open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ה'תרס"ט

## אירועים
*כ' בניסן (11 באפריל 1909) – נערכת הגרלת המגרשים של אחוזת בית על ידי עקיבא אריה ויס ובכך נוסדת העיר העברית תל אביב
*כ"א בניסן – הוקם ארגון השומר

## נולדו
* ה' בתשרי – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי, (נפטר ב-ה'תשל"א)
* י"ד בתשרי – ורנר פון האפטן קצין בוורמאכט אשר השתתף בקשר העשרים ביולי אשר נועד להפיל את משטרם של אדולף היטלר (נפטר ב-ה'תש"ד)
* י' בחשוון – הרב אברהם משה פינגרהוט, רבה של אלג'יר והרב הצבאי של הצי הצרפתי (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
* ז' בטבת – שמעון ויזנטל ציד הנאצים
* י"ג בטבת – משה סנה, ראש המטה הארצי של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נפטר ב-ה'תשל"ב)
* כ"ב בטבת – הרב משה שטינברג – רבה הראשון של קריית ים.
* כ"ט בטבת – או תאנט, דיפלומט בורמזי ומזכ"ל האו"ם השלישי (נפטר ב-ה'תשל"ה)
* ט' בשבט – יוסף בורג, רב, פילוסוף, שר, חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל (נפטר ב-ה'תש"ס)
* ט"ז בשבט – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם
* כ"ב בשבט – הרב שלום משאש, הרב הראשי לירושלים (נפטר ה'תשס"ג)
* כ"ז בשבט – הרב ד"ר שלמה טל, מהדיר סידור רינת ישראל
* כ"ט באדר – נתן רוזן, פיזיקאי ישראלי, גילה יחד עם אלברט איינשטיין את גשר איינשטיין-רוזן (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
* כ"ה באייר – יחיאל די-נור (ק. צטניק), סופר ישראלי שהרבה לכתוב על השואה (נפטר ב-ה'תשס"א)
* י' בסיוון – בני גודמן, נגן קלרינט, חלוץ ג'אז (נפטר ב-ה'תשמ"ו)
* י"ב בסיוון – יחזקאל קוטשר, בלשן ישראלי (נפטר ב-תשל"א)
* י"ז בסיוון – ישעיה ברלין, פילוסוף פוליטי (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
* כ"א באב – עמנואל עמירן, מלחין ישראלי, (נפטר ב-ה'תשנ"ד)

## נפטרו
* כ"א בסיון – הרב אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נולד ה'תר"ז)
* כ"ט באב – הרב שמואל סלנט, רבה של ירושלים במשך שבעים שנה (נולד ה'תקע"ו)
* י"ג באלול – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם. נודע בשם ספרו בן איש חי. (נולד בכ"ז באב ה'תקצ"ה)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"ח

## אירועים
* כ"ב בתשרי (שמחת תורה) - נוסדה אגודת  "בר גיורא", לימים ארגון "השומר", ארגון השמירה הראשון בארץ ישראל, לשמירה על היישובים היהודיים
* ג' באלול – מתכנסת ועידת צ'רנוביץ, הוועידה הראשונה לשפה היידית, בצ'רנוביץ בירת דוכסות בוקובינה

## נולדו
* י"ח בטבת – אברהם שטרן (יאיר), משורר, מהפכן, ומייסד ארגון המחתרת "לח"י"
* ג' בשבט – מנחם אבידום, מלחין ישראלי (נפטר ה'תשנ"ו)
* י"ג בשבט – מרדכי אולמרט, חבר הכנסת ואביו של אהוד אולמרט (נפטר ה'תשנ"ח)
* י"ח בשבט – מרדכי סורקיס, ראש העיר הראשון של כפר סבא וחבר הכנסת מטעם רפ"י והמערך (נפטר ה'תשנ"ה)
* י"ט בשבט – לב לנדאו, פיזיקאי יהודי-רוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ה'תשכ"ח)
* כ"ט באדר ב' - אברהם מאסלו, פסיכולוג יהודי אמריקאי (נפטר ב-ה'תש"ל)
* י"ט בניסן – ישראל ישעיהו-שרעבי, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש הכנסת ושר (נפטר ב-1979)
* כ"ז בניסן – אוסקר שינדלר, איש עסקים צ'כי, חסיד אומות העולם
* ט' באייר – יחיאל אהרון אליאש, מייסד בני עקיבא ומשמרות אליצור, אחראי על הפלוגות הדתיות בהגנה
* ט"ז בסיוון – חיים לייב פקריס, מחלוצי המחשוב בישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ג)
* י"א באב – ארתור גולדברג, פוליטיקאי ומשפטן יהודי-אמריקאי (נפטר ב-ה'תש"ן)

## נפטרו
* י"ח בתשרי – רבי מאיר יהודה שפירא מייסד חסידות בוקווסק
* כ"ב באדר ב' - רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, בעל ערוך השולחן

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרע"ג

## אירועים
* ט"ו בשבט – חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בירושלים

## נולדו
* ד' באייר – הרב פרופ' בנימין זאב בנדיקט - רבה של שכונת אחוזה בחיפה
* כ"ו בכסלו – דב גרונר, חבר באצ"ל (נפטר ב-1947)
* כ"ג בטבת – צבי צימרמן (בונה), חבר הכנסת, עורך דין ונוטריון, שגריר ישראל בניו זילנד, סגן יושב ראש הכנסת, סגן ראש עיריית חיפה (נפטר ב-ה'תשס"ו)
* כ"א בשבט – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבת כפר הרוא"ה, חבר הכנסת השביעית, מראשי "בני עקיבא" המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות". (נפטר י"ט בכסלו ה'תשנ"ו). 
* ז' באדר – הרב רפאל עבו, דיין בבית הדין הרבני הגדול (נפטר בה'תשמ"ג). 
* י' בניסן – חביב כנען, עיתונאי ישראלי וחוקר פרקים בתולדות היישוב
* ל' בניסן – שלמה בן-יוסף, לוחם מחתרת ישראלי, ראשון לעולי הגרדום (הוצא להורג ה'תרצ"ח)
* כ"ז באייר – יצחק ברמן, פוליטיקאי ישראלי
* י"ג באב – מנחם בגין, ראש ממשלת ישראל
* כ"ב בסיוון – מיכאל חזני שר וחבר הכנסת
* ב' באלול – הרב שמואל הלוי ואזנר, פוסק, אב"ד, מחבר שו"ת שבט הלוי ומחשובי מנהיגי החרדים במפנה המאה ה-21

## נפטרו
* ו' באדר ב' – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון. (נולד בכ"ג בתשרי ה'תר"ד)
* כ"ח באדר א' – אברהם אבל אדולף ארליך, רב בלטביה ובפרוסיה (נולד בה'תקצ"ז)
* י"ב בחשוון – יואל משה סלומון, ממיסדי נחלת שבעה, מאה שערים ופתח תקווה, שד"ר, עיתונאי, עורך ומדפיס, ואחד מפורצי חומות ירושלים (נולד בה'תקצ"ח)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"ה

## אירועים
* א' באדר ב' - נתפרסם "קול קורא אל צעירי ישראל אשר לבם לעמם ולציון" מאת יוסף ויתקין

## נולדו
* הרב גרשון ליבמן, מייסד מוסדות נובהרדוק בצרפת. (נפטר בכ"ט באדר א' ה'תשנ"ז)
* ד' בשבט – הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם, האדמו"ר מצאנז קלויזנבורג ומייסד מפעל הש"ס. (נפטר בט' בתמוז ה'תשנ"ד)

## נפטרו
* כ"ד בכסלו – רבי חיים חזקיהו מדיני, רב קהילת חברון ומחבר האנציקלופדיה ההלכתית "**[[שדי חמד (ספר)|שדי חמד]]**"
* ה' בשבט – הרב יהודה אריה ליב אלתר, האדמו"ר השני בשושלת גור.
* ג' באדר א' - האדר"ת - (הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים) שעל שמו כיום ניקראת ישיבת אדר"ת בבת ים
* א' בתמוז – רבי שלמה הלברשטאם, מייסד חסידות באבוב

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"ד

## אירועים
* י"א באדר – אהרון דוד גורדון עלה לארץ ישראל והתיישב בפתח תקווה.
* כ"ח באייר – הרב קוק עלה לארץ ישראל והחל לשמש כרבם של יפו והמושבות

## נולדו
* י"ד באדר – אברהם חלפי, משורר ושחקן ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ם)
* י"ז באדר – יוזף שמידט, טנור וחזן (נפטר ב-ה'תש"ג)
* כ' באדר – ריינהרד היידריך – פושע מלחמה נאצי (נרצח ה'תש"ב)
* ז' באייר – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי אמריקאי יהודי, אבי פצצת האטום (נפטר ב-ה'תשכ"ז)
* ו' בסיוון – מאיר טוביאנסקי, ישראלי שהואשם בריגול על לא עוול בכפו (הוצא להורג ה'תש"ח)
* ב' באב – יצחק בשביס-זינגר, סופר, חתן פרס נובל לספרות 1978 (נפטר ב-ה'תשנ"א) (הערה: תאריך לידה זה מוטל בספק)
* ו' באב – הרצל ברגר, חבר הכנסת ועיתונאי (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
* י"ג באב – הרב ניסן נמנוב,  רב ומשפיע בישיבות תומכי תמימים בטשקנט, בסמרקנד ובברינואה (נפטר ב-ה'תשמ"ד)

## נפטרו
* י"ג בתשרי – אוטו ויינינגר פילוסוף אוסטרי ממוצא יהודי (נולד ב-ה'תר"ם)
* כ' בתמוז – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-ה'תר"ך)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## הערות שוליים
ה'תרס"ג

## אירועים
* ט' בניסן – מתחילות פרעות קישינב
* ג' באלול פרסום ראשון (בהמשכים) של "הפרוטוקולים של זקני ציון" בעיתון רוסי
* ה' באלול – בזכרון יעקב נוסדה, ביוזמת מנחם אוסישקין, הסתדרות המורים (אז: אגודת המורים העברים בארץ ישראל)
* ו' באלול – בפרעות נגד היהודים בעיר הומל בבלארוס,  התייצבה לראשונה הגנה יהודית מול הפורעים

## נולדו
* כ"א בחשוון – נולד יצחק בשביס-זינגר, סופר יידישאי (נפטר ב-1991).
* ט' בטבת – איגור קורצ'טוב, פיזיקאי רוסי, אבי פצצת האטום הסובייטית (נפטר ב-ה'תש"ך)
* י"ג בטבת – בנימין מינץ, חבר הכנסת ושר הדואר (נפטר ב-ה'תשכ"א)
* א' בשבט – ישעיהו ליבוביץ, מדען רב תחומי, ביוכימאי  והוגה דעות יהודי ישראלי (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
* כ"ט בשבט – אורד צ'ארלס וינגייט, קצין בצבא הבריטי ותומך בציונות (נהרג ה'תש"ד)
* י"ב באדר – הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (מבוסטון)
* כ"ט באדר – רודולף סרקין, פסנתרן יהודי-אוסטרי (נפטר ה'תשנ"א)
* י"ז באב – שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נפטר ב-ה'תשמ"ב)
* כ"א באב – הרצל רוזנבלום, עורך "ידיעות אחרונות" במשך 38 שנה (נפטר ב-ה'תשנ"א)
* ה' באלול – ברונו בטלהיים, סופר ופסיכולוג יהודי (התאבד ה'תש"ן)

## נפטרו
*כ"ד בכסלו – רבי משה פנט מדעש.
* כ"ד באדר – הרב אברהם אלקנה זקס, היה ראש כולל הו"ד ועסקן ירושלמי.
* כ"ב באלול – רבי מרדכי דב טברסקי, אדמו"ר, מייסד חסידות הורניסטייפול (נולד בה'ת"ר).

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"ב

## אירועים
* ג' בכסלו – נוסדה המושבה סג'רה (אילניה)
* כ"ט בכסלו – פרס נובל מוענק לראשונה, ביום השנה החמישי למותו של אלפרד נובל
* י"ט בטבת – נוסדה הקרן הקיימת לישראל
* כ' בשבט – נפתח בית החולים שערי צדק, בית החולים הראשון בעיר החדשה בירושלים
* כ' באדר א' - נוסד בנק אנגלו-פלשתינה, לימים בנק לאומי
* כ"ה באדר א' - נוסדה תנועת המזרחי

## נולדו
* כ"ב בטבת – הנס פון דוהנאני, חסיד אומות העולם, אחד מראשי קשר העשרים ביולי (נפטר ב-ה'תש"ה)
* כ"ז בטבת – אריה אלטמן, חבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נפטר ב-ה'תשמ"ב)
* י"ט בשבט – יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ב)
* כ"ז בשבט – צ'ארלס לינדברג, מחלוצי התעופה, הראשון שחצה את האוקיינוס האטלנטי בטיסת סולו ישירה (נפטר ב-ה'תשל"ד)
* ח' באדר א' - הרב יצחק יעקב וייס, פוסק חשוב, גאב"ד העדה החרדית, מחבר שו"ת "מנחת יצחק" (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
* י"ד באדר א' - דב סדן, חוקר ספרות, חתן פרס ישראל וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
* ט"ו באדר א' - דוד מרכוס, איש צבא יהודי-אמריקאי ומאנשי מח"ל (נהרג ה'תש"ח)
* י"ז באדר ב' - חיים משה שפירא, ממנהיגיה של הציונות הדתית (נפטר ב-ה'תש"ל)
* כ"ה באדר ב' - ישעיהו ברנשטיין, מראשוני "הפועל המזרחי" והאידאולוג של התנועה, מהוגי הדעות של תנועת הציונות הדתית ועורך עיתון "הצופה" (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
* י"א בניסן – האדמו"ר מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השביעי לשושלת אדמו"רי ליובאוויטש-חב"ד (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
* י"ז בניסן – משה ציפר, פסל ישראלי (נפטר ב-1989)
* כ"ט בסיוון – מאיר לנסקי, מאפיונר (נפטר ב-ה'תשמ"ג)

## נפטרו
* ט' בתשרי – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רבה של הלברשטאדט וחבר הנהלת בית המדרש לרבנים בברלין, ממנהיגי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה. (נולד בה'תר"א)
* י' בטבת – רבי מאיר שלום רבינוביץ רב ואדמו"ר בקאלושין .
* ה' בניסן – רבי שניאור זלמן פרדקין, פוסק ורבה של לובלין, עלה לירושלים ועמד בראש בד"ץ כוללות החסידים בירושלים. (נולד בה'תק"צ)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"א

## אירועים

## נולדו
* ט' בתשרי – חיים גבתי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר בה'תשנ"א)
* י"ד בתשרי – היינריך הימלר, קצין נאצי ומפקד האס אס (התאבד בה'תש"ה)
* כ"ג בחשוון – איבון נווז'ן, חסידת אומות העולם ומצילת 4,000 ילדים מיהודי בלגיה (נפטרה בה'תשמ"ז)
* י"ג בשבט – יאשה חפץ, כנר יהודי (נפטר בה'תשמ"ח)
* ו' באדר – זפו מרקס, קומיקאי יהודי-אמריקאי, מהאחים מרקס (נפטר בה'תש"ם)
* ז' באדר – אהרן ציזלינג, שר החקלאות הראשון של ישראל וחבר הכנסת מטעם מפ"ם (נפטר בה'תשכ"ד)
* כ"ה באדר – חיה מושקא שניאורסון, אשתו של רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השביעי של חסידות חב"ד (נפטרה בה'תשמ"ח)
* כ"ב בסיוון – רב רחמים חי חויתה כהן, ראב"ד ג'רבה בתוניסיה, ורב מושב ברכיה (נפטר בתשי"ט)
* ד' באלול – ד"ר יוחנן בדר, חבר הכנסת לשעבר מטעם תנועת החרות והליכוד (נפטר בה'תשנ"ד)

## נפטרו
* ה' בשבט – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק". (נולד בג' בסיוון ה'תקפ"ח)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תר"ס

## אירועים
* ג' בחשוון – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* נוסדה ישיבת אור תורה בטבריה

## נולדו
* ב' בתשרי – הרב יחיאל מיכל חרל"פ – מרבני יהדות ארצות הברית.
* ד' בחשוון – יעקב דורי, ראש המטה הכללי הראשון של צבא הגנה לישראל (נפטר ב-ה'תשל"ג)
* כסלו – יעקב יהודה, אדריכל ישראלי, בונה דגם המקדש (נפטר ה'תשמ"ז)
* א' בשבט – צ'יאונה סוגיהארה, קונסול יפני וחסיד אומות העולם (נפטר ה'תשמ"ו)
* ג' באדר ב' – יהושע אלוף, מבכירי תנועת מכבי ומייסדי תחום הספורט בארץ ישראל (נפטר בה'תש"ם)
* ה' באדר ב' – אברהם שלונסקי משורר מתרגם ומחזאי עברי (נפטר ה'תשל"ג)
* ו' באדר ב' – מליטה שיפר, אמנית, ממייסדי עין הוד (נפטרה ה'תשנ"ב)
* כ"ב באדר ב' – אריך פרום, פסיכואנליטיקאי יהודי (נפטר ה'תש"ם)
* ח' בסיוון – דניס גאבור, פיזיקאי יהודי-הונגרי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר בה'תשל"ט)
* כ"ו באב – הרב שלום נתן רענן, מרבני ישיבת מרכז הרב (נפטר ה'תשל"ב)

## נפטרו
* ט' באלול – רבי צדוק הכהן מלובלין, אדמו"ר חסידי (נולד בה'תקפ"ג)
* ט' טבת – רבי שמואל קרויס אב"ד וואגאש,

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"ו

## אירועים
* כ"ב בתשרי (שמחת תורה) - נוסדה בפתח תקווה מפלגת הפועל הצעיר
* כ"ג בתשרי – נוסדה ביפו הגימנסיה העברית הרצליה, הגימנסיה העברית הראשונה בעולם
* ב'–ו' בחשוון – פרצו פרעות "המאות השחורות" ביהודי אודסה, בעקבות ניסיון מהפכת 1905. בהמשך השנה התפשטו הפרעות לקהילות נוספות ברחבי האימפריה הרוסית.
** כ"א–כ"ג בסיוון – פוגרום ביאליסטוק, שבו נרצחו כ-80 יהודים מהקהילה היהודית בביאליסטוק, בידי "המאות השחורות", חיילי צבא האימפריה הרוסית ושוטרים
* י"ג בתמוז – נוסדה "אחוזת בית", ממנה התפתחה העיר תל אביב
* י"ט בתמוז – אלפרד דרייפוס זוכה סופית על ידי בית משפט לערעורים בצרפת ודרגותיו הוחזרו לו

## נולדו
* ט"ו בטבת – עמנואל לוינס, פילוסוף יהודי-צרפתי (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
* ז' בשבט – זרח ורהפטיג, פוליטיקאי ומשפטן ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ג)
* כ"ט בשבט – יוסף סרלין, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ד)
* ח' בתמוז – אסתי לאודר, חלוצת קוסמטיקה (נפטרה ב-ה'תשס"ד)
* כ"ד בתמוז – יצחק בן-אהרן אחד ממנהיגי תנועת הפועלים בישראל, שר וחבר הכנסת לשעבר (נפטר ב-ה'תשס"ו)
* ט"ו באב – גאורג זינגר, מנצח ופסנתרן ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"א)

## נפטרו
* כ"ח בתמוז – הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר (יש"א ברכה), החכם באשי האחרון

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרס"ז

## אירועים
* י"א בשבט – נחקק חוק שמתיר את בחירתם והיבחרותם של היהודים (ומיעוטים אחרים) לפרלמנט האוסטרי-הונגרי 
*ט"ו בתשרי – הוקמה קבוצת הכדורגל מכבי תל אביב בשם "אגודת ראשון לציון יפו"
### ציונות וארץ ישראל
* ארתור רופין עלה ארצה
* יוסף נחמני עלה ארצה
* חיים קלווריסקי, הממונה על הקואופרטיב החדש של איכרי מטולה בתלחה (תל חי) מדווח על קשיים. בעקבות זאת מוקמת חוות תל חי. 
* הקונגרס הציוני ה-8 (ד'-י"א באלול) בה הוחלט על קבלת הציונות הסינתטית של חיים ויצמן
* שמעון דובנוב הוציא את ספרו "הדוקטרינה של לאומיות יהודית" בה הגדיר את היהדות גם כ"מוסד של תרבות". 
* יצחק אפשטיין הוציא את הספר שאלה נעלמה בה קרא לראיה רב-לאומית רחבה בהתיישבות בארץ ישראל.
* הרב יצחק ברויאר ממנהיגי יהדות גרמניה, מוציא מאמר הספד על הרצל, בה יוצא נגד הציונות בלא דת, אך בעד מעשיה של הציונות

### מדע וטכנולוגיה
* אלברט איינשטיין גילה את עקרון שוויון המושגים מסה ואנרגיה
* הרמן מינקובסקי גילה את עקרון האחדות הגאומטרית של זמן ומרחב

### בעולם היהודי
* רבי שלום דובער שניאורסון הרבי מלובביץ קבע באיגרת פסק הלכה, שאין צורך לעלות לארץ ישראל, ואפשר גם לצאת ממנה אם קשה בה מבחינה רוחנית או גשמית.
* הרב קוק ביפו הוציא את ה"קול קורא לארץ ישראל", והחליט להקים את הישיבה המרכזית העולמית (ישיבת מרכז הרב) בארץ.
* רבי ישראל מאיר הכהן מראדין סיים את חיבורו "המשנה ברורה" על טור אורח חיים ביום י"ט לחודש מרחשוון.

## נולדו
* י"א בטבת – יעקב כ"ץ, חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* כ"ה בטבת – הרב אברהם יהושע השל - מנהיג יהודי ארצות הברית ושותפו של מרטין לותר קינג בהפגנות למען שוויון הזכויות במדינות הדרום
* כ"ט בשבט – שמשון יוניצ'מן, ממנהיגי בית"ר וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-ה'תשכ"א)
* ו' בניסן – אברהם ברוידס, "משורר הנוער העובד" (נפטר ב-ה'תשל"ט)
* ט' באייר – יצחק הירשברג, מורה ומתרגם ישראלי (נפטר ב-1978)
* ט"ו באייר – פרד זינמן, במאי קולנוע אוסטרי יהודי, פעמיים זוכה פרס אוסקר (נפטר ב-1997)
* ז' באב – הרב יהודה אשלג מחבר ספר הסולם על הקבלה, מן המקובלים הבולטים במאה ה-20

## נפטרו
* ו' באדר – אנרי מואסאן, כימאי יהודי-צרפתי, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ה'תרי"ג)
* ח' בסיוון – הרב שמואל הומינר, מבוני השכונות הראשונות בירושלים מחוץ לחומת העיר העתיקה
* י"א באב – רבי יצחק בלאזר, מגדולי תנועת המוסר

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תר"ם

## אירועים
* ו' בטבת – סימנס מציג בברלין, לראשונה, את הרכבת החשמלית.
* י"ז בטבת – תומאס אלווה אדיסון מציג לראשונה את הנורה החשמלית
* י"ז בטבת – מתחילה כרייתה של תעלת פנמה
* י"ח באייר – החלה הדפסת הכרך הראשון של ש"ס וילנא מן התלמוד הבבלי (מסכת ברכות) בדפוס האלמנה והאחים ראם.
* ט"ו באב – הרב רפאל מאיר פאניז'יל מתמנה לתפקיד הראשון לציון.

## נולדו
* י' בתשרי – הרב אליעזר מאיר ליפשיץ
* י"ז בטבת – שלום אש, סופר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תשי"ז)
* ה' באייר – הרב מאיר בר-אילן, ממנהיגי המזרחי
* י"ג בסיוון – הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, הראשון לציון הראשון של מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשי"ג)
* י"ב בתמוז – רבי יוסף יצחק שניאורסון האדמו"ר הריי"צ מחסידות חב"ד (נפטר ב-ה'תש"י)
* ט"ז באב – ארנסט בלוך (מלחין), מלחין יהודי-אמריקאי יליד שווייץ, (נפטר ב-ה'תשי"ט
* י"א באלול – יעקב משה טולידאנו, רב ושר הדתות בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תש"ך)

## נפטרו
*א' בתשרי – רבי מאיר ליבוש וייזר (מלבי"ם), מגדולי פרשני המקרא בתקופת האחרונים,פוסק, ורב בקמפן, בבוקרשט ובקניגסברג. (נולד בי"ט באדר ה'תקס"ט)
*כ' בטבת – רבי יעקב אבוחצירא (אביר יעקב), מגדולי רבני מרוקו, סבו של הבבא סאלי
* ט' בשבט – רבי אברהם אשכנזי – הראשון לציון.
* כ"ז בשבט – אדולף כרמיה, מדינאי יהודי-צרפתי (נולד ב-ה'תקנ"ו)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ג

## אירועים
200px|ממוזער|שמאל|רחוב תרמ"ג בנס ציונה קרוי על שם שנת ייסודה של העיר
* ד' בחשוון – יצא לאור בברלין שבגרמניה ספרו של יהודה לייב פינסקר "אוטואמנציפציה!".
* כ"ה בכסלו – נוסדה המושבה זכרון יעקב.
* ב' בטבת – נוסדה המושבה ראש פינה.
* ט' בשבט- נוסדה המושבה נחלת ראובן, שבהמשך שונה שמה לנס ציונה.

## נולדו
* כ"ז באייר – לאופולד גוטליב, צייר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תרצ"ד)
* י"ח בתמוז – אלברט וורנר, מפיק וממקימי אולפני האחים וורנר (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* כ׳ בכסלו – אברהם צפרוני, פילולוג וחוקר יהדות וספרות עתיקה (נפטר ב-ה'תרצ"ג)

## נפטרו
* י"ג בתשרי – רבי שמואל שניאורסון האדמו"ר הרביעי של חסידות חב"ד (נולד ב' באייר ה'תקצ"ד)
* כ"ה בשבט – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר
* י"ז באדר ב' – רבי שמעון סופר, בנו של החתם סופר, מרא דאתרא ואב"ד של מטרסדורף וקרקוב, וחבר הפרלמנט האוסטרי. (נולד בי"ג בטבת ה'תקפ"א)
* ו' באלול – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רבה של סיגט והאדמו"ר הראשון מסיגט (נולד ב-ה'תקס"ח)
* י"א באלול – רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון) (נולד ב-ה'תק"ף)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"א

## אירועים
* תחילת עליית אעלה בתמר של יהדות תימן
* ט"ז בניסן – פורצים הפוגרומים סופות בנגב בדרום רוסיה
* אליעזר בן-יהודה עלה לארץ ישראל, על מנת להגשים את חלומו
## נולדו
* י"ג בחשוון – זאב ז'בוטינסקי, מייסד התנועה הרוויזיוניסטית (נפטר ה'ת"ש)
* ז' בכסלו – יעקב אפשטיין, פסל יהודי-אמריקאי (נפטר ה'תשי"ט)
* א' בטבת – יוסף טרומפלדור, לוחם, סוציאליסט וחלוץ יהודי (נפטר ה'תר"ף)
* ה' באדר א' - אלכסנדר שור, היסטוריון יהודי (נפטר ה'תש"ג)
* י"ד בסיוון – מרדכי קפלן, ממנהיגי יהדות ארצות הברית (נפטר ב-ה'תשמ"ד)
* ד' באלול – אליעזר זיגפריד הופיין, בנקאי ועסקו ציבור: מנכ"ל בנק אנגלו– פלשתינה (ולימים בנק לאומי לישראל) ויו"ר מועצת המנהלים שלו: מאדריכלי כלכלת היישוב והמדינה

## נפטרו
* כ' בניסן – בנג'מין דיזראלי, בריטי יהודי, סופר וראש ממשלת בריטניה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ד

## אירועים
* ט"ו בשבט – חידוש הנטיעות בארץ ישראל
* ט"ו באדר – המשקה קוקה-קולה נמכר לראשונה בבקבוקים

## נולדו
* ג' בטבת – בן-ציון דינור, שר, חבר הכנסת, היסטוריון ומחנך (נפטר ה'תשל"ג)
* כ' באדר – נחום ניר-רפאלקס, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* ט' באב – רבי יעקב אריה טברסקי, האדמו"ר מטריסק לונדון
* ג' באלול – שמואל יבנאלי (ורשבסקי) מפעילי תנועת הפועלים בארץ חקר את תולדות יהדות תימן, ושליחותו אליה ב–1911 עוררה גל של עליה משם
* כ"ב באלול – משה דפנא, מחנך ומשורר עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ד)

## נפטרו
* י"א בחשוון – רבי אברהם וינברג, מייסד חסידות סלונים, מחבר ספר "יסוד העבודה" 
* כ"ד בטבת – הרב שמואל הלר  מנהיגה של הקהילה האשכנזית בצפת במשך למעלה מארבעים שנה, פוסק, מורה ומרפא.  (נולד ה'תקס"ג)
* ד' באב – הרב אלכסנדר סנדר קפלן - רב בוילקומיר ובקופישוק, מחבר "שלמי נדרים" על מסכת נדרים (נולד ב-ה'תקע"ה בערך). 
* א' באלול – רבי חנוך העניך דב מייער האדמו"ר מאַלֶסק, בעל "לב שמח"

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ב

[שמאל|ממוזער|150px|[יהדות תימן|יהודי תימני בירושלים, סוף המאה ה-19.]]

בשנה זו החלה העלייה הראשונה.

## אירועים
*עליית אעלה בתמר של יהדות תימן (אשר התחילה למעשה כבר בשנת ה'תרמ"א).
*כ' בטבת – כינוס קונגרס פוקשאן בעיר הרומנית פוקשאן. זה היה הקונגרס הציוני הראשון, ובשמו הרשמי: "קונגרס אגודות יישוב א"י על ידי עבודת-אדמה".
*א' בשבט – בחרקוב הקימו קבוצת צעירים יהודים משכילים את תנועת ביל"ו ("בית יעקב לכו ונלכה"), בעקבות הפרעות שנה קודם לכן.
* ט"ו באייר – הקיסר אלכסנדר השלישי חוקק את חוקי מאי שהגבילו את מקומות המגורים של היהודים, אסרו עליהם עבודה בימי א' וימי חג נוצריים.
*ט"ו באב – נוסדה ראשון לציון, מושבת העלייה הראשונה בארץ ישראל.
*י"ט בתמוז – חברי ביל"ו הגיעו לראשונה לארץ ישראל.
* ח' באב – אדמת ג'אוני (ראש פינה) נרכשה על ידי הוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה של יהדות רומניה.

## נולדו
* ט' בטבת – ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בישוב החדש בארץ ישראל (נרצח ה'תרפ"ד).
* י"ב בניסן – הרב משה אביגדור עמיאל, רב, דיין והוגה דעות. מראשי הציונות הדתית והזרם הדתי לאומי. כיהן כרבה הראשי של תל אביב (נפטר י"ד בניסן ה'תש"ו.)
* כ"ח בניסן – ארתור שנאבל, פסנתרן ומלחין פולני יהודי (נפטר ב-ה'תשי"א).
* כ' באייר – יוסף רוזנבלט, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תרצ"ג).
* ט"ו באב – איתמר בן-אב"י, בנו של מחיה השפה העברית אליעזר בן-יהודה והילד העברי הראשון.

## נפטרו
* ט"ו בחשוון- רבי שמואל פרנקל מדאראג, בעל ה"אמרי שפר". (נולד תקע"ה).
* ז' באדר – מוריץ דניאל אופנהיים, צייר יהודי (נולד ה'תק"ס).
* י' באייר – רבי דוד טברסקי מטולנה, אבי חסידות טולנה. (נולד ה'תקס"ח).

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ה

## אירועים
* י"ח בחשוון – ועידת היסוד של חובבי ציון בקטוביץ.
* כ"ו בכסלו – שני הביל"ויים הראשונים עולים על הקרקע בגדרה.

## נולדו
* י"ח בכסלו – יצחק בן-צבי, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ג)
* ו' בניסן – הרב אריה לוין, רב האסירים. (נפטר ה'תשכ"ט).
* כ"ה באייר – רבי משה סופר, דיין בהונגריה, מחבר שו"ת "יד סופר" (נרצח באושוויץ ה'תש"ד)
* כ"ז באייר – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ט)
* כ"ה בתמוז – ארנסט בלוך, פילוסוף (נפטר ב-ה'תשל"ז)
* י"ד באב – אנדרה מורואה, שם עט של הסופר היהודי צרפתי אמיל הרצוג (נפטר ב-ה'תשכ"ח)

## נפטרו
* י"ז בניסן – רבי יצחק טברסקי, מייסד חסידות סקווירא
* ט"ז באב – משה מונטיפיורי, נדבן יהודי, מיוזמי היציאה מחומות ירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ה)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ו

## אירועים
* כ"ג בשבט – קרל בנץ רושם פטנט על המכונית
* ז' באדר א' – עיתון יומי ראשון בעברית, "היום", החל להופיע בסנקט פטרבורג
* י"ג בניסן – נדפס הכרך האחרון של ש"ס וילנא מן התלמוד הבבלי (מסכת נדה) בדפוס האלמנה והאחים ראם

## נולדו
*ה' תשרי - רבי יהודה לייב הלוי אשלג - בעל הסולם (נפתר ב - י' בתשרי ה'תשט"ו)
*כ' בכסלו  – רבי ישראל דב אודסר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נפטר ב-ה'תשנ"ה)
* ו' באדר – הרב יחזקאל אברמסקי, מחבר הפירוש **חזון יחזקאל** על התוספתא (נפטר ב-ה'תשל"ו)
* ל' בכסלו – יוסף שפרינצק, פעיל ציוני, פוליטיקאי ישראלי ויושב ראש הכנסת הראשון (נפטר ב-ה'תש"ך)
* י"ח בתמוז – יצחק קצנלסון, מחנך ומשורר (נפטר ב-ה'תש"ד)
* ח' באלול – סיגפריד ששון, משורר בריטי (נפטר ב-ה'תשכ"ז)

## נפטרו
* א' בניסן – רבי מנחם נחום טברסקי משפיקוב בן רבי יצחק מסקווירא.
* כ"ב בסיון – רבי משה מיינץ, דיין בקהילת פרנקפורט.
* כ"ח בתמוז – הרב שלמה גאנצפריד, מחבר הספר "קיצור שולחן ערוך", פוסק וראש בית דין באונגוואר. (נולד בה'תקס"ד)
* כ"ח באלול – הרב יצחק אקריש, דיין ופוסק בקושטא ובסוף ימיו בחברון, מחבר שו"ת קריית ארבע. (נולד בה'תקע"ח)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ז

## אירועים

## נולדו
* הרב ישראל ולץ – רב הונגרי-ישראלי, מחבר שו"ת "דברי ישראל". 
* י"ז בתשרי – דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ד)
* כ"ח בכסלו – נולד פרנץ רוזנצווייג, פילוסוף גרמני ממוצא יהודי (נפטר ה'תר"ץ)
* כ"ט בכסלו – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן (נפטר ב-ה'תש"ל)
* ד' בטבת – ישראל רוקח, ראש עיריית תל אביב, חבר הכנסת ושר מטעם הציונים הכלליים (נפטר ה'תשי"ט)
* י"ח בטבת – יואל טייטלבוים, האדמו"ר מסאטמר ואב"ד ירושלים (נפטר ה'תשל"ט) מחבר ספרים "דברי יואל" "ויואל משה" ועוד
* כ"ט בטבת – ברל כצנלסון, ממנהיגיה הבולטים של תנועת העבודה בארץ ישראל (נפטר ה'תש"ד)
* ג' בשבט – ארתור רובינשטיין, מגדולי הפסנתרנים במאה ה-20
* כ"ו באדר – צ'יקו מרקס, קומיקאי אמריקאי, מחברי האחים מרקס (נפטר ה'תשכ"ב)
* ז' באייר – אלן גורדון קנינגהם, איש צבא בריטי, אחרון הנציבים הבריטים בישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ג)
* כ"ג בסיוון – אליה שמואל הרטום, חוקר המקרא (נפטר ב-ה'תרכ"ה)
* ט"ו בתמוז – מארק שאגאל, צייר (נפטר ב-ה'תשמ"ה)
* ה' באב – אליעזר זמנהוף מפרסם לראשונה את השפה הבין-לאומית אספרנטו בספרו Lingvo internacia
* י"ח באב – שמואל יוסף עגנון, סופר ישראלי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ה'תש"ל)

## נפטרו
* ח' בטבת – רבי ישראל זלמן אלכסנדרובסקי (נולד ה'תקפ"ב).
* ד' בתמוז – רבי מנחם נחום טברסקי (טריסק), אדמו"ר מטריסק (נולד ה'תקפ"ט).
* ט' באב – אליעזר צוקרמן - מהפכן סוציאליסטי וסופר עברי-יידי

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ח

## אירועים
* י"ט בטבת – מרווין סטון רושם פטנט על קשית השתיה

## נולדו
* א' בחשוון – יצחק בראלי (איזיק ברודני) – פעיל ציוני, בנקאי, מנהל בנק הפועלים בתל אביב (1928–1956) (נפטר ב-13 באפריל 1956)
* כ"ד בטבת – יצחק טבנקין, מנהיג ציוני וחבר הכנסת מטעם מפ"ם ואחדות העבודה (נפטר ה'תשל"א)
* כ"ח בשבט – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נפטר ה'תשי"ד)
* ז' באדר – רחל כהן-כגן, פוליטיקאית ישראלית (נפטרה ה'תשמ"ג)
* ב' באייר – עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, בלשן ופעיל ציוני, יוזם עלייתם של יהודי קוצ'ין (נפטר ה'תשכ"א)
* כ"ז באב – יצחק שמי, סופר עברי (נפטר ה'תש"ט)

## נפטרו

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרמ"ט

## אירועים
* כ"ח באדר ב' - נחנך מגדל אייפל

## נולדו
* ד' בתשרי – הרב נח גד וינטרוב, מחבר ספרים ומקובל
* כ"ז בכסלו – הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב הראשי האשכנזי הראשון של מדינת ישראל
* י"ט באייר – הרב קלונימוס קלמיש שפירא, רב והוגה דעות פולני, האדמו"ר מפיאסצ'נה (נספה בשואה)
* י"ח בסיון - יוסף צבי רימון, משורר וסופר ישראלי (נפטר בתשי"ט)
* כ"ד באב – הרב ד"ר הרטוויג נפתלי קרליבך, רב גרמני-אמריקאי. אביו של "הרב המרקד" שלמה קרליבך

## נפטרו
* א' בכסלו – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי. (נולד בי' בתמוז ה'תקס"ט)
* י"ט בטבת – לורנס אוליפנט דיפלומט בריטי שהגה את התוכנית ליישוב יהודים בארץ ישראל
* כ"ז בטבת – הרב שמשון רפאל הירש, רב גרמני מאבות הנאו-אורתודוקסיה, מרא דאתרא בניקלשבורג ובקהילה הנפרדת בפרנקפורט, "עדת ישורון". (נולד בכ"ד בסיוון ה'תקס"ח)
* ב' בתמוז – רבי אברהם טברסקי, מייסד חסידות טריסק

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תר"ן

## אירועים
* ט"ו באב – נוסדה המושבה רחובות; לזכר אירוע זה קרוי כיום אחד מרחובות העיר בשם רחוב תר"ן.

## נולדו
* א' תשרי – רבי ישראל אבוחצירא, הבאבא סאלי, רב מקובל (נפטר ה'תשמ"ד)
* א' בכסלו – זלמן שזר, נשיאה השלישי של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ה)
* ג' בטבת – יצחק פוירינג, מנהיג ציוני מגרמניה (נפטר ה'תרצ"ח)
* ט' בטבת – רבי יהושע משה יחזקאל, ראב"ד בגדאד, מחבר הספר, אוזני יהושע, קץ הימין (ביוגרפיית רבני עיראק), ורב העיר גבעתיים
* י"ד בשבט – שרה אהרונסון, מראשי מחתרת ניל"י (נפטרה ה'תרע"ח)
* י"ג באייר – רבי אברהם חיים נאה - "בעל השיעורים" - מחבר ספר שיעורי תורה, שיעור מקוה, שיעורי ציון, אבני צדק, קצות השלחן ועוד (נפטר ה'תשי"ד)
* כ"ד בסיוון – פרץ ברנשטיין, ממנהיגי הציונות הכללית, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נפטר ה'תשל"א)
* שמעון בן-צבי (רטגון), איש העלייה השנייה, ממייסדי גבעתיים וראש העיר הראשון שלה (נפטר ה'תשכ"ח)

## נפטרו
* י"ח בכסלו – הרב מרדכי אלישברג מראשוני הציונות דתית.
* י"ח באדר – הרב אברהם דוד לבוט,  מחסידי חב"ד, רב העיר ניקולייב.
* כ"ד בניסן – הרב ד"ר מאיר להמן, רבה של מגנצא, סופר נאו-אורתודוקסי-גרמני ועורך העיתון דער איזראעליט.

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"א

## אירועים
* ט"ו בשבט – נוסדה המושבה חדרה
* ז' בניסן – עלילת דם פורצת בקורפו ביון, עקב מציאת גופתה של ילדה יהודייה, הנוצרים חשבו שזו ילדה נוצרית ועשו מצור על השכונה היהודית שבסיומו הכו יהודים וגרמו לנטישת 1,500 יהודים את קורפו.

## נולדו
* ב' בתשרי – אביגדור המאירי, סופר ומשורר עברי (נפטר ה'תשל"א)
* י"ט בתשרי – רחל בלובשטיין, משוררת עברית (נפטרה ה'תרצ"א)
* י"ח בשבט – איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נפטר ה'תשכ"ז)
* ט' באדר א' – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשכ"ו)
* כ' באדר א' – הרב יעקב קמינצקי, ראש ישיבת "תורה ודעת" בארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו)
* ט"ו בניסן – הרב צבי יהודה הכהן קוק, ראש ישיבת מרכז הרב
* ט"ז באייר – ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשל"א)
* כ"ח באייר – אברהם הרצפלד, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תשל"ג)
* ד' באב – שמואל דיין, חבר הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* י"ח באב – ז'אק ליפשיץ, פסל יהודי (נפטר ב-ה'תשל"ג)

## נפטרו
* ד' בטבת – רבי גרשון העניך לינער – האדמו"ר השלישי של חסידות ראדזין. נודע כ"בעל התכלת" על-שם יוזמתו החלוצית לחידוש השימוש ב"תכלת" ב"ציצית"
* י"א בטבת – שמואל יוסף פין, סופר וחוקר בן תנועת ההשכלה, מראשי הקהילה היהודית בווילנא, ומראשי "חובבי ציון" בליטא. (נולד בט"ו בתשרי ה'תקע"ט)
* כ"ג באדר ב' – רבי יעקב רקח, מגדולי חכמי לוב והתקופה בכלל. היה פעיל גם מעבר לקהילות יהדות לוב.
* ד' באלול – צבי גרץ, מגדולי ההיסטוריונים של עם ישראל וחוקר מקרא, מפעל חייו "תולדות היהודים מן הזמנים הקדומים ביותר ועד ימינו"

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ד

## אירועים
* ד' בטבת – תחילת הקמתה של מסילת רכבת העמק
* כ"ט בטבת – ויליאם קנדי דיקסון רושם פטנט על סרט תמונות נעות

## נולדו
* י"ח בשבט – הרב אברהם זיידה הלר (נפטר ה'תשנ"א)
* ט"ו באב – לוין קיפניס, סופר ומשורר ילדים ישראלי. חתן פרס ישראל לספרות ילדים תשל"ח 
*כ"ג באב – יצחק רפאל מלכו,  עיתונאי, היסטוריון, מתרגם, פעיל ציוני, איש עסקים ואיש ציבור ישראלי

## נפטרו
* י"ד בשבט – רבי יחיאל מאלכסנדר (דנציגר), האדמו"ר השני בחסידות אלכסנדר. (נולד בה'תקפ"ח)
* כ"ג בשבט – הרב יהושע רוקח, האדמו"ר השני בשושלת בעלז. (נולד בה'תקפ"ה)
* כ"ט באדר א' – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון. (נולד בי"ב בחשוון ה'תר"ד)
* כ"ז בסיוון – רבי הילה וכסלר, רב בפרנקוניה, מאחרוני המקובלים ביהדות גרמניה. (נולד בה'תר"ג)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ה

## אירועים
* ט' בטבת – משפט דרייפוס: דרגותיו של אלפרד דרייפוס נשללות ממנו והוא מוגלה למאסר עולם באי השדים
* י"ט בשבט – האחים לומייר רושמים פטנט על הסינמטוגרף

## נולדו
* בימים נוראים (בתאריך מדויק לא ידוע) - דוד כהן, "האבא" של הנוער העובד.
* ט"ו בתשרי – (סוכות) - משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה)
* כ"ד בתשרי – ישראל אלתר האדמו"ר הרביעי בשושלת אדמו"רי גור (נפטר ב-ה'תשל"ז)
* י"ד בטבת – קדיש לוז, יושב ראש הכנסת ושר החקלאות (נפטר ב-ה'תשל"ג)
* כ"ד בשבט – יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון
* ז' באדר – רבי משה פיינשטיין, הפוסק החשוב של יהדות ארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו)
* א' בסיוון – מרסל ינקו, צייר ואדריכל יליד רומניה, ממייסדי תנועת הדאדא, חתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ד)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ו

## אירועים
* י"א בטבת – האחים לומייר מבצעים את הקרנת הקולנוע הראשונה בתשלום.
* ל' בשבט – התפרסם ספרו של בנימין זאב הרצל, "מדינת היהודים"
* ה' בסיוון – נוסדה המושבה מטולה שהייתה אז המושבה היהודית הצפונית ביותר בארץ ישראל הוקמה ב-17 במאי 1896 בערב שבועות והודות לה נכלל שטחו של הגליל העליון בשטח המנדט הבריטי

## נולדו
*כ"ו בתשרי – בבה אידלסון, חברת הכנסת, ממנהיגות תנועת העבודה וממייסדות מועצת הפועלות (נפטרה ה'תשל"ו)
* ז' בחשוון – מנדל כהן, נגר ירושלמי 
* כ"ט בתשרי – הרב יחזקאל טאוב,  האדמו"ר מיבלונה ומייסד כפר חסידים כיום רכסים
* ט"ז בכסלו – אנה פרויד, פסיכואנליטיקאית, בתו הצעירה של זיגמונד פרויד
* כ' בתמוז – ולטר בנימין, מבקר ספרות וסופר (נפטר ב-ה'ת"ש)
* ג' באב – מרדכי ארדון, מגדולי ציירי ישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
* יעקב אביגדור, רב וסופר-פולני ניצול שואה ממחנה הריכוז בוכנוואלד, היה הרב הראשי ליהדות מקסיקו (נפטר ב-ה'תשכ"ז)

## נפטרו
* ט"ו בתשרי (סוכות) – רבי מרדכי לייפר, האדמו"ר מנדבורנא
* כ"ח בכסלו (חנוכה) – שמעון קושניר, סופר עברי
* כ"א באדר – הרב יצחק אלחנן ספקטור (נולד ה'תקע"ז)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ח

## אירועים
* י"ט בטבת – אמיל זולא מפרסם את "אני מאשים...!", שבו הוא יוצא נגד האנטישמיות של הממשל הצרפתי בעניין פרשת דרייפוס.
* ט"ו בשבט – **אמיל זולא** מועמד על כך למשפט.

## נולדו
* ב' בכסלו – שמחה בלאס, מתכנן מפעלי מים עיקריים של היישוב היהודי (נפטר ב-ה'תשמ"ג).
* ה' בכסלו – יצחק למדן - משורר עברי, מתרגם, עורך וחלוץ בארץ ישראל בימי היישוב (נפטר ה'תשט"ו}
* ד' בטבת – הרב יהושע פישל זקס, רב ואיש חינוך מאנשי היישוב הישן בירושלים.
* ח' בשבט – בצלאל בזק - מחשובי פעילי הציונות הדתית והסתדרות הפועל המזרחי.
* י"א באייר – גולדה מאיר, ראש הממשלה הרביעית של מדינת ישראל (נפטרה ב-ה'תשל"ט).
* י"א בסיוון – לייב גלאנץ, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תשכ"ד).

## נפטרו
* כ"ט בטבת – הרב יהושע לייב דיסקין (נולד ב-ה'תקע"ט)
* י"ט בסיוון – הרב שמואל מוהליבר, מראשי הציונות הדתית (נולד ב-ה'תקפ"ד)
* ח' באב – רבי שמחה זיסל זיו (הסבא מקלם), ראש ה"תלמוד תורה" בקלם ומראשי תנועת המוסר (נולד ה'תקפ"ד).

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ט

## אירועים
* ט"ו בתשרי – הצאר ניקולאי השני מצווה על גירוש יהודי רוסיה מהערים הגדולות של האימפריה הרוסית
* י"ז בחשוון – בנימין זאב הרצל, "חוזה המדינה", ביקר בירושלים ונפגש עם הקיסר הגרמני וילהלם השני במטרה לקדם את רעיון "ארץ ישראל ליהודים"
* י"ג בטבת – מארי ופייר קירי מצליחים לראשונה לבודד רדיום

## נולדו
* ט"ז בתשרי – רבי יצחק כדורי, זקן המקובלים (נפטר ב-ה'תשס"ו)
* י"ח בטבת – אליהו דובקין, ממנהיגיה של תנועת העבודה בארץ ישראל, חבר הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, מחותמי מגילת העצמאות וממייסדי מוזיאון ישראל (נפטר ב-ה'תשל"ז)
* י"ט בטבת – הרב אלעזר מנחם מן שך. ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נפטר ט"ז בחשוון ה'תשס"ב, 2 בנובמבר 2001)
* י"ד בשבט – יופ וסטרויל, חסיד אומות העולם הולנדי (נרצח ב-ה'תש"ד)
* י"ט באדר – זלמן ארן, שר החינוך והתרבות וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תש"ל)
* ד' בניסן – עקיבא ארנסט סימון, הוגה דעות ומרצה לחינוך באוניברסיטה העברית, זוכה פרס ישראל (נפטר ה'תשמ"ח)
* ה' בניסן – הלל אופנהיימר, בוטנאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשל"א)
* כ"ב בניסן – זאב רכטר, אדריכל ישראלי
* י"ח בסיוון – דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תש"ם)
* כ"ו בסיוון – יעקב חזן, פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת, ממייסדי השומר הצעיר ומפ"ם (נפטר ב-ה'תשנ"ב)

## נפטרו
* ה' בכסלו – הרב יהונתן אליאשברג - רבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק, מעסקני חובבי ציון.
* ו' בטבת – רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.

## פרסומים
לוח לשנת תרנ"ט, היא שנת חמשת אלפים ושש מאות וחמישים ותשע, נערך על ידי אייזיק בן-טובים

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ב

## אירועים
* ט"ו בטבת – ג'יימס נייסמית' מפרסם את חוקי הכדורסל
* ה' בשבט – נסגרה ישיבת וולוז'ין בעקבות דרישת שר ההשכלה הרוסי שהישיבה תעמוד בדרישה של לימוד השפה הרוסית
* כ"ה בשבט – רודולף דיזל רושם פטנט על מנוע הדיזל

## נולדו
* רבי אברהם יהושע העשיל, האדמו"ר השישי מאפטא-זינקוב.
* כ"ה בתשרי – פאול גרינינגר, מחסידי אומות העולם (נפטר ב-ה'תשל"ב)
* כ"ו בתמוז – חיים ליברמן, חוקר חסידות, ביבליוגרף, מנהל ספריית חב"ד ומזכירו האישי של האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד.

## נפטרו
* ז' בטבת – רבי דוד מלובין תלמיד רבי שמואל מקאמינקא 
* ד' באייר – רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק מבריסק, מחבר שו"ת "בית הלוי" ואבי שושלת בריסק.
* ז' בתמוז – רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים. (נולד בה'תקס"ט)
* י"ג באלול – רבי אברהם יששכר בער רבינוביץ, החסד לאברהם, האדמו"ר השני בחסידות ראדומסק.

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תרנ"ג

## אירועים
* ה' בתשרי – ראשית הרכבת בישראל: נחנכה המסילה הראשונה בין יפו לירושלים, שאורכה היה 82 ק"מ וזמן הנסיעה 3 שעות ו-50 דקות.
* ג' באלול – לוח אחיאסף, האלמנך העברי הראשון, יוצא לאור לראשונה בעריכת בן אביגדור .
* ח' באלול – במשאל עם, נוסף תיקון לחוקת שווייץ האוסר על שחיטה כשרה בכל רחבי שווייץ

## נולדו
* כ"ד בטבת – הרמן גרינג, פושע מלחמה נאצי, מראשי משטרו של היטלר ומפקד הלופטוואפה (התאבד ה'תש"ז)
* י"ג בשבט – יצחק מאיר לוין, יו"ר אגודת ישראל ושר הסעד הראשון של ישראל (נפטר ה'תשל"א)
* הרב מנחם מנשה, מחבר הספר אהבת חיים.

## נפטרו
* י"ג בכסלו – הרב דוד שלוש, ראש ישיבה מפורסם במרקש שבמרוקו.
* כ"א בסיוון – הרב שלמה שפירא בעל ה"שם שלמה", האדמו"ר הראשון לחסידות מונקאץ' (נולד ב-ה'תקצ"ב)
* כ"ח באב – הרב נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב), ראש ישיבת וולוז'ין
*א' בכסלו – הרב חיים נתן דמביצר, ראב"ד קרקוב, מומחה להיסטוריה של עם ישראל וההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב ושל ועד ארבע ארצות.

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
מכחול

שמאל|ממוזער|290px|מכחולים לשימושים שונים
שמאל|ממוזער|150px|מברשות כתיבה סיניות
ממוזער|150px|שימוש במכחול לצורך ציור, ציור משנת 1556.

**מִכְֿחוֹל** (נקרא גם **מַצְבוֹע**) הוא מברשת המשמשת לציור וצביעה. בעבר הרחוק שימשו מכחולים גם לכתיבה. לדוגמה, את הכתב הסיני היו מציירים במברשת דמוית מכחול. 

קיימים מכחולים במבחר סוגים, הן לחובב והן למקצוען, מחומרי גלם שונים.

## מבנה המכחול
המכחול מורכב משלושה חלקים: ידית, פחית מתכת וסיבים.

הידית, שעשויה לרוב פלסטיק או עץ (בעבר גם שנהב), משמשת להחזקת המכחול. פחית המתכת מחברת בין הידית לסיבי-המכחול, ומחזיקה את הסיבים במקומם. תפקיד הסיבים הוא לקלוט חומר כמו צבע ולמשוח אותו.

הסיבים עשויים מחומרים שונים, ובחירתם נעשית לפי מבניהם, תכונותיהם ותפקודם. רוב הסיבים כיום הם סינתטיים, אך במכחולים המקצועיים קיימים סיבים העשויים שערות מזנב סוס, פרוות סנאי, חמוס או שועל.

## ראו גם
* קו (ציור)
* קסת דיו
* מרקם

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמנות: ציוד ואביזרים
קטגוריה:ציור
קטגוריה:טכניקות ציור
קטגוריה:מברשות
אפקט בוהר

שמאל|ממוזער|250px|עקומת דיסוציאציה של אוקסיהמוגלובין. הקו האדום מתאים להזזה ימינה של העקומה הנגרמת כתוצאה מאפקט בוהר
**אפקט בוהר** הוא מנגנון ויסות בבעלי חיים, המפחית את הנטייה של ההמוגלובין לקשור אליו מולקולות חמצן, כתגובה לעלייה בלחץ החלקי של הפחמן הדו-חמצני בדם. אפקט זה תואר לראשונה על ידי הפיזיולוג הדני כריסטיאן בוהר ב-1904. אפקט זה קובע כי בנוכחות פחמן דו-חמצני, היקשרות החמצן אל מולקולות פיגמנטים שונות, כגון ההמוגלובין פוחת ומולקולות החמצן נפרדות מההמוגלובין.
בגלל אפקט בוהר, עלייה ברמת הפחמן הדו-חמצני, ירידה ב-pH או עלייה בטמפרטורת הגוף גורמים לזיקת החמצן להמוגלובין לרדת.

אפקט זה מקל על העברת חמצן כאשר המוגלובין קושר חמצן בריאות, אבל משחרר אותו ברקמות, ובמיוחד ברקמות שצריכות חמצן בכמויות גדולות. כשרמת המטבוליזם של רקמה עולה, היא מייצרת יותר פחמן דו-חמצני. הפחמן הדו-חמצני הופך במהירות למולקולות ביקרבונט ופרוטונים חומציים על ידי האנזים קרבוניק אנהידראז:

::−CO2+ H2O \rightleftharpoons H+ + HCO3

דבר זה גורם ל-pH ברקמה לרדת, ולפיכך מגדיל את שחרור החמצן מההמוגלובין, מה שמאפשר לרקמה לקבל כמות חמצן העונה על דרישותיה.

עקומת הדיסוציאציה של חמצן נעה ימינה כאשר ריכוז פחמן דו-חמצני, טמפרטורה, או ריכוז יוני מימן גדל, דבר המקל על הגדלת שחרור החמצן.

דבר זה הגיוני כיוון שריכוז פחמן דו-חמצני גבוה וסינתזה הולכת וגוברת של חומצה לקטית מתרחשים כאשר שרירים צריכים כמות חמצן גדולה. שינוי זיקת החמצן להמוגלובין היא דרכו של הגוף להסתגל במהירות לבעיה זו.

בהמוגלובין הירושימה אפקט בוהר מעומעם באופן שלחמצן יש זיקה הרבה יותר גבוהה להמוגלובין ורקמות בגוף עשויות לסבול מחוסר חמצן בעקבות מאמץ גופני.

## ראו גם
* אפקט הלדיין

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מערכת הדם
קטגוריה:ביוכימיה
מודינג

שמאל|ממוזער|150px|מארז מחשב שעבר מודינג
**מודינג** הוא שם כולל לשינוי מוצרים באופן מקורי וייחודי. עיבודים נפוצים כוללים חיתוך וכיפוף של מעטפת המוצר, צביעה של חלקים שונים בתוכו, שילוב גופי תאורה, שימוש בחומרים מגוונים, או הטמעה של חומרת המכשיר במארז שונה לגמרי (כגון כדורגל, מצנם, אקווריום, ועוד). מקור השם מודינג הוא במילה האנגלית modification, שפירושה התאמה או שינוי.

המודינג נפוץ במיוחד במארזי מחשב, אך מתקיים גם בעבור מכשירים אחרים, כדוגמת טלפונים סלולריים, מכוניות, צעצועים, אופנועים, ועוד.

בין המניעים להשקעה במודינג ניתן לזהות את הרצון להטביע חותם אישי במוצר צריכה המוני, שיהפוך אותו ליחיד מסוגו; הנאה מהאתגר הטכני הכרוך בשינוי המוצר; וכן את המשיכה להיבטים האמנותיים והאסתטיים של תהליך היצירה.

## קישורים חיצוניים

* BNC מאמר בנושא מודינג לפאלם. - תופעה ייחודית.
* גלריית מודינג באתר HWzone

קטגוריה:עיצוב תעשייתי
קטגוריה:חומרה
יעקב ואן דר הודן

[250px|ממוזער|הענקת [פרס ישראל לחקלאות, 1961, ליעקב ואן דר הודן, בנוכחות דוד בן-גוריון, אבא אבן, בן ציון דינור]]
פרופ' **יעקב ואן דר הודן** (בהולנדית: **Jacob van der Hoeden**; 27 ביולי 1891 – 1 בפברואר 1968) היה מיקרוביולוג וחוקר מדעי הווטרינריה.

## קורות חיים
ואן דר הודן נולד בהולנד. הוא קיבל תואר דוקטור למדעים בשנת 1921. בין השנים 1924 ל-1929 כיהן כחוקר בכיר במכון הממלכתי לבריאות העם בהולנד והיה מרצה לווטרינריה באוניברסיטת אוטרכט. בשנת 1929 התמנה לעמוד בראש מעבדות בית החולים האוניברסיטאי ובשנת 1932 נבחר לאגודה ההולנדית למדעי הטבע. פרופסור ואן דר הודן היה בר-סמכא בעל שם בינלאומי למחלות זואונוטיות.

יעקב ואן דר הודן ניצל, עם ארבעת ילדיו, בתקופת השואה הודות להולנדים נוצרים, שהסתירו את בני המשפחה במקומות שונים. אשתו נפטרה ממחלה לפני סוף מלחמת העולם השנייה.

בשנת 1948 הזמין, אהרן ציזלינג, שר החקלאות בממשלה הזמנית של מדינת ישראל את פרופסור ואן דר הודן להקים בישראל את המכון הווטרינרי. במכון זה כיהן עד 1955, עת עבר אל המכון למחקר ביולוגי בישראל בנס ציונה, שם עבד עד לפרישתו בשנת 1966. בשנת 1968 הוא נפטר בישראל, והובא למנוחות בבית העלמין בחולון.

החיידק *Leptospira kirschneri serotype vanderhoedeni* קרוי על שמו.

## פרסים ואותות הוקרה
* פרס ישראל לחקלאות, 1961.
* פרס צימרמן, 1961

## לקריאה נוספת
* "ואיך קוראים לך עכשיו/לינקה" מאת תמי שם-טוב, על פי סיפורה של לינקה נילי גורן, הוצאת כנרת, זמורה, ביתן

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*  סיפור הצלתם של ואן דר הודן ומשפחתו בתקופת השואה, מפי בתו נילי גורן.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיקרוביולוגים ישראלים
קטגוריה:בקטריולוגים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לחקלאות
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1961
קטגוריה:מדענים יהודים הולנדים
קטגוריה:יהודים בשואה: הולנד
קטגוריה:סגל המכון למחקר ביולוגי בישראל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוטרכט
קטגוריה:ישראלים ילידי הולנד
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1968
אפקט הלדיין

**אפקט הלדיין** הוא תופעה ביולוגית הקשורה לחלבון נושא החמצן המוגלובין. התופעה תוארה לראשונה על ידי הפיזיולוג הבריטי .

## תיאור התופעה
אפקט הלדיין הוא הגדלת כושר נשיאת הפחמן הדו-חמצני בנוכחות חמצן המשוחרר מהדם.

באופן הפוך, לדם מחומצן (כלומר, לדם עשיר בחמצן) יש יכולת נשיאה מופחתת של פחמן דו-חמצני. תופעה זו היא תוצאה של העובדה שהמוגלובין מחוזר (הקרוי דאוקסיהמוגלובין) הוא מקבל פרוטונים (בסיס) יותר טוב מאשר הצורה המחומצנת (הנקראת אוקסיהמוגלובין).

## פחמן דו-חמצני בדם
בתאי דם אדומים יש אנזים בשם קרבוניק אנהידראז. אנזים זה מזרז את הפיכת הפחמן הדו-חמצני המומס לחומצה פחמתית, שמתפרקת במהירות לביקרבונט ופרוטון חופשי כפי שמתואר במשוואה שלהלן:

CO2 + H2O -> H2CO3 -> H+ + HCO3

לפי עקרון לה-שטלייה, כל דבר הגורם לכך שהפרוטון שהתקבל בתגובה הכימית שתוארה למעלה לא יגיב עם חומרים אחרים כלשהם הנמצאים בדם, יגרום להטיית התגובה ימינה (לכיוון התוצרים), וכתוצאה מכך גדלה זיקת ההמוגלובין המחומצן לפרוטונים. הגדלת הזיקה לחמצן מגבירה גם את ייצור הביקרבונט ובהתאמה את היכולת של תאי דם אדומים ששחררו חמצן לשאת פחמן דו-חמצני.

רוב הפחמן הדו-חמצני בדם הוא בצורה של ביקרבונט. רק כמות קטנה ממנו מומסת בצורה של פחמן דו-חמצני טהור, ושאר הפחמן הדו-חמצני קשור להמוגלובין.

בנוסף להגברת שחרור הפחמן הדו-חמצני מהרקמות צורכות החמצן, אפקט הלדיין גורם לשחרור מהיר ויעיל יותר של פחמן דו-חמצני מהמוגלובין כאשר יש נוכחות של חמצן. בנאדיות הריאה, שהן אזור עשיר בחמצן, תכונה זו גורמת למעבר הפחמן הדו-חמצני לפלזמה כשהדם העורקי נכנס אליהן והיא חיונית לחילופי הגזים שבריאות.

המשוואה הכללית המתארת את אפקט הלדיין היא: H+ + HbO2  H+-Hb + O2

## חשיבות קלינית

באנשים החולים במחלות ריאה, הריאות עשויות לאבד את יכולתן להגדיל את אוורור הנאדיות בנוכחות כמות מוגדלת של פחמן דו-חמצני מומס בפלזמה.

דבר זה מסביר באופן חלקי את הממצאים שנצפו בחלק מהחולים בנפחת (סוג של מחלת ריאה) שבהם יש עלייה ב- PaCO (הלחץ החלקי של פחמן דו-חמצני בעורק) בעקבות מתן תוספת חמצן.

## ראו גם
*אפקט בוהר

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:המטולוגיה
הכנה לצה"ל

"**הכנה לצה"ל**" היא שם כולל לתהליכים שונים שעובר המועמד לשירות ביטחון (בראשי התיבות המקובלים, "מלש"ב") לקראת שירות בצה"ל. רוב הפעילויות מועברות ביוזמת צה"ל והאגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון, בשיתוף ופיקוח משרד החינוך, אך קיימים גופים פרטיים המקיימים קבוצות וקורסי הכנה לצה"ל ומכינות קדם-צבאיות דתיות וחילוניות (קיימים גם בתי ספר ומכללות שעיקרם הכנה לשירות בצה"ל-כמפקדים, כטכנאים וכו').
[שמאל|ממוזער|250px|מחנה ה[גדנ"ע בבאר אורה, 1951]]

הפעילויות הנערכות מתחלקות ל:
*היכרות עם המערכת הצבאית - סדנאות הכנה בתיכונים, "יום בלשכת הגיוס", "שבוע התנסות בבסיס צבאי"-המכונה "גדנ"ע".
*תהליכים מקדימים לגיוס - מיונים לתפקידים שונים, גיבושים צבאיים.
*הכנה מקצועית - טיפוח כושר גופני וכושר קליעה, קורסים קדם צבאיים מקצועיים.
*הכנה ערכית - מורשת קרב, דיונים בסוגיות שונות הנמצאות במחלוקת ובהן עלול להיתקל המלש"ב במהלך שירותו (למשל-טוהר הנשק, שירות במחסומים, הבחנה בין פקודות חוקיות, בלתי חוקיות ובלתי חוקיות בעליל).

פעילויות אלו הן ברובן התנדבותיות, כלומר ההשתתפות בהן תלויה ברצונו של המלש"ב, חלקן הן הכרח מכורח השתייכות למסגרת תיכונית, או מכוח צו צבאי, חלק מועט מבין הפעילויות ההתנדבותיות (כדוגמת קורסי הכושר הגופני) כרוך בתשלום.

גוף ההכנה לשירות צבאי הראשון בישראל הוא הגדנ"ע - לפני קום המדינה ריכז פעולות שונות של "ההגנה" לרתימת הנוער ושיתופו במאמץ המלחמתי. לאחר מלחמת העצמאות ארגן את החוגים החיליים שמהם צה"ל גייס את אנשי המקצוע הראשונים שלו (לחילות כמו התותחנים והקשר) ומאוחר יותר גובשו והתנהלו באופן עצמאי בצה"ל. בהמשך הוקמו מסגרות שונות לעידוד בני נוער לעיסוק במקצועות דרושים בצבא כמו **[[גדנ"ע אוויר]]**, **[[גדנ"ע קליעה]]** ו**גדנ"ע מזרחנות**.

התוכנית הידועה ביותר להכנה לשירות בצה"ל היא "**שבוע התנסות בבסיס צבאי**". התוכנית מועברת על ידי חיל החינוך בפיקוח ושיתוף משרד החינוך ובמסגרתה תלמידי תיכון מתארחים במשך שבוע בבסיס צבאי (לרוב בסיס גדנ"ע), לובשים מדים, לומדים על שרשרת הגיוס וערכי צה"ל ומתנסים בהפעלת רובה שירות (בעשורים האחרונים היה זה ה-M16) ובשדאות. תכליתה של התוכנית להקל על המתגייסים לצה"ל בתהליך הקליטה בצבא בטרם התגייסו. מטרה זו מושגת באמצעות מתן שיעורי הסברה ויצירת הדמיה של החיים במסגרת הצבאית: תנאי מחיה, ניתוק מסביבה מוכרת לפרק זמן ממושך, משמעת, שגרה יומית ולוח זמנים צפוף, יחסי מפקד-פקוד (היררכיה ופקודות), תפקוד כפרט וכצוות, שמירה על ציוד והקפדה על זמנים.

תוכנית "**הדור הבא**" של חיל החינוך והנוער הנה אחת הפעילויות האחרונות שתוכננו, במסגרתה תוכנן להצמיד לכל בית ספר תיכון קצין שיהיה אחראי על מוטיבציית התלמידים לשירות. תוכנית זו זכתה לפרסום בתקשורת בעיקר בעקבות התנגדותם של אנשי חינוך ואקדמיה לתוכנית, שבוצעה בסופו של דבר באופן חלקי בלבד.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* שרותי האגף הביטחוני-חברתי, באתר משרד הביטחון

קטגוריה:גיוס לצה"ל
קטגוריה:נוער בישראל
כביש 541

שמאל|ממוזער|250px|אנדרטת יד למעפיל האלמוני במחלף הסירה
**כביש 541** הוא כביש רוחב אזורי בישראל, העובר בשטח בנוי בתחומי הערים הרצליה ורעננה. הכביש היה בעבר אחד מצירי הרוחב החשובים בשרון הדרומי והוא מקשר בין צירי האורך הארציים - כביש 2, נתיבי איילון וכביש 4. אורכו של הכביש כ-9 ק"מ.

כביש 541 מתחיל במערב במחלף הסירה, מקום בו הוא מצטלב עם כביש 2. כחצי קילומטר מזרחית לתחילתו, מצטלב הכביש עם נתיבי איילון במחלף שבעת הכוכבים ועובר מעל למסילת החוף.

בתחומי העיר הרצליה עובר כביש 541 במספר רחובות משדרות שבעת הכוכבים, לרחוב הרב קוק, ובצומת הרב קוק וארלוזורוב מתחבר לקצה הצפוני של כביש 482 שקצהו הדרומי בצומת עלית ברמת גן ומשם פונה שמאלה לשדרות בן-גוריון ממשיך לרחוב סוקולוב, ולבסוף לדרך ירושלים. מעט לאחר כניסתו של כביש 541 לתחומי העיר רעננה הוא הופך לרח' אחוזה, רחובה הראשי של העיר, ומסתיים בצומת רעננה, מקום בו הוא פוגש את כביש 4 ואת כביש 402.

## תוכניות עתידיות
בעבר תוכנן שכביש 541 החדש יוקם על בסיס תוואי כביש 5503, מצומת ניר אליהו עד צומת בית ברל. מצומת בית ברל, הכביש ימשיך מאחורי מושב גן חיים ושכונת "כפר סבא הירוקה" אל עבר מחלף חדש בכביש 4.

בחלק מהזמן חשבו לקרוא 541 לכביש החדש המתחיל בדרך שמעון פרס ברעננה ומתחבר אל מרכז התחבורה בשפיים, לכביש 20 ולכביש 2. בסופו של דבר הכביש הזה נקרא 543.

## ראו גם
* כבישי ישראל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:השרון: כבישים
קטגוריה:הרצליה: תחבורה
קטגוריה:רעננה: תחבורה
איקוסיטטרהדרון

**איקוסיטטרהדרון דלתואידי** הוא פאון קטלן בעל 24 פאות זהות, שצורתן דלתון (ולא טרפז - על אף שהפאון נקרא לפעמים, בטעות, "איקוסיטטרהדרון טרפזואידי"). צורתו של הפאון היא מעין קובייה מנופחת. הפאון הדואלי שלו הוא הרומביקוביקטהדרון.

האיקוסיטטרהדרון הדלתואידי מופיע בטבע כצורה של גבישים כמו האנלציט ולפעמים גם הגארנט. בספרות העוסקת במינרלים, צורה זו נקראת לפעמים "טרפזוהדרון", על אף שעל-פי הטרמינולוגיה המקובלת בגאומטריית המרחב, השם טרפזוהדרון מתייחס למשפחה של פאונים שהפאות שלהם הן טרפזים.

חבורת הסימטריות המלאה של הפאון היא מסדר 48, והיא פועלת באופן טרנזיטיבי על 24 הפאות; המייצב של פאה כולל, מלבד הפעולה הטריוויאלית, את שיקוף המרחב השומר על הפאה במקומה. 

## ראו גם
* דלתוהדרון

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:פאונים
הציקלופדיה של ריס

**הציקלופדיה של ריס** (אנגלית: **Rees's Cyclopaedia**), "הציקלופדיה החדשה", או "**המילון האוניברסלי למדעים ולאמנויות**", הייתה אנציקלופדיה שנערכה בידי הכומר הוולשי אייברהם ריס (1743–1825). באותה תקופה נאמר על הציקלופדיה כי התעלתה על האנציקלופדיה בריטניקה של אותה תקופה, ובימינו היא מהווה מקור חשוב לגבי אותה תקופה.

האנציקלופדיה הופיעה לראשונה בחלקים בין ינואר 1802 לאוגוסט 1820, והתפרשה על פני 39 כרכי מלל, 5 כרכי לוחות ואטלס-מפות. היא הכילה כ-122 מיליון מילים, ויותר מ-500 מאמרים באורך של מונוגרפיה. סמיואל ברדפורד מפילדלפיה הוציא לאור מהדורה אמריקאית בין השנים 1806 ל-1822. במהדורה זו היו 42 כרכי מלל ו-6 כרכי תחריטים, והיא כללה תוספות הנוגעות לאמריקה.

האנציקלופדיה נכתבה בידי כמאה כותבים, רובם נון-קונפורמיסטים. הם היו מומחים בתחומם, וכיסו את תחומי האמנויות, מדעי הרוח, החקלאות, המדע, הטכנולוגיה והרפואה כמו סר אדוארד ג'יימס סמית' (הוסמך על ערכי הבוטניקה) וד"ר צ'ארלס בורנאיי (ערכי המוזיקה). הלוחות החרוטים נאים במיוחד, ונוצרו בידי אמנים כג'ון פיירי הבן והחרט וילסון לאורי.

בעת פרסומה, האנציקלופדיה של ריס נחשבה לחתרנית, והעורכים יצאו מגדרם במאמץ להדגיש את נאורותם.

האנציקלופדיה של ריס זוכה לחשיבות בימינו בעיקר בשל המידע שהיא מכילה, ובמיוחד כמקור על אודות הידע המדעי והטכנולוגי שרווח באותה תקופה.

## לקריאה נוספת

* Woolrich, A. P., 'John Farey, Jr., technical author and draughtsman: his contribution to Rees's *Cyclopadia* '. *Industrial Archaeology Review*, 20, (1998) 49-68 AIA Abstracts 1998


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ריס