open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מצפור מלכיה

**מצפור מלכיה** הוא נקודת תצפית בגליל העליון, הצופה על עמק קדש, רמת הגולן, החרמון והאזור כולו. המצפור ממוקם ליד קיבוץ מלכיה ומשמש כאתר הנצחה לקרבות הקשים שהתחוללו באזור במהלך מלחמת העצמאות. מצפור מלכיה מהווה נקודת עניין ייחודית, המחברת בין הנוף המרהיב להיסטוריה של המקום, ומאפשרת למבקרים להכיר מקרוב את מורשת הקרבות ואת חשיבותה האסטרטגית של מלכיה.

## תיאור המקום
המצפור נבנה במטרה להנגיש את סיפור הקרבות על מלכיה לקהל הרחב. מהתצפית ניתן לראות את בקעת קדש, את קרן נפתלי, מצודת ישע (נבי יושע), עמק החולה, רמת הגולן, ומעבר לה – את החרמון. המצפור כולל רחבת עץ גדולה עם שתי נקודות נוף, שבהן מפות המציגות את האתרים הנשקפים מהמקום. במקום הותקנה משקפת גדולה, דרכה ניתן לצפות ביישובים והנקודות הגאוגרפיות הסובבות, כגון רמת עלמה, מחניים, כפר הנשיא, משמר הירדן ועוד.

## היסטוריה

הכפר מלכיה, יישוב ערבי ששכן על ציר תנועה מרכזי, היה יעד אסטרטגי במהלך מלחמת העצמאות, בשל חשיבותו לשליטה על נתיבי תנועת הכוחות. במסגרת הקרבות באזור, שנחשבו למשמעותיים במאבק על רכס ההרים, נדרשו כוחות הפלמ"ח להשתלט על הכפר כדי למנוע תנועת אויב ולבסס עמדת כוח. אף שהלוחמים היו תשושים מקרבות קודמים וסבלו ממחסור במזון ובמים, הם הצליחו לכבוש את היישוב לאחר מאבק קשה ואבדות רבות. לאחר שהכפר היה במשך כחמישה חודשים בשליטת כוחות ערביים, נפלה מלכיה לידי הפלמ"ח, מהלך שהיווה נקודת ציון חשובה במערכה באזור. ממצפור סמוך ניתן לצפות על בקעת קדש, ששימשה כנתיב נסיגה לכוחות הפלמ"ח לאחר הקרבות.

## הנצחה
במרכז המצפור מוצבת תחנת שמע, בה נשמע קולה של אורה ערמוני, חברת קיבוץ מלכיה, המספרת על תולדות המקום והקרבות שהתחוללו בו. ההסבר ניתן בעברית ובאנגלית. בנוסף, בסמוך לשביל הגישה למרפסת התצפית מוצבות אנדרטאות לזכר חללי הקרבות במלכיה. בעבר, נערכו במקום טקסי יום הזיכרון של הקיבוץ.

## הקמת המצפור
המצפור הוקם ביוזמת קיבוץ מלכיה, ובסיוע גופים רבים, בהם המועצה האזורית גליל עליון, מחלקת ההנצחה במשרד הביטחון, משרד התיירות, משרד החקלאות, חברת "מקורות", "מי גולן" וקרן קיימת לישראל (קק"ל), אשר גם מתחזקת את האתר.

## הערות שוליים

מלכיה
מלכיה
קטגוריה:מלכיה
מלכיה
יוסי ויין

**יוסי ויין** (1947 ־ 31 בינואר 2015) היה צלם, ובמאי ישראלי.

## ביוגרפיה
ויין נולד בפולין, לו אחות, ויולה ויין. בשנת 1968 עזב לישראל עם משפחתו. אביו, אברהם ויין (2018-1917), היה בארץ היסטוריון ביד ושם (מעורכי "פנקס הקהילות").

הוא למד היסטוריה ופילוסופיה ב. הוא יצר מעל 60 סרטי עלילה, דרמות וסרטים תיעודיים. את רוב חייו המקצועיים בילה בארצות הברית, דרום אפריקה וישראל. הוא זכה במספר פרסים בינלאומיים כבמאי צילום.

## עבודתו כצלם
* "ואדי" (1981)
* "בעקבות הלאדינו" (1981)
* "נגוע" (1984)
* "כאסח" (1984)
* "חייל הלילה" (1984)
* "גרין" (1984)
* "קוקו בן 19" (1985)
* "חוזה אהבה" (1986)
* "בר 51" (1986)
* "כפפות" (1986)
* "מחץ הדלתא" (1986)
* (1987) "Going Bananas"
* "שלגיה ושבעת הגמדים" (1987)
* (1988) "Shattered Dreams: Picking Up the Pieces"
* "אוכלים לוקשים" (1989)
* "ניפגש בספארי" (1989)
* (1989) "The House of Usher"
* "מסיכת המוות האדום" (1989)
* (1989) "American Ninja 4: The Annihilation"
* (1991) "The Human Shield"
* "זמן הגמל" (1991)
* (1992) "Lethal Ninja"
* (1993) "Point of Impact "
* (1993) "Cyborg Cop"
* (1994) "Cyborg Cop II"
* (1994) "Blood of the Innocent"
* (1994) "Freefall"
* (1996) "Danger Zone"
* (1997) "Operation Delta Force"
* (1998) "Sweepers"
* (1999) "Cold Harvest"
* (1999) "Traitor's Heart"
* Bridge of Dragons" (1999)"
* (2000) "Shark Attack 2"
* (2001) "Wadi Grand Canyon 2001"
* "סוף העולם שמאלה" (2004)
* "מלח הארץ" (2006)
* "מלך של קבצנים" (2007)
* "הבודדים" (2009)
ב-2015 התראיין בסדרת הטלוויזיה הדוקומנטרית "חגיגה לעיניים – סיפורו של הקולנוע הישראלי" ששודרה בערוץ הראשון.

## כבמאי
* "אוכלים לוקשים" (1989)
* "מסיכת המוות האדום" (1989)
* "ניפגש בספארי" (1989)
* (1989) "The House of Usher"
* (1989) "American Ninja 4: The Annihilation"
* (1991) "The Human Shield"
* (1994) "Never Say Die"
* (1995) "Cyborg Cop III"
* (1998) "Sweepers"
* (2000) "Shark Attack 2"
* (2003) "Disaster"

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:צלמי קולנוע ישראלים
קטגוריה:במאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
דניאלה אמודיי

**דניאלה אמודיי** (באנגלית: **Daniela Amodei**; נולדה ב-1987) היא חוקרת ויזמית בתחום הבינה המלאכותית, ממוצא יהודי איטלקי-אמריקאי. היא מכהנת כנשיאת ומייסדת-שותפה של חברת אנת'רופיק, העוסקת בפיתוח מערכות בינה מלאכותית מתקדמות.

דניאלה למדה בתיכון לואל ולאחר מכן סיימה בהצטיינות תואר ראשון בספרות אנגלית באוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז.

אמודיי החלה את הקריירה שלה בתחום הבריאות הגלובלית והפוליטיקה, ושיחקה תפקיד בקמפיין קונגרס מוצלח בפנסילבניה. לאחר מכן ניהלה לזמן קצר את תחום התקשורת עבור חבר בית הנבחרים מאט קרטווייט בוושינגטון די. סי., לפני שעזבה את עולם הפוליטיקה ועברה לתעשיית הטכנולוגיה. בשנת 2013 הצטרפה לחברת השירותים הפיננסיים Stripe כאחת העובדות הראשונות, ולאחר מכן עברה ל-OpenAI בשנת 2018. היא שימשה כסגנית נשיא לבטיחות ומדיניות שם, אך עזבה בשנת 2020 כדי להקים את Anthropic יחד עם אחיה.

באוגוסט 2017 נישאה דניאלה להולדן קרנופסקי, מייסד-שותף של קרן הפילנתרופיה Open Philanthropy, המבוססת על עקרונות האלטרואיזם האפקטיבי – גישה פילנתרופית השואפת למקסם את ההשפעה החיובית של תרומות ומשאבים באמצעות ניתוח נתונים ומחקר, על מנת לפתור בעיות גלובליות דחופות בצורה היעילה ביותר.

בספטמבר 2023, דניאלה ואחיה דריו נבחרו לרשימת 100 האנשים המשפיעים ביותר בתחום הבינה המלאכותית של מגזין Time (Time100 AI).

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יזמות אמריקאיות
קטגוריה:עובדי OpenAI
קטגוריה:חוקרי בינה מלאכותית
קטגוריה:מייסדי חברות טכנולוגיה
קטגוריה:מנהלות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז
קטגוריה:אמריקאים ממוצא איטלקי
קטגוריה:יזמים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1987
מלור

בלגנדריום של טולקין, **מַלוֹר** () היה מלך אַרְתֵדַין השלישי.

## אטימולוגיה
"מַלוֹר" הוא שם בסִינְדָרִין. משמעותו אינה ידועה, אך מציעים שזהו שילוב של המילה "מַל" ("זהב", "צהוב") ושל המילה "גְלוֹר" ("זהב [בהיר או צבע]"). תיאוריה זו נתמכת על ידי העובדה ששמותיהם של שלושת המלכים ששלטו אחריו מכילים את המונחים "כסף" או "זהב".

## ביוגרפיה
מַלוֹר נולד לבֶּלֶג, בנו של אַמְלַית מלך אַרְתֵדַין, ולאשתו, ששמה לא ידוע. אביו מת בשנת 1029 והוריש לו את הכתר. בין ממלכתו לבין ממלכות קַרְדוֹלָן ור'וּדָאוּר פרצו מלחמות רבות. על שלטונו לא ידוע כמעט דבר.

הוא מת בשנת 946 לעידן השלישי לאחר 83 שנות שלטון באַרְתֵדַין. במותו ירש אותו בנו הבכור, קֶלֶפַרְן, שהיה בן 131 שנים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ארתדין
כנסת הרבנים בישראל

**כנסת הרבנים בישראל** היא עמותה מקצועית המאגדת רבנים ורבות מהזרם המסורתי-קונסרבטיבי. כנסת הרבנים בישראל היא שלוחה של כנסת הרבנים העולמית. מטרותיה העיקריות כוללות קידום ערכי היהדות, שמירה על מסורת יהודית רציפה בפרשנות מסורתית-קונסרבטיבית, חיזוק הקשר לארץ ישראל, וטיפוח אחווה יהודית. הארגון פועל לעיצוב זהות יהודית עכשווית תוך שילוב מסורת עם ערכים בני-זמננו, ומקדם פלורליזם דתי וחברתי בישראל.
## רקע
### מהי היהדות המסורתית
היהדות הקונסרבטיבית היא יהדות הלכתית, שבסיסה קיום גרעין איתן של מצוות [שבת, כשרות, תפילות וכו'], והגורסת כי ניתן לשנות או לעדכן את ההלכה כפי שעשו זאת חכמי ישראל בכל הדורות, במָקום שיש צורך לשנותה עקב תנאי המקום ונסיבות הזמן. היהדות הקונסרבטיבית מונה מיליוני יהודים באלפי קהילות ברחבי העולם, והיא כיום הזרם השני בגודלו בתפוצות. היהדות קונסרבטיבית פתוחה לערכי העולם המודרני ולתרבות הדמוקרטית-הומניסטית.

### פעילויות הארגון וחבריה
חברי כנסת הרבנים מתעסקים בעבודה רבנית בזירות מגוונות: רבנות קהילתית, ליווי רוחני, חינוך יהודי ועוד. כל חברי הארגון זוכים לקהילה מקצועית תומכת והשתלמויות בתחומים שונים. חברות כנסת הרבנים פרצו דרך בתחום ליווי רוחני בארץ. הרבה מרים ברקוביץ והרבה ולרי סטסין (הרבה הראשונה לקבל הסמכה קונסרבטיבית בארץ) ייסדו את העמותה קשובות במטרה לקדם את תחום התמיכה הרוחנית בישראל, לספק תמיכה רוחנית ליחידים וכן במסגרת כגון בתי חולים, בתי אבות והוספיסים.

### הלשכה לשירותי דת: גיור, נישואין
הלשכה לשירותי דת היא פרויקט משותף לתנועה המסורתית וכנסת הרבנים בישראל, המרכזת פעילות רבות ורבני התנועה בתחומים מגוונים, במיוחד גיור, נישואין וגירושין. הלשכה מחזיקה בית דין לגיור שמגייר מועמדים לגיור שעברו תהליך הכנה בקהילות, והגיור הזה נחשב חוקי לצורך שינוי רישום למעמד "יהודי" במרשם האוכלוסין. אב בית הדין נכון ל-2025 הוא הרב אהוד בנדל.

רבות ורבני התנועה המסורתית מחתנים דרך הלשכה לשירותי דת, שמרכזת את התחום של נישואין בזרם המסורתי-קונסרבטיבי בארץ. חתונות אלו אינן מוכרות על ידי מדינת ישראל, וב-2018 רב מסורתי נחקר משום שערך חופות לא דרך הרבנות הראשית. הלשכה מחזיקה גם כן בית דין לגיטין לזוגות שצריכים פתרון הלכתי לגט ואינם רשומים כנשויים במדינה (מה שמצריך בדרך כלל התערבות של הרבנות הראשית כדי להתיר את הניושאין באופן חוקי). אב בית הדין לגיטין הוא הרב שלמה זכרוב.

## כנסת הרבנים והלכה
ביהדות הקונסרבטיבית בארצות הברית פועל CJLS כבר כשמונים שנה בכתיבת תשובות הלכתיות בנושאים שמעסיקים את הקהילות וחברי הקהילות. למרות שכנסת הרבנים בישראל היא 'אזור' region בתוך כנסת הרבנים העולמית טענו הרבנים הישראלים שקיימים נושאים בחיים היהודיים בהם התשובות ההלכתיות עשויות להיות שונות בגלל שהן נועדו לקהל ישראלי, שחי במדינה המוגדרת כמדינה יהודית ושאין בה הפרדת הדת מהמדינה. התשובות שנכתבו בישראל החל באמצע שנות השבעים.

## ראו גם
* התנועה המסורתית בישראל
* כנסת הרבנים
* מר"ם

## קישורים חיצוניים
* אתר הארגון - https://rabbi.org.il/

*

## הערות שוליים

2025 02
קטגוריה:יהדות קונסרבטיבית בישראל
קטגוריה:ארגונים החברים באיגוד ארגוני יהדות ישראלית
קטגוריה:ארגונים רפורמיים וקונסרבטיביים בישראל
קטגוריה:עמותות
מצפה לירן

**מצפה לירן** על שם לירן סעדיה לוחם סיירת אגוז שנפל במהלך מלחמת לבנון השנייה ביולי 2006, הוא נקודת תצפית הממוקמת ממערב לשכונת נוף חרמון בקריית שמונה, על דרך נוף הרי נפתלי המשקיפה על עמק החולה, קריית שמונה, החרמון וצפון הגולן. במצפה מוצבת תחנת שמע המספקת הסברים על הנוף הנשקף ממנו. לאורך השביל המוביל למצפה מוצגים רישומים שיצר. סמוך למצפה הכשירה קרן קיימת לישראל חניון למטיילים.

## לירן סעדיה

לירן סעדיה היה לוחם בסיירת אגוז של חטיבת גולני, שנפל בקרב בדרום לבנון במהלך מלחמת לבנון השנייה, ביום כ"ד בתמוז תשס"ו (20 ביולי 2006). סעדיה היה בן קריית שמונה, וזכרו מונצח באנדרטה שהוקמה סמוך ליישוב מגוריו.  

## המצפור
לזכרו של לירן סעדיה הוקם המצפה, הכולל שתי רחבות מעוגלות ומרוצפות, המחוברות בשביל אשר לצידו נטועה חורשת עצים. המצפה מציע תצפית נרחבת על אזור מגוריו של סעדיה ועל האזור שבו לחם ונפל.  

באחת הרחבות ניצבת מצבת אבן שעליה חקוקים שמו ונסיבות נפילתו. בראש המצבה מופיעים סמלי היחידות שבהן שירת. לצד השביל המוביל מהרחבה נכתב שמו של לירן בחצץ לבן, ובהמשך מוצבים דגל ישראל ושני פסלי ציפורים ממתכת וזכוכית – האחת בהירה והשנייה כחולה.  

השביל מוביל לרחבת תצפית נוספת, שבה מוצבת עמדת האזנה למוזיקה האהובה על לירן. ברחבה שלושה עמודי מתכת שחורים, שעל פניהם לוחיות מתכת כסופות, המציגות קטעים שכתב לירן, תיאור הקרב שבו נפל ודברי הספד לזכרו, המסודרים לפי אותיות שמו. בהמשכו של השביל מצויה נקודה נוספת, שבה מוצגים לוחות אבן ומתכת ועליהם יצירות קומיקס הומוריסטיות שיצר סעדיה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אצבע הגליל
לירן
לירן
מצפור ברק ועמיחי

250px|ממוזער|שמאל
**מצפור ברק ועמיחי** הוא נקודת תצפית מרשימה על שפת מכתש רמון, שהוקמה בשנת 2021 להנצחתם של האחים סגן משנה ברק איטקיס ורב-סרן עמיחי איטקיס, בני מושב שדה ורבורג שבשרון, שנפלו בעת מילוי תפקידם בצה"ל. המצפור מהווה יעד עבור מטיילים, בני נוער, חיילים ותיירים המגיעים למצפה רמון ולמכתש רמון. במקום ניתן ליהנות מנוף פנורמי וללמוד על חייהם של האחים איטקיס. במהלך קורס הקצינים שלו, ברק איטקיס הוביל פרויקט חברתי במצפה רמון, ועל פעילותו קיבלה משפחתו מכתב הוקרה מהמועצה המקומית.

## רקע והקמה
המצפור הוקם ביוזמת משפחת איטקיס, בשיתוף משרד התיירות, המועצה המקומית מצפה רמון והחברה הממשלתית לתיירות. יוזמי הפרויקט ראו במקום זה דרך הולמת להנצחת זכרם של האחים, אשר אהבו את נופי הארץ והיו מחויבים לערכי אהבת האדם, העם והארץ, ציונות, צדק, שלום והתנדבות. משפחת איטקיס הדגישה את הקשר העמוק של בניה לנופי הדרום ולמכתש רמון. עמיחי אהב לטייל באזור, ובמהלך שירותו הצבאי הקדיש זמן רב להיכרות עם המרחב המדברי. המצפור מהווה לא רק נקודת תצפית, אלא גם מקום לזיכרון והשראה, המספר את סיפורם של שני האחים ומורשתם.

## סיפורם של ברק ועמיחי איטקיס
סגן משנה ברק איטקיס שירת כקצין בחיל הים ונפל בעת מילוי תפקידו ב-8 בפברואר 1998 בגיל 20. אחיו הצעיר, רב-סרן עמיחי איטקיס, שירת כטייס קרב בחיל האוויר ונפל ב-10 בנובמבר 2010 יחד עם נווטו, רס"ן עמנואל (מנו) לוי, במהלך טיסת אימון מבצעית מעל מכתש רמון.

## עיצוב ותכנון המצפור
המצפור תוכנן כך שישתלב בסביבתו הטבעית תוך שמירה על ערכי הסביבה והטבע. במקום מוצבים שלטי הסבר המתארים את הנוף, החי והצומח באזור, וכן מגוללים את סיפור חייהם ומורשתם של ברק ועמיחי איטקיס.

## הערות שוליים

קטגוריה:מכתש רמון
קטגוריה:ישראל: נקודות תצפית
קטגוריה:ישראל: אתרי הנצחה
טנאדיס פארק

**טנאדיס פארק** (באנגלית: **Tannadice Park**) הוא אצטדיון כדורגל בעיר דנדי, סקוטלנד. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של דנדי יונייטד מאז 1909. האצטדיון מכיל 14,223 מקומות, וממוקם כ-180 מטרים בלבד מהאצטדיון של היריבה העירונית, דנדי, דנס פארק.

## היסטוריה
ב-25 באוגוסט 1894 שוחק לראשונה באצטדיון משחק במסגרת ליגת העל הסקוטית בין דנדי וונדרס למאת'רוול.

ב-1909 הפך האצטדיון למגרשה הביתי של דנדי יונייטד, שם היא משחקת עד היום במסגרת ליגת העל הסקוטית.

נכון ל-2025 שיא הצופים באצטדיון הוא 28,000 צופים שנכחו במשחק הבכורה של דנדי יונייטד בזירה האירופית במסגרת גביע ערי הירידים מול ברצלונה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דנדי
קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בממלכה המאוחדת
קטגוריה:דנדי יונייטד
קריאות ישראליות

**קריאות ישראליות** הוא כתב עת אקדמי בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה, המפרסם מאמרים במדעי החברה והרוח על החברה הישראלית, בתחומים סוציולוגיה, מדע המדינה, היסטוריה, פילוסופיה, פסיכולוגיה, כלכלה, אנתרופולוגיה, אמנות, עבודה סוציאלית ועוד. בנוסף למאמרים כולל כתב העת מדור ביקורת ספרים ומדור תערוכות.

כתב העת החל לצאת לאור בשנת 2022. בכל שנה מתפרסמים שני גיליונות – האחד נושאי והאחר ללא נושא מרכֵּז. כתב העת מתפרסם באינטרנט וזמין בגישה פתוחה. העורכות הראשיות של כתב העת הן פרופ' תמר הרמן מהאוניברסיטה הפתוחה פרופ' עדנה לומסקי-פדר מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בגיליון הראשון ציינו העורכות כי "מקור היוזמה שלנו להוציא לאור את כתב העת בהכרה שיש מקום, ואפילו צורך, להקים במה המפגישה נשות ואנשי אקדמיה מדיסציפלינות שונות החוקרים את ה'מקום' הישראלי וכותבים על מחקריהם בעברית."

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי עת מדעיים
קטגוריה:האוניברסיטה הפתוחה
Cheaters

**Cheaters** (בתרגום חופשי לעברית: "בוגדים") הייתה תוכנית מציאות אמריקאית אשר הייתה ממוקדת בחקירה ובחשיפת מקרים של בגידות בקרב זוגות אמריקאיים אמיתיים, לרוב זוגות נשואים.

התוכנית עלתה לשידור לראשונה ב-2 באוקטובר 2000 וכללה 21 עונות. הפרק האחרון של התוכנית שודר ב-17 במאי 2021.

## פורמט
כל פרק מתחיל בכך שאדם פונה לצוות התוכנית משום שהוא/היא חושש/ת שבן/בת זוגו/ה בוגדים בו/בה. בעקבות כך צוות חוקרים פרטיים, המועסק על ידי התוכנית, אוסף לאורך זמן ראיות שונות במסגרת מעקבים אחר אותו/ה בן/בת הזוג.

לאחר שצוות החוקרים הפרטיים אספו מספיק ראיות מפלילות, הממצאים מוצגים בפני האדם שפנה לצוות התוכנית. הפרק מגיע לשיאו בעימות מצולם, בו האדם שפנה לצוות התוכנית, בליווי מנחה התוכנית וצוות הצילום, מתעמתים עם בן/בת הזוג הבוגד/ת - לעיתים רבות במיקום ציבורי בעת שהוא/היא נפגש/ת עם האדם עימו הוא/היא בוגד/ת בבת/בן זוגו/ה. המפגשים הללו לעיתים רבות מסלימים לוויכוחים סוערים ו/או עימותים פיזיות, בהם צוות התוכנית נאלץ להתערב למען ביטחונם של בני הזוג.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות מציאות אמריקאיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
Tolkien Gateway

**Tolkien Gateway** הוא  שנכתב על הלגנדריום של טולקין. האתר מכובד על ידי חוקרים ומשומש על ידם. בשנת 2023, הוא זכה ב.

## סיקור
Tolkien Gateway הוא ויקי מעריצים שמתעד את כל הדמויות, המקומות, החפצים והאירועים בעולם הפנטזיה של ג'. ר. ר. טולקין, עם ציטוטים לטקסטים של טולקין. הוא מספק סיקור מסוים של פריטים קשורים שאינם טולקין כגון סרטים, שחקנים, משחקים, מוזיקה, תמונות וספרים ומאמרים על הלגנדריום. הוא ראיין , למשל . זהו אתר הוויקי הגדול ביותר בעולם שעוסק בטולקין ויצירותיו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנציקלופדיות אינטרנט
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2003
קטגוריה:הארץ התיכונה
תאוצה ספקטרלית

[ממוזער|מפת [סכנה וסיכון סייסמיים|הסכנה מתנודת הקרקע עבור הוואי, המבוססת על הסתברות של 2% לחרוג מ-0.2**g** תאוצה ספקטרלית, ב-5 הרץ, בתוך לפחות 50 שנה.]]
**תאוצה ספקטרלית** (**SA**) (באנגלית: **Spectral acceleration** (**SA**)) היא יחידה הנמדדת ב-**g** (התאוצה הנובעת מכוח הכבידה של כדור הארץ, שווה ערך לכוח g) מתארת את התאוצה המרבית ברעידת אדמה על עצם – במיוחד מתנד דחוס והרמוני שנע בממד פיזי אחד. ניתן למדוד זאת בתדרי תנודה שונים, או לציין עבור תדרי תנודה שונים, ועם דרגות שיכוך שונות, אם כי נהוג ליישם שיכוך של 5%. ניתן לשרטט את ה-SA בתדרים שונים, כדי ליצור ספקטרום תגובה.

תאוצת הקרקע המקסימלית היא מה שחווה חלקיק על הקרקע, ותאוצה ספקטרלית היא בערך מה שחווה בניין, כפי שעוצב על ידי מסת חלקיקים על מוט אנכי חסר מסה, בעל אותו זמן מחזור של רטט כמו הבניין.

תאוצה ספקטרלית, עם ערך תדר הקשור לתדירות העצמית של הרטט של הבניין, משמשת בהנדסת רעידת אדמה, ונותנת קירוב קרוב יותר לתנועת בניין או מבנה אחר ברעידת אדמה, מאשר ערך תאוצת הקרקע המקסימלית, למרות שבדרך כלל יש מתאם בין זמן מחזור קצר של תאוצה ספקטרלית, לתאוצת קרקע מקסימלית.
[ממוזער|עקומות תאוצה ספקטרלית היפותטיות של שני אתרים שונים, מול עקומת תאוצה ספקטרלית של ה[תקן המחייב, לבנייה עמידה בפני רעידות אדמה, באותם אתרים. העקומות הספקטרליות של שני האתרים הינם על פי Kamatchi Palaniyandi et al., 2013 .]]
כמה מפות סיכונים סיסמיות מופקות גם באמצעות תאוצה ספקטרלית.

במדידות שמתבצעות לבדיקת תגובת אתר סייסמית, בדרך כלל לפני בניית מבנה מיוחד או רגיש, התוצר הסופי המתקבל הוא עקומת תאוצות ספקטרלית הצפויות באתר, מול עקומת התקן המחייב לבנייה עמידה בפני רעידות אדמה. ככל שעקומת התאוצה הספקטראלית הצפויה באתר תהיה מתחת לעקומת התקן, המצב תקין, ובנייה על פי התקן תיתן מענה למקרה של רעידת אדמה שכנגדה יש לבנות המבנה על פי חוק. אם עקומת התאוצה הספקטרלית באתר או חלקה יופיעו מעל לעקומת התקן, הרי שבנייה על פי התקן לא תיתן מענה, וצריך יהיה לתכנן בעבור התדרים הרלוונטיים תכנון מחמיר בהתאם. ראו דוגמה היפותטית משמאל:

בדוגמה זו שני אתרים: באתר אחד תשתית סלע צפוף (למשל דולומיט או גרניט), שהוא בעל העקומה השטוחה לאמור: שתאוצות הקרקע המתקיימות בו נמוכות מאד, במקרה זה פחות מ-0.1g. באתר בשני תשתית סלע רך שלה העקומה התלולה שיוצרים הגלים הסייסמיים בזמן מחזור של 2 שניות (0.5 הרץ), ומגיעים לתאוצות קרקע של 0.8g. מולם ניצבת עקומת התקן, שמחייבת לבנות את המבנה כך שיעמוד בתאוצות הקרקע שמסמנת עקומת התקן, בחתך התדרים השונים. כל אימת שהעקומה הספקטרלית של אתר ממוקמת גבוה מהעקומה של התקן, משמעו שבנייה על פי התקן לא תספיק בעת רעידת אדמה בגודל שהתקן מחייב לבנות כנגדה, ולהפך, כל אימת שעקומת התקן מעל עקומת האתר, המצב תקין.

## הערות שוליים

קטגוריה:גדלים פיזיקליים
קטגוריה:רעידות אדמה
Who Believes in Angels?

****** הוא אלבום האולפן המשותף של המוזיקאי הבריטי אלטון ג'ון ושל הזמרת-יוצרת והמפיקה האמריקאית ברנדי קרלייל. האלבום יצא לאור ב-4 באפריל 2025 בהוצאת חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס.

## ביקורות
האלבום נכלל ברשימה "50 האלבומים הטובים ביותר של שנת 2025 עד כה" של מגזין בילבורד.

## ביצועים מסחריים
האלבום נכנס למקום התשיעי במצעד בילבורד 200 עם 40,000 יחידות שקולות, מתוך זה, 36,500 היו מכירות פיזיות, 2,500 יחידות דרך סטרימינג, ו-500 מכירות שירים בודדים. מדובר בכניסה ה-22 של ג'ון לעשירייה הפותחת במצעד לאורך הקריירה.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אלטון ג'ון
קטגוריה:אלבומים משותפים
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת אינטרסקופ רקורדס
סמל העיר רמת השרון

**סמל העיר [[רמת השרון]]**, הוא סמלה הרשמי של העיר והעירייה, אומץ ב-1958. הסמל מופיע על דגלה של העיר, על רקע כתום.

הסמל שעיצב זאב ליפמן כולל מגדל מים, פרחים ושם העיר והוא מסמל את ראשית העיר כמושבה חקלאית.

## הסמל הרשמי

את סמל העיר עיצב זאב ליפמן מסטודיו רולי במסגרת תחרות לעיצוב שנערכה בסוף בשנות ה-50 של המאה ה-20.

סמל העיר מייצג את אופייה החקלאי של העיר בראשית דרכה. רמת השרון נוסדה כמושבה חקלאית, ובתחילתה היו המים משאב קריטי לחקלאות ולחיי היום-יום. מגדלי מים נבנו כדי לספק לחץ מים יציב לכלל התושבים והחקלאים, ולכן הם הפכו לסמל של קהילה מתפתחת, עצמאות ותשתית חזקה.

מגדל המים של רמת השרון, הסמוך לתיכון רוטברג שנבנה בשנת 1930 ואינו פעיל מאז שנת 1999 הוא אתר מוכר בעיר ונחשב לאחד מסמלי העבר שלה. המגדל, מסמל את ההיסטוריה וההתפתחות של היישוב.

גידול פרחים היווה חלק מרכזי מהפעילות הכלכלית של תושביה, לצד פרדסים וגידולים חקלאיים נוספים. הפרחים מסמלים את הפוריות, הצמיחה וההתפתחות של היישוב, ומייצגים את הקשר ההדוק בין תושביו לטבע ולמרחבים הירוקים שאפיינו אותו.

בנוסף, שילובם של הפרחים בסמל העיר מבטא גם את הרצון לשמר את המורשת החקלאית של רמת השרון, תוך כדי התקדמותה לעבר עיר מודרנית ומפותחת. הם משמשים כסמל לאיכות חיים גבוהה, אסתטיקה וחדשנות, המשקפים את אופייה הייחודי של העיר כיום.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

רמת השרון
קטגוריה:רמת השרון: תרבות
שלוס

[ממוזער|292x292 פיקסלים|[ארמון לודוויגסלוסט בגרמניה]]
**שְׁלוֹס** (בגרמנית: **Schloss**; רבים: Schlösser, בעבר נכתב Schloß) הוא המונח הגרמני לבניין דומה לשאטו (château), ומשמעותו ארמון או אחוזה.

מונחים קרובים למונח "שלוס" מופיעים בכמה שפות גרמאניות. בשפות סקנדינביות למשל, המילה slot/slott משמשת בדרך כלל למה שבשפה האנגלית יכול להיות גם ארמון וגם טירה (במקום מילים בשימוש נדיר יותר כמו palats/palæ, kastell או borg).

רוב הבנייני ה-"שלוס" נבנו לאחר ימי הביניים כמקומות מגורים לאצולה. המונח "שלוס" עדיין משמש עבור טירות רבות, במיוחד אלה שהותאמו למגורים לאחר שאיבדו את חשיבותן ההגנתית.

כמו כל טירה, ה-"שלוס" יכול להיות מוקף בתעלה; אז הוא נקרא Wasserschloss (טירת מים). סוגי מבני "שלוס" אחרים כוללים את Stadtschloss (ארמון עירוני), את Jagdschloss (בית ציד) ואת Lustschloss (ארמון הנאות או ארמון קיץ).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמניה: ארמונות
בוב קרי

**ג'וזף רוברט "בוב" קרי** (באנגלית: **Joseph Robert "Bob" Kerrey**; נולד ב-27 באוגוסט 1943) הוא פוליטיקאי אמריקאי חבר המפלגה הדמוקרטית, אשר כיהן כמושל נברסקה בין השנים 1983–1987 וכחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם נברסקה בין השנים 1989–2001.

## ביוגרפיה
### ראשית חייו
בוב קרי נולד ב-27 באוגוסט 1943 בלינקולן שבנברסקה, והיה בנם של אלינור פרן (לבית גונדר), מרצה באוניברסיטת נברסקה, וג'יימס הנרי קרי, בנאי ואיש עסקים. הוא למד בבתי הספר הציבוריים של לינקולן וסיים את לימודיו בבית התיכון נורת'איסט בשנת 1961. לאחר מכן למד רוקחות באוניברסיטת נברסקה בלינקולן עד 1965. בשנת 1966 התגייס לצי האמריקני ובשנת 1969 נשלח לווייטנאם, שם אף נפצע קשה ואיבד את החלק התחתון של רגלו הימנית בקרב באי הון טרה ליד מפרץ נה טראנג ב-14 במרץ 1969. במהלך תקופה זו הוא קיבל עיטורים צבאיים רבים, כולל מדליית הכבוד, העיטור הגבוה ביותר של הכוחות המזוינים של ארצות הברית. לאחר שחזר לנברסקה, הוא המשיך בקריירה שלו כרוקח, ובנוסף הקים כמה מרכזי ספורט וכושר.

### קריירה פוליטית
ממוזער|דיוקנו של קרי בסנאט
כחבר המפלגה הדמוקרטית, קרי היה מועמד המפלגה בבחירות למשרת מושל נברסקה בשנת 1982, ואף נבחר לתפקיד, כאשר גבר על המושל הרפובליקני המכהן, צ'ארלס ת'ון, בהפרש קטן עם 50.6% מהקולות. קרי החל את כהונתו בת ארבע השנים ב-6 בינואר 1983, ובמהלך כהונתו פעל לשיפור מערכת החינוך, לקידום הכשרה מקצועית במקומות העבודה ולשמירה על איכות הסביבה. בנושאים אלו הפכה נברסקה לדוגמה עבור שאר ארצות הברית. כמו כן, היה חבר בארגון מושלי מדינות המערב התיכון. בשנת 1986 בחר שלא להתמודד לתקופת כהונה נוספת.

לאחר סיום כהונתו, קרי התמודד על מושב בסנאט של ארצות הברית וזכה בבחירות עם 55% מול 45% מהקולות נגד הרפובליקני ג'אן סטוני. בין השנים 1989 ל-2001 ייצג את מדינתו בקונגרס בוושינגטון, שם היה חבר בכמה ועדות. הוא התמודד על המועמדות הדמוקרטית לנשיאות בבחירות 1992 וזכה בפריימריז בדקוטה הדרומית, אך פרש מהמרוץ בשלב מוקדם לאחר תוצאות חלשות במדינות אחרות.

### לאחר שירותו בסנאט
לאחר שסיים את כהונתו בקונגרס, כיהן קרי כנשיא אוניברסיטת ניו סקול בעיר ניו יורק בין השנים 2001–2010. הוא היה חבר בוועדה לחקר אירועי 11 בספטמבר. במהלך מערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008 הוא תמך בהילרי קלינטון. הוא נשוי בפעם השנייה ויש לו שלושה ילדים.

באפריל 2001 הודה קרי כי בשנת 1969, במהלך פעולה שהוא הוביל במלחמת וייטנאם, נורו ונהרגו 13 אזרחים בלתי חמושים. התקרית בדלתא של המקונג נחשפה בעקבות חקירה של הניו יורק טיימס ושל תוכנית "60 דקות II" של CBS, וקרי אישר אותה. על אף שהודה שנשים וילדים נורו, טען כי מדובר בטעות בלתי מכוונת.

בשנת 2012, בוב קרי התמודד לכהונה נוספת בסנאט של ארצות הברית בעקבות פרישתו של בן נלסון, שלא התמודד שוב עקב סיכוייו המועטים לזכות. קרי הפסיד בבחירות ב-6 בנובמבר למועמדת הרפובליקנית דב פישר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי נברסקה
קטגוריה:לינקולן (נברסקה): אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת נברסקה–לינקולן
קטגוריה:מעוטרי מדליית הכבוד
קטגוריה:מעוטרי לב הארגמן
קטגוריה:מעוטרי כוכב הארד
קטגוריה:לוחמי אריות הים
קטגוריה:מושלי נברסקה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מנברסקה
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית ב-1992
קטגוריה:נשיאי אוניברסיטאות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1943
תחריר

**תחריר** (בערבית: "שחרור", על שם כיכר תחריר) היא סדרת טלוויזיה ישראלית שיצרו שלמה משיח, אריאל בנבג'י ואסתר נמדר תמאם, היא מבוימת על ידי אריאל בנבג'י ומככבים בה שון סופטי, יעל אלקנה, מאור שוויצר ואסי ישראלוף. הפרק הראשון של הסדרה עלה ב-Yes ב-4 בפברואר 2025, הסדרה בת שישה פרקים.

## סקירת הסדרה

## עלילה
התסריט לסדרה נכתב בהשראת אירועים אמיתיים: במרכז העלילה פינוי השגריר ודיפלומטים ישראלים בעקבות תקיפת שגרירות ישראל במצרים בשנת 2011. היא מספרת על אנשי השגרירות הישראלית בקהיר כשהמקומיים מחליטים לתקוף את השגרירות, כאשר מתקבלת החלטה לפנות את השגרירות, חוץ ממספר מאבטחים שיאלצו להישאר מאחור.

## צוות השחקנים והדמויות
* **הגר שחם-שמטוב** (יעל אלקנה) – רל"שית השגריר, בת זוגו של רועי. בעלילה של שנת 2013 היא אשתו של טל.
* **רועי ברזאני** (שון סופטי) – קב"ט השגרירות, בן זוגה של הגר.
* **טל שמטוב** (מאור שוויצר) – הסגן של רועי. בעלילה של שנת 2013 הוא בעלה של הגר.
* **דובצ'ק** (יואל רוזנקיאר) – אחראי האבטחה בשגרירות.
* **גדעון** (אסי ישראלוף) – שגריר ישראל במצרים.
* **אריאל שבתאי** (רן קפלן) – מאבטח חדש בשגרירות.
* **אורי טולדנו** – מאבטח חדש בשגרירות.
* **נורה** (ואלרי חמאתי) – סטודנטית מצרייה לאומנות. בת זוגו של מוניר, בהריון.
* **צנע** (יגאל נאור) – איש המוסד והבוס של דפנה.
* **דפנה ירושלמי** (דינה סנדרסון) – אשת המוסד, כפופה לצנע.
* **ערן** (מוריס כהן) – ראש השב"כ.
* **ראשיד מחפוז** (הישאם סלימאן) – ראש המודיעין המצרי.
* **מוניר מחפוז** (וואל חמדון) – סטודנט מצרי. בן הזוג של נורה. בנו של ראשיד מחפוז.
* **דכרורי** (עלי עלי) – ראש ארגון "האחים המוסלמים" במצרים.
* **דוד אסלן** (דניאל אסייג) – עורך הדין של שמטוב.
* **מיכל** (תמרה קלינגון) – עובדת בשגרירות.
* **ליילה** (לנא מונא סברא) – סטודנטית מצרייה.
* **זכי** (מחמוד עמאש) – סטודנט מצרי.
* **ג'ומעה** (מיסם מסרי) – סטודנט מצרי.
* **כמאל** (מחמוד אבו גאזי) – גנרל בצבא המצרי, מכהן כמ"מ נשיא מצרים.
* **אמסלם** (טל דנינו) –
* מילאד מטר – רמטכ"ל הצבא המצרי.

## הפקה
### ליהוק
ב-6 בדצמבר 2023 פורסם שיעל אלקנה תשחק בתפקיד ראשי בסדרה. ב-1 בינואר 2024 פורסם שמאור שוויצר ושון סופטי יככבו בסדרה, כאשר הם ישחקו את טל שמטוב, סגן הקב"ט ואת רועי בראזני, הקב"ט בשגרירות ישראל במצרים ובן זוגה של דמותה של יעל אלקנה, בהתאמה. ב-15 בינואר 2024 פורסם שואלרי חמאתי תצטרף לסדרה ושהיא תגלם את נורה, סטודנטית מצרייה. שלושה ימים לאחר מכן, ב-18 בינואר 2024 פורסם שאסי ישראלוף יצטרף לסדרה, שבה הוא ישחק את שגריר ישראל במצרים.

## קישורים חיצוניים
* תחריר, באתר yes
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות דרמת מתח ישראליות
קטגוריה:סדרות דרמה ישראליות
קטגוריה:Yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2025
קטגוריה:השב"כ בתרבות ובאמנות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה בעברית
מייפ

**מייפ** (שם מדעי: *Maip*) הוא סוג של דינוזאור טורף מקבוצת התרופודה וממשפחת המגרפטוריים שחי בתקופת הקרטיקון העליון של המאסטריכט באמריקה הדרומית. לפי הממצאים המאובנים שלו שכללו שלד חלקי הוא עשוי להיות המגרפטור הגדול ביותר שהתגלה באמריקה הדרומית ואולי גם בעולם.

סוג זה תואר בשנת 2022 בידי אלכסיס רולנדו, אשר גילה את שלדו לראשונה ב-2019 בקרבת העיירה אל קלפטה שבסנטה קרוס, ארגנטינה. הסוג הכיל מין בודד, ***Maip macrothorax***.

## תיאור
ממצאי הדינוזאור התגלו בארגנטינה בתצורות כורילו (Chorrillo Formation), מתקופת המאסטריכט. נמצאה מהדינוזאור דגימה חלקית מפורקת של פרט אחד וזו הכילה מספר חוליות גב, זנב, כלוב צלעות שבור, עצמות גסטרליה, עצם השכם ועצם המסרק. השלד אומנם חלקי אך יחסית למגרפטור נחשב לאחד השלמים ביותר שנמצאו.

השם של הסוג מייפ כבר הוכרז בעיתון "Reference Square" ב-2021, אך העיתון לא עמד בדרישות International Code of Zoological Nomenclature, איתם קובעים שמות מדעיים. השם תואר בשנית ב-2022 בידי המגלה אלכסיס רולנדו על שם מפלצת של אנשי תהואלצ'ה , הנחשבת ל"צל המוות" ו"ההורגת ברוח קרה". השם הספציפי פירושו מיוונית: "makrós" - גדול ומהסיומת הלטינית "thorax" - בית החזה, על שם חלל בית החזה הרחב שלו.

דינוזאור זה היה כנראה המגרפטור הגדול ביותר באמריקה הדרומית ואולי אף בעולם כאשר מעריכים את אורכו ב-9 עד 10 מטרים בחיים. לפי מבנה החזה שלו נראה שהיה בעל רצועות ומערכת נשיפה כשל עופות פחות מאשר אצל זוחלים כמו תנינים. לפי ההערכות כנראה שהמגרפטורים שחיו באסיה, אוסטרליה ואמריקה הדרומית במהלך הקרטיקון הגדילו את גופם כתוצאה מתחרות ביולוגית לאחר היכחדותם של טורפי-העל הקדומים - הקרכרודונטוזאוריים בתחילת הקרטיקון העליון, מה שגרם להאצת גודלם לאורך השנים, תוך תחרות עם טורפים אחרים כמו האבליזאוריים והיוננלנגיים.

הדינוזאור היה טורף על בבית גידולו וכנראה שהשתמש בגפיו החזקות ובזריזותו כדי לתפוס טרף של זוחלים אחרים ודינוזאורים אחרים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מגרפטוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באמריקה הדרומית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2022
תהיה חזק

**תהיה חזק** (באנגלית: **Stay Forte**) הוא סרט דרמה־מלחמתית ישראלי בבימויו של דורון ערן, המתאר את סיפורם של שלושת הישראלים: אלון שמריז, יותם חיים וסאמר אל-טלאלקה, שנחטפו במהלך מתקפת חמאס ב-7 באוקטובר 2023 בדרום ישראל. לאחר שנחטפו, הם הוחזקו במנהרות בעזה, הצליחו להימלט, אך נהרגו בשוגג מאש כוחות צה"ל בעת שניסו לשוב לישראל.

הסרט מופק בתמיכת משפחות החטופים, במטרה להביא את סיפורם לתודעה העולמית. הסרט עלה לאקרנים בנובמבר 2025. זהו אחד הסרטים העלילתיים הראשונים העוסקים באירועי 7 באוקטובר, והראשון שמתמקד בנושא החטופים.

## עלילת הסרט
הסרט מתאר את מסעם של אלון שמריז, יותם חיים וסאמר טלאלקה, שלושה ישראלים שנחטפו מבתיהם בטבח שבעה באוקטובר והוחזקו בשבי במנהרות הטרור של חמאס בעזה. לאחר שהצליחו להימלט מהשבי, הם נהרגו בשוגג (בעקבות טעות בזיהוי) על ידי חיילי גדוד 17 של חטיבת ביסל"ח.

## שחקנים ודמויות

## הפקה
### רקע

הסרט מבוסס על סיפורם של יותם חיים, אלון שמריז וסאמר טלאלקה, שנחטפו לרצועת עזה במהלך טבח שבעה באוקטובר. שמריז וחיים נחטפו מבתיהם בקיבוץ כפר עזה, בעוד טלאלקה, תושב חורה, נחטף ממקום עבודתו בקיבוץ ניר עם. לאחר כ-70 ימים בשבי, השלושה הצליחו להימלט, לאחר שכוח של סיירת גולני הרג את החוטפים שלהם מבלי לדעת שהם מחזיקים חטופים במבנה. אך במהלך המנוסה, נהרגו מירי כוח גדוד 17 של צה"ל שזיהו אותם בטעות כמחבלים, ב-15 בדצמבר 2023.

הבמאי דורון ערן אמר לאחר התקרית: "החלטתי שזו חובתי האישית להנציח את סיפורם יוצא הדופן ומעורר ההשראה של שלושת החטופים – אלון, סאמר ויותם – ולחשוף באמצעותו את סיפורה של מדינת ישראל מאז פרוץ המלחמה ... שלושת החטופים מייצגים בעיני אומץ לב נדיר. הסרט נועד להנציח את סיפורם הבלתי נתפס ולא פחות מכך לספר לעולם על האתגרים והכאב, עימם מתמודדים אזרחי מדינת ישראל בשנה האחרונה".

לקראת הפקת הסרט, ערך דורון ערן תחקיר שהתבסס על עדותו של חטוף רביעי. החטוף התאילנדי, ויצ'יאן טמטונג, נחטף ממטע האבוקדו של קיבוץ כפר עזה, ושהה עם שלושת החטופים במשך 51 יום, כמעט עד בריחתם מהשבי. הוא שוחרר בנובמבר 2023, בעסקת החטופים הראשונה.

### ליהוק
בסרט משתתפים שחר טבוך, וואל חמדון ותומר מחלוף בתפקידים הראשיים, לצד ג'אד הירש, סלמה בלייר וסטליאו סוואנט. בין חברי הקאסט הנוספים נמנים הרצל טובי, ג'וני ערביד, שחף קהלני, לני ערן (בתו בת ה-10 של הבמאי), סבינה שוורצבאום וטליה צוקרמן.

השחקנית סלמה בלייר, שחוזרת למסך בסרט זה לאחר הפסקה שלקחה מעולם המשחק, ציינה: "הסרט הזה הוא לא רק סיפור; הוא עדות לחוסן הרוח האנושית והקשרים המאחדים אותנו מול טרגדיה בלתי נתפסת". ג'אד הירש אמר, "אני מתכבד להיות חלק מהפרויקט החשוב הזה. זו אחת החוויות המרגשות ביותר בחיי. להשתתף בשיתוף הסיפור הזה עם העולם זה משהו כל כך חשוב לי באופן אישי. יש לי את מרב השבחים והכבוד לצוות הקולנוענים האמיץ הזה".

### צילומים
צילומי הסרט נערכו בגאורגיה ובארצות הברית. חלק מסצנות השבי צולמו במערכת מנהרות שאורכה כקילומטר וחצי, הממוקמת מתחת למכללה הטכנולוגית של טביליסי.

במהלך הצילומים נכחו בני משפחות החטופים, אשר לקחו חלק בתהליך ההפקה. בין הנוכחים הייתה איריס חיים, אמו של יותם חיים, אשר הגיעה עם בתה, וכן בני משפחת שמריז. בני המשפחות הביעו התרגשות ותגובות רגשיות עמוקות לנוכח הצילומים. הבמאי דורון ערן מספר שחלק מצוות ההפקה והצילום בכה במהלך הצילומים.

הכתב אבי סדרינה, וצוות אולפן שישי של חדשות 12 ליוו את הצילומים לסרט שישודר בתוכנית, כמו כן שם נחשף לראשונה הקאסט של הסרט.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:סרטי מלחמת חרבות ברזל
מלקולם אנדרסון

**מלקולם אנדרסון** (באנגלית: **Malcolm James Anderson**;  נולד ב-3 במרץ 1935) הוא טניסאי עבר אוסטרלי. הוא זכה בתחרויות  הגברים, זוגות גברים וזוגות מעורבים  בתחרויות גראנד סלאם 4 פעמים.

## ביוגרפיה
מלקולם אנדרסון נולד בשנת 1935 בקווינסלנד בחווה חקלאית. הוריו עסקו בגידול פרות. על שטח החווה ההורים בנו מגרש טניס.

אנדרסון החל לשחק טניס בגיל 8. בהיותו בפנימייה הוא משך תשומת לב של מאמן טניס (שהיה גם מאמן של רוד לייבר). 

בשנת 1954 אנדרסון לראשונה השתתף באליפות אוסטרליה הפתוחה והגיע לסיבוב השלישי. בשנת 1957 הוא הגיע לגמר של תחרות זוגות גברים לצד אשלי קופר. בעקבות כך הוחלט לכלול אותם במשלחת לאליפות צרפת הפתוחה. הם ניצחו בתחרות זוגות גברים. בהמשך אנדרסון זכה בתחרות הגברים באליפות ארצות הברית הפתוחה 1957.

בשנת 1958 אנדרסון פעמיים הגיע לגמר תחרות גראנד סלאם בתחרות הגברים ופעמיים הפסיד לאשלי קופר.

לאור ההצלחות אנדרסון נכלל בנבחרת גביע דייוויס של אוסטרליה.

בשנת 1959 אנדרסון עבר לטניס מקצועי והצטרף לצוות של ג'ק קרמר. בהיותו מקצוען הוא ניצח במספר תחרויות.

לאחר תחילת "העידן הפתוח" אנדרסון חזר לתחרויות גראנד סלאם. בשנת 1972 לאחר הפסקה של 14 שנים הוא הגיע לגמר אליפות אוסטרליה הפתוחה אך הפסיד לקן רוזוול. בשנת 1973 הוא ניצח באליפות אוסטרליה הפתוחה בתחרויות זוגות לצד ג'ון ניוקומב.

בשנת 1977 אנדרסון פרש מטניס וביחד עם אשתו (שהייתה אחותו של רוי אמרסון) בפתח בקווינסלנד מועדון טניס.

בשנת 1972 אנדרסון נכלל במסדר האימפריה הבריטית.

בשנת 2000 אנדרסון נכלל באולם התהילה של הטניס.
## הישגים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טניסאים אוסטרלים
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות אוסטרליה הפתוחה
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות צרפת הפתוחה
קטגוריה:חברים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1935
אליפות העולם במרוצי סיבולת עונת 2025

**עונת 2025 באליפות העלם במרוצי סיבולת** הייתה העונה ה-30 של האליפות המאורגנת בידי הפדרציה הבין-לאומית לרכב וה-ACO.

החל מהעונה כל קבוצה בקטגוריית ההייפרקאר חויבה להכניס שתי מכוניות על מנת להשתתף בתחרות. גודל הגריד המקסימלי עלה מ-37 ל-40 מכוניות במטה לאפשר השתתפות של יותר קבוצות באליפות.

## לוח המרוצים

## קבוצות ונהגים
### הייפרקאר

### LMGT3

## תוצאות המרוצים
### אליפות הנהגים
תואר אלוף העולם מוענק לנהגים המתחרים בקטגוריית ההייפרקאר. נהגים המתחרים בקטגוריית LMGT3 זוכים בגביע הסיבולת.

#### אליפות העולם לנהגים - הייפרקאר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות ספורט מוטורי ב-2025
אוברפולנדורף (מחוז)

**אוברפולנדורף** (בגרמנית: **Oberpullendorf**) הוא מחוז במרכז מדינת בורגנלנד שבאוסטריה.

במחוז 28 ערים ועיירות:

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בורגנלנד: מחוזות
2024 YR4

**2024 YR<sub>4</sub>** הוא אסטרואיד בקוטר 53–67 מטרים המסווג כאסטרואיד אפולו (גוף קרוב-ארץ), שהתגלה ב־27 בדצמבר 2024 על ידי תחנת צ'ילה של מערכת ATLAS להתרעה מפני פגיעת אסטרואידים במסגרת פעילות חיפוש אסטרואידים הממומנת על ידי נאס"א.

סיכוי האסטרואיד להתנגש בכדור הארץ בדצמבר 2032 הוערך בשלב מסוים ב-3%, אך לאחר תצפיות נוספות אחוזי הפגיעה ירדו לחלקי מאיות האחוז.

בהתחשב בתצפיות של טלסקופ החלל ג׳יימס ווב מתאריך 11 במאי 2025, סיכוי הפגיעה של האסטרואיד בירח (בהערכה גסה) הוא 4.3 אחוזים ב-22 בדצמבר 2032 בשעה 15:19 UTC (שעה 17:19 בישראל), למרות שרוב הסיכויים שיחלוף בחלון של 9,000 עד 74,000 קילומטרים מפני השטח של הירח.

## מעקב
לאחר גילוי האסטרואיד החלו נאס"א וסוכנות החלל האירופית (ESA) לעקוב אחריו בשיתוף פעולה עם רשת מצפי הכוכבים העולמית, שאנשיה התבקשו להפנות כל טלסקופ פנוי כדי לאסוף מידע על גוף זה. האסטרואיד יהיה בטווח התצפית עד תחילת אפריל 2025, ולאחר מכן ייעלם עד יוני 2028, המועד בו מסלולו, שאורך כארבע שנים, יחזיר אותו לקרבת כדור הארץ.

## סיכויי פגיעה
נכון לפברואר 2025, הסיכוי שהאסטרואיד יפגע בכדור הארץ בתאריך 22 בדצמבר 2032 הוא אחד לכמה עשרות אלפים. נזק שייגרם כתוצאה מפגיעה צפוי להיות מקומי משמעותי. YR4 2024 הוא הגוף שדירוגו בסולם טורינו היה הגבוה ביותר מבין הגופים הידועים בזמן גילויו - 3.

## מסלול פגיעה אפשרי
ממוזער|מסלול האסטרואיד במקרה של פגיעה בכדור הארץ
אם האסטרואיד מורכב מחומר סלעי, ייתכן שהוא יתפוצץ באטמוספירה – תופעה המכונה “התפרצות אווירית” (airburst) – וייצור גל זעזועים וחום רב, מה שעלול לגרום לנזק משמעותי באזור הפגיעה, אך לא בהיקף אזורי רחב. לעומת זאת, אם הוא עשוי מברזל או חומר צפוף אחר, הוא יוכל לחדור את האטמוספירה כמעט ללא שינויים במסלולו וליצור מכתש פגיעה בולט, אשר יכול לגרום להרס מקומי חמור. במקרה זה, על פי ההערכות, נזקי הפיצוץ עלולים להגיע למרחק של עד 50 ק"מ מנקודת הפגיעה, בהתבסס על הקצה העליון של טווח הגדלים האפשרי של האסטרואיד. אזור הסיכון לפגיעה הוא גדול ולא מדויק ומשתרע על פני מסדרון רחב הכולל את מזרח האוקיינוס השקט, צפון אמריקה הדרומית, האוקיינוס האטלנטי, אפריקה, הים הערבי ודרום אסיה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גופים קרובי ארץ
קטגוריה:אסטרואידים
בנימין ומריה בלנקנשטיין

**בנימין בלנקנשטיין** (בהולנדית: **Benjamin Blankenstein**, 1914 – 1945) ו**מריה סוזאנה בלקנשטיין ון-קלינגרן** (בהולנדית: **Maria Suzanna Blankenstein-van Klingeren**, 19 ביולי 1909 – 18 בספטמבר 1989) היו זוג חסידי אומות העולם הולנדים.

## הצלה בתקופת השואה
בנימין בלנקנשטיין היה מורה הולנדי בבית הספר היסודי הנוצרי המקומי בעיירה סוסטדייק Soestdijk שבפרובינציית אוטרכט Utrecht. אשתו מריה, שכונתה ריי (Rie), אותה נשא לאישה ב־1939, הייתה עקרת בית וב- 1940 לזוג נולדה בתם הבכורה.

בשנת 1943 הצטרף בנימין כפעיל בתא התנגדות מקומי, שהיה חלק מארגון LO המחתרתי (Landelijke Organisatie voor Hulp aan Onderduikers - הארגון הלאומי למסתתרים). ארגון זה סייע ליהודים במחבוא וללא-יהודים שהיו מבוקשים בשל פעילות התנגדות או התחמקות מעבודות כפייה בגרמניה. למרות הסכנה הגדולה, החליטו בנימין ומריה בלנקנשטיין להחביא יהודים בביתם. כששמע בנימין שמשפחת ברנשטיין מסוסט Soest, שבנם רולף היה תלמידו בכיתה בבית הספר היסודי, נאלצה לחפש מקום מסתור חלופי עקב הלשנה, הוא הציע להם לבוא ולהסתתר בביתו. מריה, למרות שהייתה בהריון עם ביתם השלישית, הסכימה.

הנרי אבי משפחת ברנשטיין נולד בעיר וינסן Winsen בגרמניה ועסק במסחר. אשתו מרתה, הייתה פסנתרנית מוכשרת וכונתה מדי Maddi נולדה בבנרת Benrath בגרמניה ב-2- בדצמבר 1902 בנם רולף נולד ב-16 במרץ 1929 היה בן ה-14. הם ברחו להולנד ממקום מגוריהם בעיר הילדן Hilden בגרמניה. בנימין ומריה העניקו להם מסתור בחדר מתחת לגג ביתם. היחסים בין שתי המשפחות היו מצוינים, ובנימין לימד את רולף בשעות הערב כדי שלא יפגר בלימודיו.

מכיוון שהיו מקרים רבים של בגידה והלשנה באזור, הציעו בנימין ומריה לחפש עבור משפחת ברנשטיין מקום מסתור בטוח יותר במחוז הדרומי של לימבורג. אולם בטרם הצליחו לאתר מקום מסתור חדש, המשטרה פרצה לביתם ב-5 ביוני 1944, בזמן שבנימין לימד בבית הספר. המשטרה עצרה את בני משפחת ברנשטיין ובזזה את הבית. כחצי שעה לאחר הפשיטה על בית בלנקנשטיין, נעצר בנימין בבית הספר, ונלקח לכלא באמסטרדם ולאחר מכן למחנה הריכוז פוכט .

ב-5 בספטמבר 1944, עם התקרבות כוחות בעלות הברית, הועבר בנימין למחנות ריכוז בגרמניה ונספה בברגן-בלזן ב-24 בפברואר 1945.

בני הזוג הנרי ומרתה ובנם רולף ברנשטיין, שנלקחו מבית בלנקנשטיין, גורשו מזרחה במשלוח שיצא מהולנד ב-2 באוגוסט 1944 במשלוח XXIV/6-19 למחנה טרזינשטט. הנרי ורולף הועברו משם ב-23 באוקטובר 1944 במשלוח Et-1691 לאושוויץ ,שם נרצחו.

## לאחר המלחמה
מרתה בלנקנשטיין, ששרדה את המחנה חזרה חולה ובודדה. מריה בלנקנשטיין קיבלה אותה שוב. מרתה היגרה ב־1947 לארצות הברית. תחילה עבדה בחווה לגידול בקר בין 1955-1947. בשנת 1955 היא עברה ל – Waupun בוויסקונסין ועסקה בנגינה בפסנתר. בין 1977 עד מותה היא חייתה ביונקרס (ניו יורק), שם נפטרה בגיל 90. מריה המשיכה להתגורר בעיר סוסט עם שלוש בנותיה פיקה, בטי ותאה. לאחר פטירתה נקברה בבית הקברות Lage Vuursche, Baarn באוטרכט.

## הכרה והנצחה
ב-27 במרץ 2005 הכיר יד ושם בבנימין בלנקנשטיין ובמריה סוזנה בלנקנשטיין-ון קלינגרן כחסידי אומות העולם. הטקס התקיים בהאג ושמם נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם בירושלים ביד ושם.

## הערות שוליים

קטגוריה:הולנדים חסידי אומות העולם
קטגוריה:זוגות חסידי אומות העולם
אני חי כעשב בר

"**אני חי כעשב בר**" הוא שיר שנכתב במקור ביידיש, בשם "**איך לעב ווי גראזן אויפן פעלד**" (בעברית: "**אני חי כמו עשב בשדה**") על ידי המשורר היידי-עברי יעקב שטיינברג ותורגם לעברית על ידי הפזמונאי אבי קורן. השיר התפרסם בביצוע של הזמרת עירית דותן ויצא לאור באלבום הבכורה שלה "עירית דותן" בנובמבר 1974.

## רקע
המשורר, המחזאי והסופר יעקב שטיינברג, נולד בשנת 1887 בעיירה בְּיֶילַה צֶרְקוֹב (בעברית "שדה לבן", כיום בילה צרקווה באוקראינה) שבפלך קייב, בתחום המושב של האימפריה הרוסית. למד בחדר ובישיבה ורכש את השכלתו הכללית בעצמו. בשנת 1901, בגיל 14, ברח לאודסה, שם פגש בחיים נחמן ביאליק והתוודע לשירה העברית. ב-1903 עבר מאוקראינה לוורשה, שם שהה במחיצת י"ל פרץ. בשנת 1910 עבר לשווייץ, ולמד באוניברסיטאות ברן ולוצרן. בהיותו בגולה הרבה שטיינברג לכתוב שירים וסיפורים ביידיש, ביניהם כתב את השיר "איך לעב ווי גראזן אויפן פעלד" (בעברית: "אני חי כמו עשב בשדה").
עם עלייתו לארץ בשנת 1914, הפנה עורף לשפת היידיש ולתרבות הגלותית ככלל, והחל ליצור בעברית בלבד.

## אודות השיר

השיר המתאר התבוננות של האדם על חייו הקצרים, ועל התובנה שיש לחיות אותם בשלום ובנחת, כשם שגבעולי העשב, נעים בשלווה ברוח המניעה אותם כגלים, הלוך ושוב.

יעקב הולנדר הלחין את השיר בתחילת שנות ה-70, והוא בוצע בידי הזמרת רבקה זהר, בפסטיבל לשירי יידיש, בשנת 1972.

הפזמונאי אבי קורן אהב את השיר שביצעה זהר, והחליט לתרגם אותו לעברית. השיר בתרגומו של קורן, בוצע בידי הזמרת בת ה-23, עירית דותן, בעיבודו של אברי שרון, והוקלט באלבום הבכורה שלה, שיצא לאור בנובמבר 1974. השיר נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל ב-2 בדצמבר 1974, זכה להצלחה וצעד עשרה שבועות, עד 12 בפברואר 1975. בשיאו הגיע למקום השני במצעד (6.1.1975).

קורן העיד בראיון שנערך עימו, מתוך הסדרה "שירים הם חברים" שערך והנחה יורם רותם, כי השיר "אני חי כעשב בר" הוא 'השיר האהוב עליו מכל שיריו'.

## לקריאה נוספת
* יעקב הולנדר, **אבל המנגינה**, הוצאת מפעלי תרבות וחינוך, **1985**
* גלעד בן-ש"ך; אמנון שילוני, **זמר זמר לך**, מודן, **1985**

## קישורים חיצוניים
* '''אני חי כעשב בר''', באתר הספרייה הלאומית
* אני חי כעשב בר, באתר פזמונט
* 
* טאבים למפוחית לשיר "אני חי כעשב בר", באתר Mad-in-Israel

#### ביצועים בעברית
* 
* 
* 
* 

###### ביצועים ביידיש
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עירית דותן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שתורגמו מיידיש לעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי קורן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יעקב הולנדר
הבדואי מצהלה

**הבדואי מצהלה** הוא אלבום האולפן השמיני של הראפר, הכותב והמלחין לוקץ'. האלבום יצא לאור ב-4 בפברואר 2025, על ידי חברת התקליטים BMusic.

האלבום כולל 14 רצועות שהופקו על ידי דודא.

באלבום מתארחים דודא, קוואמי, בראל וסלה, כליפי, רון חיון, דורון גוברמן ודרור פז.

שם האלבום מציין את מקום מגוריו המיתולוגי של לוקץ', שכונת צהלה בצפון תל אביב.
השירים הבולטים באלבום הם קיקים על הסטרטר המארח את כליפי, מתמודד המארח את דודא, והשיר כוסומו, השיר שבו לוקץ יוצא מהארון כביסקסואל.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים
* הבדואי מצהלה, לשמיעה בשירות המוזיקה Spotify
* הבדואי מצהלה, מילים ופרשונים באתר Genius

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי היפ הופ ישראליים
קטגוריה:אלבומים בעברית
דוד נשרי

**דוד נשרי** (7 ביולי 1917 – 28 באוגוסט 1936) היה סטודנט וחבר "ההגנה", שנרצח בשנת 1936 בראשית המרד הערבי הגדול בקרבת מוצא.

## ביוגרפיה
דוד נשרי, בן לאה וצבי נשרי, נולד בשנת 1917 בזכרון יעקב, שם שהתה משפחתו במסגרת גירוש תל אביב. בשנת 1934 סיים בהצטיינות את לימודיו בגימנסיה העברית "הרצליה", שם שימש אביו כמורה. לאחר מכן עבד במחלקת המדידות של ממשלת המנדט הבריטי. בשנת 1936 התקבל כסטודנט למתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. עם פרוץ המרד הערבי הגדול, התגייס לפלוגת "הנודדת" של ההגנה.

בבוקר יום שישי, 28 באוגוסט 1936, יצאה קבוצת של כ-40 נוסעים מקריית ענבים אל ירושלים. במוצא עלו אל המשאית עוד עשרה גפירים (שומרים), בהם נשרי, שהתגייס לכך כמה ימים קודם לכן. בדרך, בחלק שבין ארזה למוצא, כ-250 מ' אחרי מוצא עלית, נתקל האוטובוס במארב ערבי. נשרי נפגע מכדור בחזהו. בנוסף נפצעו עוד שני נוסעים – יעקב ינובסקי וויקטור קאבוסו. לאחר זמן המשיך הרכב אל בית החולים מאיר רוטשילד, שם נקבע מותו של נשרי. גופתו, מכוסה פרחים, הוסעה בעשר וחצי לבית החולים הדסה, בתל אביב, משם יצא מסע הלוויה אל בית הקברות טרומפלדור.

מותו של נשרי, שאביו היה מהדמויות הבולטות ביישוב, זכה לתהודה גדולה בציבור ובעיתונות היהודית. בלווייתו הספידו אותו דב הוז, שמואל סמבורסקי, שהיה ממרציו של נישרי, חיים הררי ואחרים. לאחר מותו דמותו הונצחה בפסל (1936) שיצרה חנה אורלוף, דודתו.

הפסל יצחק דנציגר ,שהיה אחד מחבריו הקרובים בזמן לימודיו בגמנסיה הרצליה יצר את פסל "השבועה" (1938).

ארבעה מאחייניו, ובהם דודו גבע, נקראו על שמו.

## גלריה

File:David Nishri grave 03.jpg|קברו של דוד נשרי בבית העלמין טקומפלדור
File:Chana Orloff nishri.jpg|דיוקן דוד נשרי (1936) מאת חנה אורלוף
File:David Nishri by Danziger.jpg|"השבועה" (1938) מאת יצחק דנציגר


## קישורים חיצוניים

*  באתר 'יזכור'
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* יאיר טלמור, "בין השבועה לנמרוד", באתר ערב רב, 13 במאי 2025

## הערות שוליים

קטגוריה:חללי היישוב במרד הערבי הגדול
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1936
גיטרה ולנשום

"**גיטרה ולנשום**" הוא המיני-אלבום החמישי של הזמר הישראלי אושר כהן. הוא יצא ב-6 בפברואר 2025 בהוצאת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אושר כהן
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
2020 בטלוויזיה

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2020 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.

## אירועים בולטים

* מאי – מגפת הקורונה, אשר החלה בשלהי פברואר 2020, הובילה לביטול תחרות האירוויזיון, לראשונה מאז 1956.
* מגפת הקורונה גרמה לעלייה מסיבית בכמות המינויים לשירותי סטרימינג ברחבי העולם לאחר שכמות עצומה של אנשים נאלצה להישאר בבית כאשר הוטלו סגרים ועוצרים.
* 27 במאי – הושק שירות הזרמת המדיה "HBO Max".
* 15 ביולי – הושק שירות הזרמת המדיה "Peacock".
## סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-2020

;**בארצות הברית**
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה ו/או הפכו זמינים לצפייה לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 2020. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו ו/או הפכו זמינים לצפייה בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו **[[:קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2020]]**.

;**בישראל**
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות הישראליות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בישראל במהלך שנת 2020. לרשימה מקיפה יותר של הפקות טלוויזיוניות ישראליות ששודרו בישראל לראשונה בשנה זו, ראו **[[:קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2020]]** ו**[[:קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2020]]**.

;**במדינות אחרות**

## סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-2020
;**בארצות הברית**

## נפטרו

* 3 בינואר – כריסטופר ביני, שחקן אנגלי (נולד ב-1941)
* 14 בפברואר – ג'ון שרפנל, שחקן אנגלי (נולד ב-1942)
* 16 במרץ – סטיוארט ויטמן, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי (נולד ב-1928)
* 19 במרץ – אלי ישראלי, שדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי (נולד ב-1948)
* 23 במרץ – ניקו ניתאי, שחקן, במאי ומחזאי ישראלי (נולד ב-1931)
* 15 באפריל – בריאן דנהי, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי (נולד ב-1938)
* 22 באפריל – שירלי נייט, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית (נולדה ב-1936)
* 11 במאי – ג'רי סטילר, קומיקאי ושחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1927)
* 8 ביולי – נאיה ריברה, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1987)
* 12 ביולי – קלי פרסטון, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית ודוגמנית (נולדה ב-1962)
* 12 ביולי – רג'יס פילבין, מגיש טלוויזיה, קומיקאי, שחקן וזמר אמריקאי. החזיק בשיא גינס עבור מספר השעות הרב ביותר בטלוויזיה האמריקאית. (נולד ב-1931)
* 18 באוגוסט – בן קרוס, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי (נולד ב-1947)
* 28 באוגוסט – צ'דוויק בוזמן, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1977)
* 10 בספטמבר – דיאנה ריג, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה (נולדה ב-1938)
* 12 באוקטובר – קונצ'טה פרל, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית (נולדה ב-1943)
* 23 באוקטובר – יהודה בארקן, שחקן קולנוע, מפיק, במאי ותסריטאי ישראלי (נולד ב-1945)
* 2 בנובמבר – ג'ון סשנס, שחקן וקומיקאי בריטי (נולד ב-1953)
* 6 בנובמבר – ג'פרי פאלמר, שחקן אנגלי (נולד ב-1927)
* 8 בנובמבר – אלכס טרבק, מנחה ואיש טלוויזיה קנדי-אמריקאי אשר נודע במיוחד כמנחה של השעשועון האמריקני "ג'פרדי!" בין השנים 1984 עד 2020 (נולד ב-1940)
* 10 בדצמבר – רוני פינקוביץ', במאי תיאטרון ושחקן ישראלי (נולד ב-1964)

## פרסים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים