open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ישראל אייזנשטיין

הרב **ישראל אייזנשטיין** (ה'תקצ"ז, 1837 – ה'תרס"ה, 1905) היה רב רוסי חסידי, רבן של בוהופול ומיקולאייב באימפריה הרוסית.

## ביוגרפיה
נולד בברדיצ'ב, כבר בגיל שמונה התחיל בלימוד גפ"ת והתפרסם כמתמיד. בגיל שש עשרה שלט היטב בתלמוד ובספרי הפוסקים והתכתב בדברי תורה עם הרב שלמה קלוגר מברודי.

בשנת ה'תרי"ד (1854) נישא. הוא המשיך בלימודיו ונסמך לרבנות בידי רבנים רבים. הוא היה חסיד ומקורב לאדמו"רי אוקראינה כמו ר' דוד מטולנה, ר' יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ור' אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה, שהעניקו את הסכמותיהם לספרו. האחרון, שנמנע מלכתוב הסכמות לספרי הלכה, הורה לחסידו הרב דוד אורטנברג להעניק את ההסכמה בשמו.

בשנת ה'תרכ"ט, 1869, התמנה כרבה של בוהופול שבפלך פודוליה, הוא כיהן בה במשך 21 שנים.

בשנת ה'תרנ"א, 1891, התמנה כרבה של העיר מיקולאייב והחזיק במשרתו זו 14 שנים עד פטירתו בחורף ה'תרס"ה, 1905.

## כתביו
ספרו היחיד שנדפס במלואו הוא .

לא נדפסו: עמודי אש חלק שני; ביאור על ספר יהושע; וכתבים נוספים, בהם הערות על ספרים שונים.

ביאוריו על התלמוד הירושלמי, חלקם נספחו לספרו "עמודי אש" בשם **עמודי ירושלים** וחלקם נותרו בכתב-יד ונדפסו במהדורת הירושלמי שנדפסה בווילנה (תרפ"ו) בשם **עמודי ירושלים תניינא**.

הוא עמד בקשרי מכתבים עם חכמי דורו, כמו הרב חיים חזקיהו מדיני, הרב חיים ברלין והרב משה נחום ירושלמסקי וחלק ממכתביו משוקעים בכתביהם.

## קישורים חיצוניים
*  ;מהדורה חדשה של ספרו
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:מיקולאייב: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פרשני נ"ך
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:רבנים חסידים
מלקונוטוסים

**מלקונוטוסים** או **חנקני הסבך** (שם מדעי: Malaconotidae) היא משפחת ציפורים קטנות מסדרת ציפורי שיר החיות באפריקה שמדרום לסהרה. הן דומות מאוד למשפחת החנקניים שבה נכללו בעבר. בנוסף, הן   קרובות למשפחות הארטמיים, האגיתיניות והוונגיים.
## מאפיינים
עופות אלה חיים בחורשות, סוואנות לחות וכמה מינים ביערות הגשם של אגן הקונגו ונוטים להיות יותר צבעוניים מהחנקניים הרגילים או מבעלי הקצוות השחורים. בעלי מקור כהה, קצר ומעוקל, כפות רגליים חזקות וכנפיים מעוגלות. לחלקם ישנה בטן אדומה. הזכרים יכולים להתנפח בעונת הרבייה כדי להרשים את הנקבות. 

הם ניזונים בעיקר מחרקים גדולים, אבל מינים רבים מגוונים בפירות ובפירות-יער שונים וגם בחולייתנים קטנים.

## מיון
*משפחה **מלקונוטוסים** (Malaconotidae)
**סוג ומין יחיד *Nilaus afer*
**סוג *Dryoscopus*
**סוג *Tchagra*
**סוג *Laniarius*
**סוג ומין יחיד *Rhodophoneus cruentus*
**סוג *Telophorus* - בו חנקן סבך בוקמקיירי
**סוג *Malaconotus* - בו חנקן סבך אפור-ראש

## גלריה

Rhodophoneus cruentus -Buffalo Springs National Park, Kenya-8.jpg
Grey-headed Bushshrike (Malaconotus blanchoti) in tree.jpg|חנקן סבך אפור-ראש
Brubru, Nilaus afer, at Pilanesberg National Park, Northwest Province, South Africa (29688553686).jpg
Laniarius barbarus.jpg


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1824
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם ג'ון סווינסון
וונגות

**וונגות** (שם מדעי: Cinclosomatidae) היא משפחת עופות מסדרת ציפורי שיר החיות באוסטרליה ובגינאה החדשה וגם באיים סמוכים קטנים יותר. הם קרובי משפחה של בבלר רליתי ושל האורתוניקיים, וקרבה רחוקה יותר למשפחת העורביים, אף שבעבר נחשבו לתת-משפחה שלהם.

הוונגות הם עופות קרקע המכונים "קיכלי השליו", אף שאין להם דמיון לאלה. הם חיים על הקרקע ובעלי זנב ארוך, גופים וראשים מנומרים בשחור לבן או חומים כמו הצמחייה. הם בעלי מקורים בולטים שלעיתים צבועים בשחור ובעלי רגליים חזקות. אורכם הממוצע 17–28 ס"מ.

הם חיים בעיקר ביערות, אך גם באזורי שיחים ואף בבתות יבשות. הם עפים לעיתים רחוקות, חיים רוב זמנם על הקרקע ומחפשים עליה את מזונם, הכולל בעיקר חרקים וחסרי חוליות, אך כמה מינים יאכלו גם זרעים כשיימצאו.

## סוגים
**Cinclosoma*
**Ptilorrhoa*

הסוג *Psophodes* והמין היחידי Androphobus viridis הועברו למשפחה דומה - פסופודיים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1921
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
קטגוריה:עורבאים
עמנואל פרופר

**עמנואל פרופר** (1892–1976) היה רופא, קרדיולוג, מנהל בית החולים משגב לדך, בירושלים בין השנים 1935-1948. עד פינוי העיר העתיקה ב-מלחמת העצמאות באביב 1948.

## קורות חיים
[ממוזער|250px| [רחוב הנביאים 62 – בית ד"ר עמנואל פרופר]]
פרופר נולד בברן שבשווייץ בשנת 1892 להורים ציוניים. אימו השתתפה בקונגרסים הציוניים וכתבה על חשיבות כינוס עם ישראל בארצו ההיסטורית. עמנואל למד רפואה והתמחה ברפואה פנימית וב קרדיולוגיה, ב-ציריך, קיימברידג', לונדון, ובמכון ע"ש לואי פסטר בפריז.

ארבעת אחיו עלו לארץ ישראל כבר בשנות ה-20 של המאה הקודמת. פרופר עלה בשנת 1925.

פרופר התחתן עם השווייצרית יוהנה, ילידת כפר סמוך לאינטרלאקן. הזוג התגורר ברחוב הנביאים 62 בירושלים. הזוג לא הצליח להביא ילדים לעולם. הם אימצו את ברברה. ב-15 במאי 1952 עולים חגי אבריאל, ברברה פרופר, דניאל הלל ועוד עשרה מחבריהם על הקרקע ומקימים את שדה בוקר. בסוף ספטמבר 1952 נרצחה ברברה על ידי קבוצת מסתננים בדואים, בגיל 22.. על שמה נחל הרועה, ו"חניון הרועה", בכניסה לשדה בוקר..

החל משנת 1935 ניהל ד"ר פרופר את בית החולים "משגב לדך" בעיר עתיקה בירושלים. בית חולים זה פעל במבנה שהוקם על ידי משפחת רוטשילד במחצית המאה ה-19 ושעבר לידי ועד העדה הספרדית.

עמנואל היה פעיל ב"רוטרי" ואף כהן בתפקיד הנשיא הגדול של ארגון "הבונים החופשיים" - "הלשכה הגדולה של פלשתינה" שנוסדה בשנת 1932.

תחביביו : מתמטיקה, פילוסופיה, היסטוריה, ובעיקר שענות.

נפטר בשנת 1976, בשווייץ.

לאחר מותו, אשתו יוהנה מכרה את ביתם בירושלים וחזרה להתגורר עם אחיותיה בשווייץ.

## ראו גם
* נחל הרועה.
* רחוב הנביאים - רשימת מבנים - בית מספר 62, בית ד"ר עמנואל פרופר.

## לקריאה נוספת
* נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, זכרון יעקב, מהדורה שנייה, עמוד 345.
* נורית גוברין,"היא נפלה בשדות" `קריאת הדורות - ספרות עברית במעגליה`, כרך ב`, הוצאת גוונים, תשס"ב, 2002 .
* פרש - הצג הודעה בודדת - חניון הרועה (ליד שדה בוקר), 17.8.2013 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:ישראלים ילידי שווייץ
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:קרדיולוגים ישראלים
קטגוריה:מנהלי בתי חולים ביישוב
קטגוריה:מנהלי משגב לדך
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בישראל
קטגוריה:אבות שכולים: חללי פעולות האיבה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1892
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976
קולוניית מדגסקר

**קולוניית מדגסקר** (בצרפתית: **Colonie de Madagascar et dépendances**) היא ישות מדינית תחת חסות צרפת שהתקיימה משנת 1897 עד שנת 1946, ולאחר מכן הפכה לטריטוריות צרפת מעבר לים, במהלך הרפובליקה הרביעית, עד שנת 1958. הקולוניה הוקמה מאיחוד בין הפרוטקטורט של מדגסקר לאיים נוספים באוקיינוס ההודי ובאנטארקטיקה שהיו תחת שלטון צרפתי. האיים באוקיינוס ההודי היו איי גלורייז, אטול באסאס דה אינדיה, האי אירופה, ז'ואן דה נובה, טרומלין, ארכיפלג קומורו. אליהם צורף ארץ אדלי שבאנטארקטיקה והאיים סן פול ואמסטרדם, קרוזה וקרגלן שבשטח הסוב-אנטארקטי.

הקולוניה התחילה בהגליית מלכת מדגסקר ראנאואלונה השלישית ב-28 בפברואר 1897 ששמה קץ לאוטונומיה של הפרוטקטורט של מדגסקר. הקולוניה פורקה ב-1958 כאשר בעקבות משאל העם שהקים את הרפובליקה הצרפתית החמישית בספטמבר 1958, ניתנה אוטונומיה נרחבת למדגסקר בשטח הפרוטקטורט המקורי ב-14 באוקטובר 1958. ב-26 ביוני 1960 מדגסקר הכריזה על עצמאות תחת השם הרפובליקה המלגשית. שאר האיים חולקו לשלוש, ארכיפלג קומורו, האיים שהיו בקולוניית מיוט לא כולל איי גלורייז, הופרדו מהקולוניה ב-1946 לטריטוריה של קומורו. האיים הסוב-אנטארקטיים יחד עם ארץ אדלי אוחדו תחת הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת ב-1955. האיים האחרים באוקיינוס ההודי (איי גלורייז, אטול באסאס דה אינדיה, האי אירופה וז'ואן דה נובה) עוברים ב-1960 לניהול ישיר של ידי השר של צרפת שמעבר לים ובפועל מנוהלים על ידי מחוז ראוניון.

## התפתחות השטח

## קישורים חיצוניים

מדגסקר
קטגוריה:מדגסקר: היסטוריה
קטגוריה:קומורו
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1958
השיטפון בים הבלטי (1872)

**השיטפון בים הבלטי** היה נחשול גאות אשר החריב יישובים בחופי הים הבלטי מדנמרק ועד פומרניה שבגרמניה בליל ה-12 עד 13 בנובמבר 1872. היה זה נחשול הגאות החמור ביותר בים הבלטי עד אותו מועד. מפלס המים המדוד הגבוה ביותר שיצר היה 3.3 מטרים מעל גובה פני הים. הנחשול גרם למותם של 271 איש ו-2,850 בתים חרבו או ניזוקו קשה.

## הגורמים לשיטפון
בימים שלפני השיטפון התחוללה סערה מעל הים אשר הגיעה מדרום-מערב והסיעה כמויות גדולות של מימיו אל הארצות הבלטיות ופינלנד. עקב כך נגרמו שם הצפות, ובמקביל ירד מאוד מפלס מי הים בחופי דנמרק וגרמניה. ירידת המפלס אפשרה לכמויות גדולות של מי ים לזרום מן הים הצפוני אל חלקו המערבי של הים הבלטי. לאחר מכן הסופה, שהתחזקה כבר לדרגת הוריקן, שינתה כיוון והחלה לנשוב מצפון-מזרח, כשהיא מסיעה את שיפעת מי הים הבלטי לכיוון דרום-מערב. כיוון שמי הים היו מסוגלים לזרום בחזרה לים הצפוני רק באיטיות, נגדש חלקו המערבי של הים הבלטי במים, אשר חוללו הצפות פתאומיות בחופיו בלילה שבין 12 ל-13 בנובמבר.

## נזקי השיטפון
בחוף הגרמני נפגעה קשה מכולם העיירה אקרנפורדה (Eckernförde) שמדרום לגבול דנמרק-גרמניה. העיירה כולה הוצפה, 78 בתים חרבו, 138 בתים ניזוקו ו-112 משפחות נותרו ללא קורת גג. מצב דומה השתרר בויאק (Wieck) שליד העיר הגרמנית גרייפסוואלד, ובתים הוצפו עד למרכזה של עיר זו. העיירה פנמינדה הוצפה כולה. באיים הדנים פאלסטר (Falster) ולולנד (Lolland), שחלקים ממנו נמצאו מתחת לגובה פני הים והיו מוגנים על ידי סוללות, נגרמו נזקים כבדים ונספו עשרות אנשים.

בנוסף לנזקים בנפש וברכוש באזורי האסון הותיר השיטפון אוכלוסייה של 15 אלף איש ללא קורת גג. השיטפון חולל גם שינויים קבועים בצורת החופים במספר מקומות.

באופן סטטיסטי היה השיטפון מאורע שהיה עשוי להתרחש פעם ב-100 שנים. שיטפון מעין זה שיתרחש כיום יגרום נזקים גדולים בהרבה, שכן חופי הים הבלטי הפכו מאז 1872 למיושבים בצפיפות גדולה יותר.

**תמונות סמנים למפלס שאליו הגיעו מימי השיטפון:**

תמונה:Travemünde HW Marken.jpg|בליבק
תמונה:Maasholm HW Marke.jpg|במאאסהולם, שלזוויג-הולשטיין
תמונה:Sturmflut-1872.jpg|בדאהם, שלזוויג-הולשטיין


## ראו גם
* ליל הרוח הגדולה

## קישורים חיצוניים

ים הבלטי 1872
קטגוריה:הים הבלטי: היסטוריה
קטגוריה:דנמרק: היסטוריה
קטגוריה:אסונות בגרמניה
קטגוריה:שלזוויג-הולשטיין
קטגוריה:מקלנבורג-מערב פומרניה
קטגוריה:1872
ישי (פירושונים)

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
Make America Great Again

[ממוזער|250px|כפתור שחולק במהלך [הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1980 מטעם רונלד רייגן ובו הסיסמה "בואו נחזיר את אמריקה לגדולתה"]]
**Make America Great Again** (ידוע גם בקיצור **MAGA**; בתרגום לעברית: "**להחזיר את אמריקה לגדולתה**") היא סיסמה שנעשה בה שימוש בתעמולת בחירות בפוליטיקה של ארצות הברית, תחילה בשנת 1979 על ידי רונלד רייגן בקמפיין שבסיומו נבחר לנשיא ארצות הברית, ופעם נוספת בקמפיין הבחירות של דונלד טראמפ, שנבחר גם הוא לנשיאות בבחירות 2016.

## היסטוריה
סיסמת הבחירות "Make America Great Again" נהגתה בשנת 1979 כאשר ארצות הברית סבלה ממשבר כלכלי חמור. רונלד רייגן השתמש בה במירוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1980. רייגן אמר את המילים לראשונה כשברקע פסל החירות וכחלק מנאום שבו שיבח את תרומת המהגרים לחברה האמריקאית, וקרא למציאת דרכים חוקיות שיאפשרו את הגעת המהגרים למדינה.

בשנת 2006 יצא ספרו של פיטר ביינרט "The Good Fight: Why Liberals—and Only Liberals—Can Win the War on Terror and Make America Great Again" (בתרגום לעברית: "הקרב הטוב: למה הליברלים - ורק הליברלים - יכולים לנצח במלחמה נגד הטרור ולהשיב את אמריקה לגדולתה") בהוצאת "הארפר קולינס".

ביל קלינטון השתמש בסיסמה זו מספר פעמים במהלך מרוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1992, אך בגרסה מפורטת יותר ולא כסיסמה בפני עצמה. כך, למשל, קרא לבוחרים "להחזיר את אמריקה לגדולה כלכלית, חינוכית וחברתית".

בשנת 2016 גינה ביל קלינטון את השימוש של דונלד טראמפ בסיסמה זו, בטענה שהיא מעבירה מסר גזעני סמוי לתושבי דרום ארצות הברית: "הסיסמה "להחזיר את אמריקה לגדולתה" - אם אתה דרומי לבן, אתה יודע בדיוק מה זה אומר, נכון? פירוש הסיסמה הוא: אני אתן לך כלכלה כמו שהייתה לפני 50 שנה, ואני אזיז אותך למעלה בסולם החברתי ואזיז אחרים למטה".

## שימוש בסיסמה על ידי דונלד טראמפ
[ממוזער|250px|[דונלד טראמפ חובש כובע עליו מוטבעת הסיסמה]]

בנובמבר 2012 הגיש דונלד טראמפ בקשה לרשום את הסיסמה "Make America Great Again" (המוכרת גם בראשי התיבות **MAGA**) כסימן מסחרי רשום. היא נרשמה כך ביולי 2015. טראמפ טען שהוא המציא את הסיסמה: "אני המצאתי את זה בעצמי לפני שנה, והמשכתי להשתמש בה, וכולם עכשיו משתמשים בה, הם כל כך אוהבים את זה," אמר טראמפ בראיון מאותה תקופה.

טראמפ השתמש בסיסמה באופן אינטנסיבי במהלך מרוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, ורבים מתומכיו חבשו כובעים שנשאו את הביטוי.

לאחר שטראמפ הפך את הביטוי לנפוץ, נעשה בו גם שימוש על ידי יריבו במפלגה טד קרוז, וכן נעשה בו שימוש על ידי קומיקאים רבים, בפרק של הסדרה "סאות' פארק" ובמספר פרסומות.

במהלך מלחמת חרבות ברזל וההפגנות באיראן (2025–2026) טראמפ הכריז על גרסה חדשה לסיסמה MAGA הקוראת להפוך את איראן לגדולה שוב MIGA - Make Iran Great Again.

## ראו גם

* אמריקה תחילה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תעמולת בחירות בארצות הברית
קטגוריה:סיסמאות
קטגוריה:דונלד טראמפ
גשר אלנד

250px|ממוזער|שמאל|גשר אלנד
**גשר אֶלַנְד** (בשוודית: **Ölandsbron**) הוא גשר המחבר את העיר קאלמאר שבדרום שוודיה אל מזרח האי אלנד, מעל מצר קאלמאר. אורך הגשר 6,072 מטר והוא אחד מהארוכים ביותר באירופה (היה הארוך ביותר באירופה עד שנבנה גשר ואסקו דה גאמה ב-1998). הגשר נתמך על ידי 156 עמודים וליד קצהו המערבי עולה לגובה של 36 מטר, ליצירת מעבר נוח לספינות תחתיו.

הגשר נחנך ב-30 בספטמבר 1972, בנוכחות קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה (אז נסיך). העבודה ארכה כ-4.5 שנים ולבנייה נדרשו כ-100,000 מטר מעוקב של בטון.

על הגשר יש 4 נתיבים לרכב וצינור מים מתוקים לכיוון האי.

## קישורים חיצוניים

* גשר אלנד, באתר structurae

אלנד
פוליפ רחמי

200px|ממוזער|שמאל|צילום אולטרהסאונד של פוליפ אנדומטריאלי
**פוליפ רחמי** (באנגלית: **uterine polyp**), הידוע גם בשם **פוליפ רירית הרחם** (באנגלית: **Endometrial polyp**) הוא מסה בתוך הציפוי הפנימי של הרחם. צורתו יכולה להיות בעלת בסיס שטוח או לחלופין בצורה גבעולית יותר המחוברת לרחם על ידי . פוליפים מהסוג הגבעולי נפוצים יותר מאשר הסוג בעל הבסיס השטוח וטווח גודלם הוא בין כמה מילימטרים עד כדי מספר סנטימטרים. אם הפוליפ הוא מהסוג המוארך, הוא עלול לבלוט דרך צוואר הרחם לתוך הנרתיק. כמו כן, כלי דם קטנים עשויים להיווצר, במיוחד פוליפים גדולים.

## סימפטומים
לעיתים קרובות אין סימנים כלל. כשהם מתרחשים, התסמינים כוללים וסת לא סדיר, דימום בין וסתי, יתר על המידה, דימום לאחר יחסים מיניים, דימום וסתי כבד, ודימום וגינאלי לאחר גיל המעבר. בנוסף, אם הפוליפ בולט דרך צוואר הרחם לתוך הנרתיק, הוא עלול לגרום לכאבים.

## גורמים
לא ידוע על סיבה חד משמעית להתפתחות הפוליפ אבל נראה שאחת הסיבות להימצאותם טמון ברמות הורמון אסטרוגן במחזור הדם. גורמי הסיכון כוללים השמנת יתר, לחץ דם גבוה והיסטוריה של פוליפים בצוואר הרחם. נטילת טמוקסיפן או טיפול הורמונלי חלופי יכול גם להגביר את הסיכון לפוליפים אלו. עם זאת, השימוש בהתקן תוך רחמי המכיל הורמון מסוג levonorgestrel בשילוב נטילת טמוקסיפן יכול להפחית את השכיחות של פוליפים.

## אבחון
שמאל|ממוזער|200x200 פיקסלים|Micrograph של רירית הרחם, פוליפ. H&E מכתים.
פוליפים ברירית הרחם יכולים להיות מזוהים על ידי אולטרסאונד נרתיקי (sonohysterography), הידרוסונוגרפיה או היסטרוסקופיה. זיהוי על ידי בדיקת אולטרה סאונד יכולה להיות קשה, במיוחד כאשר יש היפרפלזיה של רירית הרחם (עיבוי יתר של רירית הרחם).

פוליפים ברירית הרחם יכולים להיווצר בבודדים או ברבים. הם עגולים או אליפטיים וקוטרם נע בין גודל של מילימטרים ספורים עד כמה סנטימטרים. לרוב יהיו בצבע אדום/חום וזהים לצבע רירית הרחם. עם זאת, צבעם של פוליפים גדולים יותר יכול להיות אדום כהה יותר. הפוליפים מורכבים מרקמה צפופה, סיבית, כלי הדם, מצופים ברירית הרחם אפיתל. פוליפים גבעוליים יהיו מחוברים על ידי גבעול דק (שכבות סחוס), ואילו פוליפים נייחים יהיו מחוברים על ידי בסיס שטוח לדופן הרחם. הפוליפים הגבעוליים נפוצים יותר מאשר הנייחים.

## טיפול
ניתן להסיר ניתוחית את הפוליפים על ידי גרידה עם או בלי היסטרוסקופיה. במקרה שללא היסטרוסקופיה ישנו סיכון להסרה חלקית בלבד של הפוליפים. ניתן להפחית סיכון זה על ידי סקירה של הרחם על ידי מלקחיים בתחילת הגרידה. לאחר מכן מתבצעת הגרידה והסרה של הפוליפ. בגרידה עם היסטרוסקופיה, תחילה, על מנת להקל על הניתוח הרחם יורחב גם בצוואר הרחם ל-9 מ"מ. ובנוסף יוזרמו מים פיזיולוגיים כדי לשמור על הרחם בגודל שיאפשר עבודה מיטבית. בתהליך עצמו מוחדר סיב אופטי בהיסטרוסקופ ואיתו לולאה חשמלית אשר תפקידה להסיר את הפוליפ ומשיכתו אל מחוץ לרחם. בשתי הדרכים יישלח הפוליפ לביופסיה על מנת לשלול אפשרות של תאים סרטניים.

## אפידמיולוגיה
פוליפים ברירית הרחם מתרחשים בדרך כלל אצל נשים בשנות ה-40 וה-50. הפוליפים נוצרים אצל 10% מהנשים. שיעור הימצאותם אצל נשים עם דימום חריג מוערך ב-25%.

## ראו גם
*רחם
*פוליפ (רפואה)
*פוליפ באף
*פוליפ בצוואר הרחם

## לקריאה נוספת

* Bradley, Linda D.; Falcone, Tommaso, **Hysteroscopy office evaluation and management of the uterine cavity**St. Louis, Mo. ; London : Mosby 2008.


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטולוגיה
קטגוריה:גידולים שפירים
קטגוריה:רחם
קולוניית מיוט

**קולוניית מיוט** (בצרפתית: **Colonie de Mayotte et dépendances**) הייתה ישות מדינית תחת חסות צרפת שהייתה קיימת בין 6 בינואר 1886 ל-23 בינואר 1896 ובין 9 בספטמבר 1899 ל-25 ביולי 1912 לפני שארכיפלג קומורו אוחד עם קולוניית מדגסקר. הקולוניה הורכבה מהאיים מיוט, אנג'ואן, גרנד קומור, מוהלי ואיי גלורייז (כולל באן דו ז'זר (Banc du Geyser)).

המבנה של הקולוניה היה שלטון מרכזי במיוט ומדינות חסות עם אוטונומיה בשלושת האיים אנג'ואן, גרנד קומור ומוהלי. האי מיוט הועדף על פני האיים האחרים בעקבות היותה צרפתית משנת 1841 לאחר קניית האי מידי הסולטן אנדיאנטסולי . בין השנים 1896–1899 הקולוניה נוהלה מראוניון.

מיוט
קטגוריה:מיוט
קטגוריה:קומורו
אלכסנדר, נסיך הסן

**אלכסנדר, נסיך הסן** (בגרמנית: **Alexander von Hessen und bei Rhein**; 15 ביולי 1823 – 15 בדצמבר 1888), היה בנו של לודוויג השני, הדוכס הגדול של הסן ומקים בית באטנברג.

## ביוגרפיה
אלכסנדר נולד ב-15 ביולי 1823 בדרמשטאדט שהשתייכה לרוזנות הסן-דרמשטדט, ללודוויג השני, הדוכס הגדול של הסן, ולוילהלמינה, נסיכת באדן, בתם של קרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן ואמליה, נסיכת הסן-דרמשטדט. ככל הנראה,  אביו הביולוגי של  אלכסנדר לא היה לודוויג, אלא מאהבה של אמו - הברון **אוגוסט לודוויג פון סנארקלן דה גראנסי**, אך על מנת להימנע משערורייה הכיר בו לודוויג  כבנו. בשנת 1838 התחתנה אחותו מריה, נסיכת הסן עם אלכסנדר ניקולאייביץ', נסיך הכתר של רוסיה. אלכסנדר ליווה אותה לחתונתה, ולאחר מכן חזר להסן. בהיותו ברוסיה מונה אלכסנדר לקצין בצבא האימפריה הרוסית, ועל שמו נקרא רגימנט של נושאי רומח רכוב.

במהלך הנסיעה התאהב אלכסנדר בבת לווייתה של אחותו - יוליה פון האוקה, ובעקבות כך אסר ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה על נישואי אלכסנדר לאחייניתו. אלכסנדר נסע לבריטניה, אולם לבסוף חזר לרוסיה ולקח עמו את יוליה בניגוד לדעתו של ניקולאי הראשון, והשניים התחתנו בברסלאו בנישואים מורגנטיים בשנת 1851. בעקבות בריחתם בניגוד לדעת הצאר, הורחק אלכסנדר מתפקידיו בצבא הרוסי.

לכבוד נישואיהם העניק אחיו של אלכסנדר - לודוויג השלישי, הדוכס הגדול של הסן,  ליוליה את התואר "רוזנת באטנברג", ובשנת 1858 נתן לה את התואר "הנסיכה מבאטנברג", וכעבור שישה חודשים מנישואיהם ילדה את בתה הבכורה. לודוויג השלישי סייע לאלכסנדר לחדש את הקריירה הצבאית שלו בצבא האוסטרי, וילדיו נולדו כל אחד בעיר אחרת ברחבי האימפריה האוסטרית, במקום  שירותו של אלכסנדר. בשנת 1866 פיקד אלכסנדר על כוחות הדוכסות הגדולה של הסן במהלך מלחמת אוסטריה–פרוסיה, והשתתף עמם בקרב טאוברבישופסהיים, ולאחר ההפסד במלחמה פרש מהצבא.

אלכסנדר היה בקשרים טובים עם אחיו לודוויג השלישי, הדוכס הגדול של הסן ועם אחותו מריה, נסיכת הסן, מה שהעלה את היוקרה של משפחתו. ב-15 בדצמבר 1888 מת אלכסנדר באחוזתו שבזיהיים, ונקבר באחוזת המשפחה בדרמשטאדט.

## משפחתו
בשנת 1851 התחתן אלכסנדר עם יוליה פון האוקה, בתם של הנס מוריץ האוקה וסופיה לפונטיין, שקיבלה את התואר "נסיכת בטנברג". לבני הזוג היו 5 ילדים:
* מריה, נסיכת בטנברג (1852–1923), התחתנה עם גוסטב, נסיך ארבאך-שנברג
* לודוויג פון באטנברג (1854–1923), התחתן עם ויקטוריה, נסיכת הסן, והיה אביהם של אליס, נסיכת באטנברג - אמו של פיליפ, דוכס אדינבורו, לואיז, נסיכת באטנברג - אשתו של גוסטב השישי אדולף, מלך שוודיה, ולואי מאונטבאטן
* אלכסנדר פון באטנברג (1857–1893), כיהן כנסיך בולגריה בין השנים 1879–1886
* היינריך פון באטנברג (1858–1896), התחתן עם ביאטריס, נסיכת הממלכה המאוחדת, והיה אביה של ויקטוריה אאוחניה, נסיכת בטנברג - אשתו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד
* פרנץ יוזף פון באטנברג (1861–1924)

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:בית באטנברג
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:מעוטרי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:מעוטרי עיטור אנדריי הקדוש
קטגוריה:אבירי מסדר הפיל
קטגוריה:אבירי מסדר העיט השחור
קטגוריה:מעוטרי עיטור גיאורגי הקדוש
קטגוריה:מעוטרי פור לה מריט
קטגוריה:מעוטרי אות מסדר העיט האדום
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:נומיסמטיקאים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1823
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1888
קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה

**קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה** (בגרמנית: **Karl Ferdinand von Österreich**; 29 ביולי 1818 – 20 בנובמבר 1874), היה בנו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן, וסבו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד.

## ביוגרפיה
קרל פרדיננד נולד ב-29 ביולי 1818 בווינה, לארכידוכס קרל, דוכס טשן ולהנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג בתם של פרידריך וילהלם, נסיך נסאו-ויילבורג ולואיזה איזבלה, רוזנת העיר קירכברג.

בשנת 1836 התגייס קרל פרדיננד לצבא האוסטרי, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-57. בהמשך קיבל קרל פרדיננד את הפיקוד על הרגימנט באיטליה, והשתתף עמו בדיכוי המרידות בפראג בשנת 1848, במהלך מהפכות אביב העמים. בשנת 1859 הועלה קרל פרדיננד לדרגת גנרל, ושירת במוראביה ובשלזיה. בשנת 1860 חזר קרל פרדיננד לברנו, ולאחר מכן הועלה לדרגת פלדמרשל-לוטננט. ב-20 בנובמבר 1874 מת קרל פרדיננד בז'ידלוכוביצה שבמוראביה, וילדיו עברו תחת אחריותו של אחיו הארכידוכס אלברכט, דוכס טשן.

## משפחתו
ב-18 באפריל 1854 התחתן קרל פרדיננד עם בת דודתו אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה ומריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג, ממנה נולדו לו 6 ילדים:
* פרנץ יוזף, ארכידוכס אוסטריה (1855)
* הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן (1856–1936)
* מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה (1858–1929), התחתנה עם אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד
* קרל שטפן, ארכידוכס אוסטריה (1860–1933)
* אויגן, ארכידוכס אוסטריה (1863–1954)
* מריה אלאונורה, ארכידוכסית אוסטריה (1864)

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:ילידי 1818
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1874
אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה

**אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה** (בגרמנית: **Elisabeth Franziska von Österreich**; 17 בינואר 1831 – 14 בפברואר 1903), הייתה בתו של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה, וסבתו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד.

## ביוגרפיה
אליזבת פרנציסקה נולדה ב-17 בינואר 1831 בבודה, לארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה ולמריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג בתם של לודוויג, דוכס וירטמברג והנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג.

בשנת 1847 התחתנה אליזבת פרנציסקה עם בן דודה מדרגה שנייה פרדיננד קרל ויקטור, ארכידוכס אוסטריה-אסטה, בנו של פרנץ הרביעי, דוכס מודנה, ואחר מותו התחתנה בשנת 1854 עם בן דודה קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, בנו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן. ב-14 בפברואר 1903 מתה אליזבת פרנציסקה בארמון אלברטינה בווינה, כתוצאה מדלקת ריאות, ונקברה בבאדן על יד וינה, שם יש רחוב על שמה.

## משפחתה
ב-4 באוקטובר 1847 התחתנה אליזבת פרנציסקה עם בן דודה מדרגה שנייה פרדיננד קרל ויקטור, ארכידוכס אוסטריה-אסטה, בנו של פרנץ הרביעי, דוכס מודנה, ממנו נולדו לה בת אחת:
* מריה תרזה מאוסטריה-אסטה (1849–1919), התחתנה עם לודוויג השלישי, מלך בוואריה

ב-18 באפריל 1854 התחתנה אליזבת פרנציסקה עם בן דודה קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, בנו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן, ממנו נולדו לה 6 ילדים:
* פרנץ יוזף, ארכידוכס אוסטריה (1855)
* הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן (1856–1936)
* מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה (1858–1929), התחתנה עם אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד
* קרל שטפן, ארכידוכס אוסטריה (1860–1933)
* אויגן, ארכידוכס אוסטריה (1863–1954)
* מריה אלאונורה, ארכידוכסית אוסטריה (1864)

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:ילידות 1831
קטגוריה:נפטרות ב-1903
יקובוס קפטיין

**יָקוֹבּוּס קוֹרְנֶלְיוּס קָפְּטֵיין** (הולנדית: **Jacobus Cornelius Kapteyn**, 19 בינואר 1851 - 18 ביוני 1922) היה אסטרונום הולנדי שהתפרסם בעיקר בחקר תנועת הכוכבים בגלקסיית שביל החלב.

## קורות חייו
יקובוס קורנליוס קפטיין נולד בשנת 1851 בעיירה בארנוולד שבמחוז חלדרלנד שבמזרח הולנד. בשנת 1869 הוא החל את לימודיו באוניברסיטת אוטרכט בתחום הפיזיקה ולמרות שלא התמקד בתחום האסטרונומיה, הוא החל בשנת 1875 לעבוד במצפה הכוכבים של ליידן. בשנת 1878 הוא מונה לפרופסור לאסטרונומיה ולמכניקה באוניברסיטת חרונינגן. מכיוון שלא היה מצפה כוכבים באוניברסיטה, הוא המשיך לערוך תצפיות ממצפה הכוכבים של ליידן, אך משום שלא היה יכול לצפות שם בקביעות אלא רק מידי מספר חודשים, השתמש בתצפיות ספורות אלה כדי למדוד את ההיסט של מספר כוכבים ולחשב באופן זה את מרחקם ממערכת השמש. מאוחר יותר, עם עליית השימוש בצילומים של שמי הלילה, המשיך קפטיין לעסוק באסטרונומיה מבלי שצפה בעצמו בכוכבים אלא בחן צילומים שנעשו במצפי כוכבים שונים ומדד את מיקומם, את ההיסט שלהם ואת תנועתם העצמית. בשנת 1902 הוא זכה במדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה וב-1913 הוא זכה במדליית ברוס ובמדליית ג'יימס קרייג ווטסון. כמו כן ב-1919 הוא התקבל כחבר לחברה המלכותית. בין השנים 1908 ו-1914 הוא נהג לערוך ביקור שנתי בארצות הברית ושם השתתף בתצפיות ובמחקרים במצפה הכוכבים בהר וילסון. בשנת 1921 הוא פרש מעבודתו באוניברסיטת חרונינגן ונפטר שנה לאחר מכן. לקפטיין היו בן ושתי בנות, אחת מהן, הנרייטה, התחתנה עם האסטרונום הדני איינר הרצשפרונג.

## עבודתו המדעית
קפטיין השתמש במידע הרחב שהיה ברשותו על מיקום הכוכבים, עוצמת הארתם, ההיסט שלהם והתנועה העצמית שלהם וניסה לקבוע באמצעים סטטיסטיים את האופן שבו נעים הכוכבים, כיוון תנועתם וגודלה, כפונקציה של מיקומם. במשך 12 שנים מ-1885 ועד ל-1896 מיפה קפטיין כ-450,000 כוכבים של שמי הדרום באמצעות צילומים שנעשו במצפה כוכבים בכף התקווה הטובה ומדד את ההיסט והתנועה העצמית של אלפי כוכבים. בעקבות מדידות אלה גילה קפטיין בשנת 1904 שהכוכבים אינם נעים בכיוונים אקראיים אלא ניתן לחלקם לשתי קבוצות שנעות בכיוונים מנוגדים זו ביחס לזו. גילוי זה הוביל מאוחר יותר להבנה שהכוכבים בגלקסיה נעים במסלולים המקיפים את מרכזה.

קפטיין מדד את התנועה העצמית של למעלה מ-10,000 כוכבים ובשנת 1897 הוא גילה את כוכב קפטיין הנקרא על שמו, שעם תנועה עצמית בשיעור של 8.67 שניות קשת בשנה, היה הכוכב עם התנועה העצמית הגדולה ביותר עד לגילויו של כוכב ברנרד ב-1916 ומאז זהו הכוכב עם התנועה העצמית השנייה בגודלה.

## הנצחה
על שמו של קפטיין נקראים כוכב קפטיין, אחד הכוכבים הקרובים למערכת השמש והכוכב עם התנועה העצמית השנייה בגודלה, האסטרואיד קפטיין 818 ומכתש קפטיין על הירח. כמו כן נקראים על שמו מצפה הכוכבים של אוניברסיטת חרונינגן וכן טלסקופ אופטי בקוטר של מטר במצפה הכוכבים רוקה דה לוס מוצ'צ'וס שבאי לה פאלמה שבאיים הקנריים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אסטרונומים הולנדים
קטגוריה:זוכי מדליית ברוס
קטגוריה:זוכי מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה
קטגוריה:עמיתים זרים בחברה המלכותית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חרונינגן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1851
קטגוריה:נפטרים ב-1922
קזיס בינקיס

**קזיס בינקיס** (בליטאית: **Kazys Binkis**; 1893, Gudeliai, ליטא – 1942, קובנה) היה משורר, עיתונאי ומחזאי ליטאי שהשתמש בשמות בדויים רבים, וכן חסיד אומות העולם.

## קורות חייו
בינקיס למד בבית הספר היסודי בפפיליס , ובבית הספר *Saulė* (השמש), ולמד הוראה. בשנת 1910 החל ללמוד חקלאות ליד שווינציאן, אבל עקב מחסור כלכלי עבר לווילנה בשנת 1913 והחל להתכונן לבחינות הבגרות. בשנת 1909 החל לפרסם פרוזה ובשנת 1915 סיים קורס מורים והיה למורה בבית הספר בו למד בצעירותו. ב-1918 נבחר לתפקיד יו"ר מחוז מגוריו. בשנת 1919 מונה לתפקיד מזכיר מערכת כתב העת *Liepsna* (הלהבה) בווילנה. באותה שנה עבר לקובנה, שם עבד בבית הדפוס, התנדב בגדוד צבאי והשתתף בקונצרטים. ב-1920–1923 למד, בהפסקות, ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת ברלין, השתתף בתנועה ספרותית והיה ממנהיגי התנועה הפוטוריסטית הליטאית (1922-1928).

בינקיס התפרנס מיצירתו הספרותית. בשנת 1922 פרסם וערך עם חברים אחרים מספר יצירות ספרותיות ואנתולוגיות של יצירות שירה וספרות ליטאיות עממיות. בינקיס עבד באגודת הסופרים הליטאים; במשך מספר שנים היה חבר בחבר המנהלים שלה. הוא כתב בכתב עת ספרותי והיה עיתונאי.

בינקיס נקבר בבית הקברות פטרישיונאי , בית הקברות הלאומי הבלתי רשמי של ליטא.

## יצירות ספרותיות
מורשתו של בינקיס אינה רבה אך משמעותית. הוא כתב בסוגות (ז'אנרים) ההומור, הסאטירה והשירה, ופרסם ספרי שירה לילדים.

אוסף שיריו הראשון של בינקיס התפרסם ב-1920 והושפע מהזרם המודרניסטי בשירה, השפעה שנחל במהלך לימודיו בברלין. כך השפיע בינקיס רבות על השירה הליטאית. בשנת 1923 (מהדורה שנייה ב-1926) פרסם את ספרו השני, קובץ שירים בגוון עתידני בשם **מאה אביבים**. מ-1927 עד 1931 פרסם שירים הומוריסטים במגוון כתבי-עת; חלקם פורסמו בספרים, גם לאחר מותו.

מחזהו הראשון של בינקיס יצא לאור ב-1938. הצלחת המחזה, *Atžalynas* (הצמחייה), עודדה אותו לכתוב מחזה חדש, *Generalinė repeticija* (חזרה גנרלית), אשר לא הושלם. מחזה זה הוצג בהנאו ב-1948, פורסם כספר ב-1958 והוצג לראשונה בליטא בשנת 1959.

## חסיד אומות העולם
במהלך הכיבוש הנאצי סייעו בני משפחת בינקיס להסתיר יהודים רבים מגטו קובנה בביתם. יד ושם הכיר בו, בסופיה אשתו, ובבני משפחה נוספים כחסידי אומות העולם.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ליטאים
קטגוריה:קובנה: אישים
קטגוריה:ליטאים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: ליטא
קטגוריה:גטו קובנה
קטגוריה:ילידי 1893
קטגוריה:ליטאים שנפטרו ב-1942
עונת 2006 בגביע ליברטדורס

**עונת 2006 ב[[גביע ליברטדורס]]** הייתה העונה ה-47 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל, והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-24 בינואר 2006 והתחרות הסתיימה ב-16 באוגוסט 2006. בתחרות השתתפו 38 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון ומקסיקו.

התחרות הסתיימה בניצחון של אינטרנסיונל, וזאת בפעם השלישית בתולדות המועדון. זו הייתה העונה השנייה ברציפות בה סדרת הגמר נערכה בין קבוצות מברזיל.

## מתכונת התחרות
בתחרות השתתפו 38 קבוצות:

* ברזיל - 6
* ארגנטינה - 5  
* קולומביה, פרו, צ'ילה,בוליביה,אקוודור,אורוגוואי, פרגוואי, ונצואלה, מקסיקו- 3 (כל אחת)

בתחילה 12 קבוצות (1 מכל המדינות המשתתפות ו-2 מברזיל) התחרו על 6 מקומות במשחקי הבתים.
בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-8 בתים, ושתי קבוצות מכל בית העפילו לשלב השני. החל מהשלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט. 

בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על ניצחון הוענקו שלוש נקודות ועל תיקו נקודה בודדת.

במידה ומספר קבוצות בבית סיימו עם אותו מספר נקודות, ההכרעה הייתה נקבעת לפי סדר חשיבותם של התנאים הבאים: יתרון בהפרש שערים, יתרון בשערים שנכבשו, יתרון בשערים שנכבשו במשחקי חוץ, הגרלה. בשלבים שלאחר הבתים החל להיות מיושם חוק שערי חוץ. כמו כן, הקבוצות דורגו בהתאם להישגיהן בשלב הבתים: 1-8 מנצחות הבית, 9-16 הקבוצות שסיימו במקום השני. במידה ולא הושגה הכרעה לאחר 120 דקות, הקבוצות ביצעו סדרת בעיטות עונשין.

## השלבים המתקדמים

### סדרת הגמר

## מלך השערים
14 כדורגלנים כבשו 5 שערים וזכו בתואר מלך השערים
* אלואיזיו  סאו פאולו
* פליקס בורחה  אל נסיונל
* חוסה לואיס קלדרון  אסטודיאנטס לה פלאטה
* אגוסטין דלגאדו  ליגה דפורטיבה אוניברסיטריה דה קיטו
* סבסטיאן אררוס  ולס סארספילד
* ארנסטו פאריאס  ריבר פלייט
* פרננדניו  מועדון ספורט אינטרנסיונל
* מרסיניו  פלמיירס
* דניאל מונטנגרו  ריבר פלייט
* נילמר  קורינתיאנס
* מריאנו פבונה  אסטודיאנטס לה פלאטה
* חורחה קונטיירוס  אוניברסידד קאתוליקה
* פטריסיו אורוטיה  ליגה דפורטיבה אוניברסיטריה דה קיטו
* ואשינגטון  פלמיירס

## קישורים חיצוניים

* פרטים על התחרות
* נתונים מאתר worldfootball
* נתונים מאתר transfermarkt

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2006
קטגוריה:עונות בגביע ליברטדורס
קטגוריה:2006 באמריקה הדרומית
אברהם שמעון טרויב

ממוזער|רבי אברהם שמעון טרויב
רבי **אברהם שמעון טרויב** (**ראש"ט**; ~ה'תקע"ג 1813 - כ"ח בטבת ה'תרל"ו, 25 בינואר 1876) היה רב ליטאי, רבה של קיידאן, מחבר "באר אברהם" ומהדיר ספר "הלכות גדולות".

## ביוגרפיה
נולד בקיידאן לרב יצחק אייזיק טרויב. אחיו היה הרב משה כתריאל טרויב מלודז', המשפחה מיוחסת למהר"י וייל ואביו היה חותם בשם טרויב-וייל. אמם הייתה בתו של הרב ישראל גורדון שכיהן כ"רב העדה" בווילנה (נפטר בי"ג בטבת תרט"ז). אברהם שמעון למד אצל רבי חיים מוולוז'ין והתיידד עם בנו רבי יצחק מוולוז'ין. זמן מה סייע לסבו בווילנה והתיידד עם רבים מתלמידי החכמים שבה.

טרויב נישא לשרה ריבה בת דודו הרב בנימין זאב טרויב שכיהן במשך שתים עשרה שנה כרבה של שאוול ובסוף ימיו מאס ברבנות והתגורר בקיידאן.

בשנת ה'תרי"ב, 1852, נבחר טרויב לכהן כרבה של קיידאן עיר הולדתו, במקום הרב רפאל יום טוב ליפמן היילפרין שעבר אז לכהן כרבה של מזריטש. משרה זו נשא טרויב במשך 24 שנים עד לפטירתו ביום שלישי, כ"ח בטבת ה'תרל"ו, 25 בינואר 1876, לקראת ערב. הוא נקבר למחרת היום במעמד קהל רב בבית הקברות המקומי בעירו.

הרב טרויב התפרסם כמומחה לדיני ממונות, ונקרא לבוררויות ברחבי ליטא. הוא היה שותף פעיל בעיתונות העברית והתפלמס עם יל"ג בנושא התיקונים בדת.

## כתביו
הגהותיו, הערותיו וחידושיו נדפסו בשולי ספר "הלכות גדולות" מהדורת יצחק גולדמן (ורשה תרל"ד), ובמהדורת דפוס ראם של ששה סדרי משנה (החל ממהדורת תרפ"ט, עם נ"א הוספות). הגהותיו על משנה תורה לרמב"ם נדפסו במהדורות הרמב"ם, החל ממהדורת וילנא, בשם "באר אברהם".

תשובות הלכתיות שלו משוקעות בספר "עטרת יצחק" (ירושלים תרפ"ה) של הרב יצחק אייזיק רבינוביץ.

## משפחתו
* בנו הרב שלמה זלמן שמחה טרויב מילא את מקומו כרבה של קיידאן.
** חתנו הרב אברהם אליהו קפלן נפטר בצעירותו, בנו שנולד לאחר פטירתו ונקרא על שמו הוא הרב אברהם אליהו קפלן מאנשי תנועת המוסר וראש בית המדרש לרבנים בברלין.
* בנו ר' יהודה טרויב התגורר בווילנה.

נכד משותף שלו ושל רבי אברהם אבלי פאסוועלער היה הסופר ישראל מיכל טרויב (1858–1926).

## לקריאה נוספת
* 'טרויב, ר' אברהם־שמעון ב"ר יצחק־אייזיק', בתוך: דב ליפץ ונתן גורן (עורכים), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר א (תשכ"ז), עמ' 52 טור 2 (, תמונה 1250)
* 
* יעקב ליפשיץ, זכרון יעקב, ח"ב, עמ' 20–21. תיאור שיחה של הראש"ט. ושם פרק כ"ז עמ' 72 ואילך, על חלקו בפרשת היתר הקטניות בזמן הרעב ברוסיה בשנות ה-60 של המאה ה-19.
;ממאמריו
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:אבות בתי דין
ג'ניפר וורת'

**ג'ניפר וורת** (באנגלית: **Jennifer Worth**; 25 בספטמבר 1935 – 31 במאי 2011) הייתה אחות ומוזיקאית בריטית. כתבה טרילוגיה רבת מכר של ספרי זיכרונות על עבודתה כמיילדת באזור איסט אנד בלונדון בשנות ה-50: "קראו למיילדת", "צללי בית המחסה" ו"היה שלום איסד אנד". סדרת הטלוויזיה "קראו למיילדת" אשר מבוססת על ספריה, החלה לשדר בערוץ BBC ONE ב-15 בינואר 2012.

## ביוגרפיה
וורת' נולדה כג'ניפר לי בקלקטון און סי, אסקס. לאחר שעזבה את בית הספר בגיל 15 למדה קצרנות והקלדה, והפכה למזכירה של מנהל בית הספר לתחביר של ד"ר קלונר. לאחר מכן הוכשרה להיות אחות בבית החולים "רויאל ברקשייר" בעיר רדינג ועברה ללונדון על מנת לעבור הכשרה כמיילדת. היא מונתה לאחות בצוות של בית החולים לונדון (באנגלית: London Hospital) בשכונת וייטצ'אפל בלונדון בשנות ה-50 המוקדמות. יחד עם קהילה אנגליקנית של אחיות, היא פעלה כדי לסייע לעניים. היא הייתה אז אחות במחלקה בבית החולים אליזבת גארט אנדרסון בבלומסברי, ומאוחר יותר בבית החולים על שם "מארי קירי" בהמפסטד. 

בשנת 1963 לי התחתנה עם האמן פיליפ וורת', ונולדו להן שתי בנות. פיליפ וורת' מופיע כדמות בספיישל הכריסמס שנערך ב-2014 בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "קראו למיילדת", מגולם על ידי רונלד פיקאפ. בשנת 1973 וורת' פרשה מעבודת הסיעוד על מנת לממש את השאיפות המוזיקליות שלה. ב-1974, היא קיבלה רישיון מטעם מכללת המוזיקה בלונדון, בה היא לימדה פסנתר ושירה. בשנת 1984 היא קיבלה מלגה. היא הופיעה כסולנית עם מקהלות בכל רחבי בריטניה ואירופה. מאוחר יותר החלה לכתוב, והכרך הראשון של הביוגרפיה "לקרוא למיילדת" פורסם ב-2002. הספר הפך רב-מכר כאשר יצא לאור מחדש בשנת 2007. *צללי בית המחסה*(2005; יצא לאור מחדש ב-2008), *היה שלום איסד אנט* (2009) גם הפכו רבי מכר. הטרילוגיה נמכרה בכמעט מיליון עותקים בבריטניה בלבד. בכרך הרביעי, *באמצע החיים*, אשר פורסם ב-2010, וורת' משקפת את חוויותיה המאוחרות יותר בטיפול בחולים סופניים.

## אקטיביזם
וורת' העבירה ביקורת על הסרט "וירה דרייק" של מייק לי שיצא בשנת 2004, בשל התיאור הלא מציאותי של ההשלכות של הפלות לא חוקיות. היא טענה כי השיטה המוצגת בסרט רחוקה מלהיות מהירה וחסרת כאב, והיא למעשה שיטה קטלנית עבור האם.

## מוות
וורת' נפטרה ב-31 במאי 2011, לאחר שאובחן אצלה סרטן הושט. הפרק הראשון של סדרת הטלוויזיה *קראו למיילדת* הוקדש לה.

## ראו גם
* סדרת הטלוויזיה "מיילדת"
* הסרט "וירה דרייק"

## לקריאה נוספת
* **אקזמה, [[אלרגיה למזון]]: מוסתר כי?**  (1997)
* **קראו למיילדת **(הספר הראשון ב המיילדת הטרילוגיה)  (2002)
* **צללי בית המחסה** (ספר שני ב המיילדת הטרילוגיה)  (2005)
* **היה שלום איסט אנד** (ספר שלישי ב המיילדת הטרילוגיה)  (2009)
* **באמצע החיים**  (2010)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה בריטים
קטגוריה:אחיות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1935
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1935
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-2011
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2011
ברייתא דישועה

**ברייתא דישועה** הוא חיבור ארץ-ישראלי, שנתחבר לא יאוחר מתקופת אמוראי ארץ ישראל.

הברייתא מכילה שני חלקים: רשימה של 24 דברים שמעכבים את ישועת ישראל, ופירוש דמוי-תלמודי על כל אחד ואחד מאותם 24 דברים. 

הפירושים נלקחו בעיקר מהתלמוד הירושלמי, וממדרש איכה רבתי, ובנוסף גם מהתוספתא, ומפרקא דרבינו הקדוש, אך לא הובאו בה כלל מאמרים מהתלמוד הבבלי. גם הובא בה מעשה הנמצא במדרש עשרת הדיברות, אך כנראה היה לפני מחבר הברייתא מקור קדום יותר. לכן, נראה שהברייתא עצמה היא מזמן התנאים, והפירושים - הם מזמן האמוראים.

ברייתא זו נדפסה לראשונה על ידי הרב שמואל שענבלום, בלעמברג, תרל"ו, בתוך ספר 'שלשה ספרים נפתחים'. גרסה אחרת נדפסה בתוך 'גנזי שעכטער' - קטעי הגדה ומדרש, על-פי כתב יד הגניזה הקהירית הנמצא בספריית אוניברסיטת קיימברידג'. עוד קטע מהגניזה נדפס על ידי אברהם מרמורשטיין בתוך "תשובות הגאונים" שהדפיס (לונדון, תרפ"ז).

קיימת גם מהדורה אלקטרונית במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית.

בספר ילקוט מדרשים, נדפסה שוב הברייתא מתוך מקורות אלו ובהשוואה לכתבי-היד.

## לקריאה נוספת
* עידן דשא הלוי, **ספר ילקוט מדרשים**: על-פי הוצאות ישנות וכתבי-יד עם הוספות והערות ומראה מקומות, כרך א', הוצאת אור עולם, צפת, תשס"ג,
** מהדורה שלישית, תשס"ט, עמודים רטז - רכו, רפט - רצ.
**חלק שמיני, תשע"ט; 'חלק ההוספות', עמ' א - ח.

## קישורים חיצוניים

* רשימת מאמרים על ברייתא דישועה באתר הספרייה הלאומית
* ברייתא דישועה, באתר המילון ההיסטורי ללשון העברית
* 

## הערות שוליים

ברייתא
קטגוריה:ברייתות
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
סאלו פינקלשטיין

**סאלו פינקלשטיין** (בפולנית: **Salo Finkelstein**; יליד 1896 או 1897, תאריך מותו לא ידוע) היה גאון חישוב, דורג במקום השמיני ברשימת "100 גאוני החישוב הטובים ביותר". נולד בלודז' (אז בשטח האימפריה הרוסית, כיום בשטח פולין) למשפחה יהודית.

## ביוגרפיה

בבית הספר, ציוניו במתמטיקה היו גבוהים ובתקופה זו הוא החל לגלות את הכישרון שלו בתור גאון חישוב וכן את יכולתו לזכור מספרים. בגיל 23 החל להופיע בפני קהל ולהציג את יכולתו, אך הוא איבד עניין בהופעות כאלו בהמשך. עבד בלשכת הסטטיסטיקה המדינית של ממשלת פולין.

בשנת 1928 התחרה עם גאוני חישוב בעיר דנציג בפני פרופסור האנס הנינג וניצח. בשנת 1931 יצא להופיע מחוץ למדינה, הפגין את בקיאותו במספרים וכן נרשם לתחרויות שונות בנושא.

בשנת 1932 הגיע לארצות הברית וניסה ללא הצלחה להתקבל לעבודה בבנק כ"בודק" חישובים ופעולות. בשנת 1937 פורסמה עליו כתבה, ובה נכתב שהוא מסוגל לבצע פעולות חישוב מהר יותר מאדם ממוצע, אך תהליך החשיבה שלו לא שונה מזה של אדם רגיל. לא תמיד הצליח לתת תשובה מדויקת ב-100 אחוז מהמקרים, וכן ככל שסופקו לו בעיות קשות יותר, דוגמת כפל מספרים מרובי ספרות, כך דיוקו פחת.

מאחר שלא הצליח למצוא משרה שמתאימה ליכולתיו ומפני שסירב לעבוד במופעים לפני קהל, הוא ניסה לפתח קריירה של שחמטאי בין השנים 1941–1949.

קטגוריה:גאוני חישוב
קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:שחמטאים יהודים
קטגוריה:שחמטאים פולנים
קטגוריה:ילידי 1896
תפוחים מן המדבר (סרט)

"**תפוחים מן המדבר**" הוא סרט ישראלי המבוסס על הסיפור הקצר "תפוחים מן המדבר" מאת סביון ליברכט (1986). את הסרט ביימו אריק לובצקי ומתי הררי. הסרט יצא לאקרנים בישראל ב-7 במאי 2015. גרסה מורחבת של הסרט שודרה בשנת 2016 בערוץ הראשון כמיני-סדרה בת שלושה פרקים.

## עלילה
עלילת הסרט מתמקדת ברבקה אברבנאל, בת יחידה להורים מבית חרדי ירושלמי, המקפידים איתה ומקשים עליה את חייה. היא נחשפת בחשאי לעולם החילוני, ומגיעה לערב ריקודי עם, בו היא מתיידדת עם דובי, קיבוצניק צעיר מדרום הארץ שלומד בירושלים. אביה, ראובן אברבנאל, לא רואה בעין יפה את המעשים של בתו, ומחליט לשדך אותה לשאלתיאל, אלמן ואב לילדים. אמה, ויקטוריה אברבנאל, אישה רגישה וחסרת ביטחון, אינה שלמה עם השידוך, אך אינה מעזה להתנגד לו. כשנודע לרבקה על השידוך, היא בורחת אל הקיבוץ בו מתגורר דובי, ומתחילה לעבוד ולחיות שם. לאחר שרבקה מאמצת את אורח החיים החילוני, היא יוצרת קשר עם דודתה שרה, שהיא רווקה וחריגה בקהילה החרדית. ויקטוריה שומעת משרה על השינוי שעשתה רבקה בחייה, ומגיעה לקיבוץ. ויקטוריה מחליטה למרוד בבעלה ולהישאר לצד בתה.

רגע השיא של הסרט מגיע כשמשפחתה מגלה את מקום הימצאותה של רבקה. בחירתה ומעשיה של רבקה, שאינם מקובלים בסביבה החרדית, גורמים לנתק שלה ממשפחתה ומהסביבה שבה היא גדלה, אולם בסופו של דבר גוברת האהבה המשפחתית על הפער שנוצר בין אורח החיים שבחרה לה הבת לבין אורח החיים של המשפחה.

## שחקנים
* מורן רוזנבלט - רבקה אברבנאל
* שלומי קוריאט - ראובן אברבנאל, בעלה של ויקטוריה והאבא של רבקה.
* ריימונד אמסלם - ויקטוריה אברבנאל, אשתו של ראובן והאמא של רבקה.
* עירית קפלן - שרה, אחותה של ויקטוריה, דודתה של רבקה
* אלישע בנאי - דובי
* צבי שיסל - זאב
* משה אשכנזי - יוסי
* נמרוד הוכנברג - גבריאל
* מוטי בן ישי - שאלתיאל
* דודו באוכנר - אבנר
* תמרה אהרוני - אלה

## הקרנות בבתי קולנוע בארץ
על פי דו"ח שפרסם אמציה סמקאי, יו"ר עמותת "בצדק", במהלך שנת 2015 צפו בסרט זה 69,601 צופים, בבתי קולנוע ברחבי הארץ.

## מועמדויות ופרסים
הסרט היה מועמד ל-3 פרסי אופיר וזכה בתואר הסרט הטוב ביותר. כמו כן זכה הסרט בפרס חביב הקהל בפסטיבל הסרטים הישראלי ה-28 בלוס אנג'לס, בפרס "חזון גלובלי" בפסטיבל סינקווסט ה-25 בסן חוזה, קליפורניה, ובפרסים במסגרת הפסטיבלים היהודיים באטלנטה, בסן דייגו ובשיקגו.

## קישורים חיצוניים

* תפוחים מן המדבר, כל הפרקים, באתר כאן תאגיד השידור הישראלי
* 
* 
* 
* 
* "באבא ג'ון" ו-"תפוחים מן המדבר" בין המועמדים לגלובוס הזהב באתר קולנוען
* קולנוע לב, תפוחים מן המדבר
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2015
קטגוריה:סרטי אריק לובצקי
קטגוריה:סרטי מתי הררי
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים מבוססי סיפורים קצרים
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:סביון ליברכט
קטגוריה:סרטי יהדות
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
קטגוריה:הקיבוץ בתרבות ובאמנות: סרטים
נאוה כורש

**נאוה כורש** (נולדה ב-22 בנובמבר 1950) היא ציירת ופסלת ישראלית.

## ביוגרפיה
כורש נולדה והתחנכה בחיפה, עברה בבגרותה לתל אביב שם העבירה את רוב שנותיה ושנות יצירתה.
בוגרת לימודי אומנות במכון אבני ביפו וב-New School בניו יורק שבארצות הברית. עבודותיה השתתפו והופיעו בתערוכות שונות בישראל ובעולם ויצירותיה נרכשו לאוספים מוכרים בבלגיה, בניו-יורק ובלוס אנג'לס.

הייתה נשואה למחזאי חנוך לוין, ממנו התגרשה, ולהם בן, לפני נישואיה ללוין הייתה בת זוגו של .

## תחומי אומנות
*ציור בצבעי שמן ואקריליק על-גבי קנבס
*פיסול בחימר

## מבין יצירותיה המוכרות
* ציור "אייכה" 2005
* פסל "אייכה" שתמונתו מופיעה על שער הספר "האיש עם המיתוס באמצע", ספר שמאגד מאמרים על יצירתו של חנוך לוין. 
* 'זיקפות מעופפות' - שמן על בד צרפתי, חתום, מידות: 24X16 - נמכרה תמורת 25$

## קישורים חיצוניים

* גלריה עם עבודות ציור ופיסול של נאוה כורש
* נאוה כורש, באתר גלריית אגוזי
* The New School, New York

## הערות שוליים

קטגוריה:פסלות ישראליות
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:בוגרות מכון אבני
קטגוריה:בוגרי מכון אבני
קטגוריה:בוגרות ניו סקול
קטגוריה:בוגרי ניו סקול
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
תולדות העולם הקלאסי

**תולדות העולם הקלאסי** היא סדרת ספרי היסטוריה בשפה העברית, המהווה סקירה מדעית מקיפה, מפורטת, ורחבת יריעה של תולדות העולם היווני-רומי בעת העתיקה. הסדרה כוללת 4 כרכים: "**תולדות יוון הקלאסית**", שנכתב על ידי פרופסור משה עמית, "**תולדות העולם ההליניסטי**", שנכתב על ידי פרופסור דוד גולן, "**תולדות הרפובליקה הרומית**", שנכתב על ידי פרופסור ישראל שצמן, ו"**תולדות הקיסרות הרומית**", שנכתב גם הוא על ידי עמית. ספרי הסדרה מיועדים לשימוש של ציבור הסטודנטים להיסטוריה דוברי העברית, ונכתבו בהתאם לצרכיהם.

הסדרה, מבנה והיקפה, נהגו במקור על ידי פרופסור אביגדור צ'ריקובר, ממייסדי הלימודים הקלאסיים במדינת ישראל, מתוך כוונה להציג רצף היסטורי מדעי של התקופה הקלאסית, על בסיס מחקר עצמאי ישראלי. צ'ריקובר נפטר בשנת 1958, לפני שהספיק להוציא את התוכנית לפעול, ותלמידו, פרופסור אלכסנדר פוקס, לקח על עצמו את הגשמת התוכנית. בשנת 1972, פוקס הביא את התוכנית המגובשת לפני הוצאת הספרים מאגנס של האוניברסיטה העברית, שאישרה את החיבור בכללותו.

כתיבת הכרכים הנפרדים חולקה בין המחברים השונים, בני הדור הצעיר דאז של חוקרי העת העתיקה, שצמן, גולן, עמית, ובמקור צבי יעבץ, כאשר פוקס משמש כיועץ המדעי והמתאם של הסדרה כולה. פוקס הספיק לגבש את התוכנית המפורטת לכול כרך עם המחברים השונים, ושימש כיועץ מדעי של עמית וגולן בכתיבת שני הכרכים הראשונים של הסדרה. פוקס אף סיים לערוך את הכרך הראשון בשיתוף עם מחברו עמית בשנת 1978, אך נפטר בשנה זאת, ולא זכה לראות את הסדרה מוצאת לאור.

שני הספרים הראשונים בסדרה, "תולדות העולם ההליניסטי" ו"תולדות יוון הקלאסית", יצאו לאור, בהתאמה, ב-1983 ו-1984. הכרך השלישי, "תולדות הרפובליקה הרומית", יצא לאור בשנת 1989. חיבורו של הספר האחרון בסדרה, "תולדות הקיסרות הרומית", התעכב, והוא יצא לאור רק בשנת 2002, כך שהמחקר, הכתיבה והוצאה לאור של כול כרכי הסדרה כולה נמשכו כ-40 שנה.

4 כרכי הסדרה כוללים במצורף יותר מ-2200 דפים, 21 מפות, ועשרות תרשימים, טבלאות, תמונות ולוחות יוחסין. הסדרה מקיפה תקופה של כ-3500 שנה, מראשית תקופת הברונזה באלף ה-3 לפנה"ס, ועד שנת 337, שנת מותו של הקיסר הרומי קונסטנטינוס.

## קישורים חיצוניים
* מאיר שלו, למתייוונים בעם, תולדות יוון הקלאסית, משה עמית, בסדרה תולדות העולם הקלאסי, הוצאת ספרים ע"ש י.ל. מאגנס, האוניברסיטה העברית, כל העיר, 6 באפריל 1984 באתר עיתונות יהודית היסטורית.
* דורון מנדלס, עולם קסום של התחדשות ומהפכה, תולדות העולם ההלניסטי, דוד גולן, הוצאת ספרים ע"ש י.ל. מאגנס, דבר⁩, 30 ספטמבר 1983⁩, באתר עיתונות יהודית היסטורית.
* דבורה גילולה, היסטוריון יוצר, תולדות הרפובליקה הרומית, ישראל שצמן, הוצאת ספרים ע"ש י.ל. מאגנס, מעריב⁩, 17 אוגוסט 1990⁩ באתר עיתונות יהודית היסטורית.

## לקריאה נוספת
*  
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות ספרי עיון
קטגוריה:לימודים קלאסיים
קטגוריה:ספרי היסטוריה
קטגוריה:ספרי הוצאת מאגנס
שקית קירור

ממוזער|300x300 פיקסלים|שקית קירור אקטיבית
**שקית קירור** (באנגלית: **Ice pack** או **Cold pack**) היא מארז המסוגל לשמור על טמפרטורה נמוכה לאורך זמן של כמה שעות.

יש שקיות קירור פסיביות, אשר דורשות קירור מקדים ("Gel pack"), ויש שקיות המסוגלות לקרר עצמן באופן עצמאי ומידי וללא מקור אנרגיה חיצוני ("Instant cold pack").

שקיות קירור משמשות לשמירה על טריות מזון במהלך הובלה, לטיפול בפגיעות ובחבלות גוף ולקירור במהלך פעילויות של ספורטאים, מטיילים ואנשי צבא.

## שקיות קירור פסיבי
שקיות מהסוג הפסיבי מבוססות על חומרים ידידותיים לסביבה שלהם קיבול חום גבוה, ומסוגלים לשמור על טמפרטורה נמוכה לאורך זמן.

אופן השימוש בשקיות מסוג זה הוא על ידי קירור מקדים של השקית במשך מספר שעות.

ההרכב של רוב שקיות הקירור הפסיבי מבוסס על תמיסה מימית צמיגית של הידרוקסי אתיל צלולוז, סודיום פוליאקרילאט או סיליקה ג'ל עם תוספת של חומרי הסמכה וחומרים נוספים נוגדי קיפאון כגון אתילן גליקול. לעיתים מוסיפים גם חומרים אנטי בקטריאליים כדי למנוע התפתחות חיידקים.

התמיסה בשקיות הקירור צמיגית כדי למנוע דליפה עקב קרע או שבר במארז.

## שקיות קירור אקטיבי
שקיות קירור אקטיבי מסוגלות להביא לקירור מהיר ומידי שלהן בעת ההפעלה. ברוב המקרים, שקיות מסוג זה הן חד-פעמיות.

רוב שקיות הקירור האקטיבי, מבוססות על תגובת המסה כימית אנדותרמית של אמוניום חנקתי או אוריה (שתנן) במים.

שקיות הקירור האקטיבי מורכבות ממארז המכיל שקית מים פנימית וגרגירי מלח. בשעה שמופעל לחץ חזק על המארז, השקית הפנימית של המים נקרעת ואלו יוצאים וממסים את גרגירי המלח בתגובה אנדותרמית חזקה, שמורידה את הטמפרטורה של המים בעשרות מעלות צלזיוס ואף אל מתחת לאפס.

על אף שמרבית תגובות ההמסה של המלחים במים הן תגובות אקסותרמיות, קיימים מלחים הנמסים במים בתגובה אנדותרמית, ואלו משמשים בשקיות הקירור.

## ראו גם
* קירור
* שקית חימום
* בקבוק חם

## קישורים חיצוניים

* שקית קירור אקטיבי, באתר יוטיוב
* הכימיה של שקיות הקירור, באתר יוטיוב

2016 12
קירור
קטגוריה:קירור ומיזוג אוויר
הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג

**הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג** (גרמנית: **Henrietta von Nassau-Weilburg**, 30 באוקטובר 1797 - 29 בדצמבר 1829), הייתה אשתו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן.

## ביוגרפיה
הנרייטה נולדה בביירוית ב-30 באוקטובר 1797, לפרידריך וילהלם, נסיך נסאו-ויילבורג ולואיזה איזבלה, רוזנת העיר קירכברג, בתם של וילהלם גאורג, רוזן העיר קירכברג, רוזן זיין-הכנבורג ואיזבלה אוגוסטה, נסיכת רויס-גרייץ.

ב-15 בספטמבר 1815 התחתנה הנרייטה עם הארכידוכס קרל, דוכס טשן, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, שהיה באותה עת בן 44, בעוד הנרייטה הייתה רק בת 18. נישואי הזוג היו מוצלחים, ונולדו להם 7 ילדים. ב-29 בדצמבר 1829 מתה הנרייטה ממחלת השנית, ונקברה בקריפטה הקיסרית, על אף שהייתה פרוטסטנטית, על פי אישור מפורש של גיסה פרנץ הראשון, קיסר אוסטריה.

## משפחתה
ב-15 בספטמבר 1815 התחתנה הנרייטה עם הארכידוכס קרל, דוכס טשן, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ממנו נולדו לה 7 ילדים:
* מריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה (1816–1867)
* הארכידוכס אלברכט, דוכס טשן (1817–1895)
* קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה (1818–1874)
* פרדיננד פרידריך, ארכידוכס אוסטריה (1821–1847)
* רודולף, ארכידוכס אוסטריה (1822)
* מריה קרולינה, ארכידוכסית אוסטריה (1825–1915)
* וילהלם, ארכידוכס אוסטריה (1827–1894)

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נסיכות גרמניות
קטגוריה:ילידות 1797
קטגוריה:נפטרות ב-1829
הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג (1780–1857)

**הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג** (גרמנית: **Henriëtte von Nassau-Weilburg**, 22 באפריל 1780 - 2 בינואר 1857), הייתה אשתו של לודוויג, דוכס וירטמברג.

## ביוגרפיה
הנרייטה נולדה בקירכהיימבולאנדן ב-22 באפריל 1780, לקרל כריסטיאן, נסיך נסאו-ויילבורג וקרולינה, נסיכת אורנז'-נסאו, בתם של וילם הרביעי, נסיך אורנז' ואן, הנסיכה המלכותית.

ב-28 בינואר 1797 התחתנה הנרייטה עם לודוויג, דוכס וירטמברג, בנו של פרידריך השני אויגן, דוכס וירטמברג. בעלה לודוויג שירת בצבא הפרוסי, ומשנת 1800 שירת בצבא האימפריה הרוסית, ומשום כך כל אחד מילדיה נולד בעיר אחרת, היכן שבעלה היה מוצב. בשנת 1811 לאחר שנים רבות של נדודים, שבמהלכם אף נכנס בעלה לודוויג לחובות רבים, התיישבו בני המשפחה בעיר קירכהיים מתחת טק. בשנת 1817 מת בעלה לודוויג, דוכס וירטמברג, ולאחר מותו השקיעה הנרייטה את זמנה למען תושבי העיר, ואף ייסדה בעיר גן ילדים ובית חולים.

ב-2 בינואר 1857 מתה הנרייטה בביתה, והיא בת 77 שנים.

## משפחתה
ב-28 בינואר 1797 התחתנה הנרייטה עם לודוויג, דוכס וירטמברג, בנו של פרידריך השני אויגן, דוכס וירטמברג, ממנו נולדו לה 5 ילדים:
* מריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג (1797–1855), התחתנה עם הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה
* אמליה, דוכסית וירטמברג (1799–1848), התחתנה עם יוזף, דוכס סקסוניה-אלטנבורג
* פאולינה תרזה, דוכסית וירטמברג (1800–1873), התחתנה עם וילהלם הראשון, מלך וירטמברג
* אליזבת אלכסנדרינה, דוכסית וירטמברג (1802–1864), התחתנה עם וילהלם, נסיך באדן
* אלכסנדר, דוכס וירטמברג (1804–1885), סבה של מרי מטק

## אילן יוחסין

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נסיכות גרמניות
קטגוריה:בית נסאו
קטגוריה:ילידות 1780
קטגוריה:נפטרות ב-1857