העיר העתיקה של עזה

**העיר העתיקה של עזה** היא המרכז ההיסטורי של העיר עזה, ברצועת עזה. במשך רוב ההיסטוריה המתועדת, היא הייתה עיר החוף הדרומית ביותר בארץ ישראל, כשהיא תופסת מיקום אסטרטגי על נתיב הסחר העתיק דרך הים, בין מצרים ללבנט. לאורך ההיסטוריה שלה, עזה נשלטה על ידי אימפריות שונות, כולל הפלשתים, המצרים, האשורים, הבבלים, הרומאים והעות'מאנים.

## היסטוריה
ממוזער|סקיצה של העיר עזה בשנות ה-1840 של ויליאם טיפינג
ממוזער|תצלום של פרנסיס פרית' משנת 1857 של העיר העתיקה של עזה.
מקורותיה של העיר נעוצים בסביבות שנת 3000 לפנה"ס, כאשר נוסדה לראשונה על ידי הכנענים. העיר מוזכרת בספר בראשית כגבול הדרומי של תחומי ארץ כנען. בספר יהושע היא מוזכרת בתחום נחלת שבט יהודה, ובספר שופטים מסופר ששבט יהודה לכד את העיר לצד ערים פלשתיות נוספות.

עזה התבלטה בזכות מיקומה על נתיב הסחר דרך הים, המחבר את אפריקה עם אסיה, ומשמש כמרכז לסוחרים ולמטיילים. כמו האזור הרחב יותר, היא נפלה לאחר מכן לשליטתן של האימפריות המצריות, האשוריות והפרסיות. אלכסנדר הגדול כבש את העיר בשנת 332 לפנה"ס לאחר מצור שבמהלכו נהרגו רוב תושביה. האזור החליף ידיים באופן קבוע בין שתי ממלכות יווניות: הסלאוקים מסוריה והתלמים ממצרים, עם קרב בולט במיוחד בשנת 312 לפנה"ס, עד שנכבשה על ידי החשמונאים בשנת 96 לפנה"ס.

העיר נבנתה מחדש על ידי המצביא הרומי פומפיוס, אז שמרה על שגשוגה לאורך התקופה הרומית, וקיבלה מענקים מכמה קיסרים שונים. היא צמחה כמרכז לסחר בתבלינים ובשמים בתקופה זו.

המרת הדת של תושבי העיר לנצרות הושלמה תחת שלטונו של הקדוש פורפיריוס, שהרס את שמונת מקדשיה הפגאניים בין השנים 396 ו-420 לספירה. עזה נכבשה על ידי המצביא המוסלמי עמר אבן אל-עאס בשנת 637 לספירה ורוב תושבי עזה אימצו את האסלאם במהלך השלטון המוסלמי המוקדם. הצלבנים השתלטו על עזה מהפאטימים בשנת 1100, אך גורשו על ידי כוחותיו של צלאח א-דין בקרב בשנת 1239. העיר נהרסה במהלך הפשיטות המונגוליות על ארץ ישראל, והיא הייתה נקודת הכיבוש הדרומית ביותר של המונגולים. עזה הייתה בידי הממלוכים בסוף המאה ה-13, והפכה לבירה אזורית. תחת השלטון העות'מאני, העיר המשיכה להיות בירת האזור של סנג'אק עזה, וחוותה תור זהב תחת שושלת רידואן מ-1560 עד 1690 בערך. עזה נשלטה תרבותית על ידי מצרים השכנה מתחילת המאה ה-19, כאשר מוחמד עלי ממצרים כבש אותה יחד עם רוב ארץ ישראל בשנת 1832. כאשר פרצה מלחמת העולם הראשונה בשנת 1917, הכוחות הבריטיים הובסו על ידי העות'מאנים בקרב הראשון והשני על עזה. הגנרל אדמונד אלנבי, שעמד בראש כוחות בעלות הברית, כבש לבסוף את עזה בקרב השלישי.

העיר התרחבה אל מחוץ לתחומי העיר העתיקה במהלך המאה העשרים. במלחמת חרבות ברזל חלקים מהעיר העתיקה נהרסו בהפצצות חיל האוויר הישראלי.

### היישוב היהודי בעזה

בעזה התקיים יישוב יהודי לסירוגין מהמאה השנייה לפנה"ס ועד מאורעות תרפ"ט והקמת מדינת ישראל כעבור שני עשורים. הקהילה היהודית בעיר הוציאה מקרבה רבנים ואישים ידועי שם, אך לאורך כל ההיסטוריה הייתה קהילת מיעוט בעיר שרוב אוכלוסייתה אינה יהודית.

## שכונות
העיר העתיקה של עזה מחולקת לארבעה רבעים עיקריים, שחלקם בעלי חלוקות משנה. שלושה מרובעים אלה - תופח, דרג' וזיתון - היו ממוקמים בתוך חומות העיר העתיקה, בעוד שהרובע הדרום-מזרחי, שוג'אעיה, התפתח מאוחר יותר, בעיקר מחוץ לחומותיה ומצדה השני של דרך סלאח א-דין :
* רובע דרג' ("רובע המדרגות"): ממוקם בצפון מערב (בדרך כלל מערב), זהו החלק העתיק ביותר של העיר, המכונה לעיתים העיר העתיקה של עזה עצמה. הוא ידוע ברחובותיו הצרים ובבתיו המסורתיים. הוא יושב על גבעה בגובה של כ-20 מטרים מעל המישור שמסביב וחלקים אחרים של העיר. השם ככל הנראה מגיע מהמדרגות שהובילו אליו או מתחושת הטיפוס במדרגות כשמתקרבים לאזור.
* רובע זייתון ("רובע הזיתים"): רובע זה, הממוקם בדרום-מערב (בדרך כלל דרומי), נקרא על שם מטעי הזיתים ההיסטוריים שלו. זהו הרובע הגדול ביותר בתוך חומות העיר העתיקות. הוא מכיל את כנסיית סנט פורפיריוס. ח'אן א-זיית מימי הביניים היווה את הגבול ההיסטורי בין רובע זייתון לרובע דרג'; הוא נהרס תחת ג'מאל פאשה בשנים המאוחרות יותר של השלטון העות'מאני, והוחלף בכביש הנקרא כיום רחוב עומר אל-מוח'טאר, המהווה כיום את הגבול בין שני הרבעים.
* א-תופאח ("רובע התפוחים"): רובע זה, הממוקם בצפון מזרח (בדרך כלל צפוני), ידוע כרובע התפוחים. החלק הדרומי של רובע זה, הנקרא א-דבּגה, היה היסטורית שכונת הבורסקאים, אשר שכנה ליד בית המטבחיים מתקופת העות'מאנים.
* שוג'אעיה: רובע דרום-מזרחי זה, שהתפתח בימי הביניים, שוכן ברובו מחוץ לחומות העיר העתיקה. מיקומו מחוץ לחומות אפשר לו להתרחב באופן משמעותי, ובסופו של דבר לעקוף את רובע זיתון בגודלו. הרובע מחולק לשני חלקים: אל-ג'ודאידה (הידוע גם בשם "שג'עיית אל-עקרד", או "שג'אעיה של הכורדים") בצפון-מזרח וא-טורקמן בדרום.

## אדריכלות וציוני דרך
העיר העתיקה של עזה ידועה בציוני הדרך האדריכליים שלה, שרבים מהם מתוארכים לתקופות הממלוכיות והעות'מאניות. המרקם העירוני הצפוף כולל מסגדים, כנסיות, בתי מרחץ ושווקים המציגים שילוב של סגנונות אדריכליים ביזנטיים, ממלוכים ועות'מאניים. למרות הפיתוח המודרני, העיר העתיקה שומרת על אלמנטים רבים מהמבנה ההיסטורי שלה. 
* **[[המסגד הגדול בעזה|המסגד הגדול של עזה]] (מסגד אל-עמרי)** – במקור כנסייה ביזנטית, שהוסבה למסגד בתקופה האסלאמית. 
* **[[כנסיית פורפיריוס הקדוש|כנסיית סנט פורפיריוס]]** – כנסייה מהתקופה הביזנטית המשרתת את הקהילה היוונית-אורתודוקסית המקומית.
* **מסגד סייד אל-האשים** – נטען כי בו נמצא קברו של האשים בן עבד אל-מנאף, סבא רבא של מוחמד שמת בעזה.
* **חמאם אל-סמארה** – בית מרחץ מסורתי מהתקופה הממלוכית.
* **קאסר אל-באשה (מבצר נפוליאון)** – ארמון עות'מאני בו, לפי הדיווחים, שהה נפוליאון בונפרטה.
* **[[שוק הזהב]] (סוק אל-קיסריה)** – שוק היסטורי המתמחה בזהב ותכשיטים.
* **חומות העיר העתיקה** – שרידי הביצורים שהקיפו בעבר את העיר. 

## מפות ותמונות

קובץ:Stadtvignette_von_Gaza.jpg|טקסט=500s CE Madaba Map| מפת מידבא משנות ה-500 לספירה
קובץ:Umm_ar-Rasas_mosaic_Gaza.png|טקסט=700s CE Umm ar-Rasas mosaics| פסיפסים של אום א-רסאס מהמאה ה-70 לספירה
קובץ:Old_City_of_Gaza_(NYPL_b14212718-1534508)_(cropped).jpg|טקסט=1799, Carte de l'Égypte, showing the battles during the French invasion of Egypt and Syria| 1799, *Carte de l'Égypte*, המציג את הקרבות במהלך הפלישה הצרפתית למצרים ולסוריה
קובץ:David_Roberts_-_Gaza_-_1927.138_-_Cleveland_Museum_of_Art.jpg|טקסט=1839 The Holy Land, Syria, Idumea, Arabia, Egypt, and Nubia| 1839 *ארץ הקודש, סוריה, אדומיאה, ערב, מצרים ונוביה*
קובץ:1840–41_Royal_Engineers_map_of_Gaza.jpg|טקסט=1840–41 Royal Engineers| 1840–1841 המהנדסים המלכותיים
קובץ:Gaza_entry_to_the_bazaar.jpg|טקסט=1879 Archduke Ludwig Salvator of Austria| 1879 הארכידוכס לודוויג סלבטור מאוסטריה
קובץ:Georg_Gatt_1887-88_map_of_Gaza_City_1-5,000.png|טקסט=1887-88, Georg Gatt 1–5,000,| 1887-88, גאורג גאט 1–5,000,
קובץ:Old_City_of_Gaza,_1931,_Survey_of_Palestine.jpg|טקסט=1931, Survey of Palestine 1–10,000| 1931, סקר ארץ ישראל 1–10,000
קובץ:Gaza_Survey_of_Palestine_1-2,500,_1937.jpg|טקסט=1937, Survey of Palestine 1–2,500| 1937, סקר ארץ ישראל 1–2,500


## ראו גם
* העיר העתיקה של חברון
* העיר העתיקה של ירושלים

## לקריאה נוספת

* 
* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עזה: מבנים