open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נמלת הקליע

ממוזער|נמלי קליע ששזורים יחד כחלק מטקס אינדיאני.
**נמלת הקליע** (שם מדעי: *Paraponera clavata*) היא מין של נמלה נאוטרופית החיה ביערות הגשם של אמריקה הדרומית. זוהי נמלה בעלת עוקץ המכיל ארס מייסר ולפי מספר חוקרים נחשבת לחרק הארסי ביותר בעולם.

הנמלה סווגה למדע ב-1775 בידי החוקר הדני יוהאן כריסטיאן פבריציוס והיא המין החי היחיד בסוגה, לאחר הכחדת המין מהמיוקן: *Paraponera dieteri*. מקור שמה הוא עקב הכאב שהיא גורמת, המזכיר ירי של קליע.

## מאפיינים
נמלה זו מגיעה לאורך 18 עד 30 מ"מ ובמראה דומה מעט לצרעה שחורה-אדמונית. היא בעלת לסתות עבות ביותר לצורך תקיפה או מגננה, נוסף לעוקץ שלהם המכיל ארס רב. הנמלה באופן כללי היא טורפת של פרוקי רגליים סביבה ולעיתים ניזונה גם מצוף. לרוב היא צדה בלהקות בין הענפים הגבוהים של היער, קרוב לחופת הצמרת. המזון נלקח עבור המושבה, המלכה והזחלים הגדלים בקן בקרקע היער.

תפוצתה היא בעיקר באמריקה הדרומית ואמריקה המרכזית עד לגובה של 1,500 מטר, אם כי לרוב היא חיה עד לגובה 750 מטרים. הנמלים עצמן נפגעות מזבובים טפילים ומפטריות טפיליות.

## ארס
נמלה זו ידועה בעיקר בארסה החזק, שאומנם לרוב איננו גורם לסיכון חיים אך כואב ביותר. כמו כן היא זכתה במדד שמידט לדירוג כאב מעקיצות, לחרק בעל העקיצה הכואבת ביותר, עם מדד של 4+. לדברי החוקר שמידט, אשר נעקץ בידי החרקים אותם בדק, הכאב הוא: "כמו ללכת על פחם בוער עם מסמר של שלושה אינץ' מוטבע בעקב שלך".

הארס עצמו מורכב מרעלן עצבי מסוג Poneratoxin, אשר עובר במהירות דרך הסינפסות דרך מערכת העצבים המרכזית, מה שמוביל לעוצמתו שיכולה להימשך בגלים ל-24 שעות כואבות. בנוסף לכאב הוא יכול לגרום גם ללימפדנופתיה, טכיקרדיה ובצקת מה שיכול לגרור טיפול רפואי. עם זאת לא נגרמו מקרי מוות מהעקיצה.

נמלים אלה ידועות אצל האינדיאנים משבט המאווה , אשר משתמשים בהם לטקס חניכה לבוגרים, בו אורגים עד 80 נמלים לתוך כפפה, לאחר שאלה איבדו את הכרתם על ידי שאיפת תרופות טבעיות. אז אורגים אותם לתוך כפפה אותה והחניך לובש אותה עם הנמלים. כשהן מתעוררות מגרים אותם לתקוף באמצעות עשן את החניך למשך 5 עד 10 דקות, מה שגורם לידיו וזרועותיו להיות משותקים מהארס והוא עשוי לרעוד ללא שליטה במשך ימים. כדי להשלים את החניכה במלואה, החניך חייב לעבור את המבחן 20 פעמים במהלך מספר חודשים או שנים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן כריסטיאן פבריציוס
קטגוריה:נמליים
קטגוריה:אמריקה הדרומית: חרקים
קטגוריה:פרוקי רגליים יחידים בסוגם
לא ישבו בארצך

איסור **לֹא יֵשְׁבוּ בְּאַרְצְךָ** הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה אסור לתת לגוי שלא קיבל עליו שבע מצוות בני נח לשבת בארץ ישראל.

אסור זה נוהג רק בזמן שיד ישראל תקיפה על אומות העולם.

## מקור המצווה
"**לֹא יֵשְׁבוּ בְּאַרְצְךָ** פֶּן יַחֲטִיאוּ אֹתְךָ לִי כִּי תַעֲבֹד אֶת אֱלֹהֵיהֶם כִּי יִהְיֶה לְךָ לְמוֹקֵשׁ". ()

## טעם המצווה
בתורה נאמר שטעם המצווה כדי שהגויים לא יחטיאו אותנו.

בפשטות הכוונה שלא יחטיאו אותנו בעבודה זרה, ומצווה זו היא בכלל איסורי הרחקת עבודה זרה. לכן היה מקום לדון להתיר גוי שאינו עובד עבודה זרה.

אמנם יש המבינים שכל חטא כלול בזה ולכן גם גוי שאינו עובד ע"ז אסור להכניסו לארץ.

## דיני המצווה
### הישיבה האסורה
לדעת הרמב"ם כל גוי שלא קיבל עליו שבע מצוות בני נח, אסור לו להיכנס לארץ ישראל אפילו עובר בה רק לסחורה לזמן קצר. לעומת זאת הראב"ד סובר שכל האיסור רק שרוצה לשבת בארץ ישיבת קבע אבל ישיבת עראי אין בזה איסור.

### האנשים שישיבתם אסורה

לדעת הרמב"ם כל הגוים בזמננו בכלל האיסור, היות שגם אם יקבל עליו שבע מצוות בני נח היות שאין מקבלים גר תושב בזמן שהיובל אינו נוהג אין לו דין גר תושב, וממילא הוא בכלל האיסור.

לדעת הראב"ד גוי שקיבל עליו לקיים שבע מצוות בני נח, אפילו שלא קיבל אותם בבית דין, אינו בכלל האיסור. וכן סוברים רוב הראשונים.

יש המקילים אף יותר וסוברים שאפילו שלא קיבל עליו בפועל שבע מצוות בני נח, אם הוא מקיים אותם מצד מנהג מדינתו נחשב הוא גר תושב לעניין איסור זה. ולכן רצו הם להקל שאין במוסלמים איסור זה.

הרב הרצוג במאמר שחיבר בערב קום המדינה תחת השם: ״זכויות מיעוטים לפי ההלכה״ במדינה יהודית בארץ ישראל. סמך על דעה מקילה זו בגלל הצורך שלא לסכן את סיכויינו ואת קיומנו כבר בתחילה על ידי הפליות קשות. הרב הרצוג בגלל צורך השעה לדעתו והאיבה הגדולה שיכולה להיווצר אף הרחיב את ההיתר לנוצרים שמאמינים באחדות השם.

לעומת זאת החזון איש סבר שכל שאינו מכיר באמונת ישראל שהתורה היא האמת והיא מחייבת את עם ישראל בתרי"ג מצוות ואת בני נח בז' מצוות אין לו דין גר תושב ואסור להניחו בארץ.

## האיסור בזמן הזה
לדעת רוב הפוסקים איסור זה נוהג אף היום, שאף שאיננו יכולים לסלק מהארץ את כל הגויים, יש להשתדל שלא להביא גויים חדשים. לכן אסור להביא לארץ עובדים זרים, אם לא במקום פיקוח נפש.

לדעת הרב ישראלי היות שלא ניתן לקיים מצווה זו היום בכל פרטיה, שאין לנו אפשרות לסלק את **כל הגויים** מארצנו, לכן מצווה זו כלל לא נוהגת בזמן הזה.

אף לגבי הגויים שכבר בארץ יש הסוברים שאף שאין בידינו לקיים את המצווה בפועל בכל פרטיה, עלינו להשתדל לקיימה ככל האפשר, לכן מצווה עלינו לעודד את הגירתם של הגוים בדרכים המקובלות בעולם.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* הרב יצחק ברנד - קונטרס לא ישבו בארצך.
* 

## ראו גם
* לא תחנם
* מצוות ירושת הארץ
* גר תושב

## הערות שוליים

קטגוריה:גוי (יהדות)
קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות
קטגוריה:מצוות לא תעשה
גאופן

**גָאו פֶן גְ'ווָאנְשְׂיָאנְג** (בסינית: , בתרגום לעברית: **פרויקט** **רזולוציה גבוהה**) היא סדרת לווייני צילום סינים. לווייני הסדרה מיועדים לניטור הסביבה ועזרה בטיפול באסונות טבע, פיתוח חקלאות וכו'. הם חלק של תוכנית רחבה לביצוע צילומי כדור הארץ שבנוסף ללוויינים כוללת צילומים ממטוסים וכלי טיס בלתי מאויש. בנוסף לכך הוקמו תחנות קרקע לכיול, עיבוד מידע וכתיבת תוכנות לשימוש בנתונים שמתקבלים. התוכנית אושרה בשנת 2010.

## היסטוריה
הלוויין הראשון הסדרה Gaofen 1 שוגר בשנת 2013. הלוויין היה במשקל 1,080 ק"ג וצויד בפאנל סולארי שסיפק 1,300 ו"ט. על הלוויין הותקנה מצלמת שחור-לבן עם רגישות עד 0.8 מ' ומצלמה נוספת עם רגישות עד 3.2 מ'.

בשנת 2016 שוגר לוויין Gaofen 3 בו לראשונה הותקן מכ"ם מפתח סינתטי. בשנת 2015 שוגר לוויין Gaofen 8 עם ציוד אלקטרו-אופטי.

רוב הלוויינים ששוגרו פועלים במסלול מסונכרן-שמש, אך לווייני Gaofen 4 ,Gaofen 13, Gaofen 13-02 שוגרו למסלול גאוסטציונרי.

כל הלוויינים שוגרו בעזרת משגר מסדרה "צ'אנגג'נג". דגם ספציפי נבחר בהתאם למקשל הלוויין.

## רשימת שיגורים

## קישורים חיצוניים

* מידע על שיגורים ולוויינים
* נתוני לוויינים
## הערות שוליים

קטגוריה:לוויינים סינים
קטגוריה:צילום על ידי לוויין
חוזרר החורש

**חוזרר החורש** (שם מדעי: *Eriolobus trilobatus*) הוא מין עץ פרי מן הסוג "חוזרר" ממשפחת הוורדיים.

מזוהה עם ה'חוזרד' המוזכר במשנה.

## תיאור
חוזרר החורש הוא עץ נשיר חורף בעל גזע אחד בגובה4–10 מטר בעל עלים ירוקים (בשלכת צהובים-כתומים) מחולק לעד שלוש אונות מרכזיות שתי האונות בצדדים מתחלקות לעוד אונות והאמצעית לשלוש.

בעל פרחים לבנים בעלי חמישה עלי כותרת.

פרי כתום קטן דמוי תפוח.

כאמור נזכר במשנה פעם אחת בסמיכות לתפוח.

## תפוצה
חוזרר החורש הוא אנדמי למזרח התיכון (מהרי הגולן בדרום- עד ארצות הבלקן בצפון)

בישראל גדל רק בגליל העליון, בגולן ובחרמון. בסכנת הכחדה בישראל.

העץ צריך חורש גבוה (מעל 900 מטרים מעל פני הים), לח, קריר וצפוף.

מתרבה רק מזרעים.

## קישורים חיצוניים

* האתר צמח השדה
* האתר פרי האדמה
* האתר iNaturalist ישראל

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מקס יוזף רומר
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1847
קטגוריה:ורדיים
קטגוריה:ארץ ישראל: עצים
סיקורסקי X-2

ממוזער|מבט מלפנים
ממוזער|מבט מאחור
ה-**סיקורסקי X-2** הוא מסוק משולב מהיר מאוד ניסיוני עם רוטורים קואקסיאליים, שפותח על ידי סיקורסקי איירקראפט, וביצע את הטיסה הראשונה שלו ב-2008 ופרש רשמית ב-2011.

## עיצוב ופיתוח
סיקורסקי פיתחה את מסוק X2 בתקציב של 50 מיליון דולר. העיצוב כולל ידע שנאסף מכמה פרויקטי עיצוב קודמים. הלהבים המתקדמים של S-69/XH-59A הוכיחו שמהירות גבוהה אפשרית עם מסוק קואקסיאלי כשמוסיפים הנעת עזר שסופקה באמצעות שני מנועי סילון, אך הרטט של המסוק וצריכת הדלק היו מוגזמים למדי.

המסוק הרחיב את הידע של החברה על ההיבטים הייחודיים של חוקי בקרת טיסה קואקסיאלית עם מערכת טוס על חוט; ו-RAH-66 Comanche פיתחו מומחיות ברוטורים מרוכבים ובתכנון מתקדם של הילוכים.

תכונות אחרות שלו כוללות: רוטורים קשיחים, רטט נגד כוח אקטיבי בהשראת הבלק הוק, ושימוש ברוב הכוח בטיסה קדימה עבור מדחף הדוחף קדימה ולא הרוטור. באופן חריג עבור מסוקים, הכוח הנדרש למדחף האחורי היה גדול יותר מהכוח הדרוש לרוטור. הטייס שלט בכוח המדחף עם גלגל אגודל (סוג של ג'ויסטיק) בקוקפיט. טיסות ניסוי וסימולציות טיסה שולבו כדי לשפר את הליך הבדיקה.

מערכת הטוס על חוט סופקה על ידי חברת Honeywell, הרוטור על ידי Eagle Aviation Technologies, טכנולוגיה נגד רעידות מבית Moog Inc, ומדחף אחורי על ידי Aero Composites. סיקורסקי רשמה מאז פטנט על "Standpipe" (צינור קבוע בין צירי רוטור מסתובבים) המתאים לציר מרכזי.

ה-X2 טס לראשונה ב-27 באוגוסט 2001. הטיסה נמשכה 30 דקות. כך החלה תוכנית ניסוי טיסה בת ארבעה שלבים, שהגיעה לשיאה בהגעה למהירות מרבית מתוכננת של 250 קשר. הוא השלים את השלב השלישי של הניסוי כשה-X-2 הגיע ל-181 קשר בטיסת מבחן בסוף מאי 2010. לאחר מכן, הצליח להגיע ל-290 מייל שעה (460 קמ"ש).

ב-4 במאי 2009, סיקורסקי חשפה דגם של נגזרת מסוק טקטי קל של ה-X-2, וחשפה אב טיפוס באוקטובר 2014.

ביוני 2014, סיקורסקי/בואינג הגישה את תכנון מסוק סיקורסקי–בואינג SB-1 Defiant לתוכנית "עילוי אנכי עתידי" המבוסס על עקרון ה-X-2, והפסידה לטובת המתחרה של בל, V-280 וולור.

### מאפיינים כלליים
* **צוות**: שניים
* **יחס גובה-רוחב**: 9.5
* **משקל ריק**: 5,300 פאונד (2,404 ק"ג)
* **משקל ברוטו**: 6,000 פאונד (2,722 ק"ג)
* **משקל המראה מרבי**: 5,300 פאונד (2,404 ק"ג) - 6,000 פאונד (2,700 ק"ג).
* **קוטר הרוטור הראשי**: 8.05 מ'.
* **שטח הרוטור הראשי**: 50.9 מ"ר.
* **להבים ברוטור התחתון**: 4.
* **להבים ברוטור העליון**: 4.
* **מדחף (אחורי)**: 6 להבים.

### ביצועים
* **מהירות מרבית**: 290 מייל לשעה (460 קמ"ש).
* **טווח**: 35 מייל.

## פרסים
תאגיד המטוסים סיקורסקי וצוות המדגים הטכנולוגי X-2 זכו בגביע רוברט ג'יי קולייר לשנת 2010 על ידי האגודה הלאומית לאווירונאוטיקה "...על הדגמת מסוק מהפכני שיכול להגיע ל-460 קמ"ש, המסמל נקודת פתיחה עבור פיתוח עתידי של מסוקים על ידי הגדלת המהירות, יכולת התמרון והתועלת שלהם...". לשנת 2011, קיבל צוות ה-X-2 את הפרס על שם הווארד יוז (הפרס הוענק על ידי אגודת המסוקים האמריקאית).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מסוקי סיקורסקי
חוסיין בדר א-דין אל-חות'י

**חוסיין בדר א-דין אל-חות'י** (בערבית: **حسين بدر الدين الحوثي**, תעתיק מדויק: חסין בדר אלדין אלחות'י; 20 באוגוסט 1959 – 10 בספטמבר 2004) היה מנהיג דתי, פוליטי וצבאי זיידי תימני, חבר אספת הנבחרים של תימן. אל-חות'י היה גורם מרכזי ב נגד הממשלה שהחלה ב-2004, והתנועה החות'ית נקראה על שמו לאחר שנהרג באותה שנה.

## ראשית חייו
אל-חות'י נולד ב-1956 או 1959 באזור מראן שבמחוז סעדה. לפי ההשערות, הוא חי חלק מהזמן עם משפחתו, כולל אביו בדר א-דין ואחיו הצעיר עבד אל-מלכ, בקום שבאיראן. ההשערות גם טוענות כי לאל-חות'י היו יחסים קרובים עם המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי ועם מנהיג חזבאללה חסן נסראללה.

## קריירה פוליטית
### מפלגת אל-חק
אל-חות'י היה חבר במפלגת הזיידית-שאפעית התימנית אל-חק ("האמת"). מכיוון שהמפלגה תמכה בבדלנות דרום תימן היא הפכה ליעד של הממשלה, ואל-חות'י ברח, ככל הנראה, לסוריה ולאחר מכן לאיראן. לאחר שובו לתימן, הוא פרש מאל-חק כדי להקים מפלגה משלו.

### הצעירים המאמינים
ב-1992 הקים אל-חות'י את תנועת "הצעירים המאמינים" (الشباب المؤمن) כדי "לקדם את החייאת התנועה הזיידית" במחוזות סעדה.

### יצירת אנסאראללה
אל-חות'י הואשם על ידי ממשלת עלי עבדאללה סאלח בניסיון לבסס את עצמו כאימאם, בהקמת מרכזים דתיים ללא רישיון, ביצירת קבוצה חמושה בשם אנסאר אללה (أنصار الله, תומכי אללה) ובביצוע הפגנות אלימות אנטי-אמריקאיות ואנטי-ישראליות. חסידיו של אל-חות'י הרגישו שיחסיה של תימן עם ארצות הברית קרובים מדי.

## מותו
ב-18 ביוני 2004 עצרה משטרת תימן 640 מחסידיו של אל-חות'י שהפגינו מול המסגד הגדול של צנעא. יומיים לאחר מכן הציעה ממשלת תימן פרס של 55,000 דולר עבור לכידתו, ופתחה במבצע שמטרתו לשים קץ למרד שלו.

ביולי הרגו כוחות צבא תימן 25 מתומכיו החות'ים והגדילו את הפרס על ראשו ל-75,500 דולר. לאחר חודשים של קרבות בין הכוחות המזוינים של תימן לחות'ים, ב-10 בספטמבר פרסמו משרדי הפנים וההגנה של תימן הצהרה בה הכריזו כי אל-חות'י נהרג יחד עם 20 מעוזריו בנפת מראן, מחוז סעדה.

## מורשתו
ב-5 ביוני 2013 השתתפו עשרות אלפי שיעים תימנים בקבורה מחדש של שרידיו של אל-חות'י בסעדה, לאחר שממשלת תימן מסרה אותם למשפחתו ב-28 בדצמבר 2012 כמחווה של רצון טוב לחיזוק שיחות הפיוס הלאומי. ממשלתו של עלי עבדאללה סאלח, שפרש ב-2012 לאחר ההפיכה בתימן, קברה במקור את אל-חות'י ב-2004 בבית הכלא המרכזי בצנעא כדי למנוע מקברו להפוך למקדש עבור הזיידים. נציגו של נשיא תימן עבד רבו מנסור האדי השתתף בהלוויה.

החות'ים לוקחים את שמם משם משפחתו, אל-חות'י. אחיו עבד אל-מלכ, יחיא ועבד אל-כרים הם מנהיגי המורדים כיום, כמו גם אחיו אבראהים ועבד אל-ח'אלק שנהרגו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ארגוני טרור אסלאמי
קטגוריה:פוליטיקאים תימנים
קטגוריה:אנשי דת תימנים
קטגוריה:חות'ים: אישים
קטגוריה:תימנים שנולדו ב-1959
קטגוריה:תימנים שנפטרו ב-2004
יוסף גאנשו

**יוסף גאנשו** או **גאנסו** היה פייטן, מרביץ תורה (תפקיד רבני בכיר בקהילות באימפריה העות'מאנית), ודיין במאות ה-16 וה-17 בברוסה שבאנטוליה.

## ביוגרפיה
נולד לר' משה בפרוג'ה שבאיטליה בין השנים 1565 ל-1567, וכיהן כרב בעיר הולדתו כבר בגיל 17. כיהן כמרביץ תורה וכדיין בעיר ברוסה והיה רבו של הרב שלמה אלגאזי. כתב דברי ברכה לספר "בני אהרן" לרבי אהרן לפפא, וייתכן שכיהן כרב גם בגליפולי ושלמד מפי ישראל נג'ארה. נפטר בסביבות 1640, ויש שכתבו שעלה בזקנותו לירושלים ונקבר שם.

בנו ר' אברהם, היה מרביץ תורה בבורסה, וייתכן שקיבל את התפקיד בירושה מאביו, כפי שאפשר התואר.

## יצירתו
[ממוזער|366x366 פיקסלים|המחרוזת הראשונה של הפיוט "בי אל דבר" מאת יוסף גאנשו, בתוספת מאת מחבר אחר שחתימתו "יעקב". מתוך כתב יד משנת [ה'תרל"ב (1872).]]

### שיריו
הרב גאנשו כתב שירי קודש בלבד, רובן של הסוגות של פיוטיו הם מקבוצת סוגי הסליחות. הסוגות בהם כתב: תחינה, תוכחה, בקשה, וידוי, קינה, שיר חתונה והפזמון. ספר שיריו, "פזמונים בקשות תחינות ותוכחות", עם 233 שירים, נדפס פעם אחת בלבד בשנת ה'ת"ב (1642) על ידי אברהם פרנקו ויעקב גבאי. מהדפסה זו שרד עותק אחד, פגום, בספריית בית המדרש לרבנים באמריקה. בעותק זה שרדו 191 מהשירים. שמעון ברנשטיין פרסם 50 מהשירים. כנרת שוצמן, בעבודת הדוקטורט שלה הוציאה לאור מהדורה ביקורתית של שירים אלו, ועוד שלושה שירים שכתב גאנשו ממקורות נוספים. מלבד ספרו, מספר שירים מגאנשו נדפסו בספרי שירה שונים של פייטנים בני דורו, כמו זמירות ישראל של נג'ארה, בה נדפסו 12 שירים. חלק מפיוטיו נמצאו בכתבי יד ובקטעים מן הגניזה.

הושפע מאוד מישראל נג'ארה, שאופי שיריו דומה לשל גאנסו. על דמיון זה הצביע כבר תלמיד תלמידו, ר' שמואל קונפורטי: . שיריו עוסקים בעיקר ביחס שבן האדם לאלוהיו, וביחסי האל ועם ישראל וברוב פיוטיו, מופיע המוטיב הלאומי-דתי והגאולי. שוצמן חילקה את פיוטיו לשני סוגים: שירי גאולה פשוטים, וכאלה אלגוריים. היא אבחנה את ביטויי האהבה האלגוריים ככאלה שמקורם גם בהשפעות טורקיות של חוגים מיסטים דרווישים שהיו שרים שירי אהבה עם פירוש מיסטי של תכנם, וכן השפעה טורקית של דימויי מלכות שנעשה בהם שימוש רווח. ההשפעה הטורקית בשיריו נוכחת גם באלמנטים הצורניים שלה.

שניים משיריו זכו לתפוצה רחבה במיוחד: "יה סביבי היה וחונה", ו-"בי אל דבר", שנדפסו בכמה סדורים ומופיעים בהעתקות רבות.

### חיבורים נוספים
* אוטוגרף בכתב יד ובו קובץ הלכות "חידושי תוספות" בן 84 דפים.
* ענה תשובות שאחת מהן, בענייני רכוש של עולים לארץ ישראל, נמצאת בכתב יד.

## לקריאה נוספת
*שמעון ברנשטיין, **שומרי החומות**, תל אביב ה'תרצ"ח, עמ' XXX.
*שמעון ברנשטיין, **[https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH990010464820205171/NLI משירי הגאולה של יוסף גאנשו]**, ניו יורק, ת"ש לערך
* .

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פייטנים
קטגוריה:רבנים: אחרונים
אגודת הגל הבינלאומית

[ממוזער|[פרוטומה של הגל בבית הגל. על הקיר ציטוט אמרתו הידועה: "האמיתי הוא השלם" 
(Das Wahre ist das Ganze).]]
**אגודת הגל הבינלאומית** (בגרמנית: **Internationale Hegel-Vereinigung**) הוא ארגון ללא מטרות רווח, שנוסד ב-1962 בהידילברג (בגרמניה המערבית), במטרה לקדם את חקר הפילוסופיה של גאורג וילהלם פרידריך הגל. הארגון מצהיר כי הוא פועל בשתי חזיתות עיקריות: 

# העמקת ההבנה בשיטה ההגליאנית השלמה על חלקיה השונים.
# דיון בגישתו הפילוסופית של הגל ביחס לתיאוריות פילוסופיות אחרות, היסטוריות ועכשוויות.

נשיאה הראשון של האגודה היה הנס גאורג גדמר והיה מעורב בהיווסדותה. בשנות ה-70 כיהן בתפקיד דיטר הנריך. מאז מרץ 2007, נשיא האגודה הוא אקסל הונת. כיום רשומים באגודה למעלה מ-250 חברים מרחבי העולם, ומשרדה ממוקם במחלקה לפילוסופיה של אוניברסיטת היידלברג. 

האגודה מארגנת קונגרס בינלאומי כל שש שנים וכן מפגשים מצומצמים יותר במרווחי זמן קצרים יותר. במפגשים אלו נידונים נושאים שונים בפילוסופיה של הגל, תוך ניסון להוביל לההשתתפות בינלאומית מקיפה. ועדת האגודה מאשרת חברות באגודה על בסיס בחינת פרסומים אקדמיים בנושא הגל. הפרסום התקופתי של האגודה הופיע תחילה כמוסף לכתב העת *Hegel Studien*. מאז 1980 הוא מפורסם באופן עצמאי על ידי הוצאת Klett Cotta, בשטוטגרט. 

האגודה שותפה (יחד עם עיריית שטוטגרט) בהענקת "פרס הגל" לחוקרים בולטים מתחום מדעי הרוח.

## קישורים חיצוניים

* אתר רשמי

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורג וילהלם פרידריך הגל
קטגוריה:גרמניה: ארגונים
Hisaki

**Hisaki** (ידוע גם כ-** Spectroscopic Planet Observatory for Recognition of Interaction of Atmosphere (SPRINT-A**)) הוא טלסקופ שפועל בתחום אולטרה סגול קיצוני החל משנת 2013.
## משימה
הטלסקופ נבנה על ידי NEC. הוא שוגר על ידי סוכנות החלל היפנית בשנת 2013 בעזרת משגר מדגם אפסילון וזה היה השיגור הראשון של משגר זה. הניסיון הראשון ב-27 באוגוסט נעצר כמה שניות לפני השיגור עקב בעיה טכנית.

הטלסקופ קיבל את שמו על שם לשון יבשה בקרבת מרכז החלל אוצ'ינורה מננו הוא שוגר.

הטלסקופ מיועד לחקר אטמוספירה ומגנטוספירה של כוכבי לכת במערכת השמש עם דגש על מאדים ונגה. הוא פועל במסלול לווייני נמוך. על הלוויין הותקן פאנל סולארי בהספק של 900 ו"ט.

הטלסקופ היה מתוכנן לעבודה במשך שנה, אך פעיל גם כיום, כ-10 שנים לאחר שיגורו. באוקטובר 2020 הוא ביצע תצפיות משותפות עם גשושית BepiColombo וביוני 2023 תצפיות משותפות עם גשושית ג'ונו.

פעילות הטלסקופ הופסקה ב-8 בדצמבר 2023.

## קישורים חיצוניים

* תיאור פעילות
* נתונים מאתר הסוכנות היפנית
* תיאור המכשירים המותקנים

## הערות שוליים

קטגוריה:טלסקופי חלל בחלקים הבלתי נראים של הספקטרום
קטגוריה:לוויינים יפניים
פרנטישק זאך

**פרנטישק אלכסנדר זאך** (בסרבית: **Франтишек Александр Зах**; 1 במאי 1807 – 14 בינואר 1892) היה הרפתקן, מורד ואיש צבא צ'כי. השתתף במרד נובמבר בפולין, במהומות אביב העמים בפראג ובמרד ההונגרי של 1848. השתקע בסרביה והפך לגנרל בצבא סרביה. בין 1876–1877 שימש כראש המטה הכללי הראשון של הצבא הסרבי.

## ביוגרפיה
זאך נולד ב-1 במאי 1807 באולומואוץ שבאימפריה האוסטרית. הוא למד בבית ספר גרמני בברנו ולאחר מכן למד משפטים בווינה. ב-1828 הוא סיים את לימודיו והחל לעבוד כפקיד במשרדים שונים ברחבי מורביה. באותה תקופה הוא החל לפתח אידאולוגיה פאן-סלאבית והתנגד לאימפריות גדולות. ב-1830 הוא נסע לפולין והשתתף במרד נובמבר כנגד האימפריה הרוסית. לאחר כישלון המרד חזר לאוסטריה, ובמשך שנתיים הסתובב רגלית ברחבי האימפריה. ב-1832 עבר לצרפת והחל לעבוד כספרן בספרייה המלכותית.

ב-1836 הוא חזר לווינה, שם הקים תנועה לאומית סלאבית. בשל איומי המשטרה, כעבור שנה הוא חזר לצרפת ועבד כמורה לגרמנית. ב-1843 נסע לקונסטנטינופול וסייע בקליטת מהגרים מפולין. כעבור שנה החל לעבוד בקונסוליה הצרפתית בבלגרד. מסעותיו ברחבי סרביה גרמו לו לקשר עמוק עם הארץ. ב-1848 הוא חזר לפראג. במהלך מהומות אביב העמים, הוא התבלט כאחד הקולות הניציים ביותר כנגד השלטון האוסטרי. מאוחר יותר באותה שנה הוא נסע להונגריה שהתמרדה נגד השלטון האוסטרי. הוא הצטרף לגדוד סלובקי שחפץ בעצמאות לסלובקיה ולחם הן נגד האוסטרים והן נגד ההונגרים.

לאחר כישלון המרד, הוא חזר לסרביה והתגייס לצבא נסיכות סרביה. הוא הקים את בית הספר לתותחנים שהפך לימים לאקדמיה הצבאית הסרבית. ב-1850 הוא הועלה לדרגת קפטן. ב-1865 הוא הועלה לדרגת גנרל ומונה למפקד האקדמיה ולמפקד חיל התותחנים. באביב 1867 הוא מונה לממלא מקומו של הנסיך מיכאילו אוברנוביץ' בתפקיד שר המלחמה. ב-1874 הוא עזב את הצבא. ערב המלחמה נגד העות'מאנים הוא מונה לראש המטה הכללי הסרבי, וערך את ההכנות והגיוס לקראת המלחמה. עם פרוץ המלחמה, מונה יובאן דראגשביץ' לתפקיד הרמטכ"ל, וזאך עבר לשמש כמפקד דיוויזיית מורביה המערבית. במהלך המלחמה הוא פיקד על הדיוויזיה בהצלחה, אולם עבר תאונה קשה שבשלה נאלצו הרופאים לכרות את רגלו. בשל כך, הוא נאלץ לעזוב את הצבא. הוא ייעץ למפקדי הצבא הסרבי במהלך המלחמה הבאה נגד העות'מאנים. ב-1880 הוא עזב את סרביה, וחזר למורביה, ארץ הולדתו. הוא התגורר בתחילה בפראג ואז בברנו, שם נפטר ב-14 בינואר 1892.

## קישורים חיצוניים

*גנרל פרנטישק זאך - היוגוסלבי הראשון בסרביה 
* פרנטישק זאך באתר העיר ברנו 

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים סרבים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית סן-סיר
קטגוריה:ילידי 1807
קטגוריה:נפטרים ב-1892
Julie and the Phantoms (פסקול)

***Julie and the Phantoms: Music from the Netflix Original Series*** הוא אלבום הפסקול של סדרת הטלוויזיה הדרמה-קומית מוזיקלית "ג'ולי והפנטומים" של שירות הסטרימינג "נטפליקס". הפסקול והסדרה שוחררו ב-10 בספטמבר 2020. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד אייטונס, ובמצעד בילבורד הגיע הפסקול למקום הרביעי.

## רקע
מדיסון רייס וצ'ארלי גילספי כתבו שיר אחד לסדרת הטלוויזיה, "הרמוניה מושלמת" לצד מפיקת מוזיקת הסדרה, אלנה דה פונקסה.

## רשימת רצועות

## מקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פסקולים באנגלית
ליגת העל של סרביה ומונטנגרו בכדורסל

**ליגת העל של סרביה ומונטנגרו בכדורסל** (בשמה הרשמי **ליגת YUBA – Yugoslav Basketball Association**, ליגת התאחדות הכדורסל היוגוסלבית) הייתה הליגה העליונה המקצועית בכדורסל לגברים בסרביה ומונטנגרו (לשעבר הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה). הליגה, שנוסדה עם התפרקות יוגוסלביה ב-1992 ופורקה עם עצמאות מונטנגרו ב-2006, נוהלה על ידי פדרציית הכדורסל של סרביה ומונטנגרו.

הליגה ירשה את הליגה היוגוסלבית בכדורסל של הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ב-1992, וכאשר סרביה ומונטנגרו נפרדו ב-2006 חדלה להתקיים ומותגה מחדש כליגת העל הסרבית בכדורסל, כשמונטנגרו הקימה ליגה משלה.

## זוכות

## הופעות לפי מועדון

## גמרי הפלייאוף
מקור

## ליגות יורשות
* ליגת העל הסרבית בכדורסל (2006–)
** ליגת העל הקוסוברית בכדורסל
* ליגת העל המונטנגרית בכדורסל (2006–)

## ראו גם
*הליגה היוגוסלבית בכדורסל
*הגביע היוגוסלבי בכדורסל
*ליגת העל הסרבית בכדורסל
*ליגת העל המונטנגרית בכדורסל
*גביע רדיבוי קוראץ'
*הליגה האדריאטית

## הערות שוליים

קטגוריה:סרביה ומונטנגרו: ספורט
סרביה ומונטנגרו
קטגוריה:תחרויות כדורסל לא פעילות
קטגוריה:תחרויות כדורסל ביוגוסלביה
יובאן דראגשביץ'

**יובאן דראגשביץ**' (בסרבית: **Јован Драгашевић**; 4 בפברואר 1836 – 1 ביולי 1915) היה סופר, גאוגרף ואיש צבא סרבי. שימש לתקופה קצרה כראש המטה הכללי הסרבי.

## ביוגרפיה
דראגשביץ' נולד בפוז'ארוואץ ב-4 בפברואר 1836. ב-1855 הוא התגייס לצבא סרביה. ב-1860 הוא הועלה לדרגת לוטננט משנה בחיל התותחנים. ב-1861 הוא החל ללמד בבית הספר לתותחנים. כמו כן הוא שימש כמורה לגאוגרפיה ולסרבית עבור הנסיך מילאן. ב-1877 הוא מונה לראש המטה הכללי, וכיהן בתפקיד עד 1878. הוא היה חבר במשלחת הסרבית לקונגרס ברלין. במקביל הוא התקדם בסולם הדרגות, וב-1888 פרש מהצבא בדרגת קולונל. ב-1900 הוענקה לו דרגת כבוד של גנרל.

במקביל לקריירה הצבאית שלו, דראגשביץ' עסק כבר מצעירותו בכתיבת שירה וספרות. מרבית יצירותיו עוסקות בהיסטוריה ופולקלור של סרביה. כמו כן הוא כתב עבודות רבות העוסקות בגאוגרפיה של סרביה. הוא גם היה אחד מהחברים המייסדים וחבר במועצת המנהלים הראשונה של החברה הארכאולוגית הסרבית ב-1883.

דראגשביץ' ייסד כתבי עת צבאיים רבים, ושימש כעורך של רבים מהם. במאמריו הוא קבע את הטרמינולוגיה ששימשה את הצבא הסרבי. הוא נפטר בניש ב-14 ביולי 1915.

## קישורים חיצוניים

* Биографија на сајту САНУ
* КО ЈЕ БИО ЈОВАН ДРАГАШЕВИЋ: У рату војник, у миру научник и уметник

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים סרבים
קטגוריה:ילידי 1836
קטגוריה:נפטרים ב-1915
גל פרמן

**גל פרמן** (נולד ב-10 בנובמבר 1969) הוא נגן גיטרה בס ישראלי, מוזיקאי, מלחין, מפיק מוזיקלי, מייסד וחבר בלהקת טיפקס.
## קריירה
פרמן נולד בקיבוץ נחל עוז, ובשנת 1988 הקים את להקת טיפקס ביחד עם חברו קובי אוז. השניים צירפו אליהם מספר חברים מקיבוצים מאזור שדרות, ושינו את הרכבם תדירות, בעיקר עקב גיוס של חברים בלהקה לצה"ל. שם הלהקה המקורי היה "ההוצאה לפועל". לאחר שהלהקה עברה מהדרום לתל אביב שונה שמה ל"טיפקס".

פרמן היה שותף מוביל ביצירת כל אלבומי הלהקה "שביל קליפות הגרעינים" (1992), "האחרון בעשירון התחתון" (1993) ו"החיים שלך בלאפה" (1994) והפסקול של הסרט "כלבים לא נובחים בירוק" (1995). פרמן לקח חלק ביצירת ועיבוד הפסקול הייחודי של הלהקה המשלב בין מזרח למערב.

פרמן הפיק מוזיקלית ביחד עם קובי אוז את אלבומה החמישי של הלהקה "נשיקה לדוד". האלבום שיצא באפריל 1997 גילה לקהל הרחב את הזמרת שרית חדד בשיר "למה הלכת ממנו", הגיע למעמד של אלבום פלטינה, ומכר כ-49 אלף עותקים.

בשנת 1999 היה שותף מרכזי ביצירת אלבום הקונספט "דיסקו מנאייק", שהגיע למעמד אלבום זהב. בשנת 2001 זכה בפעם השנייה ברציפות ביחד עם חברי הלהקה בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג', כשהשיר "יושבים בבית קפה" הנושא את שם האלבום של הלהקה זוכה בשיר השנה. באותה השנה השתתף בפעם השלישית בפסטיגל, עם השיר "בצלחת מעופפת" שזכה במקום השלישי.

ב-10 במאי 2007 השתתפה הלהקה בשלב חצי הגמר בתחרות האירוויזיון עם השיר "Push the Button" (כפתור אדום). בסופו של הערב, משהוכרזו 10 השירים העולים לשלב הגמר, נפקד מקומה של הלהקה מביניהם. תגובתו הראשונית של פרמן הייתה: "לאורך כל הקריירה היו כאלה שאהבו אותנו והיו כאלה שלא. אנחנו לא פה מאתמול ואנחנו לא הולכים מחר".

ב-10 בנובמבר 2008 הודיעה הלהקה על פירוקה לאחר 20 שנות פעילות. חמש שנים לאחר מכן, ב-22 באפריל 2013 הודיע סולן הלהקה קובי אוז על הופעת איחוד, שהתקיימה ב-26 ביוני 2014 בתל אביב . בשנת 2016 הוציאה הלהקה את האלבום "עבודת כפיים" ומספר סינגלים, בניהם השיר "יוקר המחיה" בשיתוף עם הזמרת נטע אלקיים.

במהלך הקריירה ניגן פרמן בס וכלי הקשה באלבומים של שרית חדד, נערי רפול, הדג נחש, חמי רודנר ושמעון בוסקילה. במקביל היה מפיק ראשי בחברת התקליטים והפאבלשינג "עננה" ושותף בלייבל "לבנטיני" והיה למפיק בפועל באלבומים של הדג נחש, מרסדס בנד, מירי מסיקה, דני רובס ועוד.

כיום משמש כבעלים-שותף בחברת בחברה להסדרת זכויות יוצרים לשימושים מסחריים ופרסומות "לאוד אנד קליר".

## חיים אישיים
פרמן גרוש ואב לשלושה בנים.
מתגורר בתל אביב. ידוע כאוהד מכבי נתניה בכדורגל.

## קישורים חיצוניים

* לאוד אנד קליר, חברת רישוי זכויות מוזיקה שבבעלות פרמן, ברשת החברתית אינסטגרם

## הערות שוליים

קטגוריה:בסיסטים ישראלים
קטגוריה:משתתפי הפסטיגל
קטגוריה:נציגי ישראל באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2007
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
אפקט ביטחון יתר

**אפקט ביטחון יתר** (ב**[[אנגלית]]**: **Overconfidence effect**) הוא הטיה קוגניטיבית המאופיינת בהיעדר מתאם בין מדדים אובייקטיביים של מידת הדיוק בהחלטת הפרט לבין רמת הביטחון שלו באותה החלטה. הטיה זאת מתבטאת באמונה מופרזת בידע האדם עצמו, בנימוקיו האינטואיטיביים, שיפוטיו ויכולותיו הקוגניטיביות. 

הספרות המקצועית מחלקת את אפקט ביטחון היתר לשלושה סוגים: הערכה עצמית מופרזת (Overestimation) – התפיסה של הפרט עצמו כטוב יותר ממה שהוא בפועל; מיקום יתר (Overplacement) – האמונה המופרזת כי הפרט טוב יותר ביחס לאחרים; דיוק יתר (Overprecision) – ההערכה המוגזמת כי ידיעת האמת נמצאת בידי הפרט. 

## מחקרים
מספר מחקרים עסקו בחקר דיוק היתר הנמנה עם אחד משלושת סוגיה של הטיית ביטחון היתר. הגישה האמפירית לחקר דיוק יתר מתבססת על כך שהפרטים מתבקשים להגדיר מרווח ביטחון סביב הערכותיהם השונות שיהיה רחב דיו, כך שהסבירות כי הערכותיהם הן נכונות תהיה 90 אחוז, ובהתאמה הסבירות להערכות שגויות תהיה 10 אחוז. מתוצאות מחקרים אלו עולה בעקביות כי שיעור התשובות הנכונות בטווח ביטחון של 90 אחוזים נמוך מ-50 אחוז ומכאן כי הפרטים ציינו טווח הדוק מדי להערכותיהם, היינו, היו בטוחים, שלא בצדק, כי תשובותיהם מדויקות. נטייה זו נמצאה כמשפיעה באופן מובהק אף בקרב מומחים מתחומים שונים.

במחקר אחד הוצגו לאחיות מנוסות במחלקת טיפול נמרץ תרחישים של מטופלים המראים תסמינים מסוימים, ונבחנה רמת הביטחון שלהן בנוגע לנכונות הפעולות שיש לנקוט כדי לטפל בהם. על אף שנמצאה רמת ביטחון גבוהה של כל אחת מהאחיות בדרך הטיפול שהציעה, לא הייתה הסכמה בין אחיות לגבי הדרך המומלצת. כלומר, לפחות חלק מהן הראו "ביטחון יתר": פער בין הדיוק של ההחלטה לרמת הביטחון שבו היא מתקבלת.

במחקר אחר שנערך בקרב מומחים לשוק ההון, התבקשו המומחים לספק תחזית לשינוי בערכן של מניות מסוימות במהלך שלושת הימים הבאים. תחזיות המומחים הושוו לתחזיותיהם של אנשים ללא ידע בשוק ההון. בנוסף, התבקשו הנבדקים בכל קבוצה להעריך את שיעור הטעויות בניבוי בכל אחת מהקבוצות. אחוז הדיוק היה נמוך בקרב שתי הקבוצות בנוגע לשינוי ערך המניות. אולם, שתי הקבוצות העריכו שהמומחים יבצעו בערך מחצית מכמות הטעויות של הלא-מומחים; בפועל שיעור הטעויות היה דומה (וגבוה) בשתי הקבוצות. 

## ראו גם
* האדרה עצמית – המוטביציה לשמור על דימוי עצמי גבוה, מונעת מהצורך של הפרט לשמור על הערכה עצמית חיובית ככל האפשר.
* אשליות חיוביות – תפיסות ואמונות לא מציאותיות שיש לאנשים כלפי עצמם או כלפי הקרובים אליהם.
* ריאליזם נאיבי (פסיכולוגיה) – עמדה בה האדם תופס את מבטו על המציאות כאובייקטיבי, כאשר החולקים עליו טועים או משקרים. 
* היוריסטיקת הזמינות - "קיצור דרך" חשיבתי שאנשים עושים במצב של אי-ודאות כשהם נדרשים לבצע הערכה של נפיצותו, שכיחותו או הסתברותו של מאורע כלשהו. 
* גרנדיוזיות – תכונת אישיות לא-מסתגלת המאפיינת אנשים בעלי הפרעת אישיות נרקיסיסטית.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:הטיות קוגניטיביות
הפיגוע בכביש 557

**הפיגוע בכביש 557** היה פיגוע ירי מרכב חולף שבוצע בי"ח בחשוון תשפ"ד, (2 בנובמבר 2023) ובו נרצח אלחנן קליין, חייל במילואים מפקד כיתה בגדוד 9221, בחטיבת אפרים, שחזר משירות במסגרת מלחמת חרבות ברזל כאשר נסע בכביש 557 ליד הכפר בית ליד.

## רקע

מתחילת שנת 2023 ועד לפיגוע הירי ליד עינב, נרצחו בפיגועי טרור 37 ישראלים, לא כולל את הנרצחים במתקפת הפתע על ישראל - יותר נרצחים מכל שנה אחרת מאז 2005. רוב הפיגועים התרחשו באזור יהודה ושומרון. ב-7 באוקטובר פרצה מלחמת חרבות ברזל, ובעקבותיה הוכרז על גיוס מילואים כללי.

## הפיגוע
בבוקר י"ח בחשוון ה'תשפ"ד, 2 בנובמבר 2023, נסע אלחנן קליין חזרה לביתו ממילואים. מחבל עקף את רכבו של קליין, ירה לעברו מרכבו החולף וברח. כתוצאה מהירי הרכב התהפך וקליין נפצע אנושות, ולאחר מכן נקבע מותו.

## לאחר הפיגוע
ב-18 בנובמבר, הרגו חיילי צה"ל את המחבל במהלך פעילות מבצעית בכפר שוויכה.

ב-17 בפברואר 2024, ח' באדר א' ה'תשפ"ד נולדה בת לאלחנן קליין הנרצח בפיגוע.

ב-4 במאי 2024, כ"ו ניסן תשפ"ד במהלך פעילות ימ"מ בטול כרם חוסלו 5 ממעורבי הרצח, ביניהם עלאא שריתאח, מייסד גדוד טולכרם של חמאס לאחר טבח שבעה באוקטובר, ובנוסף עוד אחד הסגיר את עצמו.

## ראו גם
* זירת יהודה ושומרון במלחמת חרבות ברזל
* גל הטרור בישראל (2023)

## לקריאה נוספת
* 
* 

## הערות שוליים

ענב
ענב
ענב
ענב
ענב
ענב
מילויקו לשיאנין

**מילויקו לשיאנין** (בסרבית: **Милојко Лешјанин**; 15 בינואר 1830 – 15 בפברואר 1896) היה גנרל סרבי אשר שימש כראש המטה הכללי הסרבי בין השנים 1879–1880 ושוב בין 1882–1888.

## ביוגרפיה
לשיאנין נולד בכפר לז'ייה ב-15 בינואר 1830. ב-1849 הוא התגייס לצבא סרביה ולמד באקדמיה הצבאית הסרבית. לאחר מכן למד תקופה בבתי ספר צבאיים בפרוסיה. במהלך המתקפה העות'מאנית על בלגרד ב-1862, מונה לשיאנין למפקד מחלקה מיוחדת בצבא הסרבי שהגנה על העיר. לאחר מכן שימש כמרצה באקדמיה הצבאית, עד 1868 אז החל לשרת במטה הכללי. בין 1870–1871 הוא נשלח בשנית לצבא הפרוסי כמשקיף על מלחמת צרפת-פרוסיה.

ב-2 באפריל 1873 הוא מונה לשר המלחמה. ב-1874 הוא עבר לשמש כמפקד האקדמיה הצבאית. עם פרוץ המלחמה הסרבית-עות'מאנית הוא מונה למפקד דיוויזיית טימצ'ה. עם פרוץ המלחמה הבאה נגד העות'מאנים, מונה לשיאנין למפקד קורפוס מורביה. בסוף שנת 1879 הוא מונה לראש המטה הכללי. ב-19 באוקטובר 1880 הוא הועבר לשמש בשנית כשר המלחמה. ב-1882 הוא חזר לתפקיד ראש המטה הכללי. במהלך מלחמת בולגריה-סרביה (1885) הוא פיקד באופן אישי על ארמיית טימוק, ולחם עמה בחזית וידין. ב-1888 הוא עזב את הצבא. הוא נפטר בבלגרד ב-15 בפברואר 1896.

## קישורים חיצוניים

* מילון ביוגרפי סרבי עמ' 64–65

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים סרבים
קטגוריה:ילידי 1830
קטגוריה:נפטרים ב-1896
זכויות להט"ב בטיבט

**לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים ([[להט"ב]]) ב[[טיבט]]** מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שתושבים הטרוסקסואלים אינם חווים. האדמות המרכיבות את הרמה הטיבטית  מחולקות כיום בין הריבונות של הרפובליקה העממית של סין והרפובליקה של הודו, עם שטחים של המחוז האוטונומי הטיבטי שנתבעים על ידי סין אבל נשלטים בפועל על ידי הודו. בסין, פעילות הומוסקסואלית בין מבוגרים בהסכמה הפכה לחוקית בשנת 1997 ובהודו מאז 2018  בעקבות פסק הדין נאוטג' סינג ג'והר נגד ממשלת הודו  על ידי בית המשפט העליון של הודו.

## היסטוריה
ארנסט שייפר , חוקר טבע, זואולוג וחבר נאצי בשורות האס אס שחיפושיו הזואולוגיים בטיבט שימשו ככיסוי לתפקידו בשירות החשאי הגרמני, פירט בסיום המשלחת הגרמנית לטיבט בשנים 1938–1939 את מגוון התנוחות המיניות בהן קיימו מנהיגים טיבטיים מבוגרים יחסי מין עם נערים צעירים. לדבריו, הומוסקסואליות שיחקה תפקיד משמעותי בפוליטיקה המקומית. שייפר, בניגוד לשאר חברי המשלחת, התמקד במחקרו בפן התרבותי של הטיבטים, ובחן בקפידה את דתם וטקסיה השונים, כגון קבורת השמיים, ואף הביא עמו מספר גולגולות אנושיות חזרה לגרמניה. כמו כן שמר תיעודים מפורטים של מנהגי המקומיים בהקשר ליחסי מין, אשר ברוב התרבויות המודרניות נשאו עמם איסורים דתיים או חברתיים כלשהם, ובחן את היחס שהציגו כלפי נישואים, אונס, ביוץ, לידה, אוננות והומוסקסואליות.

## תנאי מחיה
לא קיימות קבוצות תמיכה טיבטיות ידועות כלשהן עבור קידום זכויות להט"ב. אולם, סינים האנים שחיים בטיבט נודעו לאורך השנים כמי שהקימו מבנים קהילתיים כמו ברים הומוסקסואלים בהם הבר "לאנס טיאן קונג" בבירת טיבט, להסה, עבור יצירת מקומות מפגש לאזרחי להט"ב טיבטיים.

על פי מספר ראיונות שביצע כתב מאתר להט"ב אסיאתי שבסיסו בסינגפור, בני נוער טיבטים ידועים כאדישים בעיקר כלפי סוגיות הומוסקסואליות, אך התרבות הטיבטית אינה מאפשרת גילויי חיבה פומביים, בין זוגות מאותו המין (או מהמין השני כאחד). עם זאת, מבקרים טוענים שזה הוא אינו רגש ספציפי שמונע מהומופוביה בחברה הטיבטית, אלא, התנגדות לכל תצוגה פומבית של חיבה או מיניות שמיוחסת בדרך כלל בשלילה, בין היתר בשל האדרת אורך החיים הצליבטי של הבודהיזם הטיבטי.

טנזין מריקו , נזיר בודהיסטי לשעבר מדרמסאלה, מוגדר לעיתים קרובות בתקשורת הבינלאומית כ-"אישה הטרנסג'נדרית הראשונה הידועה בקהילה הטיבטית" לאחר שעבר הליך לשינוי מגדר במהלך השנים ממין זכר לנקבה. כיום, מריקו ידועה בפעילותה החברתית בתנועה לעצמאות טיבט  וכדוברת שמוזמנת לפגישות של ארגונים חברתיים ומנהיגי דת טיבטיים בהם הדלאי למה ה-14, טנזין גיאטסו.

## ראו גם

* זכויות להט"ב
* זכויות להט"ב באסיה
* זכויות להט"ב בהודו
* זכויות להט"ב בסין

## הערות שוליים

קטגוריה:זכויות להט"ב לפי מדינה
קטגוריה:טיבט
טיבט
קטגוריה:זכויות להט"ב ברפובליקה העממית של סין
מה חדש, חתלתולה?

**מה חדש, חתלתולה?** (באנגלית: **?What's New Pussycat**) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדיה מטורפת משנת 1965 בבימויו של קלייב דונר, עם פיטר אוטול, רומי שניידר, פיטר סלרס ווודי אלן בתפקידים הראשיים.

זה הסרט הראשון לפי תסריט של וודי אלן שגם משחק בו.

שיר הנושא של הסרט, אשר נקרא "?What's New Pussycat", היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר. השיר בוצע בסרט על ידי טום ג'ונס, כשאת מילותיו כתב האל דייוויד ואת לחנו הלחין ברט בכרך.

וודי אלן היה מועמד לפרס גילדת הכותבים של אמריקה על התסריט.

## תקציר העלילה
מייקל ג'יימס (פיטר אוטול) הוא עורך של מגזין אופנה מפורסם בפריז. כל הזמן הוא מוקף בנשים יפות וסובל מהתמכרות למין. מייקל לא זוכר את שמותיהן של הנשים איתן הוא יוצא ולכן לכל אחת מהן הוא קורא "פוסיקט" (חתלתולה). בת-זוגו של מייקל היא קרול ורנר (רומי שניידר) היפהפייה, שלוחצת עליו, יחד עם הוריה, שיסכים להתחתן איתה.

מייקל פונה לעזרה לפסיכואנליסט ד"ר פריץ פסבינדר (פיטר סלרס), שמזמין אותו לטיפול קבוצתי. הבעיה היא שפסבינדר הוא מכוער ומקנא בהצלחתו של מייקל היפה. פסבינדר מנסה להתחיל עם נשים ומפחד מחמתה של אשתו האימתנית (אדרה גייל).

למייקל יש חבר נמוך ומכוער בשם ויקטור (וודי אלן), שעובד כמלביש ומפשיט חשפניות. קרול מנסה להתחיל עם ויקטור כדי שמייקל יקנא.

מייקל מקיים יחסים עם החשפנית ליז (פאולה פרנטיס) ועם רנה (קפוצ'ין) עליה מתחרה גם פאסבינדר ללא הצלחה.

מייקל נוסע לנוח במלון "שאטו שאנטל" שידוע כמקום לגברים בוגדניים. בדרך נוחתת לתוך מכוניתו צנחנית יפהפייה בשם ריטה (אורסולה אנדרס). הוא מביא אותה למלון שם נפגשות כל הנשים ומגיעה לשם גם קרול עם הוריה. במלון מתחוללת פארסה במהלכה כולם רודפים אחרי כולם. כולם לוקחים חלק במרדף שיא בחדרי השינה ומחוצה להם. מוזעקת משטרה והמרדף נמשך במכוניות קארטינג.

לבסוף מייקל וקרול מתחתנים אך מתחילים מיד לריב על שטויות.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון למה חדש, חתלתולה?, באתר יוטיוב
*טום ג'ונס שר מה חדש, חתלתולה?, באתר יוטיוב
*מה חדש, חתלתולה?, באתר TCM

קטגוריה:סרטי 1965
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה מטורפת
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:סרטי יונייטד ארטיסטס
קטגוריה:סרטי וודי אלן
אליפות אסיה בכדורגל נשים 2006

**אליפות אסיה בכדורגל נשים 2006** (באנגלית: **2006 AFC Women's Asian Cup**) היא המהדורה ה-15 של אליפות אסיה בכדורגל נשים שארגנה קונפדרציית הכדורגל של אסיה. הטורניר נערך באוסטרליה והתקיים מ-16 ביולי עד ה-30 ביולי 2006. האליפות שימשה כטורניר המוקדמות לגביע העולם לנשים, שנערך שנה לאחר מכן ברפובליקה העממית של סין.

האליפות נערכה בפורמט של שלב בתים ושלב נוקאאוט. שתי הנבחרות הראשונות מכל אחד משני הבתים עלו לשלב חצי הגמר, בו שיחקו בהצלבה, כלומר הקבוצה שסיימה במקום הראשון בבית שיחקה מול הקבוצה שסיימה שנייה בבית המקביל וההפך. במשחק הגמר נפגשו המארחת אוסטרליה וסין. בסיום המשחק, שנערך באדלייד מול 5,000 צופים, ניצחה סין 2-4 בדו-קרב פנדלים וזכתה בטורניר בפעם השמינית בתולדותיה. 

מכיוון שסין העפילה אוטומטית לגביע העולם כמארחת, היא לא נחשבה כנציגה של אסיה בטורניר. אוסטרליה וקוריאה הצפונית (שסיימו שנייה ושלישית) העפילו ישירות לגביע העולם כנציגות היבשת, ואילו יפן שסיימה במקום הרביעי נשלחה לפלייאוף הבין-יבשתי מול מקסיקו על כרטיס נוסף לטורניר. בסיום משחקים אלו, ניצחה יפן 2-3 והעפילה גם היא לגביע העולמי.

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## שלב הנוק-אאוט

קטגוריה:אליפויות אסיה בכדורגל נשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2006
קטגוריה:תחרויות כדורגל באוסטרליה
קטגוריה:2006 באוסטרליה
קטגוריה:2006 באסיה
מוקדמות גביע העולם בכדורגל נשים 2007

129 נבחרות לאומיות נרשמו ל**[[מוקדמות גביע העולם בכדורגל נשים|מוקדמות]] [[גביע העולם בכדורגל נשים 2007]]**, והתחרו על 16 מקומות בטורניר הגמר שנערך ברפובליקה העממית של סין. סין, המארחת, העפילה אוטומטית והותירה 15 מקומות לשאר הנבחרות.

15 המקומות בגביע העולם חולקו בין קונפדרציות הכדורגל של פיפ"א כמפורט להלן:
* אירופה (אופ"א): 5 מקומות, עליהם התחרו 25 נבחרות.
* אסיה (AFC): 3.5 מקומות (כולל המארחת סין שהעפילה אוטומטית), עליהם התחרו 17 נבחרות. הנבחרת שזכתה בחצי מקום העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי מול נציגת CONMEBOL.
* צפון, מרכז אמריקה והקריביים (CONCACAF): 2.5 מקומות, עליהם התחרו 32 נבחרות. הנבחרת שזכתה בחצי מקום העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי מול נציגת AFC. 
* אפריקה (CAF): 2 מקומות, עליו התחרו 35 נבחרות (מתוכן פרשו 6 נבחרות לפני תחילת המוקדמות).
* דרום אמריקה (CONMEBOL): 2 מקומות, עליו התחרו 10 נבחרות. 
* אוקיאניה (OFC): מקום אחד, עליו התחרו 10 נבחרות (מתוכן פרשו 6 נבחרות לפני תחילת המוקדמות).

משחק המוקדמות הראשון נערך ב-12 ביוני 2005 והמשחק האחרון שוחק ב-17 במרץ 2007. בסך הכל נערכו 263 משחקי מוקדמות, בהם הובקעו 1,032 שערים (ממוצע של 3.92 שערים למשחק).

## אירופה
25 הנבחרות בדרג א' של אופ"א הוגרלו לחמישה בתים, כאשר זוכות הבתים העפילו לגביע העולם.

### בית 1
 **נורווגיה** העפילה לגביע העולם.

### בית 2
 **שוודיה** העפילה לגביע העולם.

### בית 3
 **דנמרק** העפילה לגביע העולם.

### בית 4
 **גרמניה** העפילה לגביע העולם.

### בית 5
 **אנגליה** העפילה לגביע העולם.

## אסיה

**אוסטרליה**, **סין** ו**קוריאה הצפונית** העפילו לגביע העולם. **יפן** העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי מול נציגת צפון, מרכז אמריקה והקריביים.

## צפון, מרכז אמריקה והקריביים

**ארצות הברית** ו**קנדה** העפילו לגביע העולם. **מקסיקו** העפילה לפלייאוף הבין-יבשתי מול נציגת אסיה.

## אוקיאניה

**ניו זילנד** העפילה לגביע העולם.

## אפריקה

**גאנה** ו**ניגריה** העפילו לגביע העולם.

## דרום אמריקה

**ארגנטינה** ו**ברזיל** העפילו לגביע העולם.

## פלייאוף בין-יבשתי
### אסיה-צפון, מרכז אמריקה והקריביים

**יפן** העפילה לגביע העולם.

## הנבחרות שהעפילו

קטגוריה:מוקדמות גביע העולם בכדורגל נשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2005
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2006
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2007
מייקל האוסמן

**מייקל האוסמן** (באנגלית: **Michael Haussman**; נולד בשנת 1964) הוא במאי וידאו קליפים וקולנוע, סופר ואמן אמריקאי, המתגורר ברומא, איטליה.

## קריירה
הקליפים של מייקל האוסמן זכו במספר פרסים, כולל שישה פרסי הווידאו קליפים של MTV ופרס המוזיאון לאמנות מודרנית.

סרטים שביים במהלך הקריירה הקולנועית והמוזיקלית שלו כללו את: *Rhinoceros Hunting In Budapest*, בכיכובו של ניק קייב, שהוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס; *Blind Horizon*, בכיכובו של סם שפרד; *The Unsinkable Henry Morgan*, שהוקרן גם הוא בפסטיבל הסרטים סאנדנס; ו-*The Audition*, שהוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים של ונציה.

## פרסים
* "הסרט הקצר הטוב ביותר", *The Audition*, פסטיבל הסרטים הבין-לאומי ביירון ביי.
* "הסרט הזר הטוב ביותר", *The Audition*, פסטיבל הסרטים הקצרים של ניו יורק דאונטאון.
* "קליפ הדאנס הטוב ביותר", "Do It Again" מאת The Chemical Brothers, פרס הווידאו קליפים של MTV היפני.
* "הקליפ האלקטרוני הטוב ביותר", "Do It Again" מאת The Chemical Brothers בטקס פרסי MVPA.
* "הקליפ הטוב ביותר", "La Tortura" (שאקירה ואלחנדרו סאנס), פרס הווידאו קליפים של MTV הלטיני.
* "הקליפ הטוב ביותר של אישה", "Verás" (מדונה), פרס הווידאו קליפים של MTV הלטיני.
* "הקליפ הטוב ביותר של אישה", "Take a Bow" מאת מדונה, פרס הווידאו קליפים של MTV.
* מצוינות בקליפ של "Take a Bow" מאת מדונה, פרס AICP במוזיאון לאמנות מודרנית.
* "הסרט הקצר הטוב ביותר", "Abandoned 58", פסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:במאי וידאו קליפים אמריקאים
קטגוריה:אמנים אמריקאים
קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1964
יובאן אנג'לקוביץ'

**יובאן אנג'לקוביץ**' (בסרבית: **Јован Анђелковић**; 31 ביולי 1840 – 1885) היה גנרל סרבי ששימש כראש המטה הכללי בין השנים 1880–1882.

אנג'לקוביץ' נולד בבלגרד ב-31 ביולי 1840. ב-1855 החל ללמוד באקדמיה הצבאית הסרבית. ב-1860 סיים את לימודיו והחל לשרת כלוטננט בצבא סרביה. הוא שימש כשלישו הצבאי של הנסיך מילאן. לאחר מכן שימש כראש מטה ארמיית דרום מורביה, ואז כראש מטה קורפוס הדרינה וכמפקד האקדמיה הצבאית הסרבית. בין 1880–1882 שימש כראש המטה הכללי הסרבי. ב-1885 הועלה לדרגת גנרל ובאותה שנה נפטר.

במהלך הקריירה הצבאית שלו, פרסם אנג'לקוביץ' ספרים ומחקרים צבאיים רבים.

## לקריאה נוספת
* Иветић, Велимир (2000). Начелници генералштаба 1876—2000. Београд: Новинско-информативни центар ВОЈСКА.

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים סרבים
קטגוריה:ילידי 1840
קטגוריה:נפטרים ב-1885
רעה בשבטך

[ממוזער|410px|שמאל|הפיוט "רעה בשבטך" ב[מחזור קטלוניה מהמאה ה-14. הסטרופה האחרונה חסרה בכתב יד זה ובאחרים.]]
**רְעֵה בְשִׁבְטֶךָ** הוא פיוט פתיחה לנשמת (מחרך) לשחרית של ראש השנה שחיבר רבי משה אבן עזרא המכונה **הסלח** עקב ריבוי פיוטי הסליחות שחיבר, הנאמר בקהילות הספרדים.

## צורה
השיר הוא פיוט מסוג מֻחַרַךּ (בערבית: בעל תנועה) כלומר פיוט פתיחה ספרדי נפוץ לתפלת נשמת, אשר לרוב מגיע לאחר פיוט רשות קצר ממנו, ונושאו הוא לרוב נשמת האדם. השיר בנוי בתבנית מעין-אזורית (זג'ל), כלומר שיר סטרופי, שבו כל מחרוזת (בית) חורזת בחרוזים משלה, מלבד השורה האחרונה, הזהה בכל הבתים (ומתחרזת תמיד עם המחרוזת הראשונה (המדריך)). בפיוט זה: בפתיחה: אב/אב (צלעיות מתחרזות עם מקביליהן בטור הבא). בסטרופה 2: גד/גד/גד//גב (כנ"ל, מלבד השורה האחרונה המתחרזת עם הפתיחה). ב3: הו/הו/הו/הב (כנ"ל) וכן הלאה.

השיר פותח במדריך (מחרוזת קצרה המופיעה בתחילת שיר אזור וחוזרת כפזמון לאחר כל אחד מהמחרוזות) דו־טורי, הנחרז עם הטור האחרון בכל מחרוזת. כפיוטי זג'ל אחרים, טורי ה'אזור' בסוף כל מחרוזת הם שיבוצים מקראיים, ובפיוט זה הם מסתיימים במילת הקבע: "היום", הבאה להדגיש את קדושת יום ראש השנה, יום הדין. לפיוט אין משקל. לשיר פתיחה ו-4 סטרופות והוא נחתם באקרוסטיכון: משה חזק. הסטרופה האחרונה חסרה במחזורים רבים.

## תוכן
הפייטן פותח בפניה לאלוהיו שינחה את עמו, המצפה לגאולה, ביום הדין. לאחר מכן הוא מתמקד ב"אנוש" הפרטי; בסטרופה הראשונה הוא מתודה על חטאיו ומתחרט עליהם. לאחר מכן (סטרופה 2) הוא מתאר את נפתולי ליבו (בנסתר) ויצרו הרע, שגרמו לו לחטוא, ובשלם פחד מעצם הפניה אל האל. בסטרופה השלישית, המנוסחת בלשון רבים, הוא פונה בכל זאת אל האל, בפנייה דו־משמעית; גאולת השבויים מידי המציקים יכולה להתפרש כבקשה על עם ישראל, וכן על האנוש, מושא השיר, המבקש להיחלץ מיד יצרו. בסטרופה האחרונה, החסרה ברבים מהמחזורים, פונה הפייטן בלשון יחיד אל אלוהיו ומתאר את יגונו וחליו מרוב חטאיו, ומבקש ממנו שירפאו וידון אותו לחיים.

## אמירת הפיוט
הפיוט נקלט במחזורי הספרדים, הנוהגים לאומרו גם כיום ביום ב' של ראש השנה. בשל חששות הלכתיים מאמירת פיוטים בתוך פסוקי דזמרא, רבים נוהגים כיום לומר את הפיוט במקובץ עם שאר הפיוטים, לפני ברוך שאמר או אחרי חזרת הש"ץ של שחרית.

בעבר הוא נאמר גם במנהגים נוספים, והוא מופיע למשל ב"מחזור חזונים" המפורסם (שמייצג כנראה גרסה כלשהי של נוסח צפון אפריקה הקדום).

## לקריאה נוספת
* שמעון ברנשטיין, **משה אבן עזרא:שירי הקדש**, תל אביב: מסדה, תשי"ז, שיר מספר קי"ז, עמ' קלג, שעד
* 
* חנן בניהו, **מחזור קורן המבואר לראש השנה** כמנהג ק"ק ספרדים, ירושלים: קורן, 2016, עמ' 308–306

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:פיוטי משה אבן עזרא
כיכר דיאק פרנץ

**כיכר דיאק פרנץ** (בהונגרית: **Deák Ferenc tér**) היא אחת הכיכרות המרכזיות של מרכז העיר (בלווארוש) בודפשט, ובמקביל מהווה מרכז תחבורה חשוב של העיר. קווי המטרו M1 M2 ו-M3 נפגשים מתחת לכיכר, כמו גם הטרוליבוס 72, קווי אוטובוס רבים וקווי חשמלית מעגליים קטנים נוגעים גם הם בכיכר. על פני השטח זורמים לתוכו שדרת קארוי של השדרה הקטנה, דרך בייצ'י-ז'ילינסקי, רחוב קיראי, רחוב דיאק פרנץ. החלק הגדול ביותר של הכיכר שייך לרובע 5. מיעוטו לרובע 6.

## מיקום
גבולותיה: Károly körút, Sütő utca, Erzsébet tér.

## שמותיה
הכיכר עוצבה בתחילת המאה ה-19. היא נוצרה למעשה בתחילת המאה, אז שם האזור היה עדיין Landstrasse. הכיכר מוזכרת בשם Kohlplatz במפות משנת 1819, אבל היא נקראה גם בשמות שונים נוספים. בשנות ה-30 של המאה ה-19 נקראה Judenmarkt (השוק היהודי) או Judenplatz (כיכר היהודים).

בשנת 1866, שונה שם הכיכר לכיכר דיאק פרנץ על שם "חכם המולדת" פרנץ דיאק והיא נושאת את השם הזה מאז. (יחד עם הרחוב הסמוך לו, הנושא גם את שמו של פרנץ דיאק, שני המרחבים הציבוריים הללו הם השמות העתיקים ביותר בבודפשט שלא שונו).

## המבנים והאתרים העיקריים
* **Deák tér 2.**: המטה של חברת הביטוח Adria לשעבר
* **Deák tér 4.**: בית כומר הכנסייה הלותרנית
* **Deák tér 5.**: כנסייה לותרנית
* **Deák tér 6.**: ארמון אנקר
* פסלו של הכומר הלותרני גאבור סטהלו (נחשף ב-25 בספטמבר 2009)
* מוזיאון הרכבת התחתית

## נגישות
הכיכר חשובה מאוד מנקודת המבט של התנועה בבירה, מכיוון שמסלול השדרה הקטנה שמתחיל מגשר החירות ממשיך לכיוון דרך בייצ'י-ז'ילינסקי, גשר השלשלאות, והמשכו, שדרת אנדראשי, נמצאים לא רחוק משם. מתחת לכיכר שוכן צומת הרכבת התחתית של בודפשט ומתחם התחבורתי מהחשובים ביותר של העיר.
שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|התחנה הישנה של חשמליות 47 ו-49. חשמליות מסוג UV של גאנז פעלו על הקו עד 2007. ברקע הכנסייה הלותרנית
שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|התחנה הסופית הנוכחית של החשמליות המעגליות הקטנות

## גלריה

קובץ:DeáktérKlösz1.jpg|הכיכר ב-1890
קובץ:Budapest Deak teri ev templom P2220405-lev-1000.jpg|כניסת הכנסייה הלותרנית
קובץ:Hungary, Budapest, Downtown- Deak square 02.jpg|ארמון אנקר
קובץ:Budapest Deak Ferenc Square.jpg|הכיכר מגג ארמון אנקר
קובץ:Budapest, V. Deák Ferenc Square, 3 (left) and Hotel Le Méridien Budapest (right).jpg|מלון מרידיאן
קובץ:Budapest, view from the St. Stephen's Basilica to the Deák Ferenc tér.jpg|הכיכר מבזיליקת ססנט אישטוואן
קובץ:Sztehlo Gábor szobra Budapest Deák tér Vígh Tamás alkotása.jpg|פסל גאבור סטחהו
קובץ:Budapest_metro_museum_10.jpg|מוזיאון הרכבת התחתית
קובץ:Modern és Breitner Áruház légi fotón.jpg|ירידה למטרו
קובץ:Budapest, Bajcsy-Zsilinszki út, kilátás, 51.jpg|מבט מדרך בייצ'י-ז'לינסקי


## לקריאה נוספת
* מילון שמות הרחוב המלא של בודפשט (ספרינטר הוצאה לאור, 2003)
* זכרונות הרוסים, מבנים אבודים - בודפשט

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

דיאק פרנץ
האוניברסיטה הלאומית למחקר - בית הספר הגבוה לכלכלה

**האוניברסיטה הלאומית למחקר – בית הספר הגבוה לכלכלה** (ברוסית: ****) הוא מוסד אוטונומי פדרלי להשכלה גבוהה. HSE נוסד בשנת 1992 ובמעמד הנוכחי כאוניברסיטה לאומית למחקר מאז 2009. הקמפוס הראשי ממוקם במוסקבה, שלושה נוספים נמצאים בסנקט פטרבורג, ניז'ני נובגורוד ופרם.

בשנת 1996, HSE קיבל מעמד של אוניברסיטה ממלכתית; השם שונה בשנה שלאחר מכן. במקביל לכיוון הכלכלי התמקדה האוניברסיטה במתמטיקה. עד 1999 נוצרו הפקולטות למשפטים, ניהול, פסיכולוגיה ופוליטיקה.

בשנת 2020, בפעם הראשונה, בית הספר הגבוה לכלכלה עמד בראש דירוג מגזין פורבס של "100 האוניברסיטאות הרוסיות הטובות ביותר".

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסקבה: אוניברסיטאות ומכללות
מיכאל טפלינסקי

**מיכאל יורייביץ' טפלינסקי** (ברוסית: **Михаил Юрьевич Теплинский**; נולד ב־9 בינואר 1969) הוא איש צבא רוסי בדרגת גנרל-קולונל, מפקד חיל הצנחנים הרוסי מ-16 ביוני 2022. גיבור הפדרציה הרוסית (1995).

בשנת 1991 סיים את בית הספר לקציני צנחנים. שירת כמפקד מחלקה ומפקד פלוגה בדיוויזיית צנחנים מס' 106. נטל חלק במלחמת צ'צ'ניה הראשונה. על הצטיינותו בלחימה עוטר בשנת 1995 בתואר גיבור הפדרציה הרוסית. בשלבים ראשונים של מלחמת צ'צ'ניה השנייה פיקד על גדוד צנחנים. בשנת 2000 מונה למפקד רגימנט מס' 234 של דיוויזיית התקיפה האווירית ה-76. בשנת 2002 הועלה לדרגת פולקובניק ומונה לסגן מפקד הדיוויזיה. למד בהאקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי, אותה סיים בשנת 2007. בתום הלימוד מונה למפקד בסיס הדרכה במחוז צ'יטה. בשנת 2012 הועלה לדרגת גנרל-מיור ומונה לראש המטה של ארמיית המשמר ה-20. בשנת 2013 מונה למפקד הארמייה ה-36. בשנת 2014 הועלה לדרגת גנרל-לייטננט. 

על פי מינהל המודיעין הכללי של משרד ההגנה האוקראיני ב-2014 טפלינסקי השתתף בניהול מבצעי הלחימה הבדלנים הרוסים במהלך המלחמה בדונבאס. ב-2015 מונה לראש מטה של המחוז הצבאי הדרומי. ב-2019 מונה לתפקיד דומה במחוז הצבאי המרכזי. בקיץ 2022 מונה למפקד חיל הצנחנים הרוסי.

בדצמבר 2022, בעקבות השתתפותו פלישת רוסיה לאוקראינה, נתון תחת סנקציות של האיחוד האירופי, הממלכה המאוחדת ומדינות נוספות.

מאז 30 באוקטובר 2023, הוא מפקד קבוצת הכוחות "דנפר".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גנרלים בכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של המטה הכללי
קטגוריה:המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה: יחידות, ארגונים ואישים
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה: רוסים
קטגוריה:מעוטרי גיבור הפדרציה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא סובייטים
קטגוריה:מעוטרי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:מעוטרי עיטור גיאורגי הקדוש (הפדרציה הרוסית)
קטגוריה:מעוטרי עיטור אלכסנדר נבסקי (הפדרציה הרוסית)
קטגוריה:אישים בעימות הרוסי-צ'צ'ני
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1969
יובאן מישקוביץ'

**יובאן מישקוביץ**' (בסרבית: **Јован Мишковић**; 14 ביולי 1844 – 2 בנובמבר 1908) היה גנרל סרבי אשר כיהן כשר המלחמה בין השנים 1878–1880, וכראש המטה הכללי הסרבי בין השנים 1888–1890, ושוב בין השנים 1893–1896.

## ביוגרפיה
מישקוביץ' נולד בנגוטין ב-14 ביולי 1844. הוא למד באקדמיה הצבאית הסרבית (בית הספר לתותחנים), וב-1865 החל לשרת בצבא סרביה. הוא לחם במלחמה הסרבית-עות'מאנית. הוא פיקד על בריגדת צ'אצ'נסקי ולאחר מכן על בריגדת אוז'יצ'ה. במלחמה הבאה נגד העות'מאנים הוא שרת במטה הכללי.

בין השנים 1878–1880 הוא שימש כשר המלחמה. במהלך מלחמת בולגריה-סרביה הוא שימש כמפקד דיוויזיית דרינה ולחם עמה בקרב סלבניצה ובקרבות סביב פירוט. בין השנים 1888–1890 הוא כיהן כראש המטה הכללי הסרבי. ב-1893 הוא חזר לתפקיד הרמטכ"ל וכיהן בו עד 1896. במקביל לקריירה הצבאית שלו, הוא עסק בתיעוד הגאוגרפיה, התרבות וההיסטוריה של אזורים שונים בסרביה, וכתב עבודות רבות בנושא.

הוא נפטר בבלגרד ב-2 בנובמבר 1908.

## קישורים חיצוניים
* יובאן מישקוביץ', באתר САНУ 

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים סרבים
קטגוריה:ילידי 1844
קטגוריה:סרבים שנולדו במאה ה-19
קטגוריה:נפטרים ב-1908