גן יער

ממוזער|גן יער, עמק הצבאים, ירושלים
**גן יער** הוא זרם בחינוך לגיל הרך, כלומר לילדים בגילאים 2–6, בו נמצאים הילדים ברוב שעות פעילות הגן בחיק הטבע. בכל מזג אוויר ועונה הילדים מוזמנים לשחק, לחקור וללמוד בסביבת יער וטבע. תפקיד המבוגרים בזרם חינוכי זה, הוא להשגיח ולהבטיח סביבה בטיחותית לחוויה מיטבית של הנאה וחקר, סביבה של משחק ודמיון ומגוון אפשרויות ליצירה ופעילות.
## פעילות
אפשר לתאר גן-יער כ-"גן ללא קירות ותקרה" שכן רוב הפעילות היומיומית נעשית תחת כיפת-השמים ולא במבנה. הדגש הוא על היכרות ומשחק בסביבה הטבעית ובדברים המתאפשרים בה. חול, עלים, אדמה, בעלי חיים, פירות, פרחים, ענפים וכדומה הם כלי-העבודה הראשוניים של הילדים והצוות, ושימוש במשחקים מסחריים מוכרים נעשה בהמעטה או כלל לא. משחק ויצירה המושתתים על כוחות של דמיון ועשיה, הקשבה, פעילות מוטורית גסה ועדינה – הם מאפיין מובהק של גני ילדים ביער.

למרות ההבדלים הבולטים שבין חינוך בגן-יער וחינוך במבנה, גנים אלו באים לענות על אותם צרכים תרבותיים, היסטוריים והתפתחותיים המוכרים למערכת החינוך הממלכתית ונועדו למלא את אותה מטרה בסיסית: לטפל, לסקרן ולחנך ילדים צעירים.

מתוך שתנאי השטח הטבעיים באזורי הארץ הם שונים ומגוונים, כך גם גני-יער יכולים להיות שונים זה מזה: סביבת טבע עירוני אינה כסביבת טבע בעמק-הירדן, בגליל, בנגב או במישור החוף והדבר יבוא לידי ביטוי בסדר היום של הגן, בחומרים הזמינים לפעילות, בהקמת מחסות ומבנים ארעיים בשטח ועוד. בנוסף לגורמי השטח המשתנים, ישנה חשיבות פילוסופית ומקום לתודעה עצמאית של כל גן וגן ולביטויים אישיים של הצוות המוביל.

למרות השוני, יהיו מספר פעילויות אופייניות בגן-יער:

## מיקום וארגון
גן-יער כשמו כן הוא – ממוקם לרוב בסביבת יער. אך למעשה, הגישה החינוכית מדברת על שהייה בטבע, מכל סוג, שהייה בחוץ באוויר הפתוח ובסביבה טבעית ולפי מקום ההתיישבות.

מרבית גני-היער פועלים בסמיכות למבנה קרוב, ארעי (דוגמת אוהל או יורט) או קבוע וזאת כדי לתת מענה מכיל ועוטף לצורכי הילדים כמו-גם יצירת מקום מוגן לימים בהם מזג-האוויר קיצוני, או נקודת מפגש מוסכמת ומוכרת אליה יגיעו הילדים בבוקר וממנה יאספו על ידי ההורים בסיום שעות פעילות הגן.
ממוזער|גן יער, ירושלים
לבוש מתאים לפי תנאי-מזג האוויר גם הוא תנאי להתנהלות נכונה בגן זה. בגדים טרמיים ושכבות חמות ואטומות למים בסביבה קרה ובגדים קלים ורכים לסביבה חמה ותמיד בהתאם לאקלים המקום.

## היסטוריה
בעבר, הגישה לטבע הייתה קלה ופשוטה לרוב. במהלך המאה האחרונה, עם התגברות תהליך העיור ההולך וגובר חלה התרחקות מהטבע, הן מבחינה פיזית והן רעיונית. החסר הקיצוני ההולך וגדל של הטבע סומן אפילו כדי הפרעת חוסר הטבע (Nature Deficit Disorder) אך הרבה קודם לכן, הובן הצורך הטבעי והבריא והמשיכה של האדם אל הסביבה החיצונית וגן-הטבע הראשון נוסד בדנמרק.

אלה פלוטאו הקימה בדנמרק בראשית שנות החמישים של המאה ה-20 את גן-היער הראשון. הרעיון התגבש בהדרגה כתוצאה מכך שבילתה לעיתים קרובות עם ילדיה וילדי שכנותיה ביער סמוך לביתה, סוג של מעון-יום שעורר עניין רב בקרב הורי השכונה. ההורים הקימו קבוצה ויצרו יוזמה להקמת גן החורש הראשון.

בשוודיה בשנת 1957, איש צבא לשעבר, גוסטה פרום (Goesta Frohm) יצר את הרעיון Skogsmulle : "סקוג" פירושו "עץ" בשוודית, "מול" בשוודית הוא אחת מארבע דמויות בדיוניות שיצר פרום כדי ללמד ילדים על הטבע. בתי ספר ליערות על פי המודל של פרום, המכונה "I Ur och Skur" (בתי ספר לגשם או לרוח) העבירו את הרעיון מהתארגנויות מזדמנות וספונטניות לגני ילדים רשמיים, שהוקמו על ידי סיוו לינדה בשנת 1985.

בגרמניה קיימים גני-יער מאז שנת 1968 אך רשמית מוכרים גני-יער כזרם חינוכי רק משנת 1993, ההכרה הביאה לסבסוד עלויות הגן והפחתת תשלומי ההורים לילדים הלומדים במוסדות אלו. גני הילדים ביער הפכו פופולריים יותר ויותר ונכון לשנת 2005 היו בגרמניה כ-450 גני ילדים ביערות, חלקם מציעים שילוב של חינוך יער ומעונות יום מסורתיים, כשהם מבלים את הבוקר ביער ואחר הצהריים במבנה. בסוף 2017 מספר גני הילדים ביער בגרמניה עלה על 1500.

## גני-יער בישראל
בשנת 2017 הקימו רון מלצר ותמר רייס במצפה רמון את גן היער הראשון בישראל המוכר על ידי משרד החינוך ואיננו מסגרת פרטית, "גן קשת".

הקמתו של הגן הראשון במצפה-רמון כחלק מהמערכת הציבורית היוותה שער לגנים נוספים לקום ולהתהוות במקומות נוספים בארץ וכיום פועל גן יער מוכר גם בירושלים וגנים רבים פרטיים פועלים ברחבי הארץ כולה.

חינוך היער בישראל הוא גישה מתפתחת בתוך זירת החינוך החוץ-כיתתית, והידע המחקרי על אודותיה בראשיתו. במחקרשבחן את עקרונות חינוך היער בישראל, את התפיסה החינוכית של מחנכי היער והאתגרים הניצבים בפניהם נמצא כי עקרונות חינוך היער מותאמים למסגרות החינוכיות הספציפיות ולא קיים להם גורם מתכלל אחד במערכת החינוך. עוד עולה, כי השהייה המתמשכת ביער באופן קבוע היא הגורם המשמעותי ביותר המשפיע על הפדגוגיה, ומהווה מקור להשראה עבור הילדים ואנשי הצוות. ההיכרות המעמיקה עם המרחב, המתרחשת במהלך שהותם של הילדים במסגרת החינוכית ביער, יצרה שותפות והבנה עמוקה של התהליכים המתרחשים בטבע. נמצא שחינוך היער קשור באופן הדוק לקהילה המקומית, אם באמצעות הקמת חלק מהמסגרות החינוכיות, ואם כגורם משיכה לבניית קהילה. בחלק מהמסגרות בלטה ייחודיות קהילתית, כמו בקבוצות חינוכיות דתיות או קיבוציות, שהתבטאה בשילוב של 'טקסים' בחינוך היער, תופעה שאינה מוכרת בספרות המחקרית מן העולם. בדומה לפערים הקיימים בקביעת מדיניות רשמית של למידה חוץ-כיתתית במסמכי משרד החינוך, ניכר כי חינוך יער בישראל דורש התייחסות מערכתית במסמכי מדיניות ובתוכניות משרד החינוך כדי לקבל מענה לצרכים מהשטח.

## ראו גם

* שומרי הגן
* אקולוגיה עמוקה

## קישורים חיצוניים

* גן יער
* הגיע זמן חינוך. ד"ר נירית אסף
* הרשת הירוקה- לימוד חוץ
* שינרין-יוקו, מקלחת טבע - אתר מהות החיים
* children and natur - כתב עת העוסק בחינוך-מבוסס-טבע
* מאמר - בריאות בטבע - מתוך כתב העת ''International Journal of Environmental Research and Public Health''
*אתר - natural start - 

## הערות שוליים

קטגוריה:חינוך לגיל הרך
קטגוריה:גני ילדים