אסכולת האנאל

**אסכולת ה"אנאל"** (בצרפתית: **L'École des Annales**, "אסכולת ספרי השנים") היא אסכולה היסטוריוגרפית שראשיתה בשנת 1929 באוניברסיטת שטרסבורג בצרפת, שטוענת כי אין לבחון אירוע ספציפי בפני עצמו, אלא במסגרת רחבה יותר, הכוללת את הבנת התהליכים ארוכי הטווח אשר הובילו לאירוע. בפועל. האסכולה התפתחה מתוך כתב העת *Annales d'histoire économique et sociale* שמאוחר יותר שינה את שמו ל: *Annales. Economies, sociétés, civilisations* והחל מ-1994 נקרא *Annales. Histoire, Sciences Sociales*. האסכולה וכתב העת נוסדו בידי שני היסטוריונים צרפתים: מרק בלוך ולוסיאן פבר. מקור שמה ב-"ספרי השנים" (לטינית: Annales, "אנאלים") הקדומים.

## התפתחותה של האסכולה
### דור ראשון - המייסדים
בלוך ופבְר הסתייגו מהתמקדות ההיסטוריוגרפיה בתקופתם בהיסטוריה פוליטית, צבאית ודיפלומטית, של אירועים ושל "אנשים גדולים".  הם הציעו להתמקד בהיסטוריה כלכלית וחברתית, בתהליכים ארוכי טווח, בהיסטוריה של המנטליות ובהיסטוריה של קיבוצי בני אדם, בראיית החברה, ולא פרטים בה. בהתאם, הם קראו לשלב את הדיסציפלינה ההיסטורית במדעי החברה וליישם בה שימוש בכלים מדעיים, כגון סטטיסטיקה. כך, לדוגמה, ספרו של בלוך "המגע המרפא של המלכים" (1929) התמקד באמונה שהתקיימה במשך מאות שנים, לפיה מלכים שנוגעים בנתיניהם יכולים לרפא שחפת בלוטות הלימפה. מדובר בחיבור חלוצי, שכן הוא כלל לא התייחס לשאלה אם האמונה הייתה נכונה, אלא, שאל על המניעים לאמונה זו, תוך השוואת התפתחותה בין אנגליה לצרפת. בלוך נרצח בידי הגסטפו לקראת סיומה של מלחמת העולם השנייה בשל השתייכותו לרזיסטאנס ופבר ששרד אחריו עמד בראש האסכולה בשנות ה-40 וה-50.

### דור שני - היסטוריה טוטאלית
הדור השני של אסכולת ה"אנאל", בהנהגתו האקדמית של פרנאן ברודל, פנה בתום מלחמת העולם השנייה להיסטוריה תרבותית ולהיסטוריה של התרבות החומרית וחתר לכתיבתה של "היסטוריה טוטאלית". עם בני דורו נמנה גם ההיסטוריון רב ההשפעה של לימודי ימי הביניים - ז'ורז' דובי . ברודל הדגיש את חשיבות "המשך הארוך" להבנת תהליכים היסטוריים. תפיסתו נוסחה במאמרו משנת 1956, "היסטוריה ומדעי החברה: המשך הארוך". מבחינו, השפעות הגאוגרפיה, האקלים, הדמוגרפיה והטכנולוגיה הולכות מעבר להשפעת אירוע קונקרטי זה או אחר. כלומר, ההמשכיות של מבני עומק היא חלק מרכזי מההיסטוריה. תפיסה זו קיבלה ביטוי בחיבורו המרכזי, "הים התיכון והעולם הים תיכוני בתקופת פליפה השני". שם, דמותו של פיליפה השני לוקחת תפקיד משני בלבד, לעומת הגאוגרפיה של הים התיכון - שיוצרת כללים חברתיים וכלכליים ממושכים.

### דור שלישי - היסטוריה תרבותית
הדור השלישי של אסכולת ה"אנאל", שהחל לפעול בשלהי שנות ה-70 של המאה ה-20, כלל את ז'אק לה גוף, עמנואל לה רואה לדורי, נתן ושטל  ואת פייר נורה. במרוצת הזמן איבדה האסכולה מייחודה משהתקבלו רבים מרעיונותיה על דעתם של היסטוריונים רבים בעולם. עם זאת, החלה גם ביקורת על הדטרמיניזם של אנשי האנאל, תוך התעלמותם מהסוכנות האינדיבידואלית. בעקבות ביקורת זו החלה להתפתח המתודה המיקרו-היסטורית - שמבצעת ביקורת מדוקדקת של פרשות קונקרטיות ו"קטנות", ומהן מסיקה מסקנות על מבני העומק - ולא להפך. כמו כן, החלה ביקורת פוסט סטרוקטורליסטית על נטייתה הסטרוקטורליסטית של האנאל, בטענה שמבנים חברתיים כגון מגדר או משפחה אינם כה יציבים ואוניברסליים. ביקורת פוסט מודרנית גם העמידה בסימן שאלה את עצם האפשרות לדון בהיסטוריה כמדע חופשי מהטיות ומגמתיות.

## לקריאה נוספת
* עוזי אלידע, "פרנאן ברודל והחזון הטוטלי-גלובלי", זמנים, אביב  1986 21, עמ' 71-81. 
* עוזי אלידע, "אסכולת האנאל ותרבות הספר", ספרות והיסטוריה, ר. כהן, י. מאלי (עורכים), ירושלים, החברה ההיסטורית-זלמן שזר, 1999, עמ' 299-323.
*עוזי אלידע, ״טבח החתולים הגדול וההיסטוריה התרבותית-פרשנית״, בתוך רוברט דרנטון, טבח החתולים הגדול ואפיזודות אחרות בתולדות התרבות הצרפתית, ירושלים, כרמל, 2016, עמ' 276-308
* שלמה זנד, **ההיסטוריון, הזמן והדמיון: מאסכולת "האנאל" ועד הרוצח הפוסט-ציוני**. תל אביב: עם עובד, תשס"ה 2004.
* שלמה זנד, "במה הועילה ובמה הזיקה אסכולת ה"אנאל" להיסטוריה". **[[זמנים (כתב עת)|זמנים]]** 82, קיץ 2003, עמ' 42-30. 
* מרק בלוך, **אפולוגיה על ההיסטוריה או מקצועו של ההיסטוריון**. ירושלים: מוסד ביאליק, תשס"ב 2002.
* Iggers, G.G. *Historiography in the Twentieth Century: From Scientific Objectivity to the, Postmodern Challenge* (1997), ch.5: **France: The Annales**

## קישורים חיצוניים
  
* 
* 
* 
* Fernand Braudel and the Annales School - מאמר מאת David Moon
* גדי אלגזי, "מכרנו את נשמותינו תמורת שלווה: לרגל צאת התרגום העברי של '''מלאכת ההיסטוריון''' מאת מרק בלוך", **[[הארץ]]** מוסף תרבות וספרות, 20 בספטמבר 2002

קטגוריה:היסטוריה
קטגוריה:היסטוריוגרפיה