קרב מצפה

**קרב מצפה** או **מלחמת אבן העזר השנייה** היא מלחמה בין עם ישראל בהנהגת שמואל הנביא לפלשתים, המוזכרת בספר שמואל ().

## התיאור המקראי
### רקע
לאחר מלחמת אבן העזר ("הראשונה", או "קרב אפק"), שבעקבותיה נחרבה שילה וארון הברית נפל בידי הפלשתים והוחזר לישראל, החלה בעם ישראל התעוררות רוחנית של שיבה אל האל בהובלתו של שמואל הנביא. שמואל מעורר את העם להסיר מקרבו אלוהים אחרים ולעבוד את ה' כדי להנצל מהפלשתים, שככל הנראה עדיין שלטו על ישראל במידה מסוימת, או פגעו בהם.

### הכינוס במצפה
שמואל מכנס את כל העם אל המצפה, שם עורך שמואל טקס הכולל צום, וידוי ותפילות. הטקס כלל גם שפיכת מים, אשר לפי הפרשנות הקלאסית הייתה אקט סימבולי לתשובה והיטהרות. פרשנות מודרנית רואה בכך מעין ניסוך המים או סמל לכריתת ברית.

### הקרב
הפלשתים שומעים שישראל מתקבצים במצפה, ועולים לעברה למלחמה, דבר המעורר פחד ובהלה בישראל. ייתכן שהפלשתים "ניצלו" את הכינוס במצפה כדי להכות בישראל, או שאכן הם חששו שמטרת הכינוס היא התארגנות למלחמה כנגדם, ולכן הקדימו ועלו למלחמה כנגד ישראל. העם פונה לשמואל שיתפלל בעבורם. שמואל מקריב קרבן עולה ומתפלל לה'. ייתכן שהפלשתים צרו על העיר וייתכן שישראל יצאו לקראתם לקרב שדה. לפי המתואר במקרא, באורח נס הפלשתים נגפים לפני ישראל: 

ישראל רודפים אחרי הפלשתים ומכים אותם עד "מִתַּחַת לְבֵית כָּר", ובכך מוכרע הקרב.
### בעקבות המלחמה
בעקבות הניצחון, שמואל מציב אבן בין המצפה ובין "השן", וקורא לה "אבן העזר" משום ש.

כתוצאה מתבוסתם בקרב, הפלשתים לא הוסיפו להילחם עוד עם ישראל עד זקנת שמואל, ובנוסף החזירו ישראל לידיהם את השליטה בערים שעליהן השתלטו הפלשתים .

כמו כן, נתכוננו יחסי שלום בין עם ישראל לבין האמורי.

## זיהוי המקומות
* המצפה - מזוהה בתל א-נצבה או בנבי סמואל.
* בית כָּר - מקומו לא ברור דיו, ותלוי בשאלה באיזו דרך נסו צבאות הפלשתים. סברה מקובלת היא שבית כר נמצאת בפרוזדור ירושלים, בנתיב הבריחה מהמצפה לכיוון שפלת החוף. זיהוי אפשרי לבית כר הוא ב"ח'רבת אל ח'יר", סמוך למושב בית מאיר. משה גרסיאל מזהה את בית כר עם "ראס כרכר" ממערב לרמאללה, החולשת על הדרך מערבה מאזור המצפה (וזו לדעתו כוונת הביטוי "**מתחת** לבית כר"). פליקס-מארי אַבֶּל סבור שנתיב המנוסה של הפלשתים לכיוון השפלה היה בנתיב המקביל היום בערך לכביש 443. הוא טוען שבמקום "בית כר" יש לקרוא "בית חורון", טענה המתבססת בין השאר על תרגום השבעים ("Βαιθχόρ") ותרגום יונתן ("בית שרון").
* השן - יש מזהים אותה עם הכפר בית שנה. בתרגום השבעים ובפשיטתא מתורגם השם כ"בית ישן", שייתכן כי הוא העיר המקראית "יְשָׁנָה" המוזכרת בספר דברי הימים ויש מזהים את המקום עם בורג' אל-יסנה בסביבת כפר מזרעה א-שרקיה. זיהוי נוסף של "השן" הוא עם שתי שיני הסלע "סנה" ו"בוצץ" שבין גבע (ג'בע של היום) לבין מכמש (מוח'מאס של היום). שני זיהויים אלו אינם נמצאים על ציר הבריחה הפלשתי מהמצפה מערבה. יש שמציעים לקרוא "העין" במקום "השן".
* אבן העזר - שם זה נזכר מוקדם יותר בספר שמואל () בתור המקום שבו נלחמו הפלשתים בישראל וניצחו אותם. לדעת חלק מהפרשנים, מדובר למעשה באותו מקום שרק לאחר הניצחון נקרא "אבן העזר" ובמלחמה הראשונה נקרא בשם אחר. אפשרות זו אינה אפשרית מבחינה גאוגרפית, שכן אבן העזר בפרק ד' נמצאת במישור חוף השרון באזור אפק, ומזוהה עם האתר הקרוי כיום עזבת צרטה, ואילו אבן העזר במלחמה זו נמצאת באזור ההר, סמוך למצפה. אוסביוס מזהה את אבן העזר סמוך לבית שמש, כנראה בכפר דיר אבאן ששימר את המילה "אבן" בשמו (לאור זיהוי זה, נקראה בעבר המועצה שאיגדה את יישובי האזור בשם מועצה אזורית אבן העזר, ועד היום קרוי בית הספר האזורי בשם זה). זיהוי זה אינו מקובל על החוקרים.

יש הסוברים כי אבן העזר לא הוצבה במקום שבו הכו ישראל הפלשתים, והביטוי "עד הנה עזרנו ה'" לא פירושו "עד לכאן" אלא "עד עתה".

## לקריאה נוספת
* משה גרסיאל, **קרב מצפה (שמ"א ז) - בין היסטוריה להיסטוריוגראפיה**, בתוך: יאיר הופמן ופרנק פולק (עורכים), "אור ליעקב: מחקרים במקרא ובמגילות מדבר יהודה לזכרו של יעקב שלום ליכט", ירושלים תשנ"ז, עמז' 78 - 89.

## הערות שוליים

קטגוריה:שמואל הנביא
קטגוריה:סיפורי ספר שמואל
קטגוריה:מלחמות בתנ"ך
קטגוריה:מלחמות בארץ ישראל
קטגוריה:פלשתים