open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CD-R

**CD** (ראשי תיבות של: **Compact Disc**) הוא תקליטור דיגיטלי שהומצא על ידי חברות סוני ופיליפס.
ניתן לשמור עליו מוזיקה, מידע ואף סרטים (באמצעות VCD).

## סימונים
CD-R : התקליטור ניתן לכתיבה/צריבה פעם אחת בלבד ומרגע שהמידע נכתב עליו הוא ניתן לקריאה בלבד (Read-only), כלומר, אין אפשרות להוסיף עוד נתונים לתקליטור אפילו שנשאר עוד מקום פנוי. בעבר נקרא CD-WO (ראשי תיבות של: Compact Disc Write Once).

CD+R: בתקליטור ניתן לכתוב/לצרוב עוד נתונים אם נשאר מקום פנוי בצריבה הראשונה.

CD-RW: התקליטור ניתן למחיקה ומאפשר כתיבה/צריבה חוזרת (עם מגבלות מסוימות).

**R** (ראשי תיבות של: **Recordable**)

**W** (ראשי תיבות של: **Rewritable**)

## מבנה ותקנים
מבחינת מבנה ומראה התקליטורים זהים לתקליטורים אחרים (ההבדל היחד הוא באופן שבו מיוצג המידע). התקליטור עשוי מחומר פלסטי שקוף בעובי 1.2 מ"מ ועליו עלה אלומיניום דק המשמש כמחזיר אור. על גבי התקליטור ערוכים תאים המסודרים בצורת ספירלה, כאשר קרן הלייזר של כונן התקליטורים מאירה על התאים הקרן מוסטת מעט ומוחזרת בחזרה וההיסט מתורגם למידע בינארי.

התקן לכתיבת וקריאת נתונים מתקליטור נוצר ב-1988 על ידי מהנדסים של חברות סוני ופיליפס וקובצו ל"ספר הכתום", שהוא אחד מ"ספרי הקשת" בהם הוגדרו התקנים בנושאי תקליטורים.

קוטרו של התקליטור הסטנדרטי הוא 120 מ"מ והוא יכול להכיל עד 74 דקות של מוזיקה. ישנם גם תקליטורים שמסוגלים להכיל 80 דקות ואף דיסקים של 90 ו-99 דקות תוך שימוש בפונקציה שנקראת Overburn. קיימים גם תקליטורים בקוטר 80 מ"מ, חלקם בממדים דומים לכרטיס אשראי, אך תקליטורים אלו נדירים יותר.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מדיה אופטית
קטגוריה:יפן: המצאות
קטגוריה:חומרי פלט מתכלים
שכבת הרשת של מודל ה-OSI

**שכבת הרשת** (Network) היא השכבה השלישית במודל ה-OSI והיא אחראית על מיפוי לוגי של הרשת והעברת נתונים על פי מיפוי זה. היא מספקת שירותים לשכבת התעבורה ומשתמשת בשירותיה של שכבת הקו על מנת להעביר את הנתונים על גבי הרשת.

שכבת הרשת היא השכבה בה מתבצעות כל ההחלטות הנוגעות לדרך בה יועברו הנתונים על גבי הרשת, היא זו שתקבע האם קיים קשר בין המקור ליעד, היא תבחר באיזו דרך יעברו הנתונים (בהנחה שקיימת יותר מדרך אחת בין המקור ליעד) על פי שיקולים שונים, ביניהם מהירות, זמינות ויכולת יצירת קשר, יעילות, עומס ועלויות.

שכבת הרשת אחראית גם על חלוקת כתובות לוגיות לכל התחנות ברשת. כתובות לוגיות (כיום בדרך כלל כתובות IP) הן כתובות שניתנות על פי היגיון מסוים, בדרך כלל בצורה מדרגית, על מנת שאפשר יהיה לאתר כל תחנה בקלות יחסית. לא יכול להתקיים מצב בו לשתי תחנות באותה רשת יש אותה כתובת לוגית.

## פרוטוקולים של שכבת הרשת
את הפרוטוקולים הפועלים בשכבת הרשת נהוג לחלק לשני סוגים - פרוטוקולים מנתבים ופרוטוקולים מנותבים:

;פרוטוקולים מנתבים: אלו הם הפרוטוקולים המשמשים את הנתבים בבואם לבחור את התחנה הבאה אליה תועבר החבילה. פרוטוקולים מנתבים דואגים בדרך כלל גם להעברת מידע בין נתבים כך שאלו יוכלו "ללמוד" את מבנה הרשת, ובכך לבצע החלטות טובות יותר בבואם לבצע החלטות ניתוב. דוגמאות לפרוטוקולים מנתבים: RIP ,BGP ,IGRP ו-EIGRP.

;פרוטוקולים מנותבים: אלו הם הפרוטוקולים בהם משתמשות התחנות ברשת על מנת לסמן את חבילות המידע (Packets) שהן מעבירות כך שתחנות אחרות יוכלו לדעת לאן צריך להעביר את החבילה. פרוטוקולים אלו יתארו בדרך כלל את מבנה החבילה והנתונים שהיא צריכה להכיל, כמו גם שיטת סימון הכתובות הלוגיות. כדי להעביר מידע בין שתי תחנות ברשת חייב להיות פרוטוקול מנותב משותף לכל התחנות שהחבילה צריכה לעבור בדרכה מהמקור אל היעד. דוגמאות לפרוטוקולים מנותבים: IP ו-IPX.

## רכיבים המתפקדים בשכבת הרשת
נתב מבצע החלטות ניתוב על פי כתובות לוגיות, הוא משתמש בפרוטוקולים מנתבים ומבצע החלטות על פי כתובות לוגיות שניתנו על ידי פרוטוקולים מנותבים ולכן הוא נחשב לרכיב המתפקד בשכבת הרשת של מודל ה-OSI.

## ראו גם
* מונחים ברשת מחשבים

## קישורים חיצוניים

* 

3
לימודים קלאסיים

**לימודים קלאסיים** הוא שם התחום העוסק בלימוד השפה, הסִפְרוּת, ההיסטוריה, האָמנוּת, והיבטים אחרים של יוון העתיקה ושל רומא העתיקה, ערש תרבות המערב בעת העתיקה. הלימודים הקלאסיים היוו תמיד נושא מרכזי במדעי הרוח, והעוסקים בהם נקראים לעיתים הומניסטים.

במדינת ישראל פועלות שלוש מחלקות אקדמאיות ללימודים קלאסיים: באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בר-אילן ובאוניברסיטה העברית בירושלים. לימודי יסוד בנושאים הללו מתקיימים גם באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אך אין בהן חוג או מחלקה המוקדשים לנושא.

## ראו גם
* מיתולוגיה יוונית
* ספרות יוונית עתיקה
* אמנות יוון העתיקה
*מיתולוגיה רומית
*ספרות רומית
* ארכאולוגיה
* פילולוגיה
* קודיקולוגיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:העת העתיקה
קטגוריה:רומא העתיקה
קטגוריה:יוון העתיקה: תרבות
קטגוריה:מדעי הרוח
בוזוקי

ממוזער|נגן מנגן על בוזוקי באתונה, יולי 2018
**בוזוקי** (ביוונית: **Μπουζούκι**) הוא כלי מיתר בעל ארבעה זוגות מיתרים המשמש במוזיקה היוונית, הים תיכונית והאירית.

הבוזוקי הוא פיתוח מאוחר של הבגלמה, כלי מיתר מונגולי שהובא אל אגן הים התיכון עם מסעות הכיבוש המונגולים בימי הביניים. במזרח התיכון שונה מבנה תיבת התהודה והוספו סריגים. השם בוזוקי שנבחר לכלי גזור מהמילה "בוזוק" שמשמעותה "צוואר" וזאת משום צווארו הארוך והצר של הבוזוקי. נגני בוזוקי הם מהמוזיקאים המוערכים ביותר ביוון ובקהילה היוונית בישראל, והם נמדדים בין השאר במהירות נגינתם.

בבוזוקי היווני המסורתי יש שלושה זוגות מיתרים. בשנת 1955 החלו לייצר בוזוקי שבו ארבעה זוגות מיתרים, האחראי לכך היה נגן הבוזוקי הידוע, מנוליס חיוטיס. שינוי זה הפך את הבוזוקי לכלי שניתן לנגן בו אקורדים כמו בגיטרה, ונגינת קטעים מלודיים בווירטואוזיות רבה. ביוון יש עדיין נגני בוזוקי רבים שמשמרים את הנגינה בבוזוקי שבו שלושה מיתרים ובכך שומרים את המסורת של מוזיקת הרמבטיקו. חלק מנגני המוזיקה הים-תיכונית מוסיפים לצוואר הבוזוקי סריג ביניים צף (לא מקובע לצוואר), בדומה לאופן שבו נעשה הדבר על גיטרה חשמלית. הסריג הצף מאפשר לנגן גם רבעי טונים, בדומה לעוד ולבגלמה הטורקית ובניגוד לסריגים הרגילים של הבוזוקי, שמאפשרים לנגן רק חצאי טונים.

בישראל נגינת הבוזוקי תפסה תאוצה עוד בשנות ה-70 המוקדמות. נגני בוזוקי ליוו זמרים מהז'אנר אשר השתמשו בלחנים יוונים עליהם כתבו מילים בעברית, דוגמת זוהר ארגוב שבין שיריו המוכרים היו אלינור ועינייך החומות.

בישראל מספר רב של נגני בוזוקי מקצועיים כחלק מפופולריות שצברה המוזיקה היוונית בישראל. 
[ממוזער|300px| [לוקה ג'קומטי מנגן על בוזוקי במהלך קונצרט באיטליה]]

## ראו גם
* גיטרה מזרחית
## לקריאה נוספת
* יוסי אהרון, **קסם הבוזוקי** (ספר לימוד נגינה בבוזוקי), 2009.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כלי פריטה
קטגוריה:כלי נגינה מזרחיים
סופי ז'רמן

**סופי ז'רמן** (בצרפתית: **Sophie Germain**; ) הייתה מתמטיקאית ופיזיקאית צרפתייה.

## ביוגרפיה
ז'רמן נולדה בפריז למשפחה מהמעמד הבינוני, בת של סוחר משי מוצלח. בנעוריה, כאשר שמעה את הסיפור אודות מות ארכימדס, אשר נכתב בספרו של ז'אן אטיין מונטוקלה, "ההיסטוריה של המתמטיקה", החלה להתעניין במתמטיקה, והדבר עורר חרדה בלב הוריה, שפעלו בלא הצלחה להניאה מכך. בשל העובדה שהייתה אישה לא קיבלה אישור ללימודים גבוהים, לכן היא נרשמה ללימודים גבוהים במכון הפוליטכני בפריז בשם בדוי "מסיה לה בלאן", כשמו של אחד הסטודנטים שלמדו בו בעבר. ז'וזף לואי לגראנז', מרצהו של מסיה לה בלאן בתורת המספרים הכיר אותו כתלמיד גרוע, והופתע לגלות שלאחר שפרש מלימודיו, חזר עם ידע רחב הרבה יותר ועם יצירתיות מיוחדת לפתרון בעיות מסובכות. על כן, ביקש להיפגש איתו. ז'רמן לא יכלה לסרב להצעתו של מרצה והופתעה לגלות כי לגראנז' אינו מתנגד כלל להיותה אישה מתמטיקאית. לאחר תקופה מסוימת בה לימד לגראנז' את תלמידתו האהובה ז'רמן, הצהיר כי אין הוא יכול ללמד אותה עוד כיוון שרמתה הגבוהה משתווה לשלו והציע לה להכיר מתמטיקאי גדול עוד יותר ממנו – קרל פרידריך גאוס.

על מכתביה לגאוס בנושאים מתורת המספרים חתמה בשם "מסיה לה-בלאן", עקב חששה שמכתב מאישה לא יזכה ליחס רציני. לאחר כיבוש נפוליאון, שלחה ז'רמן מכתב לגנרל צרפתי ובו מתוארת בקשה לא לפגוע בגאוס כאשר הצבא הצרפתי יפלוש לפרוסיה. רק לאחר שלוש שנות התכתבות, הגיע הגנרל לגאוס, ואמר לו כי אישה צרפתית ביקשה לא לפגוע בו. גאוס הבין כי למעשה מסיה לה בלאן הוא אישה ולהפתעתה של ז'רמן, תגובתו של גאוס תמכה בהיותה אישה מתמטיקאית. עבודתה הוצגה בפני האקדמיה הצרפתית למדעים על ידי לז'נדר, משום שהאקדמיה מנעה מנשים להופיע בפניה.

בין הענפים להם תרמה נמנים תורת המספרים, בה הוכיחה את המשפט האחרון של פרמה עבור ראשוני ז'רמן והגתה שיטה חדשה להוכחת המשפט האחרון של פרמה בעבור מספרים מסוימים, ותורת האלסטיות. עבודתה על האלסטיות של חומרים אפשרה את בנייתו של מגדל אייפל. קובעי השלט עם רשימת התורמים לבניית המגדל לא ציינו את שמה של ז'רמן.

בהמלצתו של גאוס (אותו מעולם לא פגשה), תכננה אוניברסיטת גטינגן להעניק לז'רמן תואר של כבוד, אך לפני שהספיקה לקבלו מתה ממחלת סרטן השד, בגיל 55.

בתעודת פטירתה, נכתב עליה: "אישה רווקה חסרת מקצוע" (rentiere annitant).

## לקריאה נוספת
* סיימון סינג, **[[המשפט האחרון של פרמה (ספר)|המשפט האחרון של פרמה]]**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2000, עמ. 139–148

## קישורים חיצוניים

* , מתוך כתב העת "נגה", 1992
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מתמטיקאיות צרפתיות
קטגוריה:מדעניות המאה ה-18
קטגוריה:מדעניות צרפתיות במאה ה-19
קטגוריה:פיזיקאיות צרפתיות
קטגוריה:צרפתיות שנפטרו מסרטן השד
קטגוריה:ילידות 1776
קטגוריה:נפטרות ב-1831
מישור (גאוגרפיה)

[248x248px|ממוזער|ה[פרריה של צפון אמריקה בקליפורניה]]
[250px|ממוזער|מישור ב[אוקראינה]]
**מישור** הוא צורת נוף ששטחה חלק מהתרוממות ונמוך יחסית משאר האזורים. במישור, הגבעות אינן עוברות את גובה ה-100 מטר, ובדרך כלל הוא נטול עצים. מישורים מתאימים לחקלאות, בשל האדמה השטוחה והלא סלעית שלהם.

מישור יכול להכיל מגוון סוגי אזורים שטוחים הכוללים: ערבות, בתות, סוואנות, טונדרות ואזורי שיחים וגם מדבריות או אפילו יערות וחלק מהמישורים יכולים להיות מוצפים בחלק מהשנה. גם רמות או עמקים שטוחים יכולים להיחשב למישורים.

המישור הוא גם חלק נמוך ושטוח על פני כדור הארץ. לעיתים מתרוממות מעל המישור גבעות נמוכות.

המישור הגדול ביותר בעולם, מישור הקרח הגדול (הקרוי בשם זה בשל הקרחונים וההרים המקיפים אותו), נמצא ביבשת אנטארקטיקה, בשטחה של אנטארקטיקה הארגנטינאית. שטחו הוא 3,672 קילומטרים רבועים.

המישור השלישי בגודלו בעולם, מישור סחלין, נמצא במזרח רוסיה באי סחלין.

בקו החוף של ישראל עם הים התיכון משתרע מישור החוף, שאורכו כ-238 קילומטרים.
[ממוזער|מרכז|500px|מישור ב[נמיביה]]

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:גאולוגיה
משורר

ממוזער|250px|משוררת יפנית מקריאה משיריה לשתי מאזינות
[ממוזער|200px|המשורר הברזילאי [אלברטו דה אוליביירה , ציור של הצייר הברזילאי בלמירו דה אלמיידה  במוזיאון האמנות של סאו פאולו]]
**משורר** הוא אדם הכותב שירה. משוררים פעלו החל מתקופות עתיקות והתקיימו לאורך ההיסטוריה במקומות שונים. בכל תקופה, תרבות ושפה, סגנון המשוררים והטכניקות שלהם השתנו. ביטויי השירה בעברית נמצאים כבר בתנ"ך כדרך להבעת מסרים, רגשות, הוראות וקינות.

פזמונאי הוא אדם הכותב טקסטים המיועדים בראש ובראשונה להלחנה. ישנם משוררים שלצד שיריהם הם כתבו גם פזמונים – למשל: נתן אלתרמן. ישנם שירים שהולחנו על אף שלא נועדו לכך – למשל: שיריו המולחנים של נתן יונתן.

משוררים בעבר נקראו גם משכילים, אף על פי שגם אנשים אחרים היו משכילים במידה גבוהה.

מספר משוררים כמו ג'ון גאוור וג'ון מילטון היו ידועים ביכולתם לכתוב שירה ביותר משפה אחת.

לקראת המאה ה-20 החלו אוניברסיטאות רבות להציע תארים בכתיבה יצירתית. אף על פי שתואר זה לא הכרחי למשורר כדי ליצור, הוא יכול לספק כלים ליצירה, נוסף על זמן בעבורה.

## שורשה העברי של המילה משורר
בשיר השירים, ז', ג' מוצאים: שָׁרְרֵךְ אַגַּן הַסַּהַר. **שָׁרֵר, שמו של הטבור שהוא מרכז חִיות העֻבָּר. משורר – הוא המחבר מראשית הקיום למקור היניקה.**

**נתן זך תהה:** "הַצַּיָּר = מְצַיֵּר. הַסּוֹפֵר = מְסַפֵּר. הַפַּסָּל = מְפַסֵּל/ אַךְ הַמְּשׁוֹרֵר אֵינוֹ שָׁר" (כותרת השיר: הצייר מצייר)

## ראו גם
* סופר
* רשימת משוררים
* רשימת משוררים עבריים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מקצועות האמנות
פזמון

**פזמון** הוא שיר קל וקליט. ההבדל בין פזמון לבין שיר לשיר אמנותי – ליד – מתבטא ברמה, הן המילולית והן המוזיקלית. המאפיין העיקרי של הפזמון הוא היותו קליט, נוח להבנה ולזכירה ללא מאמץ מיוחד, בניגוד לשירים מעמיקים יותר, המחייבים הן שמיעה מוזיקלית והן יכולת הבנה ברבדים השונים של הטקסט. כמו כן רמת הכתיבה בפזמון נמוכה מכתיבת שירה, אשר היא בהכרח כתיבה בה מתבצע שימוש יצירתי – אמנותי מורכב על ידי כתיבה בשפה עשירה, עמוקה ומליצית יותר מאשר בפזמון, בו נעשה שימוש בשפה יום-יומית יותר. עם זאת, גם בפזמון נעשה לעיתים שימוש בכתיבה פואטית, בחריזה ובפזמון חוזר. הסוגה הרחוקה ביותר מסוגת הפזמון היא זו של השיר האמנותי.

את הטקסט לפזמונים כותבים על פי רוב פזמונאים, מלחינים מתאימים להם מוזיקה, והם מבוצעים על ידי זמרים ולהקות זמר, אך ייתכן גם שפזמונאי יכתוב מילים למוזיקה קיימת, או שמשורר רציני יכתוב, לפי הזמנה או על דעת עצמו, פזמון קליל, ויש לכך דוגמאות רבות בשירי נתן אלתרמן (שירי המחזמר שלמה המלך ושלמי הסנדלר), אברהם שלונסקי ("תה ואורז יש בסין") ואחרים.

ברבים מן הפזמונים מופיע פזמון חוזר, בית קבוע המשובץ בין בתי השיר המשתנים, ומטרתו, על פי רוב, לשתף את קהל המאזינים בביצוע השיר, הנכתב במקרים רבים ל"שירת רבים", בניגוד בולט לליד. פזמון חוזר כזה חייב להצטיין בטקסט ובנעימה קלים לקליטה עוד יותר מאלה של הפזמון כולו.

סוג אחר של פזמונים הם שירי רחוב – שירים בשפה נמוכה במתכוון, רצופים שגיאות לשוניות ותחביריות, שנועדו לבדר את קהל השומעים וליצור הזדהות. בסגנון זה התמחתה במיוחד המלחינה דרורה חבקין. דוגמה לפזמון כזה הוא "עוזי עוזי", המספר על עלילותיו של חייל פשוט עם הרב-סמל הפלוגתי. פזמון ארוך ומורכב במיוחד הוא "שיר השכונה" של התרנגולים, שהיה שיר השנה ב-1963. פזמונים אלה הם למעשה סיפורים מחורזים ומושרים, שתוכנם קליל, קליט ומבדר.

לסוגת הפזמון העברי אפשר לשייך גם כמה מפזמוני טרם המדינה ופזמוני תש"ח הנודעים, בהם "שיר הג'יפ" או "שיר הפינג'ן" ("הרוח נושבת קרירה"), בניגוד לשירים שאינם בהכרח פזמונים כמו "באב אל-ואד", "דודו" או "הרעות". בין שיריה של נעמי שמר יש גם פזמונים ("הטיול הגדול", "היי טיריליי", "חפש אותי", "מטריה בשניים" ואחרים) לצד שירים הנושאים אופי רציני ועמוק יותר, כמו "כיבוי אורות", "לילה בחוף אכזיב" ועוד.

פרופ' בעז ערפלי נדרש לשאלת הוראת פזמונים בבית הספר ואמר:

## אטימולוגיה
חלק מפיוטי הסליחות נקראו בשם "פזמונים" . במקור המילה הוצעו מספר אפשרויות:
*צעקה בלשון תרגומי המקרא.
*פזירות ונדיבות בלשון יווני, כי בפיוטים אלו מבקשים מה' נדיבות וותרנות.
*"פזם" הוא ראשי תיבות של **פ**יוט **ז**ה **מ**הדרין (=מחזרים).
*"פזמון" הוא ראשי תיבות של **פ**יוט **ז**ה **מ**שובח **ו**עושים **נ**גינה.

## לקריאה נוספת
* אורי פרץ-שרון, **איך כותבים פזמון - מדריך לפזמונאות**, 2021.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צורות מוזיקליות
קטגוריה:סוגי שירים
קטגוריה:מוזיקה פופולרית
אדסחר דייקסטרה

**אֶדְסְחֶר וִיבֶּה דֶיְיקְסְטְרָה** (בהולנדית: **Edsger Wybe Dijkstra**, אלפבית פונטי בינלאומי: ;   11 במאי 1930 – 6 באוגוסט 2002, נינן, הולנד) היה מהבולטים במדעני המחשב והמתכנתים במאה העשרים.

## ביוגרפיה
דייקסטרה נולד ברוטרדם שבהולנד, לאב כימאי ולאם מתמטיקאית.

למד מתמטיקה ופיזיקה תאורטית באוניברסיטת ליידן. בשנים 1952–1962 עבד כמתכנת, ובמהלכן השלים את הדוקטורט במדעי המחשב (שעדיין לא התגבש כתחום עצמאי) באוניברסיטת אמסטרדם. עבודת הדוקטור שלו, שהוגשה בשנת 1959, נושאת את הכותרת Communication with an Automatic Computer, והתבססה גם על ניסיונו כמתכנת.

בשנים 1962–1984 היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת איינדהובן, ובשנים 1973–1984 היה עמית מחקר של חברת בורוז. בשנים 1984–1999 היה פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת טקסס באוסטין.

דייקסטרה הוא חתן פרס טיורינג לשנת 1972 ועמית ACM משנת 1994.

על שמו של דייקסטרה נקרא פרס דייקסטרה של ה־ACM (האגודה הבינלאומית של מדעני מחשב). הפרס מוענק כל שנה למאמר שהייתה לו השפעה מרובה (במשך עשר שנים לפחות) על תחום החישוב המבוזר. דייקסטרה היה מהזוכים הראשונים בפרס (לפני שנקרא על שמו), בזכות מאמר הייצוב העצמי.

## תרומותיו הבולטות
* האלגוריתם של דייקסטרה, למציאת מסלול קל ביותר בגרף, כשנתונות משקולות לא שליליות על הקשתות. האלגוריתם מוצא את המסלולים מקודקוד מסוים בגרף אל כל אחד מהקודקודים האחרים (במסגרת תורת הגרפים).
* "Go To Statement Considered Harmful", מכתב למערכת הירחון Communications of the ACM שהתפרסם בשנת 1968 ויצר תפנית בתחביר של שפות תכנות, בהסבו את תשומת הלב לקושי שגורם השימוש בפקודת goto לקריאותן של תוכניות. בעקבות מכתב זה נוצר התכנות המובנה, שבו יש מבני בקרה המאפשרים קריאות גבוהה.
* ביסוס מדעי של תהליך התכנות.
* פעולות הנעילה והשחרור של מנעול לסינכרוניזציה של תהליכים במערכת מבוזרת. מאמריו על מערכות מבוזרות נחשבים על ידי רבים להתחלת תחום המחקר של החישוב המבוזר.
* מאמרו על ייצוב עצמי, תכונה המבטיחה כי מערכת מבוזרת שתתחיל ממצב כלשהו תתכנס לבסוף למצב חוקי ותישאר חוקית. המאמר התחיל את תחום המחקר הזה (תת-תחום של תחום מערכות מבוזרות).
* פיתוח מהדר ראשון לשפת התכנות ALGOL, שפה שהפכה למודל בבהירותה ובקפדנותה המתמטית.

## טריוויה
דייקסטרה נודע בשנינותו, ואחדות מאמרותיו זכו לציטוט נרחב בקרב כותבים העוסקים במדעי המחשב:

## אחדים מספריו

* **Structured programming** (with O.J. Dahl and C.A.R. Hoare), Academic Press, 1972
* **A Discipline of Programming**, Prentice-Hall, 1976
* **Selected Writings on Computing: A Personal Perspective**, Springer Verlag, 1982.


## ראו גם

* בעיית הפילוסופים הסועדים
* סמפור (מדעי המחשב)

## לקריאה נוספת

* Gerard O’Regan, **Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers**, Springer, 2013, pp. 91–97.

## קישורים חיצוניים

* In Pursuit of Simplicity, the manuscripts of Edsger W. Dijkstra, הטקסט המלא של 1,300 מאמריו של דייקסטרה
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מדעני מחשב הולנדים
קטגוריה:מתכנתים הולנדים
קטגוריה:מתמטיקאים הולנדים
קטגוריה:ממציאים הולנדים
קטגוריה:מסאים הולנדים
קטגוריה:מפתחי שפות תכנות
קטגוריה:חוקרי שפות תכנות
קטגוריה:עמיתי ACM
קטגוריה:זוכי פרס טיורינג
קטגוריה:זוכי פרס דייקסטרה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בהולנד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:רוטרדם: אישים
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1930
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-2002
ניוטון (יחידת מידה)

**ניוטון** היא יחידת מידה המשמשת במערכת היחידות הבין-לאומית למדידת כוח, וסימנה N. הניוטון נקרא על שמו של המדען האנגלי אייזק ניוטון. "ניוטון" מוגדר ככוח הנדרש על מנת להאיץ מסה של קילוגרם אחד בתאוצה של מטר לשנייה בריבוע. נוסחתה היא: 
\mathrm{N=kg\cdot\frac{m}{s^2}}
הניוטון היא גם יחידת משקל, כיוון שמשקל הוא הכוח הפועל בין שני גופים עקב כוח המשיכה. מסה של קילוגרם אחד בגובה פני הים משקלה בערך 9.81 ניוטונים, אם כי נתון זה משתנה בכמה עשיריות האחוז במקומות שונים על פני כדור הארץ וכן משתנה בהתאם על פני כוכבי לכת אחרים בחלל. ולהפך, חפץ שמסתו 102 גרם משקלו בערך ניוטון אחד.

היחידה המקבילה (שכמעט אינה בשימוש) למדידת כוח במערכת סנטימטר-גרם-שנייה (CGS) היא הדיין (dyne).

## ראו גם
* אייזק ניוטון
* יחידות מידה על שם אישים
* דיין
* חוקי התנועה של ניוטון
* ניוטון מטר

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:יחידות מידה: כוח
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
קטגוריה:אייזק ניוטון
מדען מחשב

**מדען מחשב** הוא אדם העוסק במחקר במדעי המחשב.

הכשרה של מדעני מחשב נעשית באוניברסיטאות, במסגרת החוג למדעי המחשב (חוג למדעי המחשב הוקם לראשונה בשנת 1962 באוניברסיטת פרדו שבארצות הברית. מסלול לימודים ראשון לתואר במדעי המחשב בישראל נוסד במכון ויצמן למדע בשנת 1969). כיוון שמדובר בענף מדעי צעיר, הרי העוסקים הוותיקים בו קיבלו את הכשרתם המדעית בתחומים אחרים, בפרט מתמטיקה. עקב צעירותו של התחום נחשבים למדעני מחשב גם כאלה שנפטרו קודם להיווסדו של תחום זה, אך נושאי פעולתם נמצאים בתחום זה (שנוצר במידה רבה בזכות מחקריהם). דוגמה מובהקת לכך הוא אלן טיורינג.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:מקצועות המחשוב
המכון למחקר מתקדם

**המכון למחקר מתקדם** (באנגלית: **Institute for Advanced Study**) הוא מכון מחקר פרטי שנמצא בעיר פרינסטון, ניו ג'רזי שבארצות הברית. המכון נועד לקיים מחקר ברבים מענפי המדע, והחוקרים החברים בו זוכים לחופש מלא בבחירת נושאי המחקר שלהם ולא מוטלת עליהם חובת הוראה.

המכון כולל מחלקות להיסטוריה, מתמטיקה, מדעי הטבע ומדעי החברה, ותוכנית חדשה בביולוגיה תאורטית. סגל המכון כולל פחות משלושים חברים קבועים, שאליהם מצטרפים מדי שנה עשרות מדענים אורחים המשתתפים בתוכניות מחקריות עדכניות ורבות השפעה. במכון לא מתקיימים לימודים לתואר, ואין לו הכנסות משכר לימוד. זהו מוסד אקדמי עצמאי אך הוא מקיים שיתוף פעולה עם אוניברסיטת פרינסטון הסמוכה ואוניברסיטאות סמוכות נוספות.

המכון נוסד בשנת 1930 על ידי אברהם פלקסנר, בעזרת תרומתם של לואיס במברגר ואחותו קרולין במברגר פולד, ונפתח ב-2 באוקטובר 1933. בשנותיו הראשונות שכן המכון במבנה בתוך קמפוס אוניברסיטת פרינסטון אך משנות הארבעים הוא שוכן באתר המרוחק מספר קילומטרים מאוניברסיטה זו. החברים הראשונים בו היו אוסוולד ובלן, אלברט איינשטיין, הרמן וייל, ג'יימס אלכסנדר וג'ון פון נוימן. המכון התפרסם כביתם האקדמי של רבים מגדולי המדענים של המאה העשרים שנמנו עם חבריו, ובהם הפיזיקאים והמתמטיקאים רוברט אופנהיימר, אדוארד ויטן וקורט גדל. נכון ל-2025 ישנם ארבעה חברי סגל ישראלים במכון. במתמטיקה: אבי ויגדרזון, אירית דינור ואילון לינדנשטראוס ובפיזיקה: נתן זייברג.

על פי עקרונות פעולתו של המכון למחקר מתקדם פועלים בעולם גופים נוספים הקרויים "המכון למחקר מתקדם" או "המכון ללימודים מתקדמים". עשרה מכונים כאלה, ובהם המכון למחקר מתקדם שבפרינסטון, מאוגדים בארגון מכונים אחדים למחקר מתקדם. גם המכון הישראלי ללימודים מתקדמים שליד האוניברסיטה העברית בירושלים חבר בארגון זה.

## שם המכון בעברית
פעמים רבות קרוי המכון בעברית בשם "המכון ללימודים מתקדמים". שם זה אינו משקף היטב את מהות המכון, שהרי במכון לא מתקיימים לימודים. את המילה study מקובל אמנם לתרגם למילה "לימוד", אך בהקשר זה ראוי לה התרגום "מחקר".

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מכוני מחקר אמריקאיים
קטגוריה:מכוני מחקר רב תחומי
קטגוריה:פרינסטון (ניו ג'רזי)
ציונות מדינית

[ממוזער|תמונתו של [בנימין זאב הרצל]]
**הציונות המדינית** הייתה זרם בתנועה הציונית בשלהי המאה ה-19, אשר דגל בפעולה מדינית דיפלומטית לפני פעולות התיישבות בקנה מידה רחב בארץ ישראל. הציונות המדינית הייתה שונה ואף מנוגדת לתנועת חיבת ציון ולזרם המעשי שדגלו בעיקר בעבודה בארץ ישראל בלי להבטיח מראש זכויות פוליטיות.

מנהיגו המובהק של הזרם היה בנימין זאב הרצל, ולשם מימושה של הציונות המדינית נוסדה ההסתדרות הציונית. עיקר פעילותו של הרצל היה למען הקמת מדינה יהודית.

שורשיה של הציונות המדינית, בין השאר, בהגותם של מבשרי הציונות. ראשון להם, על פי ההיסטוריון ונשיא מדינת ישראל יצחק בן-צבי היה הרב ד"ר יהודה ביבאס ואחריו תלמידו רבי יהודה בן שלמה חי אלקלעי.

## יעדים
המצדדים בציונות המדינית דרשו השגת ערובות חוקיות וזכויות פוליטיות בטרם התיישבות מאורגנת של יהודים בארץ ישראל. הזרם התבסס על מספר הנחות:
* האנטישמיות היא האויב המשותף המלכד את האומה היהודית.
* מצוקת היהודים היא בעיה מדינית שיש לטפל בה בגלוי בזירה הבינלאומית.
* לעמים עצמם יש אינטרס לפתור את בעיית היהודים (היהודים גורמים אנטישמיות ומהווים מתחרים כלכלים).
* מרכז טריטוריאלי יתאפשר רק בהסכמת המעצמות.

## הנמקה
במכתב לדניאל פסמניק הסביר הרצל את תמיכתו בציונות המדינית:
:

## ראו גם
* ציונות מעשית
* ציונות דתית
* ציונות רוחנית
* ציונות סינתטית

## לקריאה נוספת
### מחקרים
* יצחק בן-צבי, **ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העותמאני**, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשט"ו-1955
* אמנון רובינשטיין, **מהרצל עד רבין והלאה: מאה שנות ציונות**, 1997. 
* יואל רפל, **אין זו אגדה: ציונות, הסיפור והמעשה**, 1997
* גדעון שמעוני, **האידאולוגיה הציונית**, תל אביב: הוצאת עם עובד, 2001

### מקורות
* אברהם לוינסון (עורך), **ביבליוגרפיה ציונית**, ירושלים: יוצא לאור על ידי הנהלת ההסתדרות הציונית, תש"ג-1943
* ח' מרחביה (עורך), **הציונות, אוצר התעודות הפוליטיות**, הקדמה מאת דוד בן-גוריון, ירושלים: הוצאת אחיאסף, 1943
* ח' מרחביה (עורך), **קולות קוראים לציון**, ירושלים: הוצאת מרכז שזר, תשמ"א-1980

## קישורים חיצוניים
* קובי דנה, בנימין זאב הרצל: אם תרצו אין זו אגדה - עיונים בכתביו, באתר מגזין אימגו, נובמבר 2013

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ציונות מדינית
קטגוריה:בנימין זאב הרצל
משחק לוח

[ממוזער|250px|[ציור של משחק לוח מהמאה ה-19.]]
[שמאל|ממוזער|250px|משחק סנת מקברו של [פרעה אמנחותפ השלישי.]]

**משחק לוח** הוא משחק קופסה המיועד לשחקן אחד או יותר, המתנהל בעיקר, או באופן בלעדי, על-גבי לוח שסומן מראש לצורך זה, בהתאם לכללים קבועים מראש. בדרך כלל נעשה שימוש בכלי משחק שונים, כגון חיילי משחק וקוביות משחק.

בין שיטות המשחק השונות ניתן למנות הטלת קוביות, שליפת קלפים, מסחר בין שחקנים, קרבות בין צבאות, בנייה ופיתוח של אזורים וביצוע משימות בעלות דרגות קושי שונות לפי היררכיה מסוימת. משחקי לוח ידועים עוד מתקופת מצרים העתיקה בו שיחקו בסנת כבר בסביבות 3500 שנים לפנה"ס. בסוף המאה ה-19 פותח המשחק רברסי שהיה מאוד פופולרי במשך תקופה ארוכה. 

רוב המשחקים הפופולריים והמצליחים ביותר בעולם בכל הזמנים הם משחקי לוח. דוגמת שחמט, דמקה ומונופול, אשר שני הראשונים הומצאו לפני מאות שנים ועדיין נחשבים לשניים המשחקים הפופולריים ביותר, ומשחק המונופול שלפי הערכות שונות נמכר בכמעט 300 מיליון עותקים.

קיימים משחקים דוגמת שחמט שהניצחון בהם תלוי רק בניסיון וכישורים של השחקנים. במשחקים אחרים, דוגמת שש בש קיים אלמנט מסוים של מזל, אך גם בהם לרוב מנצח שחקן מנוסה. בין המשחקים השונים מקובל להבחין במשחקי "סגנון גרמני" (דוגמת "איירליינס יורופ") בהם השפעת המזל קטנה ו"סגנון צפון אמריקאי" (דוגמת "סיכון") בהם מזל צפוי להשפיע יותר על תוצאת המשחק.  

חלק ממשחקי הלוח פותחו למשחקי מחשב.

משחקי לוח הם תת-קבוצה של משחקי הקופסה.

## ראו גם
* רשימת משחקי לוח
* משחק אסטרטגיה מופשט

## לקריאה נוספת
* מיכאל סבן, "משחקי לוח קדומים בארץ ישראל", **[[קדמוניות]]**, 144, 2012, עמ' 64-50
[ממוזער|[משחק קופסה|משחקי קופסה בצפון אמריקה (רובם תוצרת אירופה)]]
## קישורים חיצוניים

* 

* A Case for Board Games – סרטון הסבר של Extra Credits על האופן שבו משחקי קופסה יכולים ללמד על משחקי מחשב והדגש שלהם על הפן החברתי של המשחק  
* משחקי לוח בישראל
## הערות שוליים

*
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:משחקי קופסה
מספר אלגברי

**מספר אלגברי** הוא מספר ממשי או מרוכב המהווה שורש של פולינום בעל מקדמים רציונליים (או שלמים, אין הבדל). בפרט, כל מספר רציונלי q הוא אלגברי, משום שהוא פותר את המשוואה x-q=0. מספרים ממשיים ומרוכבים שאינם אלגבריים, כגון '''e''' ו-'''ℼ''', נקראים מספרים טרנסצנדנטיים.  

לדוגמה, יחס הזהב (1+\sqrt5)/2 הוא מספר אלגברי, מפני שהוא שורש של הפולינום x^2-x-1=0. לאמר, זהו ערך עבור x שעבורו הפולינום מוערך לאפס. כדוגמה נוספת, המספר המרוכב 1+i הוא אלגברי כי הוא שורש של z^4+4=0.

אוסף כל המספרים האלגבריים מהווה שדה, הנקרא שדה המספרים האלגבריים. שדה זה סגור אלגברית: השורשים של פולינום בעל מקדמים אלגבריים הם בעצמם אלגבריים.

אוסף המספרים האלגבריים הוא בן מנייה, בעוד שהמשלים לו (כלומר אוסף המספרים הטרנסצנדנטיים) אינו בן מנייה. תכונה זו הוכחה על ידי גאורג קנטור ב. במובן זה ישנם הרבה יותר מספרים שאינם אלגבריים מאשר מספרים אלגבריים, או בניסוח המקובל, כמעט כל הממשיים הם טרנסצנדנטיים וכמוהם המרוכבים, אם כי באופן מעשי קשה להוכיח שמספר נתון (כגון \rm e או \pi) אינו אלגברי (להוכחות ראו טרנסצנדנטיות של e ומשפט לינדמן-ויירשטראס).

**דוגמאות:**
*\sqrt2 הוא מספר אלגברי – הוא מאפס את הפולינום x^2-2.
*i=\sqrt{-1} הוא מספר אלגברי – הוא מאפס את הפולינום z^2+1.
*המספרים {\rm e},\pi,{\rm e}^{\pi} אינם אלגבריים.
ההגדרה המובאת כאן מסתפקת בכך שמספר אלגברי יהיה שורש לפולינום בעל מקדמים רציונליים. הגדרה מקובלת אחרת דורשת שהמספר יהיה שורש לפולינום בעל מקדמים שלמים. שתי ההגדרות שקולות זו לזו, משום שפולינום במקדמים רציונליים אפשר להפוך לפולינום במקדמים שלמים על ידי כפל במכנה משותף. את ההגדרה הראשונה אפשר להכליל למושג איבר אלגברי בהרחבה כללית של שדות; אחרי הכל, מספר אלגברי אינו אלא איבר אלגברי של שדה המספרים המרוכבים מעל שדה המספרים הרציונליים. באופן צורף, ההגדרה השנייה הולמת אם חושבים על שדה המספרים המרוכבים כאלגברה מעל חוג המספרים השלמים: האיברים האלגבריים בהרחבה זו הם בדיוק המספרים האלגבריים.

## שלמים אלגבריים

מספר (מרוכב) המהווה שורש של פולינום מתוקן (כלשהו) בעל מקדמים שלמים, נקרא **שלם אלגברי**. הסכום, ההפרש והמכפלה של מספרים שלמים אלגבריים הם שוב מספרים שלמים אלגבריים, מה שאומר שאוסף המספרים השלמים האלגבריים מהווה חוג. 

השם *מספר* שלם אלגברי נובע מהעובדה שהמספרים הרציונליים היחידים שהם מספרים שלמים אלגבריים הם המספרים השלמים, ומכיוון שהמספרים השלמים האלגבריים בכל שדה מספרים דומים במובנים רבים למספרים השלמים. תורת המספרים האלגברית, העוסקת בתכונות של שלמים אלגבריים והמבנים הקשורים אליהם, היא הכללה של תורת המספרים הקלאסית.

איבר הוא שלם אלגברי אם ורק אם הפולינום המינימלי שלו (מעל הרציונליים) הוא בעל מקדמים שלמים.

## הכללה
על איברים אלגבריים בהרחבת שדות, או באופן כללי יותר באלגברה, ראו בערך איבר אלגברי.

## ראו גם
*אי-תלות אלגברית

## קישורים חיצוניים

*
*
*

*
קטגוריה:אלגברה
עמירם סיון

**עמירם סיון** (1938 – 25 בספטמבר 2003) היה מנכ"ל משרד האוצר (1976–1980) ועמד בראש בנק הפועלים (1986–2002).

## קורות חיים

סיון נולד בתל אביב. בשנת 1965 סיים לימודי כלכלה וסטטיסטיקה באוניברסיטה העברית, ובמקביל עבד במשרד האוצר, במינהל הכנסות המדינה. לאחר סיום לימודיו עבד ככלכלן בלשכת היועץ הכלכלי לשר האוצר, וב-1969 מונה לסגן הממונה על התקציבים לענייני חברה ורווחה. בשנים 1974-1972 שימש במקביל לתפקידו במשרד האוצר גם כיושב ראש דירקטוריון המועצה להסדר ההימורים בספורט. בשנת 1974 מונה למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, וב-1976 מונה למנכ"ל משרד האוצר, על ידי שר האוצר, יהושע רבינוביץ. ב-1980 פרש משירות המדינה ומונה ליו"ר חברת תיעוש (תיעוש אזורי פיתוח בע"מ, קונצרן שהוקם בשנת 1958 כשותפות של הממשלה וההסתדרות הכללית במטרה לפעול לתיעוש אזורי הפיתוח. בשנת 1967 עברה מלוא הבעלות לידי חברת העובדים), שהחזיקה מפעלי תעשייה באזורי פיתוח. בין השנים 1973–1978, ובשנית בין 1983–1989, היה חבר מועצת עיריית ירושלים.

ב-1 ביוני 1986 מונה ליו"ר הנהלת בנק הפועלים, בעקבות התפטרותו של מנהל הבנק הקודם, גיורא גזית, על פי מסקנות ועדת בייסקי בפרשת ויסות מניות הבנקים. סיון שיקם את הבנק והביא אותו ממצב של משבר לרווחיות גבוהה. בתקופתו עברו ביצועי בנק הפועלים את אלה של בנק לאומי. בשנת 2000 הגיע הבנק לרווח של מיליארד ושש מאות מיליון שקלים, רווח שיא לחברות ישראליות עד לאותו מועד. הוא גם תוגמל בהתאם והשתכר כ-10 מיליון שקלים באותה שנה.

ב-1997 עברה השליטה בבנק הפועלים לידי קבוצת אריסון-דנקנר. בעלי השליטה החדשים השאירו את סיון בתפקיד המנכ"ל, והוא עמד בראש הבנק עד פרישתו ב-1 באפריל 2002. למעשה, הודח סיון מתפקידו עקב מחלוקת שהייתה לו עם הבעלים של הבנק. החליף אותו בתפקיד אלי יונס. בתקופת עבודתו בבנק הפועלים הוביל את הבנק לראש דירוג הבנקים בישראל, ונחשב בשנות ה-90 של המאה ה-20 לבנקאי הבכיר בישראל. לאחר פרישתו ניסה סיון להקים קרן השקעות בישראל, אך לא הצליח בגיוס ההון הדרוש.

250px|ממוזער|שמאל|רחוב עמירם סיון בשכונת רמת בית הכרם בירושלים
לאחר מותו הוקם לזכרו "המרכז למפעלות חברתיים על שם עמירם סיון" הפועל באוניברסיטת תל אביב ואשר מטרתו להגדיל את נגישותן של קבוצות חברתיות שונות להשכלה גבוהה. זכרו הונצח גם ברחוב על שמו בשכונת רמת בית הכרם בירושלים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לי המוסד לביטוח לאומי
קטגוריה:מנכ"לי משרד האוצר
קטגוריה:חברי מועצת העיר ירושלים
קטגוריה:מנהלי בנק הפועלים
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי משרד האוצר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
הצרחה

שמאל|מסגרת|הצרחה קטנה ב"צד המלך"
שמאל|מסגרת|הצרחה גדולה ב"צד המלכה"
במשחק השחמט, **הצרחה** היא מהלך משותף של המלך והצריח הנחשב כמסע אחד ומתבצע בשני שלבים:
#המלך מוזז שתי ערוגות לכיוון הצריח
#הצריח מוזז לערוגה הצמודה למלך ומעבר לו 
זהו המקרה היחיד בו מוזזים שני כלים ובו המלך זז יותר מערוגה אחת, במסע אחד.

ההצרחה היא המהלך האחרון שהוסף לחוקי השחמט והוא מופיע בספרו של המחבר הצרפתי Claude Gruget בשנת 1560.

**הצרחה תתבצע בתנאים הבאים:**
# המלך והצריח לא הוזזו כלל מערוגותיהם הטבעיות מתחילת המשחק.
# המלך לא נמצא באיום שח באותו רגע.
# המלך לא יימצא באיום שח בתום ההצרחה.
# המלך אינו עובר על פני ערוגות המאוימות על ידי כלי היריב; ערוגות אלו כוללות את ערוגת הכניסה של המלך בהצרחה.
# אין כלי מפריד בין המלך לצריח.
# הצריח והמלך נמצאים באותה שורה. הגבלה זו נוספה לחוקים בשנת 1972, כדי למנוע הצרחה במאונך לאחר הכתרת רגלי בטור ה'.

על-פי כללי המשחק, כדי לבצע הצרחה יש להזיז את המלך תחילה, ואחר כך יש להזיז את הצריח. נגיעה בצריח קודם להזזת המלך, אינה מאפשרת הצרחה ומחייבת מהלך שבו זז רק הצריח (על פי החוק "נגעת-נסעת"). מבחינים בין "הצרחה קטנה" שהיא הצרחה "לצד המלך" ובין "הצרחה גדולה" שהיא הצרחה "לצד המלכה". אם רק אחד הצריחים הוזז, ניתן להשתמש בצריח השני לצורך ביצוע הצרחה. אם הערוגה ב1 מאוימת, ניתן לבצע הצרחה גדולה (משום שהמלך אינו עובר דרכה). גם אם הצריח עצמו מאוים מותר לבצע הצרחה.
ברישום התנועות, מציינים הצרחה "קטנה", בה הצריח נע שתי משבצות, על ידי הסימון **O-O** ואילו הצרחה "גדולה", בה הצריח נע שלוש משבצות, על ידי הסימון **O-O-O**.

הצרחה היא מהלך חשוב בשלבים המוקדמים של המשחק, משום שהיא משרתת שתי מטרות חשובות: היא מזיזה את המלך למקום מוגן יותר מאשר מרכז הלוח בו התחיל להתפתח הקרב, והיא מביאה את הצריח לעמדת התקפה טובה יותר במרכז הלוח. במקרים מסוימים עלולה הצרחה שאיננה מחושבת כראוי, להביא למילכודו של המלך ולהפסד במשחק. לדוגמה, אם לאחר ההצרחה השחקן המצריח מביא את המלך שלו לפינת הלוח ולאחר מכן מצמיד את הצריח למלך ולא מזיז מתחילת המשחק את הרגלים שמלפני המלך השחקן חושף את המלך שלו לסיכון למט חנק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חוקי השחמט
פראקסיס

**פראקסיס** (מיוונית **Πράξις**) הוא מונח פילוסופי מתחום תורת ההכרה, שמשמעותו מתבססת על הכרה בשני מושגים: 

***המציאות הסובבת את ה[[אדם]]:** מכלול החוויות הקורות את האדם, והחוקיות על פיה הן מתרחשות. לדוגמה: בכל פעם ששותלים זרעים של חיטה, צומחת חיטה. מציאות זו מכילה את הטבע, את בני האדם, המכשירים העומדים לרשותם, האומנות, המנהגים, הנורמות, החוקים והמוסדות הקיימים.
***התפיסה של האדם ([[קוגניציה]]):** היכולת של האדם לקלוט, לנתח, ולהבין את המציאות שסביבו, הן ברמה המודעת והן בבלתי מודעת.

הפראקסיס הוא המציאות הסובבת את האדם, כפי שהיא נתפסת על ידו, כלומר: המפגש בין האובייקטיבי לסובייקטיבי. 

לכל חברה (או תת-חברה) אנושית פראקסיס משלה, שכן היא מובחנת על ידי מציאות משותפת לכל הפרטים בה. ניתן לדבר על פראקסיס מערבי, פראקסיס של ימי-ביניים, וכדומה. כמו כן, לכל עיסוק אנושי פראקסיס משלו אותו הוא מעצב: פראקסיס דתי, פראקסיס של פועל-פס-ייצור וכך הלאה.

פראקסיס הוא התהליך באמצעותו החשיבה האנושית והתאוריה או מה שנלמד באמצעותה הופך לחלק בלתי נפרד מההתנסות דרך מעגל של פעולה-רפלקציה-פעולה. במקום רעיונות המתפתחים לכדי תאוריות ברמה האינטלקטואלית ובשיח בין אינטלקטואלים, הרעיונות נבחנים ומתנסים בהם בעולם הממשי כשהם מלווים בתהליך של התעמקות רפלקטיבית והערכה מחדש של משמעותם. בדרך זו מושגים מופשטים מקושרים למציאות המשתנה, משפיעים עליה ומושפעים ממנה.

## שימושים במושג
במושג פראקסיס נעשה שימוש בהקשרים שונים מעבר להיותו מושג בפילוסופיה ובתורת ההכרה. כך למשל, בתחום הפוליטי, הפראקסיס הוא מושג מרכזי במרקסיזם. על פי גישתו של מרקס, את ערכה של הפילוסופיה צריך לבחון על פי מידת היותה מנחה לפעולה.

למושג פראקסיס שימוש עכשווי גם בהקשר האסטרטגי והארגוני. כל ארגון צריך לבצע תהליכי חשיבה כדי ללמוד מהתנסות, ובכך לבחון את רלוונטיות האסטרטגיה הארגונית אל מול שינויים בסיסיים במציאות. על פי גישה זו אין להתייחס אל אסטרטגיה, אופרציה וטקטיקה כיישויות נפרדות שמתקיימים ביניהם יחסים ליניאריים אלא כמערכת יחסים מעגלית שבה כל רמה מעשירה את ההבנות של הרמות האחרות. דרך הפראקסיס גדלה הסבירות שהארגון לא יקלע להפתעה בסיסית וישיג רמה גבוהה יותר של אפקטיביות לסביבת הפעולה שלו.

## קישורים חיצוניים
* [על מושג הפראקסיס ב-Psychology Wiki](http://psychology.wikia.com/wiki/Praxis_(word)) 

קטגוריה:מונחים בפילוסופיה
קטגוריה:תורת ההכרה
קטגוריה:אתיקה
פורטוגזית

upright=1.5|ממוזער|דוברי הפורטוגזית בעולם
**פורטוגזית** (על-פי מתקני לשון: **פורטוגלית**) היא שפה איברו-רומאנית  מתוך קבוצת השפות הרומאניות במשפחת השפות ההודו־אירופיות וקרובה במיוחד לספרדית וגליסית. פורטוגזית מדוברת בפורטוגל ובחלק ממושבות העבר שלה, ברזיל, אנגולה, מוזמביק, גינאה ביסאו, מזרח טימור, איי כף ורדה וסאו טומה ופרינסיפה. הפורטוגזית מדוברת כיום בפי כמאתיים מיליון בני אדם ברחבי העולם. רוב דוברי הפורטוגזית חיים בברזיל. קהילת המדינות הדוברות פורטוגזית היא קהילה פוליטית לשיתוף פעולה בין מדינות ששפתן ותרבותן מבוססות על השפה הפורטוגזית, המכונות "**מדינות לוזופוניות**" על שם הפרובינקיה הרומאית לוזיטניה, ששטחה חפף בקירוב את שטח פורטוגל. הקהילה, המכונה בראשי תיבות CPLP, הוקמה בשנת 1996.

השפה הקרובה ביותר לפורטוגזית היא הגליסית, אשר התפתחה יחד איתה במערב חצי האי האיברי מתוך הלטינית הוולגארית שדוברה שם בימי הביניים המוקדמים, כאשר במהלך הכיבוש המוסלמי נספגו בפורטוגזית מילים רבות ממקור ערבי אף שלא הייתה לערבית השפעה עמוקה יותר מעבר לאוצר מילים. במובן הזה ניתן להגיד כי הפורטוגזית, מבחינה מורפולוגית ותחבירית, מהווה דוגמה לשפה רומאנית שהתפתחה מהלטינית הוולגרית ללא השפעה חיצונית כמעט, כאשר אף כיום 90 אחוז מאוצר המילים הפורטוגזי נובע ממנה.

במאה ה-16, עם תחילת המסעות הימיים והגילויים הגדולים (ראו האימפריה הפורטוגזית), התפשטה הפורטוגזית לחלקים בדרום אמריקה, אפריקה ואסיה, ואז גם החלו להתרחש מרבית השינויים בשפה הפורטוגזית. ישנם הבדלים מסוימים בהגייה, באוצר המילים ובתחביר בין הפורטוגזית האירופאית לפורטוגזית הברזילאית, עקב הריחוק הגאוגרפי, דבר שניכר בעיקר באמרות וביטויים פופולריים.

בתקופת המסעות הימיים, הגילויים הגדולים וההתיישבות הייתה הפורטוגזית בסיס ליצירת כמה שפות קריאוליות, המדוברות בעיקר בקהילות מעורבות של פורטוגזים וילידים.

השפה הפורטוגזית נודעת בכינוי "שפתו של קמואש" ("A língua de Camões"), כהוקרה ללואיש דה קמואש, משורר פורטוגזי בן המאה ה-16, מחבר היצירה האפית "הלוסיטנים". המשורר הברזילאי אולאבו בילאק תיאר אותה בכינוי "פרח לאטיום האחרון, פראי ויפה" ("a última flor do Lácio, inculta e bela"). מיגל דה סרוונטס, המשורר הספרדי הנודע, תיאר את הפורטוגזית כ"שפה מתוקה שערבה לאוזן".

## הגיית השפה וכתיבתה
לשפה הפורטוגזית שני ניבים עיקריים: פורטוגזית אירופית (פורטוגזית) ופורטוגזית ברזילאית. בשל הריחוק בן מאות השנים, קיימים הבדלי הגייה הן בעיצורים והן בתנועות.

### עיצורים

### תנועות

[שמאל|ממוזער|280px|מיקום התנועות בניב [ליסבון, פורטוגל]]
[שמאל|ממוזער|280px|מיקום התנועות בניב [סאו פאולו, ברזיל]]

## ראו גם
* קהילת המדינות הדוברות פורטוגזית
* האימפריה הפורטוגזית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:פורטוגל: תרבות
קטגוריה:ברזיל: תרבות
קטגוריה:שפות
שפות טופי

שמאל|ממוזער|250px|תפוצת דוברי שפות טופי
**שפות טוּפִי** היא משפחת לשונות הכוללת 70 שפות ומדוברת בפי ילידי דרום אמריקה. גוואראני היא השפה המדוברת ביותר במשפחה זו ולה 7 מיליון דוברים, לעומתה, רוב השפות במשפחה כוללות דוברים מעטים בלבד ונמצאות בסכנת הכחדה.

## היסטוריה
כאשר הגיעו הפורטוגזים לברזיל, הם גילו שכל השפות המדוברות על ידי ילידים החיים לאורך רצועת חוף ארוכה, דומות להפליא. כולן השתייכו למשפחת השפות הטופיות. השפה הידועה ביותר ממשפחה זו היא טופי עתיקה, ששימשה גם כלינגואה פרנקה בשטח שהיה נתון לשליטה פורטוגזית עד דיכויה במאה ה-19. ניב מודרני של טופי עתיקה המדובר עד היום על ידי כ-35,000 איש באזור נהר הריו נגרו, קרוי ניֶאֶנגַטוּ ([ɲɛʔẽŋaˈtu]), שפירושו "שפה מצוינת".

בקולוניות הספרדיות השכנות עברה על שפת טופי אחרת, גוואראני, היסטוריה דומה. אלא שהיא שרדה בהצלחה יחסית את התפשטות השפה הספרדית, שלא כטופי העתיקה. כיום ישנם כ-7 מיליון דוברי גוואראני, והיא שפה רשמית בפרגוואי ובבוליביה. למעשה, ניתן למצוא דוברי שפות טופי, בכמות זו או אחרת כמעט בכל מדינות דרום אמריקה.

## ראו גם
*טופי-גוואראני - תת-משפחה של משפחת שפות זו.

## קישורים חיצוניים

*פירוט השפות במשפחת השפות הטופיות.
* 

טופי
טופי-גוארני

**טופי-גוארני** היא תת-משפחה במשפחת הלשונות טופי. שפה זו כוללת 53 שפות ב-11 קבוצות ובהן השפות גוארני וטופי עתיקה.

טעות נפוצה מדברת על שפה בשם "טופי-גוואראני" כאשר למעשה, טופי, גוואראני, ועוד שפות משתייכות לתת-המשפחה הזו, באותו מובן שעברית, ערבית ואמהרית משתייכות לענף השפות השמיות במשפחת השפות האפרו-אסיאתיות, רק שהדמיון בין טופי וגוואראני גדול בהרבה מהדמיון בין השפות שהוזכרו. בעצם, ההבדל המרכזי בין טופי לגוואראני הוא החלפה של /s/ הטופית ב-/h/ בגוואראני.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:שפות אמרינדיאניות
קטגוריה:ברזיל: תרבות
פטישיזם

שמאל|ממוזער|250px|פטיש ממערב אפריקה
**פֶטישיזם** (מצרפתית: fétiche, דרך הפורטוגזית: feitiço, ובמקור מן הלטינית: facticius – מלאכותי) היא נטייה לייחס תכונות מדומות לעצמים, ובייחוד לעצמים מעשה ידי אדם. עצם המהווה מושא לפטישיזם מכונה **פֶטיש**.

את המונח במשמעותו הפולחנית טבע שארל דה-בּרוֹס  ב-1757, במסגרת השוואה בין אמונות דתיות במערב אפריקה לבין האספקטים המאגיים של הדת במצרים העתיקה. לשם כך שאל את הכינוי שהעניקו ימאים פורטוגזים לחפצי כישוף שבזזו ממערב אפריקה.

## פטיש ורוחניות
במובן הקלאסי, הפטישיזם הוא אמונה המייחסת תכונות מטאפיזיות לחפצים טבעיים. במקרא, למשל, משה ערך מופתים באמצעות מטהו ואלישע ניסה להחיות מת באמצעות משענתו. הרב קוק הסביר זאת בכך שבמדתו העליונה, "אור הקודש" מתפשט עד לחפצי האדם. ביהדות ימינו יש הנוהגים לייחס סגולות מטאפיזיות לחפצים שונים שצדיקים באו במגע אתם, כגון קמעות שכתבו, בקבוקי מים שברכו עליהם, גלימה שצדיק התעטף בה, יין שהצדיק שתה ממנו וכדומה.

המקרה הבולט של פטיש שכזה הוא האמונה כי לעצם מסוים יש סגולות מטאפיזיות, הבאות לידי ביטוי בהשפעה על עולם הטבע. במקרה זה, "פטיש" הוא המקרים בהם משנים בני האדם את התנהגותם כלפי אותם עצמים, מתוך מטרה שהתנהגות זו תביא באופן ישיר לשינוי המציאות האובייקטיבית. לדוגמה: הקרבת מנחות לפסל על מנת לזכות בהטבות בעתיד היא פטיש שכזה. 

מקרה אחר של פטיש, השנוי במחלוקת בעולם המערבי, הוא דימוי האדם כי גורמים פיזיקליים מזוהים עם גורמים מטאפיזיים, וכי יחסו אל אותם גורמים פיזיים הוא יחסו לגורמים המטאפיזיים. דוגמאות ליחסים שכאלו הן ספרי קודש (המזוהים עם יצירת האל), בתי תפילה מקודשים וכו'.

למעשה, כל רוחניות המשויכת לעצם מסוים, עשויה להיות מפורשת לפטיש. כך מייצג ספר את תוכנו, בית מגורים את יושביו וכו'. יש אף הטוענים כי ההתייחסות לגוף האדם, כמייצג של האדם כולו, היא דפוס של פטיש מקובל.

## פטיש וחברה
בתחום הסוציולוגיה, מציין הפטיש ייחוס משמעויות תרבותיות לגורמים שונים, המסמלים גורמים כגון עוצמה, מוות וכו', כאשר משמעות הופכת אוטונומית ובעלת ערך עצמי. לרוב ניתן לראות תהליכי פטישיזציה פשוטים בהתבוננות בילדים, וניתן להבחין בקלות כי צעצועים אופנתיים שונים (גוגואים, פוגים, קלפי איסוף וכו') הופכים לבעלי ערך עצמי ממשי, עבור אותם הילדים. 

למרות שתופעת הפטישיזם נפוצה בקרב ילדים, ניתן להבחין בה בקלות גם אצל בוגרים, גם במקרים בהם אין משמעות דתית. פטישים קלים להבחנה הם תכשיטים (כאשר אינם משמשים כאמצעי תשלום, אלא כבעלי ערך אסתטי מוקצן), מכוניות, פרטי אספנות וכו'.

יש הרואים גם בכסף עצמו סוג של פטיש, שכן הוא אינו מכיל ערך ממשי בזכות עצמו (למטבעות ולשטרות כמוצר אין ערך רב), אך מיוחסת לו יכולת השפעה רבה על ידי האדם. במובן זה, הפטיש אינו נתון לבחירתו של האדם, והוא זקוק לו על מנת לצבור כוח הנחוץ לקיומו.

כמו כן, יש הסוברים כי פורמליות היא לא יותר מהתייחסות פטישיסטית לתהליכים מסוימים. השימוש בצורות כתיבה פורמליות, תכנון ריהוט פורמלי, לבוש פורמלי וכדומה, מאשש טענה זו.

## ראו גם
* עבודת אלילים
* האנשה
* איסור עשיית פסל
* שלילת הגשמות
* פטישיזם (סקסולוגיה)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:אנתרופולוגיה
טקסונומיה

**טַקְסוֹנוֹמְיָה** (מיוונית – **τάξις**: סידור; **νόμος**: שיטה, חוק) היא סיווג שיטתי של עצמים מאותו תחום. הסיווג הנפוץ ביותר הוא מדרגי (הירארכי), אולם ייתכן גם סיווג שמרשה יחסים יותר מורכבים או פחות מורכבים בין הדברים הממוינים. למשל, סיווג **מכונית** גם כ**רכב קרקעי** וגם כ**רכב ממונע**; או סיווג של צמחים לפי צבע פרחיהם, המקובל במגדירי צמחים עממיים.

## ההיסטוריה של הטקסונומיה
### הטקסונומיה בעבר
בעבר השתמשו במילה **טקסונומיה** רק במשמעות של מיון עולם הטבע. בתחום זה מקובל עד היום המידרג שהציע בשנת 1735 המדען השוודי קארולוס ליניאוס, למרות שהמדענים שינו במשך השנים את הגדרת חברי כל מדרג, כפי שאפשר לקרוא בערך מיון עולם הטבע.

דוגמה לסיווג לפי המידרג של ליניאוס:
:מין **[[צבעוני ההרים]]**
:::שייך לסוג **[[צבעוני]]**
:::::ממשפחת ה**[[שושניים]]**
:::::::מסדרת ה**[[שושנאים]]**
:::::::::ממחלקת ה**[[חד-פסיגיים]]**
:::::::::::ממערכת **[[בעלי הפרחים]]**
:::::::::::::בממלכת ה**[[צומח|צמחים]]**

### הטקסונומיה כיום
כיום הורחבה משמעות המילה **טקסונומיה** לציון מיון בתחום כלשהו, כולל בארגון ידע בארגונים, באינטרנט, וכדומה.
בתחום המודרני של ניהול ידע נחשבות טקסונומיות מעט פחות רחבות מאונטולוגיות.

כדי להבחין בין טקסונומיה במובנה המורחב והכללי, לבין הטקסונומיה במובנה המקורי מתחום הביולוגיה, טבעו בשפה האנגלית את המונח Alpha Taxonomy. בוויקיפדיה העברית נבחר להשתמש לתחום הביולוגי במונח מיון עולם הטבע.

דוגמאות לטקסונומיה בתחומים שאינם קשורים למיון בעולם החי:

* באתרי אינדקס לאינטרנט תיתכן טקסונומיה שחלקה מתואר בטבלה משמאל.
* בחקיקה לגבי ביטוח רפואי בארצות הברית HIPAA – The Health Insurance Portability and Accountability Act of 1996 מוגדרת טקסונומיה מדרגית של ספקי שירותים רפואיים, אשר מתעדכנת פעמיים בשנה. חלק מטקסונומיה זו מוצגת להלן:
:::ספקי כִירוֹפְּרַקְטִיקָה
:::::::כירופרקטיקאי (קוד 111N00000X)
:::ספקי רפואת שיניים
:::::::סייע (קוד 126800000X)
:::::::שיננית (קוד 124Q00000X)
:::::::טכנאי מעבדה (קוד 126900000X)
:::::::רופאי שיניים
::::::::::רפואת שיניים כללית (קוד 1223G0001X)
::::::::::רפואת שיניים ילדים (קוד 1223P0221X)
::::::::::רפואת חניכיים (קוד 1223P0300X)
* הטקסונומיה של בלום היא מושג מפתח בחינוך ובפילוסופיה של החינוך.
* טקסונומית ברטל של סוגי שחקנים היא סיווג של שחקני משחקי וידאו על פי העדפות המשחק שלהם

## הטקסונומיה והאדם
יש הטוענים שמוח האדם התפתח במהלך האבולוציה לסיווג טבעי של הכרתו את העולם למערכות ממוינות כדוגמת אלה המצוינות לעיל. השקפה זו יונקת בין היתר מהאֶפִּיסְטֶמוֹלוֹגְיָה (תורת ההכרה) של עמנואל קנט. אנתרופולוגים הבחינו שסיווגים מוטמעים במערכות חברתיות ותרבותיות מקומיות, וממלאים תפקידים חברתיים שונים. אחד המחקרים הידועים והמשפיעים ביותר בנושא הוא **צורות היסוד של חיי הדת** מאת אמיל דורקהיים. התאוריות של קנט ודורקהיים השפיעו גם על קלוד לוי-שטראוס, מייסד האנתרופולוגיה הסטרוקטורלית. לוי-שטראוס כתב שני ספרים חשובים בנושא הטקסונומיה: **טוטמיזם** ו**המוח הפראי**.

טקסונומיות כגון אלה שנותחו על ידי דורקהיים ולוי-שטראוס מכונות לעיתים טקסונומיות עממיות, כדי להבחין בינן לבין הטקסונומיות המדעיות, המתיימרות להיות אובייקטיביות ואוניברסליות.

## ראו גם
סוגי טקסונומיה נוספים מתוארים בוויקיפדיה האנגלית, בערכים:
* Folk Taxonomy הנבדלת מ-Folksonomy
* Corporate Taxonomy
* Numerical Taxonomy
*הטקסונומיה של בלום
*טקסונומיה (ביולוגיה)

## קישורים חיצוניים

* NCBI

## הערות שוליים

*
קטגוריה:תחומים בביולוגיה
קטגוריה:היררכיה
טורפים

[ממוזער|[שונר]]
[ממוזער|[תן זהוב]]
**טוֹרְפִים** (שם מדעי: Carnivora) היא סדרה של בעלי חיים במחלקת היונקים. רוב בעלי החיים המשתייכות לסדרת הטורפים ניזונים בעיקר מבשר ציד, אך חלקם הם אוכלי-כל או אף אוכלי-צמחים (אף על פי ששיניהם ומערכת העיכול שלהם מותאמים לאכילת בשר). עם זאת רוב מובהק של היונקים הטורפים הגדולים (אריות, נמרים, זאבים וכו') כלולים בסדרה זו ומכאן שמה.
סדרת הטורפים אינה כוללת את כל היונקים הניזונים מטרף. בנוסף לסדרת הטורפים, קיימים גם יונקים אוכלי בשר אחרים, כדוגמת כמה מיני עטלפים, לווייתנים וגם טורפי הכיס.

סדרת הטורפים כוללת בתוכה כמה מבעלי החיים המוכרים ביותר לאדם: חתולים, כלבים, דובים וכלבי ים משתייכים כולם לסדרה זו. בעבר השתייכו הטורפים הימיים לסדרה עצמאית, אך כיום הם מחולקים ל-3 משפחות בתת-סדרת דמויי כלב.

הגדול בטורפים הוא פיל ים דרומי ששוקל כ-4,000 קילוגרם ודב לבן – היונק הטורף היבשתי הגדול ביותר ששוקל עד 900 קילוגרם אצל זכרים. הטורף הקטן ביותר הוא חמוס השלגים ששוקל לפעמים 40 גרם אצל זכרים.

## מיון הטורפים
*תת-סדרה דמויי כלב (Caniformia)
***משפחה כלבי דב (Amphicyonidae) – נכחדה
***משפחה המיקיוניים (Hemicyonidae) – נכחדה
***משפחה כלביים (Canidae)
***משפחה סמוריים (Mustelidae)
***משפחה בואשיים (Mephitidae)
***משפחה ראקוניים (Procyonidae)
***משפחה פנדות אדומות (Ailuridae) – בה מין יחיד פנדה אדומה (Ailurus fulgens)
***משפחה דוביים (Ursidae)
**על-משפחה **[[טורפים ימיים]]**
***משפחה אנליארקטיים (Enaliarctidae) – נכחדה
***משפחה סמנטוריים (Semantoridae) – נכחדה
***משפחה כלבי ים (Phocidae)
***משפחה דסמנטופוקיים (Desmatophocidae) – נכחדה
***משפחה ניבתניים (Odobenidae) – בה מין יחיד ניבתן (Odobenus rosmarus)
***משפחה אוטריים (Otariidae)
*תת-סדרה דמויי חתול (Feliformia)
***משפחה נימרוידיים (Nimravidae) – נכחדה
***משפחה זבדי דקלים אפריקנים (Nandiniidae)
***משפחה חתוליים (Felidae)
***משפחה לינסנגים אסייתיים (Prionodontidae)
***משפחה ברבורופליים (Barbourofelidae) – נכחדה
***משפחה גחניים (Viverridae)
***משפחה לופוקייניים (Lophocyonidae) – נכחדה
***משפחה צבועיים (Hyaenidae)
***משפחה פרקרוקוטיים (Percrocutidae) – נכחדה
***משפחה נמייתיים (Herpestidae)
***משפחה טורפי מדגסקר (Eupleridae)

בעבר השתייכו לסדרה גם המיאקויים הנכחדים אך כיום רואים בהם חברים בקבוצה דמויי טורפים, מהם התפתחו הטורפים האמיתיים.

## גלריה

קובץ:Jaguar at Edinburgh Zoo.jpg|יגואר
קובץ:Yellow Mongoose 1 (6964624854).jpg|נמייה צהובה
קובץ:Crocuta crocuta Masai Mara Kenya.jpg|צבוע נקוד
קובץ:Marapatti.jpg|גחן דקלים אסייתי
קובץ:Fossa 085.jpg|פוסה
קובץ:Prionodon pardicolor - Kunming Natural History Museum of Zoology - DSC02486.JPG|לינסנג אסייתי מנומר
קובץ:Nandinia binotata, Manchester Museum.jpg|זבד דקלים אפריקני
קובץ:Coyote Salt Creek Marsh.jpg|קויוט
קובץ:Black-footed ferret (5674044510).jpg|חמוס שחור-רגל
קובץ:Striped Skunk.jpg|בואשים מפוספסים
קובץ:Nasua nasua Ihla Anchieta 2.jpg|חוטמן אדום
קובץ:Schwarzbär-Omega Park.jpg|דוב שחור אמריקאי
קובץ:Red Panda b.jpg|פנדה אדומה
קובץ:OdobenusRosmarus.jpg|ניבתן
קובץ:Gfp-california-sea-lion.jpg|אריה ים קליפורני
קובץ:Phoque crabier - Crabeater Seal.jpg|לובודון הסרטנים


## ראו גם
* טורפי יבשה – קבוצה שאינה טקסונומית.
* קראודונטים
* סקירה של מחקרים על דפוסי טריפה של 31 מינים של יונקים טורפים גדולים ובינוניים 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס אדוארד בואודיץ'
טורפים ימיים

**טורפים ימיים** או **טורפי הים** (שם מדעי: Pinnipedia; נקראים גם **סנפירגליים**) היא קבוצה גדולה של יונקים ימיים מסדרת הטורפים, ותת-סדרת דמויי כלב אשר במיונים עתיקים נחשבו לסדרה עצמאית. זו הקבוצה היחידה ששרדה מדמויי-טורפים ימיים הקיימת החל מסוף האוליגוקן.

## מאפיינים
על-המשפחה התפתחה מהטורפים היבשתיים תוך התאמת גופם לפעילות במים. גופם קיבל צורה הידרודינמית. רגליהם הפכו לדמויי סנפיר, צורתם שטוחה וקרום מחבר את אצבעותיהם. לשתי אצבעות ברגליהם האחוריות צורת זנב של דג והן משמשות לייעוד דומה, כלומר לשם התקדמות בתנועתם במים.

רובם נפוצים באזורים קרים וממוזגים. חלקם מתקיימים גם במקומות חמים יותר ואפילו טרופיים. למרות שמם, חלקם מצויים גם בנהרות ובאגמי מים מתוקים. הם ניזונים מטרף חי שמקורו במים כמו צדפות, דגים, סרטנאים ודיונונים, בעוד שהמינים הגדולים טורפים גם עופות ימיים ואף יונקי ים אחרים.

הזכרים גדולים יותר מן הנקבות, כשאצל פיל הים ישנה דו-צורתיות זוויגית גדולה ביותר. גופם מכוסה שכבת שומן השומרת על חום גופם, ועורם – המכוסה פרווה שמנונית – אטום כליל למים. את רוב זמנם הם מבלים בים, וליבשה מגיעים רק כדי לרבוץ על החוף לצורך מנוחה או השתזפות בשמש לשם חימום גופם, וכן למטרות רבייה, כמו הזדווגות והמלטת גורים. תנועתם ביבשה איטית למדי אך במים תנועתם קלילה ומהירה והם גם מסוגלים לשהות זמן רב מתחת לפני המים.

טורפיהם הטבעיים הם מספר כרישים, דוב הקוטב ולווייתני שיניים גדולים ואף טורפים ימיים אחרים, אך אויבם הגדול ביותר הוא האדם, שצד אותם בהמוניהם לצורך מזון, ביגוד ושעשועים.

## מיון
בשיטות מיון ישנות הייתה סדרה עצמאית ובהמשך הועברה אל תת-הסדרה דמויי כלב שבסדרת הטורפים:
* קבוצה **טורפים ימיים** (*Pinnipedia*)
** על-משפחה Phocoidea
*** משפחה כלבי ים (Phocidae)
** על-משפחה אוטריואידה (Otarioidea)
*** משפחה דסמנטופוקיים (Desmatophocidae) - נכחדה
*** משפחה ניבתניים (Odobenidae) - בו סוג ומין יחיד ניבתן (*Odobenus rosmarus*)
*** קבוצה Panotariidae
**** סוג *Eotaria* - נכחד
**** משפחה אוטריים (Otariidae)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר