open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נאנדור צינר

**נאנדור צינר** (בהונגרית: **Zinner Nándor**; קראלובסקי חלמץ, 1 באוקטובר 1893 – בודפשט, יוז'פווארוש, 28 ביוני 1957) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה, קנדידט (מכונה "דוקטורט קטן" .CSc) במדעי הרפואה (1952).

## קורות חייו
נאנדור צינר נולד במשפחה יהודית כבנם של גזה זינר (1861–1923), סיטונאי, ושל אתלקה בלום (1871–1934). הוא סיים את בית הספר התיכון הראשי בקושיצה והמשיך את לימודיו באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבל את התואר ברפואה ב-1917. במהלך מלחמת העולם הראשונה, בנוסף ללימודיו, הוא היה רופא בשכר בבית החולים סנט יאנוש, שם יכול היה ללמוד מווילמוש מנינגר במחלקה הכירורגית ומפרופסור מיהאי הורבאט במחלקה לכירורגיית ילדים. ב-1919 הועבר למחלקה האורתופדית של בית החולים לנכים ברחוב רווס. בשנת 1922 מונה לרופא הראשי של הבית הלאומי (בית חולים) לילדים נכים, ומשנת 1929 היה מנהל אותו מוסד. עד 1933 היה גם אחראי על המחלקה האורתופדית של בית החולים היהודי ברחוב סאבולץ' (כיום שמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. במהלך נסיעותיו הלימודיות לחו"ל ביקר במספר מדינות במערב אירופה. ב-26 באוקטובר 1948, הפקולטה לרפואה בבודפשט הזמינה אותו לעמוד בראש המרפאה האורתופדית שעמדה לקום ובשנה שלאחר מכן הוא הוזמן על ידי שר הדתות והחינוך הציבורי לארגן את הקליניקה וקיבל את התואר פרופסור מן המניין. הפתיחה הייתה ב-1951 בבניין בדרך קרולינה של בית החולים לניתוחים משקמים שהוסב לכך. ב-1952 קיבל תואר דוקטור (קנדידט) במדעי הרפואה. עוד באוגוסט אותה השנה - בעודו בחופשה - הודח מתפקידו בעקבות הליך משמעתי של משפט ראווה וניהול המרפאה הופקד זמנית על (לימים) פרופסור אנדור גלאובר. מאוחר יותר הוא הועבר ל-ORFI, שם היה יכול להמשיך לעבוד. בינואר 1956 הוא זוכה יחד עם ארבעה עמיתים פרופסורים נוספים והצליח לחזור לראש המרפאה. מותו נגרם כתוצאה מדלקת הצפק.

צינר היה חבר בוועדת העריכה *של* עיתון הרופאים והשבועון רפואי. הוא עסק בניתוחים ובתותבות פלסטיות.

אשתו הייתה אטל פונאג' (1896–1968), בתם של האדריכל ז'יגמונד פונאג' ושל צציליה (מטילד) הלשי, לה נישא ב-1920 בבודפשט ב-5 באוגוסט. בתם אניקו זינר.

## מחקריו וכתביו
* טיפול כירורגי בפוליו (בודפשט, 1924)
* מניעת נכות (בודפשט, 1925)
* תיקון של אנקילוזיס בברך של כפיפה דו-צדדית (בודפשט, 1927)
* על חוויות הסיור האמריקאי (בודפשט, 1948)
* הערות אורתופדיות (בודפשט, 1951)

## פרסים והוקרה
* הרופא הדגול (1956)

## הנצחה
* פרס הקריירה על שם נאנדור צינר

## לקריאה נוספת
* 
* Gergely András: *Jeles magyar zsidó orvosok lexikona*. Budapest, Makkabi, 2001. (אנדראש גרגיי: רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. 2001. הוצאת מכבי. בודפשט)
* Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש).
* Magyar orvoséletrajzi lexikon. Összeáll. Kapronczay Károly–Közrem. Tóth Magda. Budapest: Mundus Magyar Egyetemi Kiadó. 2004. ISBN 963-950-132-8 (לקסיקון ביוגרפי של רופאים הונגרים)
* נאנדור צינר (baratikor.semmelweis.hu)

## ביבליוגרפיה
*  (זולטאן קרפטי: נאנדור צינר, פרופסור כמעט נשכח. 2018)
## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:כירורגים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1893
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1957
למה ליבך כמו קרח?

"**למה ליבך כמו קרח?**" הוא פזמון בביצוע הזמר הישראלי גידי גוב, שהתפרסם ב־1991 כסינגל החמישי מתוך אלבומו של גוב "אין עוד יום" (1991). חיים חפר כתב את השיר, ואלון אולארצ'יק הלחין ועיבד אותו. אלי לוזון השתתף בשיר בקולות רקע.

## כתיבה והפקה
באלבום "אין עוד יום" נכללו שני פזמונים של חיים חפר: "למה ליבך כמו קרח?" ו"עדיין מחכה לך". חפר הכיר את גידי גוב מאז ילדותו של הזמר, אבל מבחינה מקצועית השניים לא עבדו יחד. לקראת הקלטות "אין עוד יום" פנה גוב לחפר וביקש שירים. חפר סיפר על הפגישה ביניהם:  (למרות התיאור, כבר ב־1989 פרסם הזמר שימי רון גרסה של השיר בשם "פרח שלי" בלחן של יוג'י גבאי).

אלי לוזון השתתף בשיר בקולות רקע. לקראת הקלטת השיר חיפשו בהפקה זמר או זמרת שיעשו קולות רקע, ולבסוף הגיעו למסקנה שצריך קול גברי וגבוה. אלון אולארצ'יק הציע את לוזון, והוא נענה להצעה בשמחה.

## קבלה
"למה ליבך כמו קרח?" היה הלהיט הגדול ביותר מהאלבום "אין עוד יום" ואחד מהשירים המצליחים ביותר בקריירה של גידי גוב. על פי נתוני אקו"ם השיר הגיע למקום השמיני ברשימת השירים המושמעים ביותר ברדיו ב־1991.

השיר הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־4 ביוני 1991, זכה להצלחה גדולה מאוד וצעד 22 שבועות, עד 8 בדצמבר 1991, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־9 ביולי 1991. גם במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשנ"א של התחנה השיר זכה להצלחה גדולה ודורג במקום השישי. גוב היה זמר השנה במצעד הזה (בפעם היחידה בקריירה שלו), והשיר היה שירו המצליח ביותר במצעד.

## מיקומי שיא

## משתתפים
* גידי גוב – זמרה
* נאור דיין – גיטרה
* בנצי גפני – בס
* אלון הלל – תופים, כלי הקשה
* משה לוי – פסנתר אורגן חשמלי (האמונד), סינתיסייזר
* אלון אולארצ'יק – קלידים נוספים
* אלי לוזון – קולות רקע
* אבי לייבוביץ' – טרומבון
* ממלו – חצוצרה

### הפקה
* מפיק מוזיקלי ומעבד – אלון אולארצ'יק
* מפיקה (מממנת) – אתי אנטה
* ניהול אישי – מיכאל תפוח ואתי אנטה ("המון הפקות")
* הקלטה, מיקס – יועד נבו
* טכנאי הקלטה – עדי פלטינוב, עמי איילי
* עריכה דיגיטלית – בן ברנפלד

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אלון אולארצ'יק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלון אולארצ'יק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
Taylor Made Freestyle

"**Taylor Made Freestyle**" הוא שיר דיס של הראפר הקנדי דרייק, בתגובה לקנדריק לאמאר, שיצא לאור ב-19 באפריל 2024. הוא עוקב ל-"Push Ups", דיס נוסף המכוון לקנדריק לאמאר. השיר מכיל קולות שנוצרו בבינה מלאכותית של טופאק שאקור וסנופ דוג; השימוש בקולו של שאקור בשיר הוביל לתגובה מהעיזבון שלו, שדרש מדרייק להסיר את השיר מהרשתות החברתיות. לאחר תגובת העיזבון, דרייק הסיר את השיר.

## רקע
ב-2024, קנדריק לאמאר, פיוצ'ר ומטרו בומין שיתפו פעולה בשיר "Like That" מתוך אלבומם המשותף של פיוצ'ר ומטרו בומין, *[[We Don't Trust You]]*. בשיר, לאמאר הגיב לטענה של ג'יי קול בשירו עם דרייק, "First Person Shooter", שהשלושה הם "שלושת הגדולים" של ההיפ הופ העכשווי, ודחה את הרעיון באומרו שהוא גובר על שניהם. לאמאר המשיך והשווה את יריבותם לזו של מייקל ג'קסון ופרינס. בתגובה, דרייק הוציא את "Push Ups" ב-19 באפריל, שתי גרסאות שלו הודלפו באינטרנט ימים לפני כן. בציפייה לתגובה מלאמאר, דרייק פרסם פריסטייל באינסטגרם בשם "Taylor Made Freestyle".

## מילים
"Taylor Made Freestyle" מכיל קולות בינה מלאכותית יוצרת של טופאק שאקור, שמבצע את הבית הראשון, וסנופ דוג, שמבצע את השני. דרייק הפך לוויראלי לפני כן כאשר קולותיו חוקו באמצעות בינה מלאכותית בגרסה לשירה של אייס ספייס, "Munch (Feelin' U)", שעוררה ביקורת מצד דרייק. ביתו של שאקור מכיל עידוד ללמאר להדיח את דרייק בשם ההיפ הופ של החוף המערבי ומפרט דרכים שבהן הוא יכול לעשות זאת. ביתו של סנופ דוג, עם זאת, מזהיר את למאר על כך שהוא לא מוציא עוד רצועת דיס מוקדם יותר ונראה כאילו הוא מכין את עצמו לכישלון. הבית הסופי מכיל את דרייק, ובו, הוא טוען שהסיבה שלאמאר טרם הגיב לו היא כי לא רצה שאלבומה ה-11 של טיילור סוויפט, *[[The Tortured Poets Department]]* ייקח ממנו את תשומת הלב; הוא אף משווה את השקט שלו לאתגר "Everybody on Mute" שהיה חלק מסיבוב ההופעות Renaissance World Tour של ביונסה.

## תגובה
השיר גרר איום ליטיגציה מטעם העיזבון של שאקור. בבילבורד דווח כי הווארד קינג, התובע, שלח לדרייק מכתב הפסקת פעילות לצמיתות באומרו שהשימוש בשאקור מהווה הפרה של זכויותיו האישיות ודרייק ייתבע אם "Taylor Made Freestyle" יישאר במדיה החברתית. העיזבון הצהיר כי מעולם לא אישרו את השימוש בקולות בינה מלאכותית יוצרת ואמר כי הוא מהווה עלבון למורשתו של שאקור; הם הוסיפו שהשימוש בו על מנת לבצע דיס ללאמאר, אשר מכבד את שאקור ועיזבונו, הדגיש את חוסר הכבוד.

לאמאר הגיב לשיר הדיס בשיר "Euphoria", והסכסוך המשיך ב-"Family Matters" של דרייק ו-"Meet the Grahams" ו-"Not Like Us" של לאמאר, כל השלושה יצאו בהבדל של פחות מ-24 אחד מהשני.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי דרייק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:בינה מלאכותית
קטגוריה:טופאק שאקור
קטגוריה:סנופ דוג
6:16 in LA

"****" הוא שיר דיס שהקליט וכתב הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר, כשיר התגובה השני לסינגל של הראפר הקנדי דרייק, "Push Ups" ולשירו העצמאי "Taylor Made Freestyle". בדומה ל-"Taylor Made Freestyle", השיר הפך לזמין באופן בלעדי באינסטגרם ב-3 במאי 2024.

## רקע
ב-30 באפריל 2024, הראפר הוציא במפתיע את שיר הדיס הראשון, "Euphoria" בערוץ היוטיוב שלו ומאוחר יותר בשירותי הסטרימינג. בסגנון דומה להוצאתו של שירו של דרייק, "Taylor Made Freestyle", שהיה זמין להאזנה בערוצי המדיה החברתית בלבד, לאמאר פרסם את השיר המלא באמצעות פוסט באינסטגרם ב-3 במאי. הוא קודם לכן הזכיר הוצאת שיר דיס שני ב-"Euphoria" על ידי התייחסות לשיר הדיס של דרייק על מיק מיל, "Back to Back" (2015).

שם השיר "" מרפרר לסדרת שירים של דרייק עם שם הכולל זמן ומקום, המופיעים בפרויקטים שונים שהוציא, כדוגמת "9AM in Dallas" (2010), "5AM in Toronto" (2013), "6PM in New York" (2015), "4PM in Calabasas" (2016), "7AM on Bridle Path" (2021), ו-"8AM in Charlotte" (2023).

פרסומים שונים ציינו את מעורבותו של המפיק ג'ק אנטונוף בהפקת השיר, מתוך אמונה שהיא מהווה נקמה על "Taylor Made Freestyle" של דרייק, שכן ג'ק אנטנוף הוא מפיק עקבי באלבומיה של טיילור סוויפט.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קנדריק לאמאר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:שירים על דרייק
The Heart Part 6

"**The Heart Part 6**" הוא שיר דיס של הראפר הקנדי דרייק, שיצא לאור ב-5 במאי 2024, במהלך הסכסוך המתמשך עם הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר. זו תגובה ל-"Meet the Grahams" ו-"Not Like Us" של לאמאר.

## רקע
שם השיר הוא רפרור לסדרת השירים "The Heart" של לאמאר, שנמשכה למשך מעל לעשור, נכון ל-2024, מאז שהחלה באפריל 2010.

כאשר "Meet the Grahams" יצא לפלטפורמות הסטרימינג, העטיפה המקורית הוחלפה בריבוע שחור פשוט, בעקבות ההנחיות של אפל מיוזיק וספוטיפיי האוסרות על שיתוף מידע אישי, כמו עם בקבוקי הכדורים ביצירה המקורית, כמו גם הצגת מותגים או פרסומות על העטיפה. השיר מכיל דגימה של "Prove It" של אריתה פרנקלין.

## קבלה ביקורתית
בביקורת של קנדייס מקדאפי מדה רוט תואר השיר כ"תגובה קרינג'ית" בה מילותיו של דרייק באות כווידוי על האשמות הפדופיליה של לאמאר, ומצא את הדיס כנגד לאמאר סותר ולא הגיוני.

"The Heart Part 6" קיבל תגובות מעורבות מהמעריצים. נכון ל-7 במאי 2024, לשיר מעל למיליון דיסלייקים ומתחת ל-640 אלף לייקים ביוטיוב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי דרייק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
פסל מאיר דיזנגוף

**פסל מאיר דיזנגוף** הוא פסל שיצר האמן דוד זונדלוביץ', המציג את מאיר דיזנגוף, ראש העירייה הראשון של תל אביב, על סוסתו. הפסל ממוקם בתחילת שדרות רוטשילד בתל אביב ומהווה תחנה בשביל העצמאות, אשר מחבר בין עשרה אתרים היסטוריים הקשורים בראשית תל אביב ובהכרזת העצמאות של מדינת ישראל.

## היסטוריה
200px|ממוזער|שמאל|סמל נקודת הציון בשביל העצמאות
הפסל עשוי ברונזה הוא מעשה ידיו של האמן דוד זונדלוביץ' שזכה בתחרות מבין עשרה אמנים לעיצוב הפסל. ב-27 במאי 2009, במסגרת שנת המאה לייסוד העיר תל אביב, הוצב הפסל במקומו בשדרות רוטשילד 20 בתל אביב, בסמוך לביתו ההיסטורי בעיר בנוכחות ראש העירייה רון חולדאי ומשפחות מייסדי העיר.

כראש העייריה, אהב דיזנגוף את עירו, השקיע בטיפוחה ופעל לפיתוחה באופן נמרץ. הוא עודד בנייה נרחבת והגיע להסכמים עם שכונות סמוכות בכדי שיסופחו לתל אביב. הוא נהג לרכב על סוסתו ברחבי העיר מדי יום בכדי לפגוש את התושבים ולוודא שהפעולות בעיר מבוצעות בה כנדרש. הוא אף נהג לרכב בראש העדלאידע בכל חג פורים.

דיזנגוף היה קשור לסוסתו, שלה קרא "מהירה", על אף שהייתה איטית למדי. כשהסוסה מתה בשנת 1934 הוא אף חיבר ופרסם לזכרה הספד שנכלל בכתבו "שני ספורים קטנים: א-שני רעים, ב- לסוסתי, תל אביב" שיצא לאור בדפוס שושני.

## קישורים חיצוניים

* פסל מאיר דיזנגוף, באתר "פרויקט תל אביב"
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: פסלים
קטגוריה:יצירות משנת 2009
קטגוריה:שדרות רוטשילד
קטגוריה:פיסול ישראלי
רונן זבולון

**רונן זבולון** (נולד ב-12 במרץ 1970) הוא צלם דוקומנטרי ישראלי, זוכה פרס עדות מקומית לשנת 2016, ופרס פוליצר לשנת 2024 על צילומיו במסגרת תיעוד מלחמת חרבות ברזל.

## ביוגרפיה
זבולון נולד בירושלים לרחל (לבית בן-אליעזר) ולאפרים זבולון. בתיכון למד בגימנסיה העברית רחביה (סיים ב-1988). לאחר שירותו הצבאי למד צילום שלוש שנים במכללת הדסה (1994–1997). בשנים 1996–2001 עבד בסוכנות הצילום הישראלית זום 77. בשנים 2001–2003 עבד עבור עיתונים בינלאומיים וביניהם בוסטון גלוב והטיימס. בשנת 2003, הצטרף לצוות הצלמים של סוכנות הידיעות הבינלאומית רויטרס ושם הוא עובד עד היום (2025).

תמונותיו הוצגו בפסטיבל Visa Pour L'Image  ובפסטיבל הצילום הבינלאומי נורדרליכט  שבהולנד.

בשנת 2016 זכה בפרס עדות מקומית בקטגוריית תמונת השנה עבור צילום של משפחתה של דפנה מאיר. התמונה צולמה בהלוויה של דפנה מאיר, שנרצחה בידי מחבל פלסטיני שחדר ליישוב בו היא גרה, עתניאל בדרום הר חברון, ודקר אותה למוות.

פרופ' מיכה קירשנר כתב על תמונת השנה של זבולון:

"הצילום של רונן זבולון בולט ממספר היבטים. נוכחותה החרישית של המצלמה אינה מפרה את ההתכנסות האינטימית של המשפחה. זבולון הצליח להנציח, את שאנו מכנים 'הרגע המכריע'. אותו שבריר של זמן שלפניו או אחריו הדימוי, כבר פגה היתכנותו. המבנה הפנימי של התצלום מורכב ממעגלי ראשים מורכנים, כמעט משיקים האחד לשני, ויחד מייצרים מעגל נוסף, רחב ועוטף, המכיל בתוכו תא משפחתי גרעיני וכאוב. כלומר, הכאב אינו מבקש מאיש להצטרף אל המתאבלים, ובכל זאת הצופה נסחף פנימה. הצבעים החמים – אדום וכתום בקצוות המנוגדים – מציעים מטפורה של דרמה. ושוב, ללא צעקה. בעדינות המתבקשת. והצעקה? היא כבר שם וכבר מהדהדת בקרביו של הצופה".

בשנת 2024, כחלק מצוות צלמי רויטרס, בהם אמיר כהן, זכה בפרס פוליצר ל"צילום חדשות מתפרצות" עבור חלקו בסיקור טבח שבעה באוקטובר, והשבוע הראשון בישראל של מלחמת חרבות ברזל.

זבולון אב לשלוש בנות. מתגורר בשכונת עין כרם בירושלים.

## פרסומים המכילים את עבודותיו

* גליה גור זאב, **עדות מקומית: 13 בדצמבר 2011 - 28 בינואר 2012**, תל אביב, מוזיאון ארץ ישראל, 2012.
* יוסי נחמיאס, **Frames of reality: exhibition Tel Aviv - Jaffa, Amiad Center, fall 2008 - Bethlehem, winter 2009,** תל אביב, מרכז פרס לשלום, 2008.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:עין כרם: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
שניאור זלמן שניאורסון (פריז)

הרב **שניאור זלמן שניאורסון** (ט"ו באלול ה'תרנ"ח - י"ח בתמוז ה'תש"ם) היה רב חסידי, מצאצאי אדמו"ר הצמח צדק, שהיה גם עסקן שניהל פעילות מסועפת להצלת אלפי ילדים יהודים בזמן השואה ולחינוכם בשנים שלאחריה. בשנותיו האחרונות התגורר בניו יורק, ועמד בראש ישיבת 'שבט יהודה'.

## ביוגרפיה
נולד בהומל בשנת תרנ"ח לרב מנחם מענדל וליבע לאה שניאורסון שכיהן כרב ברעפקא. מצד אביו הוא דור רביעי לאדמו"ר הצמח צדק בן אחר בן.

למד בגימנסיה עד לשנת תרע"ד אז עזב על מנת ללמוד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש. התגורר מספר שנים בפולטבה ושימש כגזבר ועד רבני רוחני. לאחר מכן עבר לחרקוב שם התגורר במשך חצי שנה. בתרפ"ג שימש כמזכיר זמני של האדמו"ר מחב"ד, רבי יוסף יצחק שניאורסון. בתרפ"ד עבר לרוסטוב משם ללנינגרד ומשם למוסקבה.

לאחר שהאדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון עזב את ברית המועצות, היה שולח דרכו כספי תמיכה ליהודי רוסיה. עסק בייסוד חדרים ומקוואות ונאסר מספר פעמים בגין פעולות אלו.

שימש כרב בלוקניע.

בשנת תרצ"ה קיבל היתר יציאה מרוסיה ותכנן להגר לארצות הברית, כעבור זמן בהוראת אדמו"ר הריי"צ עבר לפריז שם התמנה לרב. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה דאג להצלת אלפי ילדים באמצעות הסתרתם במנזרים ובבתי יתומים, כשבמקביל דאג לשמור על יהדותם.

כאשר ניצל את כל אפשרויות ההסתרה במקומות מסתור, החליט לפתוח מחנה חשאי בפרבר 'עראני' הסמוך לפריז, שם התנהלה קבוצה נוספת של נערים שנזדקקה להתחבא לעיתים קרובות ביערות הסמוכים.

באותה תקופה ניהל ישיבה במחנה פליטים בסמוך למרסיי בה למדו תלמידים שחלקם היו פליטים מישיבת "עץ חיים" שהוקמה בכפר הבלגי "היידע". ביניהם היו האחים הרב חיים אריה זילברשטיין והרב שמואל מאיר זילברשטיין, הרב חיים מנחם טייכטל, הרב דוד משה ליברמן, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום והרב נחום אברהם יעקובוביץ.

עם סיום המלחמה, דאג להוצאת הילדים מבתי המחסה והמנזרים ונלחם לצורך השבתם לחיק העם היהודי. במסגרת פעולות אלו אף דאג להעניק חינם זוג תפילין חדשות לכל נער יהודי שחפץ בכך.

על מנת לדאוג לחינוך יהודי כשר לנערים ששרדו את השואה, הקים רשת מוסדות ענפה, כשבניהולם סייעו הבחורים הבוגרים שנמנו על חברי הקבוצה, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום והרב חיים מנחם טייכטל.

כאשר הרבנית חנה שניאורסון, אמו של הרבי מליובאוויטש הצליחה לצאת את גבולות ברית המועצות ונתקעה בדרך לפריז עקב מחסור באשרת כניסה, סייע בהשתכנותה בפריז.

גם לאחר סיום פעולותיו עם ילדי השואה, נותר לכהן כרב בפריז, ובשנת ה'תש"ך היגר לניו יורק שם עמד בראשות ישיבת "שבט יהודה".

בח"י תמוז תש"מ נפטר. הוא נטמן בבית הקברות מונטיפיורי בניו יורק.

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים
* משה גרומב, סיפורי ההצלה של שניאור זלמן שניאורסון, באתר "יהודים שהצילו יהודים בשואה"
*אור התורה בעיר האורות, בתוך מוסף יתד נאמן, גיליון 12, ח' טבת תשע"ז, עמוד 20

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ישיבה
קטגוריה:משפחת שניאורסון
קטגוריה:פריז: אישים
קטגוריה:ילידי 1898
קטגוריה:נפטרים ב-1980
צבי ויסבקר

הרב **צבי ויסבקר** (נולד בי"ד בסיוון ה'תשכ"ד, מאי 1964) הוא ראש ישיבה חרדי-ליטאי ישראלי, המכהן כראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק.

## ביוגרפיה
הרב ויסבקר הוא בנם הבכור של הרב ברוך ויסבקר ראש ישיבות "בית מתתיהו" בבני ברק ו"מאור יצחק" בחמ"ד וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה, ושרה לאה בתו של הרב אליהו דרבקין, רבה של רמתיים-הוד השרון. נקרא על שם סב-אימו הרב צבי דרבקין, רב בבוברויסק שנספה בטבח חברון בפרעות תרפ"ט, דודו הוא הרב צבי דרבקין ראש ישיבת גרודנא בבאר יעקב וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה.

גדל בשכונת בית וגן בירושלים, שבה שימש אביו כר"מ בישיבת קול תורה. למד שנה אחת בישיבת קול תורה לצעירים המשיך בישיבת פוניבז' לצעירים שנתיים נוספות, ובהמשך בישיבת פוניבז' הגדולה. לאחר שאביו הרב ברוך ויסבקר זצוק"ל הקים את ישיבת בית מתתיהו ועמד בראשה, הקפיד להשתתף בשיעורים הכללים שהעביר. לאחר נישואיו למד בכולל אברכים של ישיבת מיר ובכולל טהרות של הרב אהרון שפירא בשכונת בית ישראל. בשנות ה-90 נתמנה על ידי אביו לכהן כר"מ שיעור ב' בישיבת בית מתתיהו. במרוצת השנים אביו נהג לשתף אותו ולהתייעץ עמו בענייני הנהגת הישיבה. בכסלו ה'תשפ"ד (נובמבר 2023), כשבריאותו של אביו החלה להידרדר, החליף אותו בהעברת השיעור לבני שיעור ג' בישיבה ובהמשך אף בהעברת השיעור הכללי.

לאחר פטירת אביו בכ"ג בשבט ה'תשפ"ד (2024), התמנה לכהן תחתיו כראש הישיבה.

## חיים אישיים
נשוי לשושנה בתו של הרב זלמן נחמיה גולדברג ונכדת הרב שלמה זלמן אוירבך. מתגורר בשכונת רמות אלון בירושלים.

## הערות שוליים

2024 05
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים בישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת קול תורה
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:בוגרי ישיבת מיר
קטגוריה:רמות אלון: רבנים
קטגוריה:משפחת רלב"ג
קטגוריה:משפחת חיים יהודה לייב אוירבך
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
ק.פ. אגנאטיה

**קלובי פוטבוליט אגנאטיה** (באלבנית: **Klubi Futbollit Egnatia**) המכונה **ק.פ. אגנאטיה** או בקיצור **אגנאטיה** הוא מועדון כדורגל אלבני מהעיר רוגוז'ינה שנוסד ב-1934 ולו שתי זכיות באליפות ושתי זכיות בגביע האלבני. המועדון משחק בליגת העל האלבנית ומארח את משחקיו באצטדיון העירוני של רוגוז'ינה, המכיל 4,000 מקומות.

## היסטוריה
ממוזער| הלוגו הישן של אגנאטיה
כבר במהלך מלחמת העולם הראשונה החלו להתקיים משחקי כדורגל ברוגוז'ין מה שהביא להקמת המועדון שטאטורי רוגוז'ין (באלבנית: Shtatori Rrogozhinë). משחקו הראשון של המועדון היה ב-15 בספטמבר 1934 - משחק ידידות נגד בסה קביה מהעיר קביה השכנה, עיר בעלת מסורת כדורגל. אגנאטיה הפסידה 1–7, אך היה זה המשחק שחנך את המועדון ששיחק בשנים אלו בליגה הארצית. לאחר שחרור המדינה לאחר מלחמת העולם השנייה, מבנה הליגה השתנה ואיפשר רק לקבוצה אחת מכל מחוז להתחרות בשתי הליגות העליונות, מה שהקשה על רוגוז'ין להתחרות ברמה הלאומית, והמועדון חזר להתחרות רק ברחובות העיר.

ב-1964 שוב החלה התארגנות של המועדון לשחק ברמות ארציות, אך במשך ארבעה עשורים הכי גבוה שהגיע המועדון זו הליגה השנייה. ב-1991 שינה המועדון את שמו לוולנטי רוגוז'ין (Vullneti Rrogozhinë), וב-1998 שינה המועדון שוב את שמו לשם הנוכחי אגנאטיה רוגוז'ין. בסיום עונת 2003/2004 הצליח המועדון להעפיל לראשונה לליגה הבכירה, אך המועדון שיחק בליגה הבכירה עונה אחת בלבד, סיים במקום האחד לפני אחרון ושב לליגת המשנה. עונה לאחר מכן הוא ירד שוב הפעם לליגה השלישית, בה שיחק במשך 11 עונות עד שבסיום עונת 2016/2107 שב לליגה השנייה. לאחר 4 עונות בליגה השנייה בסיום עונת 2020/2021 זכה המועדון באליפות הליגה השנייה ועלה בפעם השנייה בתולדותיו לליגה הבכירה. בעונת החזרה של אגנאטיה לליגה הבכירה הקבוצה בקושי הצליחה לשרוד כשסיימה את עונת 2021/2022 במקום ה-8 מתוך 10 קבוצות והתחרתה בפלייאוף הירידה, אך הצליחה לשרוד אותו. העונה הבאה, עונת 2022/2023 הייתה סיפור אחר לגמרי, אגנאטיה סיימה במקום ה-3 בליגה ואף זכתה בגביע האלבני, מה שזיכה אותה בכרטיס היסטורי למוקדמות הקונפרנס ליג. אגנאטיה הוגרלה מול אררט-ארמניה הארמנית בשלב המוקדמות הראשון של הקונפרנס ליג. גם המשחק הראשון בחוץ וגם המשחק השני בבית הסתיימו בתיקו, ולאחר הארכה בה לא הגיעו להכרעה שתי הקבוצות ניגשו לדו-קרב פנדלים בו הפסידה אגנאטיה 2–4 והודחה. ב-14 במאי 2024 זכתה אגנאטיה בגביע שני ברציפות לאחר ניצחון 1–0 על קוקסי בגמר. אגנאטיה המשיכה את היכולת שלה גם בליגה כשהשלימה דאבל היסטורי וזכתה באליפות ראשונה בסיום העונה. האליפות הקנתה לה מקום במוקדמות ליגת האלופות שם פגשה את בוראץ באניה לוקה אלופת בוסניה, לה הפסידה בדו-קרב פנדלים לאחר שכל קבוצה ניצחה בביתה. אגנאטיה ונשרה למוקדמות הקונפרנס ליג, שם הודחה מול ויקינגור רייקאוויק אלופת איסלנד. באלבניה העפילה אגנאטיה בפעם השלישית ברציפות לגמר הגביע האלבני, אך הפסידה בגמר לדינמו סיטי. אבל בליגה הצליחה אגנאטיה לשחזר את העונה הקודמת ולהגן על תואר האליפות.

## תארים
* **[[ליגת העל האלבנית|ליגה העל האלבנית]]**
** **זכייה (2):** 2023/2024, 2024/2025
* **[[הגביע האלבני|הגביע אלבני]]**
** **זכייה (2):** 2022/2023, 2023/24
** **סגנות (1):** 2024/25
* **ליגה אלבנית שנייה**
** **זכייה (2):** 2003/2004, 2020/201

## תוצאות במסגרת האירופית
בכל התוצאות (בית וחוץ) מספר השערים של אגנאטיה מוצג ראשון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1934
קטגוריה:קבוצות כדורגל אלבניות
שסתום סולנואיד

ממוזער|שסתומי סולנואיד
**שסתום סולנואיד** הוא שסתום המופעל אלקטרומכנית.

שסתומים סולנואידים שונים זה מזה במאפייני הזרם החשמלי שהם משתמשים בהם, בעוצמת השדה המגנטי שהם יוצרים, במנגנון בו הם משתמשים כדי לווסת את הנוזל, ובסוג ומאפייני הנוזל שהם שולטים בהם. המנגנון משתנה מפעולה ליניארית, מפעילים בוכנתיים ועד מפעילי אבזור עם ציר ומפעילי נדנדה. קיימים שסתומים בעלי שתי יציאות לווסת זרימה וכן שלוש או יותר יציאות כדי להחליף זרימות בין יציאות.

שסתומי סולנואיד הם רכיבי הבקרה הנפוצים ביותר בזרימת נוזלים. תפקידם לשחרר, למנות, לפצל זרימה או לערבב נוזלים. הם נמצאים בתחומי יישום רבים. סולנואידים מציעים מיתוג מהיר ובטוח, אמינות גבוהה, עמידות לאורך זמן, תאימות בינונית טובה של החומרים המשמשים, צריכת חשמל נמוכה ועיצוב קומפקטי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:התקנים מכניים
סולנואיד
פוביאה

[ממוזער|איור סכמטי של גלגל העין האנושית והפוביאה (Fovea centralis) במרכז ה[מקולה (עין)|מקולה שברשתית]]
**פוביאה** (מלטינית: **Fovea centralis** – גומה מרכזית) היא שקערורית קטנה הנמצאת במרכז המקולה שברשתית ומכילה את הריכוז הגדול ביותר של קולטנים מסוג מדוכים, המאפשרים את חדות הראייה.

הפוביאה אחראית לראייה מרכזית בעלת יכולת זיהוי לפרטים (נקראת גם ראייה פוביאלית), הנחוצה בבני אדם לפעילויות שעבורן הפרטים החזותיים הם בעלי חשיבות עיקרית, כגון קריאה ונהיגה.

הפוביאה היא חלק מרכזי במקולה: למקולה בבני אדם יש קוטר של 5.5 מילימטרים (0.22 אינץ') לערך והוא מחולק לאזורים: פרה-פוביאה, פריפוביאה, גְמָמִית, אזור אווסקולרי פוביאלי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראייה
קטגוריה:עין
קטגוריה:רפואת עיניים
AlphaFold

**AlphaFold** היא תוכנת בינה מלאכותית (AI) שפותחה על ידי DeepMind, חברה בת של Alphabet, המבצעת חיזוי של מבנה חלבון. התכנה מבוססת על מערכת של למידה עמוקה.

לתוכנת AlphaFold היו שלוש גרסאות עיקריות. ב-2018 צוות חוקרים שהשתמש AlphaFold 1 הגיע למקום הראשון בדירוג הכללי CASP. התוכנית הצליחה במיוחד בניבוי המדויק ביותר של מקרים שדורגו כקשים ביותר על ידי מארגני התחרות, כאשר לא היו תבניות מבנה של חלבונים בעלי רצף דומה. ב-2020, צוות שהשתמש AlphaFold 2 זכה שוב במקום הראשון בתחרות CASP14. הצוות הגיע לרמת דיוק גבוהה בהרבה מהקבוצות האחרות שהשתתפו בתחרות. הוא קיבל ציון מעל 90 עבור כשני שלישים מהחלבונים במבחן המרחק הגלובלי (GDT) של CASP, שמודד את המידה שבה תוכנית חישובית חזתה מבנה דומה למבנה שנקבע בניסוי המעבדה. במבחן זה 100 מציין התאמה מלאה

התוצאות של AlphaFold 2 ב-CASP14 תוארו כ"מדהימות" ו"פורצות דרך". כמה מהחוקרים ציינו כי הדיוק אינו גבוה מספיק עבור שליש מהתחזיות שלו, וכי הוא אינו חושף את המנגנון או הכללים של קיפול החלבון כדי שבעיית קיפול החלבון תיחשב כפתורה. עם זאת, בקרב החוקרים הייתה הסכמה כי מדובר בהישג הטכני משמעותי, וניתוח מצביע על כך ש-AlphaFold 2 מדויק מספיק כדי לחזות אפילו השפעה של מוטציה בודדת. ב-15 ביולי 2021 פורסם בכתב העת היוקרתי Nature המאמר של AlphaFold 2 לצד תוכנת קוד פתוח ומסד נתונים של פרוטאומים.

הגרסה המתקדמת יותר, AlphaFold 3, הוכרזה ב-8 במאי 2024. גרסה זו מרחיבה מאוד את טווח היישום של התוכנה, ומאפשרת לחזות מבנים של מולקולות ביולוגיות שאינן חלבוניות, למשל מולקולות עם חומצות גרעין, ליגנדים קטנים, יונים, סוכרים ומולקולות קטנות המשמשות כתרופות.. התוכנה עשויה לחולל מהפכה בתחום מחקר המערכות המולקולריות בביולוגיה, תוך קידום פיתוח תרופות חדשות וייעול פיתוח אנזימים לשימושים תעשייתיים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנות בינה מלאכותית
קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:בעיות פתוחות בביולוגיה
אליפות העולם בהוקי קרח 2025

**אליפות העולם בהוקי קרח 2025** הייתה טורניר אליפות העולם בהוקי קרח שהתקיים בסטוקהולם שבשוודיה ובהרנינג שבדנמרק בחסות פדרציית ההוקי קרח הבין-לאומית, והייתה האליפות ה-89 במספר. הטורניר התחיל ב-9 במאי והסתיים במשחק הגמר ב-25 במאי 2025.

זו הייתה הפעם ה-12 ששוודיה אירחה את אליפות העולם, והפעם השלישית בה היא אירחה במשותף עם מדינה אחרת. עבור דנמרק זו הייתה הפעם השנייה בה היא אירחה את האליפות, ולראשונה היא אירחה אותה במשותף עם מדינה אחרת.

נבחרות הונגריה וסלובניה השתתפו באליפות לאחר שעלו מדרג 1A, במקומן של בריטניה ופולין שירדו לדרג 1A לאחר שסיימו אחרונות באליפות העולם 2024.

ארצות הברית זכתה באליפות בפעם השלישית, ולראשונה מאז 1960, לאחר ניצחון במשחק הגמר על שווייץ 1:0 לאחר הארכה. שוודיה זכתה במדליית הארד לאחר ניצחון במשחק על מדליית הארד על דנמרק 6:2. לדנמרק זה היה משחק ראשון בתולדותיה על מדליה, לאחר שהדיחה ברבע הגמר בניצחון מפתיע את קנדה.

נבחרות צרפת וקזחסטן ירדו לדרג 1A לאחר שסיימו את האליפות במקומות האחרונים. לצרפת זו ירידה ראשונה מהדרג העליון מאז 2007. במקומן תשחקנה באליפות העולם 2026 נבחרות בריטניה ואיטליה, לאחר שזכו במקומות הראשונים באליפות העולם דרג 1A. בריטניה תחזור לדרג העליון לאחר שנה אחת בלבד של היעדרות, ואיטליה תחזור לאחר היעדרות של 3 שנים.

## אולמות

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## שלבי ההכרעה
*בחצי הגמר משובצות מנצחות רבע הגמר מחדש, על פי הישגיהן בבתים המוקדמים.

 * אחרי הארכה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

2025
קטגוריה:2025 בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט בשוודיה
קטגוריה:תחרויות ספורט בדנמרק
קטגוריה:2025 באירופה
קטגוריה:2025 בשוודיה
מדד חומרה

**מדד חוּמרה** הוא אחד המדדים המשמשים בתחום ניתוח סיכונים. ניתן לבטא את מדד החומרה של פעילות (מטלה) כיחס (בין 0 ל-1), לרוב מבוטא באחוזים. במהלך (למשל מונטה קרלו) סימולציה משימה יכולה להצטרף או לצאת מהנתיב הקריטי בכל איטרציה נתונה. מדד החומרה מבטא את התדירות שבה משימה מסוימת הייתה בנתיב הקריטי במהלך הניתוח. משימות עם אינדקס ביקורתיות גבוה נוטות יותר לגרום לעיכוב בפרויקט מכיוון שהן נוטות יותר להיות בנתיב הקריטי. אם משימה לא קיימת עבור כמה איטרציות (למשל היא הסתברותית) אז היא מסומנת כלא קריטית. לדוגמה, משימה שהייתה קיימת במשך 50% מהאיטרציות והייתה קריטית ב-50% מהזמן שהיא קיימת תהיה בעלת מדד חומרה של 25%.

## יתרונות
מדד החומרה מאפשר לזהות משימות שעלולות לגרום לעיכובים בפרויקט. על ידי ניטור משימות עם מדד חומרה גבוה, סביר להניח שפרויקט יאחר פחות. אם למשימה יש מדד חומרה של 100% זה אומר שבמהלך הניתוח, לא משנה איך השתנו משכי המשימה, הנתיב הקריטי תמיד כלל את המשימה. סביר להניח שהמשימה תהיה מפתח בהשלמת הפרויקט בזמן. לעומת זאת, משימות עם מדד קריטיות נמוך או אפס נוטות הרבה פחות לגרום לעיכוב בתאריך סיום הפרויקט.

## מגבלות עם מדד ביקורתיות
רק בגלל שמשימה נמצאת בנתיב הקריטי כל הזמן, לא תמיד אומר שהמשימה תהיה משמעותית לתאריך סיום הפרויקט. לדוגמה, משימה שאורכה רק יום אחד לא סביר שתשפיע על סיום הפרויקט, אבל עדיין יכול להיות לה מדד קריטיות של 100%. כדי להימנע מבעיה זו יש למדוד גם את המתאם בין משך המשימה ומשך הפרויקט. ניתן להשתמש במתאם הדירוג של ספירמן או במתאם פירסון כדי למדוד את המתאם.

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:תורת ההסתברות
קטגוריה:ניהול סיכונים
גביע ליגת העל בכדורגל נשים 2023/2024

**[[גביע ליגת העל בכדורגל נשים|גביע אתנה]]** לעונת 2023/2024 היא התחרות הרביעית במפעל זה. משחקי התחרות נפתחו ב-10 באוגוסט 2023 ומשחק הגמר נערך ב-4 במרץ 2024 והסתיים בניצחון של הפועל קטמון ירושלים על מ.ס. קריית גת בפנדלים, שהוביל לזכייה ראשונה אי פעם של הקטמוניות במפעל (ובתואר בכלל), הזוכה הראשונה במפעל שאינה קריית גת.

## פורמט התחרות
בתחרות ישתתפו 8 קבוצות ליגת העל שיחולקו לשני בתים. בכל בית יתקיימו 3 מחזורי משחקים כשכל קבוצה משחקת מול כל הקבוצות האחרות בבית פעם אחת ובסך הכל 3 משחקים לקבוצה. שתי הקבוצות הראשונות בכל בית יעפילו לחצי הגמר. הקבוצות שלא יעפילו לשלב זה יקיימו משחקי דירוג כדי לקבוע את מיקומן הסופי בתחרות.

שלב חצי הגמר יערך לפי הצלבת מיקום בין הבתים ובשיטת נוק אאוט כשהמנצחות יעפילו למשחק גמר.

## החלוקה לבתים

## הטבלאות בסיום שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## שלב חצי הגמר ומשחקי הדירוג
שלב חצי הגמר ומשחקי הדירוג 5–8 נערכו ב-24 באוגוסט 2023.

## הגמר

## ראו גם
* עונת 2023/2024 בליגת העל בכדורגל נשים

## קישורים חיצוניים
* עונת 2023/2024 בגביע אתנה, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* 
* 
* תקציר גמר גביע אתנה 2023/24 - מ.ס. קריית גת - הפועל קטמון ירושלים, סרטון בערוץ הפועל ירושלים, באתר יוטיוב
* גמר גביע אתנה 2023/24 - מ.ס. קריית גת - הפועל קטמון ירושלים, סרטון בערוץ "ההתאחדות", באתר יוטיוב

קטגוריה:2023 בישראל: כדורגל
קטגוריה:2024 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2024
קטגוריה:ישראל: תחרויות כדורגל נשים
Tuesday Afternoon

**Tuesday Afternoon** (**יום שלישי אחר הצהריים,** נקרא גם **Forever Afternoon (Tuesday?)**, או **Forever Afternoon**) הוא שיר משנת 1968 שנכתב על ידי ג'סטין היוורד ובוצע על ידי להקת הרוק האנגלית Moody Blues באלבומם *[[Days of Future Passed|Days of]]* מ-1967 *[[Days of Future Passed|Future Passed]]* .

## רקע
השיר הופיע באלבום *[[Days of Future Passed]]*, אלבום קונספט המתאר יום טיפוסי. באלבום, היה זה החלק הראשון ברצועה של The Afternoon תחת הכותרת Forever Afternoon (Tuesday?). ג'סטין היוורד סיפר כי כתב את השיר ביום שלישי אחר הצהריים בליפיאט פארק, במערב אנגליה ליד סטראוד. אמו של היוורד לקחה אותו ואת אחיו לפארק כשהיו קטנים, והוא ביקר שם שוב במהלך הכתיבה של האלבום כדי לכתוב את השיר.  הוא הוסיף ואמר שכתב את השיר "עם גיטרה וג'וינט ביד".

ג'סטין היוורד כתב את השיר והתכוון לקרוא לו Tuesday Afternoon. המפיק טוני קלארק התעקש ושינה את השם ל"לנצח אחר הצהריים (שלישי?)" עם יציאתו באלבום *Days of Future Passed*. עם זאת, כאשר הוא שוחרר כסינגל שנה לאחר מכן, שמו שונה בחזרה ל-Tuesday Afternoon. חלק מאלבומי האוסף וההופעות החיות של הלהקה מציגים את השיר כ"Tuesday Afternoon (Forever Afternoon)" כדי לשקף את שני השמות.

השיר שוחרר כסינגל בשנת 1968 והיה השני מתוך *האלבום* (הראשון היה Nights in White Satin). בצד B הופיע השיר Another Morning.

הביצוע התזמורתי האחרון של הפזמון מבוצע על ידי תזמורת פסטיבל לונדון. הקטע התזמורתי בין החלקים הראשון והשני של השיר הוקלט בנפרד מהקטעים של הלהקה. את הקישור עיבד פיטר נייט, שעיבד את קטעי התזמורת לכל האלבום. בהוצאת הסינגל וההוצאה שלאחר מכן באלבומי אוסף, הסיום התזמורתי לא נכלל והשיר הסתיים בסולו החליל של ריי תומאס. באלבום האוסף *Time Traveller של המודי בלוז משנת 1994 נכלל* הקישור התזמורתי בפעם הראשונה. גם הופעת השיר *[[אנתולוגיה (אלבום המודי בלוז)|באנתולוגיה]]* משנת 1998 כללה את הסיום התזמורתי של החלק הראשון.

## קבלה
מבקר *היסטוריית הרוק הקלאסי* בריאן קצ'ג'יאן דירג אותו כשיר הגדול ביותר של המודי בלוז, ואמר כי "המילים והלחן היפים של ג'סטין היוורד בשילוב עם עבודת הגיטרה של ג'ון לודג' והמלוטרון של מייק פינדר הציגו למעריצי המודי בלוז את היצירה הגדולה ביותר של הקבוצה ובפשטות, ההקלטה הטובה ביותר בקריירה הארוכה של הלהקה". מבקר *הרוק הקלאסי האולטימטיבי* ניק דה-ריסו דירג אותו כשיר הרביעי בגודלו של המודי בלוז.

## הנגנים
* ג'סטין היוורד - שירה מובילה, גיטרה אקוסטית
* ג'ון לודג' - קול רקע, גיטרה בס
* מייק פינדר - מלוטרון, פסנתר
* ריי תומאס - חליל
* גרהאם אדג' - תופים, כלי הקשה
* פיטר נייט ותזמורת פסטיבל לונדון - עיבודים לתזמורת

## קישורים חיצוניים
* Tuesday Afternoon, באתר YouTube

## הערות שוליים

2024 05
פאל סילאדי

**פאל סילאדי** (במקור **שוורץ**, בהונגרית: **Szilágyi Pál**; טיסקצ'קה, 22 בספטמבר 1914 – בודפשט, 27 בפברואר 1972) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי אורתופד וכירורג של תאונות. פרופסור במרפאה האורתופדית של אוניברסיטת זמלווייס, ולאחר מכן ראש מחלקת הטראומטה. הוא השיג תוצאות יוצאות דופן בעיקר בטראומטולוגיה תנועתית. נרשמו על שמו מספר רב של פטנטים וחידושים.

## קורות חייו
פאל שוורץ נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר מיהאי סילאדי (שוורץ) ושל אולגה נשיץ. את לימודי הרפואה שלו בשל החוקים האנטי יהודיים, לרבות הנומרוס קלאוזוס שהגביל קבלת יהודים לאוניברסיטאות, השלים את לימודי הרפואה באוניברסיטת בולוניה בין השנים 1934 לבין 1940. בשנים 1940–1942 הוא היה מתמחה חיצוני (בשל החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי) בבית החולים סנט יאנוש בבודפשט, ובשנים 1942–1943 היה רופא כירורג בבית החולים בעיירה יאסברן. בשנים 1943–1944 נלקח למחנות שירות העבודה בגלל מוצאו היהודי (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). הוא שרד את השואה ובין 1945 לבין 1949, עבד ככירורג בבית החולים אישטוואן בבודפשט. בשנים 1949–1951, עבד ככירורג בקליניקה הכירורגית מס' 1 של בודפשט, במחלקה לכירורגיה, משנת 1951 היה מרצה ופרופסור במרפאה האורתופדית של אוניברסיטת זמלווייס, ולאחר מכן ראש מחלקת הטראומה. לאחר התמחותו הוא הוסמך כמנתח מומחה ב-1948, כמנתח אורתופד ב-1951 וכמנתח תאונות ב-1961. בשנת 1948 עבר את הבחינה גם ברפואת ספורט ובשנת 1950 סיים קורס באונקולוגיה. הוא השיג כאמור תוצאות יוצאות דופן בעיקר בטראומטולוגיה תנועתית. מיוחס לו ארגון המחלקה לניתוחי תאונות בקליניקה, אותה גם הוביל כמנהל המחלקה כבר מראשיתה.

הוא פרסם יותר מ-25 פרסומים בכתבי עת מקצועיים על מחקריו ועל הליכי הטיפול השמרניים והכירורגיים שלו ועל השיטות בהן השתמש והתוצאות שלהן.

אשתו הראשונה הייתה מגדה קטלין הלאס (ככל הנראה נספתה בשואה). אשתו השנייה הייתה לידיה ארז'בט פריש, איתה התחתן ב-1949 בטרזווארוש, בודפשט.

## לקריאה נוספת
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגר המוזיאון הספרותי פטפי)
* Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)

## קישורים חיצוניים
* פאל סילאדי באתר Arcanum
## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:כירורגים יהודים הונגרים
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בולוניה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1914
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1972
תמיר מנדובסקי

**תמיר מנדובסקי** (נולד ב-1988) הוא סופר, איש עסקים, משקיע, יזם, מרצה ומגיש הסכת.

מחבר רב-המכר "השקעות לעצלנים" ובעקבותיו מגיש פודקאסט בעל אותו שם. מחבר רומן המתח "קנטאור".

## ביוגרפיה

### ראשית חייו
מנדובסקי נולד בלהבים. למד בכפר הנוער אשל הנשיא. במהלך הלימודים שימש מגיש, מפיק ועורך ב"רדיו אשל הנשיא – fm106", תחנת הרדיו החינוכי הראשונה בישראל. את שירותו הצבאי החל בקורס טיס, ולאחר שחתם ויתור, עבר לשרת כחובש קרבי בגדוד 931 שבחטיבת הנח"ל. מנדובסקי הוא בוגר תואר ראשון ביחסים בין-לאומיים ותקשורת, ותואר שני בחקר סכסוכים מהאוניברסיטה העברית. במהלך לימודיו כתב בעיתון הסטודנטים "פי האתון". בשנים 2012–2016 שירת בשב"כ. התפטר בעקבות אירועי צוק איתן, "שובו אחים" ורצח מוחמד אבו ח'דיר. לאחר מכן עבד כחוקר הונאות בתעשיית הפינטק.

### השקעות לעצלנים
בשנת 2021 פרסם, בהוצאה עצמית, את הספר "השקעות לעצלנים: הדרך הפשוטה להשקעה ארוכת־טווח בשוק ההון", שהפך לרב-מכר, ודורג בראש מצעד מכירות הספרים שנתיים ברצף - בשנת 2023, וגם בשנת 2024. הספר מתאר גישת השקעה פסיבית בשוק ההון, המבוססת על רכישה עקבית של מוצרים מחקי מדדי מניות רחבים. הספר מבוסס על מחקרים אמפיריים של זוכי פרס נובל לכלכלה ויליאם שארפ, יוג'ין פאמה ודניאל כהנמן, ומנסה לטעון כי השקעה פסיבית קבועה ועקבית במדדי מניות עולמיים, מגוונים ומובילים, תניב בטווח הארוך את התשואה הגבוהה ביותר, בניכוי דמי הניהול הנמוכים ביותר, תוך דחיית תשלומי מס לשנים רבות. הספר תורגם לאנגלית. לאחר פרסום הספר הקים את חברת "אסיף השקעות". בשנת 2022 השיק את הפודקאסט "השקעות לעצלנים", שהפך לפודקאסט המואזן ביותר בספוטיפיי בישראל. הוא דורג בעשרת הפודקאסטים המואזנים בה בישראל לאורך שנת 2023.

בשנת 2025 "השקעות לעצלנים" זכה במקום השלישי במצעד רבי המכר השנתיים, לאחר שלוש שנים רצופות בהן כיכב ברשימת עשרת הספרים הנמכרים ביותר בישראל.

### פעילות נוספת
בשנת 2024 נבחר על ידי האוניברסיטה העברית לרשימת 40 המנהיגים הצעירים עד גיל 40 מכלל בוגרי האוניברסיטה.

בשנת 2025 נבחר על ידי אתר החדשות ICE לרשימת 40 הצעירים המבטיחים עד גיל 40.

## חיים אישיים
תמיר מנדובסקי נשוי, אב לשניים והתגורר ברמת גן עד יוני 2025, אז דירתו נהרסה במתקפת טילים איראנית במבצע עם כלביא.

בנובמבר 2025 רכש פנטהאוז בצפון תל אביב-יפו ב-21 מיליון שקלים.

## קישורים חיצוניים

* 
* אבי כץ, בעקבות פוסט טראומה, איש השב"כ לשעבר תמיר מנדובסקי שיתף במסע מהחושך אל האור, שיחות לילה, 103fm, 6 במאי 2023
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:מגישי פודקאסטים ישראלים
קטגוריה:מגישי פודקאסטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
מרכז המבקרים של בנק ישראל

**[[מרכז מבקרים|מרכז המבקרים]] של [[בנק ישראל]]** מציג את תפקידי הבנק העיקריים של הבנק המרכזי בישראל, ההיסטוריה שלו ותולדות המטבע במדינה. המרכז ממוקם בבניין בנק ישראל, בפינת הרחובות ליליינבלום ונחלת בנימין בתל אביב.

המרכז נכלל כתחנה בשביל העצמאות המחבר בין עשר נקודות היסטוריות המספרות את ראשית תל אביב והכרזת העצמאות.

## היסטוריה
במאי 2009 נפתח בבניין בנק ישראל בירושלים מרכז מבקרים לקהל הרחב. מטרות המרכז הן להכיר לציבור את הבנק המרכזי ואת תפקידיו הרחבים ובראשם השמירה על יציבות המחירים, את תרומתו לכלכלת המדינה.

במוזיאון מוצגים תולדות המטבע בארץ בהם הלירה ישראלית, השקל והשקל החדש. במרכז המבקרים מוצגת תערוכה מקיפה על התפתחות אמצעי התשלום בעולם ובישראל, אמצעי הנפקת המטבע וסימני הביטחון על השטרות. בנוסף מוצגת במרכז תערוכה המתארת את ראשית הקמת בנק ישראל ושנותיו הראשונות כולל סיפור הקמתו. הביקור במרכז כולל הדרכות וסרטים בליווי סרטים והדרכות על תפקידיו של בנק ישראל.

בשנת 2017, לאחר שהמרכז בירושלים נסגר בשל השיפוצים במבנה בירושלים, עבר מרכז המבקרים לבניין הבנק ברחוב ליליינבלום בתל אביב.

## תערוכות
תערוכות המרכז קבועות בדרך כלל ומשתנות לעיתים רחוקות. המרכז מציג את תפקידי הבנק העיקריים, תרומתו להתפתחות הכלכלה בישראל, תולדות המטבע מראשית שלטון המנדט ועד השתקפות אירועים היסטוריים ומורשת המדינה בעיצוב המטבעות והשטרות.

במרכז שלוש תערוכות קבע עיקריות:
*הראשונה על ימיו הראשונים של הבנק, ההיסטוריה שלו ותהליך הקמתו וכיצד הבנק שומר על יציבות המחירים במדינה.
*התערוכה השנייה מציגה את תולדות המטבע, כולל הסברים מוחשיים על הליך הנפקת הכסף והדפסתו כולל אוסף שטרות היסטוריים והדרכת אמצעי הביטחון כנגד זיופים.
*התערוכה השלישית מציגה יצירות אמנות ישראליות עכשויות כפרשנות למשמעויות הכסף בחיי היומיום וחיי החברה בישראל.

## המבנה
בניין המרכז בתל אביב הוא בניין לשימור שנבנה בשנת 1923 בסגנון אקלקטי ובו שכנו בית הדואר ומרכזיית הטלפונים הראשונה בעיר.
בשנות ה-39 רכש בנק אשראי את הבית והוא שופץ בסגנון הבינלאומי בהתאם לדרישת מחלקת ההנדסה של עיירית תל אביב.
בתקופת שלטון הבריטים לפני קום המדינה, פעלו בו משרדי מס הכנסה של המנדט. בשנת 1944 נפגע המבנה מפעולת ארגון האצ"ל.

בנק ישראל פועל במבנה משנת 1956.

## קישורים חיצוניים
* אתר מרכז המבקרים של בנק ישראל
* המרכז באתר איגוד המוזיאונים ואיקו"ם בישראל
* מרכז המבקרים של בנק ישראל במסגרת 'בתים מבפנים 2024' באתר היסטוריה על המפה 
* נקודת השביל באתר אבני מורשת
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בנק ישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: מוזיאונים
קטגוריה:נחלת בנימין
קטגוריה:הסגנון הבין-לאומי בארץ ישראל
גדליה סוחובולסקי

**גדליה "סוחו" סוחובולסקי** (1928 - 2 באוגוסט 2019) היה מהנדס אזרחי ופסל סביבתי ישראלי.

## ביוגרפיה
סוחובולסקי נולד וגדל בביאליסטוק, פולין. בגיל 7 עבר עם משפחתו להתגורר בוורשה. עם כיבוש העיר על ידי הנאצים, בספטמבר 1939 ברח למזרח לאזור שבשליטת הצבא האדום. בשנת 1941 עלה לארץ ישראל, למד בתיכון גאולה. בשנת 1944 בהיותו רק בן 16 תרגם את הספר תורת היחסות של אלברט איינשטיין בהוצאת ספרית הפועלים ביחד עם דב שלונסקי. בשנת 1947 החל ללמוד הנדסה אזרחית ב אותם סיים בשנת 1952. בצבא הוא סיים את קורס קציני התותחנים הראשון של צה"ל ונלחם במלחמת העצמאות. לאחר סיום לימודיו עבר מחיפה להתגורר בתל אביב-יפו, שם פתח משרד להנדסת בניין. בשנות ה-70 החל לעסוק בעיצוב רהיטים ואחר כך בפיסול פסלי חוצות, עליהם נהג לחתום, "סוחו". כמהנדס השתתף בין השאר בתכנון מוביל המים הארצי, בית הכנסת הגדול בבאר שבע ובית החייל.

סוחובולסקי היה נשוי, אב לשני בנים וסב לחמישה נכדים.

## פסלים במרחב הציבורי
* **קשת** - אוניברסיטת תל אביב (1970)
* **חוליות** - בכניסה לרחוב הנביאים, ירושלים (1971)
* **שרשרת** - אוניברסיטת תל אביב (1971)
* **דמויות עומדות** - אוניברסיטת תל אביב (1971)
* קריית שרת, חולון (1973)
* ליד בית החייל שדרות ירושלים, באר שבע (1973)
* מחנה נופש, הוועד למען החייל, גבעת אולגה (1973)
* **ללא כותרת** - רחוב הירקון, תל אביב (1974)
* **מטוטלת** - פארק גני יהושע, תל אביב (1975)
* **ללא שם** - פארק גני יהושע, תל אביב (1975)
* **פסל משחק** - גג בריכת המים הדרומית, רחוב מבוא דקר, הגבעה הצרפתית, ירושלים (1976)
* **פסל משחק** - גן חנצ'ה, רחוב הרב חיים הלר, גבעת מרדכי, ירושלים (1979)
* **ללא שם** - פארק מנחם בגין, תל אביב (1979)
* **פסל משחק** -רחוב פול אמיל בוטה, שביל הגישה לבית הקונפדרציה, ימין משה, ירושלים (1982)

## תערוכות קבוצתיות
* 1984 - 80 שנות פיסול בישראל, מוזיאון ישראל, ירושלים
* 2003 - 30 פסלי חוץ של אמנים ישראליים בקמפוס אוניברסיטת תל אביב, הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר, תל אביב

## גלריה

קובץ:90166 tel aviv university PikiWiki Israel.jpg|"קשת", אוניברסיטת תל אביב, 1970
קובץ:PikiWiki Israel 13989 Park Menachem Begin in Tel Aviv.JPG|"ללא כותרת", פארק מנחם בגין, 1979
קובץ:PikiWiki Israel 19443 quot;Untitledquot; by Gedalia Suchowolsky in Tel.JPG|"ללא שם", פארק גני יהושע, 1975
קובץ:PikiWiki Israel 19444 quot;Pendulumquot; by Gedalia Suchowolsky in Tel.JPG|"מטוטלת", פארק גני יהושע, 1975
קובץ:PikiWiki Israel 21502 Art of Israel.JPG|"ללא כותרת", רחוב הירקון, תל אביב, 1974
קובץ:Untitled sculpture by Gedalia Suchowolski (Sucho), 1971, Tel Aviv University, Tel Aviv, Israel.jpg|"שרשרת", אוניברסיטת תל אביב, 1971
קובץ:Gedalia Suchowolski in Beersheva 2.jpg|בגן של בית החייל בבאר שבע


## קישורים חיצוניים

* גדליה סוחובולסקי, באתר מוזיאון ישראל, ירושלים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1928
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
מקולה (עין)

ממוזער|איור סכמטי של גלגל העין האנושית והמקולה (Macula) במרכז הרשתית
**מקולה** (גם: **macula lutea)** הוא אזור בעל פיגמנט בצורת אליפסה במרכז הרשתית של העין האנושית ובבעלי חיים אחרים ואחראית על חדות ראייה וראיית צבעים.

## אטימולוגיה
המונח macula lutea מגיע מלטינית: macula – כתם; lutea – צהבהב.

## מבנה
למקולה בבני אדם יש קוטר של  לערך והוא מחולק לאזורים: , , , , פוביאה.

האזור המקולרי האנטומי בגודל  גדול בהרבה מהאזור המקולרי הקליני שבגודל , ומתאים בגודלו לאזור הפוביאלי האנטומי.

המקולה אחראית לראיית צבעים ברזולוציה גבוהה, המתאפשרת באור. את המקולה הקלינית רואים בהסתכלות באישון, במסגרת בדיקת עיניים או בצילום רשתית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראייה
קטגוריה:עין
קטגוריה:רפואת עיניים
נוקוגירי

שמאל|ממוזער|300x300 פיקסלים| מסור דוֹזוּקי
**נוקוגירי** (ביפנית: **日本の鋸**, תרגום מילולי: "מסור יפני") הוא סוג או משפחה של מסורים המשמשים בעבודות עץ ובנגרות יפנית החותכים בתנועת המשיכה, בניגוד לרוב המסורים האירופאים (ואמריקאים) שחותכים בתנועת הדחיפה. מסורים יפניים הם מסורי המשיכה הידועים ביותר, אך הם משמשים גם בסין, איראן, עיראק, קוריאה, נפאל וטורקיה. בין המסורים האירופיים, גם מסורי קופינג לעיבוד עץ וגם מסורי תכשיטנים לעבודת מתכת חותכים במכת המשיכה כמו מסורים יפניים. נטען כי חיתוך במהלך המשיכה יעיל יותר ומשאיר רוחב חיתוך צר יותר (). מצד שני, חיתוך במשיכה אינו מאפשר בקלות לשים את משקל הגוף מאחורי הפעולה. זה יכול להיפתר בקלות על ידי שימוש בקליבה או מלחציים. חיסרון נוסף, בשל סידור וצורת השיניים, הוא שהמסורים היפניים אינם עובדים טוב על עצים קשים כמו המסורים האירופיים. מסורים יפניים נועדו במקור לעצים רכים יחסית כמו ברוש ואורן ואילו מסורים אירופאים נועדו לעצים קשים כמו אלון ומייפל.

הפופולריות של מסורים יפניים באזורים אחרים בעולם הביאה לייצור וייצור של מספר מסורים יפניים אף מחוץ ליפן באופן מסחרי.

## סוגי מסורי יד יפניים
שמאל|ממוזער|200x200 פיקסלים| שיניים של מסור דוזוקי
שמאל|ממוזער|300x300 פיקסלים| מסור "ריובה" עם שתי פיפיות

**דוזיקינוקו** (胴付鋸、胴突鋸)
סוג של מסור אחורי. תרגום השם מיפנית הוא "גזע מחובר", ובכך מסור עם פס קשיח מחובר, כלומר, מסור אחורי. אף על פי שדומה למסור אחורי מערבי, למסור דוזוקי יש להב דק בהרבה עבור חיתוך מדויק. מסורי דוזוקי מיועדים לחיתוכים שטוחים, סוגי מחברים לעיבוד עץ, המכונים "joinery".

**ריוֹבָּה** (両刃)
מסור נגרות רב תכליתי בעל שני קצוות חיתוך. משמעות היפנית היא "להב כפול". יש להב חותך (yokobiki, 横挽き) בצד אחד, ולהב קורע (tatebiki, 縦挽き) בצד שני. מסורי ריובה מתוארים לרוב לפי אורך הלהב שלהם (במילימטרים). מסורים קצרים יותר, בסביבות 240 מ"מ (9-1/2") למשל, מיועדים לנגרות כללית. מסור ארוך יותר, בסביבות 270 מ"מ (10-3/4"), יתאים לעבודות גדולות יותר, כמו נגרות מסגרת עץ, עבור דוגמה.

**קטבה** (片刃)
מסור עם שיניים לאורך קצה אחד בלבד, כמו מסור מערבי. אלה מסופקים בתור מסור קרע או להבים מסוג חתך צולב. יתרון של מסור זה הוא שקל להשתמש בו עם מדריך או מסילה למסור. "קטבה" מתורגם מיפנית כ"חיתוך בצד אחד". מסורי קטבה משמשים בדרך כלל לעבודות גדולות יותר כאשר מסור ריובה אינו מתאים, או לחיתוך בגובה פני המשטח (flush-cut).

**אזֶבִּיקי** (畦挽、あぜびき)
מסור ריובה קטן המשמש לחיתוך למשטח השטוח של לוח ולא מהקצה. ללהב יש עקומה קמורה שיכולה להתחיל את החיתוך בכל מקום על פני השטח. מסורי אזביקי משמשים לחיתוך שקעים, חריצים בפאנל האמצעי והסרה של זנבות.

**מוואשיביקי** (回し引き)
מסור דק המשמש לחיתוך עקומות, הגרסה היפנית למסור חור מנעול. פירוש השם הוא "חתך מסתובב".

**קוגיהיקי**
מסור דק גמיש וחיתוך בגובה פני המשטח (flush-cut) עם שיניים לא משובצות בצד אחד, המיועד לקיצוץ קצוות של מחברי עץ (dowels), או שגמים ובליטות אחרות בצמוד למשטח.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מסורים
קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:יפן: מדע וטכנולוגיה
פרס קסדת הזהב

**פרס קסדת הזהב** (בשוודית: **Guldhjälmen**) הוא פרס המוענק מדי שנה ל-MVP של ליגת ה-SHL והליגה המקבילה לנשים (SDHL).

הזוכים נבחרים על ידי שחקני הליגה. הפרס ממומן על ידי Magasinet Hockey השוודי בשיתוף עם CCM Hockey ו-TV4.

החל מ-2020 הפרס הוענק גם לשחקניות ב-SDHL, הליגה המקבילה ל-SHL.

## הזוכים
### נשים
ממוזער|אנה מייקסנר, הזוכה הרביעית בקרב הנשים
ממוזער|200px|יואקים לינדסטרם זכה בפרס שלוש פעמים
* 2020 – לארה סטאלדר, ברינס
* 2021 – קאתרינה מראזובה, ברינס
* 2022 – סידני ברודט, לינשפין
* 2023 – אנה מייקסנר, ברינס
* 2024 – לינה ליונגבלום, מודו הוקי
* 2025 – אליסה הולופיינן, פרלונדה

### גברים
שחקנים ששמם **מודגש** אף זכו באותה עונה בפרס דסקית הזהב.

## הערות שוליים

קטגוריה:הוקי קרח
קטגוריה:שוודיה: ספורט
קטגוריה:פרסי ספורט
מחנה הריכוז הויברג

**מחנה הריכוז הויברג** (בגרמנית: **Lager Heuberg**) היה מחנה ריכוז ברובע בונדסווה הממוקם בפינה הדרומית של אזור האימונים הצבאי של הויברג  שבבאדן-וירטמברג בגרמניה, ליד העיירה שטטן אם קלטן מרקט .

ממרץ עד דצמבר 1933 הוא היה אחד ממחנות הריכוז הנאצים הראשונים. בין האסירים היו קורט שומאכר ופריץ באואר.

## היסטוריה
* 1910 - הצבא הקיסרי הגרמני מקים את מחנה היוברג ואת מחנה האימונים.
* 1914 - המקום מוסב למחנה שבויים.
* 1917 - 5,000 חיילים ו-15,000 שבויים שוהים במחנה.
* 1920–1933 - הסכם ורסאי הגביל את הצבא הגרמני ל-100,000. המחנה הופך לבית ילדים ולבית חולים.
* 1933 - המחנה הוסב למחנה הריכוז הראשון בבאדן, בשימוש זה במשך 9 חודשים. מנהלו הראשון היה קארל באק.
* 1934 - המחנה נשלט על ידי הרייכסווהר.
* 1940 - המחנה הוסב לטובת שירות העבודה של הרייך, עם 400 צריפים.
* 1940–1941 מחנה גיוס לדיוויזיית ההרים הרביעית.
* 1943–1945 המחנה משמש לשבייתם של חיילי הלגיון האינדיאני, דיוויזיית איטליה, הדיוויזיה השנייה של צבא השחרור הרוסי, ועוד.
* 1945 - 1 במרץ: שיגור רקטה מאוישת אנכית ראשונה, שהוטסה על ידי סגן הלופטוואפה, לותר זיבר, שנהרג ברקטת "באכם בא" 349 "נאטר".
* 1945 - 22 באפריל: חיילים צרפתים מגיעים ומשחררים 20,000 שבויי מלחמה של הצבא האדום.
* 1957 - מגיע למחנה הבונדסווהר, שנוסד באותה תקופה.
* 1976 - בית החולים שהיה במקום נהרס.
* 1997 הרגימנט הצרפתי השלישי של הדרגונים עוזב לאחר 51 שנים.
במהלך השנים 1962–1963 ידוע כי צבא ארצות הברית (יחידת הארטילריה 357) החזיק ראשי נפץ גרעיניים במחנה היוברג, שהיו מיועדים לשימוש ביחידות טילי נייקי-הרקולס הצרפתיות, כחלק מהמלחמה עם ברית המועצות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מחנות ריכוז בגרמניה
קטגוריה:באדן-וירטמברג
טיסקצ'קה

**טִיסַקֵצְ'קֶה** (בהונגרית: **Tiszakécske**) היא עיירה במחוז באץ'-קישקון, מקום מושבה של נפת טיסקצ'קה על גדות נהר הטיסה.

## מיקום
כל האזור המנהלי של טיסקצ'קה ממוקם על הגדה הימנית של נהר הטיסה. מצפון, עם כיוון השעון: Jászkarajenő בצפון, Tiszajenő בצפון מזרח, Nagyrév במזרח (בצד השני של הנהר), Tiszainoka ו-Tiszakürt בדרום מזרח, Tiszaug בדרום. בגדה השמאלית, Lakitelek בדרום מערב, Szentkiraly במערב, ובצפון מערב Kocsér.

## נגישות
### בכביש
העיר נעקפת על ידי כבישים ראשיים, רק כבישים ציבוריים בני ארבע וחמש ספרות (דרגה נמוכה) עוברים בשטחה. ניתן להגיע אליה במספר מסלולים מבודפשט, אך יש שתי גישות עיקריות: מהכביש הראשי 4 ומהכביש המהיר M4 מכיוון צגלד, ומהכביש המהיר M5 דרך קצ'קמט. ניתן להגיע אליה מצגלד לנג'קרש בכביש המהיר 441.

### ברכבת
ניתן להגיע אליה ברכבת בקו רכבת רכבות הונגריה (מ.א.ב) סולנוק-קצ'קמט מספר 145, שיש לו ארבע תחנות באזור המנהלי של העיר.

## נהר הטיסה
האטרקציה התיירותית הבולטת של טיסקצ'קה היא נהר הטיסה הגדול והרחב. 22.5 ק"מ אורך של היישוב גובל בנהר. החוף גובל ביערות, שהם חלק ממחוז הגנת הנוף ה"טיסה-תיכון". מינים רבים של צמחים ובעלי חיים מוגנים מוצאים שם מקלט.

## היסטוריה
בהתבסס על התוצאות הארכאולוגיות, ישנם עקבות של יישוב שאוכלס לפני כמעט אלף חמש מאות שנה באזור טיסקצ'קה. צמיחת היישוב והתארגנותו לכפר החלה בתקופה שלאחר מכן (המאות ה-11, ה-12, ה-13). במהלך הפלישה המונגולית לאירופה הואץ הגידול המספרי של האוכלוסייה. רשימת המעשרות הכנסייתית שנשמרה בארכיון הוותיקן מזכירה את הכפר לראשונה בצֶצ'ְקֶה ׁ(Cechke), ב-1332.שמאל|ממוזער|200x200 פיקסלים
ממוזער| Barrack Resort Spa

## אתרים בעלי חשיבות
* רכבת הילדים טיסקצ'קה
* המרחצאות התרמיים לגדת הטיסה
* הכנסייה הרומית-קתולית
* הכנסייה הקלוויניסטית בסגנון נאו-גותי
* בית הקהילה אוקצ'קה
* בנייני מגורים רבים טיפוסיים בסגנון אר נובו.
* פסל סוסים של אישטוואן הראשון, מלך הונגריה (הקדוש)
* דגל לאומי, אנדרטה ואבן מצבה באתר המרד ההונגרי
* סחרחרת
* שביל טבע Nádirígo, לאורך הענף ה"מת" של הטיסה

## ילידי המקום
* **[[פאל סילאדי]]** (במקור **שוורץ**, 1914 – 1972) היה רופא יהודי-הונגרי אורתופד וכירורג של תאונות.

## קישורים חיצוניים
* 

* אתר האינטרנט של עיריית טיסקצ'קה
* טיסקצ'קה באתר utazom.com
* Tiszakecse.lap.hu
* טיסקצ'קה היא בירת הציתר.
* קרן טיסה-פולק
* עמוד הפייסבוק של העיר טיסקצ'קה

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה