open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
רבי אבא בר פפא

**רַבִּי אַבַּא בַּר פַּפַּא** היה אמורא בבלי, ואחר כך ארץ ישראלי, בדור השלישי.

## ביוגרפיה
רבי אבא היה חברו של רבי זירא, הוא עלה לפניו לארץ ישראל ונשלח על ידו לרבי יעקב בר אידי שישב בצור כדי לברר אצלו שמועה בהלכה. הוא הספיק לעלות לארץ ישראל עוד בחייו של רבי יוחנן וללמוד בבית מדרשו בטבריא בעקבותיו עלה לארץ ישראל גם חבירו רבי זירא והתגורר בטבריה.

האמוראים היחידים שמוסרים בשמו מימרות הם רבי פנחס (בהלכה) ורבי פנחס בר חמא הנקרא גם רבי פנחס הכהן (באגדה).

הרב יעקב צבי יאליש מחבר הגהות לש"ס בשם "ילקוט מלא הרועים" הציע לזהותו עם אבא מר בנו של רב פפא, אולם הרב אהרן הימן דחה את ההשערה מכיוון שאבא מר בנו של רב פפא חי בדור השישי, הרבה יותר מאוחר מתקופת רבי זירא, ובדורו ישיבות ארץ ישראל כבר נחרבו והמרכז התורני היחיד היה בבבל. השערה אחרת היא שאביו היה רב פפא סבא תלמידו של רב.

## מדבריו
ידועה דרשתו: .

במסכת בבא קמא הביא שלושה דברים בשם אמוראים אחרים:
*  - היתר לחלל את השבת כדי למנוע מגפה כמגפת שחין
*  - קשה לשנות את מזלו הרע של אדם שננעלו בפניו דלתות ההצלחה
*  - היתר איסור אמירה לנוכרי מפני מצוות יישוב ארץ ישראל

מימרות נוספות משלו מובאות בתלמוד הבבלי והירושלמי ובמדרשים, אך בחלק מן המקרים לא ברור אם מדובר בו או באמוראים אחרים כי שמם מופיע בשמות דומים כגון אבא **מארי** בר פפא, אבא בר פפ**י**, אבא **הכהן** בר פפא, ו**רבא** בר פפא.

## לקריאה נוספת
* 
*ספר הדר כבוד, דף י, הבאת כל מימרותיו המוזכרים בחז"ל, מאת הסופר והמגיה, אברהם אליעזר סופר, תושב ירושלים תובב"א
* הסופר 
* 
* מרדכי מרגליות (עורך), "ר' אבא בר פפא", **אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים**, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א, עמ' 6

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי בבל
קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
קטגוריה:עולים מבבל לארץ ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-3
ארון מקאנגק

[300px|ממוזער|שמאל|ציור בצבעי מים של ארון מקאנגק: אישה הרוחצת בנהר, מותקפת על ידי [ניבתן, לאחר קללה של מכשף אינואיטי]]
[300px|ממוזער|שמאל|ציור של ארון מקאנגק על המיסיונרים והגרינלנדים, מתוך ספר שהוציא [המוזיאון הבריטי]]
**ארון מקאנגק** (בדנית: **Aron fra Kangeq**, בגרינלנדית: **Aalut Kangermiu**; 9 באפריל 1822 – 12 במרץ 1869) היה צייד, צייר והיסטוריון אוראלי אינואיטי גרינלנדי.

## ביוגרפיה
ארון מקאנגק נולד בקאנגק , גרינלנד. הוא היה צייד וב-1850 לאחר שחלה בשחפת החל לצייר ולכתוב.

ארון מקאנגק צייר ציורים בצבעי מים, בעיפרון ותחריטים, בעיקר בנושאי התרבות האינואיטית, ההיסטוריה שלהם והמפגשים האלימים שלהם עם הכובשים מדנמרק.

סיפוריו הפכו לקלסיקה אצל ילדי גרינלנד.

נכתב על יצירותיו כי הן "מתארות בצורה מפורטת מקומות ואירועים בגרינלנד, ומהוות עדות היסטורית להבנת העבר".

89 מ-400 הציורים שלו מוצגים במוזיאון האתנוגרפי באוסלו. אוסף זה צונזר מתוך האוסף הגדול הנמצא בנוק. הציורים בעלי אופי דתי, פוליטי ומיני, ועשירים בדימויים שלהם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים
קטגוריה:היסטוריונים שבעל-פה
קטגוריה:אינואיטים גרינלנדים
קטגוריה:אמנים גרינלנדים
קטגוריה:ילידי 1822
קטגוריה:נפטרים ב-1869
סטיבן פוסטר

**סטיבן קולינס פוסטר** (באנגלית: **Stephen Collins Foster**; 4 ביולי 1826 – 13 בינואר 1864) היה כותב ומלחין שירים אמריקאי. נודע כ"אבי המוזיקה האמריקאית".

פוסטר הלחין למעלה מ-200 שירים. בין שיריו "Oh! Susanna", "Camptown Races", "Old Folks at Home", "My Old Kentucky Home", "Jeanie with the Light Brown Hair", "Old Black Joe", ו-"Beautiful Dreamer". שיריו עדיין נפוצים ומבוצעים עד היום ולחלקם קיימות גם גרסאות עבריות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי פנסילבניה
קטגוריה:חברי היכל התהילה לאמריקאים הגדולים
קטגוריה:מלחינים אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:בוגרי מכללת וושינגטון וג'פרסון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1826
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1864
יצחק מונסה

**יצחק (איציק) מונסה** (ה'תש"ב, 1941 - ד' בשבט ה'תשפ"א, 17 בינואר 2021) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצת בית"ר ירושלים במשך כ-10 עונות, היה שותף לעליית הליגה של בית"ר ירושלים בעונת 1966/1968. נודע בכינוי ״מונסילון״ על שם מהירותו.

## ביוגרפיה
מונסה נולד בירושלים לרבי יעקב מונסא, מקובל ירושלמי מראשי ישיבת רחובות הנהר, ולכחילה רחל, והתייתם מהוריו בגיל צעיר. גר אצל נכד הרב יעקב חיים סופר בעל כף החיים גיסו יצחק שלום סופר לימים הגזבר הראשי של בית"ר ירושלים.

עלה מהנוער של בית"ר בגיל 16, בעונת 1958/1959 ובאותה עונה אף כבש את שער הבכורה בבוגרים במשחק נגד הפועל עפולה בליגת המשנה.

עונות 1964/1965 ו-1966/1968 (העונה הכפולה) בהן כבש 11 שערים בכל עונה, היוו מבחינתו עונות השיא בקריירה.

החל מפברואר 1967 שיחק כשלושה חודשים בקבוצת הכדורגל של אטלנטה בארצות הברית. במאי של אותה שנה, חזר ארצה לשחק בבית"ר עונה לאחר מכן (1968/1969) נפצע במיניסקוס והושבת לעונה שלמה. בעונה העוקבת חזר לסגל בית"ר אך לא הרבה לשחק ופרש בעונה שלאחר מכן.

מונסה שיחק בקבוצה הבוגרת של בית"ר במצטבר במשך כ-10 עונות, במהלכן כבש 51 שערים, כאשר הוא במקום העשירי ברשימת המבקיעים של הקבוצה בכל הזמנים (נכון ל-2021). יזכר גם כמי שבישל לאודי רובוביץ׳ את שער עליית הליגה ההיסטורי במשחק מול רמת עמידר בשנת 1968.

ניהל את מחלקת הנוער של בית"ר ירושלים בתקופה מסוימת. תקופה ארוכה עבד בגזברות עיריית ירושלים.

## חיים אישיים
יצחק מונסא נשא לאשה את אסתר אתי סימן טוב, התגורר בירושלים בשכונת רמות, נפטר בן 80 ב-17 בינואר 2021 ללא צאצאים.

## לקריאה נוספת
*"האיש שלא ידע פחד" כתבה לזכרו של יצחק איציק מונסילון (מונסא)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
מנשק זוויתי (תעופה)

[ממוזער|תמונה של מטוס [לוקהיד A-12 המדגימה את המנשק הזוויתי.]]

בתעופה, **מִנְשָׁק זָוִיתִי** הוא שינוי חד בזווית במבנה המרכזי של המטוס בדרך כלל בציר האופקי, הנמשך בחלק מאורך גוף המטוס. לעיתים יהיה המנשק הארכה אופקית במבנה המטוס היוצרת מעין שפה לאורך הגוף המשתלבת בדרך כלל עם הכנפיים. במטוסים ימיים המנשק הזוויתי הוא החלק בגחון שמעוצב כמו מנשק זוויתי של ספינות.

למנשק זוויתי אופקי ישנם מספר תפקידים בתעופה, החל משיפור ביצועים אווירודינמיים של מטוס וכלה בשיפור שטח חתך מכ"ם לצורכי חמקנות.

## היסטוריה
מבנה מנשק זוויתי במטוסים היה בשימוש עוד במאה ה-19 המאוחרת, כאשר חלוצים בתעופה שילבו כנפיים עם מבנה של סירות לטובת נחיתה רכה במים ולכן המבנה שלהם היה דומה בתפקידו ומאפייניו למבנה המנשק בספינות. 

בשנות ה-1950 המאוחרות במהלך פיתוח מטוס ריגול לטובת הסי איי איי, מהנדסי סדנת הבואשים בראשותו של קלארנס ג'ונסון ניסו להקטין את שטח חתך המכ"ם של המטוס שלהם, בשביל לעשות את זה הם שילבו הארכות מחודדות מאף המטוס שהשתלבו עם הכנפיים. בהארכות אלה מהנדסי לוקהיד שילבו משולשים של חומר מרוכב סופג קרינת מכ"ם, מה שהשיג את המטרה וקבעה את הצללית הייחודית של מטוס ה-לוקהיד A-12 וכל משפחת מטוסי הציפור השחורה שפותחו ממטוס זה.

בשנות ה-1970 מחקר בתחום החמקנות נמצא שמנשק זוויתי מתון מונע החזרי מכ"ם ממבנים פינתיים וכן מגלים זוחלים (ראה ערך חמקנות) ועל ידי כך תורם לחמקנות המטוס, עקב ממצאים אלו מבנה ממשק זוויתי משולבים בכלל מטוסי קרב מהדור החמישי המבצעיים ואלה בתהליך פיתוח.
## מאפיינים
מנשק זוויתי משמש כהארכה לכנפיים ולכן מסוגל לייצר עילוי במהלך טיסה ויכול להחליף את משטחי הקנראד במטוסים חמקנים. כמו כן מנשק זוויתי מגביר יציבות אופקית ובציר הסבסוב עקב צורתו הפחות בולטת לרוחות צד וזרימת אוויר מהחלקה, עקב כך גם פוחת הצימוד החלקה לגלגול בעיקר במהירויות נמוכות. בטיסה מהירה המנשק מסוגל לאזן במידת מה את תזוזת מרכז העילוי אחורה במהירויות על קוליות על ידי יצירת עילוי (שגודל ביחס למספר המאך בריבוע) ועל ידי כך להקטין את פקודת ההגאים הדרושה לתמרון ולקיזוז ועל ידי כך לשפר את ביצועי השיוט וטווח המטוס. בתמרונים בזווית התקפה גבוהה המנשק הזוויתי יוצר מערבולות הנצמדות למנשק ולכנפיים ומייצרות עילוי במקום להתנתק מהכנף ולא לתרום לעילוי כלל.
## מטוסים הכוללים מנשק זוויתי
*כל משפחת מטוסי הציפור השחורה:
**לוקהיד A-12
**לוקהיד YF-12
**לוקהיד SR-71
**לוקהיד D-21
*F-16
*מטוסי קרב מהדור החמישי

קטגוריה:רכיבי כלי טיס
קטגוריה:אווירודינמיקה
קטגוריה:מונחים בתעופה
דמויי עטלפי פרי

**דמויי עטלפי פרי** (שם מדעי: Yinpterochiroptera) היא תת-סדרה בסדרת העטלפים המונה 6 משפחות.

תת-סדרה זו קוראת תיגר על החלוקה הישנה והמוכרת יותר בין עטלפי פרי לבין עטלפי חרקים. קבוצה זו מכילה הן עטלפי פירות והן 5 משפחות של עטלפי חרקים. האזכור הראשון של קבוצה זו היה במאמר מדעי של החוקר מארק שפריגר משנת 2001.

ההנחה של מייסד הקבוצה מתבססת על נתונים מולקולריים דומים בכל המשפחות הללו והיא נקראת על שמם של העטלפים הדומיננטיים בה - עטלפי הפרי. הקבוצה השנייה על פי חלוקה זו של הסדרה, היא תת-סדרת דמויי נשפון (Yangochiroptera).

## משפחות
*עטלפי דבורה (Craseonycteridae) בה סוג ומין יחיד עטלף הדבורה (Craseonycteris thonglongyai)
*פרספוניים (Hipposideridae) - בה 10 סוגים
*עטלפי פרי (Pteropodidae) - בה 45 סוגים
*יזנוביים (Rhinopomatidae) - בה סוג יחיד יזנוב (Rhinopoma)
*פרספיים (Rhinolophidae) - בה סוג יחיד פרסף (Rhinolophus)
*ערפדים מדומים (Megadermatidae) - בה 5 סוגים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:עטלפים
דמויי נשפון

**דמויי נשפון** (שם מדעי: Yangochiroptera) הם תת-סדרה בסדרה של עטלפים הכוללת 13 משפחות. תת-סדרה זו, ביחד עם מקבילתה - דמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera), קוראת תיגר על החלוקה הישנה בין עטלפי פרי לבין עטלפי חרקים, שנקבעה בין השאר לפי מזונם, שעות פעילותם וגודלם.

תת-סדרה זו הוגדרה ב-1984 על ידי החוקר קארל פ. קופמן. הגדרת הקבוצה מסתמכת על נתונים גנטיים. בני קבוצה הם כולם עטלפי חרקים, החיים באזורים שונים ברחבי העולם ומעופפים בלילות בחיפוש אחר טרף. רוב המינים ניזונים מחרקים ופרוקי-רגליים אחרים, אך חלקם אוכלי דגים, אחרים יונקי צוף ואחרים טורפים חולייתנים קטנים או מוצצי דם.

## משפחות
*נשפוניים (Vespertilionidae)
*אשמניים (Emballonuridae)
*פורפטריים (Furipteridae)
*אשפיים (Molossidae)
*שפתניים (Mormoopidae)
*מיסטציניים (Mystacinidae) 
*מיזופודיים (Myzopodidae) 
*נטליים (Natalidae)
*עטלפי בולדוג (Noctilionidae) 
*לילניים (Nycteridae)  
*זיזפיים (Phyllostomidae)
*דיסקתיים (Thyropteridae) 
*כנפניים (Miniopteridae) 

בעבר הייתה בתת-סדרה זו גם המשפחה לשעבר Antrozoidae, שכיום היא שבט Antrozoini בתת-משפחת Vespertilioninae שבמשפחת הנשפוניים.

## גלריה

Pipistrellus kuhlii.jpg|עטלפון לבן-שוליים
Big-eared-townsend-fledermaus.jpg|אוזנן אמריקני
Long-Tongued Bat at hummingbird feeder cropped.jpg|עטלף מקסיקני ארך-לשון
Emballonura semicaudata.jpg|אשמן זנב-נדן זקוף
Mexican free-tailed bat (8006856842).jpg|אשף מקסיקני  


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:עטלפים
זונד 2

ממוזער|זונד 2
**זונד 2** הייתה גשושית סובייטית שנבנתה במסגרת תוכנית זונד, והייתה החמישית שביצעה יעף על פני מאדים.

זונד 2** **נשאה מצלמת וידאו מאותו הסוג ששימש מאוחר יותר לצילום הירח במשימת זונד 3. המצלמה הכילה שני ספקטרומטרים בתחום העל־סגול. כמו במשימת מארס 1, גם על זונד 2 התקינו ספקטרומטר תת־אדום כדי לחפש סימנים למתאן במאדים.

ששת מנועי פולסי פלזמה שהורכבו על זונד 2 שימשו למערכת בקרת הגישה. זונד 2 הייתה הגשושית הראשונה שהשתמשה במנועים מסוג זה. מנועי התמרון נבחנו במשך 70 דקות.

זונד 2 שוגרה ב־30 בנובמבר 1964. בתמרון שבוצע במאי 1965 ניזוקו הלוחות הסולאריים שסיפקו לה חשמל, וההספק ירד לחצי מהמתוכנן. כתוצאה אבד הקשר עם הגשושית. הגשושית חלפה על פני מאדים ב־6 באוגוסט 1965 במהירות של 5.62 ק"מ לשנייה ובמרחק של 1,500 ק"מ.

## ראו גם
*תוכנית זונד
*תוכנית מארס

## קישורים חיצוניים

* NASA (NSSDC) information on Zond 2
* "The Mystery of Zond 2" by Andrew Lepage, EJASA April, 1991

קטגוריה:גשושיות סובייטיות
קטגוריה:1964 בברית המועצות
קטגוריה:משימות כושלות לחקר מאדים
אלי מיאלי

**אלי מיאלי** (נולד ב-30 באפריל 1955 בירושלים) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ במספר קבוצות, אך מזוהה יותר מכל עם קבוצת בית"ר ירושלים.

## קריירת משחק
מיאלי נולד בירושלים ושיחק בנוער של בית"ר ירושלים מגיל צעיר, תחת המאמן סמואל רזניק, שבין היתר, טיפח שחקנים כמו אורי מלמיליאן, דני נוימן ויוסי מזרחי. שחקנים אלו היוו את השלד של הקבוצה המצליחה, שזכתה בתארים הראשונים של המועדון.

בעונת 1974/1975 עלה לבוגרים, וכבש את שערו הראשון נגד בית"ר תל אביב. בשנים הבאות כיכב בקבוצה בצוותא עם מלמיליאן, דוד ישי ונוימן, והיה שותף לזכייה בגביעים בשנים 1975/1976 ו1978/1979. בעונה שלאחר מכן בית"ר ירדה ליגה, ושחררה בין היתר את מיאלי להפועל חיפה, שם כבש 18 שערים בעונה אחת. לאחר קדנציה קצרה במכבי תל אביב הגיע למכבי חיפה בשנת 1981.

בתחילת עונת 1982/1983 חזר לבית"ר ירושלים ביחד עם נוימן, והתחיל את העונה בצורה טובה עם 5 שערים בחצי עונה, אולם אז נפצע קשה בברכו, והושבת לתקופה ממושכת.
לאחר ששוחרר מבית"ר חזר להפועל חיפה, שם סולק על ידי המאמן אהרון גרשגורן בעקבות חילוקי דעות.

בשלהי הקריירה עבר לשחק בחו"ל בקבוצת החובבים מכבי לוס אנג'לס, וחזר לאחר חצי שנה לארץ. אולם לא הצליח למצוא קבוצה שתקלוט אותו. לאחר מכן פרש מכדורגל בגיל צעיר יחסית, 31.

למיאלי מספר השערים הרב ביותר לעונה אחת בקבוצת בית"ר ירושלים עם 18 כיבושים בעונת 1978/1979, עונה בה זכה בתואר מלך השערים ביחד עם עודד מכנס.

## תארים
### כשחקן
;בית"ר ירושלים
** גביע המדינה (2): 1975/1976, 1978/1979
** אלוף האלופים (1): 

;תארים אישיים
* מלך השערים של ליגת העל: 1978/1979 (18 שערים)

## קישורים חיצוניים

* פרופיל השחקן של אלי מיאלי באתר הרשמי של מכבי חיפה
* פרופיל השחקן של אלי מיאלי באתר הרשמי של מכבי תל אביב

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
פאן (ירח)

פאן הוא הירח שני בקרבתו לכוכב הלכת שבתאי (הירח הקרוב ביותר הוא S/2009 S 1).

פאן התגלה על ידי מארק שולטר בשנת 1990 אשר זיהה אותו באחת מתמונותיה הישנות של וויאג'ר 2.

לאחר גילויו הוא קוטלג בשם **S/1981 S 13** מכיוון שהתמונה שבעזרתה הוא התגלה צולמה על ידי הוויאג'ר 2 בשנת 1981.

## חיזוי קיומו של הירח
ממוזער|ימין|250px|הירח פאן בתוך טבעות שבתאי
קיומו של הירח נחזה כבר בשנת 1985 על ידי ג'פרי קוזי וג'פרי סקרגל, חיזוי קיומו התבסס על הפרעות כבידה בטבעת שפרד אשר הצביעו על קיומו של גוף גדול נוסף בטבעת.

ב 1986 הסיק שולטר מה אמורה להיות המסה של הגוף ומה אמור להיות מסלולו סביב שבתאי בעזרת מודלים כבידתיים. הוא שיער השערה אשר התבררה כמדויקת מאוד אשר אמרה שרדיוס מסלולו סביב שבתאי הוא 10 ± 133,603 ק"מ (רדיוס מסלולו האמיתי הוא 0.1 ± 133,584 ק"מ) ומסתו היא 10-12 8.6x מסות שבתאי.
רדיוס המסלול האמיתי הוא 0.1 ± 133,584 ק"מ והמסה האמיתית היא 10-12 8.6x מסות שבתאי (המסה אשר שוערה על ידי שולטר).

לבסוף הירח נמצא במרחק של 1° מהמקום אשר בו נחזה שיהיה.
החיפוש נערך בהתחשב בכל התמונות של הוויאג'ר 2 באמצעות מחשב לחזות האם הירח יהיה גלוי בתנאים נוחים.
בכל תמונה אשר צולמה על ידי הוויאג'ר 2 והרזולוציה שלה עלתה על 50 ק"מ לפיקסל היה ניתן לראות את הירח בבירור.
הוא נצפה ב-11 תמונות של הוויאג'ר 2.

## שם
את שמו, קיבל פאן ב-16 בספטמבר 1991 על שם פאן אשר היה אל הרועים לפי המיתולוגיה היוונית. הירח פאן גם נקרא לעיתים בשם **Saturn XVIII.**

## מבנה
הירח מתואר בצורת אגוז. מתמונות ניתן לראות כי יש לו רכס הרי גדול באזור קו המשווה. זהו מאפיין הזהה למבנה של עוד שני ירחים של שבתאי - אטלס ויאפטוס. ההשערה היא שהרכס נובע מחומר שנאסף אל הירח מרווח אנקה.

## מסלול
מסלול הירח כמעט מעגלי, והמרחק שלו משבתאי משתנה בכ-4 ק"מ בין הנקודה הקרובה ביותר לרחוקה ביותר. מזווית מהתצפיות הנוכחיות לא ניתן לדעת אם האינקלינציה שלו שונה מאפס.

## קישורים חיצוניים

* שיוט יחד עם הירח פאן, אתר נאס"א, צולם על ידי קאסיני ב-2006
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ירחי שבתאי
תסמונת מקלאוד

**תסמונת מקלאוד** (באנגלית: **McLeod phenomenon**) היא תסמונת גנטית (פגם גנטי) נסגנית הקשורה בכרומוזום X המשפיעה על מערכת הדם, המוח, מערכת העצבים ההיקפית, מערכת השריר-שלד, והלב. היא נגרמת על ידי מוטציות העוברות בתורשה על הגן XK הקיים על כרומוזום X. גן זה אחראי על הפקת החלבון Kx, חלבון תמיכה משני לאנטיגן קל (Kell antigen) הנמצא על כדוריות דם אדומות.

## מאפיינים קליניים
לרוב חולים יתחילו לחוש בתסמינים בשנות ה-50 לחייהם והתקדמות המחלה היא איטית. תסמינים נפוצים הם נוירופתיה פריפרית, הגדלת שריר הלב (קרדיומיופתיה) ואנמיה המוליטית. מאפיינים נוספים כוללים מחולית (כוריאה), עוויתות ("טיקים") בפנים, תנועות אחרות בפנים (נשיכת לשון ושפתיים), התקפי פרכוסים, שיטיון (דמנציה) מאוחר, ושינויים התנהגותיים.

## ממצאים מעבדתיים
תסמונת מקלאוד היא אחת הבודדות בהן מופיעים תאי דם אדומים דיסמורפיים/קוצניים (Acanthocyte) בבדיקת משטח דם. בדיקת דם תעלה תמונה של אנמיה המוליטית. עליה בערכי קריאטנין קינאז לרוב תלווה ממצאים של מיופתיה בחולים בתסמונת.

## ממצאים פתולוגיים
בדיקת תהודה מגנטית (MRI) תראה תהודה מוגברת באזור T2 ב-Putamen עם אטרופיה והרחבת חדרים משנית. נתיחה לאחר המוות תראה אובדן נוירונים ואובדן חומר אפור. שינויים דומים יכולים להתרחש בבלוטת התלמוס, החומר השחור, וב-Putamen. המוחון וקליפת המוח (קורטקס) לרוב אינם נפגעים.

## היסטוריה
ממוזער|תסמונת מקלאוד מורשת בהורשה רצסיבית בתאחיזת X
התסמונת נתגלתה בשנת 1961, יחד עם מערכת אנטיגן Kell, וקרויה על שם החולה הראשון שאובחן כלוקה בה – סטודנט לרפואת שיניים מאוניברסיטת הרווארד בשם יו מקלאוד, אשר תרם דם באופן שגרתי, ובבדיקה של הדם הנתרם נתגלה כי תאי הדם האדומים שלו הציגו ערכים נמוכים של מערכת Kell – ותחת מיקרוסקופ נראו "קוצניים" (Acanthocyte).

מקובל לחשוב כי הנרי השמיני לקה בתסמונת זו.

## אפידמיולוגיה
0.5–1 מכל 100,000 אנשים לוקים בתסמונת. תמונת הדם של גברים הלוקים בתסמונת יכולה להראות דרגות שונות של פגמים בשכבה הפנימית של דופן תא הדם האדום, וכן המוליזה. תמונת הדם של נשים אשר לוקות בתסמונת תציג רק לעיתים נדירות פגמים בתאי הדם האדומים, והמוליזה קלה ביותר. הסיבה לחומרה הקלה יותר אצל נשים קשורה ככל הנראה לעובדה שהמחלה נישאת על כרומוזום X, בעקבות השתקה של כרומוזום X (אפקט ליון).
התסמונת יכולה לגרום לעליה באנזים קריאטנין קינאז, לקטאט הידרוגנאז.

## טיפול
אין טיפול ידוע לתסמונת. הטיפול הוא תסמיני בלבד. תרופות שונות יכולות לסייע בניהול התקפי הפירכוסים, והמאפיינים הפסיכיאטריים והלבביים – למרות שהטיפול בכוריאה (מחולית) לא הוכח כיעיל בחולים אלו.

## פרוגנוזה
חולה טיפוסי המתחיל להראות תסמיני מחלה סביב גיל 50 הוא בעל תוחלת חיים של 5 - 10 שנים. חולים אשר לוקים בקרדיומיופתיה במקביל לתסמינים האחרים הם בעלי סיכון מוגבר ללקות באוטם שריר הלב ולמות כתוצאה מכך. בחולים עם תסמינים מועטים, תוחלת החיים טובה יותר.

## קישורים חיצוניים
* מידע על התסמונת, באתר NCBI 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחלות דם והפרעות במנגנון החיסון
קטגוריה:מחלות מערכת העצבים
מקלאוד
קטגוריה:מחלות ותסמונות תורשתיות
קטגוריה:מומים מולדים במערכת העצבים
קטגוריה:מחלות לב וכלי דם
קטגוריה:מחלות נדירות
Siehe zu, daß deine Gottesfurcht nicht Heuchelei sei, רי"ב 179

**Siehe zu, daß deine Gottesfurcht nicht Heuchelei sei** (בעברית: השמר לך, פן תהפוך יראת האלהים שלך לחנופה), רי"ב 179, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון ה-11 שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-8 באוגוסט 1723.

## רקע
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.

במאי 1723 התמנה באך לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה הליטורגית, כלומר ימי ראשון וחגים, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות.

קנטטה זו הייתה העשירית שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186, רי"ב 136, רי"ב 105 ורי"ב 46. הוא השתמש במוזיקה של שלושה קטעים מהקנטטה ליצירות הליטורגיות מס' 234 ו-236.

ב-1888 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 35 של פרסומיה.

## מילים ומוזיקה
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים ומהבשורה על-פי לוקאס העוסקים במשל הפרוש והמוכס. על פי המשל, הפרוש פונה לאלוהים ומצדיק עצמו לפניו בכל המצוות שהוא עושה, ומחשיב עצמו לצדיק מן המוכס. לעומת זאת, המוכס פוחד אפילו לשאת את עיניו השמיימה, מכה על חטא ומבקש רחמים מאלוהים. על כך אמר ישו שהמוכס צדיק מן הפרוש. נושא הלברית מתקשר לפסוקי הקריאה וזהות המחבר אינה ידועה. החלק הראשון הוא פסוק מבן סירא המזהיר שעל האדם להיות לירא את אלוהים ביושר. שאר הטקסט משווה את מרבית המאמינים לפרוש מהמשל, שאמנם ממלא את חובותיו כלפי חוץ, אך מלא גאווה בליבו. הוא מזהיר שאנשים כאלו לא יעמדו בפני אלוהים, עד שיתוודו על כל עוונותיהם בענווה. החלק האחרון הוא חלק ממזמור שכתב כריסטוף טייצה (Christoph Tietze).

הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
# מקהלה: *Siehe zu, dass deine Gottesfurcht nicht Heuchelei sei* (השמר לך, פן תהפוך יראת האלהים שלך לחנופה)
# רצ'יטטיב לטנור: *Das heutge Christentum* (מצב הנצרות בימינו)
# אריה לטנור: *Falscher Heuchler Ebenbild* (דמות הצבועים המזויפים)
# רצ'יטטיב לבס: *Wer so von innen wie von außen ist* (מי אשר מתוכו ומלברו אחד הוא)
# אריה לסופרן: *Liebster Gott, erbarme dich* (אלהים יקר, רחם עלי)
# כורל: *Ich armer Mensch, ich armer Sünder* (אני, האדם המסכן והחוטא)

## הקלטות
היצירה הוקלטה במלואה 11 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1988), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1999) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

## קישורים חיצוניים
* פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך
* טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

## הערות שוליים

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
מנואל אמצ'סורה

**מנואל אמצ'סורה גואסו** (בספרדית: **Manuel Amechazurra Guazo**; 8 במרץ 1888 - 13 בפברואר 1965), לעיתים נקרא בשם **מנולו** (Manolo), היה כדורגלן ספרדי-פיליפיני ששיחק בראשית המאה ה-20 כבלם. אמצ'סורה שיחק במספר קבוצות ברחבי אנגליה וקטלוניה, כשהבולטת שבהן היא ברצלונה, שם שיחק בשתי קדנציות: בין 1906 ל-1908 ובין 1909 ל-1915.

## קריירה
אמצ'סורה נולד בלה קרלוטה, נגרוס שבפיליפינים בפיליפינים לאב ממוצא בסקי ולאם ממוצא קנטברי. משפחתו והוא היגרו כשהיה בגיל צעיר לברצלונה, בירת קטלוניה שבספרד. בברצלונה החל לשחק כדורגל, כבלם, וב-1902 הצטרף לקבוצה המקומית אייריש. באייריש שיחק במשך 4 שנים, וב-1906 עבר לקבוצה הבכירה בעיר ובאזור, ברצלונה. ב-1907 הפך גם לחבר הנהלה במועדון, ושנה לאחר מכן עבר מברצלונה לאנגליה, שם שיחק במספר קבוצות לתקופות קצרות. כך הוא למד טכניקות וטקטיקות משחק מתקדמות, שכן הכדורגל באנגליה היה מפותח יותר מבספרד בתקופה זו. כששב לספרד ב-1909 הוא יישם את הידע שרכש במהלך נסיעתו. תחילה שיחק לפרק זמן קצר באירון שמחבל הבסקים, לפני שחזר לברצלונה.

אמצ'סורה עזר לברצלונה לזכות במספר רב של תארים בקדנציה השנייה שלו בקבוצה. בזירה המקומית, זכה עם הקבוצה 4 פעמים באליפות קטלוניה. ב-1910 נערכה המהדורה הראשונה של גביע הפירנאים, שהיה הטורניר הבינלאומי הראשון בעולם בכלל ובאירופה בפרט. אמצ'סורה זכה עם ברצלונה ב-4 המהדורות הראשונות של הטורניר, תוך שהוא פותח בכל משחקי הגמר, מ-1910 ועד 1913. הטורניר עצמו הופסק ב-1914 בשל פרוץ מלחמת העולם הראשונה. כמו כן, ב-1910 היה שותף לראשונה לזכייה בגביע הספרדי. הוא פתח בהרכב ברצלונה במשחק הגמר, בו ניצחה ברצלונה 3-2 את אספניול מדריד. ב-1912 וב-1913 סייע לקבוצתו לזכות בגביע פעמיים ברציפות, כשגם במשחקי גמר אלו הוא פתח בהרכב ואף שימש קפטן הקבוצה. בנוסף ב-1913 חלה באופן חמור והיה אף חשש לחייו, אך הוא הצליח להתאושש.

אמצ'סורה נחשב לשחקן המקצועי הראשון בברצלונה, בתקופה בה הכדורגל היה עדיין חובבני. על אף התנגדותו של נשיא המועדון ז'ואן גאמפר, שילמו לו חלק ממנהלי המועדון כסף. על מנת להימנע מבעיות בכך שהמועדון מעסיק מקצוען, המשכורת הוצהרה כאילו הייתה עבור לימוד אנגלית. מספר חודשים לאחר מכן החלו שחקנים נוספים במועדון לקבל תשלום בדרכים מוסוות. במקביל לכך שהיה שחקן ברצלונה, השתתף אמצ'סורה במספר משחקים במדי נבחרת קטלוניה, בין 1910 ל-1912.

ב-1915 עזב את ברצלונה, כשלזכותו 137 הופעות במדיה, בהן כבש 20 פעמים. ב-1916 היה לתקופה קצרה שחקן-מאמן במנרסה, ובהמשך השנה שפט מספר משחקים בקטלוניה. לאחר מכן עזב את ספרד וחזר לארץ מולדתו, הפיליפינים. הוא שב לספרד רק כ-30 שנים לאחר מכן, ב-1946, לאחר מלחמת העולם השנייה. אמצ'סורה נפטר ב-13 בפברואר 1965 בברצלונה.

נסיעותיו הרבות באנגליה ובספרד הקנו לו את הכינוי "ההרפתקן".

## תארים
### ברצלונה
* אליפות קטלוניה (4): 1908/1909, 1909/1910, 1910/1911, 1912/1913
* הגביע הספרדי (3): 1909/1910, 1911/1912, 1912/1913
* גביע הפירנאים (4): 1910, 1911, 1912, 1913

## קישורים חיצוניים

* El juego de Manolo Amechazurra no ha sido aún igualado, Mundo Deportivo, 30 באוקטובר 1929, עמ' 3
* More Azkals and a national stadium, The Philippine Star, 30 באפריל 2011
* Manuel Amechazurra, “El aventurero”, Fernando Arrechea y Eugen Scheinherr, CIHEFE, 1 באפריל 2016
* Adios, a Manolo Amechazurra, Mundo Deportivo, 14 בפברואר 1965, עמ' 4

## הערות שוליים

קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:ילידי 1884
קטגוריה:נפטרים ב-1965
רעידת האדמה באקוודור (2016)

**רעידת האדמה באקוודור** התרחשה ב-16 באפריל 2016, בשעה 18:58 בזמן המקומי. מוקד הרעש היה סמוך לעיירה מואיסנה (Muisne) שבצפון-מערב המדינה, כ-170 ק"מ מערבית לבירה קיטו. עוצמת הרעש הייתה 7.8 בסולם מגניטודה לפי מומנט. 654 בני אדם נהרגו כתוצאה מהאסון, וכ-16,600 נפצעו, ומבנים ברדיוס של מאות קילומטרים ממוקד הרעש קרסו. רעידת האדמה הורגשה גם בקולומביה ובפרו, ובעקבותיו יצאה אזהרת צונאמי לשלוש המדינות בהן הורגש הרעש וכן לפנמה, קוסטה ריקה ופיג'י.

בעקבות רעידת האדמה קיצר נשיא אקוודור רפאל קוראה את ביקורו באיטליה, והכריז על מצב חירום במדינה. כ-10,000 חיילים וכ-3,500 שוטרים נפרסו באזורי האסון כדי לסייע במאמצי החילוץ ובהשבת הסדר על כנו. תחנות כוח הידרואלקטריות וצינורות נפט במדינה נסגרו כאמצעי זהירות עד לבחינת מצבם. גם נמל התעופה הבינלאומי חוסה חואקין דה אולמדו בגואיאקיל נסגר לאחר הרעש.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אקוודור: היסטוריה
אקוודור
אקוודור
קטגוריה:2016 באמריקה הדרומית
יעקב יוסף שלמה הלפרין

הרב **יעקב יוסף שלמה הלפרין** (ה' באלול ה'תרס"ב, ספטמבר 1902 – י"א בטבת ה'תשמ"ה, ינואר 1985) היה האדמו"ר מווסלוי. שימש כאדמו"ר גם לחסידי אדז'וד ושטפנשט.

## תולדותיו
נולד לרב חיים דב הלפרין שכיהן כאדמו"ר בבוקרשט. אביו של הרב חיים דב היה האדמו"ר הרב שלום הלפרין מווסלוי. אמו של הרב יעקב יוסף שלמה הייתה בת הרב דוד גוטרמן, האדמו"ר מסאווראן. למד תקופה קצרה בוורשה שבפולין ואחר כך בישיבת בית ישראל בווישווה, אצל רבי מנחם מנדל הגר.

נישא לשרה דבורה, בתו של רבי יעקב שמשון קנר, האדמו"ר מטשכויב. חתונתם נערכה בעיר קלויזנבורג.

## אדמו"רות
בעצת דודו-זקנו רבי משה יהודה לייב פרידמן מפשקאן החל לשמש כאדמו"ר ברומניה עוד בחיי אביו, בשנת ה'ת"ש, כממלא מקום דודו האדמו"ר מאדז'וד, ובהמשך גם על מקום דודו האדמו"ר משטפנשט.

עלה לישראל זמן קצר אחרי אביו, ב-1949. תחילה ישב בנהריה, שבה התרכזו ציבור גדול של עולי רומניה, פתח שם בית מדרש וייסד חוגים תורניים לילדים ולנוער.

בשנת תשט"ו עבר לתל אביב ופתח בית כנסת בשדרות בן-גוריון. נפטר בי"א בטבת תשמ"ה ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

## משפחה
ילדיו:
*הרב אברהם שמשון שלום הלפרין, ממלא מקומו
*בת ציון אסתר, הייתה נשואה לשמעון, בנו של הרב יצחק ידידיה פרנקל
*חיה חנה נחמה, אשת הרב יהודה לנדאו, רב בית כנסת "רמה" בתל אביב וראש מחלקת נישואין ברבנות.

## קישורים חיצוניים
* אדמו"ר רבי יעקב יוסף שלמה הלפרין מוואסלוי-גלץ באתר mytzadik
* רבי יעקב יוסף שלמה מוואסלוי - יא טבת תשמ"ה באתר אידישע וועלט פארומס

## הערות שוליים

יעקב יוסף שלמה הלפרין
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:אדמו"רי שטפנשט
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:בוגרי ישיבות ויז'ניץ
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1902
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
גיילנקירכן

**גיילנקירכן** (בגרמנית: **Geilenkirchen**) היא עיר במחוז היינסברג שבמדינת נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה. העיר שוכנת ליד הגבול עם הולנד על הנהר וורם (Wurm), במרחק של כ-15 ק"מ מצפון-מזרח להרלן (Heerlen) ו-20 ק"מ מצפון לאאכן.

## היסטוריה
לפי האטימולוגיה העממית מקור השם בכנסייה ששכנה במקום, והוקמה על ידי פרנקי ששמו היה גלו (Gelo). כך ששם המקום הוא הלחם של Gelo ושל Kirche (כנסייה בגרמנית).

המקום שימש כמעבר על הנהר וורם כבר בתקופה הרומית. בשנות השלושים של המאה ה-20 נתגלו במקום קברים מהמאות ה-6 וה-7. חרסים שהתגלו במקום בו ניצב השוק של היום, מעידים שראשיתה של העיר היה בראשית ימי הביניים.
גיילנקירכן מוזכרת לראשונה במקור משנת 1170 בשם Gelenkirken או Gelenkirchen, אך סביר להניח שהייתה התיישבות במקום עוד זמן רב לפני כן. הדרך מאאכן לרוארמונד חצתה את הנהר כאן והמעבר היה מאובטח על ידי טירה. בראשית המאה ה-13 הוזכרו לראשונה במקורות הרוזנים של גיילנקירכן. המשפחה ישבה בטירה העתיקה ששכנה על עיקול הנהר וורם.

ב-1798 נכבש חבל הריין על ידי נפוליאון, שהקים את גשר האבן הראשון שחצה את הנהר. ב-1918, לאחר מלחמת העולם הראשונה הוכרז חבל הריין כאזור מפורז והוא נכבש על ידי מדינות ההסכמה. בין השנים 1918 – 1929 הוצבו בגיילנקירכן חיילי כוח הכיבוש הבלגים. ב-1932 אוחד אזור גיילנקירכן עם מחוז היינסברג כדי ליצור את מחוז גיילנקירכן-היינסברג, כשגיילנקירכן הייתה לבירת המחוז.

במלחמת העולם השנייה עבר בגיילנקירכן קו זיגפריד, שקצהו הצפוני היה בהיינסברג, כ-11 ק"מ מצפון לגיילנקירכן. בנובמבר 1944 היה כאן מיקומו של "טריז גיילנקירכן". ב-8 בנובמבר הוטלה פצצת נפאלם על העיר וב-10 בנובמבר החלו בעלות הברית במתקפה שנקראה "מבצע קליפר" לחיסול טריז גיילנקירכן. ב-19 בנובמבר נכבשה גיילנקירכן. היינסברג (או יותר נכון חורבותיה), ששכנה במרחק של 11 ק"מ צפונה, נכבשה רק ב-24 בינואר 1945.

לאחר המלחמה הייתה גיילנקירכן חלק מאזור הכיבוש הבריטי. ב-1949 הוקמה הרפובליקה הפדרלית של גרמניה וב-1955 הסתיים שלטון הכיבוש של בעלות הברית.

ב-1953 בנה חיל האוויר המלכותי הבריטי בסיס טיסה במקום בו פעל כבר בשנות השלושים שדה תעופה. בסיס זה היה בשימוש עד 1968, אז הוא הועבר לידי חיל האוויר הגרמני. כיום פועל במקום בסיס גיילנקירכן של נאט"ו, המשמש כבסיס האם של מטוסי השליטה והבקרה בואינג E-3 סנטרי המאוישים על ידי צוותים מ-14 מדינות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נורדריין-וסטפאליה: ערים
הגדת ריילנדס

**הגדת ריילנדס** היא הגדה של פסח מאוירת שנכתבה באמצע המאה ה-14 בקטלוניה שבספרד.

## היסטוריה
ההגדה נרכשה על ידי אנריקטה ריילנדס בשנת 1901 מרוזן קרופורד. ההגדה נמצאת בספריית ג'ון ריילנדס  (קרויה על שם בעלה של אנריקטה ריילנדס) באוניברסיטת מנצ'סטר. ממרץ עד לספטמבר 2012 ההגדה הוצגה במוזיאון המטרופוליטן לאמנות שבניו יורק, בכל חודש ההגדה נפתחה בעמוד שונה ואפשרה למבקרים לעקוב אחר סיפור יציאת מצרים שבהגדה.

ב-1988 פורסמה מהדורת פקסימיליה של ההגדה יחד עם הקדמה ותרגום לאנגלית של חלקיה העיקריים. ההגדה מושווית להגדת שאלתיאל המכונה "הגדת האח להגדת ריילנדס", שקרויה בשם זה בשל הדמיון בסגנון ציוריה להגדת ריילנדס. לצד הפיוטים שבהגדה, יש ציורים ומיקרוגרפיה.

בהגדה ישנם שלושה עשר עמודים המתארים בעזרת ציורים את סיפור יציאת מצרים מסיפור הסנה הבוער עד לקריעת ים סוף.

## גלריה

קובץ:V06p143001 Haggadah.jpg|פיוט דיינו מתוך ההגדה
קובץ:Rylands Haggadah Red Sea.jpg|תיאור יציאת מצרים
קובץ:Marror.jpg|'מרור זה' מההגדה
קובץ:Rylands Hagaddah 19v - 20r.JPG|מימין: לקיחת שה לקרבן פסח. משמאל סדר הקידוש.


## קישורים חיצוניים

* Rylands Haggadah: Medieval Jewish Art in Context
* The Rylands Haggadah: Medieval Jewish Art in Context

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
קטגוריה:ספרי המאה ה-14
קטגוריה:אוניברסיטת מנצ'סטר
ריילנדס
קטגוריה:קטלוניה: תרבות
וינצקה (אי)

**האי וִינְצְקֶה** (באנגלית: **Wiencke Island**) הוא אי באורך 26 ק"מ ובין 3 ל-8 ק"מ לרוחב, ששטחו כ-67 קמ"ר, הדרומי ביותר באיים הראשיים של ארכיפלג פאלמר, בין האי אונוור מצפון לבין החוף המערבי של חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.

## תיאור
האי הטרשי מכוסה ברובו קרחונים, שלג וקרח. אי-אילו חלקות חוף קטנות וסלעיות משתרעות על צדדיו המערבי והצפוני של האי. במקומות אלה יש סיכוי למצוא עשבים, טחב ואזוב. על האי מתנשאים שלושה רכסי הרים, פסגת נמו, בגובה 864 מ', בצפון-מערב; פסגת ניפל בצפון-מזרח; ופסגת לואיג'י, שגובהה 1415 מ', בדרום-מערב האי. פסגת לואיג'י היא הנקודה הגבוהה ביותר על האי, אף כי מעולם לא נמדדה בשלמותה. איים קטנים יותר מקיפים את האי וינצקה, בהם האי ברייקווטר, בגובה 33 מטרים, במרחק 8 ק"מ צפונית לכף אסטרופ, הנקודה הצפונית ביותר על האי וינצקה. על החוף הדרום-מזרחי שוכנת פרסוט פוינט, שמורת ציפורים מיוחדת. סמוך לצד הדרום-מזרחי נמצא האי פריטיוף, בגובה 136 מ', המתחבר אל וינצקה בשרשרת של סלעים קטנים ואיונים. בקרבת כף וילמס, הקצה המזרחי של וינצקה, נמצאים איי בוב, שלושה במספר, שמוצאם געשי וגובהם המקסימלי 134 מ'.

## היסטוריה
### המאה ה-19
נראה שהאי התגלה לראשונה על ידי אדוארד בראנספילד מעל סיפון הדו-תורנית "ויליאמס" בינואר 1820, אם כי הוא כינה אותו כף. בשנת 1829 שייט מגלה הארצות קפטן הנרי פוסטר סביב האי. ב-1873 היה אדוארד דלמן הגרמני לאדם הראשון שירד אל האי והגדיר אותו בדיווחו "מקום בודד". 

את שמו של האי נתנה לו המשלחת האנטארקטית הבלגית, 1899-1897, בראשות אדריאן דה ז'רלאש, להנצחת זכרו של קרל אוגוסט וינצקה, ימאי נורווגי שנפל מסיפון אוניית המשלחת וטבע ב-22 בינואר 1898.

### המאה ה-20
בריטניה הקימה בסיסים על האי דספשן ובמפרץ של האי הבריטי וינצקה בשנת 1944 ועוד בסיס במפרץ התקווה, ב-1945, לדיווחי מזג אוויר ושלילת אפשרות של פעילות הצי הגרמני. רק אחד משלושת הבסיסים הללו שרד, על האי גודיה, במפרץ של פורט לוקרוי, לחוף יוגלה פוינט, סמוך לקצה הדרום-מערבי של האי וינצקה.

מגדלור ארגנטינאי הוצב בשנת 1947 בקצה הדרומי של תעלת פלטייה על האי הסמוך דומר, וצריף מחסה נבנה במפרץ דוריאן בשנת 1957, מצפון לפורט לוקרוי. הסקר הבריטי באנטארקטיקה (BASׂ) הקים ב-1975 צריף היערכות, שנודע בשם מחסה דאמוי פוינט, סמוך למחסה הארגנטינאי, כדי שישמש בסיס למסלול נחיתה זמני על הקרח למטוסים, בעונת הקיץ. צריף זה הוצא משימוש ב-1995 וכיום הוא ניצב, לאחר שיפוץ ושיקום, כאתר היסטורי.

האי צולם מהאוויר על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1956.

עוד תחנה מדעית, ("ילכו") הוקמה בשנת 1962 על ידי הצי הצ'יליאני במפרץ הדרומי של האי דומר. מחסה חירום נבנה ב-1957 באליס קריק, 150 מ' דרומית לאי גודיה על חופו המזרחי של האי, ואליו הצטרף כעבור שנתיים צריף גדול יותר, לשימוש צוות תחזוקה של אנטנה אלקטרומגנטית בתדר נמוך וציוד לקליטה מרחוק. שני הצריפים הללו פורקו בשנת 1996 עקב מצבם הרעוע, ואילו בסיס A באי גודיה שוקם ושופץ.

## קישורים חיצוניים

* האי וינצקה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* האי וינצקה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* 

## הערות שוליים

וינצקה
אוניברסיטת ג'ילין

**אוניברסיטת ג'ילין** (בסינית: **吉林大学**, פין-יין: **Jílín Dàxué**, באנגלית: **Jilin University** - סימול: **JLU**) היא אוניברסיטה מובילה בסין הכפופה למשרד החינוך.

לאוניברסיטה, הממוקמת בצ'אנגצ'ון, בירת פרובינציית ג'ילין שבצפון-מזרח סין, 7 קמפוסים בשישה מחוזות, אשר מכילים 39 מכללות שונות העוסקות בפילוסופיה, יחסים בינלאומיים, כלכלה, משפטים, ספרות, חינוך, היסטוריה, מדעים, הנדסה, חקלאות, רפואה, ניהול ומדעים צבאיים. 

אוניברסיטת ג'ילין נחשבת לאחת המובילות בסין ומופיעה קבוע ברשימת "10 המובילות".

## היסטוריה
בשנת 1946, נוסדה כ"המכללה הצפון-מזרחית לניהול בחרבין" שבחיילונגג'יאנג. אוניברסיטת ג'ילין מיזגה לתוכה אוניברסיטאות ומכללות רבות ואף שינתה את שמה מספר פעמים. במאי 1948, התמזגה "המכללה הצפון-מזרחית לניהול" עם אוניברסיטת חרבין ושמה שונה ל"האקדמיה הצפון-מזרחית למדעים" בנובמבר 1948 היא עברה לשן-יאנג, ליאונינג ושמה הוחזר להיות "האקדמיה הצפון-מזרחית לניהול". בשנת 1950 שונה שמה ל"האוניברסיטה הצפון-מזרחית העממית". 

לאחר פרוץ מלחמת קוריאה, היא פונתה לצ'אנגצ'ון, ג'ילין. בשנת 1958, שונה שמה ל"אוניברסיטת ג'ילין" (JLU). 

בשנת 2000 סופחו אליה אוניברסיטת ג'ילין לטכנולוגיה, אוניברסיטת בת'ון לרפואה, אוניברסיטת צ'אנגצ'ון למדעים וטכנולוגיה ומכון צ'אנגצ'ון לדיוור וטלקומוניקציה.

בשנת 2003 הוקם קמפוס זהוהאי.

באוגוסט 2004 הפכה האוניברסיטה ללוגיסטיקה צבאית להיות אחד הקמפוסים של JLU.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: מדע וטכנולוגיה
ג'ילין
קטגוריה:צ'אנגצ'ון
קריס מרשל

**קריסטופר "קריס" מרשל** (באנגלית: **Kristopher "Kris" Marshall**; נולד ב-1 באפריל 1973) הוא שחקן אנגלי. הוא ידוע בעיקר מהופעתו בתפקיד ניק הרפר בסדרה הקומית "המשפחה שלי", בתפקיד קולי פריסל בסרט "אהבה זה כל הסיפור" מ-2003, אדם בפרסומות של "BT Retail", ובתפקיד דייב בעונה הראשונה של הסדרה "Citizen Khan".באפריל 2013 החל להופיע בתפקיד הראשי, מפקח בילוש המפרי גודמן, בסדרה "Death In Paradise".

## ביוגרפיה
מרשל נולד בעיר באת' שבמחוז סאמרסט. הוא עבר עם משפחתו לגור בהונג קונג ולאחר מכן לקנדה. כשחזר לבריטניה למד בבית הספר העצמאי "Wells Cathedral School" בעיר הקתדרלה ולס  שבמחוז סומרסט. אחרי שנכשל בבחינות בגרות (A-levels) נרשם לבית הספר למשחק "רדרופס"  בעיר מיידנהד שבמחוז ברקשייר לסיום לימודי התיכון.

תחילת הקריירה של מרשל בטלוויזיה הייתה בסדרה המשטרתית "The Bill", אבל פריצת הדרך הגדולה שלו הייתה כשהופיע בתפקיד ניק הרפר בסיטקום "המשפחה שלי" של ה-BBC. ב-2003 שיחק מרשל בתפקיד קולין פריסל בסרט "אהבה זה כל הסיפור", הוא גילם דמות של צעיר אנגלי ממורמר שנוסע למילווקי בארצות הברית כדי למצוא אהבה. ב-2004 הופיע מרשל בתפקיד סמל בילוש לוק סטון בסדרת הדרמה המשטרתית "Murder City". בין השנים 2005 ו-2011 הופיע בפרסומות בטלוויזיה ובדפוס עבור חברת BT Retail, בדמות בשם אדם, ולצדו שיחקה אסתר הול בדמות ג'יין שהפכה לבסוף לאשתו. ב-2012 גילם את דייב בסדרה הקומית "Citizen Khan" של ה-BBC.

אחרי שעזב את הסדרה "המשפחה שלי" ב-2003, חזר מרשל פעמים להופיע בסדרה. בפעם הראשונה בפרק אחד בעונה החמישית, ובפעם השנייה בתוכנית ספיישל של הקומיק ריליף ב-2005. בראיון טען שהמשחק בדמותו של ניק היה מביך עבורו מכיוון שהוא היה מבוגר בהרבה מהדמות שגילם. בסוף 2006 השתתף בסרט "Heist" ששודר באפריל 2008 בערוץ BBC Four. בקיץ 2008 הופיע מרשל המחזה "שמנה" מאת ניל לביוט בטרפלגר סטודיוס. ב-2011 היה לו תפקיד קבוע בדמות איתן בסדרה "Traffic Light".

באפריל 2013 הוכרז כי מרשל יצטרף לסדרת הדרמה של ה-BBC בשם "Death In Paradise" בתפקיד הבלש הראשי של האי, מפקח בילוש המפרי גודמן. דמותו היא של אנגלי בלתי צפוי, בעל חוש הומור ואינטליגנטי. הדמות הוצגה לראשונה ב-14 בינואר 2014 בפרק הראשון בעונה השלישית. החקירה הראשונה שלו הייתה הרצח של קודמו לתפקיד, מפקח בילוש ריצ'רד פול (בגילומו של בן מילר).

ב-2015 כיכב מרשל בתפקיד טום סאנגר לצדה של אנליז הזמה  בקומדיה הרומנטית "Sparks & Embers".

### חיים אישיים
מרשל חי בלונג ברטון (קרוב לעיר ולס שבסומרסט) עם אשתו ובנו.

ב-2008 נפגע מרשל בתאונת דרכים בבריסטול ונפצע בראשו. התאונה קרתה ב-28 באפריל 2008 אחרי בילוי לילי עם חברים. הוא נלקח לבית החולים בבריסטול וסריקה גילתה את הפגיעה בראשו. הוא החלים לגמרי ושלושה שבועות אחר כך הופיע כמתוכנן במחזה "Fat Pig".

## פילמוגרפיה

## תפקידים בתיאטרון

## פרסים
* 2002 - פרס הקומדיה הבריטית - השחקן החדש הטוב ביותר

## קישורים חיצוניים

* קריס מרשל באתר ה-BBC

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1973
יעקב רוטנר

**יעקב (יענקל'ה) רוטנר** (נולד ב-11 ביוני 1955) הוא מלחין, מעבד ומנצח ישראלי.

## קורות חיים
רוטנר התחנך במגזר החרדי. הוא למד בבית ספר יסודי ת"ת רזי-לי בבני ברק ובהמשך בישיבות קול תורה ואיתרי בירושלים. בהגיעו לגיל צבא, הצטרף לגרעין צורים טירת צבי ואת שירותו הצבאי עשה בנח"ל.

לאחר שירותו הצבאי למד הוראת מוזיקה והמשיך להשתלם ולהתמקצע בניצוח תזמורות ומקהלות. בראשית דרכו המוזיקלית אף שימש כחזן במשך 11 שנים בבית כנסת גדול בניו ג'רזי, ארצות הברית.

### מקהלותיו
בשנת 1978 הקים את מקהלת הילדים "פרחי גנים" שהייתה הראשונה במקהלות הילדים בישראל שהופיעה לבדה במופע מלא בהיכל התרבות בתל אביב, וזכתה במשך תשע שנים רצופות במקומות הראשונים במצעדי קול ישראל. כן יצא אתה למסעות הופעות ברחבי אירופה.

רוטנר הוא המנצח והמנהל המוזיקלי של מקהלות ותזמורות בישראל. תחת שרביטו הופיעו ומופיעות בקונצרטים ובשבתות חזנות מקהלות החזנות והשירה "שפתי נעם" מנתניה, "שירת מודיעין" ממודיעין, "רינת הכפר" מכפר סבא, מקהלת רחובות ואנסמבל החזנים "קולות ישראל", המופיע בארץ וברחבי העולם. בין היתר הופיע ההרכב בליטא, בפולין, ביוטה, בדלאס ובסן אנטוניו, טקסס. אלו, מופיעים מזה כמה שנים בהרכב מורחב בשבת חזנות מיוחדת המתקיימת פעם בשנה בבית הכנסת הגדול בירושלים במעמד קהל אלפים ומלווה את החזנים הראשיים של בית הכנסת. כן מופיע רוטנר זה שנים עם מקהלותיו בסליחות הראשונות בנוסח עדות אשכנז הנאמרות החל ממוצאי שבת שלפני ראש השנה, עם קטעי תפילה ושירה אותם עיבד בעצמו.

רוטנר הוא גם המנהל המוזיקלי והמנצח של מקהלות הילדים והנוער: "פרחי נתניה", "פרחי מודיעין". בשנת 2017 החל לנצח על מקהלת הנשים "צלילים באונו" (לשעבר "צלילי גבעתיים") הפועלת במסגרת המחלקה למוזיקה של הקריה האקדמית אונו.

בקונצרטים שהוא מנהלם המוזיקלי מנצח רוטנר על תזמורות סימפוניות של רעננה, הקאמרית הישראלית, נתניה הקאמרית הקיבוצית וחדרה.

### יצירותיו המוזיקליות
בשנת 1993 הלחין רוטנר את האורטוריה "שירת הים" על פי הזמנת הטלוויזיה הישראלית וניצח על 400 זמרי מקהלותיו, שהערוץ הראשון שב ושידר מעת לעת בעיקר בערבי שבת שירה. בהמשך הוציא רוטנר שלושה ספרי תווים לחזנים ומקהלות על תפילות שבת, חג, וימים נוראים. לחניו פזורים בין אלבומי חזנות ומקהלות ילדים.

בנוסף, יצר סדרת קונצרטים בשם "מפגש עולמות", בה עיבד ותזמר קטעי תפילה על נעימות אופרה ומחזמר במפגשים סימפוניים ומקהלתיים. הוא כתב מאות לחנים עיבודים ותזמורים סימפוניים לכל גוני המוזיקה, וביניהם יצירות חזנות מקוריים המשלבים ניחוח מעולם החזנות, הג'אז, האופרה והמחזמר.

בעשור השני של המאה ה-21 כתב את האורטוריה "חיים", אשר בוצעה עם מיטב החזנים והמקהלות בקונצרטים בישראל.

## חיים אישיים
רוטנר הוא תושב נתניה. הוא נשוי לפזית ואב לאשת התקשורת רחלי רוטנר והסופרת ליאת רוטנר.

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 
* השיר "מכניסי רחמים"  בביצוע מקהלת "צלילים באונו", באתר יוטיוב
* שאו שערים ראשיכם - מקהלת צלילים באונו באתר יוטיוב
* קונצרט חזנות באתר יוטיוב

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת קול תורה
קטגוריה:בוגרי ישיבת איתרי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
גרשום (דמות מקראית)

[260px|ממוזער| צפורה מלה את בנה (ייתכן שהוא גרשום). ציור מעשה ידי [פייטרו פרוג'ינו משנת 1482. הקפלה הסיסטינית]]
**גֵרְשֹׁם** הוא דמות מקראית, בנם הבכור של משה וציפורה, בת יתרו.

המדרש דורש את הפסוק "ויואל משה לשבת את האיש" מלשון אלה - שבועה, ומסביר שיתרו הסכים לתת למשה לשאת את ציפורה, בתנאי שבנם הבכור יהיה כומר לעבודה זרה. כך המדרש מסביר מדוע גרשום לא נימול, ומדוע המלאך רצה להרוג את משה, עד שציפורה מלה את גרשום (לא מפורש בפסוק מיהו הבן שלא נימול, ולכן יש המפרשים שלא מדובר בגרשום, אלא בבנו השני של משה, אליעזר).

על פי חז"ל, הנער שהודיע למשה על נבואת אלדד ומידד, היה גרשום.

## מקור השם

כלומר, משה נתן לבנו את השם גרשום, כזיכרון לכך שהוא נמצא במדין. מאחר שהשם גרשום מופיע כבר אצל אחי סבו של משה, סביר להניח שאין הכוונה שמשה המציא שם זה, אלא לקח שם מוכר והעניק לו פרשנות חדשה, בדומה למדרשי שמות רבים בתנ"ך.

צמד המילים 'בְּאֶרֶץ נָכְרִיָּה' מופיע פעמיים במקרא ופעמיים אלו מופיעות בספר שמות ובהקשר לגרשם. מנגד יש הסוברים כי בהקשרו של צרוף מילים זה אין הוא נוגע לקורות את משה במצרים אלא לישיבתו אצל יתרו חתנו 'בְּאֶרֶץ נׇכְרִיָּה'.

## צאצאיו

בספר שופטים מופיע יהונתן בן גרשום בן מנשה ככהן של פסל מיכה בבית מיכה ולאחר מכן אצל שבט דן. על פי המסורה נכתבת האות נ בשם סבו של יהונתן כשהיא תלויה ומוגבהת. חז"ל הסבירו שבאמת אביו של יהונתן הוא גרשום בן משה, ורק מפני כבודו של משה נוספה הנ'. הפרשנים קשרו מדרש זה על כהונת יהונתן עם המדרש המובא לעיל על שבועת משה ליתרו, והסבירו שאף על פי שגרשום עצמו לא נעשה כומר לעבודה זרה, משה נענש על שבועתו ליתרו בכך שבנו של גרשום, יהונתן, אכן נעשה כהן לעבודה זרה.

בספר דברי הימים, ברשימת הלויים הממונים על עבודת בית המקדש מופיע . עקב הפרש השנים הגדול, ההבנה הפשוטה היא שמדובר במישהו מצאצאי גרשום ולא בבנו ממש, אולם חז"ל פירשו ששבואל הוא בנו של גרשום, והוא הוא יהונתן הנזכר למעלה, ונקרא שמו שבואל אחרי ששב בתשובה.

## קישורים חיצוניים
* נגה רבקה, מדרש השמות "גרשם" ו"אליעזר", **[[בית מקרא]]**, ניסן - סיון תש"ן, גיליון ג (קכ"ב)

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים בספר שמות
קטגוריה:אישים בספר דברי הימים
קטגוריה:ילדים בתנ"ך
קטגוריה:אישים בפרשת שמות
קטגוריה:לוויים בתנ"ך
קטגוריה:משה
אמטופיליה

**אמטופיליה** היא פאראפיליה שבה עוררות מינית נגרמת כתוצאה מהקאה או כתוצאה מצפייה בקיא. 

פטיש קיא מתרחש, לדוגמה, כאשר שני אנשים מקיאים, בפרט זה על זה. נוהג זה נקרא "מקלחת רומית", בשל נוהגם של קיסרי רומא להקיא בארוחות על מנת לפנות מקום למזון נוסף בקיבתם. 

האמטופיליה הולכת וצוברת פופולריות כיום ברחבי האינטרנט. בין השאר הדבר מתבטא בצפייה בסרטונים בהם אנשים מקיאים, כולל סרטים פורנוגרפיים בהם השחקנים מקיאים במכוון על מנת לעורר מינית את הצופה. דוגמה בולטת למדיה פורנוגרפית הכוללת אמטופיליה היא הסרטון הידוע לשמצה "שתי בנות כוס אחת", קדימון לסרט פורנוגרפי ברזילאי מסוג קופרופיליה (פאראפיליה לצואה) בשם "כלבות רעבות", במהלכו שתי בנות מפרישות את צואתן לכוס, אוכלות את ההפרשה ולאחר מכן מקיאות אותה אחת אל פיה של השנייה.

אין לבלבל אמטופיליה עם התנהגויות דומות, כגון בולימיה נרבוזה.

## ראו גם
* אמטופוביה

קטגוריה:BDSM
קטגוריה:פאראפיליה
קטגוריה:הקאה
קליף

קטגוריה:שמות פרטיים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בטבע
פולי ג'נובה

**פולי פלמנובה ג'נובה** (בבולגרית: **Поли Пламенова Генова**; נולדה 10 בפברואר 1987) היא זמרת-יוצרת בולגרייה. ייצגה את בולגריה באירוויזיון 2011 בגרמניה עם השיר "Na inat" (להכעיס) בחצי הגמר השני אך לא עלתה לגמר. ב-2015 היא הנחתה את תחרות אירוויזיון הילדים בסופיה. פולי ייצגה את בולגריה בפעם השנייה באירוויזיון 2016 בסטוקהולם, שוודיה, עם השיר "If Love Was A Crime" עמו הגיעה למקום הרביעי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זמרות בולגריות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2011
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2016
קטגוריה:סופיה: אישים
קטגוריה:זמרות-יוצרות בולגריות
קטגוריה:נציגי בולגריה באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 1987
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1987
דומר (אי)

**האי דוּמֶר**ּ (בצרפתית: **Doumer Island**) הוא אי באורך 8.1 ק"מ וברוחב 3.6 ק"מ, שעליו חולשת פסגה פירמידלית מכוסה שלג, בגובה 515 מטר, והוא שוכן בין חלקיהם הדרומיים של האי אנוורס והאי וינצקה בארכיפלג פלמר, אנטארקטיקה. הוא נצפה לראשונה על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית 1899-1897, בהנהגת אדריאן דה ז'רלאש. המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה, 1905-1903, בהנהגת ז'אן-בטיסט שארקו צפתה שוב באי ומיפתה אותו, וקראה לו על שמו של פול דומר, נשיא בית הנבחרים הצרפתי התחתון ובהמשך נשיא צרפת.

תחנת המחקר הצ'יליאנית ילכו, הפעילה בקיץ בלבד בניהול המכון האנטארקטי של צ'ילה, ניצבת על חופו הדרומי של סאות' ביי של האי דומר.

## הערות שוליים

קטגוריה:אנטארקטיקה: איים
תהילים קי"ד

[300px|ממוזער|בצאת ישראל, מתוך [הגדת נירנברג הראשונה, 1449]]

**בְּצֵאת יִשְׂרָאֵל** (או **בְּצֵאת יִשְׂרָאֵל מִמִּצְרָיִם**) הוא מזמור  בתהילים. מזמור זה נכלל במזמורי ההלל, אשר מורכב מהמזמורים קי"ג-קי"ח בספר תהילים. כמו כן, הוא חותם את תפילת ערבית של ליל פסח (כמנהג הספרדים), ומשמש כשיר של יום כמנהג הגר"א ליום טוב ראשון של פסח.

המזמור מתאר את התנהגות הבריאה בזמן יציאת מצרים.

## תוכן המזמור

## פירוש המזמור
המזמור בנוי עם סימטריות ביחידותיו השונות - כל פסוק משמונת פסוקיו מכיל תקבולת נרדפת (כפל הרעיון באמצעות מילים שונות), שאורכי צלעותיה שווים. כל צמד פסוקים בונה יחידת משמעות פשוטה אחת - מעין בית.

הפסוקים הראשון והשני פותחים ביציאת מצרים, ואילו הפסוק השלישי והרביעי מספרים על אירועים נוספים שאירעו לאחר מכן, באמצעות האנשת גורמי הטבע: קריעת ים סוף (שבעה ימים לאחר היציאה ממצרים), וקריעת הירדן (בסוף נדודי בני ישראל במדבר). ריקוד ההרים והגבעות רומז אף לאירוע היסטורי - חרדתו וזעזועו של הר סיני בזמן מתן התורה.

לאחר מכן, המחבר פונה לגרמי הטבע אחד לאחד (ים סוף, הירדן וההרים) בשאלה רטורית (מה לך הים כי תנוס?...). ועונה בהמשך: מי שיחיל ויניע את הארץ על יסודותיה השונים הוא אדון הארץ, שהוא גם אלוהי יעקב. מי שהוציא את בית יעקב ממצרים, הוא גם בורא הטבע, והוא המשדד את פעולותיו.

השורש לע"ז הוא יחידאי במקרא.

## לחנים
אופיו החגיגי של המזמור ומשקלו הקצבי והסימטרי הוליד לחנים רבים שנתחברו למזמור זה לאורך הדורות, וכמעט בכל המנהגים נוהגים לשיר את המזמור הזה. מרבית הלחנים מדגישים את השאלות והתשובות שבמזמור. החזן שר את צלעית השאלה והקהל משיב בשירת התשובה.

לחן מוכר מאוד הוא זה העושה שימוש בשני קולות, כך שהקהל מתחלק לשניים, קול אחד מצטרף לחזן וקול שני לקהל. אחד הלחנים המוכרים הוא לחנו של ידידיה אדמון.

## גלריה

## במוזיקה החסידית
* **בצאת ישראל** - נפתלי קמפה, עיבוד אלי קליין ואיצי ברי.
* **בצאת ישראל** - אברימי רוט, לחן של הרב הלל פלאי.
* **בצאת ישראל ממצרים** - גלעד פוטולסקי, באלבום **הנשמה לך** 9, לחן חסידות מודז'יץ.
* **בצאת ישראל** - הרב שלמה קרליבך.
* **בצאת ישראל** - מקהלת הילדים **יונגערליך** באלבום **יונגערליך** 2.

## בתרבות

* **בצאת ישראל** - מתוך האלבום יביע אומר של הדג נחש.

## לקריאה נוספת
* יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, "סיפור יציאת מצרים במזמור קיד", בתוך: **גם כך לא כתוב בתנ"ך**, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2009, פרק ב, עמ' 30–43.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תהילים
קיד
קטגוריה:יציאת מצרים
קטגוריה:שיר של יום
קטגוריה:מזמורי ההלל
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ידידיה אדמון
הגדת שיק

[317x317px|ממוזער|"[ארבעה בנים", מתוך הגדת שיק]]
[260x260px|ממוזער|ההגדה שהוקדשה ל[ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת]]
**הגדת שיק** (Szyk) היא הגדה של פסח שאוירה על ידי האמן הפולני-יהודי ארתור שיק בפולין בשנים תרצ"ד–תרצ"ו (1934–1936) בשיטת כתב יד מאויר .

בהגדה 48 דפים עם עיטורים צבועים בצבעי מים וגואש. בצד מופיע תרגום לאנגלית וכן ביאור ותוספות פרי עטו, זאת בנוסף לעיטורים המייצגים קטעים מסיפור ההגדה.

## היסטוריה
באמצע שנות ה-30 של המאה ה-20 החל שיק בחיפוש אחר מוציא לאור עבור ההגדה שלו, אבל נתקל בספקנות כלפי נוסח סיפור ההגדה בהגדתו. לדוגמה: מוציאים לאור בפולין סירבו לפרסם ספר שקישר באופן ישיר בין המדיניות הנאצית של גרמניה דאז לבין טקטיקת רצח העם שבה נקט פרעה המתוארת בספר שמות. בשל כך מחק שיק חלק מן הסממנים הנאציים הברורים שבהגדה, כגון צלבי הקרס שעיטרו את זרועותיהם של המצרים שהשגיחו על העבדים העבריים, אולם השאיר אחרים, לדוגמה, שפמו של היטלר מעל שפתיו של "הבן הרשע" מארבעת הבנים.

לבסוף הוקמה הוצאת "Beaconsfield Press" בלונדון ב-1937 שמטרתה הייתה ההוצאה לאור של הגדת שיק. שיק עבר מלודז' ללונדון כדי לפקח על ההוצאה לאור וההדפסה. עם היציאה לאור של מהדורת 1940 של ההגדה, שהודפסה ב-250 עותקים מקלף ונמכרה ב-500$ כל אחת, יצא עיתון הטיימס הלונדוני באמירה שההגדה של שיק .

ההגדה הוקדשה לג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת והוענק לו אחד מהעותקים הראשונים שלה.

## מהדורות
[ממוזער|278x278 פיקסלים|הקטע [מה נשתנה, הגדת שיק]]
החל מ-1956 ההגדה יצאה במגוון מהדורות שונות, בירושלים ובמקומות אחרים.

מהדורה יוקרתית חדשה שיצאה בהוצאה מוגבלת בשנת 2008, הודפסה בהדפסה דיגיטלית, הוסף לה תרגום וביאור חדש מאת ביירון שרווין (Byron L. Sherwin), ופורסמה בדפוס Historicana in Burlingame בקליפורניה.

על ההגדה יצא סרט דוקומנטרי שנקרא "In Every Generation: Understanding The Szyk Haggadah" בבימוי ג'יימס רוקסין, המתעד את היסטוריית ההגדה ועיצובה מחדש.

בשנת 1956 נדפסה בישראל מהדורה נוספת של ההגדה, על ידי בתי הדפוס 'מסדה' ו'מגן'. ההגדה הוצגה במסיבה מיוחדת שקיימו בתי הדפוס, בה נשאו דברים הפרופסור יהושע גוטמן ואליהו משה גניחובסקי בדבר ההגדה והדפסתה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* דנה קסלר, "אחד הספרים היפים ביותר שנוצרו בידי אדם": ההגדה המרהיבה והאמיצה של שיק, 2 באפריל 2023, בלוג מוזיאון אנו
*מהדורה חדשה של הגדת שיק (15 באפריל 2008)
*"The Szyk Haggadah, Revived and Illuminated", Gabrielle Birkner באתר ניו יורק סאן, 18 באפריל 2008

*''The Jewish Journal (of Greater Los Angeles)''. "The classic Szyk Haggadah becomes a modern masterpiece of the digital age", Tom Tugend, April 17, 2008
*''Jewish Week (New York)'', "'Szyk Haggadah' Goes High-Tech", Sandee Brawarsky, April 16, 2008
*''The Jerusalem Post'', "Drawing on Experience", Tom Tugend, April 11, 2008
*''Amphora'', "The Szyk Haggadah", Rollin Milroy, October 2007
*''Forward'', "Illuminated Tales", March 23, 2007


## הערות שוליים

שיק
קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
קטגוריה:ליטורגיה יהודית