אילנה רובינא

[ממוזער|[אלמה קוגן (מימין) עם אילנה רובינא (משמאל) בחנות משכית בתל אביב, 1963]]
**אילנה רובינא** (10 בפברואר 1934 – 18 באוקטובר 2020) הייתה זמרת, שחקנית ודוגמנית ישראלית, שהייתה פעילה בעיקר בשנות ה-60 ושנות ה-70 של המאה ה-20.

## ביוגרפיה
אילנה רובינא הייתה בתם של שחקנית התיאטרון חנה רובינא והמשורר אלכסנדר פן.
נולדה בבית החולים הדסה בירושלים, עקב רצונה של אמה, שירושלים תופיע כמקום לידתה של בתה בתעודות. לאחר הלידה סבלה אמה מרעלת הריון ונאלצה להמשיך ולשהות בבית החולים כחמישה חודשים. שמה ניתן לה מפני שנולדה בסמוך לט"ו בשבט.
אביה לא גר עם אמה לאחר לידתה ואמה התקשתה בטיפול בה.
בגיל שלוש שהתה קרוב לשנה יחד עם אמנון מסקין בחברת הילדים בקיבוץ גבע, כיוון שאמה יצאה עם להקת הבימה לשני סיבובי הופעות בחו"ל.
בקיץ 1940 שלחה אותה אמה לירושלים מפחד ההפצצות האיטלקיות. רובינא התגוררה אצל משפחה אומנת בבית הכרם במשך ארבע שנים. לקראת כיתה ח' נשלחה שוב כ"ילדת חוץ" לקיבוץ גבע, עקב יציאת אמה להופעות בחו"ל. היא שבה לגור עם אמה לאחר שלוש שנים. עקב ציונים נמוכים, פרשה מן התיכון בלי לסיים את הלימודים והתגייסה.
בשירותה הצבאי שירתה כקצינה וכרל"שית אלוף.

את הופעתה הראשונה על הבמה עשתה בשנת 1953 כחלק מהמקהלה במחזה ״זעקי ארץ אהובה״ בתיאטרון הבימה. לאחר מכן, לאורך שנות החמישים היא דגמנה בתצוגות אופנה בארץ ובאיטליה, בה שהתה כשלוש שנים בכדי ללמוד לשיר באופן מקצועי. על פי עצת אמה, למדה רובינא זמרה קלאסית בבית האופרה לה סקאלה במילאנו. במהלך לימודיה הכירה את ביל סטוארט, סטודנט אמריקאי שלמד גם הוא זמרה. ב-30 בספטמבר 1956 נישאה לסטוארט
בשנתה השלישית התפרנסה מדוגמנות.

לאחר גירושיה מסטוארט חזרה לישראל, המשיכה לעסוק בדוגמנות, והחלה להופיע במועדון התיאטרון. באותה עת יצא לאור להיטה הראשון, "שיר הדרך" ואחריו, "שיר הפילפל" ו"איריסים". היא הצטרפה לתוכניתה הרביעית של להקת "בצל ירוק" ושרה עם שמעון ישראלי את הביצוע המקורי ל"כשאנחנו נצא ביחד" ("השמלה הסגולה"). משנת 1959 הייתה בזוגיות עם אורי זוהר, במאי התוכנית, לו נישאה בספטמבר 1961. אך הם נפרדו כעבור שנתיים. טרם פרידתם הספיקו להקליט מספר שירים ביחד. בין היתר, הפזמון "החופש בבית הבראה", שהוקלט לתוכנית הרדיו "שלושה בסירה אחת". בעקבות הצלחתו של השיר הוא צולם לקליפ שבו מופיע בין היתר שמואל רודנסקי שנזכר בפזמון כבדרן שהופיע באותו בית הבראה. באותה תקופה הפכה אילנה רובינא לזמרת פופולרית. בין השירים שהקליטה אז היה להיט נוסף, "ביקשתי אש". בשנת 1960 שיחקה רובינא בסרט "איי לייק מייק" המבוסס על המחזה, לצידם של גאולה נוני, חיים טופול ועוד. באותה שנה הקימה יחד עם אריק איינשטיין את הצמד המוזיקלי "צמד הגפרורים", אשר הופיע והוציא מספר שירים עד שנת 1964.

בשנת 1963 הגיעה רובינא למקום השני ב (Konkurs Sopot Festival 1963) שנערך בגדנסק שבפולין, בפסטיבל השתתפו 39 זמרים מ-24 מדינות, ורובינא שרה את השיר "לילה ועשן".

בשנת 1965 רובינא נסעה לפריז, כיוון שהוזמנה על ידי יונתן כרמון להופיע במופע ישראלי באולם ה"אולימפיה". כרמון היה באותה תקופה המנהל האמנותי של האולם. במופע ליווו אותה דני בירון ורמי ניר, עמם שרה שלושה שירים: ״ונצואלה״, "סתיו בחלונות״ ו״בלילה״- תרגום עברי לשיר של הזמרת מרים מקבה. בעקבות ההופעה זכתה בחוזה תקליטים בצרפת והקליטה מספר שירים בצרפתית שיצאו על גבי תקליטי שדרים.
בפריז הכירה רובינא את גוריון וייסמן, איש עסקים שחי שם, ובנו של יעקב ויסמן.
בשנת 1967 נישאה לו, לבני הזוג נולדה הבת, מאיה. באותה תקופה היא שהתה ארבע שנים בצרפת.

בשנת 1970 שבה רובינא לישראל והגיעה למקום הראשון בפסטיבל הזמר החסידי השני עם השיר "יברכך" שאת לחנו כתב דוד וינקרנץ. באותה שנה הופיעה גם בפסטיבל שירי הילדים הראשון, עם השיר "לילך רוצה לקטוף את הירח" למילותיו של יוסי גמזו. ב-1971 יצא בחברת "פונדור" אלבומה הראשון "שני הצדדים" שכלל את הלהיט "לך איתה", שכתבו קובי רכט וקובי אשרת. שירי האלבום, שעובדו על ידי דוד קריבושי, אלכס וייס ואלברט פיאמנטה, כללו גם שלושה לחנים של צביקה פיק לשירים: "אהבה של אבא ואמא" "רק אל לך תלך מהר" והדואט "שבועה" שבוצע עימו. 

בנובמבר 1971 הוציא פיק את אלבום הסולו הראשון שלו -  זוהי הדרך שלי. באלבום נמשך שיתוף הפעולה המוזיקלי עם רובינא, שמופיעה בו בשני דואטים - "מעשה כשפים" ו"שב בצד". שני השירים נכתבו על ידי אהוד מנור. עוד בשנת 1971 הנחתה בקול ישראל ברשת ב' תוכנית בשם "שירי ואני".

בפסטיבל הזמר באפריל 1972 ביצעה את שירה של תרצה אתר ללחן של סשה ארגוב, "בלדה על נערי שגדל" (באותו יום נפטר אביה, אלכסנדר פן, אולם הדבר נודע לה רק למחרת). עוד באותה שנה הוזמנה להקליט שיר חדש ל"תקליט הזהב 72' של להיטון" ובו שרה את "ספני שלמה המלך" למילותיו של נתן אלתרמן וללחן של נעמי שמר. היא שרה יחד עם דליה פרילדנלר את הדואט ״כשאמא בבימה״ שכתב להן דן אלמגור. השיר מתאר את הווי החיים של ילדי שחקני ״הבימה״ המיתולוגיים. כמו כן שרה באותה שנה עם יוסי בנאי את הדואט ״הגבירה בחום״- גרסה עברית לשירו של ז'ורז' מוסטקי.

רובינא הופיעה בפני לוחמים במלחמת יום הכיפורים, במסגרת צוות הווי יחד עם מתי כספי, אושיק לוי, פופיק ארנון ואף לאונרד כהן, אותו פגשו במקרה בבית קפה בתל אביב. בשנת 1974 השתתפה בפסטיבל הזמר בשיר ״נערי״ שכתב נתן יונתן. 
בעלה השלישי, גוריון וייסמן, נפטר ממחלת הסרטן בשנת 1974.  לאחר מכן, בהמשך שנות השבעים, מיעטה להופיע ולהקליט, עד שפרשה לחלוטין מהבמה. במהלך שנות השמונים עברה להתגורר בלונדון, עקב רצונה לגור ליד בתה, מאיה.

בתחילת שנות ה-90 הכירה רובינא באחד הביקורים אצל בתה, את רפי וייזר, איש עסקים יליד הארץ, שפעל בלונדון. הוא היה אלמן עם שלושה ילדים. בני הזוג התחתנו בשנת 1992 ועסקו בנדל"ן - קנו דירות, שיפצו אותן והשכירו או מכרו אותן. עקב הסתבכותו של וייזר בחובות הוא התאבד בבית בני הזוג ב-2005.

ביולי 2006, לאחר התאבדות בעלה, נקלעה לחובות כספיים גדולים וחזרה רובינא לישראל. בדצמבר 2006 הקליטה את השיר "ציור ירושלמי" שכתבו חיים קינן ומשה וילנסקי. השיר, שמעולם לא הוקלט לפני כן, נכלל באלבום אוסף משולש משירי וילנסקי, "כלניות וזמר", שיצא בינואר 2007. בדצמבר 2006 יצאה אילנה רובינא במופע משותף,, עם שחקן התיאטרון שלמה בר-שביט. המופע נקרא ״חופש בבית הבראה״, כלל שירים וסיפורים מהווי תיאטרון ״הבימה״ ועלה לראשונה בתיאטרון ״צוותא״ בינואר 2007.

ב-1993 התפרסם הרומן "נשף חברים" מאת הסופר והאמן עמוס אריכא, המתבסס על פרשת האהבים של חנה רובינא ואלכסנדר פן. דמות הבת ברומן, אלכסנדרה, עוצבה בדמותה של אילנה רובינא.

בשנים האחרונות לחייה חייתה רובינא לבדה בדירתה בצפון תל אביב, במצב כלכלי קשה.כשנה לפני מותה נתגלתה בגופה מחלת סרטן .בחודש האחרון לחייה, כשסרטן העצמות כבר התפשט בגופה, נדבקה בקורונה ואושפזה במרכז הרפואי שוהם בפרדס חנה, שם נפטרה ב-18 באוקטובר 2020, בגיל 86. היא נקברה בהלוויה מצומצת בבית העלמין ירקונים, בה שרו הנוכחים את שירה ״יברכך״ ובעלה לשעבר אורי זוהר אמר עליה קדיש.

במאי 2025 עלה לאקרנים סרטה התיעודי של סיגל ראש ״רובינא: היה רע לתפארת״, המגולל את סיפור חייהן של חנה ואילנה רובינא ואת מערכת היחסים המורכבת ביניהן.

## דיסקוגרפיה
* אילנה רובינא שרה שירי אהבה - ישראפון 1960
* שני הצדדים - פונודור 1972
* שרה שירי אהבה - הליקון 2001

## קישורים חיצוניים

* שרה שירי אהבה, באתר נוסטלגיה עברית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:משתתפות פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:חברי להקת בצל ירוק
קטגוריה:אישים שנכתבו רומנים על-פי חייהם
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות ירקון
קטגוריה:משתתפות פסטיבל שירי הילדים
קטגוריה:משתתפות פסטיבל הזמר החסידי
קטגוריה:זוכי פסטיבל הזמר החסידי
קטגוריה:משפחת פן
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראליות שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020