 
* Concordia University Honorary Degree Citation

קטגוריה:מעוטרי אות השירות המצוין
קטגוריה:גנרלים קנדים
קטגוריה:אנשי צבא קנדים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי צבא קנדים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא בשירות האומות המאוחדות
קטגוריה:קצינים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:מעוטרי הצלב הצבאי
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1897
קטגוריה:נפטרים ב-1985
גידולי תרומה

**גידולי תרומה** הם צמחים שגדלו מזרעי תרומה. מדאורייתא דינם כחולין, אך תקנת חכמים שדינם יהיה כדין התרומה לעניין איסור האכילה למי שאינו כהן.
## התקנה וטעמיה
אחת מתקנות חכמים שנתקנו כחלק מי"ח דבר היא התקנה "גידולי תרומה - תרומה". מדאורייתא צמחים שגדלו מזרעי תרומה דינם כחולין, אך חכמים תיקנו שיהא דינם כתרומה. בטעם התקנה מובאות בתלמוד שתי דעות:

* לדעת רבי חנינא הטעם הוא משום חשש שישראלים ימנעו מלתת את התרומה לכהן, כיון שיוכלו להשאיר את הזרעים בידם ולגדל מהם יבולים.
* לדעת רבא הטעם הוא משום תרומה טמאה שבידי הכהן, שיש חשש שמא ישאיר הכהן את התרומה הטמאה אצלו על דעת לזרוע אותה ולזכות ביבוליה, ובזמן שבינתיים עלול הכהן להיכשל באכילת תרומה טמאה.

ההלכה היא כדעת רבא.

## פרטי דינים
***גידולי גידולים** - על גידולי גידולים של תרומה לא גזרו והם נשארו בהיתרם. הדבר נוגע לצמחים בהם הזרע כלה באדמה לפני שיוצא הצמח החדש. בצמחים בהם הזרע אינו כלה, גם גידולי הגידולים אסורים.
***מצוות התלויות בארץ** - כיון שמדאורייתא דינם כחולין ומדרבנן דינם כתרומה, הם חייבים במצוות התלויות בארץ כחולין, ולכן יש לתת מהיבול: לקט, שכחה ופאה, תרומות ומעשרות, אלא שכיון שמדרבנן יש עליהם דיני תרומה, מקבלי המתנות שאינם כהנים צריכים למכור אותם לכהנים (בשווי מופחת, "דמי תרומה", משום שרק כהנים מותרים לאכול פירות אלה), הכהנים אוכלים אותם לפי דיני אכילת התרומה, והכסף שמתקבל אצל המוכרים שייך להם. לגבי מעשר שני, קיים איסור מסחר, ולכן כתב הרדב"ז שהבעלים נותנים אותו במתנה לכהן, והכהן יאכל אותו בירושלים כדין מעשר שני וכדין תרומה. הרש"ש העיר שניתן למכור מעשר שני בדרך חילול, ולפי זה יוכל הבעלים למכור את המעשר השני לכהנים, הכהנים יאכלו את היבול כתרומה, והבעלים יעלו את הדמים ויאכלו אותם בירושלים כדין מעשר שני.
***[[לא תחסום שור בדישו]]** - כאשר דשים בתרומה, אין נוהג איסור חסימה מדאורייתא, אבל מדרבנן, משום מראית העין עליו לשים מעט מאותו יבול בסל על צוואר הבהמה. בגידולי תרומה קיים איסור חסימה, אבל כדי שלא יאכלו הבהמות מגידולי התרומה עליו להניח סל בצוואר הבהמה ובו מאותו מין יבול שבשדה.
***גידולי זרעים שאינם נאכלים** - במקרה בו נזרעו צמחים שהזרעים שלהם אינם נאכלים, כגון לפת וצנון, לא נוהג דין גידולי תרומה.
***בתרומת חוץ לארץ** - גם במקומות בחוץ לארץ שבהם נוהג דין תרומה, לא נוהג דין גידולי תרומה, כיון שהתרומה במקומות אלה אינה מצויה, לא החמירו חכמים לאסור את הגידולים.

## הערות שוליים

קטגוריה:תרומות ומעשרות
משפחת כספי

**משפחת כספי** היא קומדיית מצבים ישראלית ששודרה בערוץ ניקלודיאון, בכיכובן של נעה פרידמן ושל רמה מסינגר.

## עלילה
שיר, ילדה בת 14, אומרת להוריה - דניאלה וגברי שהיא רוצה לנסוע למחנה קיץ בלונדון שעולה 3,500 שקלים אך הוריה לא מסכימים לה ואומרים שאין להם כסף משום שהפטנטים של אביה לא נדרשו בשוק כמו שהם חשבו.

בהמשך הפרק מגיע לבית דיטפריד, אורח משווייץ. שיר מתרעמת על כך שלהוריה יש כסף לארח את דיטפריד אבל אין להם כסף למחנה. שיר מציעה שהיא תשיג את הכסף בעצמה. המשפחה מתקשה בהגיית שמו של דיטפריד ולכן הוא "מומר" ל"דני". בסוף הסדרה, שיר משיגה את הכסף למחנה, וקובעת דייט עם דיטפריד, אך בסופו של דבר היא משתמשת בכסף בשביל חופשה לשווייץ ולא בשביל מחנה הקיץ.

## דמויות
***שיר כספי** (נעה פרידמן) - הגיבורה הראשית של הסדרה, אוהבת את דיטפריד ומכחישה זאת.
***דניאלה כספי** (רמה מסינגר) - אמא של שיר ויואב, אוהבת מאוד ורוד והיא מורה ומחנכת.
***גבריאל "גברי" כספי** (אייל שכטר) - אבא של שיר ויואב, טיפש ומתנהג באופן מוקצן, ממציא פטנטים.
***יואב כספי** (פלג רנד) - אח של שיר ובן לגברי ודניאלה, מציק לאחותו שיר ויש לו המון כסף.
***דיטפריד "דני"** (ברק פרידמן) - אורח משווייץ. מתנדב לעזור לשיר להרוויח את הכסף, תמים ונאיבי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:קומדיות מצבים ישראליות
קטגוריה:קומדיות משפחתיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2012
קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
בראדלי קארנל

**בראדלי ניל קארנל** (באנגלית: **Bradley Neil Carnell**; נולד ב-21 בינואר 1977) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל דרום אפריקאי, ששיחק בעמדת המגן במספר מועדונים בליגת העל הדרום אפריקאית, בליגת הבונדסליגה ובנבחרת דרום אפריקה, עמה השתתף במונדיאל 2002. כיום משמש כמאמנה של פילדפליה יוניון מה-MLS.

## קריירת מועדונים
קארנל, יליד יוהנסבורג שבדרום אפריקה, החל לשחק כדורגל במועדון ויטס יוניברסיטי, הממוקם בעירו יוהנסבורג, בשנת 1993.

בשנת 1997 עבר קארנל למועדון קייזר צ'יפס, אחד המועדונים הבכירים ביותר בכדורגל הדרום אפריקאי. קארנל שיחק בקייזר צ'יפס עונה אחת בלבד, והציג יכולת טובה שהקנתה לו חוזה בשטוטגרט מהבונדסליגה. קארנל שיחק בשטוטגרט חמש עונות, והשתלב עד מהרה בהגנה של הקבוצה שכללה את תומאס ברטולד, פרנק פרלאט ויינס קלר. בשתי עונותיו הראשונות של קארנל בשטוטגרט, הקבוצה סיימה את העונה במרכז הטבלה. בעונתו השלישית בקבוצה, 2000/01, הקבוצה ניצלה מירידה במחזורי הסיום, וסיימה מקום אחד מעל הקו האדום. בתקופה זו החלה מהפכת צעירים בשטוטגרט, שסבלה ממשבר כלכלי קשה, וקארנל החל לשחק פחות, ובעונת 2001/02 הופיע 12 פעמים בלבד, כאשר הקבוצה סיימה במקום השמיני. בעונת 2002/03 שיחק קארנל שישה משחקי ליגה בלבד. בתום עונה זו עזב קארנל את המועדון לאחר שצבר 82 הופעות, וחתם בבורוסיה מנשנגלדבך.

בעונתו הראשונה בבורוסיה מנשנגלדבך צבר 18 הופעות. את עונת 2004/05 החל קארנל בבורוסיה מנשנגלדבך, אך איבד את מקומו בהרכב, ובפגרת החורף חתם בקרלסרוהה מהבונדסליגה השנייה. קארנל לא הצליח להעפיל עם המועדון לבונדסליגה בעונה זו ובעונה שאחריה, אך בעונת 2006/07 היה קארנל חלק חשוב מההעפלה של המועדון לבונדסליגה מהמקום הראשון, כשהוא הבקיע שישה שערי ליגה באותה עונה. בעונת 2007/08 הצליחו קארנל וקרלסרוהה להישאר בבונדסליגה, אך נשרו לבונדסליגה השנייה בעונת 2008/09, כשמספר ההופעות של קארנל ירדה משמעותית. בתום עונה זו עזב את קרלסרוהה לאחר שצבר 93 הופעות ליגה והבקיע שמונה שערי ליגה, וחתם בהנזה רוסטוק מהבונדסליגה השנייה. קארנל שיחק עונה אחת בהנזה רוסטוק, ובאותה עונה המועדון נאבק בתחתית והצליח להינצל מירידה.

עונת הפרישה של קארנל הייתה 2010/11. בעונה זו שיחק קארנל בסופרספורט יונייטד מליגת העל הדרום אפריקאית. בתום עונה זו פרש ממשחק פעיל.

## קריירה בינלאומית
קארנל ערך 42 הופעות במדי נבחרת דרום אפריקה, בין השנים 1997 ו-2010. עם זאת, קארנל השתתף רק בשני טורנירים גדולים, שניהם בשנת 2002. בגביע אפריקה לאומות 2002 קארנל היה חלק מהגעתה של דרום אפריקה לרבע הגמר, שם הודחה הנבחרת על ידי נבחרת מאלי. במונדיאל 2002 קארנל שיחק את מלוא הדקות בשלב הבתים, שבסיומו הודחה נבחרת דרום אפריקה בגין מאזן שערי זכות נחות מול נבחרת פרגוואי, על אף שלשתיהן היה אותו מספר נקודות והפרש שערים זהה. לאחר טורניר זה, לא שיחק קארנל בטורנירים גדולים נוספים.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כדורגלנים דרום אפריקאים
קטגוריה:מגני כדורגל דרום אפריקאים
קטגוריה:יוהנסבורג: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני קייזר צ'יפס
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני קרלסרוהה
קטגוריה:כדורגלני הנזה רוסטוק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת דרום אפריקה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2002
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1977
עמק קאראסו

**עמק קאראסו** (ברומנית: **Valea Carasu**) הוא מבנה גאוגרפי ברמת דרום דוברוג'ה, בחבל דוברוג'ה, ברומניה, שדרכו נחפר קטע גדול של תעלת דנובה-הים השחור. העמק מפריד בין הרמות הצפוניות לבין הרמות הדרומיות של דוברוג'ה. העמק יורד מגובה 140 מטר מעל פני הים במערב ל-56 מטרים במזרח.

ב-1903 העלו Peters ו-R.Sevastos את הרעיון שעמק קאראסו היה בעבר נתיב של הדנובה או תעלה שנחפרה על ידי השלטון הרומאי - חוקרים אחרים דחו זאת. ידוע בוודאות שסירות דיג השתמשו בנתיב זה במאה ה-18. נתיב מים זה היה למעשה תעלה צנועה שנקראה Lama או Laman וחיבר את צ'רנוודה עם צפון קונסטנצה - נתיב זה נסתם בתחילת המאה ה-19.

לפני כריית התעלה בעמק היו ביצות רבות והיתושים הפיצו את המלריה.

## קישורים חיצוניים
* שיר בשם "למטה בעמק קאראסו" 

## הערות שוליים

קטגוריה:דוברוג'ה
אינטרס ציבורי

**אינטרס ציבורי** כולל מגוון נושאים המבטאים צורות שונות של טובת הכלל, כגון: ביטחון המדינה, חינוך איכותי, בטיחות בדרכים, בריאות הציבור, איכות הסביבה, זכות הציבור לדעת, תחבורה יעילה ועוד. המושג מבוסס על הרעיון שאנשים חיים בקהילה בעלת עניינים משותפים, כלומר עניינים שלהם השפעה על כל חברי הקהילה, או על חלק מהם. הגדרת אינטרס ציבורי מסוים עשויה להיות שנויה במחלוקת בקרב חבריו של ציבור זה.

## האינטרס הציבורי אל מול טובת הפרט
לעיתים טובת הפרט מקיימת מתח עם האינטרס הציבורי, מתח זה משתקף, בין השאר, בדבריו הבאים של ג'ון סטיוארט מיל: .

התנגשות בין טובת הפרט לאינטרס הציבורי מתקיימת בגביית המסים. הפרט יעדיף שכל כספו יישאר בכיסו, בלי שיצטרך להפריש ממנו לגובי המיסים, ואילו האינטרס הציבורי מחייב גביית מיסים כדי לממן את השירותים שנכללים באינטרס הציבורי.

## האינטרס הציבורי אל מול רצון הרוב
המדינה הדמוקרטית מושתתת על איזון בין שלטון העם לבין רצון הרוב. באמצעות מנגנוני פיקוח, ביקורת ואכיפה, ניתן לעודד מימוש של אינטרס ציבורי רחב יותר מזה הנוגע לקבוצת הרוב. דוגמה למנגנונים כאלה הם שמירה על זכויות האדם או על זכויות חברתיות: זכויות כאלה הן עניינים משותפים לכלל תושבי המדינה. מנגנון נוסף המסייע למימוש אינטרס ציבורי נרחב הוא עקרון שלטון החוק: החובה לקיים את החוקים חלה על כולם, הן על מוסדות השלטון והן על האזרחים. יישום ערכים של יושרה ואתיקה נחשב תנאי להבטחת האינטרס הציבורי ולמניעת הטיה לטובת רצון הרוב.

## בישראל
דוגמאות לסוגיות שעירבו את האינטרס הציבורי בישראל: הרפורמה במערכת התכנון והבניה, מתווה הגז.

דוגמה נוספת בישראל למחלוקת בין האינטרס הציבורי לטובת הפרט היא החיסונים נגד הקורונה. אוכלוסייה רבה אשר בוחרת שלא להתחסן עלולה לפגוע באוכלוסיות שכן בסיכון ויכולות להיפגע מההחלטה שלהם ולכן מי שלא התחסן לא יכול לבצע פעולות מסוימות בחברה מחשש שיפגע באחרים על חשבונו.

לעיתים, מערכת המשפט הישראלית מוגבלת ביכולתה להגן על האינטרסים הציבוריים, משום שבדרך כלל, אינטרסים אלה אינם מעוגנים בחוקי יסוד. כתוצאה ממצב זה, בית המשפט העליון מוגבל ביכולתו לפסול חוקים שעלולים לפגוע באינטרס הציבורי. מכאן עשויים לנבוע מצבים שבהם אינטרס ציבורי משותף נפגע בקלות יחסית על ידי השלטון.

בשנת 2021 הוקמה רשות האסדרה ובהגדרת מטרותיה שולבו עקרונות של שמירה על האינטרס הציבורי, זכויות יסוד ושיקולי הגנת הסביבה.

## ראו גם
* עותר ציבורי

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברה
מבחן אמצעים

**מבחן אמצעים** (means test) הוא מבחן המיושם על ידי רשויות המדינה כדי להחליט אם מישהו זכאי לעזרה פיננסית מהמדינה במסגרת הבטחת ביטחון סוציאלי. המבחן בודק אמצעי הכנסה או רכוש העומדים לרשותו של אותו אדם.

מטרת המבחן לווסת שירותים חברתיים מסוימים וקצבאות שונות שהמדינה מעניקה כחלק ממדיניות הרווחה הנהוגה בה, והוא נבנה במדינות שונות בהתאם לעקרונות הקצאה שמנחות אותן.

## דוגמאות לשימוש
בקנדה עושים שימוש במבחני אמצעים על מנת לקבוע את מידת הסיוע הניתנת לסטודנטים, למצבי רווחה ולקבלת סיוע משפטי מן המדינה.

בבריטניה מושפעת מידת הזכאות לקבלת תמיכות ממערכת הרווחה ממבחני אמצעים הכוללים הכנסה וחיסכון.

בארצות הברית הזכאות לביטוח הבריאות "מדיקאייד" נקבעת בהתאם לתוצאות מבחני האמצעים של הפרט. בנוסף, האפשרות להכריז על פשיטת רגל מושפעת גם היא ממבחני אמצעים, בעיקר הכנסות וחסכונות.

בסינגפור ואירלנד סיוע רפואי מטעם המדינה ניתן בהתאם למבחני אמצעים, ובאוסטרליה משפיעים מבחני אמצעים על קבלת פנסיה מהמדינה.

## מבחן אמצעים בישראל
מדיניות הרווחה של מדינת ישראל מעוגנת בחוק הביטוח הלאומי ובתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד). לאחר שינויים שחלו בשנות ה-80, כיום מנהיגה ישראל מדיניות רווחה סלקטיבית על פיה יותר קצבאות ניתנות על פי תבחינים ייחודיים המוגדרים בחוק. זאת בניגוד למדיניות של "קצבאות אוניברסליות" שאינן תלויות בהכנסה ורכוש.

מבחן הכנסה בישראל לוקח בחשבון את כל סוגי ההכנסות מעבודה, מקרקע, מרווחי הון ומקניין רוחני, ואילו הכנסות מקצבאות אינן נלקחות בחשבון. לכל קיצבה מפורסמת נוסחה לחישוב זכאות עבור אותה הקצבה תוך שכלול מספר הנפשות במשפחה, גילם והכנסותיהם. ישנן גמלאות והנחות אשר ניתנות בהתאם ליכולת השתכרות ולא רק בהתאם לעבודה בפועל, וכן באופן פרטי נבדקת החזקה או אי החזקה ברכב.

## ביקורת
קיימות טענות רבות כנגד מדיניות רווחה תלויית מבחן אמצעים, כגון שהיא יוצרת מלכודת רווחה ומרתיעה נזקקים מלפנות לקבלת סיוע בשל הקטגוריזציה שהיא כופה על הפונים לסעד.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטוח לאומי
קטגוריה:ביטחון סוציאלי
אליפות העולם בכדורסל 1967

**אליפות העולם בכדורסל 1967** היא אליפות העולם החמישית בכדורסל שנערכה על ידי פיב"א באורוגוואי בין התאריכים 27 במאי ל-11 ביוני 1967, וכללה 13 נבחרות.

## שיטת המשחקים
בתחרות השתתפו המארחת , האלופה אולימפית , ארבע קבוצות מאמריקה הדרומית (, ,  ו), ארבע קבוצות מאליפות אירופה (, ,  ו), שתי קבוצות מאמריקה המרכזית ( ו) ואלופת אסיה .

הנבחרות חולקו לשלושה בתים בשלב המוקדם קבוצות כל אחד. שתי הראשונות מכל בית העפילו לסיבוב הגמר שנערך בשיטת ליגה בת סיבוב אחד. נבחרת אורוגוואי בכדורסל העפילה לשלב הגמר ישירות.

## שלב הבתים
### בית א'
המשחקים התקיימו בעיר מרסדס

### בית ב'
המשחקים התקיימו במונטווידאו.

### בית ג'
המשחקים התקיימו בסלטו.

## שלב הגמר

## דירוג סופי

### חמישיית הטורניר
*  רדיבוי קוראץ'
*  איבו דנאו
*  מצ'יסלב לופטקה
*  מודסטס פאולאוסקס
*  לואיס קלאודיו מלון

## קישורים חיצוניים
* נתונים מאתר פיב"א

1967
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1967
קטגוריה:תחרויות ספורט באורוגוואי
ברוך גויטיין

הרב **ברוך בנדיט גויטיין** (בכתיב שנהג בזמנו: **ברוך בענדט גאיטיין**, לועזית: Benedict Kojetein; ~תק"ל, 1770 – י"ג בכסלו תר"ב, 26 בנובמבר 1841) היה אב"ד העדיעס, מחבר הספר "כסף נבחר".

## ביוגרפיה
נולד לרב צבי, כפי הנראה בכפר קוייטין שבמוראביה, ממנו נגזר שם משפחתו. כנער צעיר יצא לישיבת הרב משה מינץ באובן ישן, שהיה לרבו המובהק. כמו כן למד עם הרב חיים דייטשמן. בגיל עשרים וארבע נשא לאישה את בלה בת חנוך העניך זילברר, ובזיווג שני מ' הינדל. לאחר נישואיהם התגורר הזוג ביארמוט שבה התקרב לרב בנימין זאב וולף בוסקוביץ שסמך אותו לרבנות. עם עזיבת רב"ז את העיר ובואו של הרב מאיר איזנשטטר לכהן בה, התמנה כדיין בבית הדין שלו. בהמשך נתמנה לרבה של העדיעס, בה נותר עד מותו כעבור ארבעים וחמש שנה. נולדו לו שבעה ילדים מזיווגו הראשון ובת מזיווגו השני. הוא הקים ישיבה בעיר.

ב-1827 יצא לאור בפראג בשלושה חלקים חיבורו היחיד שנתפרסם, "כסף נבחר". הספר כיסה 160 סוגיות שונות בתלמוד, כשהוא חובק את כל המקורות בנדון לכל אורך הגמרא ועד לדברי ראשוני האחרונים בנושא. העבודה קיבלה הסכמות ושבחים מרבו ר' משה מינץ, החת"ם סופר ואחרים, והפכה לחיבור יסודי ומרכזי בישיבות הונגריה בדורות הבאים. כך כתב החת"ס בהסכמתו: "הספר הזה יהיה מורה דרך ללומדי תורה". לאחר שעמל במשך כעשר שנים על מהדורה חדשה של החיבור נפטר ולא הספיק להוציאו לאור, כתבי היד של המהדורה השנייה אבדו בימי מלחמת העולם השנייה. חלקים מכתביו שנשארו בכתובים בידי המשפחה הודפסו בספר 'זיכרון אבות'. 

גויטיין נפטר ונקבר בהעדיעס. בנו צבי הירש ירש אותו ברבנות העיר העדיעס, ולאחריו נכדו אליהו מנחם, ולאחריו נינו יוסף שלמה שנספה בשואה.

נינו היה חוקר האסלאם שלמה דב גויטיין.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:רבנים בוהמים
קטגוריה:ראשי ישיבה הונגרים
קטגוריה:ילידי 1770
קטגוריה:נפטרים ב-1839
ליסה סנואודון

**ליסה סנואודון** (באנגלית: **Lisa Snowdon**; נולדה ב-23 בינואר 1972) היא דוגמנית, מנחת טלוויזיה ומגישה ברדיו אנגלייה.

## ביוגרפיה
סנואודון נולדה בהרטפורדשייר ולה שתי אחיות צעירות ממנה. היא קיבלה מלגה ללמוד באקדמיה לאומנויות התיאטרון ועבדה תקופה כמדריכת יוגה וריקוד.

בגיל 19 סוכן דוגמניות גילה אותה במסיבת ריקודים ומתחילת הקריירה שלה החלה לעבוד עם צלמי אופנה  נחשבים ונהייתה לאחת הדוגמניות המצליחות בבריטניה. 

היא ידועה בהופעותיה בפרסומות יופי ובשערים שהופיעה על מגזיני האופנה כולל אל ומארי קלייר ושימשה כפנים של גוצ'י. היא הופיעה במודעות לפרסום מכוניות מרצדס, סבון DOVE ודגני בוקר ודגמנה לחברת הקוסמטיקה אייבון ולמרקס אנד ספנסר ונכללה מספר שנים ברשימת 100 הנשים הסקסיות של מגזין FHM.

סנואודון הנחתה תקופה מסוימת בערוץ MTV וב-2004 לקחה חלק בהנחיית טקס מיס עולם, ב-2006 החלה להנחות את העונה השנייה של התוכנית "הטופ מודל הבאה של בריטניה" ושימשה בתפקיד זה במשך ארבע עונות. ב-2008 הצטרפה לגרסה האנגלית של התוכנית רוקדים עם כוכבים וזכתה במקום השלישי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דוגמניות אנגליות
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (בריטניה)
קטגוריה:מנחות טלוויזיה בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1972
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1972
מסת הזהב

**מסת הזהב** (בערבית: الرسالة الذهبية) היא מסה בתחום הרפואה, שעוסקת בבריאות ותרופות, שמיוחסת לעלי א-רידא (765–818), האימאם השיעי השמיני. הוא כתב את המסה הזו בהתאם לבקשתו של החליף באותה תקופה, אל-מאמון. מסה זו נחשבת בספרות האסלמית כעבודה החשובה ביותר במדע הרפואה, והיא זכתה בכינוי "מסת הזהב", כי על פי הוראתו של אל-מאמון היא נכתבה בדיו זהב.

המסה נכתבה על ידי עלי א-רידא, שהיה הצאצא השביעי של הנביא מוחמד והשמיני מקרב שנים-עשר האימאמים.
הארמון של אל-מאמון היה מרכז למחקרים פילוסופיים ומדעיים, שבו נערכו סמינרים מדעיים. באחד הסמינרים ניהלו המשתתפים דיון על גוף האדם וסוגים שונים של מזונות. עלי א-רידא שתק בסמינר, ואז ביקש ממנו אל-אמון, להפגין את הידע שלו בתחום הפיזיולוגיה והתזונה. א-רידא השיב שיש לו ידע וניסיון בתחום. זמן מה לאחר מכן ביקש ממנו אל-אמון לכתוב מסה על הגוף והבריאות, ובהמשך לבקשתו, הוא חיבר "מסת הזהב".

המסה של עלי א-רידא כוללת תחומים מדעיים מגוונים ובהם, אנטומיה, פיזיולוגיה, כימיה ופתולוגיה כפי שהיו ידועים לעולם המוסלמי באותה התקופה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שיעה
קטגוריה:בריאות
קטגוריה:ספרות ערבית
זבולון (לאוניד) גופשטיין

**זבולון (לאוניד) גופשטיין** (21 באפריל 1953 – 25 בדצמבר 2015) היה שחמטאי אוקראיני-ישראלי בדרגת רב-אמן, חבר נבחרת ישראל בשחמט, מאמן ומארגן תחרויות שחמט.

## ביוגרפיה
גופשטיין השתתף מספר פעמים באליפות אוקראינה. עלה לישראל בשנת 1990. עיברת את שמו מלאוניד לזבולון.  השיג דרגת אמן בינלאומי בשנת 1990 (בגיל 37, הנחשב למבוגר מאוד יחסית) ובשנת 1993 הפך לרב-אמן.

נמנה עם צוות מאמניה של אלופת העולם הגיאורגית, מאיה צ'יבורדאנידזה. כמו כן, אימן בישראל, צרפת וגרמניה. חידש את פעילות השחמט בבת ים וארגן בה תחרויות שחמט.

בשנת 1993 שיחק גופשטיין באליפות אירופה לנבחרות. שיחק בליגה הלאומית בישראל מ-1998. היה פעיל עד סמוך לפטירתו בשנת 2015, בגיל 62, ממחלה קשה.

## הישגים בולטים
* 2000 - זכה במקום שני בתחרות בינלאומית שנערכה בתל אביב.
* 2002 - חלק את המקום הראשון באליפות ישראל יחד עם איליה סמירין ובוריס אברוך (בתלת-קרב ביניהם ניצח סמירין וזכה בתואר, גופשטיין היה במקום השלישי).
* 2002 - זכה במקום שני בתחרות בינלאומית שנערכה בישראל.
* 2003 - זכה באליפות ישראל בשחמט מהיר.
* 2004 - זכה במקום ראשון באליפות בינלאומית שנערכה באשדוד.
* 2006 - זכה במקום שני בתחרות בינלאומית שנערכה בפתח תקווה.
* 2013 - זכה עם נבחרת ישראל באליפות אירופה לסניורים שנערכה בדרזדן, גרמניה (שיחק בלוח הראשון וסיים עם 7.5 נקודות מתוך 9 אפשריות).
* 2014 - זכה באליפות ישראל לסניורים, בשחמט קלאסי ובשחמט מהיר, שנערכה בחיפה.

## הופעות באולימפיאדות
גופשטיין ייצג את ישראל פעם אחת באולימפיאדת השחמט.

## משחקים נבחרים

## הנצחה

בשנת 2016 מועדון השחמט חיפה-נשר ערך תחרות שחמט מהיר לזכרו, בהשתתפות מספר רבי-אמנים (זכה רב-אמן סמיון דבויריס).

## קישורים חיצוניים

* זבולון גופשטיין, באתר אולימפבייס 
* 
* טורניר השחמט הראשון בבת ים, באתר עיריית בת ים, 4 ביולי 2012

## הערות שוליים

קטגוריה:נציגי ישראל באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:רבי-אמנים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:שחמטאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:מאמני שחמט ישראלים
קטגוריה:עסקני שחמט
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:עסקני שחמט ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
מקדש רומולוס

[שמאל|ממוזער|250px|תצפית על מקדש רומולוס מ[גבעת הפלטין]]
**מקדש דיבוס רומולוס** הוא מבנה שהוקם ב-309 לספירה על ידי הקיסר מקסנטיוס והוקדש לבנו המת (באותה שנה) ולריוס רומולוס שהועלה עם מותו לדרגת אל. בשנת 527 הפך המבנה לחלק מכנסייה שהוקמה במקום וכללה בנוסף גם את מקדש השלום. הכניסה הוקדשה לשני אחים וקדושים נוצריים קוסמס ודמיאן כמשקל נגד לגיבורים המיתולוגיים הפגאנים קסטור ופולוקס שמקדשם היה ממוקם בסמוך לכנסייה. ועל שמם קרויה הכנסייה – בזיליקת סנטי קוסמה א דמיאנו.

מהמקדש שרדו המבנה העגול רוטונדה בחזית המכוסה בכיפה, שבמרכזו בין שני עמודי בהט התומכים בקורה אופקית ניצבים שני שערי הברונזה המקוריים. משני צידי השערים ניתן להבחין בגומחות לפסלים. כמו כן ניתן להבחין מצידו הימני של המבנה בשני עמודים מוגבהים (שנלקחו ממבנה אחר) שהיוו חלק משדרת העמודים שניצבה משני אגפי המבנה, משאר העמודים נותרו כיום רק כני האבן.

## קישורים חיצוניים

* 
* מקדש רומולוס, באתר אנציקלופדיה רומאנה

רומולוס
קטגוריה:פורום רומאנום
שלישיית פסנתר (קלרה שומאן)

ממוזער |349x349 פיקסלים|דיוקן של שומאן מאת אנדראס שטאוב, 1838**שלישיית פסנתר בסול מינור** של קלרה שומאן, אופוס 17, נכתבה בשנת 1846 בדרזדן לפסנתר, כינור וצ'לו. היא נחשבת להישגה הגדול ביותר. ליצירה ארבעה פרקים: 
#אלגרו מודראטו בסול מינור.
#סקרצו וטריו בסי במול מז'ור ומי במול מז'ור בהתאמה.
#אנדנטה בסול מז'ור.
#אלגרטו בסול מינור.

זוהי יצירתה הראשונה שנכתבה ליותר מקול ופסנתר. לאחר נישואיה עם רוברט שומאן השניים למדו את המוזיקה הקמארית של היידן, מוצארט ובטהובן. היא ניגנה מוזיקה קמארית מהתקופה הקלאסית וארגנה את אחת מסדרות המוזיקה הקמארית הראשונות בדרזדן. עוד בנובמבר 1834 היא ניגנה את טריו הארכידוכס של בטהובן, אופ. 97, שבאותה תקופה נחשב לבחירה יוצאת דופן לנגן לקהל שהורגל לשמוע יצירות שמציגות לראווה את כישרונו של המבצע.

רוברט שומאן כבר הלחין יצירות קמאריות, כדוגמת חמישיית הפסנתר שלו (1842) שהפכה לאבן פינה ברפרטואר של קלרה שומאן, אך כשהיא כתבה את שלישיית הפסנתר הוא עוד לא כתב להרכב זה. מספר חודשים לאחר שהיא סיימה לכתוב את היצירה הוא כתב בספר משק הבית שלו: "מחשבות על טריו". שלישיית הפסנתר מס. 1 ברה מינור, אופ. 63 שלו בוצעה לראשונה ב-13 בספטמבר 1847, במקביל לפרסום השלישייה שלה בדפוס. רמת היצירה שלו ערערה את ביטחונה העצמי, אף על פי שהוא ואחרים כיבדו ואף העריצו את היצירה שלה. השלישייה שלה נוגנה רבות במהלך המאה ה-19, לעיתים קרובות לצד השלישייה של רוברט.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות קאמריות
אני בגן החיות

ממוזער|הסרטון "אני בגן החיות"
**אני בגן החיות** (באנגלית: **Me at the zoo**) הוא שמו של הסרטון הראשון אשר הועלה לאתר יוטיוב.

הסרטון, שאורכו 18–19 שניות, צולם על ידי יקוב לפיטסקי, אשר כיום עובד כפרופסור להנדסת הסביבה באוניברסיטת טולדו  ומציג את חברו לספסל הלימודים ואחד ממייסדי יוטיוב, ג'אווד קארים, אשר העלה את הווידאו לאתר ב-23 באפריל 2005 מתוך חשבון שפתח על שמו באותו היום.

בסרטון, אשר צולם בגן החיות של סן דייגו, מצולם קארים כאשר מאחוריו נראים פילי גן החיות. קארים מדבר על חדקם הארוך של הפילים ומציין שזה כל מה שיש לו לומר. זהו הסרטון היחיד שהועלה מערוץ זה, שזכה ל-5.21 מיליון מנויים (נכון לפברואר 2025).

## תחילת סרטוני האונליין וההשפעה על יוטיוב
בשנים שקדמו להקמת יוטיוב לא היו אמצעים רבים לשיתוף סרטוני אונליין אחד עם השני. אתרים אחרים כמו וימיו, מטה-קפה או גוגל וידאו נוצרו גם הם כדי לשתף סרטונים עם אחרים, אך יוטיוב הייתה זו שהפכה לפלטפורמה הקהילתית הפופולרית ביותר בעולם לשיתוף סרטונים. 

בתחילת שנת 2005, קארים הציע לשותפיו הארלי וצ'ן להקים אתר בו ניתן יהיה להעלות סרטונים ולשתף אותם עם אחרים. בספר המתאר שיטות לשיווק דיגיטלי, הכותב **גרג ג'רבו** מתאר את יוטיוב כמייצגת סרטונים יומיומיים רגילים בתור "יוצאי דופן". הסרטון "אני בגן החיות" מראה שיוטיוב אינה רק פלטפורמה לפרסום סרטונים, אלא כזו שהופכת את המשתמשים בה להיות השדרנים העתידיים.

ההשראה להקמת האתר נבעה מחוסר היכולת של קארים, אחד ממקימי החברה, למצוא קטעי תיעוד אונליין לאירועי הסופרבול והצונאמי, שהתרחשו בשנת 2004. דבר זה הוביל אותו לרעיון לפתיחת אתר לשיתוף סרטונים. החזון של מקימי האתר היה פשוט, כך לדברי הארלי: "אנו טלוויזית הריאליטי האולטימטיבית, שנותנת לך הצצה לחייהם של אנשים אחרים". האתר נוסד בזמן מהפכה שהפכה את עולם האינטרנט מאחד שמבוסס בעיקר על טקסט, לכזה שמבוסס על חזותיות. 

בתחילה המודל העסקי של יוטיוב לא נועד להביא רווח למשתמשים, ויוצרי הסרטונים לא הרוויחו כסף מהעלאת סרטונים לפלטפורמה. הדבר שהביא לפרסום עוד ועוד סרטונים הוא הסיפוק בכך שמשהו שהם יצרו היה יכול להגיע לכל העולם.

## נתוני הסרטון

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* jawed, הערוץ ממנו הועלה הסרטון הראשון באתר יוטיוב
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטוני יוטיוב
קטגוריה:סרטי 2005
קטגוריה:סרטים באנגלית
יוסי אלמוג

**יוסי אלמוג** (נולד ב-1944) הוא פרופסור לכימיה פורנזית ב וקצין משטרה בדימוס בדרגת תת-ניצב שכיהן כראש המחלקה לזיהוי פלילי במשטרת ישראל.

## ביוגרפיה
אלמוג נולד בתל אביב. הוא בעל תואר דוקטור לכימיה אורגנית מהאוניברסיטה העברית בהדרכתו של ארנסט דוד ברגמן בנושא "מחקר בחומרים דמויי פרסאנטין העשויים להוריד לחץ דם- מבנה כימי ופעילות ביולוגית". עבר השתלמות באימפריאל קולג' לונדון אצל דרק ברטון, זוכה פרס נובל לכימיה. לאחר מכן היה עמית מחקר ב וחקר את מנגנון הקשירה ההפיכה של חמצן להמוגלובין שבדם.

ב-1974 התגייס לשורות משטרת ישראל ושימש כסגן ראש המחקר והפיתוח במשטרה. ב-1984 מונה לראש המחלקה לזיהוי פלילי (מז"פ) באגף החקירות, ב-1987 קודם לדרגת תת-ניצב ושירת בתפקיד עד שנת 2000. בתקופת כהונתו קיבלה המחלקה הכרה בינלאומית.

מאז 1977 לימד אלמוג כימיה פורנזית ומדע פורנזי באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית. לאחר פרישתו מהמשטרה מונה לפרופסור לכימיה פורנזית במרכז קזאלי לכימיה יישומית של האוניברסיטה העברית. הוא פיתח בדיקות שדה לחוקרי זירות עבירה, פיתח שיטות מתקדמות לגילוי טביעות אצבע סמויות ועוסק במחקר בתחום גילוי וזיהוי של חומרי נפץ.

ב-2005 הוענקה לו מדליית לוקאס, אות ההצטיינות החשוב ביותר של האקדמיה האמריקאית למדעים הפורנזיים, והוא היה לישראלי הראשון הזוכה לכבוד זה. ב-2007 נבחר כחבר הלא-אמריקאי הראשון במערכת כתב העת המדעי Journal of Forensic Sciences. שימש כראש הוועדה המדעית של המטה ללוחמה בטרור.

ב-2024 פרסם ספר "כמו כפפה ליד" בהוצאת תכלת, בו סקר את התפתחות הזיהוי הפלילי בישראל וסקר פרשות פליליות שונות בתולדות המדינה שבהן היה למז"פ חלק משמעותי בפענוח הפשע.

## קישורים חיצוניים

* פרופ' יוסי אלמוג- פענוח פשעים בשיטות מדעיות מתוך סדרת הרצאות מדוע תשס"ט
* יוסי אלמוג באתר גמלאי המז"פ
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: כימיה
קטגוריה:כימאים ישראלים
קטגוריה:ראשי המחלקה לזיהוי פלילי
קטגוריה:תתי-ניצבים במשטרת ישראל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
ראלף פאהרמן

**ראלף פאהרמן** (בגרמנית: **Ralf Fährmann**; נולד ב-27 בספטמבר 1988 בקרל-מרקס-שטאדט שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת השוער.

## קריירת מועדונים
### שאלקה 04
פאהרמן נולד בקרל-מרקס-שטאדט שבגרמניה המזרחית. בצעירותו שיחק במחלקות הנוער של המועדונים המקומיים פורטונה קמניץ וקמניצר, ובשנת 2003 עבר למחלקת הנוער של שאלקה 04. ב-13 בספטמבר 2008 ערך פאהרמן את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, כששיחק 90 דקות בתיקו 3-3 נגד בורוסיה דורטמונד במסגרת המחזור הרביעי. בהמשך העונה ערך פאהרמן שתי הופעות ליגה נוספות.

### איינטרכט פרנקפורט
בסוף עונת  עבר פאהרמן לאיינטרכט פרנקפורט מהבונדסליגה וחתם על חוזה עד ל-30 ביוני 2012. ב-6 בנובמבר 2009 ערך פאהרמן את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 0–4 לבאייר לברקוזן במסגרת המחזור ה-12 בליגה. בהמשך העונה הוא ערך 2 הופעות ליגה נוספות, ובעונת  ערך 15 הופעות ליגה נוספות.

### החזרה לשאלקה 04
לקראת עונת  חזר פאהרמן לשאלקה 04 בשל מכירתו של מנואל נוייר לבאיירן מינכן. במשחק הסופר קאפ הגרמני לשנת  נבחר פאהרמן לאיש המשחק. בתום 90 דקות תוצאת המשחק הייתה 0-0, מה שהוביל לדו-קרב בעיטות עונשין. פאהרמן עצר שתי בעיטות, אחת מרגלי קווין גרוסקרויץ ואחת מרגלי איבן פרישיץ', ובתום הבעיטות זכתה שאלקה 04 בתואר בפעם הראשונה בהיסטורית המועדון.

בתחילת עונת  היווה פאהרמן שוער שני לטימו הילדברנד. בשל פציעתו של הילדברנד חזר פאהרמן להיות השוער הראשון של הקבוצה, ובשל הופעותיו המרשימות נשאר בתפקיד עד לסיום העונה. ב-4 במאי 2014 הודיעה שאלקה 04 כי פאהרמן האריך את חוזהו במועדון עד ל-30 ביוני 2019.

ב-5 ביולי 2019 הושאל פאהרמן לנוריץ' סיטי מהפרמייר ליג לעונה אחת.

במשחק הפתיחה של עונת 2020/2021, עמד פאהרמן בשערה של שאלקה 04 נגד באיירן מינכן, משחק אשר ניצחה באיירן מינכן בתוצאה 0–8.

## תארים
;שאלקה 04
* הסופר קאפ הגרמני (1): 2011

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שוערי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט פרנקפורט
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני נוריץ' סיטי
קטגוריה:כדורגלני בראן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1988
סימון אלפסי (כדורגלן)

**סימון אלפסי** (8 באוקטובר 1923 – 21 בדצמבר 2004) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בבית"ר ירושלים. אלפסי נחשב לאחד השחקנים המשמעותיים בשנותיו הראשונות של המועדון, ולאחר מכן שימש כמאמן-שחקן והוביל את בית"ר ירושלים לליגה הבכירה לראשונה בתולדותיה.

## ביוגרפיה
אלפסי נולד בירושלים, ובשנים שקדמו להקמת בית"ר ירושלים שיחק בקבוצת בית"ר ימין משה.

אלפסי נחשב לשחקן וירטואוז ולאחד החלוצים הבכירים בארץ ישראל בתקופתו. לאחר ביצועים מרשימים בבית"ר ירושלים בשנים 1942–1945 ביקשה ממנו בית"ר תל אביב, שנחשבה לקבוצה חזקה בשנות הארבעים, לחזק אותה במשחקיה הבינלאומיים. בין השאר שיחק בשורותיה בביירות בנובמבר 1944. ב-6 במאי 1945 ניצחה בית"ר תל אביב 2–4 את היידוק ספליט, ואלפסי כבש את השער השלישי. במרץ 1948 כבש שני שערים במשחק של בית"ר תל אביב מול פתח תקווה.

ב-29 בנובמבר 1947 כבש שישה שערים בניצחון 1–8 על קבוצת דגל ציון, והוא שיאן השערים למשחק אחד בקבוצת בית"ר ירושלים.

בעונת 1952/1953 עבר לשחק בהפועל חיפה, אך לאחר עונה אחת החליט לחזור כשחקן-מאמן לבית"ר ירושלים, והוביל אותה בעונת 1953/1954, לראשונה בתולדותיה, לליגה הבכירה דאז ליגה א', בעזרתו של לוניה דבורין, ששימש עוזר מאמן, ואף אימן בפועל במשחקים האחרונים של העונה, כדי שאלפסי יוכל להתרכז במשחק.

בשנת 1948 היה אלפסי לשחקן הראשון מקבוצת בית"ר ירושלים שזומן לסגל נבחרת ישראל אך לא הספיק לרשום הופעת בכורה.

מנחם בגין אמר עליו בשנת 1955: **"שער אחד של אלפסי שווה כמה נאומים שלי"**.

בשנת 1956, כשהוא בגיל 33, סיים את קריירת המשחק שלו ותלה את הנעליים. לאחר מכן המשיך לאמן את בית"ר ירושלים במשך מספר עונות ולאורך שתי קדנציות. לאחר פיטוריו באוקטובר 1961 בשל תוצאות חלשות של הקבוצה, סיים את דרכו בעולם הכדורגל. בפברואר 1963 מונה למאמן בית"ר חולון. בשנות ה-70 עבד כמדריך כדורגל במועדון נוער ירושלמי. הוא הוצא לפנסיה מוקדמת בתחילת שנות ה-80.

אלפסי נפטר בקיבוץ רמת השופט בשנת 2004, בגיל 81.

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ארץ-ישראלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני בית"ר ירושלים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004
חקל

**חקל** (בערבית: **حقل**) היא עיר במחוז תבוכ שבצפון־מערב ערב הסעודית, בצפון־מזרח מפרץ אילת. העיר שוכנת בקרבת גבולות ירדן, ישראל ומצרים, והחופים שלהן נראים מחקל. היא נמצאת כ־25 ק"מ מעקבה, כ־30 ק"מ מאילת, כ־20 ק"מ מטאבה וכ־200 ק"מ מבירת המחוז תבוכ. לפי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2022 אוכלוסיית העיר מנתה 25,652 בני אדם.

## אזורי תיירות
# דרך דורה הצפונית בה ניתן להשקיף על הערים עקבה, טאבה ואילת 
# דרך מנחניאת היא דרך על חוף הים האדום בה ניתן לראות כיצד החול פוגש את הנוף ההררי האופייני למקום 
# העיר העתיקה של חקל 
# חוף פאלם
# שכונת אלסבח'ה 
# שכונת החוף סהבאן 
# רובע התיירות אלחמיט'ה
# האי וסל 
# הספינה הטרופה ג'ורג'יס G 
# אזור אלוי 
בנוסף לכך העיר נחשבת ליעד אטרקטיבי לצלילות עקב ריבוי האלמוגים והדגה העשירה.

## אקלים
האקלים בעיר נחשב לחמים ברוב ימות השנה, בדרך כלל בערב ניתן לחוש ברוחות קרירות מן הים. בקיץ הלחות בעיר זו אפסית למרות מיקומה על חוף הים.

## חקל- אשקלון
במשנה בפתיחת מסכת גיטין נכתב "... ואשקלון כדרום". דהיינו כי אשקלון היא גבול דרומי של ארץ ישראל. על זה כתב החוקר חיים בר דרומא בספרו ' וזה גבול הארץ כי הייתה אשקלון נוספת במפרץ אילת .יכול להיות שזאת הזהות בצליל בין 'אשקלון ל' חקל'.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערב הסעודית: ערי חוף
קטגוריה:מפרץ אילת
קטגוריה:גבול ירדן – ערב הסעודית
יהושע הנגיד

רבי **יהושע הנגיד** (ה'ע' - ה'קט"ו; 1310–1355) היה נגיד בקהילה היהודית בקהיר, מצרים, דור חמישי לרמב"ם ונכדו של רבי דוד הנגיד.

## קורות חייו
נולד במצרים בכ"ב באלול ה'ע (1310) לרבי אברהם שהיה אף הוא נגיד הקהילה היהודית. כמו אבותיו שימש במשרת הנגידות במצרים, ועל אף היותו הצעיר מבין אחיו, התמנה, כבר בגיל 24, לנגיד על יהודי מצרים במקום אביו רבי אברהם. באיגרות גניזה רבות שלוקטו על ידי ההיסטוריון שלמה דב גויטיין ניתן לראות שהיה מנהיג ורועה רוחני של יהודי מצרים והיה מסייע לנצרכים, כמו עניים, חולים, נוסעים ואחרים.

לפרנסתו עסק ברפואה, אך מתעודות גניזה הקשורות בשמו ניתן ללמוד שמצבו החומרי היה ירוד יחסית לאבותיו.

מלבד עיסוקו בצרכי הציבור היה גדול בתורה והשיב תשובות בהלכה. באחת האיגרות שנמצאו הוא מכונה "ראש ישיבתה של תורה". שמעו הלך למרחקים וחכמי דורו פנו אליו בשאלות הלכתיות ובבירור דברי הרמב"ם, סב סבו.

נפטר בשנת ה'קט"ו (1355) בגיל ארבעים וחמש.

רבי יהושע היה אחרון הנגידים ממשפחת הרמב"ם שישב במצרים, שכן בנו רבי דוד יורשו בנגידות עבר מסיבה לא ידועה לחלב, ובסוף ימיו השתקע בדמשק. כן היה לרבי יהושע אח בשם עובדיה שנפטר בצעירותו.

### חיבור אלמסאיל
בשנת 1346 שלחו חכמי העיר עדן שבתימן, ובראשם רבי דוד עדני (בעל "מדרש הגדול"), לרבי אברהם למעלה ממאה קושיות וספקות בעניינים שונים בספר המצוות ובמשנה תורה לרמב"ם, ורבי יהושע השיב על שאלותיהם. רוב השאלות עוסקות בסתירות לכאורה בדברי הרמב"ם המצריכות עיון בנוסח המדויק של ספרי הרמב"ם שהיו מצויים בידי רבי יהושע הנגיד. ואכן, לא אחת מודיע רבי יהושע לשואלים כי הנוסח שבידיהם מוטעה והנוסח המדויק הוא זה שבידו.

את השאלות והתשובות הכניסו אנשי תימן לקובץ בשם "**אלמסאיל**" ("השאלות"). הקונטרס הועתק בכמה כתבי יד ותשובותיו מוזכרות פעמים רבות בכתבי חכמי תימן בדורות שלאחר מכן. אחד מחכמי תימן, רבי סעדיה עדני, העלה עמו את קובץ התשובות לצפת, ומשם נפוצו בין חכמי ארץ ישראל. אחד מהם הוא רבי יוסף קארו שהזכיר מספר תשובות שלו בכסף משנה על הרמב"ם ובספרו אבקת רוכל,  והוא מכנה אותו "הנגיד רבינו יהושע מבני בניו של רבינו". בשנת 1940 ליקט החוקר אברהם חיים פריימן את שרידי התשובות שנמצאו בכתבי יד ובספרי הראשונים, ומספרן עמד על שלושים וחמש. ב-1989 הוציא החוקר יהודה רצהבי את הקונטרס במלואו, על פי כתב יד יחיד, בצירוף הקדמה וחתימה של רבי יהושע.

## קישורים חיצוניים
* אברהם חיים פריימן, תשובות הרב יהושע הנגיד, בתוך: קובץ על יד, ג, הוצאת מקיצי נרדמים, ירושלים ת"ש, באתר HebrewBooks
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת הרמב"ם
קטגוריה:ראשוני מצרים
קטגוריה:נגידי מצרים
קטגוריה:ילידי 1310
קטגוריה:נפטרים ב-1355
קטגוריה:חסידי מצרים
קטגוריה:יהודים במאה ה-14
סנאיי קרקע

**סנאיי קרקע** (שם מדעי: Xerinae) היא תת-משפחה של סנאיים החיים ברחבי ערבות, סוואנות, יערות, יערות גשם ומדבריות ברחבי העולם וחיים במחילות בקרקע. תת-משפחה זו מונה 130 מינים, 23 סוגים ב-3 שבטים: סנאי קרקע אפריקנים (Xerini), מרמיטות (Marmotini) וסנאי קרקע ענקים (Protoxerini).

בני תת-משפחה זו משתנים בגודלם מגודל של מרמיטה עד לגודל של סוסליקים קטנים, כשהגדולה שבהם, מרמיטה אלפינית, יכולה לשקול עד 8 ק"ג. הם חיים בערבות העשב, מדבריות, סוואנות, יערות ויערות גשם ברחבי העולם ומחפשים זרעים ועשבים וכן גם עלים, פירות וחרקים. כמו הנובחניות, חלקם חופרים מנהרות נרחבות לאורך קילומטרים ועד עומק של 3 מ' מתחת לאדמה, ובהן הם מתרבים ואילו אחרים כמו סנאי סבך ירוק שוכנים על עצים.

לסנאים אלה ישנה גם השפעה אקולוגית רבה: טורפים רבים (בעיקר שועלים, חמוסים ועופות דורסים) ניזונים מהם, ומכרסמים וזוחלים רבים שוכנים במאורות שכרו. גם הצמחים מושפעים מהם, הן לטובה, בשל החפירה והעלאת החומרים מתחת האדמה, והן לרעה, עקב אכילת הצמחים וזרעיהם. הם גם מזיקים לאדם אשר צד אותם לעיתים.

## מיון
*תת-משפחה **סנאיי קרקע** (Xerinae)
**שבט סנאי קרקע אפריקנים (Xerini)
***סוג ומין יחיד סנאי קרקע ברברי (*Atlantoxerus getulus*)
***סוג סנאי קרקע (*Xerus*)
**שבט סנאי קרקע ענקים (Protoxerini)
***סוג ומין יחיד סנאי דקל מערבי (*Epixerus ebii*)
***סוג סנאי אפריקני מפוספס (*Funisciurus*)
***סוג סנאי שמש (*Heliosciurus*)
***סוג ומין יחיד סנאי קרקע זעיר (*Myosciurus pumilio*)
***סוג סנאי הסבך (*Paraxerus*)
***סוג סנאי אפריקני ענק (*Protoxerus*)
**שבט מרמיטות (Marmotini)
***סוג סנאי האנטילופה (*Ammospermophilus*)
***סוג סנאי קרקע זהוב (*Callospermophilus*)
***סוג נובחנית (*Cynomys*)
***סוג ומין יחיד טמיאס סיבירי (*Eutamias sibiricus*)
***סוג סנאי מנומר (*Ictidomys*)
***סוג מרמיטה (*Marmota*)
***סוג סנאי קרקע טרופי (*Notocitellus*)
***סוג סנאי קליפורני (*Otospermophilus*) - בו סנאי קרקע קליפורני
***סוג ומין יחיד סנאי פרנקלין (*Poliocitellus franklinii*)
***סוג סנאי סלע (*Sciurotamias*)
***סוג טמיאס (*Tamias*)
***סוג סנאי ערבה (*Urocitellus*) - בו סנאי קרקע בלדינג
***סוג סוסליק (*Spermophilus*)
***סוג סוסליק מדברי (*Xerospermophilus*)

## גלריה

קובץ:Europäischer Ziesel in Hockstellung.jpg|סוסליק אירופי
קובץ:Cynomys ludovicianus (6159711551).jpg|נובחנית כלבית 
קובץ:Marmota monax UL 04.jpg|מרמיטה צפון אמריקאית
קובץ:Co-szies-09-08.jpg|Spermophilus richardsonii
קובץ:White Tailed Squirrel.jpg|*Ammospermophilus leucurus*
קובץ:2012-05-04 Fuerteventura Atlantoxerus Getulus 02.jpg|סנאי קרקע ברברי
קובץ:Heliosciurus 2.jpg|*Heliosciurus gambianus*
קובץ:Cape ground squirrel (Xerus inauris) male 1.jpg|סנאי כף קרקעי


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1910
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי פיירפילד אוסבורן
*
Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht, רי"ב 105

**Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht** (בעברית: אדון, אל תבוא במשפט), רי"ב 105, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון התשיעי שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-25 ביולי 1723.

## רקע
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.

בפברואר 1723 נבחן באך עם עוד כמה מועמדים לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא התקבל לתפקיד והחל את עבודתו בחודש מאי באותה שנה. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות.

קנטטה זו הייתה השמינית שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186 ורי"ב 136.

ב-1876 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 23 של פרסומיה.

## מילים ומוזיקה
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים ומהבשורה על-פי לוקאס שעוסקים במשל המשרת הרמאי. הלברית מתבססת על פסוקי הקריאה וזהות המחבר אינה ידועה. החלק הראשון הוא פסוק מספר תהלים וקשור גם הוא למשל מהבשורה ולהמשך הטקסט שעוסק בעוונות האדם העומד למשפט לפני האדון - אלוהים. החלק האחרון לקוח ממזמור של כריסטיאן וייס (Christian Weiss), איש כמורה בכנסיית תומאס הקדוש בלייפציג.

הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, אלט, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, קרן טבעית, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
# מקהלה: *Herr, gehe nicht ins Gericht mit deinem Knecht* (אדון, אל תבוא במשפט את עבדך)
# רצ'יטטיב לאלט: *Mein Gott, verwirf mich nicht* (אלהי, אל נא תדחני)
# אריה לסופרן: *Wie zittern und wanken* (מה תרעדנה, תתנודדנה)
# רצ'יטטיב לבס: *Wohl aber dem, der seinen Bürgen weiß* (אך אשרי האיש, אשר ידע מי ערב לו)
# אריה לטנור: *Kann ich nur Jesum mir zum Freunde machen* (אם אני יכול להפוך את ישו לידידי)
# כורל: *Nun, ich weiß, du wirst mir stillen* (עתה ידעתי, כי תרגיעני)

## הקלטות
היצירה הוקלטה במלואה 24 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1979), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1999) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

## קישורים חיצוניים

* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
ערן ליס

**ערן ליס** (נולד ב-2 ביולי 1975) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת רב-אמן, עורך דין וכתב בגלובס בתחום השחמט.

היה אלוף העולם לנוער עד גיל 14 וזכה באליפות ישראל בשחמט לשנת 1998. רב-אמן משנת 1995.

עם מאמניו בעבר נמנה רב-אמן ולרי ביים.

ליס נשוי לעינת ואב לשלוש בנות. מתגורר ברחובות.

## הישגים בולטים בקריירה השחמטאית
* 1988 - זכה במדליית זהב באליפות העולם עד גיל 14, שנערכה בטימישוארה, רומניה
* 1989 - זכה במקום ראשון באליפות ישראל בשחמט לנוער עד גיל 20, בגיל 14 בלבד
* 1990 - זכה במדליית ארד באליפות העולם לקדטים (עד גיל 16), בהקדימו את וסלין טופאלוב
* 1993 - זכה, פעם שנייה, במקום ראשון באליפות ישראל בשחמט לנוער עד גיל 20
* 1995 - זכה במדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 20, שהתקיימה בחולון
* 1998 - זכה במקום ראשון באליפות ישראל בשחמט, שהתקיימה ברמת אביב.

## קריירה בתחום המשפטים

ליס בוגר אוניברסיטת תל אביב במשפטים (בשנת 2000) ובעל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן (בשנת 2003). 
מייסד-שותף של משרד עורכי הדין עדין-ליס ומתמחה בקניין רוחני, דיני מחשבים וטכנולוגיות מידע ודיני הגנת הפרטיות ועוסק בליטיגציה. מוערך על ידי חברות דירוג בינלאומיות וישראליות כעורך דין בולט בתחום הקניין הרוחני. 

כתב יחד עם שותפו למשרד, עו"ד דן עדין, ספר בשם "דיני קניין רוחני ופרקטיקה", שיצא לאור בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד. ליס מרצה, בין היתר, בפני איגוד לשכות המסחר והתאחדות התעשיינים בישראל.

ליס חבר בלשכת עורכי הדין, ב-AIPPI, ב-Enforcement Committee וב-INTA.

## קישורים חיצוניים

* אתר משרד עורכי הדין עדין-ליס

קטגוריה:אלופי ישראל בשחמט
קטגוריה:רבי-אמנים ישראלים
קטגוריה:אלופי עולם לנערים בשחמט
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:אלופי ישראל לנוער בשחמט
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:כתבי שחמט ישראלים
קטגוריה:סגל גלובס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
ג'קספטיקאיי

**שון ויליאם מקלאקלין** (באנגלית: **Seán William McLoughlin**; נולד ב-7 בפברואר 1990) המוכר בכינויו **ג'קספטיקאיי** (באנגלית: **JackSepticEye**), או רק ג'ק, הוא גיימר ופרשן משחקי וידאו אירי ב**[[YouTube|יוטיוב]]**, ידוע בעיקר על ידי סדרת סרטוני ה"בואו נשחק" (כאשר הוא מרבה לצעוק) ובגלל הולוגים שלו.

מקלאקלין התחיל את קריירת היוטיוב שלו בשנת 2012. הוא מציג את ערוצו עם השותף הבדיוני שלו, סאם- עין "מזוהמת" ירוקה עם זנב. נכון ל-8 במרץ 2023, לערוץ יש יותר מ-29 מיליון משתמשים רשומים, סך הכל 5,057 סרטונים שפורסמו, יותר מ-15.9 מיליארד צפיות כוללות, כאשר הסרטון הנצפה ביותר קיבל 102.64 מיליון צפיות והוא מדורג במקום ה-1 ברשימת הערוצים עם הכי הרבה רשומים באירלנד. שון היה מנחה משנה באירוע ה-South by Southwest במרץ 2016.

## חייו האישיים
מקלאקלין נולד בעיירה את'לון שבאירלנד.
הוא היה מתופף לשעבר של להקת רוק כבד אינדית בשם "מורם אל הקרקע - Raised to the Ground" שהיו פעילים בזמן שהיה בקולג'.
אחד האחים הגדולים שלו, **מלקולם מקלאקלין** הוא סופר.
בשנות ה-2000 המאוחרות, הוא סיים את לימודיו בתיכון עם תואר מוזיקה וטכנולוגיה בנוסף תואר של מלונאות.
סביב תחילת שנת 2010, מקלאקלין נשר מהמכללה לאחר שנתיים, אבל לאחר פגישה עם אדם באתר Interpals, הוא החליט ללכת ללמוד אנגלית.
הוא סיים את הקולג' סביב 2014, אותה שנה בה הערוץ שלו הגיע למיליון משתמשים רשומים.

מקלאקלין היה בעבר במערכת יחסים עם Wiishu, יוטיוברית ואמנית. כיום הוא יוצא עם אוולין סמולדרס (Evelien Smolders), יוטיוברית ושדרנית טוויץ' הולנדית. הם מתגוררים ביחד בעיר בשם ברייטון, ליד לונדון שבאנגליה.

## קריירת היוטיוב
מקלאקלין הצטרף לראשונה ליוטיוב ב-24 בפברואר 2007, בשם Jacksepticeye.
הוא החל ליצור סרטוני "בואו נשחק" של Far Cry 3 ו-Dark Souls. הסרטונים הישנים ביותר שלו נחשבים ל"רגועים" באופן משמעותי מהסרטונים החדשים שלו, וזאת הסיבה שהוא מחשיב את עצמו ל"פרשן משחקי הווידאו האנרגטי ביותר ביוטיוב". הפריצה שלו קרתה ב-2013 כשפיודיפאי הזכיר אותו בסרטון. הודות לכך, מספר המנויים ל-Jacksepticeye זינק מ-2500 ל-15000 בתוך 4 ימים.
הוא קיבל את הכינוי "ג'ק" בעיקר מאמו, ולאחר מכן מחבר, שהיה קורא לו כך כשהיה צעיר. אותו חבר החל לקרוא לו "ג'ק עין מזוהמת", לאחר שנחתך בעין בטעות ממשקפיים של חבר בתאונה שקרתה כאשר הם שיחקו כדורגל. לדבריו, הפצע דימם במשך די הרבה זמן והזדהם אחרי כמה שבועות, ומכאן השם "ג'ק עין מזוהמת".
למקלאקלין יש סדרות משחקים שונות, כשבדרך כלל כל פרק מרווח בכ-3–5 ימים אחד מהשני. לאחרונה החל לארח בסרטוניו חברים מיוטיוב כמו **[[מארקיפלייר]] ו[[פיודיפאי]]**. בשנת 2015 הקליט קולות דיבוב לדמותו שלו בשביל משחק המחשב והפלאפון- "**PewDiePie: The Legend of the BroFist**" של כוכב היוטיוב פיודיפאי יחד עם יוטיוברים אחרים כמו **מארקיפלייר** וסינמונטוסטקן. למקלאקלין יש שתי סדרות תמידיות. אחת מתוך שתי הסדרות היא "קורא את תגובותיכם" שבו הוא קורא את תגובות המשתמשים מרשתות חברתיות שונות ועונה להם. הסדרה השנייה היא ולוגים, שבהם הוא בדרך כלל מדבר על חייו האישיים, או על אקטואליה הקשורה לערוץ. רוב הסרטונים כוללים שפה בוטה.
הערוץ החל לגדול לראשונה בספטמבר 2013, ועד היום גדל בצורה מהירה למדי.

בשנת 2022 דורג במקום ה־15 ברשימת יוצרי התוכן המרוויחים ביותר של פורבס, עם רווחים של כ־16.8 מיליון דולר בשנת 2021.

בנובמבר 2024 הודיע שהוא אובחן על הרצף האוטיסטי.

## קישורים חיצוניים

* 

* ג'קספטיקאיי בטמבלר

## הערות שוליים

קטגוריה:יוטיוברים אירים
קטגוריה:בלוגרים אירים
קטגוריה:אוטיסטים בריטים
קטגוריה:אירים שנולדו ב-1990
מגדל המים של בני ברק

**[[מגדל מים|מגדל המים]] של [[בני ברק]]** נמצא על נקודה גבוהה בעיר ברחוב חזון איש קרוב לגבולה של העיר עם רמת גן, סמוך לשם נמצא בית הקברות שומרי שבת של בני ברק. 

מגדל המים נמצא במרכז גן שעשועים שקרוי על שמו ומתנשא מעל בתי האזור, המגדל בנוי בטון חשוף בסגנון ברוטליזם מודרני ובעל קווים ישרים ואחידים, המגדל מהווה אחד מסמלי של העיר ואף הוא הופיע על סמליל מיתוג של העיר לקראת 90 שנה לבני ברק. את המגדל תכנן האדריכל ישראל קשטן שכיום משמש בתור מהנדס העיר. המגדל נמצא בשימוש של מי-ברק, תאגיד המים של בני ברק.

קטגוריה:בני ברק: מבנים
בני ברק
לאנדנאומאבוק

[ממוזער|עמוד מ[כתב יד (מקור)|כתב היד של לאנדנאומאבוק]]  
**לאנדנאומאבוק** (באיסלנדית: **Landnámabók**, מילולית: "ספר היישובים") היא עבודה היסטורית איסלנדית בכתב יד, שמתארת את ההתיישבות הנורדית באיסלנד החל מהמאה ה-9 ואת תולדות משפחות המתיישבים עד המאה ה-12. 

ישנם חוקרים, המייחסים את כתיבתה לכרוניקאי האיסלנדי ארי ת'ורגילסון (1148-1067). חוקרים אחרים סבורים, שמדובר באוסף של מסמכים, שקובצו בזמני ההתכנסויות של ראשי המשפחות האיסלנדיות בת'ינגות (þing) — אסיפות עם. לאנדנאומאבוק היא המקור החשוב ביותר הן להיסטוריה הקדומה של איסלנד והן לגנאלוגיה של העם האיסלנדי.

לאנדנאומאבוק כוללת חמישה חלקים ומעל 100 פרקים. בחלק הראשון מסופר על גילויה של איסלנד על ידי הנורדים. שאר חלקי העבודה מונים את המתיישבים באי לפי הסדר הגאוגרפי של נחלותיהם, כאשר התיאור מתחיל במערב ומסתיים בדרום.

בלאנדנאומאבוק נמנים שמותיהם של 435 גברים, רובם ממוצא נורווגי, שהיו הראשונים להתיישב באי בשנים 930-874. בנוסף, מסופר היכן כל אחד מהם התיישב, מצוינים גבולות נחלתו (היישובים), מי היו אבותיו, וצאצאיו עד המאה ה-12. מרבית המתיישבים מגל ההגירה הראשון, הקימו נחלות בדרום-מערב ובצפון האי.

בסך הכל, העבודה מתארת מעל 3,000 בני אדם ו-1,400 יישובים. היא כוללת אירועים חשובים בחיי המתיישבים — כציבור וכמשפחות — במאות ה-11-9. לפעמים, לתיאורים הגנאלוגיים וההיסטוריים, נלווים אנקדוטות.

## הגרסאות ששרדו

לאנדנאומאבוק שרדה עד ימינו בחמישה כתבי יד:

*סטורלובוק (Sturlubók), שנערכה על ידי  סטורלה ת'ורדארסון בין השנים 1280-1275. הגרסה היחידה, שהשתמרה במלואה
*האוקסבוק (Hauksbók), שנערכה על ידי האוק ארלנדסון בין השנים 1308-1306. מבוססת על *סטורלובוק* ועל גרסה נוספת, אבודה, של סטירמיר קאוראסון
*מלאבוק (Melabók), שנערכה בשנת 1313. השתמרה בצורה המקוטעת ביותר בין הגרסאות — על גבי שתי פיסות קלף, אך נחשבת לגרסה הנאמנה ביותר למקור
*ת'ורדארבוק (Þórðarbók), שנערכה במאה ה-17 על ידי ת'ורדור יונסון
*סקארדסאורבוק (Skarðsárbók), שנערכה בשנת 1636 על ידי ביורן יונסון

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ספרות איסלנדית
קטגוריה:איסלנד: היסטוריה
אאורל ברגלזאן

ממוזער|150px|אאורל ברגלזאן
**אָאוּרֵל בַּרְגְלָזָאן** (ברומנית: **Aurel Bărglăzan**; 27 במרץ 1905 - 17 באוקטובר 1960) היה מהנדס רומני, פרופסור אוניברסיטאי וחבר מתכתב של האקדמיה הרומנית, מייסד האסכולה הרומנית למכונות הידראוליות והוגה תוכנית של תעלת דנובה-הים השחור.

ברגלזאן נולד בפורומבקו עילית בקרבת סיביו ברומניה, לכומר ניקולאה ברגלזאן ולרעייתו, מרתה. הוא למד בבלאז', בבראשוב ובסיביו ולאחר מכן התחיל ללמוד ב-1923 בבית הספר הפוליטכני של טימישוארה.

ב-1928 ערכו ברגלזאן ואוקטביאן סמיג'לסקי (Octavian Smigelschi), שניהם סטודנטים בפוליטכנית של טימישוארה, מחקר במסגרת עבודת הגמר שלהם, תחת השם "Studiul unui canal navigabil Cerna-Voda – Constanța" (מחקר על תעלת שיט מצ'רנוודה לקונסטנצה) וקבעו למעשה את הנתיב הנוכחי של התעלה.

ברגלזאן נקלט בסגל ההוראה של בית הספר הפוליטכני כאסיסטנט בקתדרה האלקטרוטכנית ואסיסטנט בקתדרה למכונות הידראוליות. מ-1936 היה למרצה, ב-1940 קיבל תואר דוקטור וב-1941 פרופסורה. ב-1947 התמנה לראש הקתדרה למכונות הידראוליות, תפקיד שהחזיק בו עד מותו. הוא היה גם דקאן הפקולטות לאלקטרומכניקה ודקאן הפקולטה למכניקה. ב-22 ביולי 1955 נבחר לחבר מתכתב באקדמיה הרומנית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מהנדסים רומנים
קטגוריה:חברי האקדמיה הרומנית
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:נפטרים ב-1960