open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
עמוס ינון

**עמוס ינון** (נולד ב-1953) הוא מנהל האגף לרפואה פנימית בבית חולים "שערי צדק", ירושלים.
## ביוגרפיה
ינון נולד בישראל בשנת 1953 להורים ילידי הולנד. הוריו היו ניצולי שואה, שלאחריה עלו ארצה. כעבור שנה ירדו הוריו מן הארץ מסיבות בריאותיות והתיישבו שוב בהולנד. הוא גדל בהולנד באווירה ציונית מסורתית, ובהיותו בגיל שמונה עשרה עלה לישראל והחל את לימודי הרפואה באוניברסיטה העברית. כעבור מספר שנים כל משפחתו עלתה ארצה בעקבותיו. בישראל נישא והקים משפחה.
שירת בצה"ל, ובמסגרת זו מילא מספר תפקידים, כשהאחרון בהם היה פיקוד על מרפאת מחנה שנלר.

התמחה ברפואה פנימית ב"שערי צדק", ולאחר מכן במחלות זיהומיות באוניברסיטת רוצ'סטר בארצות הברית, ולאחר שובו ניהל את היחידה למחלות זיהומיות בבית החולים "שערי צדק" בירושלים במשך ארבע עשרה שנים, והחל משנת 2006 הוא משמש כמנהל האגף לרפואה פנימית. הוא מומחה לטיפול ומניעה של מחלות זיהומיות הנרכשות בבתי חולים ולשימוש מושכל באנטיביוטיקה.

עמוס קבע את מגוריו בקיבוץ קלי"ה ומשמש כרופא המקום. לאחר חזרתו בתשובה תרם ספר תורה לבית הכנסת שיסד בקיבוץ.

היה נשוי לתמר, עד פטירתה ב-2021, בעלת תואר שלישי בכימיה מהאוניברסיטה העברית, אב לשניים.

## קישורים חיצוניים
* רופא וג'נטלמן, רקפת ויינברג, הפקולטה לרפואה, האוניברסיטה העברית.
* דף על פרופ' ינון באתר המרכז הרפואי שערי צדק.
* פרסומיו הרפואיים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:רופאים ישראלים למחלות זיהומיות
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שערי צדק
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:קליה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
בסתת

[150px|ממוזער|שמאל|בסתת כחתול, [המוזיאונים לארכאולוגיה של איסטנבול]]
[ממוזער|130px|[פסל (יצירה)|פסל של בסתת כלביאה בלובר|טקסט=|ימין]]
**בסתת** או **באסת** (במצרית עתיקה: ****, בפיניקית: **𐤀𐤁𐤎𐤕**, אבסת או **𐤁𐤎𐤕**, בסת) היא אלה במיתולוגיה המצרית.

## פולחנה
לבסתת סגדו לפחות מאז תקופת השושלת השנייה, כלומר תחילת האלף ה-3 לפנה"ס. במקור דמותה הייתה של לביאה, או של אישה בעלת ראש של לביאה, והייתה האלה המגינה על מצרים התחתונה, וכך גם האלה המגנה על פרעה. תפקידה בפנתאון המצרי התעמעם כשסח'מת, אלה דומה שגם לה ראש לביאה, הפכה ליותר דומיננטית כשמצרים התחתונה אוחדה עם מצרים העליונה. באלף ה-1 לפנה"ס, כאשר הפופולריות של החתולים כחיות בית עלתה, הוחלפה דמותה של בסתת בזו של אישה בעלת ראש חתול והיא הפכה לאלת החתולים. לרוב היא מוצגת כחתולה בעלת פרווה זהובה-מנומרת.

בתקופה התלמיית בהשפעת פולחן האלה היוונית ארטמיס, הפכה בסתת לאלה המזוהה עם הירח. בשנת 2010, התגלה בעיר אלכסנדריה בשכונת קום-אל-דקה, מקדש גדול לאלה בסתת. במקדש שהיה שייך כנראה למלכה ברניקי השנייה אשתו של תלמי השלישי, התגלו פסלים רבים של חתולים.

ביחזקאל מוזכרת עיר מצרית בשם פי בסת, ששמה המצרי היה כנראה "פר בסתת" = בית בסתת, והייתה מרכז פולחן לאלה בסתת. העיר שכנה באזור הדלתה של מצרים התחתונה, והייתה בירת הנום ה-18 של מצרים התחתונה. כיום היא מזוהה עם תל בסטה.

## במיתולוגיה המצרית
על פי המיתולוגיה המצרית, בסתת הייתה אמתתו  של אל השמש רע והמגינה עליו, היא הייתה האויבת המושבעת של הנחש אפופיס הם מתוארים כניגודים גדולים וגורלם שזור זה בשני והייתה כלואה עם אפופיס, אל-נחש ונלחמה בו העימותים בינה לבין אפופיס מתוארים כקרבות מכריעים ואכזריים ביותר כשבסתת התחילה להיחלש מקרבותיה אפופיס היה נושך אותה מרים אותה ומתעלל בא עד היא שוחררה מכלאה והצטרפה אל שאר האלים, שהגנו עליה מפני חוצפתו ורשעותו של אפופיס

## אזכורים בספרים
בסתת מופיעה בסדרת ספריו של הסופר ריק ריירדן, "משפחת קיין והאלים המצריים", כאפוטרופוסית של סיידי ואחיה קרטר לאחר ששוחררה ממחט קלאופטרה. כמו כן, היא מוזכרת בספר "האלכימאי" מסדרת "הסודות של ניקולס פלמל בן האלמוות" של מייקל סקוט, כאחת הקדמוניות המצריות שאותן העיר דוקטור ג'ון די.

## ראו גם
* אלוהויות במצרים העתיקה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלות מצריות
קטגוריה:אלי בעלי חיים
קטגוריה:אלות בעלי חיים
קטגוריה:אלות ירח
קטגוריה:אלות שמש
קטגוריה:אלות פריון
אישיות חשובה מאוד

[שמאל|ממוזער|250px|"אולם וי איי פי" (לשעבר "אולם משפחת המלוכה") בתחנת הרכבת המרכזית ב[ניז'ני נובגורוד]]
**אישיות חשובה מאוד** (או **אָחָ"ם**; באנגלית: **VIP**, ראשי תיבות של **Very Important Person**) הוא מונח בין-לאומי המתייחס לאישיות ציבורית ידועה הנהנית מזכויות יתר עקב חשיבותה או מעמדה, כגון שחקן, דיפלומט או איש עסקים.

המונח נכנס לשימוש בעולם המערבי בשנות ה-30 וה-40 של המאה העשרים.

במונח נעשה שימוש מושאל בעולם העסקים כדי לציין שירותים יוקרתיים הניתנים ללקוחות, כגון מתקני VIP בשדות תעופה או "כרטיסי VIP" לאירועים שונים. בעולם הרפואה מתאר המונח "תסמונת VIP" מצב שבו גורמת האישיות החשובה להחלטות לא מקצועיות של הרופא המטפל בה, המצוי תחת לחץ מנוכחותה.

## ראו גם
*אישיות בלתי רצויה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ארכיטיפים
קטגוריה:תרבות פופולרית
קטגוריה:תארים
VIP

**VIP** (נכתבים גם **.V.I.P**) הם ראשי תיבות באנגלית שמתייחסים בדרך כלל ל-Very Important Person (אישיות חשובה מאוד).
מרטין קופר

שמאל|ממוזער|250px|מרטין קופר ב-2007
**מרטין קופר** (באנגלית: **Martin Cooper**; נולד ב-26 בדצמבר 1928) הוא מהנדס יהודי אמריקאי וסגן נשיא חברת מוטורולה לשעבר. נחשב לאבי הטלפון הנייד המודרני.

## חייו
קופר נולד וגדל בשיקגו, אילינוי, למשפחה יהודית של מהגרים מאוקראינה. בשנת 1950 סיים את לימודיו בהנדסת חשמל במכון הטכנולוגי של אילינוי. לאחר ארבע שנות שירות בצי משחתות וצוללות של ארצות הברית, הוא עבד במשך שנה בחברת תקשורת. בשנות השבעים ניהל את חטיבת המחקר ופיתוח של מוטורולה, והוביל את הצוות שפיתח את הטלפון הנייד. ב-17 אוקטובר 1973 הגיש את הפטנט שלו (מס' 3906166) על ה"Radio-/Telefon-System", שבעקבותיו הוא נחשב כיום לממציא הטלפון הנייד המודרני (להבדיל מטלפון נייד במכונית). באותה השנה ביצע קופר את השיחה הסלולרית הראשונה בעולם, בשדרה השישית בלב מנהטן, לעיניהם המשתאות של העוברים והשבים. לדבריו הוא שאב השראה מה"קומיוניקייטור" שבה נהג לדבר קפטן קירק מסדרת הטלוויזיה סטאר טרק, והוא החליט בעקבות זאת לערוך מחקר על טכנולוגיה סלולרית.

בשנת 1995 הוענק לקופר פרס " Wharton Infosys Business Transformation Award" בשל החידושים הטכנולוגיים שלו בתחום התקשורת, בשנת 2009 זכה יחד עם ריי טומלינסון בפרסי נסיך אסטוריאס בקטגוריית המדע והמחקר. בשנת 2004 קיבל קופר תואר דוקטור לשם כבוד מהמכון הטכנולוגי באילינוי. בשנת 2023 הוענק לקופר פרס מפעל חיים בתערוכת המובייל בברצלונה (MWC).

קופר הוא חבר במנסה, וכן מנכ"ל ומייסד של ArrayComm, חברה בסן חוזה שבקליפורניה העוסקת במחקר של טכנולוגיות אנטנה חכמה ושיפור רשתות אלחוטיות.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ממציאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של אילינוי
קטגוריה:זוכי פרס צ'ארלס סטארק דרייפר
קטגוריה:זוכי פרס נסיך אסטוריאס למחקר טכני ומדעי
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1928
אקספלויט

**אקספלויט (Exploit)** הוא קטע תוכנה או מידע המנצלים פרצת אבטחה או באג בתוכנה או בחומרה. מטרת האקספלויט היא לשנות את ההתנהגות המתוכננת של הרכיב עליו הוא מופעל בהתאם לצורכי המפעיל ולרצונותיו. שימוש באקספלויטים נפוץ על ידי האקרים למטרות הפעלת קוד תוכנה זדוני (לדוגמה, התקנת נוזקה), הסלמת הרשאות, הפיכת המכשיר לזומבי ושימוש בו בהתקפות מניעת שירות ועוד.

## כתיבה
אקספלויטים נכתבים ברחבי העולם בידי האקרים בעלי ידע בשפות תכנות שונות, ובחלק מהמקרים הם ניתנים להורדה חופשית ברשת האינטרנט באתרים ייעודיים לנושא. באתרים האלה קיימים בדרך כלל הסברים על מטרת האקספלויט ואופן הרצתו, עניין המייתר במידת מה את הצורך בידיעת שפות תכנות כדי לבצע התקפות האקינג אלו. לכתיבת האקספלויט ולפרסומו קודם מחקר שתכליתו מציאת חולשה באופן הפעולה של המערכת הרצויה, אשר מאפשרת לנצל אותה לצורכי התוקף.

במקרים מסוימים, בעת פרסומו האסקפלויט ינצל חולשת Zero-Day. במקרים כאלה הוא עלול להוות סיכון גבוה על המערכות הרלוונטיות, מכיוון שטרם הופץ עבורו טלאי מתאים.

בשנים האחרונות מוצעים "אקספלויט כשירות" (Exploit as a Service – EaaS) על ידי חבורות פושעי סייבר.

## דרכי פעולה
דרכי הפעלת האקספלויטים הן רבות ובהן:
* הרצה רגילה על המחשב המותקף על ידי התוקף (בדומה להרצת כל תוכנה אחרת). דרך פעולה זו שימושית בין היתר עבור הסלמת הרשאות.
* הרצה מתוך פלטפורמת תוכנה מתאימה, לדוגמה Metasploit.
* התקפה על מחשב מרוחק. דרך פעולה זו שימושי בין היתר עבור ניצול פרצות בתוכנות שרת מרוחקות.

התקפות אקספלויטים על מחשבים מרוחקים מאופיינות לעיתים קרובות באינטראקציה מסוימת עם המשתמש המותקף או עם המערכת המותקפת, ניצול שדות קלט בעלי יכולת חדירה למחשב מקבל הקלט, וכן שימוש בטכניקות הנדסה חברתית.

במקרים מסוימים, בהתאם לסוג הפרצה שנמצאה במערכת המותקפת, האקספלויט יכול להכיל גם Shellcode. כאשר הוא קיים, ה-Shellcode מאפשר לתוקף לקבוע את הפעולות שיתבצעו על המערכת המותקפת לאחר שנוצלה הפרצה על ידי האקספלויט.

## סיווג
סיווג האקספלויטים מתבצע בדרך כלל על-פי הפרמטרים הבאים:
* סוג החולשות המנוצלות. חולשה לדוגמה שניתן לנצל היא גלישת חוצץ.
* תאימות האקספלויט למערכות תוכנה שונות.
* מטרת פעילותו ותוצאתה: הסלמת הרשאות, מניעת שירות ועוד.

## ראו גם
* האקינג
* פרצת אבטחה
* אבטחת מידע
* קוד ייעודי (Shellcode)
*בדיקת חדירות

## קישורים חיצוניים

* exploit-db –  מאגר מתעדכן של אקספלוייטים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרצות אבטחה
קטגוריה:אבטחת מחשבים
אוניברסיאדה

**האוניברסיאדה** היא אירוע ספורטיבי בינלאומי, רב ענפי, המאורגן על ידי הפדרציה הבינלאומית לספורט אוניברסיטאי. השם הוא הלחם של "אולימפיאדה" ו"אוניברסיטה". רשמית האוניברסיאדה מכונה **משחקי האוניברסיטה העולמיים של [[FISU|הפדרציה הבינלאומית לספורט אוניברסיטאי]]** (**FISU World University Games**) או **המשחקים הסטודנטיאליים העולמיים** (**World Student Games**). המונח יכול להתייחס גם למשחקי ספורט פנים-אוניברסיטאיים.

רק מי שהוא סטודנט במוסד אקדמי מוכר ואזרח המדינה או התאזרח בה יכול לייצג מדינה ולהשתתף בתחרויות, למעט זאת - מרבית החוקים והתקנות דומים לאלה של האולימפיאדה. במסגרת האוניברסיאדה מתקיימות אוניברסיאדות קיץ ואוניברסיאדות חורף אחת לשנתיים בשנים אי-זוגיות.

משחקי האוניברסיאדה נחתמים באופן מסורתי בשירת המנון הסטודנטים, והמנון הפדרציה לספורט אוניברסיטאי, "גאודיאמוס איגיטור".

## טרום אוניברסיאדה
* 1923  פריז, צרפת
* 1924  ורשה, פולין
* 1927  רומא, ממלכת איטליה
* 1928  פריז, צרפת
* 1930  דרמשטאדט, גרמניה
* 1933  טורינו, ממלכת איטליה
* 1935  בודפשט, הונגריה
* 1937  פריז, צרפת
* 1939  מונטה קרלו, מונקו
* 1939  וינה, אוסטריה
* 1947  פריז, צרפת
* 1949  מראנו, איטליה
* 1951 , לוקסמבורג
* 1953  דורטמונד, מערב גרמניה
* 1955  סן סבסטיאן, ספרד
* 1957  פריז, צרפת

## האוניברסיאדות
### משחקי הקיץ

### משחקי החורף

## ענפי ספורט באוניברסיאדה

16 הענפים הקבועים באוניברסיאדה הם:

אתלטיקה, בדמינטון, ג'ודו, התעמלות אומנותית, התעמלות מכשירים, טאקוונדו, טניס, טניס שולחן, כדורמים, כדורסל, כדורעף אולמות, סיוף, קפיצה למים, קשתות ושחייה.

כמו כן, רשאית המדינה המארחת להחליט להוסיף 2-3 ענפים נוספים מתוך רשימת הענפים המוכרת על ידי FISU.

## ישראל באוניברסיאדה
הספורטאים הישראלים צברו 17 מדליות בסך הכל, מהן 4 זהב, 7 כסף ו-5 ארד.
### רשימת הספורטאים הישראלים הזוכים במדליות

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

*
אוניברסיאדת קאזאן (2013)

[ממוזער|שמאל|250px|[האצטדיון המרכזי (קאזאן)|האצטדיון המרכזי בו נערכו תחרויות האתלטיקה והכדורגל]]
**[[אוניברסיאדה|אוניברסיאדת הקיץ ה-27]]** נערכה בקאזאן (שבטטרסטן, רוסיה). במשחקים אלו השתתפו 10,400 ספורטאים מ-162 מדינות שונות, באוניברסיאדה שהייתה לאירוע האוניברסיאדה הגדול ביותר אי פעם. לראשונה בתולדות האוניברסיאדה היא כללה גם סדרת פסטיבלים ואירועים חגיגיים שהתקיימו במקביל לתחרויות הספורט. זו האוניברסיאדה הראשונה שנערכה ברוסיה.

## בחירת העיר המארחת
בחירתה של קאזאן לעיר המארחת, נעשתה לאחר הצבעה במטה הפדרציה הבינלאומית לספורט אוניברסיטאי, בבריסל, במאי 2008. מול קאזאן התמודדו על האירוח, הערים ויגו הספרדית וקוואנגג'ו מקוריאה הדרומית.

קאזאן זכתה ב-20 מתוך 27 קולות של חברי הוועדה הבוחרת. קאזאן התמודדה זו הפעם השנייה על אירוח האוניברסיאדה, לאחר שנכשלה בהתמודדות על אירוח האוניברסיאדה ב-2011, שנערכה לבסוף בשנג'ן.

## ההכנות לאוניברסיאדה
התכנון היה לבנות 64 מרכזי ספורט עבור האוניברסיאדה. הגדולים והחשובים שבהם הם:
* כפר האוניברסיאדה (הושלם ב-2010) - משמש כקמפוס אוניברסיטאי
* אק בארס ארנה - מכיל 45,000 מושבים
* מרכז הכדורעף של קאזאן
* היכל ספורט המים של קאזאן
* האקדמיה לטניס של קאזאן
* היכל ההיאבקויות "אק בארס"
* היכל השחמט
כמו כן, שופץ אצטדיון רובין קאזאן, הורחבו קווי המטרו בעיר וקווי תחבורה נוספים, ונוסף טרמינל לנמל התעופה הבינלאומי של קאזאן. החלה הפצה של ירחון באנגלית "The Kazan Herald". היקף ההשקעות בעיר לקראת האירוע מוערך בכ-68 מיליארד רובל (כ-3 מיליארד דולר).

ממוזער|שמאל|200px|המרכז לספורט מים בקאזאן
ממוזער|שמאל|200px|כפר האוניברסיאדה
ממוזער|שמאל|200px|מדליות באוניברסיאדה של קאזאן

## טבלת המדליות

## ישראל באוניברסיאדה
המשלחת הישראלית כללה 39 ספורטאים, שהתמודדו בתשעה ענפי ספורט שונים, לרבות הנבחרת האולימפית בכדורעף חופים, הענפים בהם השתתפו - אתלטיקה, האבקות חגורות, התעמלות אומנותית, חתירה, כדורעף חופים, סיוף, סמבו, שחייה וקפיצה למים, 
* **[[אליס שלזינגר]]** 20px 20px - זכתה בשתי מדליות זהב, אחת בענף היאבקות החגורות עד משקל 66 ק"ג ואחת בענף הסמבו עד משקל 64 ק"ג, (לא התמודדה בג'ודו עקב סכסוך עם איגוד הג'ודו בישראל) ובטקס הפתיחה נשאה את הדגל.
* **[[פיטר פלצ'יק]]** 20px - זכה במדליית כסף בענף הסמבו במשקל עד 100 ק"ג
* **[[גרגורי רודלסון]]** 20px - זכה במדליית ארד בענף היאבקות חגורות בקטגוריית משקל של מעל 100 ק"ג.
* נבחרת האתלטיקה - נועם נאמן (גמר 3,00 משוכות), מעיין שחף (גמר קפיצה לגובה), מרק אלטרמן (גמר דיסקוס), שחף ברני, גירמוא אמרה, מוגס טסמה.
* התעמלות אומנותית - נטע ריבקין.
* חתירה - חן אושרי (מקום 10).
* כדורעף חופים - שון פייגה ואריאל היימן.
* סיוף - יובל פרייליך, מאור חטואל, גרגורי בסקין, עידו הרפר, אביטל מרניוק, אירה לוין, אנה לונדון, בלה זמלין, רומן יארינובסקי.
* שחייה - יעקב טומרקין, גיא ברנע, דוד גמבורג, קרן זיבנר, נמרוד חייט, אלמוג אולשטיין יורי סמויליץ' יוליה בנך, ג'ואן קופטי, קונובלוב אלכסיי.
* קפיצה למים - קאסידי קאהן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

2013
קטגוריה:קאזאן: תחרויות ספורט
קטגוריה:2013 בספורט
קטגוריה:2013 ברוסיה
אירית איזקסון

**אירית איזקסון** (נולדה ב-22 ביולי 1951) היא אשת עסקים ומנהל ישראלית שכיהנה כיו"ר הבנק הבינלאומי, לשעבר יו"ר חברת האשראי ישראכרט.

## ביוגרפיה
איזקסון נולדה בתל אביב בשם אירית פלאטו. את שירותה הצבאי עשתה בחיל האוויר. היא בעלת תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני בחקר ביצועים אותו למדה בבית ספר למנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. בתחילת שנות ה-90 החלה לעבוד בבנק לאומי, תחילה ככלכלנית בחטיבה הפיננסית ובהמשך בחטיבה העסקית. בתפקידה האחרון שימשה כמנהלת מגזר התעשייה בחטיבה העסקית, ובין השאר הייתה אחראית לחברות הגדולות במשק בתחומי ההיי-טק, התעשיות הביטחוניות והפטרוכימיות.

ב-1999 הכירה את שרי אריסון, בטקס השקת מוזיאון העלייה בזכרון יעקב, שהוקם על ידי תד אריסון ואליהו איזקסון, חותנה של אירית איזקסון. מאז נחשבת איזקסון ידידה קרובה של שרי אריסון.

בשנת 1999 התמנתה איזקסון כחברת דירקטוריון בנק הפועלים. בהמשך התמנתה כחברה בדירקטוריונים נוספים ובהם החברה לישראל, כי"ל ואיי די בי, ברום ים המלח ותרכובות ברום. בשנת 2009 התפטרה מחברותה בדירקטוריון החברה לישראל ובשנת 2012 התפטרה מדירקטוריון איי די בי.

ב-2007 הודיעה אריסון על מועמדותה של איזקסון לסגנית יו"ר בנק הפועלים, אולם המפקח על הבנקים פסל את המינוי בנימוק שהליך המינוי היה לא תקין. ב-2008 מונתה ליו"ר חברת ישראכרט. בדצמבר 2013, בעקבות הנחיית בנק ישראל האוסרת על דירקטור בחברה-אם לשמש בו זמנית גם כדירקטור של חברה-בת, פרשה מתפקידה כיו"ר חברת ישראכרט ונשארה חברת דירקטוריון בנק הפועלים.

בשנת 2017 מונתה איזקסון כיו"ר הבנק הבינלאומי, ממנו פרשה בראשית 2020. 

איזקסון חברת חבר הנאמנים של מכון ון ליר.

בשנות 2011 ו-2017 נבחרה על ידי גלובס לאחת מ-50 הנשים המשפיעות ביותר בישראל.
## חיים אישיים
אחיה היה הפרופסור משה פלאטו.

איזקסון נשואה לעורך הדין ואיש העסקים אורני איזקסון, המשמש קונסול כבוד של נורווגיה בישראל. הם הורים לשלושה ילדים, ומתגוררים בתל אביב. בני הזוג איזקסון פעילים בהתנדבות בארגון אלו"ט והיו ממקימי כפר עופרים לילדים אוטיסטים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:דירקטוריות ישראליות
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
אירית
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:יושבי ראש הבנק הבינלאומי
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
יובל סיגלר

**יובל סיגלר** (נולד ב-21 בדצמבר 1965) הוא עיתונאי, עורך ומוציא לאור בחברת "טיים אאוט ישראל" שמקבוצת יובל סיגלר תקשורת.

## ביוגרפיה
סיגלר נולד בראשון לציון וגדל בשכונת רמת אליהו שבראשון לציון. בשירותו הצבאי היה מדריך בבית הספר לקצינים. למד פילוסופיה ומנהל עסקים באוניברסיטה העברית, אך לא סיים את לימודיו. למד קולנוע באוניברסיטת תל אביב ועזב את הלימודים לאחר שנה.

בגיל 24, ב-1990 הקים את הירחון קונטקסט. שימש כמוציא לאור, מנהל ועורך העיתון. העיתון פרסם ארבעה גיליונות בלבד, וכשנסגר טענו רבים מהעובדים כי סיגלר לא עמד בהתחייבויותיו הכספיות כלפיהם.

ב-1991 הקים את העיתון "נמר של נייר", שעסק בתחום המדיה והפרסום ושוגר למנוייו בפקס. ב-1992 ייסד את הירחון "התקשורת" שעסק בתחומים דומים.

ב-1995 ייסד את אתר חדשות הפרסום והשיווק "אייס", אותו מכר בנובמבר 2009 לחברת "קו מנחה".

תחת זיכיון של המותג "Time Out", אותו קיבל ב-2002, מפרסם סיגלר את השבועון "Time Out תל אביב", ומדריכי תיירות בעולם. ב-27 במאי 2010 יצא לאור גם הגיליון הראשון של "טיים אאוט ירושלים", אך נסגר לאחר כשנה עקב חוסר תקציב.

בעברו היה סיגלר אמון על המגזינים "360 מעלות", "התקשורת" ו-"yes", עיתון "ערוץ הילדים" ועיתוני הפקס "נמר של נייר" שעסק בפרסום ושיווק, "פקסדין" שעסקה בפסיקה ומשפט, "טעימות" ו"פרודקשן פוסט" שעסק בתעשיית ההפקות והטלוויזיה.

במאי 2002 קיבל את הזיכיון להוצאה לאור את המגזין "אטמוספירה" המופץ לנוסעי טיסות אל על. באוקטובר 2002 קיבל את הזיכיון להוצאת מדריך התרבות והבילויים טיים אאוט בישראל.

בשנת 2013 רכש את פעילות אתר allmag ואת המגזינים בקבוצת מוטו תקשורת, ביניהם מסע אחר, נישה וגלילאו וביוני 2014 רכש את מגזין "את".

בשנת 2017 שימש כמוציא לאור של העיתון "גלובס" במשך מספר חודשים.

סיגלר היה נשוי במשך 6 שנים לזמרת אפרת גוש ולזוג, ילד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:סגל Time Out תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
אוניברסיאדת ארזורום (2011)

**אוניברסיאדת החורף ה-25** נערכה בארזורום, טורקיה בין ה-27 בינואר ל-6 בפברואר 2011, כאשר הנבחרת שצברה את כמות המדליות הגדולה ביותר הייתה הנבחרת הרוסית, עם 39 מדליות (14 זהב, 14 כסף ו-11 ארד). לשם השוואה, קוריאה הדרומית במקום השני אגרה 15 מדליות בלבד (7 זהב, 3 כסף ו-5 ארד).

האוניברסיאדה נערכה באסיה בפעם השנייה ברציפות, לאחר שאוניברסיאדת החורף הקודמת נערכה בחרבין. גם אוניברסיאדת הקיץ נערכת ביבשת אסיה - בשנג'ן שבסין.

## בחירת העיר המארחת
ארזורום נבחרה לאחר שהתמודדה על האירוח מול מריבור, סלובניה. מריבור נבחרה לארח את האוניברסיאדה הבאה ב-2013.

## טבלת המדליות

להלן עשר המדינות המובילות במדליות שזכו ספורטאיהן:

## קישורים חיצוניים

*האתר הרשמי  

חורף 2011
קטגוריה:תחרויות ספורט בטורקיה
קטגוריה:2011 בספורט
קטגוריה:2011 בטורקיה
דניאל פרוסטיץ

שמאל|ממוזער|250px|ציונו של רבי דניאל פרוסטיץ
הרב **דניאל פרוסטיץ** (תקי"ט, 1759 – ו' באדר תר"ו, 1846) היה ראב"ד בעיר פרשבורג בתקופת החת"ם סופר.

## ביוגרפיה
פרוסטיץ נולד לבנימין וואלף ושרל פרוסטיץ בעיר טוביטשאוו  ליד פרוסטיץ. הכתב סופר העיד עליו בשם אביו, החת"ם סופר, כי כבר בנעוריו היה מפורסם בגדלותו בתורה ובצדקותו. בימי רבי משולם איגרא מונה לדיין בעיר, ולאחר פטירת רבי מרדכי טאסק בדצמבר 1836 מונה לראב"ד. היה מקורב מאוד לחת"ם סופר וסייע לו בהנהגת הקהילה בפרשבורג. היה בעל מעמד נכבד בקהילה היהודית בפרשבורג ומלבד תפקידו כראב"ד מסר שיעורי תורה בעיר. קהילות רבות הציעו לו לכהן בהן כרב, אולם הוא נשאר עד סוף ימיו בפרשבורג.

בשנת תקע"א (1811) הוציא לאור את ספרו של רבנו תם "ספר הישר".

בשנת תר"ו, שש שנים לאחר פטירת החת"ם סופר, נפטר הרב פרוסטיץ, בהיותו בן שמונים ושבע. בהלווייתו הספידו הכתב סופר, רבה של פרשבורג. נקבר בצמוד לקברו של החת"ם סופר בבית הקברות היהודי בפרשבורג. על מצבתו נכתבו התארים: "איש אלוהים, תפארת הדור, נזר החכמים, צדיק נשגב, סיני ועוקר הרים".

## נוסח מצבתו

## משפחתו
* בנו של הרב דניאל פרוסטיץ ראב"ד פרשבורג היה הרב ישראל איסרל פרוסטיץ, ששימש כמגיד מישרים בפרשבורג.
* בנו של הרב ישראל איסרל הוא הרב דניאל פרוסטיץ-שטיינשניידר, שאף הוא שימש כמגיד מישרים בפרשבורג וחיבר את הספרים "דברי דניאל", "ילקוט דניאל" ו"דן מדניאל". הרב דניאל פרוסטיץ-שטיינשניידר הוציא את ספרו של אביו "מקוה ישראל" על מסכת אבות, ובשנת תרס"ז (1907) הוציא את ספרו של סבו "מחנה דן" על מסכת פסחים.
* חתנו הרב דוד צבי זוסמן סופר.
* חתנו הרב משה ברגר-קטנדורף, דיין בפרשבורג. בן אחותו של הרב דוד דייטש.

## חיבורו
*

## לקריאה נוספת
*.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:תלמידי החתם סופר
קטגוריה:פרשבורג: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי 1759
קטגוריה:נפטרים ב-1846
אגמי המלח של לרנקה

שמאל|ממוזער|250px|מפת אגמי המלח של לרנקה
שמאל|ממוזער|250px|מראה מן האוויר של האלה סולטאן טקה לחופו המערבי של אגם אליקי
שמאל|ממוזער|250px|אגם אליקי על רקע בתיה של לרנקה
**אגמי המלח של לרנקה** (ביוונית: **Αλυκή Λάρνακας**, בטורקית: **Larnaka Tuz Gölü**) הם קבוצה של ארבעה אגמים מלוחים, השוכנים דרומית לעיר לרנקה בקפריסין, סמוך לחוף הים התיכון.
ארבעת האגמים הם אליקי, אורפאני, סורוס וספיירו.

## מיקום וגאוגרפיה
אגם אליקי שמשמעות שמו הוא "מלוח", הוא הגדול בין הארבעה, ושטחו 1.58 קמ"ר. שלושת האגמים האחרים, ששטחם הכולל קטן משלו, מחוברים ביניהם, ונמל התעופה הבינלאומי בלרנקה חוצץ בינם לבין אגם אליקי. עוד שוכנים בין האגמים מתקן טיהור שפכים המשרת את העיר ומאגר מים. לחופו המערבי של אגם אליקי שוכן המסגד העות'מאני האלה סולטאן טקה , הנחשב לפי המסורת למקום קברה של אום חראם, המינקת של הנביא מוחמד. מצפון ומדרום לאגם הוכשרו שני פארקים קטנים - פארק אגם המלח בפאתי העיר לרנקה ופארק טקה הסמוך לנמל התעופה. שטח כל האגמים הוא 2.2 קמ"ר, ועומקם הממוצע הוא כמטר. האגמים הם הגדולים בקפריסין לאחר אגם המלח של לימסול, והם שוכנים בליבה של צמחיית הלופיטים.

האגמים נוצרו כתוצאה מכך שמי המלח מחלחלים אל הקרקע החלולה בין הים והסלע. לפי האגדה הנוצרית הם נוצרו כתוצאה מקללה שהטיל לזרוס, לאחר שבקשתו מאישה מקומית כי תיתן לו אוכל ושתייה נענתה בסירוב. לפי האגדה ענה לה לזרוס "מי יתן וכרמיך יתייבשו ויהיו לעד לאגם מלח". במהלך עונת החורף האגמים מתמלאים במים ובקיץ הם מתייבשים ונסוגים, וחושפים שכבת מלח ואבק המצטברים על הקרקע.

## חשיבות ומאפיינים
האגמים נחשבים לאחד מאתרי הקרקע הלחה (Wetland) החשובים באי, והם הוכרזו כאתר לשימור לפי אמנת ראמסאר (Ramsar Convention) העוסקת בשימור אתרי קרקע לחה; במסגרת נטורה 2000, הרשת האקולוגית של האיחוד האירופי; לפי אמנת ברצלונה מ-1975; וכן הם מוגדרים כ"אזור ציפורים בעל חשיבות".

האגם משמש כביתם של 85 מיני עופות ימיים, שמספרם מוערך בעשרות אלפי פרטים. עם המינים המצויים במקום נמנים העגור האפור, שחף האגמים והסיקסק. עוד משמשים האגמים כתחנה חשובה בנתיבי נדידת העופות, ובהם גם פלמינגו שחלקם לפחות אף עושים במקום את עונת החורף.

בעבר שימש המלח שנאסף באגמים כמוצר ייצוא חשוב של האי, אך הענף הלך והתדלדל עד שפסק לחלוטין ב-1986.

## ארכאולוגיה
האגמים ממוקמים דרומית לעיר הפיניקית והיוונית העתיקה כתיון. באזור האגמים התגלו כלי אבן, עם כתובות המזכירות את האל אשמון, וכן שתי כתובות נפרדות על אותו בסיס שיש, אחת מהן מוקדשת לאסקלפיוס והיגיאיה ומזכירה את הקמת מקדשם. בעקבות ממצאים אלה ניתן לשער שבאזור האגמים פעל מקדש לאשמון, שבהמשך הוקם מחדש כמקדש לאסקלפיוס (המקביל היווני לאשמון הפיניקי) והיגיאיה.

## קישורים חיצוניים

* Report of the environmental audit of the city of Larnaca 
*IBA Larnaca salt-lakes

## הערות שוליים

קטגוריה:קפריסין: גאוגרפיה
קטגוריה:אירופה: ימות ואגמים
קטגוריה:לרנקה
קטגוריה:ימות ואגמים מלוחים
קטגוריה:אתרי רמסר
שאול אשר

**שאול בן אנשיל יפה**, שנודע כ**שאול אשר** (בגרמנית: **Saul Ascher**; 8 בדצמבר 1767 – 6 בפברואר 1822) היה כותב, פילוסוף ומתרגם, איש השכלת ברלין.

בקרב יהודי גרמניה בני תקופתו, היה שאול אשר נציגם המובהק והמוצהר של שוחרי המודרניזציה לא רק במובן החברתי והאזרחי, אלא גם במובן התרבותי והדתי - בקריאתו להמשיך את מפעלו ההגותי ההומניסטי והליברלי של ברוך שפינוזה ולשחרר לא רק את היהודים אלא גם את היהדות עצמה מכבלי המורשת הרבנית.

## קורות חיים
אשר נולד בבירה הפרוסית למשפחה וותיקה בעיר. בתולדות ישראל הוא נתפרסם בעיקר בתגובותיו בעיתונות ובספרות הגרמנית הכללית בת התקופה בכתיבתו המגויסת למאבק להשגת שוויון זכויות ליהודים בגרמניה ובאירופה וכנגד סופרים ופובליציסטים אנטישמיים. הוא ראה את רעיונות תנועת הנאורות הגרמנית כהזדמנות לבניינה של המדינה על יסודות תרבותיים במקום לאומיים, וככזו יהיה בה מקום גם ליהודים כאזרחים שווים לגמרי. אשר היה מקושר היטב בחברה הגבוהה הגרמנית, בדגש על האליטה האינטלקטואלית. עם חבריו היהודיים באליטה זו ניתן למנות את שלמה מיימון ואת אדוארד גנז, לימים ממייסדי האגודה היהודית-גרמנית הראשונה לחכמת ישראל.

## ספרו שתורגם לעברית
* **לויתן** ("על הדת ביחסה ליהדות") / שאול אשר; מבוא: מ. גרץ; תרגום: א. שידלצקי, ירושלים: האוניברסיטה העברית – המרכז לחקר תולדות ישראל ע"ש בן-ציון דינור, היברו יוניון קולג' – המכון למדעי היהדות (סדרת ’קנטרסים - מקורות ומחקרים’; 56), תשמ"ב.

## חיבורים נוספים פרי עטו
כל החיבורים הרשומים כאן נכתבו בשפה הגרמנית
*אייזמנגר השני (1794)
*מוסדות חברתיים: שרטוטים פילוסופיים של תולדותיהם - מקורם, התפתחותם ונפילתם (1801)
*ציורים אוריינטליים (1802)
*רעיונות להיסטוריה הטבעית של מהפכות פוליטיות (1802)
*אופיו של הקבינט בברלין (1808)
*נפולאון, או: התפתחות הממשל (1808)
*רוסו ובנו (1809)
*קבוצות היסטוריות רומנטיות (1809)
*רומנים, סיפורים קצרים ומעשיות (1810)
*יצירה-קלה על תחומי הפיוט, הביקורת וההומור (1811-1810)
*על הדחתו של אלפונסו מלך פורטוגל (1811)
*שגעון הגרמאניות (1815)
*חופש העיתונות ורגולציה של הצנזורה (1818)
*חגיגת וארטבורג (Wartburg (1818
*מבט על עתידה של הנצרות (1819)

## לקריאה נוספת
* מיכאל גרץ, ’תודעה יהודית חדשה בראשית התגבשותה בדור תלמידי מנדלסון – שאול אשר’, **מחקרים בתולדות עם-ישראל וארץ-ישראל**, ד', תשל"ח-1978, עמ' 219–237.
* אליעזר שביד, ’תסמונת שפינוזה ומנדלסזון: השתלבות שני דפוסי-המפגש הנגדיים בין תרבות ישראל לתרבות המערב המחולנת’, **דעת**: כתב-עת לפילוסופיה יהודית וקבלה, 50–52, 2003, עמ' 317–344.
* מיכאל מאיר, **צמיחת היהודי המודרני**, ירושלים 1990, עמ' 138–142
* אליעזר שביד, **תולדות פילוסופיית הדת היהודית בזמן החדש - חלק ראשון**, הוצאת עם עובד, 2001, פרק שביעי: תיקון היהדות על פי אמת המידה העצמית שלה – פילוסופיית הדת של שאול אשר, עמ' 137–151. 

## קישורים חיצוניים
* כתביו בספרייה הלאומית הגרמנית
* אתר המוקדש לשאול אשר 
* שאול אשר בוויקיטקסט הגרמני
* 

קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:פילוסופים יהודים גרמנים
קטגוריה:פילוסופים של היהדות
קטגוריה:פילוסופים של הדת
קטגוריה:מוכרי ספרים
קטגוריה:משכילי ברלין
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1767
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1822
בויאן שראנוב

**בויאן שראנוב** (בסרבית: **Бojaн Шapaнoв**; נולד ב-22 בספטמבר 1987 בורשאץ שבסרביה) הוא כדורגלן עבר סרבי המשחק בעמדת השוער בקבוצת לאמיה מליגת העל היוונית.

## קריירה
שראנוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת OFK בלגרד, ובתחילה הושאל למ'אצבה שבאק שבליגה השלישית של מערב סרביה, בה שיחק בשנים 2005–2007 ורשם 18 הופעות. בעונת  הושאל לבז'אנייה הסרבית, בה רשם 2 הופעות בלבד. בהמשך הפך שראנוב לשוער השני של OFK בלגרד. רק בחלק השני של עונת , החל לשחק בשל פציעתו של השוער הראשון, ומאז הפך לשוער הראשון של הקבוצה. השוער המשיך לסייע לקבוצתו, והיווה חלק משמעותי בעונת , בה הקבוצה סיימה במקום השלישי אשר הוביל לליגה האירופאית. בעונת  ספג 24 שערים ב-27 משחקים, אך למרות זאת נבחר לשחקן העונה בליגה הסרבית.

ביוני 2011 עבר למכבי חיפה בהעברה חופשית. בעונתו הראשונה בקבוצה התחרה על חולצת ההרכב עם ניר דוידוביץ'. באותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, אך לא שותף בהפסד קבוצתו 2–1 להפועל תל אביב. בעונתו השנייה הפך לשוער הראשון של הקבוצה, עקב פציעתו של דוידוביץ', וערך 30 הופעות בליגה. בעונת  העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-17 במאי 2014 שוחרר מהמועדון.

ב-30 בדצמבר 2014 חתם בארגוטליס היוונית. בינואר 2016 חתם בפרטיזן בלגרד. ב-1 בספטמבר 2016 חתם בקרבאך האזרית. ב-16 בספטמבר 2017 חתם בזמון הסרבית.

לזכותו של שראנוב 7 הופעות בנבחרת הצעירה של סרביה, וב-3 ביוני 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סרביה הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת קוריאה הדרומית.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השחקן באתר הרשמי של מכבי חיפה

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:שוערי כדורגל סרבים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סרביה
קטגוריה:כדורגלני OFK בלגרד
קטגוריה:כדורגלני רודאר פלייבליה
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני ארגוטליס
קטגוריה:כדורגלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורגלני קרבאך
קטגוריה:כדורגלני זמון
קטגוריה:כדורגלני ראדניצ'קי ניש
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני פתיח קארגומרוק
קטגוריה:כדורגלני לאמיה 1964
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1987
מספור גזעי הכלבים על פי הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות

**מספור גזעי הכלבים על פי הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות** היא שיטת מספור ייחודית של גזעי הכלבים הנמצאת בשימושה של הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות. לפי שיטה זו, כל גזע שהוכר על ידי הפדרציה, באופן קבוע או זמני, מקבל מספר סידורי. מספר סידורי זה מאפשר לאחר מכן את זיהויו של הגזע במדינות ובשפות שונות, בהן שם הגזע שונה, ומאפשר להבדיל בינו לבין גזעים אחרים בעלי שם דומה.

## המספור
גזעי הכלבים ממוספרים כדלקמן:

### מקרא צבעים
*
*גזע זה הוכר באופן קבוע
*

## ראו גם
*הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות

קטגוריה:הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות
+
חסידות קוברין-ביאליסטוק

**חסידות קוברין-ביאליסטוק** היא חסידות ליטאית מיסודו של רבי מנחם נחום עפשטיין.

## תולדות החסידות
רבי מנחם נחום עפשטיין נולד לרב יהודה לייב בשנת תר"ו. אביו היה חתנו של רבי ישראל מבהפלי נכדו של רבי מנחם נחום טברסקי מצ'רנוביל ודודו של רבי אהרן מצ'רנוביל. אביו והוא היו חסידי קוצק. לאחר נישואיו לאשתו מרת ביילא רחל בתו של חמיו ר' משה אפלבוים ומרת חנה אסתר שהייתה נינתו של רבי נחמן מברסלב התגורר בקוברין שם נהיה תלמידו של רבי אברהם מסלונים בעל ה'יסוד העבודה'. אחר פטירתו של ה'יסוד העבודה' בשנת תרמ"ד, היו חילוקי דעות בחסידות לגבי הממשיך, היו שצידדו בנכדו רבי שמואל מסלונים והיו שצידדו בחתנו ואחיינו רבי משה מרדכי מקוברין, בן אחיו רבי הלל. זמן רב לא הייתה החלטה ובינתיים תלמידו רבי מנחם נחום עפשטיין החל לנהל עדה בקוברין. בשנת תרנ"ו עבר לביאליסטוק (שם גם ניהל מאוחר יותר רבי אברהם השני מסלונים ה'בית אברהם' את חצרו). בנו היה רבי מרדכי יהודה עפשטיין חתן רבי יעקב ליינער מאיזביצא. חתניו היו: הרב שמחה מנדלבאום (שהגיע מארץ ישראל להשתדך איתו), רבי מאיר שלום שצדרוביצקי ממשיכו באדמו"רות, ורבי יצחק אהרן וינגרטן מיאנוב-קוברין. נפטר בא' באב תרע"ח.

חתנו רבי מאיר שלום בן הרב דב שצדרוביצקי כיהן אחריו באדמו"רות. רבי מאיר שלום שימש כסגן הרב בביאליסטוק 30 שנה. לאחר פטירת חמיו החל לנהל את חצירו. נפטר בכ"ב באב ת"ש. 

בנו של רבי מאיר שלום, רבי שמואל אהרן מילא את מקומו. היה חתנו של רבי פנחס יששכר מסוסנוביץ מגזע ראדושיץ. רבי שמואל אהרן היה מגדולי עסקני אגודת ישראל באירופה. לאחר המלחמה עלה לארץ ישראל והתגורר בתל אביב, שם כיהן סגן יו"ר הוועד הפועל של אגודת ישראל בארץ ישראל, ויו"ר סניף אגודת ישראל בתל אביב. על אף תפקידיו התנהג בפשטות ובצניעות. חתניו היו רבי ישראל דן טאוב ממודז'יץ ורבי דוד מתתיהו רבינוביץ מביאלה בני ברק. בניו האחרים של רבי מאיר שלום היו הרב משה זאב חתן רבי יהושע עוזיאל וינטרוב ממרקישוב בוורשה והרב יצחק צבי חתן רבי ישראל יצחק קאליש מסקרנביץ.

## מקורות
* יצחק אלפסי, **החסידות**, 1977, עמ' 218.

## הערות שוליים

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:יהדות ליטא
בית הכנסת הגדול של גיברלטר

[שמאל|ממוזער|250px|[היכל בית הכנסת הגדול בגיברלטר]]  
**[[בית הכנסת]] הגדול של [[גיברלטר]]**, הנקרא גם **קהל קדוש שער השמים**, הוא בית כנסת ותיק בגיברלטר, שהוקם בשנת 1724.
בית הכנסת ממוקם בטריטוריה הבריטית מעבר לים גיברלטר, והוא בית הכנסת העתיק ביותר בחצי האי האיברי שעדיין נמצא בשימוש. הוא הוקם בשנת 1724 על ידי אייזיק ניטו מלונדון. לאחר שנבנה מחדש מספר פעמים, הבניין הנוכחי מתוארך לשנת 1812. הוא חולק מאפיינים משותפים עם בית הכנסת הפורטוגלי באמסטרדם - 1675 ובית הכנסת בוויס מארקס בלונדון, 1701.

## ראו גם
*יהדות גיברלטר
* בית הכנסת אבודרהם בגיברלטר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

גיברלטר
קטגוריה:גיברלטר: מבנים
קטגוריה:אירופה: בתי כנסת
מזוז

**מזוז** או **מאזוז** הוא שם משפחה יהודי הנפוץ בקרב יהודי תוניסיה.

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות תוניסיה
פעמה

[שמאל|ממוזער|250px|מתופף [טאיקו מטאיוואן; במהלך תיפוף לרוב מודגשות הפעמות עם כל הקשה חזקה על התוף]]
**פעמה** (בלועזית: **Beat**) הוא מונח מוזיקלי המתאר את יחידת הבסיס של הזמן ברוב סוגי המוזיקה והריקוד הקיימים. הפעמות הן הבסיס לקצב, ולרוב ההיבטים הקצביים של מוזיקה וריקוד. הפעמות הן מעין נקודות על ציר הזמן, הנמצאות במרחקי-זמן קבועים זו מזו (למשל חצי שנייה), בדומה לשנתות בסרגל. כל פעמה כוללת נקודה אחת שכזו, וכן את משך הזמן בינה לבין הפעמה הבאה.

במוזיקה ובריקוד קצבי, הפעמות נמשכות (נשמעות, נראות או מדומיינות) כל הזמן ברקע, והאירועים (צלילים, שקט, תנועות) מתחילים, נמשכים ונפסקים על גבי הרקע הזה ובהתאם לו. לכן ניתן לומר שהפעמות הן השלד הקצבי של המוזיקה ושל הריקוד. פעמה יכולה להיות מסומנת באמצעות אירוע קולי/ויזואלי כלשהו (התחלת/הפסקת צליל או תנועה) בדיוק בנקודת הזמן שלה ("על הפעמה"). אין צורך לסמן את כל הפעמות, כיוון שהמוח שואף להשלים את הפעמות החסרות כדי למצוא דפוס במוזיקה או בריקוד. אך כאשר מעט מדי פעמות מסומנות, המוח לא מצליח לאתר דפוס קבוע, והמוזיקה או הריקוד מאבדים את תחושת הקצב, ומקבלים תחושת זמן מעורפלת ו"מרחפת". ניתן לסמן את הפעמות גם באמצעות המכשיר מטרונום, שנועד למטרה זו.

משך הזמן הקבוע בין הפעמות נקרא מִפְעָם (טֶמְפּוֹ), והוא התורם החשוב ביותר לקביעת המהירות בה מתבצע הקטע המוזיקלי או הריקוד. מכיוון שהפעמות מהוות את השלד הקצבי של היצירה, כאשר מותחים או מצמצמים אותו (על ידי שינוי משך הזמן הקבוע בין הפעמות), נמתחת או מתקצרת יחד איתו היצירה כולה. יחידת המידה למפעם היא "פעמות לדקה", ומשמעותה היא שככל שערך המפעם גבוה יותר, יהיו יותר פעמות בדקה אחת. כך למשל, במפעם של 60 (פעמות לדקה) נשמע פעמה אחת כל שנייה בדיוק; ובמפעם של 120 נשמע שתי פעמות כל שנייה, כלומר פעמה אחת כל חצי שנייה.

רוב סוגי המוזיקה והריקודים הקיימים מאופיינים קצבית על ידי רצף חוזר וקבוע של פעמות, המכיל פעמות מודגשות ולא מודגשות (נקראות גם חזקות וחלשות), המופיעות בסדר קבוע וחוזר, למשל: פעמה מודגשת, שתי פעמות לא מודגשות, וחוזר חלילה. סדר או דפוס קצבי זה יוצר את המשקל. כל חוליה בסיסית ברצף החוזר הזה נקראת תיבה. לרוב, הפעמה הראשונה בכל תיבה היא פעמה מודגשת, ולעיתים קרובות היא מסומנת בהתאם, באופן ברור יותר מהפעמות האחרות בתיבה. כאשר הפעמה הראשונה אינה מודגשת, נוצרת סינקופה.

בגלל ההיררכיה בין הפעמות, נוצר מצב בו אירוע מוזיקלי יחיד (צליל/תנועה/הפסקה) יכול להתרחש בשלושה סוגי עיתויים: על פעמה דגושה, על פעמה חלשה, והיכן-שהוא בין פעמות ("אוף-ביט"). לכל עיתוי כזה יש משמעות מוזיקלית שונה. למשל, כאשר צליל או רצף של צלילים מופיע לפני פעמה דגושה, נוצרת הרגשה של הקדמה וציפייה לפעמה הדגושה, ותופעה זו נקראת "קָדְמָה". כאשר צליל או רצף של צלילים מופיע בין פעמות, נוצרת הרגשה של ציפייה לפעמה דגושה, ואפקט זה משמש ליצירת תחושת התקדמות ותנועה במוזיקה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קצב
פלאנגה

**פלאנגה** (בליטאית: **Palanga**, ביידיש: **פּאַלאָנגע**) היא עיר קיט השוכנת במערב ליטא לחוף הים הבלטי. העיר נחשבת כמרכז התיירות בליטא בעונת הקיץ ויש בה חופים רבים (18 ק"מ אורך ומעל ל-300 מטר רוחב).

## היסטוריה
על פי האגדה, היה מקדש פגאני למרגלות גבעה בפלאנגה שם שירתה יפהפייה בשם בירוטה שנהגה להדליק מדורות טקסיות.
לאחר ששמע על יופייה של בירוטה, הגיע קוסטוטיס, הדוכס הגדול של ליטא, להציע לה נישואים. סיפור זה כתוב בספרים ליטאים עתיקים, אשר מספר שבירוטה, לא הסכימה, וענתה כי הבטיחה לאלים להישאר בתולה כל עוד היא חיה. לאחר מכן, קוסטוטיס לקח אותה בכוח, ובהוד רב לקח אותה לטירתו, טראקאי, שבה הוא הזמין את אחיו וחגג חתונה מפוארת. מאוחר יותר, קוסטוטיס נרצח ולאחר מכן חזרה בירוטה לפלאנגה והמשיכה לשרת במקדש עד יום מותה. האגדה טענה שהיא נקברה על הגבעה אשר נקראת על שמה כיום.

בשנת 1918 אזור פלנגה הפך להיות חלק של לטביה, בהתאם להסכם שנחתם בשנת 1921 הוא עבר לליטא ובתמורה אזור אקניסטה עבר ללטביה.

שמאל|ממוזער|250px|הגשר בפלאנגה

## הקהילה היהודית

## מיקום
פלאנגה היא עיר נופש שבמרכזה זורמים נהרות שבנטוי ורז'ה אל הים הבלטי. רז'ה היה ידוע בשם אלנגה ונתן לפלאנגה את שמה.
עיריית פלאנגה משתרעת 24 ק"מ מנמירסטה שבדרום אל הגבול הלטבי שבצפון. פלאנגה מחולקת ל: נמירסטה, ואנאגופה, קוניגישקיאי, מאנישקיאי ושבנטוי אשר הם חמישה כפרי דייגים שאוחדו לעיר אחת בעקבות שינויים באזור. בזמן שקלייפדה הייתה שייכת לגרמניה, הייתה נמירסטה הכפר הכי צפוני של פרוסיה המזרחית, ולהפך, פלאנגה הייתה מחסום הגבול בין ליטא, גרמניה ורוסיה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 'פולאנגן (פאלאנגא), מחוז קראטינגה', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 334 (, תמונה 1564).
** **על השמדת יהודי פולאנגן:** שם, כרך ד, עמ' 326–328 (שם, תמונה 2036–2038)
* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:מחוז קלייפדה
קטגוריה:ליטא: רשויות מקומיות
חסידות קמינקא-מיראפאל

**חסידות קמינקא** היא שושלת חסידית מיסודו של רבי צבי הירש תלמיד הבעל שם טוב, מהעיירה קמינקה-מירופול שבווהלין.

## תולדות השושלת
*רבי **[[צבי הירש מקמינקא|צבי הירש]]** בן רבי דוד היה תלמידו של הבעל שם טוב. בצעירותו היה מתנגד גדול אך אחר כך דבק בבעל שם טוב ונהיה מגדולי תלמידיו. הבעל שם טוב היה נוסע כל שנה לקמינקא ומתארח בביתו. דברי תורתו מובאים בספר שני המאורות (קישינב תרנ"ו). נפטר בז' בטבת תקמ"א.
:ששת אחיו גם היו תלמידי הבעל שם טוב ונתכנו שבעת האחים מקמינקא. ביניהם הצדיק המפורסם רבי שמואל מקמינקא. היה תלמיד ידוע של הבעל שם טוב. דברי תורתו נדפסו בספר חסד לאברהם. נפטר לכל המאוחר בשנת תק"ם. הרב מנחם מנדל ויז'ניצער ממכון נחלת צבי הוציא מחדש את דברי תורתו בספר משנת חסידים (פרק תפארת שמואל).
:אחיו האחרים היו רבי ישראל, רבי מאיר, רבי אליקים ורבי ברוך כולם תלמידי הבעל שם טוב. גיסם היה רבי יוסף מקמינקא, שהיה תלמיד מפורסם של הבעל שם טוב.
*רבי **[[שמואל מקמינקא (השני)|שמואל (השני)]]** (תקל"ח או תקל"ט - י' באייר תר"ג), נכדו של רבי צבי הירש, בן בנו רבי משה אהרן. תלמידם של רבי לוי יצחק מברדיטשוב, רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ("האפטא רב") ורבי משה צסיס מצ'ונדוב. מילא מקום סבו באדמו"רות בקמינקא ואחר כך במירופיל. תלמידו היה רבי דוד לובינער.
*רבי **אברהם דוד**, נכדו של רבי שמואל השני כיהן במיארפאל (אוקראינית:Миропіль) שבווהלין. היה תלמידו של דודו רבי אהרן מצ'רנוביל. היו לו אלפי חסידים והיה מפורסם כגאון. נפטר בכ"ט בחשוון תרע"א. היה חתן של בן דודתו רבי צבי הירש מקמינקא בן בתו של רבי שמואל מקמינקא השני וחתן רבי פסח נכדו של ר' יוסף מקאמינקא גיסם של רבי צבי הירש ורבי שמואל הראשון. חתנו היה רבי מנחם נחום יוסף טברסקי (בן רבי ברוך בן ציון מלויעב-אומן בן רבי מרדכי מלויעב) ממיראפאל-לויאב. היגר עם אביו לארצות הברית בשנת תרפ"ה ופתח בית מדרש בבוסטון. נפטר בח' בסיוון תשל"ג.
:אחיינו רבי דוד בן אחיו רבי שמואל שימש ברבנות באינגטובקא (Игнатовка), ואחר כך בבית הכנסת 'כנסת ישראל נוסח ספרד' בשיקגו.
*בנו של רבי דוד ממיארפאל היה רבי שמואל ממיראפאל. אחר פטירת אביו התמנה לאדמו"ר. בשנת תרפ"ד נמלט מהפרעות לארצות הברית ופתח בית מדרש במנהטן. חיבר את הספר תפארת שמואל. בהקדמתו לספרו כותב: .
:חידושיו התפרסמו בקובץ הפרדס. נכדו הרב אברהם לוין הוציא ספר תפארת שמואל חלק ב' מכתבי ידו. נפטר בכ' בסיוון תרצ"ח. השאיר אחריו את בנו הרב משה שלא שימש באדמו"רות.

צאצאים נוספים שכיהנו באדמו"רות היו:
*רבי מרדכי שפירא מגזע קוריץ, שאביו רבי שלמה דב מברשיבקה היה חתנו של רבי צבי נינו של רבי שמואל מקמינקא. נולד בי"ז בטבת תר"ן, היה חתנו של רבי שלום יוסף מקרסנה. מילא את מקום אביו ברבנות בורשיקבקה ואחר כך עבר לקמינקא. בשנת תרפ"ג היגר לארצות הברית. נפטר בא' בסיוון תש"ז. בנו הוא הרב שלמה דב שפירא רב "קהל בני אברהם" בשכונת קיו גורדן הילס  שבקווינס.
*רבי אברהם יהושע השיל, בנם של רבי מרדכי ומלכה בתו של רבי שמואל השני מקמינקא. כיהן באדמו"רות בברדיצ'ב. היה חתנו של רבי רבי אליעזר מפולנאה, בנו של רבי יעקב שמשון מזסלב. נפטר בכ"ח בשבט תרס"ט.

## לקריאה נוספת
* יצחק אלפסי, **החסידות**, תל אביב : הוצאת מעריב, 1977, עמ' 51.

## קישורים חיצוניים
* תולדות רבי שמואל השני מקמינקא. באתר מי צדיק.
* מסע לקברו של רבי צבי הירש מקמינקא. באתר דרך צדיקים.
* גילוי העיירה קמינקא. קובץ pdf באתר דרך צדיקים.
* תולדות השושלת בהקדמת הספר תפארת שמואל, באתר היברובוקס.

## הערות שוליים

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:יהדות אוקראינה
ארגוט

**ארגוט** (שם מדעי: *Claviceps purpurea*) הוא מין של פטריות טפיליות רעילות, הנראות כעובש הצומח על דגנים (בעיקר שיפון). תזונה מפטריות הארגוט גורמת להרעלת הארגוטיזם המתבטאת בתחושת בעירה, עוויתות בלתי נשלטות בגוף, ולעיתים אף נמקים ומוות.

סם ההזיה LSD מסונתז מארגוט.

## היסטוריה
עוד מתקופת העת העתיקה וימי הביניים היו פטריות הארגוט ידועות כמסוכנות וגורמות למחלות. כך לדוגמה בשנת 944 לספירה מתו בצרפת בלבד כ-40,000 איש כתוצאה מאכילת הפטריות או דגנים הנגועים בהם.

במנזרי אירופה הנוצרית של ימי הביניים אשר שימשו גם כבתי חולים, נפוצו סיפורי החלמת חולים שנפגעו כתוצאה מאכילת הפטריות, מאוחר יותר התברר כי סיבת החלמתם היא החלפת לחם השיפון הנגוע אותו אכלו עד הגעתם למנזר, בלחם חיטה אשר היה נגוע הרבה פחות ונפוץ יחסית במנזרים, כך או כך הדבר תרם להעלאת קרן הכנסייה הנוצרית כמחוללת ניסים וישועות.

בשנת 1957 נצפתה בישראל עליה תלולה בהימצאות פטריות הארגוט על דגנים בשדות.

## שימושים
הארגוט בשילוב צמחי מרפא נוספים שימש בעת העתיקה להקלת כאבי צירי לידה, קיימים גם שימושים מודרניים
יותר לפטריות הארגוט ובכללם;
*הפקת תרופות המבוססות על מיצוי חומר מהפטריה הנקרא ארגוטמין, דוגמה לתרופה שכזו היא ה-caffergot אשר שווקה בעבר בישראל.
*הפקת סם ה-LSD בכלל ו-LSD25 בפרט המהווה עיבוד של חומר הארגוטומין.
*שימושים מלחמתיים שונים, ובכללם לוחמה כימית, וניסיונות שינוי לתודעת אדם כדי להוציא ממנו מידע וכדומה.

## ראו גם
*LSD
*פטריות הזיה
*ארגוטיזם
*ארגוטמין
*ציד המכשפות בסיילם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לואיס רנה טולאן
קטגוריה:פטריות שק
קטגוריה:טפילים לפי קבוצה
קטגוריה:פטריות שתוארו ב-1853
קטגוריה:ארץ ישראל: פטריות
המוזיאון הלאומי של הונגריה

שמאל|ממוזער|250px|חזית המוזיאון
שמאל|ממוזער|250px|בניין המוזיאון, כיכר קלווין וסביבותיה
[שמאל|ממוזער|250px|פסל [ברונזה של ג'ורג' הקדוש ותצוגות נוספות במוזיאון]]
**המוזיאון הלאומי של הונגריה** (בהונגרית: **Magyar Nemzeti Múzeum**) בבודפשט הוא מוזיאון לארכאולוגיה ולהיסטוריה של הונגריה וכולל תצוגה קבועה, תערוכות מתחלפות וספרייה. בנוסף, המוזיאון מהווה גם סמל לתחייה הלאומית ההונגרית.

## היסטוריה
ראשיתו של המוזיאון ב-1802 בספרייה ואוסף של פריטי טבע של הרוזן פֵרֵנְץ סֵצֵ'נִי (Széchényi Ferenc; אביו של אישטוון סצ'ני) שנפתחו לציבור. ב-1807 תמך הפרלמנט ההונגרי בעידוד תרומות למוזיאון. הפרלמנט של 1832–1834 נתן זריקת עידוד למוזיאון בהקצבת חצי מיליון פורינט והחלטה על הקמת משכן קבע למוזיאון.

בשנת 1846 נחנך המבנה הנוכחי של המוזיאון, בניין נאו-קלאסי גדול ומרשים בתכנונו של האדריכל מיהאי פולק. הגמלון מתאר ייצוגים סימבוליים של פאנוניה (הונגריה), המדעים והאמנויות.

במרץ 1848 היה המוזיאון למוקד ההתקוממות של המהפכה ההונגרית של 1848. בחזיתו ניצב המשורר הלאומי שנדור פטפי והקריא להמון את "12 הנקודות" ואת שירו הלאומי "Nemzeti dal" ("שיר לאומי"). מעמד זה הפך לסמל המהפכה והקנה למוזיאון מקום סמלי בלאומיות ההונגרית המתחדשת. בחזיתו מונצחים המשוררים פטפי וחברו, יאנוש אראן וברחבה שלפניו נערכים טקסי הזיכרון למהפכה.

## התצוגות
אגף הארכאולוגיה של המוזיאון מתאר את החיים בשטח הונגריה בתקופה הפרה-היסטורית שלה, החל מ-400,000 שנה לפני זמננו ועד שנת 804 לספירה. התערוכה כוללת ממצאים ארכאולוגיים מאזורי "הונגריה הגדולה" הכוללת גם את טרנסילבניה וחלקים מסלובקיה ומקרואטיה.

תצוגת הקבע המרכזית מתארת את התפתחות ההיסטוריה של הונגריה. בעיקר מתמקדת התערוכה בסממני הריבונות והשלטון של המדיארים ובמקומם ברצף הכיבושים מתקופת השלטון הרומי ועד הכיבוש העות'מאני. כל תקופה מיוצגת על ידי תרשימים, מפות, חפצי אמנות פלסטית, מטבעות, תכשיטים, תעודות, חפצים יומיומיים, סרטונים והמחשות ממוחשבות. כמו כן מאחסן, משמר ומציג המוזיאון כלים, רהיטים ואריגים אותנטיים מכנסיות וארמונות, בהם כיסאות מגולפים בעץ בסגנון גותי מכנסיית בארטפה (Bártfa; כיום ברדיוב בסלובקיה) ומכנסיית המנזר הפרנציסקני בנירבאטור (Nyírbátor).

תצוגה חשובה נוספת מתארת את ההיסטוריה ההונגרית המודרנית מהמהפכה של 1848 ואילך. כן מונצחים אישים הונגרים, בעיקר בני המאה ה-19 וראשית המאה ה-20, בעלי חשיבות עולמית בתחומי הספרות, המוזיקה, המדע והרפואה.

המחצית השנייה של המאה ה-20 מיוצגת על ידי התמודדות העם ההונגרי עם משטרי האימה הפשיסטיים של מיקלוש הורטי ושל "צלב החץ" במלחמת העולם השנייה, עם משטרו של הרודן מתיאש ראקושי והתקופה מהמרד ההונגרי של 1956 ועד החזרת העצמאות הלאומית המלאה ב-1989. המוזיאון מחזיק באוסף גדול של תצלומים המתעדים את ההיסטוריה ההונגרית ואת חיי העם במהלך המאה ה-20.

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר הבית של המוזיאון 
* מידע באתר המוזיאונים של הונגריה 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיאונים לאומיים
קטגוריה:בודפשט: מוזיאונים
קטגוריה:מוזיאונים להיסטוריה
פרנס היום

**פרנס היום** הוא כינוי שנעשה בו שימוש בשיח היהודי הדתי והחרדי, לתורם בעבור החזקת ישיבה או בית מדרש, שנדב את הוצאות המקום, ליום אחד בשנה.

לרוב מצוין שמו של התורם, על גבי שלט מיוחד, המתנוסס במוסד לו תרם הנדיב, תוך ציון עילת התרומה, כגון: לעילוי נשמת קרוביו, לרפואה, הצלחה, ועוד.

במקומות רבים, השלט המפרסם את פרטי פרנס היום, מונח במקום בולט, זאת במטרה להביע הוקרה לתומכים, ולזכות לתרומות נוספות של בעלי יכולת, שיטלו על עצמם להיות "פרנס היום".

פרנסי היום, מהווים בהרבה מקרים, בסיס חיוני, ומקור תקציב עיקרי, למוסדות תורה וצדקה, שקיומם ורווחתם הם בזכות התורמים "פרנסי היום".

נוסף על "פרנס היום" קיימים תארים נוספים, השמורים לתומכים משמעותיים, של הישיבה או בית המדרש, כמו "פרנס החודש" המציין אדם שתרומתו נועדה להחזיק את המוסד מבחינה כלכלית, למשך חודש ימים.

קטגוריה:תארים ותפקידים יהודיים
קטגוריה:נדבנות
I Need a Dollar

**I Need a Dollar** הוא סינגל הבכורה של הזמר האמריקני, אלו בלאק. השיר הוא הרצועה הראשונה מתוך אלבום האולפן השני של בלאק, *[[Good Things]]*. השיר זכה להצלחה מסחרית נרחבת, והיה הפתיח של הסדרה "איך להצליח באמריקה" של HBO. השיר הופיע במספר רב של פרסומות וזכה להצלחה במצעדי הפופ ברחבי העולם, גם בשנת 2011. הסינגל הגיע למקום ה-1 במצעד ה-R&B הבריטי, למעמד זהב בגרמניה ולמעמד פלטינה בשווייץ.

## היסטוריית מצעדים

## קישורים חיצוניים

* הקליפ לשיר באתר יוטיוב.

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על עוני
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבין-לאומי של מדיה פורסט
עילוי נשמה

[280px|ממוזער|נוסח תפילת [יזכור בעברית וביידיש]]
[ממוזער|ספר לעילוי נשמת כל נפטרי [אסון הר מירון (2021)|אסון מירון, בבית כנסת ברמת גן]]

**עילוי נשמה** ביהדות היא האמונה שנשמות המתים יכולות לעלות ממקומן הנוכחי במרומים למקום גבוה ונאצל יותר. על פי האמונה, לפעולות שונות שמבצעים החיים יכולת להיטיב עם נשמת הנפטר. מקובל לשייך אמונה זאת לתקופות המאוחרות לאחר הקנוניזציה, ויש המשייכים אותה להשאלה מן הנצרות.

## מהות העניין
על פי האמונה היהודית, לאחר מותו של אדם, נשמתו נידונה בבית דין של מעלה על מעשיו בימי חייו. נשמות הצדיקים מובלות למקומן בגן עדן, ונשמות הרשעים מובלות לגיהנום לשם מירוק חטאיהם. ישיבת נשמות הרשעים בגיהנום היא זמנית, ועל פי חז"ל "משפט רשעי ישראל בגיהנום שנים עשר חודש". בסיום ריצוי התקופה שנקבעה לנשמות בגיהנום הן מובלות למקומן בגן עדן, בתמורה למעשיו הטובים של האדם.

על פי האמונה בעילוי נשמה, בכל מצב בו נמצאת הנשמה יש ליהודים אחרים דרכים להשפיע על העלאתה ממקומה הנוכחי למקום גבוה יותר על ידי קיום מצוות שונות כגון אמירת קדיש ואזכרה על קברו של הנפטר. על פי אמונה זו, אף לימוד תורה ומעשי צדקה וחסד, המוקדשים על ידי צאצאיהם או מוקירי זכרם של הנפטרים, ולזכותם, גורמים לעליית נשמתם. כמו כן אף לימוד בספרים שכתב הנפטר או תרם, וכן כל מעשה טוב שנגרם בעקבות מעשיו נזקף לזכותו אף לאחר מותו. יש שכתבו שאף להפך, כאשר מעשיו של אדם גורמים לאנשים לחטוא, אף שהדבר נעשה לאחר מותו, אזי חטאים אלו נזקפים לחובתו. בהתאם לכך נפוצים מאוד הכיתוב וההקדשה "לעילוי נשמת" (בראשי תיבות: לע"נ) הנכתבים בקשר ישיר עם תרומות למטרות שונות: ספרים ללימוד תורה, חפצי מצווה שונים, מזון ושתייה במקומות ציבוריים, צדקה לנזקקים ואף אביזרים המיועדים להצלת חיים.

## נר נשמה
[ממוזער|נרות זיכרון וקריאת [יזכור לזכר 1,400 הישראלים שנרצחו ב-7 באוקטובר 2023 – קריית התרבות ע"ש צבי צילקר באשדוד, נובמבר 2023]]

הדלקת נר נשמה ידועה כסגולה לעילוי נשמת הנפטר, ונהוג לעשות כן, בבית האבל בימי האבל, וביום השנה של הנפטר.

## מנהגים נוספים
בחסידויות שונות נהוג להגיש ביארצייט, עוגות ויי"ש לאחר התפילה בבית הכנסת, על מנת שהמתפללים יברכו בִרכות מזונות ושהכל, ולאחל ש"לנשמה תהיה עלייה", מנהג זה מכונה "שתיית לחיים".

## גמ"ח

בציבור החרדי קיים מגוון רחב של גמ"חים, שנועדו לעזור לציבור, באמצעות השאלת ציוד ומוצרים שונים, כאשר חלק ניכר מהם, הוקם לעילוי נשמת יקיריהם.

## לימוד משניות
אמונה יהודית נפוצה גורסת, כי לימוד משניות מועיל במיוחד לעילוי הנשמה, ואף ניתן רמז לכך, שמשנה היא שיכול אותיות לנשמה, בהתאם לכך אף קיימים חבורות של לומדי משניות, בהן בסיום כל שיעור מזכירים "שהלימוד יהא לעילוי נשמת פלוני בן פלוני". יש הנוהגים אף ללמוד - בקבוצה או ביחידות - את כל ששת סדרי המשנה בתוך השנה הראשונה שלאחר הפטירה.

בשעת השבעה או יום השנה נהוג בעיקר ללמוד את פרקי מסכת מקוואות ומסכת כלים. כמו כן נהוג להזכיר וללמוד מאמרות תורתו של המנוח.

## ראו גם
* חיים לאחר המוות
* הנשמה במצרים העתיקה
* עילוי (לימוד)

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשמה
קטגוריה:האמונה היהודית
קטגוריה:מיסטיקה יהודית
Ғ

**גֿוּ** (אות גדולה: **Ғ**, אות קטנה: **ғ**) היא אות באלפבית הקירילי אשר משמשת כיום בשפות בשקירית, קזחית, אוזבקית וטג'יקית. האות מייצגת עיצור וילוני, חוכך, קולי /ɣ/. האות דומה בצורתה לאות הלטינית F, ולכן צריך לשים לב ולהבדיל בין שתיהן.

האות עושה צליל דומה לדרך בה מבטאים את האות ג' במילה מִ**גְ**דָּל בהגייה תימנית.

## ראו גם
* Г

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלפבית קירילי
Signs (שיר)

"**Signs**" הוא הסינגל השלישי של הראפר האמריקאי סנופ דוג, מתוך אלבום הסטודיו השביעי שלו, . הוא הופק על ידי הצמד הנפטונז, ומשתתפים בו הזמרים ג'סטין טימברלייק וצ'ארלי וילסון.

גרסה ערוכה של השיר הופיעה בסרט "נחשו מי" (2005), שבו מככבים אשטון קוצ'ר וברני מק. הסינגל הגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי והפך לפופולרי מאוד ברחבי העולם. הקליפ לשיר בוים על ידי פול הנטר, והוא צולם בחדר כושר ובקזינו בלאס וגאס, נבדה. הקליפ לשיר הוא היה המושמע ביותר בשנת 2005 בערוץ *The Box* שבבריטניה.

## היסטוריית מצעדים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירי סנופ דוג
קטגוריה:שירי ג'סטין טימברלייק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פארל ויליאמס
קטגוריה:שירי היפ הופ אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
בילבורד הוט 100 (1980–1989)

Abracadabra (שיר של סטיב מילר בנד)
ערך זה עוסק במצעדי הפזמונים האמריקניים השבועיים **[[בילבורד הוט 100|Billboard Hot 100]] שנערכו משנת 1980 עד שנת 1989**.

מצעד הבילבורד הוט 100 הוא מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה האמריקאית המתעדכן מדי שבוע על ידי מגזין המוזיקה בילבורד. במצעד משוקללים נתוני המכירות בארצות הברית ונתוני זמן האוויר שמקבל הסינגל בתחנות הרדיו האמריקאיות.

## שירים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
&#160;&#160;♪&#160; – הסינגל הנמכר ביותר בארצות הברית באותה השנה

[שמאל|ממוזער|200px|[מייקל ג'קסון הצליח להביא את מספר הלהיטים הרב ביותר לצמרת המצעד האמריקני במהלך העשור (9 שירים) כמו כן ג'קסון הצליח גם להישאר במשך הזמן הרב ביותר בצמרת המצעד האמריקני במהלך שנות ה-80 (27 שבועות).]]
[שמאל|ממוזער|200px|שירה של הזמרת האוסטרלית [אוליביה ניוטון-ג'ון "Physical", היה לשיר שכיכב במשך הזמן הרב ביותר במקום הראשון במצעד האמריקני במהלך שנות ה-80 (10 שבועות רצופים).]]

## נתונים סטטיסטיים נוספים

## ראו גם
* שנות ה-80 של המאה ה-20 במוזיקה הפופולרית
* מצעד הסינגלים הבריטי (1980–1989)

קטגוריה:מצעדי מוזיקה משנות ה-1980
קטגוריה:שנות ה-1980 בארצות הברית
קטגוריה:בילבורד הוט 100
__noTOC__