אשרות כניסה לישראל

שמאל|ממוזער|250px|חותמת אשרת מבקר ב-2

בישראל נהוגים מספר סוגי **אשרות כניסה** הנבדלים על פי גורמים שונים, שהמרכזי בהם הוא מטרת הכניסה.

על פי דיני מדינת ישראל, אזרח זר המבקש להיכנס למדינת ישראל צריך לבקש אשרה על פי חוק הכניסה לישראל. מכלל זה הוצאו עולים חדשים מתוקף חוק השבות. ככלל, אשרות כניסה לישראל מונפקות לאחר פנייה לנציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם, אך ישראל מאפשרת לאזרחי מדינות מסוימות, שמגיעים למטרת תיירות או ביקור (ויזה ב-2, שמונפקת לתקופה של עד 90 יום), להגיע לגבולות ישראל ללא אשרה ולקבל אשרה עם כניסתם. החל מינואר 2025, אזרחי מדינות אלה צריכים לקבל אישור כניסה אלקטרוני (ETA-IL).

חוקי ההגירה של ישראל מבחינים בין כניסה לישראל לבין ישיבה בישראל. כניסה לישראל היא חציית הגבול, ואילו הישיבה בישראל היא שהות בישראל. הכלל הוא כי כניסה לישראל מחויבת באשרה ואילו הישיבה בישראל מעבר ל־90 יום מחויבת ברישיון ישיבה. חוק הכניסה לישראל והתקנות מונים את כל סוגי האשרות ורישיונות הישיבה הקיימים.

פלסטינים תושבי יהודה ושומרון וחבל עזה יכולים להיכנס לישראל אם קיבלו היתר כניסה לישראל.

## אשרות עבור דרכונים רגילים
### אשרות הכניסה לישראל מסוגי א
אשרות הכניסה מסוגי א הן אשרות המשמשות לרוב לשהייה ממשוכת המאפשרות כניסה רב פעמית ויכולות להגיע גם לאשרת תושב ארעי.

#### אשרה מסוג א-1
אשרה מסוג א-1 היא אשרת תושבות הניתנת לזכאי שיבה, מתוקף חוק השבות, עבור מחייה והשתקעות בישראל.

אשרה זאת תקפה למשך 5 שנים.

#### אשרה מסוג א-2
אשרה מסוג א-2 היא אשרת סטודנט הניתנת עבור לימודים במוסדות האקדמאיים המוכרים וגם עבור לימודים בישיבות.

אשרה זאת תקפה למשך שנה אחת.

#### אשרה מסוג א-3
אשרה מסוג א-3 היא אשרת כניסה ושהייה בישראל למטרות כהונה במוסדות דתיים.

#### אשרה מסוג א-4
אשרה מסוג א-4 היא אשרה הניתנת לבני משפחה המחזיקים באשרות מסוג א-2 או א-3.

תוקף האשרה ניתן לפי משך התקוף שניתן לבעל האשרת א-2 או א-3.

#### אשרה מסוג א-5
אשרה מסוג א-5 היא אשרת תושב ארעי כללית המיועדת עבור כל סיבה שלא מוגדרת באחת מאשרות א האחרות.

אשרה זאת ניתנת לרוב עבור בני ובנות זוג לא ישראלים הנמצאים בזוגיות עם אזרח ישראלי.

האשרה משמשת גם עבור צרכים הומניטריים זמניים.

### אשרות הכניסה לישראל מסוגי ב
#### אשרה מסוג ב-1
אשרה מסוג ב-1 היא אשרת עבודה המאפשרת עבודה זמנית בישראל. אזרח זר אשר מבקש לעבוד בישראל חייב לקבל אישור עבודה ואשרת כניסה תואמת. חוק הכניסה לישראל מאפשר עבודה בסוג אחד של אשרה זאת, בין אם מדובר במומחה זר ובין אם לא. זוהי אשרה מסוג ב-1.

תהליך קבלת האשרה כולל ארבעה שלבי ביורוקרטיה נפרדים:

# בקשה לקבלת היתר העסקה מיחידת הסמך לעובדים זרים של רשות האוכלוסין וההגירה;
# בקשה לאשרת כניסה ב-1 ממשרד הפנים;
# הנפקת אשרת ב-1 בקונסוליה במדינת המוצא, אשר מאפשרת כניסה חד-פעמית לישראל;
# הארכת האשרה וקבלת אישור כניסה רב פעמי לכל התקופה שהאשרה בתוקף.

#### אשרה מסוג ב-2
שמאל|ממוזער|521x521 פיקסלים|אשרות הכניסה לישראל עבור דרכונים רגילים
אשרה מסוג ב-2 היא אשרת ביקור למטרות תיירות או למטרות עסקים, או למטרת השתתפות באירועי תרבות וספורט.

האשרה מונפקת בקונסוליה במדינת מגוריו של המבקר או בעת הכניסה לישראל בביקורת הגבולות. לאזרחי מדינות מסוימות יש פטור מן הצורך להנפיק את האשרה בקונסוליה.

אזרחי מדינות אשר בעלות פטור מאשרת תייר יצטרכו החל מינואר 2025, לבקש אישור אלקטרוני (ETA-IL) לפני הגעתם לגבולות ישראל.

אישור אלקטרוני (ETA) הוא איננו אשרה אלקטרונית (e-Visa) כאשר אישור אלקטרוני הוא מערכת המקדימה את בקר הגבול בכדי לנתר ולסנן מבקרים בעלי דרכונים ממדינות פטורות מאשרה. עלות העמלה של האישור האלקטרוני נחשבת זולה יותר באופן משמעותי לאשרה אלקטרונית אשר רק מייעלת את חלוקת האשרות מראש הניתנות בקונסוליות.

מבקרים המגיעים לישראל ממדינות הדורשות אשרה מראש נדרשים לתאם זאת באחת הקונסוליות הישראליות.

בכדי ליעל זאת, רשות האוכלוסין מקדמת תוכנית ליישום מערכת אשרה אלקטרונית (e-Visa) כאשר הודו תהיה המדינה הראשונה בתוכנית.

##### דרכונים רגילים בעלי פטור מאשרה / אישור אלקטרוני ETA-IL

##### דרכונים רגילים בעלי תנאים מיוחדים

##### שינויים עתידיים
*  - ב-11.01.2024, ישראל ואיי סיישל חתמו על הסכם ביטול הצורך באשרות.
*  - ב-18.06.2024, ישראל וקוסובו חתמו על הסכם בשלבים מתקדמים על ביטול הצורך באשרות.
*  - ב-19.08.2024, ישראל וקזחסטן דנו באפשרות של הסכם ביטול אשרות.

##### דרכונים רגילים ללא פטור מאשרה אבל יכולים לבקש אשרה אלקטרונית באינטרנט
במהלך 2024 רשות האוכלוסין וההגירה של ישראל מתכננת להקים מערכת אשרה אינטרנטית אלקטרונית כאשר מדינת המבחן הראשונה מתוכננת להיות הודו.

החל משנת 2025 בעלי דרכונים הודים הם הראשונים לבקש אשרה אלקטרונית.

##### תהליך קבלת אשרת מבקר מסוג ב-2
על מנת להיכנס לישראל דרוש דרכון תקף בצירוף אשרה, כתלות באזרחות המבקר. ככלל, אזרחי האיחוד האירופי, ארצות הברית, קנדה, רוסיה, יפן ומדינות נוספות יכולים להיכנס לישראל ללא צורך בקבלת אשרת מבקר טרם כניסתם לישראל, לתקופה של עד 3 חודשים. עבודה מכל סוג שהוא אינה מותרת לאורך התקופה. ניתן להאריך תקופה זו בתקופות נוספות, עד לשנתיים לכל היותר באישור משרד הפנים.

המונח "ביקור עסקי" אינו מוגדר כלל בחוק הישראלי. עם זאת, ברור כי אם מטרת הביקור היא עבודה יצרנית יש להצטייד באשרת עבודה מסוג ב-1, זאת ללא קשר למשך תקופת הביקור. מכל מקום, ככל שהדבר נוגע ליחסי עובד מעביד, הפסיקה קבעה כבר כי השתלמויות, קורסים, פגישות עסקיות וכו' נחשבים כולם כעבודה.

אדם המבקש להיכנס לישראל ואינו משתייך לרשימת המדינות אשר אינן חייבות באשרת מבקר, חייב לקבל אשרת מבקר. אשרות מסוג ב-2 מוענקות לתיירים במדינות מוצאם.

במקרים מסוימים ניתן לבקש את האשרה בישראל בהליך הכולל שלושה שלבים בירוקרטיים נפרדים:
#הגשת הבקשה במשרד הפנים;
#הנפקת האשרה בקונסוליה הישראלית הרלוונטית בחו"ל, טרם ההגעה לישראל;
#הארכת האשרה במשרד הפנים לאחר הגעה לישראל.

#### אשרה מסוג ב-3
אשרה מסוג ב-3 היא אשרה הניתנת בביקורת הגבולות כאשר בקר הגבול לא יכול לסווג את סוג הביקור ואשרה זאת ניתנת לתקופה של 30 יום עד להסדרת הביקור.

#### אשרה מסוג ב-4
אשרה מסוג ב-4 היא אשרת התנדבות המאפשרת לארגונים שונים (ממשלתיים, ציבוריים, מגזר שלישי) להסתייע במתנדבים זרים מסיבות אידאולוגיות או הומניות ללא תשלום שכר.

#### אשרה מסוג ב-5
אשרה מסוג ב-5 היא אשרת משקיע. אשרה שנועדה להקביל את האשרה האמריקאית E1 וגם E2 שניתנת לישראלים המשקיעים בארצות הברית. אשרה זאת נקראת גם אשרת משקיע אמריקאי, אשרה זאת מאפשרת למשקיעים אמריקאים לגור בישראל עם בן או בת זוגם וילדם. האשרה מקנה אישור עבודה. בעל אשרה זאת יכול לבקש להביא עובדים מטעמו.

### אשרות שונות ומיוחדות
#### [[אשרת עבודה וחופשה]]
אשרת חופשה ועבודה מאפשרות לבעלי הדרכונים הבאים לגור, לטייל, ולעבוד בישראל למשך שנה אחת, זאת לפי התנאים הבאים: הם נמצאים בין גילי 18 עד 30, הוכחת ביטוח, הוכחת כסף למחיה, הוכחה ליכולת רכישת כרטיס טיסה חזור, האשרה ניתנת יחידנית ללא בני ובנות משפחה. (מוגדר תחת אשרה ב-1)

#### אשרת כניסה לקבוצות תיור
אשרת כניסה לקבוצות תיור היא אשרה קבוצתית הניתנת לאזרחים הנדרשים לאשרה מראש כדי לבקר בישראל. אשרת קבוצת תיור מסודרת יכולה להקל על תיירים בכך שאינם נדרשים להגיש את הבקשה בפני נציגות ישראלית. האשרה ניתנת עבור סוכנים מורשים בהתאם לערבות, גודל קבוצה שנע בין 10-50 מבקרים והצגת מסלול. אזרחי המדינות הרשאיות להשתתף הן ממדינות המחזיקות נציגות בישראל או אם הודגש אחרת. הבקשה היא בקשה מקוונת הנדרשת לביצוע לפחות 10 ימים לפני הכניסה לישראל.

אזרחי המדינות הבאות רשאים להשתתף:אזרחי המדינות הבאות רשאים להשתתף בהתניות שכוללות הגשה בקשה מקוונת 30 ימים לפחות לפני הכניסה לישראל:אזרחי המדינות הבאות רשאים להשתתף בהתניות שכוללות הגשה בקשה מקוונת 90 ימים לפחות לפני הכניסה לישראל:

## אשרות עבור דרכונים דיפלומטים ודרכוני שירות
אזרחים בעלי דרכונים דיפלומטים ודרכוני שירות מהמדינות הבאות פטורים מאשרה מראש. בהתאם להסכמים בילטרליים.

בעלי דרכונים דיפלומטים ודרכוני שירות:בעלי דרכונים דיפלומטים בלבד:

## דרכונים ותעודות נסיעה מוכרות על ידי ישראל
ישראל מכירה בכל הדרכונים של המדינות החברות, המשקיפות והמכרות בארגון האומות המאוחדות (197 דרכונים), דרכוני קוסובו, טאיוואן, הונג קונג, מקאו, וכלל הדרכונים של הטריטוריות הבריטיות שמעבר לים (8 דרכונים). (ישראל מכירה ב-209 דרכונים)

ישראל לא מכירה בישויות המדיניות ודרכוניהם של אבחזיה, דרום אוסטיה, טרנסניסטריה, סהרה המערבית, וצפון קפריסין.

## אשרת כניסה ושהייה לאזור יהודה ושומרון
אשרת כניסה ושהייה לאזור יהודה ושומרון מבוססת על קובץ פקודות קבע של מתאם פעולות הממשלה בשטחים. נוהל הכניסה והשהייה של זרים לאזור יהודה ושומרון היה בתחילה בן 4 עמודים, אך במשך 15 שנה הוחמרו הנהלים בהדרגה. בפברואר 2022 פורסם נוהל חדש בן 62 עמודים (97 עמודים בגרסה באנגלית).

על פי הנוהל, ישראל מגבילה העסקת מרצים וחוקרים זרים במוסדות פלסטיניים להשכלה גבוהה. המרצים חייבים לעסוק רק בתחומים ספציפיים, חייבים להיות מצטיינים ובעלי תואר דוקטור לפחות. כמו כן קיימת מכסה של מאה מרצים. הנוהל קובע גם מכסה של 150 סטודנטים זרים המורשים ללמוד במוסדות אקדמיים פלסטיניים. כל אחד מהסטודנטים יידרש לעבור תשאול בנציגות הישראלית בארץ המוצא שלו, ורק אז יחליט גורם מוסמך, ביחידת מתאם פעולות הממשלה בשטחים, אם להעניק לו אשרת כניסה.

כללי הכניסה והשהייה לאזור יהודה ושומרון עוררו ביקורת רבה. נטען כי הם פוגעים בחופש האקדמי הפלסטיני, וכן כי מטרתה של המדיניות הישראלית היא מעקב אחר תנועת אזרחים זרים בשטחים הפלסטיניים, שליטה בגידול האוכלוסייה הפלסטינית ואגירת נתונים על תביעות נדל"ן של פלסטינים המחזיקים באזרחות זרה.

## הצהרה כחלק מאשרת הכניסה
בטופס למתן אשרת כניסה כלולה ההצהרה הבאה: **"אני מצהיר/ה בזה [...] שלא פעלתי נגד העם היהודי וביטחון מדינת ישראל."**

ההצהרה עוררה תרעומת במספר מקרים, בהם האירוע שבו תוכננה הופעה של אלטון ג'ון בישראל, ולדברי המפיק שוקי וייס הוא נדרש לחתום על הצהרה זו כתנאי להופעתו בארץ. לדבריו, עלויות ההפקה "והדרישה לחתום על התחייבויות מצד אמנים, אינן מקובלות בשום מקום אחר שאליו היינו רוצים להשוות את עצמנו".

## נתונים סטטיסטים
רוב הנכנסים לישראל מגיעים מהמדינות האלו:

## ראו גם
* היתר כניסה לישראל
* דרישות אשרה לאזרחי ישראל

## קישורים חיצוניים

* חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952 באתר הביטוח הלאומי

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט מינהלי בישראל
קטגוריה:חוק הכניסה לישראל
קטגוריה:ישראל: תיירות
קטגוריה:אשרות