יערות בישראל

[ממוזער|250 פיקסלים|[יער הקדושים]]
ממוזער|631x631 פיקסלים|יער נטע אדם בישראל
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[פארק הכרמל]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[יער אודם בשלג]]
ממוזער|250 פיקסלים|יערות ירושלים
[ממוזער|250 פיקסלים|[יער אילנות]]
ממוזער|250 פיקסלים|שמורת נחל עמוד
[ממוזער|250 פיקסלים|[יער ראש העין]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[פארק נשר]]
[ממוזער|250 פיקסלים|[יער המגינים]]
ה**יערות בישראל** מכסים כשישה אחוזים משטחה. רוב היערות בישראל הם יערות נטע אדם, לאחר שבמשך מאות שנים בוראו מרבית שטחי היער והחורש הטבעי בארץ ישראל לצורך פינוי שטחים לחקלאות ולמרעה, ולניצול עצי יער כחומר גלם לבניין והסקה.

היער הדרומי בישראל הוא יער הולנד שבאילת.

## היסטוריה
היערות ניטעו באופן שיטתי החל משנות ה-20 של המאה ה-20, בתחילה בעיקר על ידי שירות היערות של משרד החקלאות של ממשלת המנדט הבריטי, ומאוחר יותר, אחרי 1936, על ידי מחלקת היערות העצמאית שירשה אותו ויצרה שמורות יער סגורות. השטח שהשלטון הבריטי ייער במשך שלושים שנה הגיע ל־54,000 דונם (בערך 0.2% מאדמות הארץ, או 0.5% משטחה שאינו מדברי). קרן קיימת לישראל נטעה 12,880 דונם ובשטחים שהיו בבעלות פיק"א, ניטעו יערות על 6,500 דונם באותה התקופה.

אחד החוקים הראשונים שחוקקה ממשלת המנדט הייתה "פקודת היערות" משנת 1920, שתוקנה בשנת 1926. ההוראה האופרטיבית הראשונה בפקודה הכריזה כי כל היערות בארץ, פרט לאלה שבבעלות פרטית, יהיו נתונים להגנה, פיקוח וניהול של ממשלת המנדט. בפקודה הוגדרו שלוש מטרות ליעור:

במסגרת פעולות הייעור של מחלקת היערות של ממשל המנדט, הובאו מינים שאינם אנדמים לארץ ישראל, דוגמת השיטה כחלחלה, מין שהובא לייצוב חולות החוף ולנטיעה באזורים שחונים למחצה (מאז החל להתפשט ברחבי הארץ. כיום, המין נפוץ מאוד מצפון הארץ ועד צפון הנגב, ונחשב לאחד הצמחים הפולשים המזיקים ביותר בישראל) ולמעלה משבעים מינים שונים של אקליפטוס.

מחלקת הייעור הממשלתי שפעלה בתקופת המנדט הבריטי המשיך את פעילותה לאחר הקמת מדינת ישראל כיחידה במשרד החקלאות. עיקר עיסוקה היה באכיפת פקודת היערות, בניהול שמורות היער ובנטיעות. בשנת 1960, בוטל אגף הייעור במשרד החקלאות. השטחים שבניהולו, חלק מן האנשים ששירתו בו ומרבית ציודו ונכסיו עברו למחלקת הייעור של קרן קיימת לישראל. המיזוג היה מהלך מקדים לאמנה שנחתמה בין מדינת ישראל לקרן קיימת לישראל בשנת 1961, בה הועברה האחריות לייעור בכל מדינת ישראל לקרן.

## שמורת יער
בישראל, ההכרזה על שמורת יער מקבילה במובן מסוים להכרזה על שמורות טבע ומשמעותה אזורים שנקבעו על ידי שר החקלאות כשמורים ליער וכי לא ניתן לשנות את יעוד השטחים ולפתחם ללא אישור השר.

בישראל מוכרזים כיום כ-900 אלף דונם כשמורות יער מתוך כ־1.5 מיליון דונם יערות נטועים.

## יערות בישראל

### יערות קק"ל

ממוזער|250x250 פיקסלים|יער בן שמן
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[יער אשתאול]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[השרפה בכרמל (2010)|השריפה בכרמל ב-2010]]
יערות קק"ל (קרן קיימת לישראל) הם שטחים מיוערים שניטעו על ידי הקרן הקיימת לישראל על אדמותיה כחלק ממפעל הייעור בארץ ישראל. יערות קק"ל מתפרסים על פני כ-920,000 דונם, שבהם למעלה מ-240 מיליון עצים.

## שריפות יער בישראל
בשנת 1989, התרחשה שרפת יער נרחבת באזור הכרמל. השרפה השתרעה על פני שטח שנע בין 5,300 ל-6,000 דונם, מתוכם 3,200 דונם של חורש טבעי. עיקר השטח שנשרף היה בשמורת נחל גלים ונחל כלח והחי בר, ונגרם בה נזק רב לצומח ולחי.

בשנת 1995, התרחשה השרפה בשער הגיא, סמוך למושב מסילת ציון, וכילתה קרוב ל-20,000 דונם של יער נטוע וחורש טבעי בהרי ירושלים ובפארק רבין. היא נודעה כשרפה הגדולה בתולדות מדינת ישראל עד לשרפה בכרמל בשנת 2010.

בשנת 2010, התרחשה שרפת יער נרחבת באזור הכרמל. בשרפה נספו 44 בני אדם, כ-17,000 איש פונו מבתיהם, וקרוב ל-25 קמ"ר (25,000 דונם) ובהם כמה מיליוני עצים עלו באש.

בשנת 2016, אירע גל שריפות בישראל שבמהלכו טיפלה הרשות הארצית לכבאות והצלה ביותר מ־1,700 שרפות בשטחים פתוחים ובנויים באזורים שונים ברחבי ישראל. השריפות כילו שטחים בגודל של כ-41 קמ"ר.

בשנת 2019, אירע גל שריפות בישראל נמשך מ-23 במאי ועד 25 במאי 2019. בתקופה זו טיפלה הרשות הארצית לכבאות והצלה ביותר מ-1,000 שרפות בשטחים פתוחים ובנויים באזורים שונים ברחבי ישראל. השריפות כילו שטחים בגודל של כ-15 קמ"ר.

בשנת 2021, התרחשה שרפת יער נרחבת באזור הרי ירושלים. שרפה זו נחשבת לנרחבת ביותר בהרי ירושלים ביחס לשרפות שתועדו בשנים קודמות. עקב השרפה פונו כאלפיים תושבים ונשרפו עד 11,000 דונם מיערות האזור.

בשנת 2023, פרצה מלחמת חרבות ברזל וגרמה לנזק סביבתי עצום. כ-340 קמ"ר (340,000 דונם) של שמורות טבע, גנים לאומיים, יערות ושטחים פתוחים נשרפו, בניהם: יער יהודיה (כ-15.5 קמ"ר נשרפו), יער אודם (כ-10 קמ"ר נשרפו) יער ביריה, חרמון, הר מירון ורבים נוספים.

באפריל 2025 התרחש גל שריפות נוסף, שהחל בהרי ירושלים, והתפשט לגלבוע ולגליל. פארק קנדה נשרף כליל וכ-20,000 דונם של יערות נפגעו. 
קובץ:כיבוי שריפת 1989 בהר הכרמל.jpg|מסוק יסעור של חיל האוויר מטיל מים על היערות הבוערים, השריפה בכרמל 1989
קובץ:Israeli Police. 2021 Israel wildfires, August 2021. II.png|השריפה בהרי ירושלים ב-2021
קובץ:Mount Carmel forest fire32.jpg|השריפה בכרמל ב-2010
קובץ:שריפה בהרי ירושלים 2016-11-25.jpg|שרפה בהרי ירושלים, כחלק מגל השריפות ב-2016
קובץ:Mevo Modi'im after May 2019 fire.jpg|נזקי השרפה במבוא מודיעים, כחלק מגל השריפות ב-2019


## החי והצומח ביערות
### החי
מבין היונקים ניתן למצוא את אייל הכרמל, היחמור הפרסי, חזיר הבר, הצבי הארץ-ישראלי, הזאב ההודי, הצבוע המפוספס, השועל המצוי, התן הזהוב, הדרבן המצוי, נמנמן העצים, הקוצן המצוי, הקיפוד המצוי, שפן הסלע, הארנבת המצויה ועוד.

### הצומח

## מבחר תמונות

קובץ:Golan-odem-forest-reserve-great-juba.jpg|יער אודם
קובץ:The Big Juba - January 2016.jpg|יער אודם בשלג
קובץ:YaarShoam 0008as-wiki.jpg|פארק יער שהם
קובץ:Huldaforest1.jpg|יער חולדה
קובץ:מבט על תל חדיד מדרום 1.jpg|תל חדיד
קובץ:Hamasrek01.JPG|שמורת המסרק


## ראו גם
* יערות קק"ל
* החברה להגנת הטבע
* משאבי טבע בישראל
* שמורות טבע בישראל
* גנים לאומיים בישראל

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

*יערות_בישראל
קטגוריה:קיימות בישראל