open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מוחמד רואישה

ממוזער|257x257 פיקסלים|מוחמד רואישה בהופעה, שר ומנגן בלותאר
**מוחמד הווארי** (בערבית: محمد هواري; 1 בינואר 1950 –17 בינואר 2012), המוכר יותר בשם הבמה **מוחמד רואישה** (בערבית: محمد رويشة), הוא מוזיקאי, מלחין וזמר אמזיע'י מרוקאי שהתמחה בנגינה בלותאר, כלי מיתר מסורתי האופייני למוזיקה האמזיע'ית.

## ביוגרפיה
מוחמד רואישה נולד בשם מוחמד הווארי בשנת 1950 בעיר מרירת שבאטלס התיכון. בן למשפחה דלת אמצעים, הוא למד בבית ספר בח'ניפרה עד גיל 11 בלבד. בגיל 14 הוא החל לנגן בלותאר, כלי מיתר עשוי עץ ועור מהמסורת האמזירית (בצילום). הוא למד ממוזיקאים שניגנו מוזיקה מסורתית באזור. כבר באותה השנה שהחל ללמוד לנגן, שנת 1964, ביצוע שלו לשיר אמזירי מסורתי שודר ברשת הטלוויזיה המרוקאית RTV, ובעקבותיו רואישה הקליט אלבום ראשון, בשיתוף פעולה עם RTV.

מוחמד רואישה זכה בהדרגה בהכרה כזמר מרכזי במסורת האמזירית, עם שירים כגון *Ya lehbiba, bini w'binek darou lehdoden* בשפה תמזירית ובדאריג'ה (ערבית מרוקאית).

רואישה הלחין וכתב שירים רבים, בהם שר על אהבה, טבע, חיים, מוות, ועל נושאים של פוליטיקה וצדק. גם בשיריו המקוריים, שמר על קשר הדוק לאופי המוזיקה המסורתית. בשנת 2004, רואישה הופיע עם להקתו בחורבות הרומיות של העיר וולובליס במסגרת פסטיבל פאס למוזיקה מקודשת מן העולם.

בקיץ של שנת 2010, רואישה הוזמן להופיע בטקס ההשקה של פסטיבל Gorges de Tinghir שהתקיים ב-30 ביולי בעיירה תנר'יר שבאטלס הגבוה. התפקיד שניתן לו במסגרת ההשקה היה קרוב מאוד ללבו, מכיוון שאמו הגיעה מעיירה זו. ואכן, עוד לפני שהתחיל לנגן בלותאר, הוא כיבד את זכר אמו ואמר: "mimiss n'moulay Lahcen, mimiss n'lala Aicha iliss n'moulay Hanafi oult tdoght. בתרגום מילולי: "בנו של מולאי לחסן, בנו של לאלא (גב') איישה, בתו של מולאי חנפי שנולד בטודג'ה". במשפט זה, רואישה הציג את עצמו כמי שחוזר למקורותיו ומנגן באזור שממנו הגיעה אמו, כלומר עמק הטודרה.לאחר קריירה עשירה שארכה כמעט 50 שנה, מוחמד רואישה נפטר ביום שלישי, 17 בינואר 2012 בעקבות הידרדרות דרמטית במצבו הבריאותי שחלה בבוקר של אותו היום. הוא נפטר עוד לפני הגעתו לבית החולים.

בנו של מוחמד רואישה, אחמד-אללא רואישה, המשיך את דרכו, והפך לזמר ונגן לותאר המתמחה גם הוא במוזיקה אמזירית מסורתית.
## דיסקוגרפיה
* 2009 : *אה יא לחביב*
* 2012 : *מחווה לרואישה (1950/2012)*

## ראו גם
* מוזיקה מרוקאית
* מוזיקה אמזירית

### קישורים חיצוניים

* להאזנה למוזיקה של מוחמד רואישה
* פורטל בנושא של תרבות מוזיקלית אמזירית
* אתר בנושא מוזיקה אמזירית

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים מרוקאים
קטגוריה:ברברים
קטגוריה:מרוקאים שנולדו ב-1950
קטגוריה:מרוקאים שנפטרו ב-2012
רדיו חזק (שיר)

"**רדיו חזק**" הוא שיר בביצוע להקת תיסלם, שיצא כסינגל בנובמבר 1980 והפך מייד ללהיט. את מילות השיר כתבו דורי בן זאב, יאיר ניצני, יזהר אשדות ויושי שדה, הלחינו אותו ניצני ואשדות, ושר אותו דני בסן, סולן הלהקה. השיר נכלל באלבום הבכורה "רדיו חזק" של הלהקה שיצא בשנת 1981.

השיר נכתב במקור באנגלית ושמו היה "Loud Radio". השיר מתאר דמות ש"גדלה במקום מרוחק" ורוצה לשמוע מוזיקת רוק, ובבית השני אף פונה אליה הלהקה במילים "כתבי אליי מה רצונך".

השיר הוקלט באולפן ב' של גלי צה"ל בזמן שיאיר ניצני ויזהר אשדות שירתו בתחנה.

יחד עם שירים אחרים מאותו אלבום, כמו "תנו לי רוקנ'רול", הפך השיר את תיסלם ללהקה מצליחה ביותר, וסימן את שובו של הרוקנ'רול למרכז המוזיקה הישראלית.

השיר הגיע למקום השני במצעד רשת ג' בשנת התשמ"א, והיה אחד השירים שהפכו את תיסלם ללהקת השנה באותה השנה. השיר זכה לביצועים נוספים, בהם ביצוע של להקת "הזבובים" של מאור כהן ודן תורן שיצא בשנת 1998.

העיתונאי רז שכניק כתב על השיר: "הפתיח הבומבסטי והמרתק, הגיטרות החדות, הטקסט המסתורי - יצירת רוק עברית ששרטטה מחדש את גבולות הז'אנר בישראל".

## מילות השיר

## קישורים חיצוניים
* רדיו חזק בביצוע להקת תיסלם, יוטיוב
* רדיו חזק בביצוע להקת הזבובים, יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי תיסלם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על רדיו
קטגוריה:שירי רוק בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
ביגודה

**ז'ואאו פריירה** (בפורטוגזית: **João Ferreira**; 4 באפריל 1922 – 31 ביולי 2003), הידוע בשם **ביגודה** ("שפם" בפורטוגזית), היה כדורגלן ברזילאי, ששיחק בעמדת המגן השמאלי.

## ביוגרפיה
ביגודה נולד בשנת 1922 בבלו הוריזונטה שבברזיל, והחל את הקריירה המקצועית שלו באתלטיקו מיניירו בשנת 1940. הוא זכה עימה פעמיים בליגה האזורית. את מרבית הקריירה העביר בפלומיננסה מריו דה ז'ניירו, אותה עזב לזמן קצר עבור יריבתה פלמנגו, לפני שחזר לקדנציה שנייה. ההערכה היא כי ביגודה ערך בסך הכל 396 הופעות עם פלומיננסה בין השנים  1943–1956. בתקופת זמן זו זכה עימה בליגה האזורית בשנת 1946.

ביגודה ערך 10 הופעות במדי נבחרת ברזיל בהן לא כבש שער. הוא לקח חלק בזכייתה בקופה אמריקה 1949 וסיים עימה במקום השני במונדיאל 1950 הביתי. ביגודה פתח במרקנאסו נגד אורוגוואי, משחק שבו ברזיל הייתה זקוקה לתיקו כדי להיות אלופת העולם. אולם, ברזיל הפסידה, מה שהפך עבור הברזילאים לטרגדיה לאומית שקיבלה את הכינוי "אסון המרקאנה". במשחק זה ביגודה נתן תצוגה חלשה, כאשר אלסידס גיג'ה האורוגוואי עבר אותו פעמיים בשני השערים שספגה. עם זאת, מי שנשא באשמה על ההפסד בעיניי האומה הברזילאית היה שוערה מואסיר ברבוזה.

לאחר פרישתו ב-1956 פתח עסק לתיקון רדיו. ביגודה נפטר בשנת 2003 בעיר הולדתו בעקבות בעיות נשימה.

## תארים
;אתלטיקו מיניירו
*אליפות מינאס ז'ראיס (2): 1941, 1942
;פלומיננסה
*אליפות ריו דה ז'ניירו: 1946
;נבחרת ברזיל
*קופה אמריקה: 1949
* סגנית גביע העולם: 1950

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מיניירו
קטגוריה:כדורגלני פלומיננסה
קטגוריה:כדורגלני פלמנגו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:בלו הוריזונטה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1950
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1922
קטגוריה:נפטרים ב-2003
איברהימה קמארה

**איברהימה קמארה** (בצרפתית: **Ibrahima Camará**; נולד ב-25 בינואר 1999 בקונאקרי שבגינאה) הוא כדורגלן גינאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת בואבישטה מליגת העל הפורטוגלית ובנבחרת גינאה.

## קריירת מועדונים
קמארה גדל באקדמיית הכדורגל אוניברסל ובמחלקת הנוער של בראגה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של בראגה.

ב-31 בינואר 2019 חתם קמארה במוריירנסה מליגת העל הפורטוגלית. הוא ערך 61 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-30 באוגוסט 2022 חתם קמארה על חוזה לארבע שנים בבואבישטה מליגת העל הפורטוגלית.

## קריירה בינלאומית
ב-15 באוקטובר 2019 ערך קמארה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גינאה, בהפסד 2–3 לנבחרת צ'ילה במשחק ידידות. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גינאים
קטגוריה:כדורגלני מוריירנסה
קטגוריה:כדורגלני בואבישטה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גינאה
קטגוריה:גינאים שנולדו ב-1999
לוקאו (כדורגלן)

**לוקאס אלבס דה אראוז'ו** (בפורטוגזית: **Lucas Alves de Araujo**; נולד ב-22 ביולי 1992 באוזאסקו שבברזיל), הידוע בכינוי **לוקאו** (בפורטוגזית: **Lucão**), הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הבלם בדינמו בוקרשט.

## קריירת מועדונים
לוקאו שיחק במועדונים אולאריה, איפטינגה, אתלטיקו גויאניינסה, קורינתיאנס ואתלטיקו פרנאאנסה מברזיל, VfR אאלן מגרמניה, ביל-ביין, לה מונט ולוצרן משווייץ, א-טאי מערב הסעודית, לאמיה 1964 מיוון, א-נסר מאיחוד האמירויות הערביות, פורטימוננסה מפורטוגל ודינמו בוקרשט מרומניה.

## תארים
;לוצרן
* הגביע השווייצרי (1): 2020/2021

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:בלמי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו גויאניינסה
קטגוריה:כדורגלני קורינתיאנס
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו פרנאאנסה
קטגוריה:כדורגלני לוצרן
קטגוריה:כדורגלני לאמיה 1964
קטגוריה:כדורגלני א-נסר (דובאי)
קטגוריה:כדורגלני פורטימוננסה
קטגוריה:כדורגלני דינמו בוקרשט
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1992
ההעתק המזרח אנטולי

ממוזער|המערך הטקטוני של סביבת הלוח האנטולי התחום בין ההעתק המזרח אנטולי להעתק הצפון אנטולי. הלחיצה של הלוח הערבי כנגד האירואסייתי ממזרח, בתוספת התנועה השמאלית של העתק המזרח אנטולי והתנועה הימנית של הצפון אנטולי, יוצרים את תנועת הלוח האנטולי מערבה ביחס ללוחות הנ"ל.
**ההעתק המזרח אנטולי** (בטורקית: **Doğu Anadolu Fay Hattı**) הוא אזור שבר גדול באורך של כ-700 קילומטרים, המשתרע ממזרח טורקיה, לדרום-מרכזהּ.

## המערך הטקטוני
ההעתק המזרח אנטולי יוצר גבול מסוג תנועה אופקית שמאלית בין הלוח האנטולי ללוח הערבי. ההעתק המזרח אנטולי, והצפון אנטולי שהוא בעל תנועה אופקית ימנית, אחראים יחד לתנועה מערבה של הלוח האנטולי עצמו (ביחס ללוחות הסמוכים לו), שכמו נסחט שמאלה (מערבה/הַחוּצָה) בין שני ההעתקים הללו, כתוצאה מהלחיצה שמתרחשת מזרחה להם, של הלוח הערבי כנגד הלוח האירואסייתי (ראו במפת התצלום).

השבר הסורי-אפריקני שמהווה גבול בין תת הלוח ישראל סיני ללוח הערבי, מסתיים ו"נחסם" בצפונו על ידי ההעתק המזרח אנטולי. רמת הפעילות הסייסמית בהעתק המזרח אנטולי גדולה כמעט פי 10 מהרמה הסייסמית של השבר הסורי אפריקני: בהכללה ניתן לומר, כי התקינה לבנייה עמידה למבנים רגילים בפני רעידת אדמה שתתרחש בשבר הסורי אפריקני, מתייחסת במדינת ישראל לרעידה במגניטודה 6 בערך; בעוד שביחס לפרמטרים דומים, התקינה בטורקיה מתייחסת לרעידת אדמה, על העתק המזרח אנטולי, במגניטודה 7.

## רעידות האדמה ההרסניות בשנת 2023

שתי רעידות האדמה ההרסניות שהתרחשו בטורקיה ובסוריה בפברואר 2023, התרחשו על ההעתק המזרח אנטולי. הראשונה הייתה במגניטודה 7.8 והשנייה במגניטודה 7.6, כל אחת על מקטע אחר של ההעתק. שבועיים לאחר מכן התרחשה רעידת אדמה הרסנית נוספת במגניטודה של 6.8. ברעידות אלה נהרגו יותר מ-60 אלף בני אדם, ונפצעו יותר מ-120 אלף. על פי מחקר מקיף שפורסם באביב 2023 עולה, שפוטנציאל הסיכון מרעידות אדמה גָדַל בהעתקים הסמוכים להעתק המזרח אנטולי בעקבות רעידות האדמה הללו. מחקר אחר שפורסם גם כן באביב 2023 קבע, שגיל ההעתק המזרח אנטולי הוא כ-5 מיליון שנה, צעיר בהרבה מהשבר הסורי אפריקני שגילו כ-20 מיליון שנה.

## היווצרות פער סייסמי במהלך המאה ה-20
במהלך המאה ה-20 השתרר שקט סייסמי לאורך ההעתק המזרח אנטולי ונוצר פער סייסמי. במאות שקדמו לה, התרחשו על ההעתק הזה רעידות אדמה הרסניות כדלקמן: בשנת 1789 רעידת אדמה במגניטודה 7.2; בשנת 1795 רעידת אדמה במגניטודה 7, בשנת 1872 רעידת אדמה במגניטודה 7.2, בשנת 1874 רעידת אדמה במגניטודה 7.1, ב־1875 רעידת אדמה במגניטודה 6.7, ב־1893 רעידת אדמה במגניטודה 7.1 ובשנת 1905 במגניטודה 6.8. בשנת 1866, התרחשה רעידת אדמה במגניטודה 7.2 בגבול המזרחי של קו ההעתק, במיפגש עם הלוח הערבי והלוח האירואסייתי. מאז הרעידה של שנת 1905, השתרר כאמור שקט סייסמי שהופר החל משנת 1998 בסדרה של רעידות אדמה שהתרחשו על ההעתק הזה, או בסמוך לו: מדובר ברעידות האדמה של עדאנה-קייהן  בשנת 1998 במגניטודה 6.3; רעידת האדמה של בינגול  בשנת 2003 במגניטודה 6.4; רעידת האדמה של אלאזיג  בשנת 2010 במגניטודה של 6.1; רעידת האדמה באלזי בשנת 2020 במגניטודה 6.7 ושתי רעידות האדמה של שנת 2023 המוזכרות לעיל.

## ראו גם
* ההעתק הצפון אנטולי

## הערות שוליים

קטגוריה:העתקים
קטגוריה:טורקיה: גאולוגיה
קטגוריה:רעידות אדמה
הרקיע השביעי (מסעדה)

**הרקיע השביעי** (ברוסית: **Седьмое небо**) הוא שמו של מתחם מסעדות מסתובב הממוקם על מגדל אוסטנקינו במוסקבה. בשנים 1967–1975 היא הייתה המסעדה המסתובבת הגבוהה ביותר (ביחס לקרקע) בעולם.

## תיאור
המסעדה הורכבה משלושה אולמות: "ברונזה", "כסף" ו"זהב", בשלוש קומות נפרדות בגובה של 328–334 מ' מעל פני הקרקע. בכל אולם סופקו 24 שולחנות ארבעה מושבים, הממוקמים לאורך החלונות הפנורמיים במעגל ברדיוס של 9.2 מטר. השטח הכולל של האולמות הוא 600 מ"ר, רוחב כל אחד משלושת האולמות הוא 2.5 מטר. הקיבולת המקסימלית של כל רמה היא לא יותר מ-80 אנשים, ולכן המקומות הוזמנו אך ורק מראש.

המסעדה הייתה אטרקציה תיירותית פופולרית במוסקבה בשל העובדה שהחדרים בצורת הטבעת שלה ביצעו סיבובים מעגליים סביב צירם במהירות של סיבוב אחד בארבעים דקות.

## מתחם מסעדות הרקיע השביעי היום
בשנת 2016 חידשו את עבודתם שני מפלסים במתחם המסעדות - בית קפה וקפה - אולם המסעדה נפתח בשנת 2017.

מתחם המסעדות "הרקיע השביעי" מורכב היום משלושה מפלסים: בית קפה (334 מטר), קפה (331 מטר) ומסעדה (328 מטר).

## קישורים חיצוניים

*  

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסקבה: מסעדות
דנילו אלבים

**דנילו אלבים** (בפורטוגזית: **Danilo Alvim**; 3 בדצמבר 1920 – 16 במאי 1996), היה כדורגלן ומאמן ברזילאי, ששיחק בעמדת הקשר האחורי. 

אלבים בשיאו היה לאחד הקשרים האחוריים הטובים ביותר בעולם, שנודע כשחקן מתוחכם ואלגנטי מאוד, בעל שליטה טובה בכדור ומסירה מדויקת למרחקים גדולים. הוא היה חלק מנבחרת ברזיל שסיימה כסגנית במונדיאל 1950 הביתי.

## תארים
### כשחקן
;ואסקו דה גאמה
*אליפות ריו דה ז'ניירו (4): 1947, 1949, 1950, 1952
;נבחרת ברזיל
*קופה אמריקה: 1949
*סגנית גביע העולם: 1950
### כמאמן
;נבחרת בוליביה
*קופה אמריקה: 1963

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני ואסקו דה גאמה
קטגוריה:כדורגלני בוטפוגו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1950
קטגוריה:מאמני כדורגל ברזילאים
קטגוריה:ילידי 1920
קטגוריה:נפטרים ב-1996
הארוקה קיטגוצ'י

**הארוקה קיטגוצ'י** (ביפנית: **北口 榛花**; נולדה ב-16 במרץ 1998) היא אתלטית יפנית, האלופה האולימפית (פריז 2024) ואלופת העולם (בודפשט 2023) בהטלת כידון.

## ביוגרפיה
קיטגוצ'י נולדה וגדלה באסהיקאווה שביפן.

### 2019
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-1 באוקטובר סיימה במקום 13 בהטלת כידון בתוצאה של 60.84 מטר.

### 2021
באולימפאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום 12 בהטלת כידון בתוצאה של 55.42 מטר.

### 2022
#### מדליית ארד באליפות העולם
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ב-22 ביולי זכתה במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 63.27 מטר, אחרי קלסי לי ברבר מאוסטרליה (66.91 מטר) וקארה וינגר מארצות הברית (64.05 מטר).

### 2023
#### אלופת העולם
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-25 באוגוסט זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 
66.73 מטר, לפני פלור רואיס מקולומביה (65.47 מטר) ומקנזי ליטל מאוסטרליה (63.38 מטר).

### 2024
#### אלופה אולימפית
באולימפיאדת פריז זכתה קיטגוצ'י במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 65.80 מטר, לפני ג'ו-אן ואן דייק מדרום אפריקה (63.93 מטר) וניקולה אוגרודניקובה מצ'כיה (63.68 מטר). קיטגוצ'י נשאה את דגל יפן בטקס הסיום של האולימפיאדה.

## שיאים אישיים
* הטלת כידון: 67.04 מטר (2023)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מטילות כידון
קטגוריה:אתלטיות יפניות
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:מטילות כידון באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:משתתפות יפניות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:משתתפים יפנים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אלופות אולימפיות: הטלת כידון
קטגוריה:אלופות אולימפיות מיפן
קטגוריה:נושאי דגל יפן באולימפיאדה
קטגוריה:יפניות שנולדו ב-1998
הבריגדה השוודית

**הבריגדה השוודית** (בשוודית: **Svenska brigaden**, בפינית: **Ruotsalainen prikaati**) הייתה בריגדה של מתנדבים שוודים שהשתתפה במלחמת האזרחים הפינית. הבריגדה כללה 400 לוחמים, ונטלה חלק בקרב טמפרה.

## היסטוריה
בינואר 1918 הכריזה פינלנד על עצמאותה מהאימפריה הרוסית, וכמעט מיד פרצה בה מלחמת אזרחים בין המשמר האדום שנתמך בידי ברית המועצות, למשמר הלבן שנתמך בידי הקיסרות הגרמנית. מצבם של הלבנים נראה בכי רע, והאדומים הצליחו להשתלט על עיר הבירה הלסינקי. 

את היוזמה להקמת יחידה של מתנדבים שוודים שתסייע למשמר הלבן במלחמתו, נטלה אגודת "ידידי פינלנד" שנוסדה בסטוקהולם במקביל להכרזת העצמאות הפינית. יו"ר האגודה היה אחיו של קארל גוסטף אמיל מנרהיים - ממפקדיו הבולטים של המשמר הלבן. אגודת ידידי פינלנד קראה ליחידה בשם "הבריגדה השוודית" עוד בטרם החלה לגייס אליה חיילים. בשל המצב הדחוף בפינלנד, הקציבה האגודה חודשיים לגיוס וארגון הבריגדה. כתוצאה מכך, רק 400 שוודים הספיקו להתנדב. עם זאת, רבים מהם היו קצינים מנוסים מהצבא השוודי, והם היוו תוספת משמעותית לצבא הפיני חסר הניסיון. כמו כן, 600 קצינים שוודים נוספים התגייסו למשמר הלבן ישירות, ולא דרך ידידי פינלנד.

בסוף מרץ הגיעו השוודים לפינלנד, וצוידו בידי הפינים בנשק רוסי. בשלב זה, נמצאו הלבנים בעיצומה של מתקפת נגד מוצלחת שמוטטה את הקווים האדומים. השוודים נשלחו למערכה הקשה שהתנהלה סביב העיר טמפרה. הם לחמו באומץ והצליחו ללכוד את תחנת הרכבת של העיר. ב-6 באפריל הסתיים כיבוש טמפרה. בשלב זה התמוטטו האדומים כליל בעקבות כניסתו של הצבא הגרמני לפינלנד. השוודים השתתפו במרדף אחר האדומים, וכבשו מספר כפרים ועיירות. 

ב-16 במאי השתתפה הבריגדה בצעדת הניצחון בהלסינקי. חייליה זכו להערכה ושבחים בטרם חזרו לשוודיה. ב-30 במאי ערכה הבריגדה מצעד ניצחון בסטוקהולם, ויום למחרת פורקה. חיילי הבריגדה חזרו איש איש לחייו, אולם רבים מהם נרדפו בידי האיגודים המקצועיים הסוציאליסטיים והתקשו למצוא עבודה. 

34 מחיילי הבריגדה נהרגו במהלך הלחימה, ו-50 נפצעו. בין הלוחמים המפורסמים בבריגדה ניתן למנות את הארכאולוג אקסל בואטיוס, וההיסטוריון אולוף פלמה שהיה ממפקדי הכוח ונהרג בטמפרה.

## ראו גם
* קורפוס המתנדבים השוודי

## קישורים חיצוניים

* אתר המוקדש לבריגדה
* מאמר בארכיון המלחמה השוודי

קטגוריה:שוודיה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:מלחמת האזרחים הפינית
קטגוריה:1918
דיוויזיית המילואים השישית (האימפריה הגרמנית)

**דיוויזיית המילואים ה-6** (בגרמנית: **6. Reserve-Division**) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, והיא לחמה בחזית המערבית, כחלק מקורפוס המילואים ה-3, שהיה חלק מהארמייה הראשונה. היא לחמה במסעות הפתיחה נגד הצבא הבלגי וחיל המשלוח הבריטי, כולל קרב מונס, והשתתפה ב. היא לחמה באזור איסר במהלך המרוץ אל הים. בדצמבר 1914 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית. ב-1915 היא לחמה במתקפת גורליצה-טרנוב. היא נשארה בחזית המזרחית עד מאי 1917, אז הועברה לאזור ורדן. היא ספגה אבדות כבדות במתקפה הצרפתית באוגוסט אותה שנה, והוחזרה לחזית המזרחית, שם תפסה גזרה שקטה בגליציה. במרץ 1918 היא חזרה לחזית המערבית והשתתפה במתקפת האביב הגרמנית. היא פורקה ויחידותיה וחייליה התפזרו ליחידות אחרות בספטמבר 1918. מטה הדיוויזיה נשלח לאחר מכן לחזית המקדונית, שם נטל חלק בלחימה במקדוניה ובסרביה.

## מפקדים
* אמיל פון שיקפוס אונד נוידורף (2 באוגוסט 1914 – 27 במאי 1915)
* הנס פון בלוב (26 בדצמבר 1914 – 12 באוקטובר 1916)
* הינקו פון ליטוויץ (13 באוקטובר 1916 – 25 באוקטובר 1916)
* פרידריך פון אאוורטר (26 באוקטובר 1916 – 25 באפריל 1917)
* אלפרד דיטריך (26 באפריל 1917 – 23 באוגוסט 1918)

## לקריאה נוספת
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

6
6
דיוויזיית המילואים הראשונה (האימפריה הגרמנית)

ממוזער|ימין
**דיוויזיית המילואים ה-1** (בגרמנית: **1. Reserve-Division**) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-2 באוגוסט 1914 כחלק מהגיוס הגדול בתחילת מלחמת העולם הראשונה ונועדה להוות יחידת גיבוי לדיוויזיה ה-1. כמפקדה הראשון מונה זיגיסמונד פון פרסטר, והיחידות בה היו פחות איכותיות מאשר בקורפוסים הסדירים. הדיוויזיה נערכה בחזית המזרחית כחלק מקורפוס המילואים ה-1 במסגרת הארמייה השמינית בפיקוד מקסימיליאן פון פריטוויץ. ב-20 באוגוסט 1914 לחמה הדיוויזיה באגף הימני של הארמייה השמינית מול צבא האימפריה הרוסית בקרב גומבינן במסגרת החזית המזרחית. בהמשך היא לחמה בקרב טננברג, ובנובמבר 1914 היא לחמה כחלק מהארמייה התשיעית במהלך הקרב על הוויסלה. הדיוויזיה השתתפה במתקפת גורליצה-טרנוב, ובשנת 1916 לחמה נגד מתקפת ברוסילוב. באוקטובר 1917 היא הועברה לחזית המערבית, שם לחמה במתקפת האביב הגרמנית. בלאחר מכן לחמה נגד מתקפת מאה הימים של בעלות הברית, ועם סיום המלחמה פורקה הדיוויזיה.

## מפקדים
* זיגיסמונד פון פרסטר (2 באוגוסט 1914 – 22 בספטמבר 1915)
* קונרד צייטלו (23 בספטמבר 1915 – 1 בינואר 1917)
* יוהנס פון מלאכובסקי (2 בינואר 1917 – 22 באפריל 1917)
* גוסטב פון ולדרזה (23 באפריל 1917 – 10 בינואר 1919)

## לקריאה נוספת

* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.


1
1
ג'יידן מייקל

**ג'יידן מייקל** (באנגלית: **Jaden Michael**; נולד ב-5 באוקטובר 2003) הוא שחקן ודוגמן אמריקאי. הוא ידוע כשגילם את קולין קאפרניק הצעיר במיני-סדרה "קולין בשחור ולבן" (2021) בנטפליקס ואת הדמות הראשית של מיקי בוליטר בסדרה "מחסה" (2023) בפריים וידאו. הוא גם שיחק בסרטים "משמורת" (אנ') (2016), "מעשה פלאים" (אנ') (2017) ו"ערפדים נגד הברונקס" (אנ') (2020).

## ביוגרפיה
מייקל נולד בבהארלם, מנהטן שבניו יורק ב-5 באוקטובר 2003 לאם חד הורית. את רוב ילדותו העביר בניו ג'רזי. הוא למד ב- "Dwight Global Online School" באפר וסט סייד. 

## קריירה
בשנת 2011 החל להופיע בטלוויזיה האמריקאית כאשר השתתף במספר פרקים בתוכנית הטלוויזיה "מה אתם הייתם עושים?" (אנ') ברשת ABC; התוכנית מסוג מצלמה נסתרת, מהווה ניסוי חברתי העוקב אחר תגובותיהם של זרים כשהם נתקלים בקונפליקט או בפעילות בלתי חוקית בסביבה ציבורית, מבלי לדעת שהכל מבוים ומתועד במצלמות נסתרות.

בשנת 2013 דיבב בפרק של סדרת האנימציה הפופולרית "מגלים עם דורה" בערוץ ניקלודיאון.

בשנת 2016 שיחק בסרט הדרמה המשפטית "משמורת" (אנ'), בתור דייוויד דיאז, בנה של שרה (קטלינה סנדינו מורנו) המאבדת את המשמורת עליו ועל אחותו. באותה שנה שיחק בתפקיד קטן בסרט הדרמה "פטרסון" בכיכובו של אדם דרייבר; שנכתב ובוים על ידי ג'ים ג'ארמוש, ושיחק גם בסדרה המקורית של נטפליקס "גט-דאון" (אנ') במשך שלושה פרקים בתור רפא. 

בשנת 2017 הופיע בתור ג'יימי בסרט הדרמה "מעשה פלאים" (אנ') שביים טוד היינס, המבוסס על הרומן באותו שם (אנ') מאת בריאן סלזניק (אנ') משנת 2011, והחל לדבב בסדרת האנימציה האמריקאית-קנדית "מרדף ברשת" של ערוץ PBS Kids. 

בשנת 2019 החל לדבב בסדרת ההנפשה "סיפורי החרקים" באמזון פריים וידאו. שנה לאחר מכן הופיע לצד זואי סלדנה בסרט "ערפדים נגד הברונקס" (אנ') בנטפליקס.

בשנת 2021 הופיע בתפקיד ראשי של שחקן הפוטבול קולין קאפרניק בצעירותו במיני-סדרת הדרמה "קולין בשחור ולבן" בנטפליקס.

בשנת 2022 לוהק מייקל לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "מחסה" המבוססת על הספר באותו שם מאת הרלן קובן.

בנוסף למשחק הופיע מייקל על שערי מגזיני אופנה רבים בהם "teenvogue" ו-"contentmode". 

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:דוגמנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2003
אלכסנדר פרידקיס

**ד"ר אלכסנדר פרידקיס** (אלכסנדר אברמוביץ פרידקיס, כ"ד בטבת ה'תש"ט - כ' בתמוז ה'תשפ"ג), היה ראש קהילה וראש חברא קדישא ורופא בכיר בעיר דניפרו אוקראינה.

## קורות חיים
[ממוזער|257x257 פיקסלים|אלכסנדר פרידקיס עם הרב [שמואל קמינצקי (דניפרו)|שמואל קמינצקי ומר קורול וארקדי שמיסט, בקהילה היהודית בדנייפרו אוקראינה]]
אלכסנדר נולד בכ"ד בטבת תש"ט בסמולנסק שברוסיה לאברהם ובלה פרידקיס שאחרי לידתו חזרו לעיר שמשפחתו מגיע משם דניפרו שבאוקראינה. בגיל 6 התייתם מאביו שלחם במלחמת העולם השנייה, וגדל אצל דודתו אסתר. יחד הם שמרו על יהדותם, דבר שהיה כרוך במסירות נפש בברית המועצות. הייתה לוקחת אותו לבית כנסת בעיר בגיל קטן מאוד כדי שיאמר קדיש על אביו.

בהמשך למד רפואה (כירורגיה כללית) באוניברסיטה בדניפרו. בהיותו סטודנט המשיך ללכת לבית הכנסת בדנייפרו היחיד שהיה פעיל בעיר להתפלל וללמוד. על אף שמחמת הסכנה ניתנו היתרי כניסה לבית הכנסת לעשרים אנשים בלבד, שהיו המבוגרים שבקהילה, הוא היה מתסנן לבית הכנסת, תוך סיכון הקריירה הרפואית שלו, לאור איומי הק.ג.ב. רק לאחר שהתמנה לרופא מנתח בכיר וניהל את המחלקה הכירורגית בבית החולים בעיר, ניתן לו אישור כניסה רשמי לבית כנסת בעיר.

במסגרת פעילותו, פעל לשמר את המסורת היהודית בין תושבי המקום, כן היה דואג מדי שנה להביא מצות ממוסקבה ליהודי העיר. לאחר התפרקות ברית המועצות פנה אלכסנדר יחד עם קורול לרבי מליובאוויטש בהצעה שיכהן כרב העיר בדנייפרו במקום אביו ששימש ברבנות העיר. הרבי מליובאוויטש שלח בתחילת שנות ה-90 את הרב שמואל קמינצקי. אלכסנדר ואחרים יצאו לתחנת הרכבת בדניפרו על מנת לקבל אותו ואת אשתו, ועמד לצידו של רב העיר בעניינים נוספים.

אלכסנדר הקים וניהל במשך השנים את החברא קדישא בעיר, במסגרת עבודתו דאג לשקם את בתי עלמין היהודיים שבעיר, ונילחם נגד הריסת בתי עלמין וקברי אחים ברחבי אוקראינה.

כמו כן שימש כראש הקהילה וניהל את עיניני הדת בעיר דניפרו. שימש גבאי בבית הכנסת המרכזי 'שושנת הזהב' בעיר בדניפרו.

כשהתחילה מלחמת רוסיה אוקראינה סירב לעזוב את העיר ועסק בהצלת היהודים מהעיר ובעזרה לפליטים הרבים שהגיעו אליה. גם שחלה סירב לעזוב את העיר.

כשמצבו הדרדר העבירו אותו בסיועו הרב קמינצקי לגרמניה, שם היה כחודשים וטופל בבית חולים בברלין. בהמשך הועבר בטיסה רפואית לישראל. הוא נפטר בכ' בתמוז, יום אחרי שהגיע לישראל, ונטמן בבית העלמין בקריית מלאכי.

## ראו גם
* 
* 

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* ריאיון עם אלכסנדר פרידקיס

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:ילידי 1949
קטגוריה:אוקראינים שנפטרו ב-2023
עיסאם אסינחה

**עיסאמאדה אסינחה** (בהולנדית: **Issamade Asinga**; נולד ב-29 בדצמבר 2004 באטלנטה שבג'ורג'יה, ארצות הברית) הוא אתלט סורינאמי.

## ביוגרפיה
אסינחה נולד באטלנטה שבג'ורג'יה, ארצות הברית. אביו הוא אתלט העבר טומי אסינחה .

### 2023
באליפות אמריקה הדרומית שנערכה בחודש יולי בסאו פאולו שבברזיל זכה אסינחה במדליית זהב בריצת 100 מטר בשיא עולם חדש לנוער ושיא אמריקה הדרומית חדש של 9.89 שניות. הוא הפך לאצן הדרום אמריקאי הראשון ששובר את מחסום 10 השניות.

### 2024
ב-27 במאי 2024 הושעה לארבע שנים ונפסלו כל תוצאותיו מיולי 2023 עקב שימוש בסמים.

## שיאים אישיים
### אצטדיון
* ריצת 100 מטר: 
* ריצת 200 מטר: 19.97 שניות (2023)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטים סורינאמים
קטגוריה:אתלטים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:ילידי 2004
חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל)

**חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ"ט-1999**, שזכה לכינוי "חוק שריון רמת הגולן", אושר בכנסת ב-25 בינואר 1999, ונקבע בו שהחלטת ממשלה לפיה המשפט השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח מחייבת אישור של רוב חברי הכנסת ואישור במשאל עם.

## היסטוריה חקיקתית

הצעת החוק הוגשה לכנסת הארבע עשרה על ידי חברי הכנסת יהודה הראל, עמנואל זיסמן ואלכס לובוצקי, על רקע שיחות בין ישראל לסוריה, שהתקיימו בשנות ה-90 של המאה ה-20, על הסכם שלום בין המדינות, שכללו גם דיון בהחזרת רמת הגולן לשליטת סוריה.

החוק אושר ב-25 בינואר 1999. בגרסתו המקורית היה זה חוק קצר, בו ארבעה סעיפים, שקבע בי החלטת ממשלה לוותר על שטח של המדינה תדרוש אישור של רוב חברי הכנסת (61 או יותר) וכמו כן אישור הוויתור על ידי רוב המצביעים במשאל עם, אך נקבע שסעיף זה יחול רק כאשר יחוקק חוק יסוד המסדיר משאל העם בישראל.

במהלך כהונתה של הכנסת השבע עשרה הציעו חברי כנסת רבים תיקון לחוק זה, לפיו ועדת הבחירות המרכזית היא שתתקין תקנות לעניין עריכת משאל עם ויבוטל הצורך בהסמכת חוק יסוד. התיקון לחוק עבר בקריאה טרומית ב-16 במאי 2007, בניגוד לעמדת הממשלה המכהנת, והוא הועבר לוועדה משותפת של ועדת הכנסת וועדת חוקה, חוק ומשפט במטרה להכינו ולנסחו לקריאה ראשונה. ב-30 ביוני 2008 התיקון עבר גם בקריאה הראשונה ברוב גדול והצעת החוק הוחזרה לוועדה לקראת הכנתה לקריאה שנייה ושלישית, אך זו לא הגיעה עד התפזרותה של הכנסת לקראת עריכת הבחירות לכנסת השמונה עשרה.

ממשלת ישראל השלושים ושתיים, שקמה לאחר הבחירות, החליטה לתמוך בהחלת דין רציפות על הצעת החוק, והדיון בה בוועדה המשותפת נמשך גם במהלך כהונתה של הכנסת השמונה עשרה. לבסוף החליטה הממשלה לתמוך בהצעת החוק, וב-22 בנובמבר 2010 אישרה הכנסת את התיקון לחוק הקיים שזכה לכינוי הנוסף "חוק משאל עם", לפיו בטלה הדרישה לעיגון בחוק יסוד. כשלושה שבועות לאחר אישור התיקון בכנסת, הוגשה עתירה לבג"ץ נגד החלטת הכנסת בטענה כי החוק במתכונתו החדשה פוגע בסדרי השלטון של מדינת ישראל ועוקף חוקי יסוד אחרים ועל כן אין זה ראוי להעבירו בחקיקה רגילה.

עם הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושלוש לאחר השבעתה של הכנסת התשע עשרה, ובמסגרת הסכם קואליציוני שנחתם בין סיעת השלטון הליכוד ביתנו לבין סיעת הבית היהודי, הוסכם לעגן את קיומם של משאלי העם בחוק יסוד, וזאת כדי למנוע אפשרות שבג"ץ יידרש לדון בשאלת החוקתיות של "חוק משאל העם" הקיים משנת 2010. באופן זה החל הליך חקיקתו של חוק היסוד החדש. ב-12 במרץ 2014 אישרה הכנסת את חוק יסוד: משאל עם.

## הוראות החוק

לב החוק הוא סעיף 1א שלו הקובע:

יתר סעיפי החוק מסדירים את אופן האישור בכנסת ואופן עריכתו של משאל העם.

## יישום החוק
מאז חקיקתו של חוק זה לא התקבלה כל החלטה על ביטול החלת השיפוט והמינהל של מדינת ישראל על שטח כלשהו, כך שנדרשה הפעלה של המנגנונים שנקבעו בחוק (אישור הכנסת ומשאל עם).

לאחר החתימה על הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון בשנת 2022, שאושר בצד הישראלי רק על ידי ממשלת ישראל, הוגשו מספר עתירות לבית המשפט הגבוה לצדק בטענה שנדרש משאל עם לאישור ההסכם, אך העתירות נדחו, מהטעם העיקרי שהשטחים המדוברים אינם חלק מתחומי השיפוט והמינהל של מדינת ישראל, אלא נמצאים בשטח המים הכלכליים של המדינה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: חקיקה לפי נושא
קטגוריה:הכנסת הארבע עשרה: חקיקה
נשיא ניז'ר

זוהי **רשימת ראשי המדינה של ניז'ר**, מאז קיבלה המדינה עצמאות מצרפת ב-1960 ועד היום.

בסך הכל כיהנו אחד עשר אנשים כראשי המדינה של ניז'ר.

נכון ל-30 ביולי 2023 נושא התפקיד שנוי במחלוקת בין עבדורהאמנה צ'יאני , נשיא המועצה הלאומית לשמירה על המולדת (), כת צבאית שהוקמה בעקבות ההפיכה שהפילה את הנשיא מוחמד בזום (שכיהן בתפקיד מאז 2 באפריל 2021), ושר החוץ של בזום, חסומי מסאודו , שהכריז על עצמו כממלא מקום.

בזום המודח כלוא ומוחזק בארמון הנשיאות ביחד עם אשתו הדיזה על ידי שומרי ראשו לשעבר. מקורות מסרו שהנשיא המודח מנותק מהעולם ונאסר עליו ליצור קשר עם עורכי דינו. הגנרל שהדיח אותו מתעקש להשאיר את בזום במעצר בית במרחק עשרות מטרים ממשרד הנשיאות. "בזום הוא כמו חומת מגן עבור הנשיא החדש", מסרו מהשלטון החדש.

## הגבלות כהונה
החל משנת 2021 קיימת בחוקה מגבלה של שתי כהונות לנשיא. הנשיא הראשון שדבק במגבלות הכהונה היה מהמדואו איסופו, שנבחר ב-2011 וב-2016 וסיים את תפקידו בשנת 2021.

## תארים
*1960–1974: נשיא הרפובליקה
*1974–1989: נשיא המועצה הצבאית העליונה
*1989: נשיא המועצה העליונה לאוריינטציה לאומית
*1989–1996: נשיא הרפובליקה
*1996: יושב ראש המועצה הלאומית להצלה
*1996–1999: נשיא הרפובליקה
*1999: יושב ראש מועצת הפיוס הלאומית
*1999–2010: נשיא הרפובליקה
*2010–2011: יושב ראש המועצה העליונה להשבת הדמוקרטיה
*2011–הווה: נשיא הרפובליקה
*2023–הווה: נשיא המועצה הלאומית לשמירה על המולדת

## רשימת הנשיאים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ניז'ר: פוליטיקה
ניז'ר
אנה סאבולצ'י

**אנה סאבולצ'י** (בהונגרית: **Szabolcsi Anna**; בודפשט, 24 ביולי 1953) בלשנית אמריקאית ממוצא יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטת ניו יורק, חברה באקדמיה ההונגרית למדעים.

## קורות חייה
הורים היו: לאסלו סבולצ'י וגרטרוד אנה פישר. בין 1972 לבין 1976 הייתה סטודנטית בפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת אטווש לוראנד (ELTE-BTK). בין 1976 ל-1990 עבדה במכון לבלשנות של האקדמיה ההונגרית למדעים. היא הייתה ראש המחלקה לבלשנות כללית ושותף מדעי בכיר. בין 1990 ל-1998 הייתה פרופסורית ב-UCLA (אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס). מאז 1998 היא פרופסורית באוניברסיטת ניו יורק. בשנת 2019 נבחרה לחברת כבוד של אקדמיה ההונגרית למדעים.

תחום המחקר שלה הוא תחביר הונגרי וסמנטיקה פורמלית.

## חייה הפרטיים
ב-1974 נישאה לבמאי הקולנוע לאסלו שאנטָה. נולדה להם בת, יוליה לילי (1994).

## עבודותיה
* A birtokos szerkezet és az egzisztenciális mondatok (1992) (המבנה הרכושני והמשפטים הקיומיים)
* Ways of Scope Taking (עורכת, מחברת, 1997)
* Verbal Complexes (עם הילדה קופמן, 2000)
* Quantification (2010)

## פרסים והוקרה
* קנדידטית לדוקטורט לבלשנות (דוקטורט קטן) (1987)
* דוקטור (PHD) של האקדמיה ההונגרית למדעים (1999)

## לקריאה נוספת
* MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. ISBN 978-963-1787-283 (מי זה מי? סוכנות הידיעות ההונגרית)
* Szabolcsi Anna hivatalos oldala (דף הבית של אנה סאבולצ'י)

## ראו גם
* אנה סאבולצ'י 
* אנה סאבולצ'י באתר NYU
* אנה סאבולצ'י באתר האקדמיה ההונגרית למדעים
## הערות שוליים

קטגוריה:נשים הונגריות
קטגוריה:חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים הונגרים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1953
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1953
מוקדמות מונדיאל 2026 - אסיה

**מוקדמות מונדיאל 2026 באסיה** הוא טורניר המוקדמות, בהשתתפות 46 המדינות החברות בקונפדרציית הכדורגל של אסיה (AFC). הנבחרות יתמודדו על 8 המקומות הישירים למונדיאל 2026 ועל מקום בפלייאוף הביניבשתי. המוקדמות יתקיימו במספר סיבובים כאשר שני הסיבובים הראשונים משמשים גם כמוקדמות לגביע אסיה בכדורגל 2027
* **סיבוב ראשון**: 20 הנבחרות שדורגו במקומות 27–46 בדירוג פיפ"א ביולי 2023 התמודדו בצמד משחקים, בית וחוץ. 10 הנבחרות שניצחו עלו לשלב הבא.
* **סיבוב שני**: 36 הנבחרות (10 המנצחות של הסיבוב הראשון ו־26 הנבחרות הראשונות באסיה) חולקו ל־9 בתים של 4 נבחרות ושיחקו ביניהן בשיטת בית חוץ. שתי הנבחרות הראשונות בכל בית העפילו לשלב המוקדמות הבא (וגם העפילו אוטומטית לגביע אסיה 2027).
* **סיבוב שלישי**: 18 הנבחרות שעלו מהשלב השני חולקו לשלושה בתים של שש נבחרות כל אחת. שתי הראשונות מכל בית עלו למונדיאל. הנבחרות שסיימו במקומות השלישי והרביעי עלו לסיבוב הבא.
* **סיבוב רביעי**: שש הנבחרות שסיימו במקום השלישי והרביעי בסיבוב הקודם, חולקו לשני בתים של שלוש נבחרות ושחקו במגרש נייטרלי האחת נגד השנייה. הראשונה העפילה לגביע העולם והשנייה עלתה לשלב הבא.
* **סיבוב חמישי**: שתי הנבחרות שסיימו במקום השני בסיבוב הקודם שיחקו ביניהן משחק בית חוץ והמנצחת העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי.

## הגרלה

## סיבוב ראשון

## סיבוב שני
### בית א

### בית ב

הערה: המשחק בין קוריאה הצפונית ליפן היה אמור להתקיים בקוריאה הצפונית אולם כמה שבועות לפני המשחק קוריאה הצפונית הודיעו שלא יארחו את נבחרת יפן בגלל מחלה זהומית ביפן. פיפ"א הודיעה להם שעליהם למצוא אצטדיון חלופי. בגלל שקוריאה הצפונית לא הצליחה למצוא אצטדיון חלופי, המשחק בוטל ונקבע הפסד טכני לקוריאה הצפונית.

### בית ג

הערה: סין עלתה לשלב הבא בזכות תוצאות המשחקים בינה לבין תאילנד

### בית ד

### בית ה

### בית ו

### בית ז

### בית ח

### בית ט

## סיבוב שלישי
### בית א'
איראן ואוזבקיסטן עלו למונדיאל, איחוד האמירויות הערביות וקטר עלו לסיבוב הרביעי.

### בית ב'
קוריאה הדרומית וירדן עלו למונדיאל, עיראק ועומאן עלו לסיבוב הרביעי.

### בית ג'
יפן ואוסטרליה עלו למונדיאל, ערב הסעודית ואינדונזיה עלו לסיבוב הרביעי.

## סיבוב רביעי
שש הנבחרות שעלו לסיבוב הרביעי חולקו לשני בתים של 3 נבחרות וישחקו במגרש נייטרלי האחת נגד השנייה משחק אחד. הראשונות מכל בית יעלו למונדיאל והשניות יעלו לשלב הבא.
### בית א

### בית ב

## סיבוב חמישי

## הערות שוליים

קטגוריה:מוקדמות המונדיאל
קטגוריה:מונדיאל 2026
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2024
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2025
קטגוריה:2023 באסיה
קטגוריה:2024 באסיה
קטגוריה:2025 באסיה
עזרא הדאיה

הרב **עזרא הדאיה** (ה'תר"ע, 1910 – י"ד ניסן ה'תש"מ, 31 במרץ 1980) היה דרשן, פוסק הלכה, רבה של בית שמש, ואב בית הדין חיפה וראש ישיבת 'אליהו' בעיר. מחבר השו"ת 'נחלת עזרא'.

## קורות חייו
נולד בירושלים לאביו הרב שלום ולאימו שרה לבית משפחת לבטון. נשא את לאה, לזוג ששה ילדים.

למד בבית המדרש 'דורש ציון' אצל רבי חיים אלבוחר. וכן בבית המדרש למורים "מזרחי". לאחר מכן למד בישיבת פורת יוסף. לאחר זמן מה שימש כמגיד שיעור בישיבת פורת יוסף, ובישיבת שערי ציון שהקים הרב עוזיאל. נסמך על ידי הרב עוזיאל לרבנות, והחשיבו כרבו המובהק והרבה להתכתב עמו בהלכה. מדי שבוע ערך ביקור בביתו של הרב עוזיאל, וסייע לו בעריכת כתביו. הרב עוזיאל הזמינו לעיתים לשאת את הדרשות הגדולות כדרשה לשבת הגדול, שבת שובה, שבת זכור, ועוד. כמו כן היה מבאי ביתם של הרב קוק והרב מלצר, עם האחרון התייעץ בענייני הלכה.

עם הקמת המדינה נבחר על ידי הרבנים הראשיים לחבר ועדה לבירור השבת במדינה יהודית. התגורר בשכונת אוהל משה בירושלים והתפלל בישיבת המקובלים בית אל בראשות אחיו חכם עובדיה הדאיה.

בין השנים תש"ז - תשי"א שימש כדיין בבית הדין של העדה הספרדית בירושלים, ובאותה תקופה שימש כמורה בתלמוד תורה דורש ציון. במקביל, בין השנים תש"ו - תש"י, שימש כרבה של שכונת נחלאות בעיר.

החל משנת תשי"ד החל לשמש כרבה של הר-טוב ובית שמש. בו' אייר תשט"ז התמנה לדיין רשמי על ידי נשיא המדינה יצחק בן צבי. תקופה קצרה לאחר מינויו הרשמי, התיישב עם משפחתו בחיפה, בה כיהן כדיין במשך כ-25 שנה לצד אב בית הדין הרב יעקב רוזנטל והרב ברוך רקובר. בהמשך התמנה לאב בית הדין של העיר עד לפטירתו. במקביל שימש כראש ישיבת 'אליהו' בחיפה. בשנת תשל"ה התמודד על תפקיד הרב הראשי של חיפה אך לא נבחר.

נפטר בחיפה בי"ד ניסן תש"מ ונקבר בהר המנוחות.

### מפסיקותיו והשקפותיו
ראה בחיוב את הקמת מדינת ישראל. התיר לסחוט תפוזים בשבת. התיר למשטרה לכתוב בשבת בתנאים מסוימים.

## חיבוריו
* **שאלות ותשובות -** שו"ת על ארבעת חלקי השו"ע, קובצו בספר **'נחלת עזרא' חלק א**'.
* **חידושים על התלמוד, הרמב"ם והשו"ע -** קובצו בספר **<nowiki/>'נחלת עזרא' חלק ב**'.
* **פירוש לפרקי אבות ודרשות -** קובצו בספר **<nowiki/>'נחלת עזרא' חלק ג**'.

### ספרים שערך והוציא לאור
* בשנת תרפ"ט העתיק את חידושי הרמב"ן לתלמוד, עבור חברת 'אור עולם'.
* השתתף בעריכת ספר 'אוצר הפוסקים' המסכם את ספרות השו"ת על חלק 'אבן העזר'.
* הוציא לאור את הספר 'קרבן נתנאל' לרבי נתנאל משה חבובא, ראב"ד דמשק.

## לקריאה נוספת
* **תולדות הרב עזרא הדאיה,** מבוא לשו"ת נחלת עזרא חלק א, מאת הרב יעקב הדאיה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:פרשני מסכת אבות
קטגוריה:אבות בית הדין הרבני בחיפה
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:בית שמש: רבנים
קטגוריה:חיפה: רבנים
קטגוריה:ירושלים: רבני שכונות
קטגוריה:נחלאות: אישים
קטגוריה:בוגרי תלמוד תורה דורש ציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת פורת יוסף
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
קטגוריה:משפחת הדאיה
מחר ועוד מחר ועוד מחר

**מחר ועוד מחר ועוד מחר** (באנגלית: **Tomorrow, And Tomorrow, And Tomorrow**), הוא ספר פרוזה מאת הסופרת האמריקאית גבריאל זווין שיצא לאור ב-2022. הספר עוסק בחברות בין סאם מייזר וסיידי גרין מגיל 12 ועד גיל 40, במהלכם סאם וסיידי יצרו יחד משחקי מחשב והקימו חברת משחקים משפיעה מאמצע שנות ה-90 ועד לשנות ה-20 של המאה ה-21. כותרת הספר לקוחה מתוך המונולוג המפורסם של שייקספיר במחזה מקבת', במהלכו מקבת' מלין על חוסר המשמעות של החיים.

## עלילה
סאם מייזר מתיידד עם סיידי גרין כשהם נפגשים בבית החולים שבו סאם מאושפז לאחר ניתוח קשה ברגלו עקב תאונת דרכים שעבר. סיידי, שמבקרת בביה"ח, פוגשת את סאם משחק במשחק סופר מריו, ורואה אותו מצליח לעבור שלב שהיא לא הצליחה, והם מתחילים לדבר ולהתיידד. אחות ביה"ח מבקשת מסיידי שתמשיך לבוא ולהיפגש עם סאם, כיוון שזו הפעם הראשונה שהוא מתקשר עם מישהו מאז שהגיע לביה"ח. סיידי מקבלת בתמורה שעות התנדבות לבית הספר. סיידי נהנית מהזמן עם סאם ולכן לא מספרת לו על כך שהמפגשים שלהם נחשבים כהתנדבות עבורה, וכשסאם מגלה זאת הוא כועס על סיידי ומנתק איתה כל קשר.
6 שנים מאוחר יותר, סאם וסיידי נפגשים בתחנת רכבת בבוסטון בדרכם לאוניברסיטה. סיידי נותנת לסאם משחק שהיא יצרה כחלק מקורס שהיא לומדת, וברגע שסאם משחק בו הוא יודע שהוא חייב לשכנע את סיידי ליצור משחקים ביחד איתו. בסיוע של שותפו לדירה מרקס, שהופך למפיק של המשחק שלהם, סיידי וסאם מקדישים את הקיץ להכנת המשחק "איצ'יגו" שעוקב אחר פעוט בן 3 שאובד בים, ומנסה לחזור הביתה.
איצ'יגו הופך ללהיט, והשלושה מקימים חברת משחקים ומתחילים להפיק משחקים מורכבים יותר. במקביל מערכות היחסים שלהם הופכות למתוחות ותחרותיות יותר.

## תהליך יצירת הספר
זווין מתארת בראיון לפבלישרס ויקלי, שהתחילה לכתוב את הספר עוד ב-2017, אבל שהחלקים המשמעותיים של הכתיבה שלו אירעו בעיקר בזמן מגפת הקורונה, בה אי אפשר היה לטייל לשום מקום. עבור זווין, כתיבה על ניו יורק, קליפורניה ויפן, אפשרה לה לבקר במקומות האלו למרות שהיא הייתה בביתה. לטענתה, משחקי מחשב הם סוג של רומן. יש להם דמות ראשית, עלילה ואזכורים תרבותיים לספרים או למשחקים אחרים. מבחינתה, הספר מתמקד בעיקר במערכת היחסים בת ה-30 שנה של סיידי וסאם ובשיתוף הפעולה היצירתי שלהם וכיצד הוא דוחף את שניהם להוציא את המיטב שלהם. במובן זה, הספר הוא יותר סיפור התבגרות מאשר ספר על עולם משחקי המחשב, אם כי ניתן לראות כיצד התעשייה של המשחקים מתבגרת ומשתנה תוך כדי ההתבגרות של סאם וסיידי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי 2022
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
חיבור על נשים דגולות במלחמה

**חיבור על נשים דגולות במלחמה** (בלטינית: *Tractatus de mulieribus claris in bello*, ביוונית: , "נשים חכמות ואמיצות באמנות המלחמה") היא יצירה יוונית עתיקה קצרה מאת סופר או סופרת אנונימיים, הדנה בארבע-עשרה נשים קדומות מפורסמות. למרות הכותרת, לא כל הנשים המוזכרות הן לוחמות, חלקן פוליטיקאיות מוצלחות. בהתבסס על תארוך ההיסטוריונים המוזכרים ביצירה כמקורות, היא נכתבה לכל המוקדם לקראת סוף המאה ה-2 או תחילת המאה ה-1 לפני הספירה. לפי פרופ' דבורה גרא, ייתכן והיצירה נכתבה על ידי פמפילה מאפידאורוס, היסטוריונית מהעת העתיקה שפעלה ביוון במהלך המאה ה-1 לספירה.

היצירה כוללת את הנשים הבאות:
* סמירמיס
* זריניאה 
* ניטוקריס המצרית 
* ניטוקריס הבבלית
* ארגיאה 
* דידו
* אטוסה
* רודוגונה 
* לידה 
* פרטימה 
* תרגליה 
* טומיריס
* ארטמיסיה
* אונומריס

## לקריאה נוספת
*

## הערות שוליים

קטגוריה:יוון העתיקה
קטגוריה:ספרות בשפה היוונית
קטגוריה:יוון העתיקה: ספרות והיסטוריוגרפיה
קטגוריה:נשים בעת העתיקה
Delresto (Echoes)

"**Delresto (Echoes)**" הוא שיר של הזמרת האמריקאית ביונסה והראפר האמריקאי טראוויס סקוט, המכיל קולות ללא קרדיט של ג'סטין ורנון מלהקת האינדי פולק האמריקאית בון איבר. השיר יצא לאור באמצעות פארקווד אנטרטיינמנט, קקטוס ג'ק רקורדס, קולומביה רקורדס ואפיק רקורדס כסינגל השני מתוך אלבום האולפן הרביעי של סקוט, *[[Utopia]]*, ב-28 ביולי 2023. השיר הופק על ידי סקוט עצמו, לצד הפקה נוספת של היט-בוי, מייק דין ואלן ריטר, כשכל הארבעה כתבו את השיר יחד עם ביונסה, ורנון וג'יימס בלייק.

## רקע והוצאה
בראיון ל-Complex מ-2015, סקוט הצהיר ש"שיתוף הפעולה החלומי" שלו הוא עם ביונסה. הוא הסביר: "אתה יודע, אני מיוסטון, היא מיוסטון. אני מרגיש כאילו אנחנו בהחלט צריכים לעשות קצת מוזיקה". בשנת 2019, נחשף בראיון ל-Vibe של אמן ה-R&B טון סטית' כי ביונסה וסקוט רצו לשתף פעולה, שכן שירו של סטית' "Good Company" הוצג כדמו לביונסה וסקוט לפני שהושלם על ידי קוואבו וסוואה לי. מאוחר יותר, בסיבוב ההופעות העולמי של ביונסה, *[[Renaissance World Tour]]*, היא ביצעה את השיר "America Has a Problem". בזמן שהשיר התנגן, הוצגו תמונות של עיתון שכותרתו "The Echo" על מסכי ההופעה. תמונות אלו שימשו כרמז ל-"Delresto (Echoes)", ולאר מכן זוהו כמרכיב עיקרי בעטיפה של הסינגל.

ב-22 ביולי 2023, במהלך הופעתו של סקוט ב-Rolling Loud  במיאמי, נחשפו שמותם של שירים שונים מהאלבום, ובהם "Delresto (Echoes)". השיר, הכולל הופעת אורח של הזמרת האמריקאית ביונסה ולהקת האינדי פולק האמריקאית בון איבר, פורסם כסינגל השני מתוך האלבום *[[Utopia]]*, בסמוך לצאתו ב-28 ביולי 2023.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ביונסה
קטגוריה:שירי טראוויס סקוט
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ביונסה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי היט-בוי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייק דין
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי היט-בוי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מייק דין
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
פיטר אטיה

**פיטר אטיה** (באנגלית: **Peter Attia**; נולד ב-19 במרץ 1973) הוא רופא קנדי-אמריקאי, אשר נודע במיוחד בשל התמחותו בתחום חקר הארכת תוחלת החיים ושיפור הבריאות הכללית.

## ביוגרפיה
פיטר אטיה הוא בנם של מהגרים נוצרים קופטים ממצרים. אטיה נולד וגדל בעיר טורונטו שבקנדה. בשנת 1996 אטיה קיבל תואר ראשון בהנדסת מכונות ומתמטיקה שימושית מאוניברסיטת קווינס שבקנדה, ובשנת 2001 קיבל תואר דוקטור לרפואה (M.D) מבית הספר לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד.

### קריירה רפואית
מיוני 2001 ועד יולי 2006 עבד בבית החולים ג'ונס הופקינס בבולטימור שבמרילנד שם הוא התמחה באונקולוגיה כירורגית. בנוסף, בין השנים 2003 עד 2005 היה גם עמית במשך שנתיים ב-NIH בבת'סדה שבמרילנד שם המחקר שלו התמקד בטיפולים במלנומה אשר מבוססים על מערכת החיסון.

בשנת 2014 הקים אטיה קליניקה פרטית המתמקדת בהארכת תוחלת החיים ושיפור הבריאות הכללית.

### פעילות ציבורית
מעבר לעבודתו הקלינית לאורך השנים אטיה היה שותף בפרויקטים שונים לקידום המודעות בקרב הציבור הכללי לשיפור הבריאות ואריכות הימים.

אטיה השיק בין היתר את הבלוג "The Eating Academy" בו הוא דן בהרחבה בנושאים הקשורים לבריאות, תזונה, פעילות גופנית ואריכות ימים. בהמשך השיק גם את הפודקאסט "The Peter Attia Drive", שבו הוא נוהג לראיין מדי שבוע מומחים שונים בנושאים כמו אריכות ימים, בריאות מטבולית ומחקר רפואי.

בשנת 2012 אטיה ייסד את עמותת יוזמת מדעי התזונה (NuSI) אשר ממוקדת בקידום המחקר בתחום התזונה והתמודדות עם האתגרים הבריאותיים ההולכים וגדלים הקשורים להשמנה, סוכרת ומחלות מטבוליות.

בשנת 2013 אטיה היה אחד מהדוברים ב-TEDMED בו הוא חלק עם הציבור את התובנות שלו לגבי אריכות ימים.

בנובמבר 2021 התראיין במשך מעל לשלוש שעות בפודקאסט של ג'ו רוגאן "The Joe Rogan Experience".

ב-28 במרץ 2023 יצא לשווקים ספרו של אטיה "Outlive: The Science and Art of Longevity" אשר לפי הניו יורק טיימס "היה רב מכר נמלט מאז שפורסם"

### חיים אישיים
אטיה גר כיום בעיר אוסטין שבמדינת טקסס יחד עם אשתו ושלושת ילדיו.

מעבר להישגיו הרפואיים, אטיה הוא גם שחיין מוכשר, אשר היה האדם ה-120 שהצליח לשחות לבדו לאורך 35 קילומטרים מהאי סנטה קטלינה לעיר לוס אנג'לס.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קנדים ממוצא מצרי
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1973
קטגוריה:רופאים קנדים
קטגוריה:רופאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דלאוור
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:נוצרים קופטים
החמישייה הסודית (מיני-סדרה)

**החמישייה הסודית** (באנגלית: **The Famous Five**) היא מיני-סדרה בריטית המהווה עיבוד לסדרת ספרים באותו השם מאת איניד בלייטון, שפותחה והופקה על ידי ניקולס וינדינג רפן עבור "BBC" ו-"ZDF".

## צוות השחקנים
* דיאנה בבניקובה – **ג'ורג**'
* אליוט רוז – **ג'וליאן**
* קיט ראקוזן – **דיק**
* פלורה ג'קובי ריצ'רדסון – **אן**
* ג'ק גליסון – **וונטוורת**
* ג'יימס לאנס – **קוונטין**, אביה של ג'ורג'.
* אן אקינג'ירין – **פאני**, אמה של ג'ורג'.
* דיאנה קוויק – **גברת וונטוורת**

## הפקה
### פיתוח
ביוני 2023 נמסר לראשונה כי הקולנוען הדני ניקולס וינדינג רפן שוקד על פיתוח עיבוד טלוויזיוני חדש שיתבסס על סדרת ספרי הילדים הקלאסית "החמישייה הסודית" מאת איניד בלייטון עבור "BCC" ו-"ZDF". עוד נמסר כי העיבוד הטלוויזיוני יכלול שלושה פרקים בני 90 דקות; על כתיבת שלושת הפרקים, הופקדו מתיו ריאד, פריה קיי. דוסאנג' ומתיו בוץ'; ועל הפקת הסדרה, סופי מקלאנסי.
### ליהוק
ב-26 ביולי 2023, נמסר כי את חברי "החמישייה הסודית" יגלמו כלב בורדר קולי בשם קיפ לצד דיאנה בבניקובה, אליוט רוז, קיט ראקוזן ופלורה ג'ייקובי ריצ'רדסון. בנוסף, לצוות השחקנים לוהקו גם ג'יימס לאנס, ג'ק גליסון, אן אקינג'ירין ודיאנה קוויק.

### צילומים
צילומי הרקע עבור המיני-סדרה החלו ביוני 2023, ברחבי דרום מערב אנגליה. צילומי המיני-סדרה עצמה החלו ביולי 2023 בגלוסטרשייר, במספר מספר לוקיישנים בסביבה, בהם קתדרלת גלוסטרשייר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות דרמה בריטיות
קטגוריה:סדרות נעורים בריטיות
קטגוריה:סדרות מתח בריטיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
אור רויזמן

**אור רויזמן** (נולד ב-22 במרץ 2002) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת כנף שמאל בהפועל כפר שלם.

## קריירה
בוגר מחלקת הנוער של מכבי מכבי תל אביב, שם הצטיין, ומשעלה לבוגרים הושאל לבית"ר תל אביב בת ים (11 שערים) ולסקציה נס ציונה (ארבעה כיבושים ושלושה בישולים בליגת העל), כשבמהלך שתי עונות ההשאלה שלו היה שחקן הרכב קבוע. ב-10 ביולי 2023 הושאל להפועל ירושלים. ביוני 2024 סיים את השאלתו בהפועל ירושלים וחזר למכבי תל אביב. ב-3 ביולי 2024 הושאל למכבי פתח תקווה. ב-30 בינואר 2025 הושאל לעירוני טבריה.
ב-23 ביולי 2025 חתם בהפועל כפר שלם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב בת ים
קטגוריה:כדורגלני סקציה נס ציונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני עירוני טבריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2002
אוסקר פורלונג

**אוסקר אלברטו פורלונג צ'ריטיינאו** (בספרדית: **Oscar Alberto Furlong Chretienneau**; 22 באוקטובר 1927 – 11 ביוני 2018) היה כדורסלן, טניסאי ומאמן טניס ארגנטינאי. ככדורסלן הוא זכה עם נבחרת ארגנטינה באליפות העולם הראשונה ב-1950 ובפרס ה-MVP של אליפות העולם בכדורסל הראשון בהיסטוריה. הוא התחרה גם בטורניר הכדורסל האולימפי בלונדון 1948 והלסינקי 1952, ונכנס להיכל התהילה של פיב"א בספטמבר 2007.

## ראשית חייו
פורלונג החל לשחק כדורסל וטניס במועדון ספורט וילה דל פארקה. מאוחר יותר הוא התרכז בכדורסל, במחלקות הנוער של המועדון. לאחר הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-1944 זכה פורלונג ב-6 אליפויות טורניאו מטרופוליטנו בואנוס איירס (1945–1948, 1951 ו-1954), ליגת חובבים שנוהלה על ידי התאחדות הכדורסל הארגנטינאית. בשנת 1953 החל פורלונג ללמוד באוניברסיטת סאות'רן מתודיסט בטקסס, ארצות הברית, במדיה שיחק כדורסל מכללות. הוא סיים את לימודיו ב-1956, אז הגיע לפיינל פור טורניר אליפות המכללות בכדורסל.

## קריירה בנבחרת הלאומית
[ימין|ממוזער|250px|פורלונג (בלבן) ב[אליפות העולם בכדורסל 1950.]]
פורלונג הופיע במדי נבחרת ארגנטינה בטורניר הכדורסל באולימפיאדת לונדון (1948), ולאחר הפסד צמוד 57–59 לאלופה בסופו של דבר, ארצות הברית, בו קלע 18 נקודות, כונה על ידי מאמן ארצות הברית, עומאר בראונינג, "אחד משחקני בכדורסל הטובים ביותר שראיתי". על אף שניצחה שלושה משחקים מתוך חמישה לא הצליחה הנבחרת להעפיל לרבע הגמר וסיימה במקום ה-15 מתוך 23 נבחרות. לאחר הטורניר קיבל פורלונג הצעות לשחק במדי קבוצות ה-NBA מיניאפוליס לייקרס ובולטימור בולטס ובקבוצת כדורסל המכללות של אוניברסיטת קנטקי, אך דחה את כולן.

פורלונג היה חבר בנבחרת ארגנטינה שזכתה באליפות העולם בכדורסל 1950, אליפות העולם הראשונה, סיים כסגן מלך הסלים ונבחר לחמישיית הטורניר ול-MVP של אליפות העולם בכדורסל. בגמר הטורניר נגד ארצות הברית הוא קלע 20 נקודות. ב עזר פורלונג לנבחרתו לזכות במדליית הכסף. בטורניר הכדורסל באולימפיאדת הלסינקי (1952) הוביל פורלונג את ארגנטינה למקום הרביעי לאחר שהפסידה בחצי הגמר לארצות הברית 76–85.

בשנת 1953, לאחר שהוביל את נבחרתו לזכייה באוניברסיאדה הוא קיבל מלגה לאוניברסיטת סאות'רן מתודיסט, במדיה שיחק שלוש שנים. ב-1955 הוא עזר לארגנטינה לזכות שוב מדליית הכסף ב.

## פרישה מכדורסל וקריירת טניס
בשנת 1957, בזמן ששיחק כדורסל במדי וילה דל פארקה, נאלץ פורלונג לפרוש מוקדם, בגיל 30, לאחר שהמשטר הצבאי החדש החליט שכל חברי נבחרת ארגנטינה באליפות העולם ייחשבו כמקצוענים, מכיוון שהפרו את "קוד החובבנות" של הוועד האולימפי הבין-לאומי לאחר שקיבלו מכוניות במתנה. ב-8 בינואר 1957 הושעו כל חברי הנבחרת מכדורסל לכל החיים.

מאוחר יותר שיחק פורלונג טניס, ודורג שביעי במדינה. ב-1966 הצטרף לוועדה של איגוד הטניס הארגנטינאי והפך לסגן נשיא, ולאחר מכן מונה למאמן נבחרת גביע דייוויס של ארגנטינה. בשנתו האחרונה כמאמן הנבחרת הוביל פורלונג את ארגנטינה לחצי גמר גביע דייוויס 1977.

## קישורים חיצוניים

*
*פרופיל, באתר היכל התהילה של פיב"א

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סאות'רן מתודיסט
קטגוריה:חברי היכל התהילה של פיב"א
קטגוריה:סנטרים (כדורסל)
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:כדורסלני נבחרת ארגנטינה
קטגוריה:כדורסלנים ארגנטינאים
קטגוריה:בואנוס איירס: אישים
קטגוריה:טניסאים ארגנטינאים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ארגנטינאים שנפטרו ב-2018