לוי יצחק גוטרמן

רבי **לוי יצחק גוטרמן**; (? – כ"ב בטבת תרס"ה, 30 בדצמבר 1904) היה האדמו"ר של חסידות **סירוטשין-לאדי** מסוף שנת תרמ"ב (1862) ועד פטירתו.

רבי לוי יצחק הוא דור חמישי בשושלת אדמו"רי חב"ד, והאדמו"ר היחיד בחסידות חב"ד שאינו צאצא של האדמו"ר הזקן רבי שניאור זלמן מלאדי.

## קורות חייו
נולד בעיר ורשה בירת פולין כבן בכור לאדמו"ר רבי ישראל גוטרמן מאוסטרובצה, בנו בכורו של האדמו"ר רבי יעקב אריה גוטרמן מראדזימין שהיה מהאדמו"רים הבולטים בפולין ונחשב כ"זקן האדמו"רים" בדורו. נקרא "לוי יצחק" על שם זקנו רבי לוי יצחק מברדיצ'ב.

לאחר נישואיו, המשיך להתגורר בוורשה ונולדו לו בנים. הוא השקיע עצמו בלימוד התורה ובעבודת ה', ובמחוזות הסמוכים לוורשה רצו לקבל אותו כרב, אבל המינוי לא יצא אל הפועל, עקב פטירתה של אשתו.

### נישואיו עם בת האדמו"ר המהרש"ז מחב"ד-לאדי
בפני סבו רבי יעקב אריה גוטרמן הוצע לשדך את נכדו רבי לוי יצחק עם הרבנית ראדא יהודית, בתו של האדמו"ר רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון מחב"ד-לאדי, שהתאלמנה אף היא מבעלה. רבי יעקב אריה, שדברי תורתו היו בדרך חסידות חב"ד, שלח את החסיד הרב שמואל אלימלך לליאדי כדי שיביא בפניו את התרשמותו מהמהרש"ז ומשפחתו. הרב שמואל אלימלך חזר אל רבי יעקב אריה והביע "התפעלות יתירה" מדברי רבי חיים שניאור זלמן בקבלה ובחסידות. המהרש"ז התנה את סגירת השידוך בהתחייבותו של רבי לוי יצחק כי יתגורר אצלו בליאדי ולא יחזור עם בתו לפולין. ההתחייבות ניתנה. השידוך קם והיה, ורבי לוי יצחק נשא לאישה את הרבנית ראדה יהודית שניאורסון.

ממוזער|תחנת הרכבת "סירוטשינה" בשנת תר"ל-1870

### בחצר חותנו המהרש"ז
היה חביב מאוד אצל חותנו המהרש"ז אשר למד איתו רבות את תורת חסידות חב"ד, ורבי לוי יצחק, שהשקיע את עצמו בלימוד החסידות, הצליח בכך מאוד, עד שנהיה "חוזר" מרכזי בחצר חותנו, והחסידים היו מתקבצים סביבו לשמוע את "חזרת" דברי החסידות של המהרש"ז.

גם לאחר שעבר להתגורר בליאדי, המשיך רבי לוי יצחק את הקשר עם חצר סבו רבי יעקב אריה, ואף היה זה שנבחר להגיה את הספר "דברי אבי"ב" של סבו לאחר פטירתו בשנת תרל"ד (1874).

### לאחר פטירת חותנו
לאחר פטירת חותנו רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון בד' בטבת ה'תר"ם (19 בדצמבר 1879), התמנה בנו רבי יצחק דובער שניאורסון-המהרי"ד למלא מקום אביו כאדמו"ר חסידות חב"ד-לאדי רבי לוי יצחק המשיך להתגורר בליאדי במשך שנתיים וחצי נוספות עד לסוף שנת תרמ"ב-1882, אז עבר להתגורר בסירוטשין.
ממוזער|נהר "אוֹבַּל" במחוז סירוטשינה-שומולינה. יובל מהנהר מגיע עד לסירוטשין והתאים לקיום מנהג ה"תשליך" בראש השנה

### אדמו"ר חסידות סירוטשין-לאדי
בהגיעו לסירוטשין התקבצו אליו מחסידי חותנו המהרש"ז והחל לכהן כאדמו"ר. בתחילה, היו לו מעט חסידים ובמשך השנים התרבו חסידיו. כהונתו התקיימה במקביל לכהונת גיסו רבי יצחק דובער שניאורסון שנותר האדמו"ר המרכזי של חסידות חב"ד-לאדי. היה מקבל את פני הנוסעים אליו בסבר פנים יפות ומכניס את עצמו בענייניהם, וחסידיו היו שבעי רצון ממנו. את מאמרי החסידות בשבתות ובחגים היה אומר באריכות ובבהירות, בסגנון דומה למאמרי חותנו.
ממוזער|שרטוט בית הכנסת חב"ד בסירוטשין

לאחר פטירת אשתו הרבנית ראדה יהודית בי"ז באדר ה'תרנ"ח (11 במרץ 1898), נישא רבי לוי יצחק בפעם השלישית, לרחל לאה.

### פטירתו
בשנת תרס"ה (1905) נסע לוורשה לברית מילה של אחד מנכדיו, ונפטר שם בכ"ב בטבת תרס"ה (30 בדצמבר 1904). רבי לוי יצחק נטמן באוהל ראדזימין בוורשה, שם קבורים אדמו"רי ראדזימין, סבו רבי יעקב אריה גוטרמן ובן דודו רבי אהרן מנחם מנדל גוטרמן, ורבי נחמיה אלתר. יהודים רבים עולים לקברו, במטרה לבקש רחמי שמים, ברכה והצלחה.

בנו, רבי יהודה ירחמיאל, מילא את מקומו בהמשך קיום החסידות ובית המדרש של אביו.

[שמאל|ממוזער|220px|[אוהל (קבר)|אוהל ראדזימין בבית הקברות היהודי בוורשה בו טמון רבי לוי יצחק]]

|שמאל|ממוזער|מצבת קבר רבי לוי יצחק באוהל ראדזימין

## צאצאיו
[שמאל|ממוזער|200px|מצבת קבר בנו שמואל ישראל גוטרמן, החלל הראשון של [כפר חסידים]]
* רבי טוביה אשר גוטרמן.
* רבי יהודה ירחמיאל גוטרמן, ממלא מקום אביו בהמשך קיום החסידות ובית המדרש בסירוטשין.
** הרב חיים אלעזר.
*** הרב יהודה יעקב. היה משגיח ישיבת פוניבז' לצעירים.
*** הרב בנימין.
* חתנו, רבי מרדכי מנחם קאליש מוורשה, שהיה האדמו"ר השני של חסידות סקרנביץ החל מכ' בתשרי תרפ"ז (28 בספטמבר 1926) לאחר פטירת אביו רבי שמעון קאליש (בנו של רבי מנחם מנדל מוורקא), ועד לפטירתו בי"ח באדר א' תרפ"ט (28 בפברואר 1929). לרבי מרדכי מנחם קאליש ולאשתו נולדו כמה ילדים שהקימו משפחות, אבל כולם ניספו בשואה.
* יעקב גוטרמן.
* שמואל ישראל גוטרמן
שמואל ישראל היה החלל הראשון של היישוב כפר חסידים. נולד בז' באדר א' תרס"ג (6 במרץ 1903) בסירוטשין. למד אצל הרב רבינוביץ בוויטבסק ובישיבה של רבי חיים סולובייצ'יק בוורשה והצטיין בלימוד בחריפות בהתמדה ולמשך שעות רבות כל יום. בשנת תרפ"ד עלה לארץ ישראל יחד עם האדמו"ר מיבלונה רבי יחזקאל טאוב והיה מהמייסדים הראשונים של כפר חסידים. בכ"ח באדר א' תרצ"ב (6 במרץ 1932) נפל מכדור של מחבלים בפתח ביתו, לעיני אשתו שרה. לבני הזוג לא היו ילדים. חורשת האורנים בכפר חסידים ניטעה לזכרו.

## אילן שושלת אדמו"רי חב"ד

## לקריאה נוספת
* * עמרם בלוי, "**בית ליאדי: אדמו"רי ליאדי, כ"ק אדמו"ר מהרחש"ז, מהריד"ב, מהרליוי"צ**", היכל הבעש"ט גיליון י"ח עמודים צ"ז-קל"ו
## קישורים חיצוניים
* מאמר חסידות שלו, באתר "דעת" מתוך "פרדס חב"ד" גיליון 15 עמוד 132 ואילך
* שמואל סופער 

ד
חיים שניאור זלמן
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים רוסים

## הערות שוליים

קטגוריה:נפטרים ב-1904