יאיר רוזנבלום

[שמאל|ממוזער|250px|[לוחית זיכרון על ביתו של יאיר רוזנבלום ברחוב קלונימוס 9 בתל אביב]]
[שמאל|ממוזער|260px|יאיר רוזנבלום (בשורה האחורית, במרכז) כמלווה מוזיקלי באקורדיון של [שלישיית הגשש החיוור ב-1967]]
**יאיר רוזנבלום** (6 בינואר 1944 – 27 באוגוסט 1996) היה מלחין ומעבד ישראלי. נמנה עם חשובי היוצרים בזמר העברי, ומזוהה בעיקר כמלחין הלהקות הצבאיות.

## ביוגרפיה
[ממוזער|שמאל|250px|להקת "[שיר לשלום" מימין: יאיר רוזנבלום, טל טמיר, אלון כליף, קרן רוזנבלום, נגה אלגום, שמעון ויצמן. בעת הקלטת שיר לשלום]]
[ממוזער|שמאל|250px|שותפים להפקת שיר לשלום [רחל הרמתי ויאיר רוזנבלום]]
רוזנבלום נולד בתל אביב לבצלאל, יושב ראש ועד העובדים של תנובה, ולפנינה, רואת חשבון ב"מבטחים". בשנותיו הראשונות התגורר עם הוריו ואחותו הבכורה, עליזה, בשכונת בורוכוב בגבעתיים. בילדותו קיבל במתנה מהוריו מפוחית פה ולמד לנגן בה בעצמו.
לאחר מכן עברה המשפחה לתל אביב, לרחוב ריינס 3.
למד בבית הספר היסודי "הקליר" בתל אביב וצורף על ידי הנהלת בית הספר כסולן למקהלת בית הספר.
בתיכון קיבל יאיר מהוריו אקורדיון. הפעם הוא למד לנגן בו באופן מסודר אצל מנהל תזמורת מכבי האש. הוא הופיע לראשונה מול קהל בתקופת לימודיו בבית הספר "הר נבו" כאשר ליווה הרקדות של ריקודי עם.

רוזנבלום התגייס לצה"ל ב-13 בנובמבר 1961 ושירת כאקורדיוניסט בלהקת הנח"ל. מאז נשאר מזוהה עם הלהקות הצבאיות, שאיתן הוסיף לעבוד כמדריך ומנהל מוזיקלי. רבים מהשירים שהלחין בכלל וללהקות הצבאיות בפרט הפכו לנכס צאן ברזל בזמר העברי. לאורך השנים גילה זמרים, כותבים ומוזיקאים בתחילת דרכם אשר הפכו לימים לכוכבים גדולים בזמר הישראלי.

לאחר שחרורו הלחין לתוכניתה הבאה של הלהקה, "בפעם ה-18" (1964), את השיר "חופשה רבע שנתית" ביוזמתו של שותפו החשוב ביותר לעתיד בכל הקשור ללהקות הצבאיות, במאי הלהקות הצבאיות דני ליטאי, שמספר שנים לאחר מכן ימנה אותו למנהל המוזיקלי של הלהקה. היה זה שירו הראשון שהתפרסם. לתוכנית ה-19 של הלהקה, "מהנח"ל באהבה" (1965), הלחין את השיר "ארבע אחרי הצהריים", למילותיו של יורם טהרלב. השיר היה המפגש הראשון של שני היוצרים, שמאז המשיכו להפיק יחד שירים רבים נוספים, בהם: "ישנן בנות", "היה לי חבר היה לי אח", "אנשי הדממה" ו"גבעת התחמושת".

בשנים אלו כתב את שיריו הראשונים במסגרת מחזמר שהיה שותף לו בקיבוץ נחשון. את המחזמר "ירח בעמק איילון", שנכתב לחג החמש–עשרה לקיבוץ נחשון כתבו רוביק רוזנטל, מירה מאיר ושאולי רוזנטל. את הפזמונים כתבו מירה מאיר ויאיר רוזנבלום.

בין השנים 1967–1977 עבד רוזנבלום עם מיטב הלהקות הצבאיות, בהן להקת הנח"ל, להקת חיל הים ולהקת פיקוד המרכז. הוא נחשב כמי שהכניס ללהקות אלו עיבודים חדשניים של רוק ופופ, אשר לא היו מקובלים עד אז במסגרת הצבאית. בין היתר עשה שימוש בגיטרות חשמליות ובאורגן חשמלי, בעיקר מסוג פרפיסה (שצליליו בולטים במיוחד בשירים כמו "מה אברך"), שהחליפו את צליל האקורדיון הישן.

בהמשך דרכו עבד עם מרבית הפזמונאים בישראל, בהם יוסי בנאי, אהוד מנור, יענקל'ה רוטבליט, ירון לונדון וחיים חפר.

רוזנבלום הלחין שירי משוררים רבים, בראשם של נתן אלתרמן ("אוריאנה", "נאום תשובה לרב חובל איטלקי", "מסביב למדורה", "האם השלישית", "ליל חניה", "המשתה") וכמו כן של אברהם שלונסקי ("בואי כלה"), חיים גורי ("בלדה ליצחק שדה"), דליה רביקוביץ ("תקופות השנה", "סוף הנפילה"), אברהם בן יצחק ("בודדים אומרים") ועוד.

רוזנבלום גילה את הפזמונאית רחל שפירא והלחין את שירה הראשון, "מה אברך". את השיר מצא בחוברת זיכרון לזכר בן כיתתהּ של שפירא, אלדד קרוק, שנהרג במלחמת ששת הימים. רוזנבלום כתב גם מילים למספר שירים שהלחין. אחד מהם הוא השיר "מיקה", בביצועו של אפרים שמיר שנכתב למיקה מרידור, שהייתה חברה בלהקת פיקוד המרכז, ובמשך מספר חודשים היה להם רומן, אך לבסוף היא נישאה ליגאל בשן. למיקה הוא גם כתב את השיר "סוף כל פרפר". כן כתב את השירים "הללויה" ו"המלך ואני" ללהקת הנח"ל, "מקפלות המצנחים" ו"אני ואתה" ללהקת פיקוד המרכז, ו"אם ייפול הכוכב שלי" לאילנית.

אחד השירים המוכרים ביותר שהלחין הוא "שיר לשלום" שחיבר יענקל'ה רוטבליט, והתפרסם בביצועהּ של להקת הנח"ל עם הסולנית מירי אלוני. תחילה היה השיר שנוי במחלוקת ואף נאסר להשמעות בצה"ל, אך אט אט זכה בלגיטימציה, שהגיעה לשיאה כשהושר על ידי יצחק רבין בעצרת השלום, שבסיומהּ נרצח.

רוזנבלום חיבר שירים ללהקות ולזמרים רבים. שימש כמנהל מוזיקלי לאמנים ולהרכבים שונים, בהם רבקה מיכאלי, יוסי בנאי ולמספר תוכניות של "הגשש החיוור". מיטב שיריו היוו את פסקול סרט הפולחן "הלהקה", להם יצר עיבודים מוזיקליים חדשים. כמו כן הלחין לפסקול הסרט צ'ארלי וחצי את נעימת "בלילה על הדשא".

ב-1972 זכה רוזנבלום בפרס כינור דוד בקטגוריית "מלחין השנה" וב-1996, זכה בפרס אקו"ם למפעל חיים בתחום הזמר העברי. הפרס התקבל לאחר מותו.

בשנים 1987–1990 הלחין ללהקת "דור שני קריית מלאכי" את שיריה.

מסוף שנות ה-80 גר בבניין מעונות חברת תנובה ברחוב קלונימוס 9. בבית זה התגורר והלחין יאיר עד מותו.

בשנת 1990, בעת שהתגורר בקיבוץ בית השיטה, הלחין את הפיוט "ונתנה תוקף" מתפילות ראש השנה ויום הכיפורים. הלחנת הפיוט הוקדשה לזכרם של 11 בני הקיבוץ שנהרגו במלחמת יום הכיפורים, והוא הפך מושר בלחן זה בבתי כנסת רבים. הביצוע המקורי היה של חנוך אלבלק. לימים התקבל הלחן גם בקרב המגזר החרדי, והתפרסמו ביצועיהם של הזמר החסידי אברהם פריד, ומקהלת שירה.

ב-1993 הפיק בשותפות עם רחל הרמתי מופע אישי בשם "שיר לשלום", בו ביצע את מיטב שיריו יחד עם זמרים צעירים, ביניהם בתו קרן. הלהקה הופיעה ברחבי הארץ וזכתה לשבחים, ואף עמדה לנסוע לסיבוב הופעות בארצות הברית, שנקטע עקב מחלתו ומותו.

ב-2003 הופק מחזמר להיטים בבימוי גדי ענבר ובהשתתפות בוגרי בית הספר "בית צבי" בשם "מיקה שלי", על פי שיריו של יאיר רוזנבלום. ביולי 2018 הועלה "מיקה שלי" על הבמות פעם נוספת, והפעם בתיאטרון הלאומי "הבימה", בעיבודו ובבימויו של משה קפטן ובהשתתפותם של יובל דיין, מיקי קם ואחרים.

ארכיונו שמור בספרייה הלאומית.

### חיים אישיים
בשנת 1972 התחתן עם עדנה רמות (ויסברגר), אותה פגש כאשר שירתה כקצינת החינוך בפיקוד מרכז בעת שעבד על תוכניות הלהקה. עדנה הייתה שותפה לחייו של יאיר ב-17 שנות נישואיהם. לימים ניהלה את נציגות משרד התיירות בלונדון, בניו יורק ולאחר מכן את בנייני האומה בירושלים. בשנת 1973 נולדה בתם קרן רוזנבלום פולק, שלמדה בבית הספר הגבוה למוזיקה "רימון" והופיעה עם אביה בעשרות ההופעות של מופעו "שיר לשלום" בשנות ה-90. יאיר ועדנה התגרשו בשנת 1989.

רוזנבלום למד לתואר ראשון בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב בשנים 1978–1981. בשנים 1981–1985, בזמן שהותו באנגליה, כיהן כקונסול התרבות של הפדרציה הספרדית העולמית בלונדון. החיידק האקדמי לא עזב את רוזנבלום, והוא החל ללמוד במסלול מחקר מתוך כוונה להגיע ללימודי התואר השלישי. בשנת 1983 החל ללמוד בקולג' האוניברסיטאי של לונדון (UCL) . מתוך מגמה להגיע ללימודי דוקטורט. הוא החל ללמוד לתואר השני במסגרת לימודי הסוציולוגיה של התרבות במחלקה לעברית וללימודי היהדות. נושא התזה שלו היה "המעבר במחזאות העברית מיצירה לביקורת על 'המיתוס הלאומי'".

מסלול הלימוד היה תלת שנתי, אך רוזנבלום לא התחיל את השנה השלישית, כך שלא סיים את לימודי התואר השני ולא כל שכן להגיע ללימודי הדוקטורט

נפטר ממחלת סרטן הוושט בשנת 1996, בגיל 52, ונטמן בבית העלמין בקיבוץ עינת.

## הנצחה
ב-22 במאי 2009 הנפיק דואר ישראל סדרה של 12 בולי דואר על "מוזיקה ישראלית"; בסדרה זו הוקדש בול לזכרו של יאיר רוזנבלום שעליו מופיע דיוקנו. האמנית מירי ניסטור סופר עיצבה את הבול. על השובל, כיתוב של שורה מתוך הלהיט "שיר לשלום": "לכן רק שירו שיר לשלום".

ספר מקיף על חייו ויצירתו התפרסם ב-2024.

רחובות על שמו של יאיר רוזנבלום יש בתל אביב, בכפר סבא וברעננה.

## משיריו המוכרים
### שירים ללהקות הצבאיות
*להקת הנח"ל: "שיר לשלום", "קרנבל בנח"ל", "בשמלה אדומה", "שלווה", "ישנן בנות", "הייתי נער", "הבן יקיר לי", "הללויה", "החיים היפים", "חופשה רבע שנתית", "טרנטלה", "מי היה החולם", "בלדה על יצחק שדה", "נאום תשובה לרב חובל איטלקי", "אנחנו ואתם", "שיר רחוב", "ארבע אחרי הצהריים", "בואי כלה", "ללא מילים"
*להקת פיקוד המרכז: "גבעת התחמושת", "שירו של צנחן", "מקפלות המצנחים", "יש לי אהוב בסיירת חרוב", "המלווה", "שבחי החושך", "סוף הנפילה", "מסביב למדורה", "בן-גוריון", "תחת עץ האקליפטוס"
*להקת פיקוד צפון: "בלילה על הדשא", "בוא איתי אל הגליל", "שני דרורים"
*להקת גייסות השריון: "בעקבי הדרך", "הרצל", "האם השלישית"
*להקת חיל הים: "מה אברך", "המלח גבריאל", "אנשי הדממה", "כשאהיה גדול", "בוא לים", "אין כבר דרך חזרה", "השמש בפיראוס"
*להקת חיל האוויר: "היֵה לי חבר היֵה לי אח", "תמיד עולה המנגינה", "בתוך", "מוכרחים להמשיך לנגן".

### שירים לזמרים והרכבים

## אלבומים
***גשם אחרון** - השירים היפים של יאיר רוזנבלום - אוסף כפול. 1996
***זה השיר שלך** - השירים היפים של יאיר רוזנבלום (חלק ב'). 1997
***שלווה** - אבי פרץ שר יאיר רוזנבלום. 1997
*** שירים הם חברים**, משירי יאיר רוזנבלום. עריכה והנחיה - נחום הרציון, ארגון וכתב - אילנה האי, מועדון הזמר האזורי, בני שמעון, קיבוץ דביר, 1994
*"**[[הלהקה]]**", פסקול הסרט על גבי תקליטור, גלובוס יונייטד, 2004
***להקת פקוד דיזנגוף**, הנהלה מוזיקלית ועיבודים - יאיר רוזנבלום, 2004

## לקריאה נוספת
* קרן רוזנבלום-פולק (עורכת), **תמיד עולה המנגינה - משירי יאיר רוזנבלום**, ידיעות ספרים, 2013. 
* שמואליק טסלר, **את המנגינה הזאת אי אפשר להפסיק: יאיר רוזנבלום-חיים ומוזיקה**, מוסד ביאליק, 2024. 

## קישורים חיצוניים

* 

* פיזמונה - יאיר רוזנבלום
* יאיר רוזנבלום, באתר הספרייה הלאומית
* 
* 
* 
* 
* 
*  יאיר רוזנבלום: אלכימאי של בידור ומיליטריזם: פודקאסט להאזנה של תוכנית הרדיו "גיבור תרבות" בהגשת יונתן גת, דוד גורביץ' ודן ערב
* יאיר רוזנבלום באסופת "מלחיני משוררים ישראלים" בעריכת דודו אלהרר, האתר של נילי דגן
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מנהלים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:אקורדיוניסטים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הר נבו (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: תיאטרון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:זוכי פרס כינור דוד
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:חברי להקת הנח"ל
קטגוריה:תל אביב-יפו: אמנים
קטגוריה:אמנים ואנשי רוח שהונצחו בתל אביב-יפו
קטגוריה:אישים הקבורים בעינת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996