open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
צ'יף יישומים ישראל

**צ'יף יישומים ישראל בע"מ** היא חברת תוכנה ישראלית פרטית שהוקמה בשנת 1989, ושמתמחה בתחום הגיבוי, שחזור והצלת נתונים.

החברה נמנית עם החברות הראשונות בעולם שסיפקו שירותי Data Recovery - הצלת נתונים למערכות ממוחשבות כענף עיסוק עיקרי, ואף טבעה את המושג "הצלת נתונים" בעברית.

חברת צ'יף הייתה בין החלוצות בתחום שרידות המידע הממוחשב, והיא החברה הישראלית הראשונה אשר סיפקה שירותים ופתרונות להבטחת שרידות מידע והמשכיות השירות. כיום עיקר פעילות החברה הוא בתחום פיתוח תוכנה למניעת נזקי מידע ולגיבוי מערכות מחשב ונעשה ממשרדיה בנס ציונה.

## שחזור נתונים

שירות זה מסייע למשתמשי מחשב להשיב את עבודתם לאחר קרות נזק למערכת המחשב, שאינו מאפשר את אחזור הנתונים באמצעים רגילים. השירות ניתן פעמים רבות ללא תשלום או בתשלום סמלי בלבד.

## תקשורת להמונים

בשנת 1991 הייתה צ'יף מהחברות הפרטיות הראשונות בישראל שסיפקו שירותי תקשורת מחשבים באמצעות פריסה ארצית של רשת מערכות BBS שנקראה CICS, לפני עידן האינטרנט. החברה סיפקה שירותים אלו לציבור הרחב ללא תשלום או בתשלום סמלי בלבד. פעילות זו מומנה באמצעות פרסום מודעות וקישורים לאתרי חברות כדוגמת אנשים ומחשבים, פרי אינטרנשיונל ועוד, גישה זו לא הייתה מקובלת בשנים אלו. מתכנתים צעירים רבים עשו שימוש בשירותים אלו ללימוד תכנות והורדת קטעי קודי מקור ממקורות רבים בעולם. בין היתר פיתחה החברה את תוכנת הצ'אט הראשונה בעברית עבור אתר סנונית. אחד משיאי הפעילות היה העברת כל מאגר המידע של חברת בורלנד לשרתים בארץ וחלוקתו החופשית. פעילות זו מומנה על ידי החברה ונציגי בורלנד בישראל לטובת כלל הציבור.

## תוכנות חופשיות

צ'יף היא הראשונה בישראל לשווק מוצרי תוכנה בשיטת "נסה לפני שתקנה", והייתה הראשונה לייצג יצרן תוכנות שיתופיות אמריקאי בישראל במשך שנים רבות.

במהלך השנים פותחו על ידי החברה תוכנות רבות שחולקו לציבור הרחב כתוכנות חופשיות ושיתופיות, תוכנות אלו מופצות בכל רחבי העולם ככלי עזר, לטכנאים ואנשי מחשבים, למניעת תקלות ולזיהוי בעיות אובדן מידע בכלל ובדיסקים קשיחים בפרט. חלק מתוכנות אלו הפכו במהלך השנים למוצרי מדף.

## מוצרי החברה

עם מוצרי החברה נמנים מערכת התאוששות BOS, מערכות התאוששות לשרתי נובל, מערכות התאוששות למערכות הפעלה בסביבת אמת, מערכות אחזור מידע לסביבות יוניקס ומקינטוש, ומערכות השמדת מידע מידיות בתנאי שדה למערכות נישאות ומוטסות.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
*זומביט לעסקים - פרק 196: תוכנות שיתופיות
*זומביט לעסקים - פרק 244: טיפול במחשב האישי

קטגוריה:חברות שירותי מחשוב ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1989
חמלקרת

**חמלקרת** (לעיתים מתורגם לעברית כ"עמלקרת") הוא שם תיאופורי פיניקי שמשמעותו "אחי-מלקרת" (הוא בעל צור).

קטגוריה:פירושון אישים
חתול שחור

250px|ממוזער|שמאל|חתול שחור
הביטוי **חתול שחור** מתייחס לאמונה טפלה לפיה חתול שצבעו שחור הוא התגלמות שטנית וכן שראיית חתול שחור (או חצייתו של חתול שחור את דרכך בבוקר, חתול שחור המפנה אליך את גבו או חתול שחור הנועץ בך את מבטו) היא סימן למזל רע. הביטוי "בין פלוני לאלמוני עבר חתול שחור", שפירושו שהשניים חדלו לשתף פעולה והפכו לאויבים, מגלם את אחת המשמעויות של אמונה טפלה זו. עם זאת, קיימות תרבויות (כגון בבריטניה, ביפן, בלטביה הכפרית ובמצרים העתיקה) בהן סימל חתול שחור דווקא מזל טוב.

## חתול שחור מבחינה ביולוגית
אגודת חובבי החתולים  מונה 22 הגזעים של חתול הבית היכולים להופיע עם פרווה בצבע שחור. פרווה בעלת פיגמנט שחור בלעדי (מלנין) נפוצה יותר בחתולים זכרים מאשר בנקבות. הכמות הגבוהה של המלנין גורמת לקשתית עין החתול השחור להופיע בצבע צהבהב.

חתולי הגזע חתול בומביי הוא תמיד שחור כפחם.

## בתרבות ההיסטורית ובמיתולוגיות
[250px|ממוזער|שמאל|ציור של [מכשפה רוכבת על מטאטא עם חתול שחור]]
* במצרים העתיקה סימל חתול שחור את האלה בסתת. קיימות עדויות לכך שחתול הבית ככלל והחתול השחור בפרט נחשבו לחיות מקודשות והן נקברו חנוטות לצד בעליהן והריגת חתול שחור הייתה עברה.
* במיתולוגיה הקלטית מוכרת דמותו של חתול הסית' המקושר לגנבת נשמות ולכישוף, בעיקר בהיילנדס של סקוטלנד. עם זאת באזורים אחרים של בריטניה נחשבה בעלות על חתול שחור כמגנה מפני המוות וסגולה למזל טוב (עם זאת, פגישה באקראי עם חתול שחור נחשבה למזל ביש). נשות דייגים נהגו להחזיק חתולים שחורים כסגולה לכך שבני זוגן ישובו מן הים בשלום. האמונה הטפלה שרווחה בקרב יורדי הים הייתה שחתול שחור הניגש אליהם מבשר מזל טוב, בעוד חתול שחור הנרתע מהם או מסובב את גבו, מבשר מוות.
* מן המאה ה-15 לערך נפוצה בכל ארצות הנצרות האמונה שאשה המחזיקה חתול (ובפרט שחור) היא מכשפה או שחתול שחור הוא למעשה מכשפה בשינוי-צורה או ביטוי לשליח השטן, פרי זיווג של המכשפה עם השטן או אף השטן עצמו.
* בצרפת קיימת אמונה שראיית חתול שחור בעל שערה לבנה יחידה פירושה שפע מזל טוב.
* בגרמניה חתול שחור החוצה את הדרך מימין לשמאל פירושו מזל רע, בעוד חתול שחור החוצה את הדרך משמאל לימין פירושו מזל טוב.
* בלטביה הכפרית נהוג לזהות גורי חתולים שחורים הנמצאים באסמי תבואה כגלגוליו של רוגניס, אל הקציר, ולחגוג את מציאתם, כיוון שהיא סימן למזל טוב ולשפע.
* החתול השחור הוא אחד מסמלי ליל כל הקדושים, בפרט בארצות הברית ודמותו מעטרת קישוטים שונים לחג

## בתרבות המודרנית
[שמאל|ממוזער|200px| אייקון החתול השחור שעיצב [ראלף צ'פלין עבור ה-IWW, אשר נמצא כיום גם בשימוש של קבוצות אנרכו-סינדיקליסטיות]]
* תנועת האנרכיזם אימצה את החתול השחור כאחד מן הסמלים האנרכיסטיים ובפרט סימל החתול השחור את אנרכו-סינדיקליזם
* אחד ממועדוני הקברט הראשונים בפריז נקרא Le Chat Noir "החתול השחור", המקום גם הוציא לאור כתב עת באותו שם
* החתולה השחורה היא דמות בדיונית של אנטי גיבורה המופיעה בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס. בת-דמותה ביקום באטמן של DC קומיקס היא קאטוומן. שתיהן מעוצבות כאשה/חתולה שחורה והן מקור לתחפושות פופולריות.
* "החתולים שחורים" הוא שם יחידת האווירובטיקה של הצי הבריטי
* "החתול השחור" הוא סיפור קצר מפורסם מאת אדגר אלן פו.
** "החתול השחור" הוא סרט אימה משנת 1981 המבוסס על סיפורו של אדגר אלן פו.

## קישורים חיצוניים

* מיתוסים על חתולים שחורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמונות טפלות
קטגוריה:חתולים בתרבות
המועצה האיראנית לאבטחת אינטרס המשטר

**המועצה לאבטחת אינטרס המשטר** (בפרסית: **مجمع تشخیص مصلحت نظام**) היא ועדה הממונה על ידי המנהיג העליון באיראן. מטרתה ליישב חילוקי דעות המתגלעים בין המג'לס לבין מועצת שומרי החוקה, ולשמש כגוף מייעץ למנהיג העליון. בידי המועצה הסמכות העליונה ליישוב המחלוקות בחקיקה. מאחר שהיא ממונה על ידי המנהיג העליון, היא נוטה לתמוך בעמדתו, והיא משמשת ככלי שליטה נוסף בידי המנהיג. את המועצה מרכיבים נציגים ממועצת שומרי החוקה, מהרשות השופטת, ומהממשלה (הרשות המבצעת).

## היסטוריה

המועצה לאבטחת אינטרס המשטר הוקמה בהוראת המנהיג העליון אייתוללה ח'ומייני ב-6 בפברואר 1988,https://web.archive.org/web/20070821193912/http://farhang.gov.ir/iran-media/psir.htm בעקבות סכסוכים בלתי פוסקים בין מחוקקים מהשמאל לבין מועצת שומרי החוקה. ח'ומייני הורה על הקמת מועצה בת 13 חברים, שתפקידה ליישב את הסכסוכים הללו, והעניק לה סמכות לחוקק חוקים זמניים וצווי חירום. רק בתיקוני החוקה של 27 ביולי 1989, לאחר מותו של ח'ומייני, עוגן קיומה של המועצה בחוקה ונוסף לתפקידיה הייעוץ למנהיג העליון.

בשנות ה-90 המאוחרות, עם עלייתם של מחוקקים רפורמיסטים רבים במג'לס, פעילותה של המועצה לאבטחת האינטרס מורגשת במיוחד, בשל הגברת הפעילות מצד מועצת שומרי החוקה, שדחתה מספר רב של חוקים בטענה כי הם סותרים את חוקי האסלאם. המועצה לאבטחת האינטרס נהגה להכריע לצד מועצת שומרי החוקה השמרנית. ב-1998, לאחר תום כהונתו של חוג'ת אל-אסלאם עלי אכבר האשמי רפסנג'אני כנשיא, מינה אותו עלי ח'אמנאי ליושב ראש המועצה.

באוגוסט 2001, למשל, תפקידה של המועצה לאבטחת האינטרס היה להכריע בשאלת סירוב מחוקקים רפורמיסטים במג'לס לאשר שני מועמדים שמרנים למועצת שומרי החוקה. השמרנים, מצדם, התנגדו למינויים של מועמדים ליברליים יותר, לאור הכוח הרב שמחזיקה מועצת שומרי החוקה (בעיקר היכולת לפסילת חקיקה ומועמדים בבחירות).

ב-2005, לאחר הפסדו של רפסנג'אני בבחירות לנשיאות למחמוד אחמדינז'אד, העניק המנהיג העליון ח'אמנאי למועצה את זכות הפיקוח על כל רשויות השלטון באיראן. יש האומרים כי צעד זה נועד לחזק את מעמדו של רפסנג'אני ולפצות על כך שהמנהיג העביר את תמיכתו לאחמדינז'אד ימים ספורים טרם הבחירות. המועצה הנוכחית, שמונתה ב-2022, מונה 35 חברים ועוד 13 חברים נוספים מתוקף תפקידם.

## קישורים חיצוניים

* 
*סקירה כללית של המועצה מגלובל סקיוריטי 
## הערות שוליים

קטגוריה:איראן: פוליטיקה
נחום גולן

[שמאל|ממוזער|175px|[מבצע עובדה מרס 1949, בעין חסב, נחום שפיגל מח"ט גולני, לצדו של יגאל אלון]]
**נחום גולן** (**שפיגל**; 11 בינואר 1915 – 17 במאי 1991) היה אלוף בצה"ל ומפקדה של חטיבת גולני במלחמת העצמאות.

## ביוגרפיה
נחום שפיגל נולד בעיר גרה בגרמניה. גדל בבית מסורתי וחונך לאהוב את ארץ ישראל. כבר בגיל צעיר רצה לעלות ארצה, ופעל בתנועות נוער ציוניות. בשנת 1935 עלה ארצה והצטרף לפלוגת הקיבוץ המאוחד בגדרה (לימים קיבוץ כפר סאלד). בפרוץ מאורעות 1936 התגייס לנוטרות ועבר קורסים צבאיים אצל הבריטים. במלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי, למרות נסיונותיו של יצחק שדה לגייסו לפלמ"ח. שירת בחי"ל וצוין לשבח פעמיים על פעילות יוצאת מגדר הרגיל. שהה חמש שנים באירופה, מהן שנה אחת עם פליטי שואה. בתום המלחמה חזר ארצה והתיישב בכפר סאלד. הוא סירב שנית להתגייס להגנה כי רצה לבנות את הגליל וליישב אותו.

לפני פרוץ מלחמת העצמאות, היה גולן מפקד הגזרה שכללה את קיבוצו ואת הקיבוצים שמיר ודן. בתחילת ינואר 1948 הוא נקרא לשמש קצין מבצעים של חטיבת גבעתי. אולם בעקבות המתקפה על כפר סאלד ב-9 בינואר 1948, הוא הושאר בגליל והתגייס לכוחות חטיבת גולני שזה עתה הוקמה. לאות הזדהות עם החטיבה אף שינה את שם משפחתו לגולן. גולן שימש כקצין המבצעים של החטיבה מפברואר 1948 וביולי מונה למפקדה. הוא השתתף במספר מבצעים חשובים במלחמה. במרץ 1949, במסגרת מבצע עובדה, הגיע עם כוחות חטיבתו לאום רשרש, ושלח משם, יחד עם נחום שריג מפקד חטיבת הנגב, את המברק שציין את סוף מלחמת העצמאות. הוא המשיך לפקד על החטיבה עד מרץ 1950,לאחר מכן שימש כראש מחלקת המבצעים של צה"ל ואז פרש מהשירות בצה"ל למרות בקשות של אישים שונים, ביניהם דוד בן-גוריון, שיישאר בצבא, . לאחר פרישתו משירות הקבע גולן כיהן בתפקיד בכיר בכוחות המילואים של צה"ל וכן מילא תפקידים בתנועת הקיבוץ המאוחד. בסוף שנות ה-50 היה גולן מזכיר הקיבוץ המאוחד.

מאפריל 1969 ועד מרץ 1972 הוא כיהן כשליח עלייה ראשי בארצות הברית.

נחום גולן נפטר בישראל בשנת 1991 והובא למנוחות בכפר סאלד.

## קישורים חיצוניים

* ארכיון הסרטים של הפלמ"ח

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי חטיבת גולני
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית
קטגוריה:מפקדי חטיבת אלכסנדרוני
קטגוריה:נוטרים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:כפר סאלד: אישים
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חטיבת גולני במלחמת העצמאות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
סינמסקופ

[ממוזער|שמאל|250px|סינמסקופ: התמונה "נמתחת" לרוחב על גבי סרט הצילום ומורחבת ב[מקרן קולנוע|מקרן]]
[ממוזער|שמאל|250px|תמונת סינמסקופ על הפילם תופסת יותר מקום מתמונה רגילה על הפילם ולכן אין פסים שחורים בין התמונות שעל הפילם. על ה[מסך קולנוע|מסך הסרט המוצג בסינמסקופ תופס יותר מקום גם כן.]]
**סינמסקופ** (מאנגלית: **CinemaScope**) היה פורמט להצגת סרטים במסך רחב, שהיה בשימוש רב בין 1953 ל-1967. מאז מצולמים רק מעטים מהסרטים בפורמט זה. פורמט אנאמורפי מאפשר לעבד את הסרט עד ליחס של 1:2.66, יחס כפול מזה שהיה נהוג עד אז, של 1:1.33. אף על פי שפורמט הסינמסקופ בוטל לאחר מספר שנים לטובת שיטות טכנולוגיות חדשות יותר, השיטה האנאמורפית להצגת סרטים, שהתחילה עם הסינמסקופ בשנות ה-50 ממשיכה עד היום.

סינמסקופ היא שיטת צילום והקרנה של סרטים כך שתמונות הסרט מנצלות טוב יותר הן את שטח הפילם והן את שטח מסך הקולנוע. בפילם של סינמסקופ אין קטע של רווח שחור בין התמונות ובעת ההקרנה הסרט תופס שטח רחב יותר על מסך בית הקולנוע. כדי להקרין סרט בסינמסקופ, בית הקולנוע צריך להצטייד במסך רחב ובעדשות סינמסקופ למקרנה. אם סרט סינמסקופ מוקרן בעזרת עדשה רגילה, התמונות נראות מעוותות על המסך – השחקנים נראים כאילו הם גבוהים ורזים מאוד.

צילום סרט בסינמסקופ דורש גם הוא ציוד מיוחד ויקר. על כן מרבית הסרטים אינם מצולמים בסינמסקופ.

הסרט הראשון בסינמסקופ היה "איך להינשא למיליונר" של הבמאי ג'ין נגולסקו, אולם הוא היה השני שהוקרן בבית הקולנוע, שכן הסרט "הגלימה" בבימויו של הנרי קוסטר ובכיכובו של ריצ'רד ברטון היה הראשון בסינמסקופ שהוקרן בהקרנה מסחרית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טכנולוגיות תצוגה
ויקטור גרן

שמאל|ממוזער|200px|ספרו של גרן "תיאור ארץ ישראל - יהודה" (בצרפתית)
**ויקטוֹר אונורה גֵּרֵן** (בצרפתית: **Victor-Honoré Guérin**; 15 בספטמבר 1821, פריז – 21 בספטמבר 1891, פריז) היה ארכאולוג וגאוגרף צרפתי, שערך מסעות מחקר וכתב ספרים שהיו סיכומי מסעות החקר הגאוגרפיים והארכאולוגיים שערך בצפון אפריקה, ביוון ובאיי יוון, באסיה הקטנה, בלבנון, בסוריה ובארץ ישראל.

## ביוגרפיה
ויקטור גרן נולד בשנת 1821 בפריז. הוא למד בבית מדרש למורים בפריז ב-1840. לאחר סיום לימודיו, הוא החל לעבוד כמורה לרטוריקה וחבר סגל בחטיבות ביניים ובתי ספר תיכוניים שונים בצרפת, לאחר מכן באלג'יריה ב-1850, וב-1852 הוא הפך לחבר בבית הספר הצרפתי של אתונה. עבודת הדוקטורט שלו משנת 1856 עסקה באזור החוף של ארץ ישראל, מח'אן יונס ועד הר הכרמל.

ביקר בארץ ישראל שמונה פעמים, בשנים 1852, 1854, 1863, 1870, 1875, 1882, 1884, 1888.

בשנת 1878 התמנה לפרופסור באוניברסיטה הקתולית של פריז. בספרים גרן כותב על זיהוי האתרים וההיסטוריה שלהם והוא מרבה להוסיף מראי מקום ומובאות מהתנ"ך, מהמיתולוגיה היוונית, מכתבי חוקרים אחרים בני זמנו כגון רובינסון, טוֹבְּלֶר ודה סוֹסִי. גרן מצטט גם מקורות עבריים כגון המשנה והתלמוד וגם נוסעים יהודים כמו יצחק חילו ובנימין מטודלה. ביומני המסע של גרן מצוינים במדויק זמני הביקור בכל אתר ואתר וכיווני המסע. החוקרים רוברט מקאליסטר, בנימין מזר ויהושע בן אריה משבחים את עבודתו, את מחקריו ואת כתביו.

הוא היה הראשון שחקר אזור ח'רבת אל-מקטיר.

גרן זכה בפרס האקדמיה הצרפתית למדעים על ספרו "ארץ הקודש - תולדותיה וזכרונותיה" שפורסם בשנים 1881–1883.

## ספריו
### ספרים בנושא ארץ ישראל
* "תיאור ארץ ישראל", בשבעה כרכים (1869–1880)
* "דוחות על שליחות לארץ ישראל" (1879)
* "ארץ הקודש תולדותיה וזיכרונותיה" (1881–1883)
* "ירושלים תולדותיה, תאורה ומוסדות הדת שבה" (1889)

### ספריו בנושאי ארצות שונות
* "תוניסיה" (1862)
* "איי יוון פטמוס וסאמוס" (1865)
* "רודוס" (1866)
* "צרפת הקתולית בתוניסיה במלטה ובטריפוליטניה" (1886)
* "צרפת הקתולית במצרים" (1887)

### בתרגום לעברית
* ויקטור גרן, **תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ-ישראל** / תרגם מצרפתית והוסיף מבוא והערות חיים בן-עמרם (התרגום לפי מהדורת פאריס 1868), ירושלים: יד יצחק בן-צבי (ספרייה לתולדות היישוב היהודי בארץ ישראל), תשמ"ב 1982 – תשמ"ה 1985. (כרכים: א–ג – יהודה; ד–ה – השומרון; ו–ז – הגליל).

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חוקרי ארץ ישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: נוסעים נוצרים
קטגוריה:סופרים צרפתים
קטגוריה:גאוגרפים צרפתים
קטגוריה:גאוגרפיה היסטורית
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1821
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1891
כתונת פסים (שיר)

"**כתונת פסים**" הוא פזמון שנכתב על ידי מאיר אריאל והולחן על ידי ארקדי דוכין, והופק בשנת 1995 על ידי גלי צה"ל, כחלק ממסע הסברה של משרד הקליטה. הפזמון מתאר את החברה הישראלית ככותנת פסים צבעונית, כמו כתונת הפסים של יוסף, כאשר כל פס מייצג מוצא תרבותי אחר. בהתאמה, גם מבצעי הפזמון מסמלים ז'אנרים שונים וקבוצות שונות בחברה הישראלית (עדות ומיעוטים אחרים). למרות המסר הפלורליסטי החיובי, הפזמון אינו מהסס למתוח ביקורת על תופעות של גזענות בין-עדתית בישראל, וכדגש לכך, הוא אף מסתיים בקולה של ילדה ממוצא אתיופי.

הפזמון נכתב בהשראת שירי צדקה אחרים, כמו השיר הבריטי "", השיר האמריקאי "We Are the World" והשיר הישראלי "עם אחד שיר אחד".

בשנת 2023 יצא לשיר עיבוד מחודש.

## האמנים המשתתפים
את השיר מבצעים 40 אמנים מסגנונות מוזיקה שונים: זמר עברי, רוק, פופ, ג'אז, מוזיקת נשמה ומוזיקה מזרחית. בין הזמרים, מופיעות שתי זמרות המייצגות מיעוטים שעד אז לא השתתפו בשיר מרובה אמנים בישראל: טרנסג'נדרית (דנה אינטרנשיונל) וערביה (חיה סמיר).

## כתונת פסים 2023
בשנת 2023, ברקע המחאה נגד הרפורמה המשפטית, נטל על עצמו איגוד תעשיית התרבות והפקות הבמה בישראל בראשות יוני פיינגולד, יוזמה לקידום אחדות בתוך השסעים בחברה הישראלית בהפקה מחודשת של השיר "כתונת פסים".

בגרסה הזאת של השיר, בהפקה ובעיבוד מוזיקלי של אלדד ציטרין, משתתפים האמנים: אביבה אבידן, אדם בן אמיתי, אודי אריאל, איה כורם, איזי, אלדד ציטרין, ארז לב ארי, ארקדי דוכין, גורי אלפי, גיא מזיג, דוד ד'אור, דורון טלמון, דורית ראובני, דניאל זמיר, הילה כהן אלעזר, יוני בלוך, מאיר אריאל (דגימת קולו), מיה סולימאן, מיכאל בן דוד, סי היימן, עדן מאירי, עמרי גליקמן, קובי אפללו, קובי אוז, שחר אריאל ושי צברי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מאיר אריאל
קטגוריה:שירי מחאה בעברית
קטגוריה:שירים מרובי אמנים
קטגוריה:שירים על ביגוד ואופנה
היכחדות שפה

[ממוזער |האישה האחרונה מבין ה[אבוריג'ינים של טסמניה.]]**היכחדות שפה** הוא מושג בבלשנות, אשר מתאר תהליך שבו מצטמצמת ונעלמת הכשירות הלשונית (השליטה בשפה) בקרב קהילת דובריה.

מוות מוחלט של שפה מתרחש כאשר לא נותרו עוד דוברים חיים של השפה ברמת שפת אם. מוות מוחלט של שפה יכול להתרחש בכל סיווגי השפות, כולל ניבים (דיאלקטים) ושפות.

ברמת הפרט מתמקדים מחקרים בתחום איבוד השפה בסוג השפה שנעלמת (שפת אם – L1, או שפה שנייה, L2); ובסביבה שבה מתרחש איבוד השפה.

דוגמאות לשפות שמצויות בימינו על סף היכחדות הן הלאדינו – שפה שהייתה נפוצה אצל יהודי ספרד, וכן שפות הערבית יהודית, דהיינו הניבים של הערבית שהיו שגורים בפי הקהילות היהודיות, כגון הערבית יהודית העיראקית יהודית והערבית יהודית המרוקאית.

### אנלוגיה בין ביולוגיה להיכחדות שפות
אנלוגיה בין האבולוציה של הביולוגיה לבין התפתחות שפות הדיבור (והסימנים) של האדם המודרני היא אנלוגיה נפוצה מאוד. שפות דיבור שונות מתפתחות ונכחדות כל העת. בזמנים בהם יש שיפורי תחבורה ותקשורת, או כיבושים נרחבים והגירה נרחבת, ישנה הכחדות המונית של שפות, בדומה להיכחדות של מינים. דהיינו, המאורע שבו הדובר האחרון של שפה מסוימת נפטר הופכים לשכיחים ביותר.

## שפות שנכחדו
* מסיתית, סרמטית ואלאנית הן שפות שנכחדו, ומהן התפתחה ככל הנראה השפה ה-אוסטית. אוסטית היא שפה הודו-איראנית מזרחית המדוברת בחבל אוסטיה השוכן במורדות הרי הקווקז.
* אכדית, חורית, לוּוִית פַּלַאית  (הפלאית דוברה לתקופה קצרה באזור קטן בצפון-מרכז אנטוליה ונעלמה) וחִתִּית, הן שפות שדוברו בממלכת חתים.
* המדאנית יהודית היא השפה הנכחדת של הקהילה היהודית שהתגוררה בהמאדן ומהווה ניב של שפה פרסית יהודית.

## ראו גם
*שפה בסכנת הכחדה
*החייאת שפה
*אטלס השפות בסכנת הכחדה בעולם

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* [אתר [גלוטולוג] לשפות מוכרות מעט]
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בלשנות חברתית
*
קטגוריה:שפות בסכנת הכחדה
פנגולין

**פַּנְגּוֹלִין** (שם מדעי: *Manis*) הוא סוגם של רוב מיני הפנגולינאים - סדרה קטנה של יונקים מכוסי שריון אצטרובלי ואוכלי חרקים קטנים הנפוצים באסיה. בני סוג זה חיים רק ברחבי דרום-מזרח אסיה ובהודו באזורים הטרופיים וחלקם נמצאים בסכנת הכחדה, בייחוד בשל הצייד הלא חוקי של חיה זו למטרות קולינריות ורפואיות.

יש הקושרים אותו אל מגפת הקורונה, כיוון שאותר בהם וירוס בעל רצף שדומה מאוד לזה שנמצא בבני אדם.

## מינים
* פנגולין פיליפיני (*Manis culionensis*)
* פנגולין הודי (*Manis crassicaudata*)
* פנגולין סיני (*Manis pentadactyla*)
* פנגולין מלאי (*Manis javanica*)
* פנגולין אסייתי ענק (*Manis paleojavanica*) - נכחד

בעבר נכללו בסוג זה גם המינים פנגולין ענק ופנגולין הכף, שסווגו מחדש לסוג פנגולין גדול (*Smutsia*) והמינים פנגולין עצים קטן ופנגולין עצים גדול, שסווגו מחדש לסוג פנגולין עצים (*Phataginus*).

## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:פנגוליניים
מיון של

שמאל|ממוזער|250px|המחשה של מיון באמצעות מיון של
**מיון של** (באנגלית: **Shell Sort**) הוא אלגוריתם מיון הבא לשפר את אלגוריתם מיון הכנסה (Insertion Sort), שיעילותו רבה רק כאשר הקלט שעליו למיין כבר ממוין ברובו ואילו במקרה הממוצע יעילותו פחותה.

האלגוריתם הוצג לראשונה ב-1959 על ידי מדען המחשב האמריקאי דונלד של שהציג את האלגוריתם כחלק מעבודת דוקטורט, באוניברסיטת סינסינטי, אוהיו.

## אופן פעולה
האלגוריתם נועד לשפר את אלגוריתם מיון ההכנסה, ומבוסס עליו. בקצרה, פעולתו של מיון ההכנסה מבוססת על מעבר על המערך, כאשר אם נמצא ערך שאינו במקומו, הוא מוזז למיקומו הנכון. כאמור, אלגוריתם זה יעיל בעיקר רק עבור מערכים שכבר ממוינים ברובם. אלגוריתם מיון של פועל בשלבים, בהם הוא ממיין תאי מערך הרחוקים זה מזה מרחק שהולך וקטן בכל שלב, כשהמיון עצמו מתבצע בצורת מיון הכנסה. לדוגמה (דוגמה אפשרית התלויה במימוש) - במערך שגודלו 12 (בהנחה שמספרי התאים מתחילים ב-1 ונגמרים ב-12) יתחיל המיון בתאים שרחוקים 6 מקומות זה מזה. האלגוריתם ימיין רק את התאים 1 ו-7, לאחר מכן את 2 ו-8, 3 ו-9, וכן הלאה עד 5 ו-11, כאשר הוא פועל בכל פעם על שני תאים בלבד. בשלב השני יעבור האלגוריתם למיון התאים שמרחקם זה מזה הוא שלוש, ולכן ימיין את התאים 1, 4, 7, ו-10, לאחר מכן את 2, 5, 8, ו-11, ולבסוף את 3, 6, ו-9. בשלב הבא והאחרון יבצע האלגוריתם מיון הכנסה רגיל על המערך. לסיכום - מספר רב של מעברים על הקלט נלקחים במרווחים יותר ויותר קטנים, עד שלבסוף מתבצע מיון הכנסה רגיל על כל המערך, כשבשלב זה המערך כמעט ממוין לגמרי.

## יעילות
נאמר שהערך הקטן ביותר במערך שגודלו N נמצא במקום האחרון, ואילו אנחנו מעוניינים לסדר את המערך מהקטן אל הגדול, כך שערך זה יעבור אל התא הראשון במערך. בשימוש במיון בועות (Bubble Sort) או מיון הכנסה (Insertion Sort) זה ייקח בערך N השוואות והחלפות כדי להביא את אותו ערך למיקומו המתאים.
במיון של אנו מזיזים את הערך בצעדים גדולים (בשלבי המיון הראשוניים) כך שערך קטן ינוע דרך ארוכה לקראת המיקום הסופי שלו באמצעות השוואות בודדות. אם כך, למרות שבמיון זה מתבצעים מעברים רבים על המערך, בכל פעם המערך ממוין יותר ולכן גם יעילות מיון ההכנסה שמתבצע בכל שלב רבה יותר. כתוצאה מכך, יעילותו של מיון זה רבה יותר מזו של אלגוריתם מיון ההכנסה.

דרך אחת לתאר זאת היא זו: ארגן את הרשימה למיון לטבלה ומיין כל עמודה בנפרד, תוך שימוש במיון הכנסה. חזור על התהליך כשכל פעם עשה זאת עם מספר קטן יותר של תורים ארוכים יותר. לבסוף תקבל טבלה עם עמודה אחת. על ידי הפיכת הרשימה לטבלה יותר פשוט לראות זאת: האלגוריתם עצמו מבצע את המיון במקום (על ידי הגדלת האינדקס בגודל הצעדים).

### דוגמה
נתונה הרשימה הבאה למיון:

[ 13 14 94 33 82 25 59 94 65 23 45 27 73 25 39 10 ]

נתחיל עם מיון ב-5 צעדים. נהפוך את הרשימה לטבלה בעלת 5 עמודות:


```
13 14 94 33 82
25 59 94 65 23
45 27 73 25 39
10
```
 
לאחר מיון כל עמודה בנפרד נקבל את הטבלה הבאה:


```
10 14 73 25 23
13 27 94 33 39
25 59 94 65 82
45
```


כעת כשנחזיר את הטבלה לצורת רשימה נקבל 
[ 10 14 73 25 23 13 27 94 33 39 25 59 94 65 82 45 ].
ניתן לראות שהערך 10 זז מהסוף להתחלה. כעת נוכל למיין את הרשימה ב-3 צעדים ואחר כך על ידי צעד ואז נקבל אותה ממוינת לחלוטין.

## סיבוכיות

הסיבוכיות של אלגוריתם זה, במקרה הגרוע ביותר תהיה O(n²).

## קישורים חיצוניים
* 

של
ג'ון פלאבל

**ג'ון ה. פלאבל** (באנגלית: **John H. Flavell**; 9 באוגוסט 1928 - 13 במרץ 2025) היה פסיכולוג התפתחותי אמריקאי שהתמחה בהתפתחות קוגניטיבית של ילדים. 

פלאבל שינה את כיוון המחקר של הפסיכולוגיה ההתפתחותית בארצות הברית, לאחר שגילה תופעה התפתחותית חדשה וניתח את התאוריות של ז'אן פיאז'ה. הוא ערך מחקר מקיף על מטה קוגניציה ועל תאוריה של תודעה אצל ילדים. ב-1955 קיבל דוקטורט בפסיכולוגיה מאוניברסיטת קלארק. ב-1984 קיבל מהאגודה האמריקאית לפסיכולוגיה פרס על תרומה ייחודית למדע וב-1994 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. פלאבל היה פרופסור לפסיכולוגיה התפתחותית באוניברסיטת סטנפורד. 

ערך יחד עם פרופסור עמנואל דונחין מחקרים הנוגעים לגלי המוח המכונים P300.

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:פסיכולוגים התפתחותיים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת נורת'איסטרן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קלארק
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:חוקרי התפתחות ילדים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1928
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2025
דינר שווייצרי

**דינר שווייצרי** (בערבית: **دينار سويسري**) הוא כינוי למטבע שהיה מקובל בכורדיסטן העיראקית בין מלחמת המפרץ (1991) למלחמת עיראק (2003). באותן שנים נהנה חבל כורדיסטן מאוטונומיה בחסות הגנתה הצבאית של ארצות הברית, והקשר בין החבל לבין השלטון העיראקי המרכזי בבגדאד היה רופף מאוד. ה"דינר השווייצרי" לא הונהג באופן רשמי, אלא הפך מטבע עצמאי עקב סירובם של הכורדים להכיר בשטרות הכסף החדשים שהנפיק הבנק המרכזי העיראקי עקב העיצומים הכלכליים על עיראק (איכותם של השטרות שהודפסו בעיראק הייתה ירודה יחסית לשטרות שהודפסו בבריטניה). הכורדים התעקשו להמשיך להשתמש בשטרות הישנים שבוטלו בשאר חלקי עיראק. מקור שמו של המטבע לא ברור, יכול להיות שהוא ניתן לו בגלל ששווייץ הייתה מקור ההדפסים ששימשו לייצורו.

ערכו של ה"דינר השווייצרי" נשמר, בניגוד למטבע בשאר חלקי עיראק שאיבד מערכו במהירות עקב העיצומים הכלכליים. כיוון שה"דינר השווייצרי" התפצל מהדינר העיראקי, ערכו בתחילת השימוש בו היה שווה לערך הדינר העיראקי. עם הנפקת שטרות כסף חדשים ב-15 באוקטובר 2003, עקב הפלת שלטון סדאם חוסיין והנהגת הממשל הזמני בחסות הקואליציה בראשות ארצות הברית, הוחלפו שטרות ה"דינר השווייצרי" לפי שער של 150 דינר עיראקי כנגד דינר שווייצרי אחד.

ה"דינר השווייצרי" לא הונפק על ידי בנק מרכזי כלשהו ולא היה נתון לכל פיקוח. כמו כן לא היה שום גוף שהתחייב לכבד אותו או לשלם תמורתו במטבע אחר. הבנק המרכזי העיראקי שהיה אחראי להנפקת השטרות מלכתחילה, הכריז עליהם כבטלים וחדל לכבד אותם. ערכו נבע מתוך מוסכמה חברתית בתוך הקהילה הכורדית של צפון עיראק. זהו מקרה נדיר שבו ערכו של מטבע נובע אך ורק ממוסכמה חברתית ללא כל גיבוי אחר, ולדעת חלק מהכלכלנים זהו יוצא מן הכלל שמעיד על הכלל - האפשרות לבסס מטבע על מוסכמה חברתית בלבד מעידה על כך שזהו הבסיס העיקרי לתפקוד מערכת פיננסית, וכי הגיבוי הבנקאי או הממשלתי הוא משני ביצירת ערך המטבע.

בסופו של דבר הוכר ה"דינר השווייצרי" באופן רשמי על ידי הממשל הזמני בעיראק, אולם לא כהילך חוקי, אלא במסגרת החלפת כל שטרות הכסף בעיראק בשטרות חדשים, ללא דמותו של סדאם חוסיין. הכרה זאת באה לידי ביטוי בקביעת שער רשמי ל"דינר השווייצרי" מול הדינר העיראקי והתחייבות להחליף את השטרות ה"שווייצריים" בשטרות החדשים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מטבעות אסיה
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:מטבעות שיצאו משימוש
קטגוריה:כורדיסטן העיראקית
קטגוריה:עיראק: היסטוריה
קטגוריה:עיראק: כלכלה
קטגוריה:כורדיסטן: היסטוריה
קטגוריה:כורדיסטן: כלכלה
כנפי חפייה

שמאל|ממוזער|חיפושית פורשת כנפיים – ניתן לראות את כנפי החפיה מעל כנפי התעופה.
**כנפי חפייה** (באנגלית: **Elytra**, מהמילה היוונית *ἔλυτρον* (אלוּטרוֹן) 'מעטה, כיסוי'; נקראות גם: **tegmina** או **forewings**) הן כנפיים גלדניות הנמצאות בגבם של בעלי חיים ממחלקת החרקים.

הכנפיים נמצאות לרוב מעל כנפי התעופה העדינות ומשמשות להגנתן. בין הסדרות בעלות כנפי החיפוי ניתן למצוא את החיפושיות, צבתנאים, חגבאים, גמלי שלמה, תיקנאים ועוד. אצל הצרצריים כנפי החיפוי משמשות גם להשמעת קול הצירצור.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנטומיה של פרוקי-רגליים
שושנה נתניהו

**שושנה נתניהו** (6 באפריל 1923 – 7 באוקטובר 2022) הייתה שופטת בבית המשפט העליון בשנים 1981–1993. יקירת העיר ירושלים לשנת תשס"ג (2003).

## קורות חיים
נתניהו נולדה בשם **שושנה שנברג** בעיר דנציג בפולין, לרבקה (לבית גרייבסקי) ולמהנדס דב שנברג. בשנת 1924 עלתה לארץ ישראל. למדה בבית הספר הריאלי העברי בחיפה. בילדותה כיהן אביה כמהנדס ראשי בבניין נמל חיפה וכפרופסור בטכניון. בשנת 1940 עברה את מבחני הבגרות שהונהגו על ידי שלטונות המנדט הבריטי, ובשנת 1941 החלה בלימודי המשפטים בבית הספר המנדטורי למשפטים. סיימה את לימודיה בשנת 1946 והוסמכה כעורכת דין בפברואר 1947.

לאחר קבלת רישיון עריכת הדין, החלה לעבוד במשרד עורך הדין אמנון ליפשיץ.

באמצע שנת 1948 התגייסה לצה"ל, שם שירתה 10 חודשים כסגנית התובע הצבאי של חיל האוויר.

עם שחרורה מצה"ל חזרה לעבוד כעורכת דין במשרד ש. הורוביץ ושות', עד להולדת בנה בנובמבר 1951. בשנים 1952–1953 עבדה במשרד פרידמן-קומיסר בחיפה. בספטמבר 1952 נסעה עם משפחתה לארצות הברית שם נולד בנה השני ושבה לישראל בשנת 1955.

בשנת 1969 מונתה לשופטת בבית משפט השלום בחיפה.

בשנת 1974 מונתה לשופטת בית המשפט המחוזי בחיפה. בדצמבר 1981 מונתה לשופטת-בפועל בבית המשפט העליון וב־15 ביולי 1982 מונתה לכהן כשופטת קבועה בבית המשפט העליון, בו כיהנה עד פרישתה, בשנת 1993.

בשנת 1988 עמדה בראש ועדת חקירה ממלכתית לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל, ועדה שכונתה "ועדת נתניהו". דוח ועדת נתניהו פורסם בשנת 1990 ומהווה ציון דרך חשוב ברפורמות במערכת הבריאות במדינת ישראל. ארבע שנים לאחר פרסום הדוח נחקק בישראל חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

בספטמבר 1997 מונתה לעמוד בראש ועדה ציבורית לבחינת גיל הפרישה בעבודה. גם ועדה זו כונתה "ועדת נתניהו". ועדה זו המליצה על העלאת גיל פרישת החובה מגיל 65 לגיל 67 וכן להשוות את גיל הפרישה לגברים ולנשים. המלצות ועדה זו אומצו על ידי ממשלת ישראל ועל ידי הכנסת בשנת 2003, בחקיקתו של חוק גיל פרישה.

בסוף שנות ה-90 מונתה לסגנית יו"ר המועצה להשכלה גבוהה.

כיהנה כחברה קבועה בקורטוריון (הסמכות הניהולית העליונה) של הטכניון.

## הוקרה
* יקירת העיר ירושלים לשנת תשס"ג (2003).

## חיים אישיים
בשנת 1949 נישאה למתמטיקאי פרופ' בטכניון אלישע נתניהו, דודו של ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, אחיו של ההיסטוריון פרופ' בנציון נתניהו. אלישע נפטר בשנת 1986.

לזוג שושנה ואלישע נתניהו נולדו שני בנים: דן ונתן נתניהו, פרופסור אמריטוס למדעי המחשב באוניברסיטת בר-אילן.

נתניהו נפטרה ב-7 באוקטובר 2022, בגיל 99, והובאה לקבורה בבית הקברות חוף הכרמל.

## קישורים חיצוניים
* גליה אליהו, 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי בית הספר המנדטורי למשפטים
קטגוריה:בוגרות בית הספר המנדטורי למשפטים
קטגוריה:יושבי ראש ועדות חקירה ממלכתיות
קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
שושנה
קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון
קטגוריה:שופטות בית המשפט העליון
קטגוריה:שופטות בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:שופטות בית משפט השלום בחיפה
קטגוריה:שופטי בית משפט השלום בחיפה
קטגוריה:יקירות ירושלים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:סגני יושב ראש המועצה להשכלה גבוהה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
שפות סאמיות

**השפות הסאמיות** (בסאמית: **Sámegielat**) הן קבוצת השפות האוּרַליות המדוברות על ידי הסאמים באזורים הצפוניים של פינלנד, נורווגיה ושוודיה וכן במערב מורמנסק. לעיתים קרובות השפות הסאמיות נחשבות בטעות לשפה אחת (סאמית או לאפית), אך למעשה מדובר בשפות שונות ודוברי השפות הסאמיות השונות מתקשים להבין אחד את השני. לסאמית מעמד של שפת מיעוטים בפינלנד, שוודיה ונורווגיה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שפות פינו-אוגריות
קטגוריה:לפלנד
Dignity

**Dignity** (בעברית: **כבוד**) הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית הילרי דאף. האלבום יצא לאור ב-21 במרץ 2007, על ידי חברת התקליטים הוליווד רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים בסך הכול.

עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום השלישי במצעד הבילבורד 200.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי הילרי דאף
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי אלקטרופופ
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי גרג וולס
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טים & בוב
קטגוריה:אלבומי חברת הוליווד רקורדס
מירצ'ה הרועה

**מירצ'ה הרועה** (ברומנית: **Mircea Ciobanul**, (מת ב־25 בספטמבר 1559), הידוע בכתבי היסטוריונים רומנים כ**מירצ'ה החמישי** היה ווייבוד (שליט) של ולאכיה שלוש פעמים, בתקופות מ־17 במרץ 1545 עד 16 בנובמבר 1552, ממאי 1553 עד 28 בפברואר 1554 ומינואר 1558 עד 21 בספטמבר 1559.

מירצ'ה החמישי הוא בנו החמישי של ראדו הגדול ונשא לאישה את קיאז'נה (Chiajna), בתו של פטרו רארש וכנראה נכדתו של שטפן הגדול. הוא כונה "הרועה" משום שלפני הגיעו לשלטון עסק בקניית כבשים עבור העות'מאנים. הוא התמנה לשלטון בשנת 1545 במקום אחיו למחצה, ראדו פאיסיה (מוכר גם בשם **פטרו מארג'ש** Petru de la Argeş).

לאחר מותו עבר השלטון לבנו בן ה־13, פטרו הצעיר שבשמו שלטה אמו.

בתקופתו מוזכרים יהודי בוקרשט באחד הצווים השלטוניים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שליטי ולאכיה
קטגוריה:נפטרים ב-1559
רבקה מקינון

שמאל|ממוזער|250px|רבקה מקינון בבייג'ינג**רבקה מקינון** (**Rebecca MacKinnon**) (נולדה ב-1969) היא חברת המועצה המייעצת של קרן ויקימדיה. מקינון היא עיתונאית לשעבר מה-CNN שעמדה בראש לשכות ה-CNN בסין ומאוחר יותר בטוקיו, לפני שעזבה את הטלוויזיה והפכה לבלוגרית וממייסדי הבלוג Global Voices Online. כיום היא פרופסור במרכז ללימודי תקשורת ועיתונאות של אוניברסיטת הונג קונג בה היא מתגוררת. החל מיוני 2004 היא עמיתה במרכז ברקמן לאינטרנט וחברה בקיימברידג' שבמסצ'וסטס.

## נעוריה
היא נולדה בברקלי שבקליפורניה. כשהייתה בת שלוש, עברה משפחתה של מקינון לטמפה שבאריזונה בה אביה סטיבן ר. מקינון התקבל למשרת פרופסור להיסטוריה של סין באוניברסיטת מדינת אריזונה. בשל מחקרם האקדמי של הוריה, עברו עליה מרבית שנות בית הספר היסודי בדלהי, הונג-קונג ובייג'ינג, לפני שהיא שבה לאריזונה לשנות הלימודים בחטיבת הביניים והתיכון. בשנת 1987 היא השלימה את חוק לימודיה בתיכון Tempe High וב-1991 סיימה לימודי תואר ראשון בממשל באוניברסיטת הרווארד בהצטיינות יתרה.

עם השלמת התואר, היא נסעה ללימודים בטייואן מטעם תוכנית ההשתלמויות של קרן פולברייט, שם היא גם עבדה ככותבת בעבור הניוזוויק.

## CNN
מקינון הצטרפה ל-CNN בשנת 1992 כעוזרת בלשכה בבייג'ינג והתקדמה לתפקיד מפיקה/כתבת בשנת 1997 וראש הלשכה בשנת 1998. בשנת 2001 היא התמנתה לראש הלשכה בטוקיו. במסגרת עבודתה ב-CNN, היא ראיינה מנהיגים חשובים רבים, בהם ג'וניצ'ירו קואיזומי, הדלאי למה, פרבז מושארף ומוחמד חתאמי.

## באחרונה
באביב 2004, מקינון שימשה כעמיתת-מחקר במרכז שורנשטיין בבית הספר לממשל ע"ש קנדי. באותו הקיץ, היא הצטרפה כעמיתת מחקר למרכז ברקמן לאינטרנט וחברה שבבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, שם היא נשארה עד דצמבר 2006. עם הפרויקטים שלה במרכז ברקמן נמנה יסוד Global Voices Online בשיתוף פעולה עם אית'ן צוקרמן. בינואר 2007 היא הצטרפה למרכז ללימודי תקשורת ועיתונאות באוניברסיטת הונג-קונג.

בינואר 2007, היא הצטרפה למועצה המייעצת של קרן ויקימדיה שקמה באותה העת.

## קישורים חיצוניים

* הבלוג של רבקה מקינון
* קורות החיים של רבקה מקינון
* אנשים - מרכז ברקמן ללימודי אינטרנט וחברה
* Global Voice Online
* המרכז ללימודי תקשורת ועיתונאות באוניברסיטת הונג-קונג
* סדנת התקשורת החדשה במרכז ללימודי תקשורת באונ' הונג-קונג

קטגוריה:פעילי אינטרנט אמריקאים
קטגוריה:סגל CNN
קטגוריה:עיתונאיות אמריקאיות
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
נסים גיני

שמאל|ממוזער|200px|מצבה לזכרו של נסים גיני בהר הרצל
ממוזער|מצבה לזכרו של נסים גיני בקבר האחים לחללי הרובע היהודי, שבהר הזיתים
**נסים גיני** (י"א באדר ה'תרצ"ח, 12 בפברואר 1938 – י"ז באייר ה'תש"ח, 26 במאי 1948) היה ילד ישראלי וחלל מערכות ישראל הצעיר ביותר. הוא נהרג במלחמת העצמאות, בקרב על הרובע היהודי בירושלים.

## תולדות חייו
גיני נולד בשנת 1938 בירושלים למרים וליצחק. יצחק עלה בגפו מטורקיה בעקבות סבו, שהיה חייל במלחמת העולם הראשונה ושנפל בארץ ישראל במלחמה זו. האם מרים עלתה ממרוקו. נסים היה השלישי בין ארבעת ילדיהם.

הקרב על הרובע היהודי החל מייד לאחר החלטת האו"ם על תוכנית החלוקה, ב-29 בנובמבר 1947, ועל הרובע הוטל מצור. כאשר החל המצור, שהה אביו מחוץ לרובע, מנותק ממשפחתו. יחד עם אחרים מילדי הרובע גם גיני השתתף בקרב להגנת הרובע.

בגיל תשע וחצי שימש תצפיתן וכקשר המעביר ידיעות בין עמדות הלוחמים ברובע היהודי בתקופת מלחמת העצמאות. גם אחותו בת ה-14 ואחיו בן ה-12 סייעו ללוחמים.

בט"ז באייר ה'תש"ח, 25 במאי 1948, לאחר שכבר סיים את משמרתו כתצפיתן, שב לעמדת השמירה, וכאשר הבחין בתנועה חשודה הוציא את ראשו, ונפגע. הוא נפצע קשה מכדור שנורה מידי צלף. הקליע פגע באקדח מאוזר שהיה בעמדה, קנה האקדח התפוצץ ורסיסים פגעו בפניו. הקליע עצמו נכנס מהלחי ויצא מהעורף. ביום למחרת, 26 במאי 1948, נפטר גיני מפצעיו. הוא נמנה עם שמונה חללים שנותרו בבתי מחסה מבלי שלוחמי הרובע הספיקו לקוברם, ונקברו על ידי ערבי מקומי. לאחר מלחמת ששת הימים נתגלו שרידיהם, בכללם גופתו של גיני שזוהתה בוודאות (עקב העובדה שהיה היחיד שעוד היו בפיו שיני חלב), והועברו לקבר האחים לחללי הרובע היהודי.

גיני הוא צעיר הנופלים במלחמות ישראל ככלל ובמלחמת העצמאות בפרט, שבמהלכה ולקראתה גויסו מאות נערים בני 12 ומעלה לפעילות צבאית בארגון "ההגנה", במסגרת הגדנ"ע ובמסגרות אחרות.

## ביאורים

## קישורים חיצוניים

* 
*
*
* חייל בן תשע וחצי מגן על הרובע, בגיליון שיחת השבוע 906, באתר צעירי אגודת חב"ד, 14 במאי 2004
* 
* 
* 
* סמדר שיר, "שאני אשב בבית ואחרים ימותו?", בפרויקט "יצירת חיי" של אתר ynet, אוקטובר 2017
* ח"כ יואל חסון, פוסט בדף הפייסבוק, 17 באפריל 2018
* סמדר פלד, "נתנו לו רובה, בגיל 10": סיפורו של חלל צה"ל הצעיר ביותר, באתר ערוץ 10, 18 באפריל 2018
* הספרייה הלאומית, פוסט בדף הפייסבוק, 7 במאי 2019
* 
*דקה ישראלית, באתר גל"צ, בתאריך 6 בדצמבר 2020 (יש ללחוץ על סימן ה-PLAY ליד הפרק שלו רוצים להאזין)
*לינור בר-אל, ילדים גיבורים: סיפורם של חללי צה"ל הצעירים, באתר חדר מצב, 14 באפריל 2021
*עיר דוד - ירושלים הקדומה, פוסט בדף הפייסבוק, 2 במאי 2022

קטגוריה:ישראלים במלחמת העצמאות
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:הרובע היהודי במלחמת העצמאות
קטגוריה:ילדים במלחמה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:אישים הקבורים בקבר אחים
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:ילדים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הזיתים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1948
מקודד

**מקודד** או **Encoder** הוא התקן המשמש לשינוי אות או נתון לכדי קוד. הקוד מסוגל לשרת מגוון של מטרות כמו דחיסת נתונים (לקראת שליחתם), אחסון, תרגום מקוד אחד למשנהו ועוד. האלגוריתם שמבצע את הקידוד יכול להיות בנוי בתוכנה, במעגל חשמלי, בהתקן אלקטרוני, אופטי, ביולוגי, או מכני והוא המבצע את הפעולה העיקרית של קידוד בכל שטחי תורת הקודים. מקודד גם יכול לשמש כשם תיאור כללי להתקן המבצע המרה כלשהי של מידע מתבנית מסוימת לתבנית אחרת כמו הדרך בה מקודד מוח האדם את המידע אותו הוא אוגר.

## דוגמאות
* תוכנה לקידוד שמע, חוזי, תמליל לתבנית תקנית תוך כדי כיווצו והתאמתו לשידור או אחסון.
* קידוד מידע לצורך הגנתו - הצפנה.

## מעגל קידוד
מעגל קידוד הוא התקן המבצע המרה של אות המיוצג כאוסף סיביות או נתון אחר לקוד. המקודד מסוגל לכווץ את המידע לצורך ייעול העברתו או למטרות חיסכון בשטח אחסון או לצורך הגנתו והצפנתו וכמו כן הוספת מידע נוסף המשמש לצורכי תיקון שגיאות. קיימים מעגלים ספרתיים או אנלוגיים.

## דוגמה למעגל מקודד 4 ל-2
שמאל|ממוזער|250px|מימוש ספרתי למעגל קידוד 4 ל-2
למקודד יש 2*n* כניסות ו-*n* יציאות. המקודד מייצר קוד בינארי המתאים לערכי הכניסות למשל המרה של קוד בעל 4 סיביות ל-2 סיביות כאשר יש רק 4 ערכים אפשריים לכניסות 0001, 0010, 0100, 1000.

## ראו גם
* קוד גריי
* מפענח בינארי
* אפנון

קטגוריה:תורת הקודים
קטגוריה:קידוד נתונים
קטגוריה:עיבוד אותות
קטגוריה:רכיבים אלקטרוניים
ה'תשס"ט

## אירועים
* י"ג בחשוון – הבחירות לרשויות המקומיות
* כ"ח בחשוון – תחילתה של מתקפת הטרור במומבאי.
* ל' בכסלו – תחילת מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה
* ט"ז בשבט – הבחירות לכנסת השמונה עשרה
* ו' בניסן – בנימין נתניהו מציג את ממשלתו השנייה בפני מליאת הכנסת ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
* י"ד בניסן – ברכת החמה, ברכת ראייה החלה פעם ב-28 שנים
* כ"ה באלול – נשלחה קלטת ראשונה מהחייל החטוף גלעד שליט (אשר הגיעה לישראל רק בי"ג בתשרי ה'תש"ע ושודרה למחרת הגעתה, בי"ד בתשרי, ערב חג הסוכות, ה'תש"ע).

## נולדו
## נפטרו

* א' בשבט – חבר הכנסת הרב אברהם רביץ (נולד ב-ה'תרצ"ד).
* י"ג באדר – הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת חב"ד, רב שכונת בית ישראל בירושלים, ויו"ר ומקים איגוד צאצאי רבנו הזקן (נולד ב-ה'תרצ"ג).
* י"ז באדר – הרב ברוך שמעון סלומון, רב העיר פתח תקווה (נולד ב-ה'ת"ש).
* כ' באייר – הרב מאיר ברנדסדורפר, חבר בד"ץ העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ד).
* כ"ה באייר – שבע ברכה ארנסטר, רבנית ופעילה להצלת יהודים מידי הנאצים בשואה.
* ז' בסיוון – פרופסור אפרים קציר, נשיאה הרביעי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרע"ו).
* י' באלול – הרב איקא ישראלי, אמן ובעל התשובה, ראש ישיבת אור שמח ומייסד גלריית המקלט (נולד ב-ה'תרצ"א)

## פרסי ישראל
* עמנואל טוב – חקר המקרא
* ישראל לוין – חקר הספרות העברית
* ראובן צור – חקר ספרות כללית
* זהבה סולומון – חקר העבודה הסוציאלית
* מרדכי רוטנברג – חקר העבודה הסוציאלית
* איתמר פרוקצ'יה – חקר הפיזיקה
* יהודה ג'אד נאמן – קולנוע
* עמיחי מזר – חקר הארכאולוגיה
* מיכה אולמן – פיסול
* נחום היימן –זמר עברי
* דובי זלצר – זמר עברי
* צבי לרון – חקר הרפואה
* המכון הישראלי לדמוקרטיה – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* רות רזניק – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* מרדכי שני – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תשע"ג

## אירועים
* כ"ט בחשוון – צה"ל פותח במבצע עמוד ענן עם חיסולו של אחמד ג'עברי, מפקד הזרוע הצבאית של החמאס. המבצע הסתיים כעבור שבוע בח' בכסלו בהכרזה על הפסקת אש.
* י"א בשבט – הבחירות לכנסת התשע עשרה.
* ז' בניסן – השבעת ממשלת ישראל השלושים ושלוש
* ט' בניסן – נשיא ארצות הברית ברק אובמה החל ביקור בן שלושה ימים בישראל
* כ"ח בניסן – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* י"א בסיוון – הרצח בסניף בנק הפועלים בבאר שבע
* א' באב – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בחודש אב
* י"ז באב – בחירות לרבנות הראשית לישראל במסגרתם נבחרו הרב יצחק יוסף והרב דוד לאו

## נולדו
* ט"ו באב – הנסיך ג'ורג' מוויילס, השני בסדר הירושה לכתר הבריטי

## נפטרו
* ב' בתשרי – חיים חפר, פזמונאי ישראלי
* כ"ה בתשרי – רבי אברהם גנחובסקי
* כ' בכסלו – רבי עמרם יצחק זקס
* כ"ו בכסלו – ענת גוב, מחזאית ישראלית
* כ"ז בכסלו – רבי מנדל וינבך
* ו' בטבת – אמנון ליפקין-שחק, הרמטכ"ל ה-15 של צה"ל ושר בממשלת ישראל
* י"ט בטבת – הרב אברהם יעקב מסדיגורה – האדמו"ר מסדיגורה וחבר במועצת גדולי התורה
* כ"ו בטבת – רבי משה ארנסטר
* כ"ז בטבת – רבי שלמה ברוודה
* ג' בשבט – רבי יעקב בלוי
* ז' בשבט – רון נחמן, ראש עיריית אריאל וחבר כנסת
* כ"ו בשבט – מנחם אלון, המשנה לנשיא בית המשפט העליון לשעבר
* ל' בשבט – דוד הרטמן, רב ליברלי ומייסד מכון שלום הרטמן
* ז' באדר – שמואל קראוס, זמר ישראלי
* י"ג באדר – יוסף פרידנזון, עיתונאי ועסקן יהודי אורתודוקסי בארצות הברית
* כ"ג באדר – הרב מנחם פרומן, הרב של תקוע ופעיל שלום
* ה' בניסן – מרינה סולודקין, חברת כנסת
* ה' בניסן – רוחמה שיין, סופרת ומחנכת חרדית
* כ"ה בניסן – אמנון דנקנר, פובליציסט וסופר
* ב' באייר – הרב יעקב יוסף, רב וחבר כנסת
* כ"ב באייר – דבורה עומר, סופרת ילדים ונוער
* ג' בתמוז – הרב יהושע ישעיה נויבירט, רב וראש ישיבה, מחבר הספר שמירת שבת כהלכתה

## פרסי ישראל
*יורם בילו – חקר הסוציולוגיה והאנתרופולוגיה
*גדעון דגן – חקר מדעי כדור הארץ וחקר האטמוספירה
*אליהו הכהן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
*חוה טורניאנסקי – חקר לשונות היהודים וספרויותיהם וחקר התרבות העממית
*אדם מזור – תחום האדריכלות והעיצוב
*רון נחמן (לאחר מותו) – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
*נתן נלסון – חקר מדעי החיים
*נולה צ'לטון – תחום אמנות הבמה
*יוסף קפלן – חקר ההיסטוריה של עם ישראל

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## קישורים חיצוניים
* לוח שנה לשנת ה'תשע"ג , מעוצב להדפסה, מאתר 'הוצאת לוח'
ה'תשע"ד

## אירועים בשנה זו
### בפוליטיקה
* י"ח בחשוון – **[[הבחירות לרשויות המקומיות בישראל|הבחירות לרשויות המקומיות]]** בישראל.
* ל' באדר א' – הפגנת החרדים נגד גיוס בני ישיבות (2014).
* י"ב בסיוון – ראובן ריבלין נבחר לנשיא מדינת ישראל העשירי.
* י' בתמוז – פורץ **[[מבצע צוק איתן]]**, עימות צבאי בין ישראל לארגוני הטרור הפלסטינים ברצועת עזה. המבצע מסתיים כעבור 50 ימים, ב–ל' באב, בהפסקת אש שאחריה השקט נשמר באופן יחסי עד לתחילת ה'תשע"ו.

## נפטרו
* ג' בחשוון – הרב עובדיה יוסף, הראשון לציון הרב הראשי הספרדי וראש מועצת חכמי התורה (נולד בה'תרפ"א).
* ט"ז בחשוון – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרואה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נולד בה'תרע"ו).
* כ"ד בכסלו – אריק איינשטיין, זמר ישראלי (נולד בה'תרצ"ט).
* א' בטבת – ספי ריבלין, שחקן וקומיקאי ישראלי (נולד בה'תש"ח).
* ה' בטבת – אסתר שטרייט–וורצל, סופרת ישראלית, מורה במקצועה, שכתבה בעיקר לבני נוער (נולדה בה'תרצ"ב).
* י"ז בטבת – דידי מנוסי, פזמונאי, עיתונאי וסאטיריקן ישראלי (נולד בה'תרפ"ח).
* י' בשבט – אריאל שרון, ראש ממשלת ישראל לשעבר (נולד ה'תרפ"ח).
* י"ח בשבט – עזריה אלון, סופר בנושא טבע וארץ ישראל, ממייסדי החברה להגנת הטבע (נולד ב-ה'תרע"ט).
* כ"ג באדר א' – מנשה הראל, סייר הפלמ"ח, חוקר גאוגרפיה מקראית והיסטורית וחתן פרס ישראל לחקר ידע ארץ ישראל.
* י"ב באדר ב' – מאיר הר-ציון, מייסד יחידה 101 (נולד בה'תרצ"ד).
* א' באייר – אסי דיין, במאי, תסריטאי, שחקן, סופר, פזמונאי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי, בנו של השר והרמטכ"ל לשעבר משה דיין (נולד ב–ה'תש"ו)
* כ"ב באייר – אורי אליצור, פובליציסט ועיתונאי ועורך מקור ראשון.
* כ"ח באייר – הרב מרדכי פירון, הרב הצבאי הראשי השני של צה"ל ורב בציריך.
* ג' בסיון – חנה מרון, שחקנית ישראלית, מהכוכבות הגדולות של התיאטרון הישראלי, כלת פרס ישראל לשנת 1973 (נולדה ב–ה'תרפ"ד)
* כ"ב בתמוז – שלום דנינו, ראש מועצת נתיבות לשעבר, וממונה מחוז דרום במשרד הפנים.
* ח' באלול – מני פאר, שחקן ומנחה טלוויזיה ורדיו ישראלי
* י' באלול – ג'ואן ריברס, קומיקאית, סופרת, תסריטאית, במאית ושחקנית קולנוע ושחקנית תיאטרון וידוענית יהודייה אמריקאית, שנודעה בין השאר בשל אהבתה ותמיכתה במדינת ישראל.

## פרסי ישראל
* שמא פרידמן – חקר התלמוד
* מוטי שגב – חקר הפיזיקה
* יעקב קטן – חקר החקלאות ומדעי הסביבה
* עירד מלכין – חקר ההיסטוריה הכללית
* הרב אהרן ליכטנשטיין – ספרות תורנית
* מרטה וינשטוק–רוזין – חקר הרפואה
* מיכל נאמן – אמנות
* חיים לוי – חקר מדע המדינה, מדעי הניהול ויחסים בינלאומיים
* אבי נאור – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* עדינה בר–שלום – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## הערות שוליים
ה'תשע"ה

## אירועים
[ממוזער|[ברכת כהנים בכותל המערבי|ברכת כהנים ברחבת הכותל המערבי, סוכות ה'תשע"ה]]
* י"ז בחשוון – רצח אלמוג שילוני בפיגוע ירי בתחנת הרכבת תל אביב – ההגנה
* כ"ה בחשוון – הפיגוע בבית הכנסת קהילת בני תורה
* ט"ז בטבת – הפיגוע במשרדי "שרלי הבדו"
* י"ח בטבת – הפיגוע במרכול היהודי בפריז
* כ"ד בטבת – תחילת כהונתה של השופטת מרים נאור כנשיאת בית המשפט העליון
* י"ב באדר – נאום בנימין נתניהו בקונגרס
* כ"ו באדר – הבחירות לכנסת העשרים
* י"א בניסן – השבעת הכנסת העשרים
* ג' באייר – חנוכת היכל הזיכרון הלאומי בהר הרצל
* כ"ה באייר – השבעת ממשלת ישראל השלושים וארבע
* כ"ז בתמוז – נחתם הסכם בין איראן למעצמות כדי למנוע מאיראן להשיג נשק גרעיני
* **מסילות ותחנות רכבת:**
* פתיחתה של תחנת הרכבת נתיבות
* תחילת העבודות לבניית הרכבת הקלה בתל אביב
**כבישים ומחלפים:**
* סלילת כביש 531 בקטע שבין מחלף שמריהו מזרח במערב ועד מחלף רעננה דרום וסלילת שתי מסילות לאורך הנתיב. הקמת תחנת רכבת ברעננה מערב. הקמת מחלף בהרצליה מזרח (שדרות ירושלים) ומחלף גבעת חן (שדרות בן–גוריון). חלקו המערבי של הכביש ייסלל כדו–מסלולי תלת–נתיבי וחלקו המזרחי כדו–מסלולי דו–נתיבי
* אליפות העולם במפרשיות 470 התקיימה בחוף השקט בחיפה לקראת אולימפיאדת ריו 2016
* אליפות אירופה בכדורגל לנשים (U19) התקיימה בישראל

## נפטרו
* ג' בתשרי – רבי אברהם מיכלוביץ', האדמו"ר מראדוויל
* ז' בתשרי – שלמה "צ'יץ'" להט, ראש העיר השמיני של תל אביב–יפו
* כ"ג בחשון – הרב יעקב כ"ץ, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד, ורב בית כנסת חב"ד בבני ברק. (נולד ב–ה'תרצ"א)
* כ"ב בטבת – הרב הלל זקס, ראש ישיבת "כנסת הגדולה" במודיעין עילית ומראשי ישיבת חברון
* כ"ג בטבת – הרב מרדכי שמואל אשכנזי, רב היישוב כפר חב"ד. (נולד ב–ה'תש"ג)
* ז' בשבט – דוד לנדאו, עיתונאי ישראלי
* י"ז בשבט – הרב אליעזר שלמה שיק, רב מחסידות ברסלב
* כ"ז בשבט – אורי אורבך עיתונאי, סופר, השר לאזרחים ותיקים וחבר כנסת מטעם סיעת הבית היהודי
* כ"ט בשבט – הרב אלחנן הלפרין, רב בגולדרס גרין לונדון ונשיא התאחדות קהילות החרדים
* ח' בניסן – שמואל רוזן, חידונאי, פזמונאי ואיש רדיו ישראלי במשך 70 שנים
* ט"ו בניסן – הרב שמואל הלוי ואזנר, ראש ישיבה, דיין ופוסק הלכה חרדי, מהבולטים בתקופתו
* כ"א בניסן – הרב חיים שאול גריינימן, תלמיד חכם חרדי ומנהיג קהילה בחוג חזון איש, אחיינו ותלמידו של החזון איש
* א' באייר – הרב אהרון ליכטנשטיין, ראש ישיבת הר עציון וחתן פרס ישראל לספרות תורנית
* י"ח באייר – אריה אליאס, שחקן קולנוע ישראלי
* י"ט באייר – מנשה קדישמן, צייר ופסל ישראלי
* כ"ב באייר – גדעון זינגר, שחקן ישראלי
* כ"ז באייר – הרב משה לוינגר, ממקימי גוש אמונים, ממייסדי מועצת יש"ע וממנהיגיה בעבר
* כ' בתמוז – רבי אליעזר הגר, האדמו"ר מסערט ויז'ניץ
* כ"ז באב – רבי משולם פייש לאווי (השני), האדמו"ר מחסידות טאהש במדינת קנדה
* ג' באלול – רמה מסינגר, שחקנית קולנוע טלוויזיה ותיאטרון ומדבבת

## פרסי ישראל
* צבי שיפרין – מדעי המזרח הרחוק
* שמואל אחיטוב – חקר המקרא
* שמעון אולמן – חקר המתמטיקה ומדעי המחשב
* זליג אשחר – מדעי החיים
* דייוויד וייסבורד – חקר הקרימינולוגיה
* דוד גורפינקל – קולנוע
* ארז ביטון – שירה עברית
* אסתר הרליץ – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* חיים טופול – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## הערות שוליים
ה'תש"ע

## אירועים
* משרד החינוך בישראל, הכריז על שנת ה'תש"ע כ"שנת השפה העברית"
* י"ח בסיון – לוחמי שייטת 13 משתלטים על המשט שניסה לפרוץ את הסגר על רצועת עזה. במהלך ההשתלטות על ה"מרמרה" פרץ עימות אלים, במהלכו נהרגו 9 מנוסעי האוניה ונפצעו חיילי צה"ל.

## נפטרו
*ה' בתשרי – הרב בן ציון ליפסקר, רבה האשכנזי של ערד וחבר בית דין רבני חב"ד.
*ט' בתשרי – חיים זליגמן, מחנך וחוקר יהודי אשכנזי.
*ט' בתשרי – (לאחר כניסת יום הכיפורים) הרב שמעון נתן נטע בידרמן, האדמו"ר מלעלוב.
*א' בחשוון – שלמה לורינץ, חבר הכנסת במשך 33 שנה ויושב–ראש ועדת הכספים בשנים 1977–1984.
* כ"א בחשוון – רבי ישראל רוזנבוים האדמו"ר מסטאניסלאוו מונסי.
*י"ח בכסלו – הרב לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון.
* י"ב בטבת – רבי אברהם גולדמן אדמו"ר מזוועהיל.
*ה' בשבט – אברהם סוצקבר, מחשובי משוררי היידיש.
*ח' באדר – מנחם פרוש, חבר הכנסת מטעם יהדות התורה. 
*ה' באייר – דבורה ברטונוב, כלת פרס ישראל.
*י"ז באייר –  הרב יעקב ניסן רוזנטל, אב בית דין של חיפה.
*י"ח באייר – משה הירש, מנהיג נטורי קרתא. שימש כשר לענייני יהודים בממשלתו של יאסר ערפאת.
*כ"ה בסיון – הרב מרדכי אליהו, פוסק ומנהיג רוחני, הראשון לציון והרב הראשי לישראל.
*כ"ז בתמוז – הרב יהודה עמיטל, רב והוגה דעות, כיהן כראש ישיבת הר עציון, מייסד מפלגת מימד ובעבר שר בממשלת פרס.
*כ"ט באלול – האדמו"ר מביאלא רבי יעקב יצחק רבינוביץ' המכונה 'רמת אהרון'.
*כ"ט באלול– האלוף במיל. ישראל טל (טליק) ממעצבי תורת השריון של צה"ל ואבי מיזם טנק המרכבה וגשר הגלילים.

## פרסי ישראל
* אברהם טל – בלשנות עברית
* אהרן ידלין – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* איל"ן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* אריה סיוון – שירה
* חנוך ברטוב – ספרות ליוצרים
* יונתן גרסל – חקר החקלאות

* ירדנה כהן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* כמאל מנצור – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* אריה לוין – בלשנות כללית
* פטר מירום – צילום
* יהושע קולודני – מדעי כדור הארץ
* מרכז סוזן דלל – אומנות המחול
* אבישי מרגלית – חקר הפילוסופיה
* אברהם ניצן – כימיה
* יאיר אהרוני – מדעי המינהל
* משה אדד – חקר הקרימינולוגיה

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## הערות שוליים
אליסון קראוס

**אליסון קראוס** (באנגלית: **Alison Krauss**; נולדה ב-23 ביולי 1971) היא מוזיקאית וזמרת קאנטרי ובלוגראס אמריקאית, זוכת 27 פרסי גראמי.

נכון לנובמבר 2024, זכתה קראוס ב-27 פרסי גראמי מתוך 42 מועמדויות, מה שמציב אותה במקום הרביעי בשיאני הזכיות בפרס זה, אחרי ביונסה, קווינסי ג'ונס וגאורג שולטי. קראוס גם הייתה שיאנית הזכיות לזמרת בהיסטוריה של הפרס עד שביונסה קיבלה את הפרס ה-28 שלה בטקס פרסי גראמי ה-63 ב-2021. קראוס זכתה בגראמי הראשון שלה ב-1991, מה שהופך אותה לאמנית השנייה הצעירה ביותר שקיבלה את הפרס.

ב-21 בנובמבר 2019, זכתה קראוס במדליה הלאומית לאמנויות.

## חייה
קראוס נולדה בדקטור, אילינוי, ארצות הברית. מגיל 5 עד גיל 11 למדה לנגן בכינור קלאסי. בגיל 8 החלה להשתתף בתחרויות מקומיות לכישרונות צעירים בנגינה, ובגיל 10 הייתה לה כבר להקה משלה, עמה זכתה בתחרות כינור במדינת אילינוי. בשלב מוקדם החלה לאהוב גם מוזיקת בלוגראס (bluegrass) ואף זכתה בכמה תחרויות נגינה בסגנון זה. ב-1987, בהיותה רק בת 16, היא הקליטה את אלבומה הראשון "Too Late to Cry".

קראוס הקימה להקה לצורך סיבוב הופעות בארצות הברית בשם "יוניון סטיישן" (Union Station). אלבום הבכורה של הלהקה יצא ב-1989 וב-1990 הגיעה הלהקה להופעות בישראל בחסות מחלקת המדינה של ארצות הברית, כחלק מסיור של הלהקה בכל המזרח התיכון. בשנת 1995 ראה אור אוסף מיצירותיה של קראוס, בשם "Now that I've found you", בו קטעים מאלבומים קודמים שלה כמו גם מהשתתפויותיה בפרויקטים של אמנים אחרים. האלבום זכה להצלחה רבה, ובעקבותיו הפכה אליסון לכוכבת לא רק בתחום הבלוגראס אלא גם בזרם המרכזי של מוזיקת הקאנטרי. בין היתר שיתפה פעולה עם שאניה טוויין, באלבום מחווה לדולי פרטון שנקרא "Just Like a Woman".

אלבומה של קראוס ו"יוניון סטיישן", "Lonely Runs Both Ways", זכה בפרס גראמי לאלבום הקאנטרי הטוב ביותר לשנת 2005.

בשנת 2007 הקליטה קראוס את האלבום "Raising Sand" יחד עם רוברט פלאנט, אשר נחל הצלחה גדולה וזכה בפרס האלבום הטוב ביותר בטקס הגראמי 2009.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכות פרס גראמי
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1971
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1971
קטגוריה:זוכי המדליה הלאומית לאמנויות