open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מקסים קריבונוס

שמאל|ממוזער|200px|קריקטורה בת-הזמן של קריבונוס.
**מקסים קריבונוס** (באוקראינית: **Максим Кривоніс**; 1600? – נובמבר 1648) היה מפקד קוזאקים שנטל חלק במרד חמלניצקי. הוא זכור בשל מעשי הטבח שערך ביהודים בערים רבות, בעיקר נמירוב וטולצ'ין.

## ביוגרפיה
מעט ידוע על מוצאו. השם "קריבונוס" (או "קריבוניס") הוא כנראה כינוי, כי פירושו "עקום־האף". הצטיין בקרבות נגד הטורקים והטטרים של קרים בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-17. ב-1648 הצטרף לבוגדן חמלניצקי והתמנה למפקד החיל של מחוז צ'רקסי, תחת פיקודו שרתו 20,000 איש. הנחיל תבוסה לפולנים בקרב קורסון, לאחר מכן הביס את צבאם בפילאבצי, מחנובקה וקונסטנטינוב. בדרכו טבח בכל הקהילות היהודיות שהיו במקומות אותם כבש: ב-31 במאי (כ' סיון) את נמירוב, ב-6 ביוני כבש את שרהורוד, פוהרבישצ'ה, מ-18 עד 22 ביוני לאחר מצור כבש את טולצ'ין, ב-15 ביולי כבש את באר והשמיד בה יהודים שהסתתרו מעיירות סמוכות, ב-18 ביולי כבש את קונסטנטינוב, ביולי כבש את פולנאה, מז'יבוז', נראל, קרשניק וולודבה. לאחר שכבש את מצודת לבוב והמשיך לזמושץ', פרצה במחנהו מגפת דבר, ובה נספה.

## יחס לקריבונוס בהיסטוריוגרפיה
באוקראינה נחשב כגיבור לאומי שהביא ביחד עם חמלניצקי לשחרור אוקראינה מהפולנים. על שמו קרואים רחובות בערים הגדולות שם. האוקראינים גם רואים את האצולה הפולנית כמעמד שדיכא של האיכרות, ואת הדת הקתולית השלטת בפולין דאז כדת שנכפתה על האוקראיני האורתודוקסי, לכן אנשים מהסוג הזה נחשבים כגיבורים. בהיסטוריה היהודית לעומת זאת רואים את קריבונוס כצורר גדול, אכזר וחסר רחמנות, כך הוא מוזכר בכל הכרוניקות המתארות את גזרות ת"ח ות"ט – "טיט היוון", יוון מצולה, ו"מגילת עיפה". נתן נטע הנובר הזכירו כ"צורר היהודים קריוואנוס ימח שמו וזכרו."

## לקריאה נוספת
* Kryvonis, Maksim בתוך: The Historical Dictionary of the Ukraine, Rowman and Littlefield, 2000. עמ' 290.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:ילידי 1600
קטגוריה:נפטרים ב-1648
ארץ ישראל הישנה והטובה (אלבום)

"**ארץ ישראל הישנה והטובה**" הוא אלבום הסולו התשיעי של הזמר הישראלי אריק איינשטיין, שיצא בשנת 1973.

האלבום, ששמו הפך למטבע לשון בשפה העברית, מורכב מחידושם של שירים עבריים מהקלאסיקה הישראלית, בעיבודיו של שם טוב לוי.

## הפקה
לבד משמונת השירים הישנים, הכיל האלבום שני שירים נוספים, שבהם ניגנה להקת "הצ'רצ'ילים", שכללה את מיקי גבריאלוב, עמי טרייביש, רוני דמול ושמוליק בודגוב. שני השירים הנוספים הם "יכול להיות שזה נגמר", שהפך ללהיט מהאלבום וביטא יותר מכל את המשך שיתוף הפעולה בין איינשטיין לשם טוב לוי, שהלחין את השיר למילותיו של יהונתן גפן, והשיר "הבלדה על יואל משה סלומון", שהוקלט מחדש בעיבוד אחר (שלוש שנים אחרי שנכלל באלבומם של איינשטיין ושלום חנוך "שבלול" ב-1970).

בגרסת התקליט של האלבום, שעיצב הגרפיקאי דוד טרטקובר, עוצבה עטיפת התקליט כאלבום תמונות ישן עם הבלטה, אך הדפסות מאוחרות יותר וכן גרסת התקליטור של האלבום יצאו בעטיפות פשוטות.

אלבום זה מהווה למעשה את ראשיתה של סדרת אלבומים שהוציא איינשטיין במהלך שנות ה-70 וה-80 שנקראה "ארץ ישראל הישנה והטובה", והורכבו משירים ישנים או שירים חדשים ברוח הדומה לזאת של שירי ארץ ישראל.

## רשימת השירים

## קרדיטים
* אריק איינשטיין - שירה
* שם טוב לוי - עיבודים, הפקה מוזיקלית וחליל
* אלי מגן ועמי פרנקל - גיטרה בס
* יצחק קלפטר - גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית
* יוסי "פפו" לוי - תופים
* יוסי לוי - גיטרות נוספות

### [[הצ'רצ'ילים]]
* מיקי גבריאלוב - גיטרה בס
* עמי טרייבטש - תופים
* שמוליק בודגוב ורוני דמול - גיטרות

## נוספים
* דוד טרטקובר - עיצוב עטיפה
* צבי שיסל - מפיק
* שמוליק בורנשטיין - מפיק

## קישורים חיצוניים

* רשימת השמעה של ארץ ישראל הישנה והטובה חלקים א׳-ה׳ ביישום המוזיקה ספוטיפיי

קטגוריה:אלבומי אריק איינשטיין
ארץ ישראל הישנה והטובה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת פונוקול
פרנצ'ישק סלזי פוטוצקי

**פְרַנְצִ'ישֶׁק סָלֶזִי פּוֹטוֹצְקִי** (פולנית: **Franciszek Salezy Potocki**; 1700–1772) היה אציל פולני ממשפחת פוטוצקי, מושל חבל פודוליה וווהלין ב. בנו של . 

ב-1732, לאחר מות דודו סטניסלב, ירש את נחלותיו שכללו את חבל פודוליה, לבוב, וקייב. הוא היה אחד מחשובי אצילי פולין, ועודד הגירה יהודית לתחומי שלטונו, במיוחד לחבל פודוליה. בשנת 1750 קיבל ממלך פולין אות . פוטוצקי השתתף בבחירות של כל מלכי פולין החל מ-1736. 

בגלל נחלותיו הרבות באוקראינה נקרא "נסיך רוסיה" בפי המקומיים.

## קישורים חיצוניים

פרנצ'ישק סלזי פוטוצקי
קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:אבירי מסדר העיט הלבן
קטגוריה:מעוטרי עיטור אנדריי הקדוש
קטגוריה:מעוטרי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:ילידי 1700
קטגוריה:נפטרים ב-1772
אנטוניו לוטי

**אנטוניו לוטי** (איטלקית: Antonio Lotti; 1667 - 5 בינואר 1740) היה מלחין איטלקי.

## לימודים וקריירה
לוטי נולד בוונציה או בהנובר (שם כיהן אביו מתאו כמנצח תזמורת). אחרי תקופת לימודים אצל ג'ובאני לגרנצי, החל לוטי בקריירה מוזיקלית בבזיליקת סן מרקו בוונציה, תחילה כזמר אלט, אחר כך כעוזר לנגן העוגב השני, משם התקדם לנגן עוגב שני בעצמו ובהמשך (משנת 1704) לנגן עוגב ראשון. בשנת 1736 התמנה למאסטרו די קאפלה, משרה בה התמיד עד מותו. כמו כן חיבר מוזיקה עבור "אוספדאלה דליי אינקוראבילי" (בית החולים לחשוכי המרפא), שם גם עסק בהוראה. בשנת 1717 נסע לדרזדן, שם הופקו כמה מהאופרות שכתב. הוא חזר לוונציה בשנת 1719 ונשאר שם עד מותו בשנת 1740.

## יצירתו המוזיקלית

לוטי כתב יצירות במגוון צורות מוזיקליות, ביניהן מיסות, קנטטות, מדריגלים, כשלושים אופרות, ויצירות לכלים שונים. יצירות הקודש הכוראליות שלו נכתבו במקרים רבים למקהלה ללא ליווי (אקאפלה). סגנון יצירתו נחשב לגשר בין סגנון הבארוק הממוסד לניצני הסגנונות הקלאסיים.

לוטי היה מורה בעל שם. עם תלמידיו נמנו דומניקו אלברטי, בנדטו מרצ'לו, בלדאסארה גאלופי, ג'וזפה סאראטלי ויאן דיסמאס זלנקה. אשתו הייתה זמרת הסופרן הנודעת סנטה סטלה.

## קישורים חיצוניים

* תווים ליצירותיו של לוטי, icking-music-archive.org
* אפשרות להאזין או לקרוא תווים ליצירותיו,www.cipoo.net
* מלחניו של לוטי, תווים וקטעי שמע
* 

קטגוריה:נגני עוגב איטלקים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:ילידי 1667
קטגוריה:נפטרים ב-1740
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-17
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-18
קטגוריה:מלחיני אופרה איטלקים
נמרוד (טיל)

**נמרוד** הוא טיל נ"ט ארוך טווח תוצרת התעשייה האווירית לישראל. למרות שהטיל במקור פותח נגד טנקים, ניתן להשתמש בו כנגד מגוון רחב של מטרות כמו: נגמ"שים, ספינות, בונקרים וריכוזי חיילים. 

הטיל מונחה-לייזר חצי אקטיבי, ובעל יכולת פעולה ביום ובלילה. מסלול המעוף שלו יכול להיות מתחת לגובה העננים, בעוד קבוצה של חיילים משתמשים בציין לייזר על מנת להנחות אותו למטרה ממרחק רב מאחוריו. הטיל נחשף לראשונה ללקוחות בינלאומיים ב, ביוני 1989.

ייחודו של טיל זה הוא טווח הפעולה שלו, הנע בין 26 ל-50 ק"מ (תלוי בדגם), לעומת 3–8 ק"מ של טילים כדוגמת טאו, ו-8 ק"מ של הלפייר.

פלטפורמת המשגר, ובו 4 טילים, ניתנת להתקנה על-גבי רכב שטח, נ"נ אביר, או רכב קרבי משוריין. בנוסף בוצע ניסוי שיגור של הטיל ממסוק ה-CH-53 סי סטאליון ("יסעור").

## נמרוד 3
התעשייה האווירית חשפה את הטיל נמרוד 3 בתערוכת יורוסאטורי 2008. לטיל טווח ארוך לעומת הדגמים הקודמים - 50 ק"מ. הטיל משלב הנחיית GPS ולייזר. טיל זה מבוסס על מערכת רקטות לטווח ארוך שפותחה על ידי התעשייה הצבאית.
שמאל|ממוזער|300px|איור של הטיל נמרוד 3

## מפעילים
* : לפי פרסומים זרים הטיל נמצא בשימוש צה"ל
* 

## ראו גם
* ספייק NLOS
* AGM-169 JCM

## קישורים חיצוניים

*נמרוד 3 באתר התעשייה האווירית

## הערות שוליים

קטגוריה:טילים נגד טנקים ישראליים
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: טילים
קטגוריה:טילים נגד טנקים מהדור השני
מחנה שרגא

**מחנה שרגא** הוא מחנה צבאי, הממוקם בין נהריה לעכו המשמש כבסיס האם של סיירת גולני ויחידת אגוז.

המחנה קרוי על שמו של סרן , שנפל ביוני 1948 בקרב מול כוחות הצבא העיראקי בעמק הירדן. שרגא היה איש פלמ"ח וחבר בוועד ההגנה של אזור חיפה, וסגן מפקד גדוד בחטיבת כרמלי. הוא נקבר בבית העלמין הצבאי בהר הרצל בירושלים.

מחנה שרגא הוקם באזור בו הייתה קיימת התיישבות למן תקופת הברונזה ובאתר ארכאולוגי אשר הועבר מחוץ לתחום הבסיס לאור תלונות רשות העתיקות. קיימים ממצאים למן תקופה זו ועד לתקופה הממלוכית.

בצמוד למחנה הצבאי פעל החל משנת 1991 עד 2004, חצרות יסף, אתר קרוואנים שהוקם לטובת העולים מאתיופיה וברית המועצות.

## יחידות פעילות

* **מפקדת [[חטיבת גולני]]** - המפקדה החטיבתית הכוללות את כל יחידות המטה של חטיבת גולני: מודיעין, משא"ן, רפואה, קשר, טנ"א, לוגיסטיקה, אג״ם ומרכז האש.

* **[[סיירת גולני]]** - סיירת גולני היא יחידת סיור מובחרת, תפקידה להוות כוח קומנדו חטיבתי ולשפר את יכולות הלוחמה החטיבתיות על ידי שימוש באמצעים ייעודיים. לוחמי הסיירת מהווים את הכוח הלוחם האיכותי ביותר של החטיבה ונועדו להוביל את החטיבה כולה.
* **[[יחידת אגוז]]** - יחידת קומנדו יבשתי הכפופה לחטיבת עוז. היחידה מתמחה בפעילות יבשתית מורכבת,לוחמת גרילה לחימה בשטחים סגורים, בסבך, שדאות, הסוואה ועוד.

## ראו גם
* חצרות יסף

שרגא
מחנה שרגא
שרגא
האריו

**מחוז האריו** (באסטונית: **Harju maakond**), הוא אחד מבין 15 מחוזות אסטוניה. המחוז ממוקם בחלקה הצפוני של המדינה וגובל במחוז לאנה במערב, מחוז לאנה-וירו במזרח, במחוז יארבה בדרום-מזרח ומחוז ראפלה בדרום.

בירת המחוז היא טאלין, בירתה של אסטוניה כולה.

## ממשלת המחוז
בראש כל מחוז עומדת ממשלת המחוז (באסטונית: maakonnavalitsus) הנשלטת בידי מושל (maavanem), אשר ממונה בידי ממשלת אסטוניה לקדנציה בת חמש שנים. מאז 2006 משרת מושל המחוז מאוישת על ידי ורנר לוטסמאן.

## גאוגרפיה
מחוז האריו גובל במפרץ הפיני מצפון. לחופה עשרה איים גדולים ועשרות איונים.

## היסטוריה
עד לרפורמה המנהלית באוקטובר 2017 מנה המחוז 24 נפות, מתוכן 6 עירוניות והשאר כפריות.

## נפות
המחוז מפוצל ל-16 נפות בהתפלגות הבאה: ישנן 4 נפות עירוניות  ו-12 נפות כפריות:

**נפות עירוניות (linnad):**
* טאלין (Tallinn, בירת אסטוניה)
* קיילה (Keila)
* לוקסה (Loksa)
* מארדו (Maardu)

**נפות כפריות (vallad):**
* אניה (Anija)
* הארקו (Harku)
* ייאלכטמה (Jõelähtme)
* לאנה האריו (Lääne-Harju): הוקמה ב-2017 וכוללת את הנפות לשעבר פלדיסקי, פאדיסה, ואסאלמה והנפה הכפרית של קיילה.
* קוסאלו (Kuusalu)
* קוסה (Kose)
* קילי (Kiili)
* ראסיקו (Raasiku)
* ראה (Rae)
* סאקו (Saku)
* סאואה (Saue)
* וימסי (Viimsi)

**נפות כפריות לשעבר (vallad):**
* אאגווידו (Aegvidu)
* ואסאלמה (Vasalemma)
* ניסי (Nissi)
* פאדיסה (Padise)
* פלדיסקי (Paldiski) (נפה עירונית לשעבר)
* פלדיסקי (Paldiski)
* קרנו (Kernu)


Tuhala Witches Well1-21-03-2013.jpg|
Kiviloo mõisa peahoone.jpg|
Laitse mõisa peahoone2, 19.saj.jpg|
Kose kirik suvi 2012.jpg|
Jägala juga 22-03-2013.JPG|
Paadimees Paunküla veehoidlal.jpg|
Arukyla Mois.jpg|


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

האריו
A Day at the Races

**A Day at the Races** (בעברית: **יום במרוצים**) הוא האלבום החמישי של להקת הרוק הבריטית קווין, שיצא בדצמבר 1976.

האלבום היה האלבום הראשון שהלהקה הפיקה באופן עצמאי, לאחר שיתוף פעולה ממושך עם מפיקים אחרים, כגון רוי תומאס בייקר וג'ון אנתוני.

בדומה לאלבום הקודם שיצא כשנה קודם לכן, *[[A Night at the Opera]]* (לילה באופרה), שם האלבום נשאל מסרט של האחים מרקס. כמו כן, עטיפות האלבומים כמעט זהות.

לאחר ההצלחה הרבה של אלבומם הקודם הכולל את הלהיט *[[Bohemian Rhapsody]]*, הלהקה קבלה חופש יצירתי באלבומם הבא, שהמשיך באותו הקו כמו באלבומים הקודמים. בעוד שבאלבומם הקודם ניתן היה לראות שילוב מאוד רב גוני ורחב בין סגנונות מוזיקה שונים, באלבום זה חברי הלהקה שמרו על קו אחיד בין מוזיקת הארד רוק ומוזיקה קלאסית. השירים באלבום מסודרים לרוב בצורה בה מופיע שיר בעל פן של רוק ולאחריו שיר המייצג את הצד הקלאסי בלהקה. לרוב, ברצף זה נוצר מצב בו מופיע שיר הארד רוק שנכתב על ידי הגיטריסט בריאן מיי ולאחריו שיר קלאסי שנכתב על ידי פרדי מרקיורי, הסולן והפסנתרן.

האלבום עצמו נפתח בקטע אינסטרומנטלי בהרמוניום ממנו מתפתחים שאר השירים, ולאחר השיר האחרון באלבום – *Teo Toriatte*, חוזרת על עצמה אותה מנגינה מהפתיחה שסוגרת את האלבום. בריאן מיי אמר על כך כי באופן זה האלבום הופך ליצירה אחת שחוזרת על עצמה בלי לעצור, ללא התחלה או סוף. טכניקה זו נקראת "Bookends".

בשיר- *Teo Toriatte*, שרים חברי הלהקה ביפנית, כהוקרה למעריציהם הרבים ביפן.

## רשימת השירים
### צד ראשון




### צד שני




### רצועות בונוס במהדורת הוליווד רקורדס משנת [[1991]]




### רצועות בונוס ממהדורת Anniversary מ-[[2011]]




## משתתפים
*פרדי מרקיורי – שירה, פסנתר
*בריאן מיי – גיטרה, פסנתר ב-Teo Torriatte, הרמוניום, שירה ב-*Long Away*
*ג'ון דיקון – בס, גיטרה אקוסטית ב-You and I
*רוג'ר טיילור – תופים, כלי הקשה, שירה וגיטרה חשמלית ב-*Drowse*
*מייק סטון - קולות ב-Good Old-Fashioned Lover Boy

## קישורים חיצוניים
* 

* ניתוח מוזיקלי של רבים משירי קווין

קטגוריה:אלבומי קווין
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומי חברת אלקטרה רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת הוליווד רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת EMI רקורדס
טרטו (מחוז)

**מחוז טרטו** (באסטונית: **Tartu maakond**) הוא אחד מבין 15 מחוזות אסטוניה. המחוז ממוקם בחלקה המזרחי של המדינה וגובל במחוז פילבה בדרום, מחוז ולגה בדרום-מזרח, מחוז ויליאנדי במערב ומחוז ייגבה בצפון.

בירת המחוז היא טרטו, שעל שמה נקרא המחוז.

## ממשלת המחוז
בראש כל מחוז עומדת ממשלת המחוז (באסטונית: maakonnavalitsus) הנשלטת בידי מושל (maavanem), אשר ממונה בידי ממשלת אסטוניה לקדנציה בת חמש שנים. מאז 2004 משרת מושל המחוז מאוישת על ידי אסטה טם.

## גאוגרפיה
מחוז טרטו גובל בשניים מאגמיה הגדולים של אסטוניה: פייפוס ווורטסיירב. הנהר היחידי שניתן לשוט בו באסטוניה, האמאיוגי (Emajõgi) (אורכו 100 ק"מ), זורם דרך המחוז, ומחבר את שני האגמים. 

הארץ ברובה שטוחה. שליש מהשטח מכוסה ביערות, ושליש מעובד. רבע מהווה את מישורי ההצפה של האמאיוגי.

העובדה שמחוז טרטו נמצא לחופו של אגם פייפוס השפיעה על הסמל שלו. מחוז נוסף שגובל באגם הוא מחוז ייגבה, ובאמת שני הסמלים דומים. 

## היסטוריה
עד לרפורמה המנהלית באוקטובר 2017 מנה המחוז 22 נפות, מתוכן 3 עירוניות והשאר כפריות.

## נפות
המחוז מפוצל ל-8 נפות. ישנן נפה עירונית אחת ו-7 נפות כפריות.

**נפות עירוניות (linnad):**
* טרטו (Tartu)

**נפות כפריות (vallad):**
* אלבה (Elva), נפה עירונית לשעבר
* טרטו (נפה כפרית - Tartu)
* לוניה (Luunja)
* נאוֹ (Nõo)
* פייפסארה (Peipsääre)
* קמביה (Kambja)
* קאסטרה (Kastre): הוקמה ב-2017 וכוללת את הנפות לשעבר וונו האסלבה ומקסה.
  
**נפות כפריות לשעבר:**
* אילנורמה (Ülenurme)
* אלטסקיבי (Alatskivi)
* האסלבה (Haaslava)
* וונו (Võnnu)
* ורה (Vara)
* טאכטברה (Tähtvere)
* מקסי (Meeski)
* מקסה (Mäksa)
* מקסי (Meeski)
* קאלאסטה (Kallaste), נפה עירונית לשעבר
* קונגוטה (Konguta)
* פיריסארה (Piirisaare)
* פוכיה (Puhja)
* רנו (Rannu)
* רנגו (Rõngu)

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

טרטו
יער יתיר

[250px|ממוזער|יער יתיר ו[חורבת ענים.]]
שמאל|ממוזער|250px|מאגר יתיר ביער יתיר.
250px|ממוזער|מצודת היערנים. משמשת גם לאירוח מטיילים.
שמאל|ממוזער|250px|יער יתיר, יער על גבול המדבר.
שמאל|ממוזער|250px|מיקום יער יתיר.
**יער יתיר** הוא יער נטוע הנמצא בחבל יתיר, כ-30 ק"מ צפונית-מזרחית לבאר שבע. זהו היער הנטוע הגדול בישראל, ולדברי קק"ל היער הגדול בעולם שניטע על ידי אדם באזור מדברי למחצה. ממזרח תוחמים אותו היישובים הר עמשא ובית יתיר ומצפון ליבנה (שני) ועשהאל. 

## היסטוריה
שטחו של היער הוא כ-29,000 דונם, והעצים הראשונים בו ניטעו על ידי יערני הקרן הקיימת לישראל בשנת 1964, שהמשיכו להרחיבו עד לגודלו הנוכחי. היער נקרא על שם עיר הלווים הכלולה בשטחו, יתיר, הכתובה במקרא: .

ביער יתיר וסביבותיו ישנו מגוון רחב של אתרים ארכאולוגיים, המתוארכים החל מן התקופה הישראלית (תל ערד, חרבת יתיר) ועד תקופת בית שני (חרבת ענים, סוסיא). ביער עצמו ישנן גתות ומתקנים חקלאיים שונים המעידים על אורח חיי התושבים בתקופות השונות.

## הצומח והחי ביער
היער כולל כמיליון עצים, רובם עצי מחט – אורן ירושלמי וברוש מצוי. בנוסף מצויים ביער עצים רחבי עלים (אלה אטלנטית, אשל, שיזף מצוי, חרוב מצוי, אלת הבוטנה – הפיסטוק), עצי בוסתן (זית, תאנה), אקליפטוסים ושיטים, כרמים ליין ושיחים שונים כמו רותם המדבר ושיח אברהם מצוי. בחודשים נובמבר עד דצמבר פורחת החלמונית הגדולה. בחודשים פברואר עד מרץ פורחים הכלנית, הפרג, הנרקיס והצבעוני. ניתן לראות בין עצי האורנים גם רקפת מצויה.

ביער יש מגוון רחב של בעלי חיים: יונקים – תן זהוב, שועל מצוי, צבי ארץ-ישראלי, קרקל, ארנבת מצויה, צבוע מפוספס, גירית מצויה, דורבן מצוי, נמייה מצויה, דלק הסלעים, סמור משויש, זאב אפור וחזיר בר.

עופות – ינשוף עצים, ינשוף שדות, תנשמת, אוח, דיה, חיוויאי, עקב עיטי, בז אדום, בז מצוי, שחרור, עורבני, כרוון מצוי, חוברה, עיט שמש, עיט זהוב, חוחית, ירקון, חוגלה ושרקרק מצוי.

## גאוגרפיה ואקלים
היער ממוקם באזור גבוה יחסית (בין 400 ל-850 מטרים מעל גובה פני הים), באזור ספר המדבר בארץ ישראל, בו ממוצע הגשמים הרב-שנתי עומד על כ-250 מ"מ. על פי אתר "מרכז המדע למחקר ופיתוח המדבר על שם ניומן" בין השנים 2000–2003 נמדדו כמות משקעים שבין 306–341 מ"מ גשם. הלחות נמוכה. בקיץ נוח, ובחורף קר. לעיתים אף יורד שלג באזור.

הקרקע באזור מורכבת מסלעי גיר קשים וסלעי קירטון רכים. באזור שוכן גם "מאגר יתיר", מאגר מים בנפח 650,000 מ"ק, שהוקם במטרה לסייע בהשקיית הכרמים והמטעים של יישובי חבל יתיר בעונת הקיץ.

ביער מתקיימת פעילות מחקרית בראשות פרופסור דן יקיר ממכון ויצמן למדע, בשיתוף חוקרים ממוסדות נוספים. מטרת המחקר – הבנת קשרי הגומלין שבין היער לסביבתו. המחקר הוא חלק מרשת FLUXNET, פרויקט מחקר של נאס"א, החוקר את הקליטה והפליטה של פחמן דו-חמצני, אדי מים ואת האנרגיה בין יערות לסביבתם ברחבי העולם.

## קישורים חיצוניים

* יער יתיר, באתר הקרן הקיימת לישראל
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

יתיר
יתיר
קטגוריה:חבל יתיר
קטגוריה:שביל ישראל
קווין סמית' (שחקן)

**קווין טוד סמית**' (באנגלית: **Kevin Tod Smith**; 16 במרץ 1963 – 15 בפברואר 2002) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה ניו זילנדי.

## ביוגרפיה
סמית' נולד באוקלנד, ניו זילנד. אמו הייתה מטונגה, ואביו מקומי. כשהיה בן 7 עברה משפחתו לעיר טימרו.
סמית' התעניין בדרמה, וב-1979, הצטרף למועדון הדרמה.
בתיכון הוא ניגן בלהקות רוק אנד רול. הוא גם אהב לצייר ולשחק רוגבי, והוא קיווה להצטרף לקבוצת הרוגבי המפורסמת "All Blacks".
בגיל 17 עבר סמית' לקרייסטצ'רץ' ועבד בכמה עבודות שונות לפני שנרשם לאוניברסיטת קאנטרבורי.
בגיל 20, ב-1986 הוא התחתן עם חברתו מהתיכון, סו. לזוג נולדו שלושה בנים: אוסקר, טיירון ווילארד.

הוא שיחק בסרטים וסדרות טלוויזיה רבות, אך התפקיד שהקנה לו פרסום כלל עולמי הוא דמותו של ארס - אל המלחמה המיתולוגי בסדרות "הרקולס: המסעות המופלאים" ו"זינה הנסיכה הלוחמת".

בשנת 1993 גילם את לורנס הייס בסרט הדרמה "תקנות נואשות" לצד קליף קרטיס ומייקל הרסט.

## מותו
סמית' נהרג בתאונה טרגית בגיל 38, בשנת 2002 על סט הצילומים. בעת שהשתתף בצילומי הסרט "חיילי הצדק 2" בבייג'ינג שבסין, נפל סמית' נפל מגובה רב, נפגע קשות בראשו, ונפטר לאחר יום.

## קישורים חיצוניים

* אתר קרן התרומות על שמו של קווין סמית', שהוקמה על ידי משפחתו 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ניו זילנדים
קטגוריה:ילידי 1963
קטגוריה:נפטרים ב-2002
מתילקובלמין

[שמאל|ממוזער|319px|המבנה הכימי של סדרת [תרכובת|תרכובות המכונה ויטמין B<sub>12</sub>.האות R בתרשים מסמנת את הקשר השישי של יון הקובלט, במקרה של מתילקולבמין, האות R מסמנת מתיל (CH3).]]

**מתילקובלמין** (Methylcobalamin) הוא אחד מתוך סדרה של תרכובות המכונות ויטמין B<sub>12</sub>.

מתילקובלמין משמש כקואנזים עבור האנזים מתיונין סינתאז (&lrm;Methionine Synthase ובקיצור: MS; האנזים מכונה גם 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט-הומוציסטאין-מתיל-טרנספראז &lrm;5-Methyltetrahydrofolate-Homocysteine Methyltransferase ובקיצור: MTR).

המבנה המולקולארי של ויטמין B<sub>12</sub> מפורט בתרשים. במרכזו - יון קובלט (Co), המקושר לחמישה אטומים של חנקן (N).

במתילקובלמין הקשר השישי של הקובלט, (מסומן בתרשים באמצעות האות **R**), היא מתיל (CH3).

## ראו גם
*ויטמין B<sub>12</sub>

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ויטמינים
קטגוריה:קואנזימים
אדר א'

**אדר א**' הוא כינויו של חודש בלוח העברי (שמו הרשמי הוא **אדר ראשון**), אותו מוסיפים בשנה מעוברת. אדר א' חל לפני חודש אדר "הרגיל", שנקרא בשנה זו **אדר ב**'. חודש זה בן שלושים יום.

אירועים המתרחשים בחודש אדר בכל שנה שאינה מעוברת ("שנה פשוטה"), יצוינו בשנה מעוברת באדר ב', למעט אזכרות שאותן מקובל לפי מנהג אשכנז לציין בחודש אדר א'.

א' באדר א' יכול לחול בימים שני, רביעי, חמישי ושבת.

## עיבור השנה

לוח השנה העברי מבוסס בעיקרו על שנת לבנה של כ-354 יום. עם זאת, מהפסוק האומר "שמור את חודש ה**אביב** ועשית פסח לה' אלוהיך" למדו חז"ל כי הלוח העברי חייב להתאים גם לשנה שמשית של כ-365 יום. הפער בין השנה השמשית לירחית, המוערך בכ-11 יום, מצטבר משנה לשנה ומחייב 'תיקון', בצורת הוספת חודש נוסף מדי כמה שנים - פעולה הנקראת, "עיבור השנה". בלוח הבבלי נהגו להוסיף גם חודש אלול, אך בלוח העברי מעברים דווקא את חודש אדר.

## שמותיו
בהלכה נקרא אדר זה בשם "אדר ראשון" או "אדר הראשון", אך נהגו לכתוב בקיצור אדר א' כאשר האות א' מסמלת את המילה ראשון כבספרות עבריות, ומכאן התקבל הכינוי "אדר א".

בלשון חז"ל הוא נקרא גם "אדר הסמוך לשבט". היות שהוא מתווסף ללוח השנה רק בשנה מעוברת, נקרא חודש זה גם "חודש העיבור".

## מצבים מיוחדים
כיוון שחודש זה קיים רק לסירוגין, עשויים להתעורר מצבים מיוחדים: אחת התופעות המפורסמות היא, שילד שנולד לפני ילד אחר (למשל, כאשר שהראשון נולד בסוף אדר א', והשני בתחילת אדר ב') יחוג את בר המצווה שלו לאחר חברו, אם השנה שבה חלה בר המצווה, היא שנה פשוטה.

תופעה אפשרית נוספת היא, לידת תאומים בליל ראש חודש אדר בשנה פשוטה. אם אחד ייוולד קודם שקיעת החמה (כלומר, בל' בשבט), והשני - לאחריה (כלומר, בא' באדר), יחוגו התאומים את בר המצווה שלהם, בהפרש של חודש זה מזה, אם תחול בר המצווה בשנה מעוברת. האחד בל' בשבט, והשני בא' באדר ב'.

תופעה מעניינת נוספת היא, לידת תאומים בליל ראש חודש אדר ב' בשנה מעוברת. אם אחד ייוולד קודם שקיעת החמה (כלומר, בל' באדר א'), והשני - לאחריה (כלומר, בא' באדר ב'), יחוגו התאומים את בר המצווה שלהם, בהפרש של חודש זה מזה, אם תחול בר המצווה בשנה פשוטה – הנולד ראשון בא' בניסן, והשני בא' באדר. כלומר, השני לפני הראשון. מקור הדין (בדומה לזה) במסכת ערכין.

בנוסף לכך, אדם הנולד בשנה מעוברת בל' באדר א', יתקשה לחגוג את יום הולדתו בשנים פשוטות, וזה משום שבאדר "רגיל" אין שלושים יום. הדבר דומה לאדם הנולד ב-29 בפברואר, שהרי חודש זה, הוא לרוב בן 28 ימים. אם נפטר אדם בל' באדר א', מקובל לקיים לו אזכרה בל' בשבט בשנה פשוטה. מנגד, נער שנולד בל' אדר א' לפי כמה דעות אינו נעשה בר מצווה עד א' בניסן.

ההשלכות ההלכתיות הן, כמו שנאמר, מועד חיובם במצוות של הנולדים בחודש זה, ומועד האזכרה לאדם שנפטר בחודש זה. אבל אבלות נמשכת רק שנים עשר חודש, ללא תלות בעיבור השנה, כך למשל אדם שהתחיל להתאבל בחודש תשרי של שנה מעוברת, יסתיימו ימי אבלו באלול והאזכרה תהיה רק חודש אחר כך בתשרי.

לעולם לא תהיה בת מצווה באדר א', כי 12 שנים לפני ואחרי שנה מעוברת יש תמיד שנה פשוטה.

## מועדים עיקריים
* פורים קטן

## ראו גם
* הלוח העברי

## הערות שוליים

חל
קטגוריה:אדר
שרון ששון

**שרון ששון** (נולד ב-16 במרץ 1978 בגבעתיים) הוא כדורסלן עבר ישראלי.

למד בתיכון עירוני ט' תל אביב. בעונת 1996–1997 זכה עם בית ספרו באליפות ליגת העל לתיכונים ונבחר לשחקן המצטיין. את דרכו בכדורסל החל ששון בקבוצת בני יהודה, בשנת 1998 עבר ששון לשחק בהפועל גליל עליון ושיחק שם חמש עונות עד שנת 2002. עד העונה החמישית היה בעיקר שחקן ספסל אולם בעונה האחרונה שיחק כבר יותר מ-30 דקות במשחק. ששון עבר לעירוני נהריה בה שיחק שתי עונות, בממוצע למעלה מעשרים דקות למשחק. נהריה שיחקה בעונה השנייה ביורוקאפ וששון התבלט בקבוצה ובסוף העונה הוצע לו חוזה בקבוצת אוראל גרייט הרוסית ששיחקה ביורוליג. 

ששון שיחק עונה אחת ברוסיה עם ממוצעים של למעלה מ-30 דקות ו-17 נקודות למשחק. בסוף אותה עונה הוא שוחרר מהקבוצה והצטרף למכבי תל אביב כאשר חתם לשלוש שנים בקבוצה. ב-9 באוגוסט 2007 חתם בהפועל ירושלים עימה זכה בגביע המדינה לעונת 2007/8, תוך שהוא קולע בגמר 15 נקודות. ששון עזב את ירושלים לאחר שלוש שנים בשנת 2010 וחתם בבני השרון.

באוגוסט 2011 פרש מכדורסל.

ששון נשוי למאי, בתו של אבנר קופל.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השחקן מאתר האוהדים הרשמי "הלב הצהוב"
* גלריית התמונות של שרון ששון מאתר "הלב הצהוב"
* שרון ששון מתארח בפורום "הלב הצהוב"
* דף השחקן מתוך אתר "צהבת"

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל גליל עליון
קטגוריה:כדורסלני עירוני נהריה
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים ברוסיה
קטגוריה:כדורסלני אורל גרייט
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ט' (תל אביב)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
אדריאן פאונסקו

**אדריאן פאונסקו** (ברומנית: **Adrian Păunescu**; 20 ביולי 1943 – 5 בנובמבר 2010) היה משורר, פובליציסט ופוליטיקאי רומני.

## ביוגרפיה
פאונסקו נולד ביישוב קופצ'ן, במחוז בלץ שבבסרביה (היום ברפובליקת מולדובה).

ראשית הופעתו כמשורר הייתה בשנת 1960 ומשנת 1973 הנהיג את המגזין "פלאקרה" (הלהבה= Flacăra).

פאונסקו ריכז את כתב העת והחוג "פלאקרה" (הלהבה) ונחשב ברומניה לאחד המשוררים המודרניים הפוריים ביותר. בשנות ה-1970 תחת משטרו של ניקולאה צ'אושסקו ארגן באישור השלטון אסיפות המוניות של הנוער לשם שירה ודיקלום בציבור, עידוד כישרונות בתחום היצירה והביצוע, במסגרת "החוג של פלאקרה" (Cenaclul Flacăra).האירועים הופסקו ופאונסקו הודח מעריכת כתב העת ב-1985, כנראה בגלל חשש המשטר מפני הפופולריות הרבה שלו ומפני הבעותיו ה"חופשיות" מדי. בעקבות תדמיתו כאחד ממשוררי החצר שהחניף לזוג צ'אושסקו, לאחר המהפכה הרומנית (1989) לא הושב לתפקידו. ב-1990 יזם את כתב העת Totuşi iubirea (בכל זאת האהבה) וכפובליציסט ניהל את העיתון Sportul românesc (הספורט הרומני) וגם שידר ברדיו תשדירי כדורגל.

הוא נבחר פעמיים לסנאטור - כחבר ב"מפלגה הסוציאליסטית של העבודה" (שראתה עצמה המשך למפלגה הקומוניסטית הרומנית) מטעם מחוז דולז' בשנים 1992–1996, ואחר כך כחבר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית מטעם העיר חונדוארה ב-2004–2008.

## הנצחה
*ספטמבר 2011 - בשדרת התהילה ("הקלאסיקונים" ) בעיר קישינב, בירת רפובליקת מולדובה, הוצב פסל דיוקן של המשורר   

## ספרים
פאונסקו כתב 70 ספרים - 60 קובצי שירים ו-10 כרכי פרוזה.

## קישורים חיצוניים

* adrianpaunescu.ro האתר של אדריאן פאונסקו 
* 

קטגוריה:משוררים רומנים
קטגוריה:פובליציסטים רומנים
קטגוריה:פוליטיקאים רומנים
קטגוריה:רומנים מבסרביה
קטגוריה:נוצרים אורתודוקסים
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1943
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-2010
דומניקו אלברטי

**דומניקו אלברטי** (איטלקית: **Domenico Alberti**; 1710 לערך - 14 באוקטובר 1740) היה זמר, נגן צ'מבלו ומלחין איטלקי, שיצירותיו מהוות גשר בין שלהי הבארוק לתקופה הקלאסית.

אלברטי נולד בוונציה ולמד מוזיקה אצל אנטוניו לוטי. הוא כתב אופרות, שירים וסונאטות לכלי מקלדת, שבהן הוא נודע ביותר בימינו. הסונאטות האלה עושות שימוש תדיר בסוג מסוים של ליווי ארפג'י ביד שמאל, המוכר כיום בשם בס אלברטי. הוא מורכב מאקורדים שבורים סדירים, כשהצליל הנמוך מופיע ראשון, אחריו הגבוה, האמצעי ושוב הגבוה. המתכונת הזאת חוזרת על עצמה שוב ושוב. כיום נחשב אלברטי למלחין זוטר וכמעט אין מנגנים או מקליטים את יצירותיו, אבל בס אלברטי שימש מלחינים רבים בתקופות מאוחרות יותר ונעשה ליסוד חשוב במוזיקה לכלי מקלדת בתקופה הקלאסית.

בתקופת חייו הוא, התפרסם אלברטי כזמר. לעיתים קרובות היה מלווה את עצמו בצ'מבלו. לא הרבה ידוע על חייו, אבל הוא היה שגריר ונציה בספרד בשנת 1736, שם שמע את שירתו הזמר הקסטרטו הנודע פארינלי. על פי השמועה, פארינלי התרשם, אם כי אלברטי היה חובב.

יצירותיו המוכרות ביותר של אלברטי הן הסונאטות שלו לכלי מקלדת, אם כי גם הן מבוצעות לעיתים נדירות מאוד. משערים, שכתב בסביבות 36 סונאטות, ומהן שרדו 14. לכולן שני פרקים, כל אחד מהם בצורה בינארית.

קרוב לוודאי שהסונאטות הראשונות לכינור של מוצרט, שנכתבו בגיל שבע, עוצבו לפי הדגם של אלברטי, אם כי הדוגמאות של מוצרט נחשבות בדרך כלל לעולות על קודמותיהן.

אלברטי מת ברומא בשנת 1740.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1710
קטגוריה:מלחינים מן התקופה הקלאסית
קטגוריה:נגני צ'מבלו איטלקים
קטגוריה:נפטרים ב-1740
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-18
צבי איילון

[250px|שמאל|ממוזער|צבי איילון (מימין) עם [יוסף אבידר, 1949]]
**צבי איָילון** (**לשצ'ינר**) (15 ביוני 1911 – 4 במרץ 1993) היה איש "ההגנה" ואלוף בצה"ל, מפקד פיקוד המרכז הראשון וסגן הרמטכ"ל הראשון; סמנכ"ל משרד הביטחון ושגריר ישראל ברומניה.

## קורות חיים

איילון נולד באימפריה הרוסית בקיץ 1911, בנם של אסתר ומאיר לשצ'ינר. קיבל חינוך מסורתי בעירו. בשנת 1923, בהיותו נער, עלה לארץ ישראל. למד בבית הספר הריאלי בחיפה ובבית הספר החקלאי מקוה ישראל. בגיל 16 הצטרף לארגון 'ההגנה'. במאורעות תרפ"ט (1929) היה מפקד מחלקה, ובמהלכם נפצע.

שירת מ-1936 במנגנון הקבע של 'ההגנה' במחוז חיפה, ומילא תפקידי פיקוד והדרכה במחוז, ולאחר-מכן בגליל הצפון (שם היה קצין תכנון). היה שותף לגיבוש רעיון חיל השדה (חי"ש) ותורת-הלחימה של 'הגנה התקפתית'. ב-1943 הדריך בקורס הקצינים של ארגון 'ההגנה' בג'וערה. ב-1944 מונה למפקד גליל הצפון. בהמשך היה קצין מטה בכיר במטכ"ל. ערב פרוץ מלחמת העצמאות שימש כקצין תכנון במטכ"ל. בינואר 1948 מונה לתפקיד סגן הרמטכ"ל, ועם הקמת צה"ל במאי אותה שנה המשיך בתפקידו, בדרגת אלוף. במקביל לתפקידו כסגן הרמטכ"ל היה מפקד חזית ג' (היום פיקוד המרכז), שפיקדה על הכוחות שנלחמו בירושלים ובסביבתה.

בגלל מחלתו של הרמטכ"ל יעקב דורי הוא תיפקד זמן מה כרמטכ"ל בפועל. בתפקידו זה חתם על צווי מעצר של נאשמי אלטלנה וכן על צו המעצר של מאיר טוביאנסקי.

לאחר המלחמה הוא היה אחראי על קיום מצעד צה"ל ביולי 1949, שהתקיים לאחר כישלון המצעד שלא צעד ביום העצמאות.

ב-1952 מונה לראש אג"א (אגף אפסנאות, היום אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה – אט"ל), וב-1954 מונה למפקד פיקוד המרכז, תפקיד אותו מילא עד פברואר 1956, עת יצא ללימודים בארצות הברית. באוגוסט 1957 מונה לראש אגף בינוי ונכסים במשרד הביטחון, ביולי 1958 מונה על ידי ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון לסמנכ"ל משרד הביטחון לעניינים כלכליים, וב-1959 מונה לעמוד בראש משלחת משרד הביטחון בבריטניה. ב-1964 היה לשגריר ישראל ברומניה, וב-1965 פרש מהשירות הצבאי. מנובמבר 1966 שימש מנהל אגף הרישוי במשרד התחבורה וכמבקר עיריית תל אביב. בשנת 1968 היה שותף להקמת המועצה לישראל יפה.

## חיים אישיים
בשנת 1931 נשא את רחל כצנלסון (נפטרה באביב 1970), והיה אב לשניים. ב-1971 נשא לאישה את לאה פלטשר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:חברי המטה הכללי של צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:מפקדי פיקוד המרכז
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:סגני רמטכ"ל
קטגוריה:ראשי אט"ל
קטגוריה:ראשי אגפים במשרד הביטחון
קטגוריה:עובדי משרד התחבורה
קטגוריה:עובדי עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:מבקרי פנים
קטגוריה:שגרירי ישראל ברומניה
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1990
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1911
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993
פול

204px|שמאל|ממוזער|דוכן פול בשוק
**פּוֹל** (בעברית יומיומית ובערבית - פוּל; שם מדעי: *Vicia faba*) הוא צמח חד-שנתי חורפי, אשר נזרע בספטמבר ומניב באביב. מוצאו ממרכז אסיה, מחבש ומארצות הים התיכון. זהו גידול תרבות עתיק בלבנט עוד מהתקופה הנאוליתית, לפני כ-10,000 שנה. הפול נזכר במקרא בין הירקות החשובים לאדם – למאכל ולמספוא. הערבים גידלו את הפול בקנה מידה רחב, והשתמשו גם בגרגירים היבשים וגם בתרמילים ובגרגירים הירוקים. כיום נפוץ הצמח בעיקר באירופה ובארצות הים התיכון.

הפול הוא מאכל נפוץ, עשיר בחלבון ודל שומן. הוא נמכר טרי או קפוא, יבש (קטנייה יבשה), ובפחית שימורים, מוגש כתוספת מקובלת למנת חומוס, ובמצרים כיום הוא נחשב כמאכל הלאומי (פול מדמס)בישראל שני זנים נפוצים בשווקים: פול גדול ופול מצרי קטן, בעיקר כקטניות יבשות. צבעו של הפול הגדול היבש ירוק, ושל הקטן - חום.

## היסטוריה
זן הבר שממנו בוית הפול אינו ידוע לאשורו. זרעים מפוחמים של פול בן 14,000 שנים התגלו בשנת 2016 באשפת המזון של ציידים-לקטים נאטופיים במערת הנחל. אלה זרעי הפול הקדומים ביותר שנמצאו בעולם, המייצגים ככל הנראה את האב הקדום של הזן שבוית לאחר מכן. העדויות הקדומות ביותר בעולם לגידול פול התגלו באתרים בני כ-10,200 שנה לפני זמננו מהתקופה הנאוליתית הקדם קרמית ב' בגליל התחתון: יפתחאל, אחיהוד ונחל ציפורי. באתרים אלה נחשפו כמויות גדולות של זרעי פול (בין אלפים ביפתחאל למעל מאה באתרים האחרים). חלק מהזרעים תוארכו ישירות בשיטת תיארוך פחמן-14 לגיל זה. הזרעים נשמרו בבורות אחסון (ממגורות) לאחר שהופרדו מקליפתם. מדידות הזרעים מלמדות על אחידות בגודלם - נתון המלמד על גידול חקלאי מאורגן, במסגרתו קצרו את הקטניות אשר הגיעו להבשלה באותו פרק זמן. ייתכן כי שמירת הזרעים בבורות אחסון, מלמדת גם על תכנון חקלאי לאורך זמן, כאשר הזרעים שנשמרו נועדו לא רק למאכל, אלא גם להבטחת גידולים עתידיים לשנים הבאות.

## הפול בתנ"ך

הפול נזכר פעמיים במקרא לצד 'עדשים' ומרכיבי מזון בסיסיים אחרים (; ). הזיהוי של ה'פול' הוא חד משמעי בכל התרגומים והפירושים. הפול נזכר רבות כגידול יסוד חשוב גם בספרות חז"ל ובימי הביניים.

## חוסר באנזים g6pd

הפול עשיר אמנם בחלבונים ובעל ערך קלורי רב, אך הוא עלול לעורר אצל אנשים רבים, הלוקים בחוסר חלקי או מלא של האנזים G6PD, תגובות קשות של המוליזה - הרס מהיר של כדוריות הדם האדומות. תופעה תורשתית זו נפוצה באפריקה, אסיה ואזור הים התיכון, ובישראל בעיקר בקרב יהודים יוצאי ארצות ערב וערבים ישראלים.

## ראו גם
* פול מדמס

## קישורים חיצוניים

* 
* http://www.antiquities.org.il/article_heb.aspx?sec_id=25&subj_id=240&id=4159, האדם הקדמון העדיף קטניות, באתר רשות העתיקות.
* פול, באתר גאמון - צמחי מרפא
* 
* פסקל פרץ-רובין, תבשיל פול תוניסאי, מאתר "על השולחן"
* 
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:פרפרניים
קטגוריה:מזון מיובש
קטגוריה:קטניות
קטגוריה:צמחי המקרא
עזרא המנחם

**עזרא המנחם** (2 בדצמבר 1907 – 13 בינואר 1993) היה סופר ישראלי, זוכה פרס ירושלים לספרות יפה.

## ביוגרפיה
המנחם נולד בכ"ד בכסלו תרס"ה בסקופיה, בירת מקדוניה (אז חלק מן האימפריה העות'מאנית). היה הבכור מבין שמונת ילדי המשפחה. עלה עם משפחתו לארץ ישראל בשנת 1913, והתגורר עימם תחילה בעיר העתיקה בירושלים, ובהמשך בשכונת יגיע כפיים בסמוך למאה שערים בעיר.

בגיל צעיר הפסיק את לימודיו והחל לעבוד כנער שליח. אחר כך עבד כפקיד בבנק אנגלו-פלשתינה, ובתקופה זו החל לכתוב ולפרסם את סיפוריו בירחון "גליונות" של יצחק למדן. לאחר מספר שנים עבר לעבוד במוסד ביאליק.

ב-1941 פורסם ספרו הראשון, "בין החומות". מאז כתב סיפורים רבים ומספר ספרים, העוסקים בעיקר בהווי הירושלמי. בנוסף כתב את הספר "שבילים בפולין", העוסק בביקורו אצל משפחת רעייתו בפולין, וכן את "האנתולוגיה שלי", סיפורים על פגישותיו עם סופרים אחרים.

בשנת 1953 עבר עם אשתו תמר ושני בניו לתל אביב ועבד בהוצאת הספרים עם-עובד.

משרתו האחרונה הייתה בקול ישראל, שם עבד במספר תפקידים, בהם משרת האחראי על תוכניות הספרות והאמנות.

המנחם זכה בפרס ירושלים לספרות יפה, על ספרו "סיפורי העיר העתיקה" (1968).
היה נשוי לתמר לבית שטרקמן. לשניים נולדו שני בנים - יוני המנחם, צלם, ואמיתי, פסיכולוג קליני במקצועו.

עזרא המנחם נפטר בכ"א בטבת תשנ"ג ונטמן בבית העלמין קריית שאול לצד רעייתו.

## מספריו
250px|ממוזער|שמאל|עזרא המנחם, 1958
* **בין החומות**, 1941
* **שבילים בפולין**, 1942
* **עפר הארץ**, 1948
* **בצל ימים**, 1954
* **סיפורי העיר העתיקה**, 1968
* **אנתולוגיה שלי**, 1969
* **אשמורות**, 1977
* **סיפורים מירושלים**, 1981
* **מסיפורי נער ירושלמי**, 1988

## לקריאה נוספת
* אדיר כהן, **סופרים עבריים בני זמננו**, הוצאת ספרים מ. מזרחי, תל אביב

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993
רוברט ג'. לאנג

**רוברט ג'. לאנג** (אנגלית: Robert J. Lang; נולד ב-4 במאי 1961) הוא מדען ואמן אוריגמי בולט.

לאנג נולד ב-4 במאי 1961 באוהיו וגדל באטלנטה. הוא למד לדוקטורט בפיזיקה במכון הטכנולוגי של קליפורניה, התמחה בלייזרים ומוליכים למחצה וחתום על עשרות פטנטים ומאמרים בתחום.

מגיל שש עסק לאנג באוריגמי ובבגרותו החל לחקור את המתמטיקה של קיפול משטחים. הוא פיתח אלגוריתמים לתכנון דגמי אוריגמי מורכבים ותכנן, על בסיס מחקרו זה, מאות דגמי אוריגמי מהמורכבים שנוצרו אי-פעם. כמו כן, פיתח קיפול בטיחותי יותר עבור כריות אוויר לרכב ואף סייע בתכנון טלסקופ חלל בעל עדשה מתקפלת עצומה בקוטר 100 מטר עבור משרד האנרגיה האמריקני.

כיום מתגורר לאנג בקליפורניה.

## קישורים חיצוניים

* 

* תוכנה חופשית לתכנון בסיסי אוריגמי מורכבים אשר פותחה על ידי לאנג
* הרצאתו של לאנג בוועידת TED, 2008

קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:אוריגמי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1961
מלווה חובה

[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|"בתל אביב נפתחה תערוכת רודן", [קריקטורה מאת אדר דריאן, מעריב, 13 בדצמבר 1967]]
[250px|ממוזער|[איגרות חוב ממשלתיות בישראל, ביניהן מלווה מלחמה, ומלווה עממי נושא פרסים]]
**מלווה חובה** הוא איגרת חוב שהמדינה מחייבת את תושביה לרכוש ממנה, כדרך פחות חמורה מאשר מס, למימון תקציב המדינה. בדומה למס, מלווה חובה הוא תשלום חובה הניתן לממשלה, אך בניגוד למס, יש בו תמורה ישירה למשלם, בדמות איגרת חוב שתיפרע בבוא העת. תנאיו של מלווה חובה נחותים מאלה של איגרת חוב הנמכרת באופן חופשי בשוק ההון, תכונה המחזקת את אופיו המיסויי של מלווה החובה.

מלווה חובה, בניגוד למס, מצריך השקעה במעקב אחר הזכויות שמקנה המלווה ובפירעונו.

בדרך כלל מלווה חובה אינו סחיר במשך שנים אחדות, ולעיתים אינו סחיר כלל, כלומר הוא נפרע רק לאדם שעל שמו הונפק.

## מלווה חובה בישראל

במדינת ישראל הוטל פעמים אחדות מלווה חובה, שחושב על-פי ההכנסות של כל תושב (בדומה למס הכנסה), על המעבידים (בהתאם לשכר ששילמו) ועל עסקות מסוימות, כגון מכירת נדל"ן.

פירוט (חלקי) של המלוות:
* במסגרת המדיניות הכלכלית החדשה ב-1952 הוטל מלווה חובה על כל הכסף הנזיל במטרה להוריד את האינפלציה ולסייע לממשלה במימון פעילותה.
* "מלווה מלחמה" הוטל בעקבות מלחמת יום הכיפורים כאיגרת חוב מלחמה לגיוס הון מן הציבור.
* "מלווה שלום הגליל" הוטל בתחילתו של מבצע שלום הגליל.

בהנפקתם, בניהולם ובפירעונם של מלוות חובה עוסק "מנהל מלוות המדינה" של בנק ישראל.

מתחילת שנות ה-60 ועד אמצע שנות ה-80 הונפקו יותר מ-15 מיליון תעודות של מלווה חובה על ידי המדינה.

## ראו גם
* איתור חסכונות אבודים

## קישורים חיצוניים
*  הכרזה על 'מלווה הביטחון' בעקבות מלחמת סיני, במעמד בן-גוריון ולוי אשכול, יומני גבע, ארכיון שפילברג, 1956 (התחלה 6:51)

*  מלווה העלייה, מינהל ההסברה, ארכיון שפילברג, 1959 (התחלה 10:39)

קטגוריה:מיסים
קטגוריה:כלכלת מלחמה
הומיאקי הוזיטה

**הומיאקי הוזיטה** (באנגלית: Humiaki Huzita, ביפנית: 藤田文昭; 1924 – 26 במרץ 2005) היה מתמטיקאי, מדען ואמן אוריגמי יפני-איטלקי.

## ביוגרפיה
הוזיטה נולד ביפן והיגר לאיטליה כדי ללמוד פיזיקה גרעינית באוניברסיטת פדובה. הוא ידוע בזכות ניסוח שש מתוך שבע אקסיומות הוזיטה-האטורי, אשר מהוות את הבסיס למתמטיקה של קיפול משטחים.

נפטר ב-26 במרץ 2005.

## קישורים חיצוניים
* על חייו של הוזיטה באתר של דייוויד ליסטר

קטגוריה:אוריגמי
קטגוריה:מדענים יפנים
קטגוריה:מתמטיקאים יפנים
קטגוריה:מתמטיקאים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:מתמטיקאים איטלקים במאה ה-21
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1924
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1924
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-2005
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-2005
קוניהיקו קאסאהארה

**קוניהיקו קאסאהארה** (ביפנית: **笠原邦彦**; נולד ב-1941) הוא אומן אוריגמי יפני ידוע.

קאסאהארה המציא מאות דגמי אוריגמי ופרסם ספרים רבים בנושא, אשר חלקם תורגם לעברית. הוא מתמחה באוריגמי מודולרי ועוסק רבות בקשר שבין גאומטריה לקיפולי נייר.

## מספריו שתורגמו לעברית
* קוניהיקו קאסאהארה, **קסמי אוריגמי**, לדורי, 1990.
* קוניהיקו קאסאהארה, **פלאי אוריגמי**, לדורי, 1990.
* קוניהיקו קאסאהארה, **חדוות אוריגמי**, לדורי, 1990.
* קוניהיקו קסהרה, **אוריגמי בקלי קלות**, אור-עם.

קטגוריה:אמנים יפנים
קטגוריה:אוריגמי
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1941
קושירו האטורי

**קושירו האטורי** (נולד ב-1972) הוא אמן אוריגמי ומתמטיקאי יפני.

האטורי נולד בטוקיו ולמד היסטוריה ופילוסופיה של המדע באוניברסיטת טוקיו ולימודי מוזיאונים באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון. הוא התפרסם כאמן אוריגמי מהבולטים בעולם ועבודותיו הוצגו במספר רב של מוזיאונים. הוא החל להתעניין בהיבטים המתמטיים של קיפול נייר וגילה אחת מתוך שבע האקסיומות העומדות בבסיס התחום.

כיום האטורי מרצה על אוריגמי באוניברסיטת טוקיו וחבר בוועד המנהל של אגודת האוריגמי היפנית.

## קישורים חיצוניים
* האתר של האטורי

קטגוריה:אוריגמי
קטגוריה:מתמטיקאים יפנים
קטגוריה:מדענים יפנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טוקיו
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1972
קיפול נייר לשניים

[שמאל|ממוזער|200px|תרשים של [נייר המקופל בכיוון אחד ארבע פעמים]]
האתגר של **קיפול נייר לשניים** מספר פעמים רב, משמש כהדגמה פופולרית לקצב גידול מעריכי. צורה נפוצה של האתגר היא ניסיון לקפל דף נייר בגודל רגיל 10 פעמים לשניים קיפול אחרי קיפול מבלי לפתוח את הקיפולים. ניסיון לעשות זאת נתקע לאחר 6–8 קיפולים בהתאם לסוג הנייר. ברור שאם מגדילים את הנייר מספיק או משתמשים בנייר דק מספיק אז ניתן לקפל (לפחות באופן תאורטי) כל מספר קיפולים. היוריסטיקה פשוטה מראה כי אם מגדילים את הנייר פי 8 בקירוב (או לחלופין הופכים אותו לדק פי 8) אז ניתן להוסיף עוד שני קיפולים.

בשנת 2001 הוכיחה והדגימה תלמידת תיכון בשם בריטני גאליוון (Britney Gallivan) (ילידת 1985) את ההתנהגות של קיפול גיליון לשניים. גאליוון פיתחה נוסחה למספר הקיפולים שניתן לבצע בהינתן גודל ועובי הנייר. הנוסחה התבססה על מודל פשטני אך מדויק למדי של התנהגות הנייר בעת קיפול. גאליוון אף השיגה גיליון גדול דיו של נייר וקיפלה אותו לשניים 12 פעמים.

## פתרון הבעיה
שמאל|ממוזער|200px|בריטני גאליוון
גאליוון פתרה את הבעיה בעקבות שאלת אתגר אשר ניתנה לה בשיעור מתמטיקה בתיכון - לקפל נייר 12 פעמים. גאליוון, בניסיון להבין את הגורם המקשה על הקיפול, ניסחה את המשוואה המתמטית המתארת את התנאי המגביל קיפול של נייר בעובי t בכיוון אחד, n פעמים. היא הדגימה כי אורך הנייר המינימלי, L, הדרוש לשם הקיפול ניתן על ידי המשוואה: L = \frac{\pi t}{6} (2^n + 4)(2^n - 1).

לאחר פתרון המשוואה היא הדגימה את הפתרון הלכה למעשה ובתחילת 2002 קיפלה נייר טואלט באורך 1200 מטרים 12 פעמים.

גאליוון אף ניסחה את הגורם המגביל קיפול נייר בעובי t בכיוונים מנוגדים מספר פעמים השווה ל-n וגילתה שבקירוב רוחב הנייר המינימלי, W, הדרוש לשם כך הוא:
W = \pi t 2^{\frac{3}{2}\left(n-1\right)}
.

## סדרי גודל בקיפול מרובה
מכיוון ש-\ 0.1\cdot 2^{42} מילימטרים הם יותר מ-400,000 קילומטרים, קיפול של דף נייר בעובי 0.1 מ"מ 42 פעמים ייצור ערימה שגובהה גדול מהמרחק בין כדור הארץ לירח. לפי הנוסחה של גאליוון, אורך הנייר הדרוש לסדרת קיפולים כזו הוא כ-\ 10^{18} קילומטרים, שהם כ-10,000 פעמים המרחק לאלפא קנטאורי ובחזרה.

**הנוסחה של גובה הנייר אחרי N קיפולים**

N=מספר הקיפולים

T=עובי הדף

X=גובה הדף שייווצר

X = T \cdot 2^N

**הגעה לגובה מסוים**

כדי להגיע לגובה ספציפי בעזרת קיפולי נייר מסוג זה אפשר להיעזר בנוסחה הבאה: נשתמש באותם משתנים מהפסקה הקודמת (ה-X וה-T באותן יחידות מידה).

N=log_2(X/T)

**דוגמאות**

אם ניקח דף רגיל בעובי של 0.05 מ"מ ונקפל אותו 15 פעמים הוא יהיה בגובה מטר וחצי בערך.

אחרי 24 פעמים 800 מטר.

אחרי 43 פעמים נגיע לירח.

אחרי 52 פעמים נגיע לשמש ונוכל לחזור גם חצי דרך חזרה.

אחרי 84 פעמים הגובה יהיה יותר גדול מהקוטר של הגלקסיה שלנו.

## ראו גם
* מתמטיקה של קיפולי נייר
* אוריגמי

## לקריאה נוספת

* Britney C. Gallivan, **How to fold paper in half twelve times (an "impossible challenge" solved and explained)**, Historical Society of Pomona Valley, Pomona California, 2002


## קישורים חיצוניים
* האגודה ההיסטורית של פומונה
* אתר על המתמטיקה של קיפולי נייר
* ההוכחה במלואה
*  

קטגוריה:אוריגמי
MVP

**MVP** (ראשי תיבות של **Most Valuable Player** – השחקן בעל הערך הרב ביותר) הוא תואר הצטיינות הניתן לספורטאים בענפי ספורט שונים. התואר מצוי בעיקר בארצות הברית, אך מחולק גם במדינות אחרות, וניתן לשחקנים המוכרים כטובים ביותר במשחק מסוים, חודש מסוים, עונה מסוימת או כל תקופה אחרת.

## בכדורגל
גם בכדורגל נהוגים תארים דומים, אך הללו לא-נקראים בדרך כלל MVP אלא **שחקן העונה**, **שחקן המחזור**, **[[שחקן המשחק]]** וכו'. למשל: כדורגלן השנה בעולם, כדורגלן השנה באירופה וכדורגלן העונה בישראל.

## תוארי MVP ידועים
* MVP של העונה הסדירה ב-NBA
* MVP של סדרת הגמר ב-NBA
* MVP של משחק האולסטאר של ה-NBA
* MVP של היורוליג
* MVP של ליגת העל בכדורסל
* MVP של ה-MLB
* MVP של הוורלד סיריס
* גביע הארט – גביע ה-MVP של העונה הרגילה ב-NHL
* גביע קון סמיית' – גביע ה-MVP של הפלייאוף ב-NHL
* MVP של פיינל פור היורוליג
* MVP של Counter Strike Global Offensive 
* MVP של גביע העולם בכדורסל
* MVP של ליגת האלופות בכדוריד

## ראו גם
* שחקן המשחק

*
קטגוריה:מונחים בספורט
קטגוריה:פרסי ספורט
תחנת הרכבת קיסריה – פרדס חנה

**תחנת הרכבת קיסריה – פרדס חנה** היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל הממוקמת על מסילת החוף בגבול בין פארק תעשייה קיסריה לבין המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור בקילומטר ה-44.450 של הקו הראשי.

## היסטוריה
### התחנה ההיסטורית
בתקופת המנדט הבריטי הייתה פרדס חנה על קו הרכבת חיפה - לוד. במשך תקופה קצרה בשנות ה-30 הוגדרה תחנה בפרדס חנה בה עצרה קרונית שנסעה בקו זה.

לאחר קום המדינה, בשנת 1949, עם הקמת מחנות העולים במושבה, ובעקבות פניה של המועצה המקומית פרדס חנה להנהלת הרכבת, חודשה התחנה ביישוב. מיקומה היה מעט דרומית לתחנה של היום, מול בית-החרושת "איטונג". בתחנה עצרו שתי רכבות ביום. בשנת 1954 בוטלה עצירת הרכבת בתחנה, עד לפתיחת התחנה החדשה בשנת 2001.

### התחנה החדשה
הקמת התחנה החדשה החלה באוגוסט 2000, והיא נפתחה ביוני 2001, תחילה עם שערים ממערב בלבד - מהחלק הצפוני של פארק העסקים, ללא גישה מכיוון מזרח, מהיישוב פרדס חנה. בהקמתה הושקעו 7 מיליון שקלים, עלויות מימון התחנה התחלקו באופן שווה בין רכבת ישראל והחברה לפיתוח קיסריה. בשנת 2006, נפתחה הכניסה המזרחית עם כביש גישה וחניון מכיוון פרדס חנה.

את התחנה תכנן האדריכל שאול שפיץ ממשרד פלנקון תכנון אדריכלי והנדסי בחיפה, שתכנן גם את התחנות בעתלית, בנימינה, חדרה מערב, נתניה, ועוד.

ב-2022 החלו להתבצע בתחנה עבודות להתקנת מערכת הזנה חשמלית עילית על ידי חברת SEMI הספרדית וב-7 בינואר 2023 התבצעה נסיעה ראשונה של רכבת חשמלית בתחנה. המערכת מספקת מתח חילופין של 25 אלף וולט בתדירות של 50 הרץ ומאפשרת לציוד נייד רכבתי בעל פנטוגרף לפעול בתחנה. כיום יש לרכבת ישראל קטרי בומברדייה טראקס הגוררים קרונות דאבל דק מאותו יצרן וקרונועים חשמליים מדגם Desiro HC תוצרת סימנס.

## מבנה התחנה
בתחנה יש שני רציפים: רציף 1 המאפשר לרכבות להמשיך צפונה לבנימינה, ורציף 2 המאפשר לרכבות להמשיך דרומה לנתניה, הרצליה, תחנות תל אביב, לוד, רחובות ואשקלון. בין הרציפים מחבר מעבר תת-קרקעי. בנוסף ישנן שתי כניסות לתחנה: תחנה מערבית מפארק התעשייה קיסריה, ותחנה מזרחית מהיישוב פרדס חנה. ליד כל כניסה קיים חניון לרכבים פרטיים ומסוף לאוטובוסים.

מרכז|200px|תרשים התחנה

ממוזער|שמאל|רכבת בתחנה
ממוזער|שמאל|הכניסה לתחנה, דצמבר 2022
[ממוזער|[בומברדיה דאבל דק קוץ' דו-קומתיים בתחנה, דצמבר 2022]]

### "הסביבון הגדול בעולם"
בכניסה לתחנה מוצב מאז 2006 פסל בשם "הסביבון הגדול בעולם" בתכנונו של האמן ערן גרבלר, הידוע ביצירתו בתחום הסביבונים, בעיקר סביבוני קרמיקה, ובמימון החברה לפיתוח קיסריה. גובהו של הפסל, העשוי מברזל על בסיס בטון, הוא חמישה מטרים וחצי ורוחבו הוא חמישה מטרים, משקלו הוא חצי טון. על אף שמו של הפסל, הוא אינו מסוגל להסתובב וגם אינו מוכרז באופן רשמי כסביבון הגדול בעולם בספר השיאים של גינס.

250px|שמאל|ממוזער|הפסל "הסביבון הגדול בעולם" בכניסה לתחנה

## שירות רכבות בתחנה

בתחנה עוצרות שתי רכבות בשעה לבנימינה, רכבות פעם בשעה לרחובות ופעם בשעה לאשקלון.

## קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה
**מקרא סימנים:**
*♿ - אוטובוס עירוני נגיש
*⬅️ - קו חד כיווני

## לקריאה נוספת
* תלמה לוי, טלי גורדון; חוברת מידע על תולדות פרדס-חנה בהוצאת "המרכז לתולדות פרדס-חנה" ע"ש יעקב תבורי; 1989 - עמ' 21

## קישורים חיצוניים

* תחנת קיסריה – פרדס חנה, באתר רכבת ישראל
* 
* "המתחם יוקם בפארק העסקים בקיסריה, באחד מתוך 3 בנייני משרדים מתקדמים בסמוך לרכבת". בכתבה מתוארת תרומתה של תחנת הרכבת להתפתחות פארק העסקים
* תחנת רכבת פעילה בפארק, באתר פארק תעשייה קיסריה
* 

## הערות שוליים

קיסריה - פרדס חנה
קטגוריה:קיסריה: תחבורה
קטגוריה:פרדס חנה-כרכור: תחבורה
קטגוריה:ישראל: תחנות רכבת לפי עיר
פאידה

**פאידה** (באסטונית: **Paide**, בגרמנית: **Weißenstein**, "אבן לבנה") היא עיר, נפה עירונית ובירת מחוז יארבה שבאסטוניה.

## היסטוריה
פאידה הוזכרה לראשונה ב-1265 והוענקו לה זכויות מוניציפליות 24 שנים מאוחר יותר, ב-1291. מיקומה במרכז אסטוניה, שהקנה לה את כינויה - "לב אסטוניה" (Estimaa Süda), היווה יתרון אסטרטגי, וטירה דנית חזקה נבנתה שם. הטירה הייתה עשויה מאבן גיר, שהוא מקור שמה הגרמני (ושמה האסטוני - Paekivi פירושו "גיר").

כשהטירה נהרסה, נותר רק בניין אחד. היה זה מגדל "הרמן הארוך" המתומן, אשר גובהו 30 מטר. בניין זה היה המבנה הגבוה והמבוצר ביותר בכל הטירה. הוא שרד עד ימינו ומהווה אתר חשוב מאוד בפאידה שאף מופיע בסמל שלה.

בשנים 1918 - 1940 השתייכה פאידה לאסטוניה העצמאית ומקיץ 1940 עד סוף שנת 1991 הייתה אסטוניה רפובליקה בברית המועצות.

בשנת 1922 מנתה אוכלוסיית פאידה 3,000 איש בקרוב, מהם 12 יהודים. עד 1934 עלה מספרם ל-18. במפקד שנערך בשנת 1935 מטעם מוסדות האוטונומיה היהודית, נרשמו שם 13 יהודים. בית עלמין יהודי ישן מן המאה ה-19 שופץ בחלקו ב-1932 בכספו של אחד מבני הקהילה. תקופת השואה - אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה ובעקבות ההסכם בין גרמניה לברית המועצות, נכנס הצבא האדום לאסטוניה, ובקיץ 1940 הונהג שלטון סובייטי במקום. עם מתקפת גרמניה על ברית המועצות ב-22 ביוני 1941, נמלטו מקצת יהודי המקום עם הסובייטים הנסוגים לעומקי ברית המועצות. היהודים שנותרו במקום נרצחו במשך הקיץ 1941 בידי הגרמנים ובידי עוזריהם האסטונים.

## תרבות
"הרמן הארוך" כיום משמש כגלריה לאומנות, לצד הריסות הטירה. קדמת בית-העיריה מקושט בסגנון מודרני (נוסד ב-1920). כמו כן, הכנסייה הלותרנית המרכזית והמרפאה, אשר נבנתה במאה ה-18, מהווים יעד תיירותי.

## ערים תאומות
לפאידה שתי ערים תאומות והן:
* 
* 

## קישורים חיצוניים
 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסטוניה: נפות
קטגוריה:אסטוניה: ערים
די ולטבינה

**די וֶלְטְבִּינֶה** (גרמנית: **Die Weltbühne**, הגייה:  – "במת העולם") היה שבועון גרמני שעסק בפוליטיקה, אמנות, וכלכלה. נוסד ב-1905 והופעתו נאסרה בידי הנאצים במרץ 1933. לאחר מכן הופיע בפראג ובפריז עד קיץ 1939.
השבועון נוסד שוב ב-1946 במזרח ברלין והופיע עד יולי 1993.
## היסטוריה
ה"וולטבינה" נוסד בברלין ב-7 בספטמבר 1905 בידי זיגפריד יעקבזון. בתחילה נקרא "די שאובינה" (Die Schaubühne), שפירושו "הבמה", ועסק אך ורק בענייני תיאטרון. שמו של השבועון שונה ל"וולטבינה" ("במת העולם") ב-4 באפריל 1918. בימי רפובליקת ויימאר נקט העיתון קו שמאלי וליברלי. לאחר מותו של יעקבזון בדצמבר 1926, מונה קורט טוכולסקי לעורך השבועון, אך מכיוון שהדבר חייב מגורים בברלין ובאותה התקופה הדבר לא תאם את מזגו של טוכולסקי, נותר טוכולסקי כעורך בצוותא, ועריכת העיתון נמסרה לעיתונאי קרל פון אוסייצקי במאי 1927.

תחת הנהגתו של אוסייצקי פרסם העיתון שורת כתבות שנויות במחלוקת, ובין היתר חשף את עובדת חימושה המחודש של גרמניה, בניגוד להסכם ורסאי, בכתבה משנת 1929, שגילתה כי בשיתוף פעולה עם ברית המועצות הולך הרייכסווהר ומקים חיל אוויר. ב-1931 הועמד אוסייצקי לדין בגין בגידה וריגול, ונשלח לשמונה עשר חודשי מאסר. בעודו בכלא הועמד לדין על פרסום מאמר של טוכולסקי שקבע כי "חיילים הם רוצחים". מאשמה זו זוכה. בשנת 1935 זכה אוסייצקי בפרס נובל לשלום בשל מאבקו לחופש הדיבור.

עם עליית המפלגה הנאצית לשלטון בסוף ינואר 1933, אסרו הנאצים על הופעת העיתון, ומהדורתו האחרונה הופיעה ב-7 במרץ 1933. השבועון המשיך להופיע בגלות תחת הכותרת "הוולטבינה החדש" (Die neue Weltbühne). לאחר מלחמת העולם השנייה שב השבועון והופיע במזרח ברלין תחת שמו הקודם. גלגול זה של השבועון החזיק מעמד עד לשנת 1993.

בשיא השפעתו יצא השבועון ב-15,000 עותקים בלבד. הוא הופיע כחוברת קטנה וכרוכה באדום, והיה לפורום המרכזי לאינטלקטואלים שמאלים וסוציאליסטים במהלך תקופת רפובליקת ויימאר. יותר מ-2,600 כותבים תרמו לשבועון בין 1905 ו-1933, ובהם, בנוסף ליעקבזון, טוכולסקי ואוסייצקי, גם כותבים ידועים כאריך קסטנר, אלפרד פולגר, ארנולד צווייג, ליון פויכטוונגר, אלזה לסקר-שילר ורבים אחרים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:גרמניה: עיתונים
קטגוריה:רפובליקת ויימאר: תרבות
קטגוריה:עיתונים בגרמנית