open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
כוכב קלין

בלוגיקה מתמטית ומדעי המחשב, **כוכב קלין** או **סגור קלין **ובסימון מתמטי **[[*]] **(**Kleene Star**, **Kleene Closure**) היא פעולה אונארית, על קבוצה של מחרוזות או על קבוצה של תווים כלשהם. הפעלה של כוכב קלין על קבוצה A מסומנת כ-A^*. בכוכב קלין נעשה שימוש נרחב בביטויים רגולריים, והוא ההקשר שבו נטבע ואופיין המונח על ידי סטיבן קלין כדי לייצג אוטומטים מסוימים, אשר בהקשר הזה משמעו "אפס או יותר".

תכונות:
# אם V היא קבוצה של מחרוזות, אז V^* מוגדרת כקבוצה הקטנה ביותר המכילה את *<math>V</math>* ואת המחרוזת הריקה \varepsilon, וסגורה תחת שרשור.
# אם *<math>V</math>* היא קבוצה של תווים, אז V^** *היא קבוצת כל המחרוזות שניתן להרכיב מאוסף של סמלים ב-*<math>V</math>*, כולל המחרוזת הריקה \varepsilon.
הקבוצה **V* ניתנת לתיאור כקבוצה של מחרוזות סופיות שנוצרו על ידי שרשור שרירותי של אלמנטים של *<math>V</math>*, המאפשר את השימוש של אותו תו מספר פעמים בלתי מוגבל.

אם *<math>V</math> *קבוצה ריקה \emptyset או היחידון המכיל את המחרוזת הריקה \{\varepsilon\}, אז V^* = \{\varepsilon\}; אחרת, אם *<math>V</math>* היא קבוצה סופית, אז V^** *הוא קבוצה בת־מנייה. גם כאשר *<math>V</math>* היא קבוצה בת־מנייה, V^* הוא קבוצה בת־מנייה.

## הגדרה וסימון
עבור קבוצה נתונה *<math>V</math>* נגדיר:
: V_0 = \{\varepsilon\} (שפה המורכבת מהמחרוזת הריקה בלבד),
: V_1 = V
ובאופן רקורסיבי נגדיר את האיברים הבאים:

V_{i+1} = \{wv : w \in V_i, v \in V\} לכל i \geq 0.

אם *<math>V</math>* היא שפה פורמלית, אז V_i היא החזקה ה-i של הקבוצה V, קיצור של שירשור של קבוצה *<math>V</math>* עם עצמה i* *פעמים. כלומר, V_i יכול להיות מובן כקבוצת כל המחרוזות שהן שרשור של i איברים של V, ולעיתים מסמנים אותו V^i.

בכתיב מתמטי, כוכב קלין מוגדר על ידי:
: V^*=\bigcup_{i \in \N }V_i = \{\varepsilon\} \cup V \cup V_2 \cup V_3 \cup V_4 \cup \ldots..

## דוגמאות
כוכב קלין על קבוצה בת איבר אחד: \{a\}^* = \{ \varepsilon,a,aa,aaa,aaaaa,aaaaaa,\dots \}.

כוכב קלין על קבוצת מחרוזות: \{ab,c\}^* = \{\varepsilon,ab,c,abab,abc,cab,cc,ababab,ababc,abcab\dots\}.

## הערות שוליים

קטגוריה:שפות פורמליות
קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:סימני כתב
קוני 360 ואיד

**קוני 360 ואיד** (באנגלית: **Cony 360 Wide**) היא מכונית מיקרו בתצורת טנדר ובתצורת רכב מסחרי, אשר יוצרה על ידי יצרנית המכוניות היפנית "Aichi Machine Industry Co. Ltd" בין השנים 1962–1971.

## קוני 360 ואיד

* יוצרו כ-10,000 יחידות
* כמות לא מבוטלת מרכבי "קוני 360 ואיד" יוצאו לצפון אמריקה ויוצרו עם מערכת היגוי בצד שמאל.

### הרכב שמו המסחרי של דגם ה"קוני 360 ואיד" (ב[[אנגלית]]: "Cony 360 Wide")
* הספרה 360 - מעידה על נפח המנוע של הדגם, 354 סמ"ק
* המילה "Wide" - פרושה בעברית: רחב

### תצורות "קוני 360 ואיד"
* 2 דלתות - טנדר פתוח (2 מושבים) - מכונית מיקרו
* 2 דלתות - טנדר סגור (2 מושבים) - מכונית מיקרו
* 3 דלתות - מסחרית (דגם ארוך, מוגדר בקטגוריה רכב מסחרי סופר-מיני) (ראו תמונה)
* 5 דלתות - מסחרית, מכונית מיקרו

## ראו גם
* קוני ג'ופי
## לקריאה נוספת
* קוני 360 ואיד - תמונות
* קוני ואיד ואן - תמונה (imcdb.org/vehicle_535780-Cony-360-Wide-1966)

## קישורים חיצוניים
* טנדר "קוני 360 ואיד"  (1:17), יו-טיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:טנדרים
קטגוריה:מכוניות מסחריות
קטגוריה:מכוניות מיקרו
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1962
קטגוריה:כלי רכב יפניים
פרדיננד (סרט)

**פרדיננד** (באנגלית: **Ferdinand**) הוא סרט הנפשה אמריקאי, מסוגת קומדיה והרפתקאות, של אולפני Blue Sky Studios. עלילתו מבוססת באופן חופשי על ספר הילדים "סיפורו של פרדיננד" מאת מונרו ליף. הסרט יצא לאקרנים ב-14 בדצמבר 2017.

הסרט זכה להצלחה רבה והיה מועמד למספר פרסים, ביניהם פרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-90.

## עלילה
פרדיננד הוא שור קרב ספרדי החי בחווה בספרד יחד עם פרים צעירים אחרים. על אף לעג חבריו לחווה, הוא אינו מגלה עניין להשתתף בקרבות, ומעדיף על פני זאת להריח פרחים. אביו, פר המנוסה בקרבות, מת בתחילת הסרט ולא חוזר מהקרב האחרון. יום אחד פרדיננד בורח מן החווה ונקלע למפגש עם חוואי ועם בתו נינה, שאוספים אותו לביתם. נינה ופרדיננד הופכים להיות חברים טובים. בחווה של נינה ואביה, פרדיננד גדל להיות פר עצום ממדים. יום אחד כאשר נינה ואביה יוצאים אל העיר הגדולה, פרדיננד יוצא בעקבותיהם, על אף האיסור שהטילו עליו. הוא מגיע אל השוק ושם נעקץ על ידי דבורה, והכאב גורם לו להשתולל, להרוס דוכנים בשוק ולהפחיד עוברי אורח. פרדיננד נתפס ומוחזר לחווה שבה גדל. יום אחד מגיע לחווה מטאדור מפורסם לבחור את הפר שעמו הוא יתחרה. צירוף נסיבות מביא את פרדיננד להתחרות מול המטאדור בפני קהל רב, הנשבה בקסמו של פרדיננד ומבקש מהמטאדור לחוס על חייו. בסוף הסרט פרדיננד פורש מקרבות באופן סופי כשהוא חוזר אל החווה של נינה.

## שחקנים
* ג'ון סינה – פרדיננד השור
* קייט מקינון – לופה, עז זקנה
* אנתוני אנדרסון – בונז השור
* בובי קנאבלי – וואלינט השור
* פייטון מאנינג – גואפו השור
* דייוויד טננט – אנגוס השור, במקור מסקוטלנד
* ג'ינה רודריגז – אונה הקיפודה
* דויד דיגס – דוס הקיפוד
* גבריאל איגלסיאס – קוואטרו הקיפוד
* קייטי סילברמן – נינה
* סאלי פיליפס – גרטה

## דיבוב עברי
הדיבוב העברי בוים על ידי נינה אמיר, והופק על ידי אמי בכר, דן שצברג וליאור ידידיה.
* עמוס תמם - פרדיננד
* אוריה שצברג - נינה
* איילת רובינסון - לופה
* יובל סגל - אנגוס
* אלון שר – וואלינטה
* עידו מוסרי – בונז
* אסף פריינטא – גואפו
* לורן סביר - אונה
* גילן שחף - דוס
* יולי סקר – קוואטרו
* דן שצברג - חואן
* יוסף קליינר - מורנו
* צביקה פורמן - האנס
* ניר ברק - קלאוס
* מיה אלון - גרטה
* אורי זלצמן - אל פרימרו
* יואב כהן - פאקו

## קישורים חיצוניים

* 

**ביקורות:**
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2017
קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אנימציה ממוחשבת
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטים על פרות
קטגוריה:סרטי קומדיה מונפשים
קטגוריה:סרטי Blue Sky
קטגוריה:סרטי אנימציה של פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי אנימציה על יתומים
קטגוריה:סרטי אנימציה על ידידות
פקק כתר

ממוזער|232x232 פיקסלים|פקק כתר
**פקק כתר** הוא פקק נפוץ הניתן לחליצה חד-פעמית באמצעות פותחן בקבוקים. 

## היסטוריה

הפקק הומצא על ידי ויליאם פיינטר בשנת 1892 בעיר בולטימור, ונחשב למוצר החד-פעמי הראשון בהיסטוריה.

עקב הצלחתו המיידית של המוצר שינתה החברה שיצרה את פקקי הכתר את שמה מ- The Bottle Seal Company ל-Crown Cork and Seal Company.

לפני המצאת פקקי הכתר שימשו פקקי שעם לסגירת בקבוקי משקאות מוגזים. פקקי השעם נטו להתייבש אם לא באו במגע עם נוזל המשקה, לאבד מנפחם ואז להיפלט מהבקבוק בלחץ הגז שבבקבוק. מסיבה זו עיצבו היצרנים בקבוקים שתחתיתם בצורת כיפה הפונה כלפי חוץ, על מנת לאלץ את אחסון הבקבוקים באופן אופקי. בעקבות המצאת פקק הכתר שונה עיצוב בקבוקי המשקה לצורה המוכרת כיום.

## עיקרון פעולה
150px|ממוזער|שמאל|הסרת פקק כתר
פקקי כתר עשויים כיום ממשטח אלומיניום עגול אשר שוליו מכופפים קלות לצורת כתר. המשטח צבוע בצידו החיצוני, ובצידו הפנימי כולל חומר אוטם. סגירת הפקק על גבי הבקבוק נעשית על ידי הצמדתו לפי הבקבוק תוך לחיצה על הכתר לתוך מגרעת הנמצאת בהיקף פי הבקבוק. סגירת פקק כתר נעשית באמצעות כלי המיועד לכך (פוקק). בתעשיית המזון סגירת הפקקים נעשית במכונה, אך קיימים גם פוקקים ידניים לשימוש ביתי (למשל לסגירת בקבוקי בירה המבושלת בבית).

פתיחת הפקק נעשית בעיקרון המנוף - הפותחן מושען על גבי הפקק עצמו כשלשונית ממוקמת מתחת לכתר הסגור, עם הרחקת ידית הפותחן מהבקבוק נפתח חלק מהכתר והפקק מוסר מהבקבוק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בקבוקים
קטגוריה:מוצרים חד-פעמיים
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
קטגוריה:בירה
כתר
ללין

**ללין** (באנגלית: **Laline**) הוא מותג טיפוח ולייף סטייל בין-לאומי. החברה מפתחת ומשווקת מגוון מוצרים המיועדים לטיפוח הפנים והגוף, רחצה ובישום. מוצרי החברה נמכרים בלמעלה מ-180 חנויות בישראל ובעולם.

ללין היא חברה פרטית בבעלות פוקס-ויזל, בנק הפועלים, רויטל לוי צוברי ומירב כהן. מנכ"ל החברה הוא ארז מלכה.

## היסטוריה
ללין נוסדה בשנת 1999 על ידי רויטל לוי צוברי ומירב כהן שהקימו חנות קטנה במרכז תל אביב.

בשנת 2007, כאשר הרשת מנתה 14 סניפים, חברת פוקס-ויזל, חברת הקמעונאות הגדולה בישראל המונה מעל 20 מותגים (חלקם בזכיינות בין-לאומית) רכשה 50% מהבעלות של הרשת. השותפות עם פוקס הובילה להתרחבות גלובלית ביפן, קנדה, ועוד.

בשנת 2021, פוקס רכשה 5% אחוזים נוספים ממניות החברה ובנק הפועלים רכש 20% ממניות החברה. כעת, פוקס-ויזל מחזיקה ב-55% ממניות החברה, בנק הפועלים ב-20% ממניות החברה, מירב כהן ב-12.5% ממניות החברה ורויטל לוי צוברי ב-12.5% ממניות החברה.

## פעילות בין-לאומית
ב-2011, חנות המותג הראשונה נפתחה בטוקיו. כיום, רשת ללין מונה כ-37 חנויות ברחבי יפן המנוהלות על ידי זכיין מקומי.

ב-2018, נפתחו שש חנויות ללין בטורונטו, קנדה. ב-2019, נפתחו שלוש חנויות נוספות, ב-2023 -2024 נפתחו עוד 3 חנויות וכיום יש 12 חנויות פעילות בקנדה.

ב-2022, נחתם הסכם עם זכיין מקומי בטאיוואן להקמת פעילות ללין במדינה.

בשנת 2022 נפתח גם סניף ראשון של הרשת בגיאורגיה.

בנוסף לחנויות הפיזיות, במדינות בהן ללין פעילה היא מפעילה גם אתרי איקומרס.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רשתות שיווק בישראל
קטגוריה:תעשיית קוסמטיקה בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1999
קייטי לוץ

**קייטלין מארי לוץ** (באנגלית: **Caitlin Marie Lotz**; נולדה ב-30 בדצמבר 1986) היא שחקנית, רקדנית וזמרת אמריקאית שידועה בעיקר בתפקידה בתור הקנרית הלבנה / שרה לאנס (אנ') ביקום החץ בסדרות "החץ" (2013 - 2020) ו"אגדות המחר" (2016 - 2022). 

## ביוגרפיה
קייטלין מארי לוץ נולדה ב-30 בדצמבר 1986 בסן דייגו, קליפורניה.

## קריירה

### ריקוד
לוץ החלה את הקריירה שלה כרקדנית בשנת 2003, השתתפה בסיבובי הופעות עם הזמרות אבריל לאבין וליידי גאגא, וכיכבה בין היתר בקליפים כמו "Paparazzi" של ליידי גאגא, "One Love" של אסטל ודייוויד גטה, "Tell Me Something I Don't Know" של סלינה גומז, "Freeze" של T-Pain, "Baby It's You של ג'וג'ו, "Evacuate the Dancefloo" של קסקדה.

בשנת 2009 לוץ הופיעה בתוכנית "רוקדים עם כוכבים" בעונה 8, בתור רקדנית הגיבוי של ליידי גאגא לשיר "LoveGame". הופעתה בסיבוב ההופעות של אבריל לאבין התפרסמה באלבום הווידאו The Best Damn Tour: Live in Toronto.

לוץ הופיעה בפרסומות לרשת המסעדות האמריקאית "ג'ק אין דה בוקס", לחברת ההנעלה "ריבוק" ולחברת הסלולר "טי - מובייל". 

בשנת 2010 הייתה כפילת פעלולים בסרט "סטפ אפ 3D". 

ב-2005 הצטרפה לוץ לקבוצת הבנות Soccx. ב-2006 הוציאה הלהקה את סינגל הבכורה שלה "From Dusk Till Dawn (Get the Party Started)", אחריו הם הובילו ב-2007 עם הסינגל "Scream Out Loud", ששניהם הגיעו לטופ 10 בגרמניה. אלבום הבכורה שלהם, "Hold On", יצא גם הוא ב-2007, והסינגל השלישי שלהם, "Can't Take My Eyes Off You", יצא ב-2008.

### משחק
לוץ למדה משחק בבית ספר "סיינפורד מייסנר" על שמו של המורה למשחק האגדי והתחילה את קריירת המשחק בשנת 2006 עם תפקיד קטן בסרט המעודדות "שחקי אותה: הכל או כלום".

בשנת 2010 המשיכה בקריירת המשחק ולקחה חלק בפרק השלישי של הסדרה "חוק וסדר: לוס אנג'לס" ובתפקיד חוזר בעונה הרביעית של הדרמה "מד מן" של רשת הטלוויזיה AMC.
בשנת 2011 כיכבה בסדרה הקומית השחורה "עמק המוות" של רשת MTV וגילמה את אחת מהדמויות הראשיות "קירסטן לנדרי", בסדרה הזו לוץ הפגינה את כל כישוריה האמנותיים.
בשנת 2012 שיחקה בסרטים "לחיות בפוקסאס דאן", "קרב השנה: קבוצת החלומות" ובמותחן העל טבעי "הסכם" לצד שחקני הקולנוע "ג'וש הוולוי", "קספר ואן דיין", "אגנס ברוקנר".
הסרט "הסכם" הופיע בפסטיבל הסרטים בשנת 2012 והקנה ללוץ פרסום.

בהמשך גילמה את שרה לאנס בסדרת האקשן "החץ", דמות שחזרה מן המתים ואימצה את זהותה החדשה "הקנרית", (ובהמשך: "הקנרית הלבנה") דמות שמככבת גם בסדרה "אגדות המחר" - סדרת בת של "החץ".

בשנת 2014 קיבלה תפקיד ראשי בסרט "המכונה" ובאותה שנה גילמה שוב את סטפני בעונה השביעית של סדרת הדרמה "מד מן".

### אמנויות לחימה
לוץ היא אומנית לחימה ומתאמנת באופן קבוע בטאקוונדו, וו-שו, קרב מגע, קאלי, אגרוף תאילנדי, פארקור וטריקינג.

## חיים אישיים
במאי 2021 החלה לצאת עם השחקן הקנדי קייל שמיד; והשניים התארסו ב-6 במאי 2022. 

ב- 4 בספטמבר 2024 נולדה בת 

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:רקדניות אמריקאיות
קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1986
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1986
מתחם חסן ערפה

**מתחם חסן ערפה** הוא אזור תעסוקה במרכז העיר תל אביב הכלוא בין הרחובות דרך בגין ממערב, יצחק שדה מצפון, המסגר ממזרח ודוד חכמי בדרום, שעובר החל משנת 2011 תהליך של התחדשות עירונית הכולל פינוי, הריסה, איחוד וחלוקה מחדש של מגרשים.

## היסטוריה
המתחם היה במקור פרדס בבעלותו של חסן סלים ערפה, מעשירי יפו (מכאן שם המתחם) שמכר מספר מגרשים בפרדס. בחודש מאי 1940 אושרה תוכנית בניין עיר למתחם לשם פיתוח אדמת הפרדס לאזור תעשייה ומסחר. לאחר שנת 1948, התמקמו בשטח הפרדס הנטוש יהודים אשר הקימו במקום מוסכים ובתי מלאכה באופן לא מאורגן.

בשנות ה-70 של המאה ה-20 התאגדו 140 בעלי שטחים במתחם (שכל אחד מהם היה בעלים של בין עשרות ספורות של מטרים רבועים ועד כדונם) כוועד פעולה לשם פיתוח ובנייה במתחם. אולם רק בשנת 2000, לאחר שהמתחם הוכרז כמתחם להתחדשות עירונית וזכויות הבניה בו הוגדלו, הם הצליחו לקדם את התוכנית. בשנת 2009 מכרו את 28 הדונם שבבעלותם לאיש העסקים יצחק נזריאן וחברת באוהאוס. כמו כן, המגדל הראשון במתחם, מגדל אקרו (שנקרא בתחילה "מגדל שבת משה") קיבל היתר בניה.

בשנת 2011, רכשה קבוצת רובינשטיין קרקע בשטח 8.5 דונמים, הגובלת ברחוב יצחק שדה במרחק קצר ממגדל רובינשטיין שבבעלותה, מאיש העסקים יצחק נזריאן. על קרקע זו נבנו שני מגדלי משרדים בשם "תאומי רובינשטיין".

בשנת 2014, החל שיווק הדירות במגדל "אלפא" במתחם, מגדל בן 32 קומות שיכלול מלון עסקים של 180 חדרים שיוקם ב-14 הקומות הראשונות ו-120 דירות מגורים בקומות 15–32.

ב-1 באפריל 2016, נפתח רחוב חדש (רחוב 1185 ששונה ב-2022 לישראל טל) בגבולו הדרומי של המתחם. כמו כן, נחסמה דרך בגין בגבולו המערבי של המתחם בין הרחובות המלאכה ומזא"ה לצורך העבודות על תחנת קרליבך כחלק מהקו האדום והקו הירוק של המערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב.

באפריל 2017, שכרה חברת מלאנוקס 18 קומות במגדל תאומי רובינשטיין שבבנייה במתחם.

באוקטובר 2018, נמכרה חטיבת קרקע הכוללת 10.5 דונם בחלק הדרום מערבי של המתחם, לפי שווי של 353 מיליון שקל. זאת במסגרת הליך פירוק שיתוף שהמתנהל בין בעלי הקרקע. הקרקע כוללת שלוש חלקות עם זכויות בנייה להקמת שלושה מגדלים, שניים למשרדים ואחד למגורים.

## ארכאולוגיה
בשנת 2015, במסגרת חפירת הצלה שנערכה לפני הקמת מגדלי תאומי רובינשטיין, נמצאו עדויות ארכאולוגיות לייצור בירה ולנוכחות אוכלוסייה מצרית קדומה במקום מהאלף ה-3 לפנה"ס (תקופת הברונזה הקדומה).
## אופי המתחם
המתחם המשתרע על שטח של כ-81 דונם, היווה מובלעת שהתאפיינה בבניה ישנה, נמוכה וצפופה לשימושי תעשייה, מלאכה ואחסנה הקשורים לתעשיית הרכב ובהם מוסכים, חנויות חלקי חילוף ואולמות תצוגה. הרחובות במתחם היו צרים, חלקם לא סלולים וללא שמות (ממוספרים רחוב 1274 עד רחוב 1278).
### התחדשות עירונית
ביולי 2015, אושרה תוכנית מתאר חדשה למתחם (תא/3319) והוא עתיד לכלול טבעת של 14 מגדלים וחניונים פרטיים הממוקמים על ארבעת דפנות המתחם שתקיף שטח פתוח וירוק במרכזו. במסגרת התוכנית מתוכננת דרך תת-קרקעית אשר תשמש דרך שירות פנימית במפלס החניון העליון שמובילה לחניוני המגדלים ולחניון המרכזי במתחם. משרד האדריכלים יסקי מור סיון אחראי לתוכנית העיצוב של המתחם.

תוואי הקו האדום של הרכבת הקלה עובר ממערב למתחם, בדרך מנחם בגין, כאשר מוקמת תחנת קרליבך בצד המערבי של המתחם על רחוב מנחם בגין.
### המגדלים במתחם

## גלריה

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תל אביב-יפו: שכונות
קטגוריה:ישראל: גורדי שחקים עתידיים
קטגוריה:תל אביב: גורדי שחקים
קטגוריה:תל אביב: מגדלי משרדים
נצילות קוונטית

**ה[[נצילות]] הקוונטית** (מסמנים \Phi או QY) של תהליך שנוצר על ידי קרינה היא מספר הפעמים שמתרחש אירוע ספציפי לכל פוטון שנספג על ידי המערכת. "האירוע", הוא בדרך כלל סוג של תגובה כימית.

## יישומים
הנצילות הקוונטית של התפרקות מולקולת מגיב בתגובה כימית מוגדרת באופן הבא:

:: \Phi = \frac{\rm \#\ molecules \ decomposed} {\rm \#\ photons \ absorbed} 


כלומר, היחס בין מספר המולקולות שהתפרקו לבין מספר הפוטונים שנבלעו.

הנצילות הקוונטית באירוע אחר, פלואורסצנציה, מוגדרת באופן הבא:



:: \Phi = \frac {\rm \#\ photons \ emitted} {\rm \#\ photons \ absorbed} 


כלומר, היחס בין מספר הפוטונים שנפלטו לבין מספר הפוטונים שנבלעו.

## דוגמאות
נצילות קוונטית משמשת במידול פוטוסינתזה:



:: \Phi = \frac {\rm \mu mol\ CO_2 \ fixed} {\rm \mu mol\ photons \ absorbed} 


בתהליך פירוק פוטוכימי, כאשר מולקולה מתפרדת לאחר בליעת אור, הנצילות הקוונטית היא היחס בין מספר המולקולות המפורקות לבין מספר הפוטונים שנבלעים על ידי המערכת. מאחר שלא כל הפוטונים נספגים באופן פרודוקטיבי, הנצילות הקוונטית האופיינית תהיה קטנה מ -1.

נצילויות קוונטיות גדולות מ-1 אפשריות עבור תגובת שרשרת מבוססת קרינה או פוטוניקה, כאשר פוטון בודד מעורר שרשרת של טרנספורמציות. דוגמה אחת היא תגובה של מימן עם כלור שבה ניתן לייצר 10^6 מולקולות של מימן כלורי פר מנה של אור כחול שנבלע.

בספקטרוסקופיה אופטית, נצילות קוונטית היא ההסתברות שמצב קוונטי מסוים ייווצר ממצב קוונטי התחלתי נתון. לדוגמה, במעבר ממצב סינגלט למצב טריפלט, הנצילות נקבעת על פי מספר המולקלות שעברו על ידי עירור אופטי ממצב אחד למשנהו.

באופן אמפירי, ניתן למדוד נצילות קוונטית פלאורסצנטית יחסית (לדוגמה מסוימת) בהשוואה לנצילות קוונטית ידועה (למשטח ייחוס):



\Phi = \Phi_\mathrm{R}\times\frac{\mathit{Int}}{\mathit{Int}_\mathrm{R}}\frac{1-10^{-A_\mathrm{R}}}{1-10^{-A}}\frac{{n}^2}^2}



כאשר R מציין ערכי ייחוס, *Int* הוא אינטגרל המהווה את השטח תחת "פיק" הפליטה, *A* היא הצפיפות האופטית באורך גל הבליעה ו-*n* הוא מקדם השבירה של התמיסה.

## ראו גם
* יעילות קוונטית

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קרינה
קטגוריה:ספקטרוסקופיה
קטגוריה:פוטוכימיה
בא"פ לכיש

**בסיס אימונים פיקוד המרכז** הידוע בשם **בא"פ לכיש** או **בא"פ מרכז** הוא מחנה צבאי של צה"ל המשמש כבסיס האימונים הראשי של פיקוד המרכז. הבסיס מכונה על שם חבל לכיש. 

מטרתו העיקרית של הבסיס היא לאפשר עריכת אימונים בסדר גודל רחב וכן שמירה על כשירותו המבצעית של פיקוד המרכז.

האימונים בבסיסים אלה מתקיימים לאורך כל השנה, הן על ידי כוחות סדירים והן על ידי כוחות מילואים, ומתחלקים לשני סוגי אימונים עיקריים:
* **א**ימונים **ל**פני **ת**עסוקה מבצעית (בראשי תיבות: אל"ת) ולחימה המתבצעות בגזרת הפיקוד.
* אימוני כשירות ליחידות הפיקוד השונות.
אימונים אלה מתבצעים בעזרתה של מפקדת הבא"פ, שתפקידה מתן תמיכה הדרכתית ולוגיסטית הכוללת מדריכים, כיתות, ציוד ושטחי אימונים.
בבא"פ לכיש שוכן בית הספר ללחימה, בית הספר לגששים, בית הספר לנהיגה ובית הספר להגנת היישוב.

## ענפי בא"פ לכיש
### בית הספר ללחימה
ענף אשר אמון על הכנת הכוחות המיועדים לביצוע תעסוקה מבצעית בגזרת פיקוד המרכז, וזאת במסגרת אימון ייעודי המותאם למאפיינים הייחודיים לגזרת הלחימה בה היחידה מתוכננת לפעול. בית הספר הא הבסיס להקמת היחידה, מראשית הקמת היחידה עד היום עוסק בית הספר באימון כוחות פיקוד המרכז ושאר יחידות צה״ל במאפייני הלחימה הייחודיים לפיקוד מרכז. מפקד בית הספר הנוכחי הוא סגן אלוף אלירן אבינעים.

### בית הספר לנהיגה
ענף אשר מסמיך את חיילי צה״ל בנהיגה בכלי רכב קרביים ובדגש כלי רכב ממוגנים אשר נמצאים בפעילות מבצעית בגזרת פיקוד המרכז.

בית הספר לנהיגה הוקם בבא״פ לכיש בשנת 1991 וכבר משנה זו החל בית הספר ללמד נהיגה על מגוון כלים שונים. במעלה השנים עם כניסת כלי הרכב הממוגנים הייעודיים בפיקוד מרכז הפך ביה״ס למוביל בהסמכת נהגים על כלי רכב אשר נמצאים במשימות המבצעיות בפיקוד מרכז. מפקד בית הספר הנוכחי הוא רב נגד שמעון זנו

### בית הספר לגששים
בית הספר לגששים הוקם בבא״פ לכיש בשנת 1997, בית הספר הוא ענף אשר מכשיר ומסמיך את כלל אוכלוסיית הגששים בצה״ל ומאמן את הגששים בקורסים המתקדמים במקצוע הגששות. בתחילת שנות ה-90 הוחלט על ביצוע טירונות והכשרת היסוד למקצוע ה״גשש״ בבא״פ לכיש. מפקד בית הספר הנוכחי הוא אלוף-משנה ראמי פאלח.

### בית הספר להגנת היישוב
ענף אשר מאמן את מחלקות הגנת היישוב ורכזי הביטחון ביישובים אשר נמצאים בקרבת בגבול או במרחבים מאוימים. בית הספר הוקם בבא״פ לכיש בשנת 2003, לאחר מבצע חומת מגן (2002) בתקופה זו התעצמו אירועי חדירות מחבלים ליישובים ביהודה ושומרון לשם ביצוע פיגועי טרור, לאור העלייה באיום זה על היישובים עלה הצורך במיסוד ההכשרה והאימון של הכוחות האזרחיים והצבאיים אשר עוסקים בהגנת היישוב באופן ישיר, ובניהול הידע המקצועי בנושא באופן אחיד. מפקד בית הספר הנוכחי הוא סגן אלוף איתן דנא.

## מפקדי הבסיס

## קישורים חיצוניים
מצפור השבעה, מיזם אבני מורשת

קטגוריה:יחידות צה"ל
קטגוריה:פיקוד המרכז
קטגוריה:בסיסי צה"ל
בא"פ אליקים

**בסיס אימונים פיקודי צפון** הידוע בשם **בא"פ אליקים** הוא מחנה צבאי של צה"ל המשמש כבסיס האימונים הראשי של פיקוד הצפון. הבסיס נמצא סמוך למושב אליקים ולמחלף אליקים ומכאן שמו.

מטרתו העיקרית של הבסיס היא לאפשר עריכת אימונים בסדר גודל רחב וכן שמירה על כשירותו המבצעית של פיקוד הצפון. האימונים בבסיסים אלה מתקיימים לאורך כל השנה, הן על ידי כוחות סדירים והן על ידי כוחות מילואים, ומתחלקים לשני סוגי אימונים עיקריים:
* אימונים לפני תעסוקה מבצעית (בראשי תיבות: אל"ת) ולחימה (בראשי תיבות: אל"ל) המתבצעים בגזרת הפיקוד.
* אימוני כשירות ליחידות הפיקוד השונות.
בבא"פ אליקים שוכן בית הספר ללוחמה נגד גרילה.

## מפקדי הבסיס

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידות צה"ל
קטגוריה:פיקוד הצפון
קטגוריה:בסיסי צה"ל
ישיבת בית שמעיה

**ישיבת בית שמעיה** (בשמה הרשמי: **בית מדרש גבוה לתורה ישיבת בית רבי שמעיה**) היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית בבני ברק.
הישיבה נקראת ע"ש שמעיה רייכמן, אבי משפחת רייכמן.

## היסטוריה
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשל"ח (1978) בבית כנסת ברחוב רבי עקיבא, עם 18 בחורים. כיום לומדים בישיבה כ-600 תלמידים. תלמידי הישיבה שומרים עמה על קשר גם לאחר נישואיהם, וקיימות קהילות של "חניכי ישיבת בית שמעיה" במספר ערים בישראל.

קריית הישיבה ממוקמת בכניסה לשכונת אור החיים בבני ברק, במתחם הצמוד למרכז הרפואי מעייני הישועה. המגרש נרכש מתרומת בנו משה רייכמן, באמצעות הרב משה פרדו, ראש מוסדות "אור החיים" שהקים את השכונה הסמוכה.

5 שנים לאחר ייסודה, נרשמה הישיבה ברשם העמותות, ראשיה הגדירו אז את מטרתה: "לייסד, להקים, לבנות ולנהל ישיבה וספרייה תורנית. להוציא לאור ולהפיץ ספרי קודש, להפיץ תורה ויראת שמים בקרב הנוער, ולעסוק בחינוך הנוער ברוח התורה והמסורת היהודית".

הישיבה הוקמה בידי בוגרי ישיבות ליטאיות ולמרות היותה ישיבה ספרדית היא מזוהה עם תנועת דגל התורה מאז הקמת התנועה בשנות ה-80 של המאה ה-20, והשתייכה לפלג מרביצי תורה. הישיבה מוגדרת בידי ראשיה "ישיבה ליטאית לבני עדות המזרח".

ראש הישיבה הוא הרב שלמה אנגלנדר.
בין הר"מים בישיבה נמצא יהודה בויאר, מתלמידי רבי אברהם ישעיהו קרליץ, ה"חזון איש"

המשגיח בישיבה היה הרב אליהו רוט שמאז פטירתו על פי התייעצות עם הרב אהרן יהודה לֵיבּ שטינמן לא מונה מחליף במקומו.

הרב שמואל פאלי בנו ממשיך דרכו של הרב צבי הירש פאלי נחשב לחלק ממערכת הישיבה, ואף מסדר חופות במקום ראש הישיבה.

את הישיבה ניהל בנימין לבל במשך שנים רבות.

בעשור האחרון יעקב פוזן מנהל את הישיבה

## פרסומים תורניים
* 
* 
* 
* 
* 
;קובצי "הכרם" של קהילת הבוגרים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים
* 
* שיעורים של ראשי הישיבה באתר "קול הלשון"
* 
*
## הערות שוליים

בית שמעיה
בית שמעיה
בית שמעיה
דג השלפוחן

**דג השלפוחן** (שם מדעי: *Nomeus gronovii*) הוא מין דג ימי מסדרת הדקראים החי באוקיינוסים השונים והבוגרים צוללים לעומק 200-2,000 מטר. דג זה יחידי בסוגו.
## מאפיינים
דג זה מגיע לאורך 40 ס"מ והוא בעל סנפירים כחולים-אפורים ועליהם פסים כחולים כהים וכמה כתמים כחולי כהים לצידי הגוף. הדג בעל סנפירי חזה מגודלים ובעל זנב ממוזלג קטן.

הדג ניחן ביכולת ייחודית ליזון מזרועותיו הארסיות של השלפוחן המצוי מבלי להיפגע כמו רוב הדגים, ומכאן שמו. עורו עמיד לרעלנים עד פי עשרה מדגים אחרים, אך שלא כמו השושנונים החיים בין זרועות שושנת הים, לדג השלפוחן אין חסינות טבעית מלאה מפני הזרועות הצורבות של השלפוחן, והן עלולות לפגוע בו. הדג משתמש בתמרונים זריזים מאוד, בעזרת חוליותיו המרובות, כדי להימנע מהזרועות הצורבות הקטלניות ולאכול מן הזרועות הקלות יותר.

בנוסף לאוכל, דג השלפוחן משתמש בשלפוחן להגנה מפני דגים טורפים. כשדג טורף רודף אחר דג השלפוחן, הדג מוביל אותו אל זרועות השלפוחן, שם הופך הדג הטורף בעצמו לארוחה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דמויי-כפחן
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:מקריני סנפיר יחידים בסוגם
נומידיים

**נומידיים** (שם מדעי: Nomeidae; באנגלית "Driftfish" - דגי סחף) היא משפחה של דגים מסדרת הדקראים הקרובים לכפחניים. המשפחה כוללת 3 סוגים ו-16 מינים.
## מאפיינים
דגים אלה חיים ברחבי האוקיינוסים הטרופיים והסוטרופיים ברחבי העולם וחלקם צוללים לעומקים. הגדול בבני המשפחה יכול להגיע לאורך מטר. הם בעלי סנפירי חזה ארוכים וזנבות קצרים ובעלי עיניים גדולות.

הדגים חיים על תזונה ממדוזות ומסיפונופורות שדומים להם אך אינם קרובים. המין דג השלפוחן ניזון דרך קבע על הסינופרה הצפה שלפוחן מצוי - יצור ארסי שזרועותיו הורגות בקלות דגים אחרים. דגים נוספים מהמשפחה ניזונים מאצות גדולות כמו קלפ וסרגסו.

## מיון
*משפחה **נומידיים** (Nomeidae)
**סוג *Cubiceps *- בו 10 מינים
**סוג ומין יחיד דג השלפוחן (*Nomeus gronovii*)
**סוג *Psenes *- בו 5 מינים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1860
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלברט גינטר
קטגוריה:דמויי-כפחן
שחראשיים

**שַׁח-רֹאשִׁיִּים** (שם מדעי: Centriscidae) היא משפחת דגי ים מסדרת האבובונאים.
## מאפיינים
לבני משפחה זו ישנו חוטם מוארך אך צר והוא מופנה כלפי מעלה. בני תת-משפחת Centriscinae הם בעלי גוף אנכי השוחים בתנוחות אנכיות בעזרת סנפיריהם הנעים ללא הרף. 

בני תת-משפחת חרטומני ים (Macroramphosinae) אנכיים יותר ובעלי מבנה גוף רזה אך עלי סנפירים קטנים מאוד. הרבה מהחוקרים חושבים שתת-משפחה זו צריכה להיות משפחה עצמאית.

הם חיים במרבית האוקיינוסים הטרופיים והסובטרופיים בחיפוש אחר פלנקטון וסרטנים זעירים אותם הם שואבים עם פיהם. חלקם חיים בין עשבי ים או אצות ואחרים בשוניות אלמוגים. גופם המוזר עוזר להסוות אותם במים.

## מיון
*משפחה **שחראשיים** (Centriscidae)
**תת-משפחה Centriscinae
***סוג שַׁח-רֹאשׁ (*Aeoliscus*) - בו שחראש נקוד
***סוג *Centriscus*
**תת-משפחה חרטומני ים (Macroramphosinae) - ככל הנראה היא משפחה עצמאית
***סוג ומין יחיד *Centriscops humerosus*
***סוג *Macroramphosus*
***סוג *Notopogon*

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
קטגוריה:אבובונאים
יחסי דנמרק–שוודיה

בין **[[דנמרק|ממלכת דנמרק]]** לבין **[[שוודיה|ממלכת שוודיה]]** מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ואף שיתוף פעולה בנושאים שונים. כמו כן השתיים חברות באיחוד האירופי המועצה הנורדית, מועצת הים הבלטי, ומועצת אירופה.

## היסטוריה
לשתי המדינות יש היסטוריה ארוכה מאוד, שראשיתה עוד בימי הביניים, ובין השנים 1397–1523 היו השתיים מאוחדות באיחוד קאלמאר. במאה ה-17 השתתפה דנמרק במלחמת שלושים השנים והובסה בה קשות, ולאחר מכן ספגה תבוסה מוחצת מידי השוודים במלחמת תורסטנסון. בשנת 1657 הצטרפה דנמרק ל, וגם בה נחלה מפלה, ובסוף המלחמה נחתם הסכם קופנהגן שקבע את הגבולות בין דנמרק, נורווגיה ושוודיה, וגבולות אלו תקפים עד היום. בשנת 1658 פרצה המלחמה הדנית-שוודית (1658–1660), ובשנת 1674 שוב נלחמו השתיים מלחמת סקונה.

בתחילת המאה ה-18 שוב לחמו השתיים זו בזו כחלק ממלחמת הצפון הגדולה, שבה ספגה דנמרק תבוסה קשה, אולם לבסוף הובסו הכוחות השוודים, מה שהביא לירידת קרנה של האימפריה השוודית. במהלך המלחמות הנפוליאוניות שוב לחמו השתיים, ובשנת 1814 נחתם הסכם קיל, שבו העבירה דנמרק לשוודיה את השליטה על נורווגיה. במהלך המאה ה-19 שררו יחסים קרובים בין המדינות, ובתי המלוכה של שתי המדינות אף קיימו ביניהם קשרי נישואין. במהלך מלחמת העולם הראשונה נשארו שתי המדינות נייטרליות, אולם במלחמת העולם השנייה נכבשה דנמרק על ידי גרמניה הנאצית, ואילו שוודיה שמרה על נייטרליותה. בספטמבר 1943 התרחשה הצלת יהודי דנמרק, שבה הועברו רוב יהדות דנמרק לשוודיה על ידי דייגים דנים.

בשנת 1952 נחתם הסכם איחוד הדרכונים הנורדי, שמאפשר לכל אזרחי המדינות הנורדיות לנסוע בחופשיות ללא מסמכים. בשנת 1999 נחנך גשר ארסונד, המחבר את שני המרכזים המטרופוליניים של אזור ארסונד, קופנהגן, בירת דנמרק, והעיר מאלמה שבשוודיה.

כיום חיים כ-21,000 שוודים בדנמרק, ואילו כ-42,000 דנים חיים בשוודיה.

## יחסים דיפלומטיים
שוודיה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן, ו-16 קונסוליות באבנרה, אורהוס, אולבורג, אסביירג, פרדריקסהאבן, גרנה, אלסינור, הולבק, קולדינג, נוק, נייקובינג פאלסטר, אודנסה, רונה, סקיין, טורסהאבן, וויבורג. מאידך, דנמרק מחזיקה בשוודיה שגרירות בסטוקהולם, ו-23 קונסוליות כבוד בפאלקנברג, פאלן, גטבורג, יבלה, האלמסטד, הלסינגבורג, ינקפינג, קאלמאר, לולאו, מאלמה, אומאו, ויסבי, וקשה, ארברו ואסטרונד.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
לאופולד קוז'לוך

**לאופולד קוז'לוך** (בצ'כית: **Leopold Koželuh**; בגרמנית: **Leopold Kotzeluch**;  26 ביוני 1747 – 7 במאי 1818) היה מלחין צ'כי שזכה לתהילה רבה בווינה הן כמלחין, הן כפסנתרן והן כמורה, אך נעלם מתודעת שוחרי המוזיקה מאז פטירתו.

## ביוגרפיה
### ילדות וצעירות
נולד ב-1747 כ**יאן אנטונין קוז'לוך** (**Jan Antonín Koželuh**) בוולווארי (Velvary)(בגרמנית: ולווארן) שבבוהמיה, אז ממלכה בבמסגרת ממלכת הבסבורג (אימפריה אוסטרית), חלק מהאימפריה הרומית הקדושה, כיום ברפובליקה הצ'כית. הוא היה אחד משישה עשר ילדיה של משפחה דלת אמצעים.
אביו היה סנדלר  בשם אנטונין ברטולומאוס קוז'לוך. לימים, ב-1773 שינה יאן אנטונין את שמו ליוהאן לאופולד קושלוק, כדי למנוע בלבול עם בן דודו המבוגר יותר, המלחין והמורה מפראג, יאן אנטונין (יוהאן אנטון) קוז'לוך.  אחרי לימודים בעיירת הולדתו, כולל הכשרה מוזיקלית אצל אנטון קוביק, עבר קוז'לוך לפראג בה למד בגימנסיה ואחר כך נרשם ללימודי משפטים באוניברסיטה. אחרי סמסטר העדיף לעזוב והתמסר ללימודי מוזיקה בלבד. מוריו היו בן דודו ופרנטישק קזאבר דושק שלימד אותו מקלדת והלחנה. 
ב-1771 הוצג בפראג בלט ראשון שלו על במת הTheater an der Divadlo v Kotcích) Kotzen). בשבע השנים הבאות הלחין בערך 25 יצירות עבור התיאטרון בפראג.

### המשך הפעילות המוזיקלית בווינה
בשנת 1778 עבר לווינה וכנראה לזמן קצר היה תלמידו של יוהאן גיאורג אלברכטסברגר.
משנת 1792 ועד לפטירתו ב-1818 החזיק במשרות המלכותיות היוקרתיות של "קאפלמייסטר" ושל מלחין החצר. הוא כתב כ-400 יצירות, ובתוכן 30 סימפוניות, 22 קונצ'רטי לפסנתר ושתי אורטוריות.

## חייו הפרטיים
ב-20 בנובמבר 1782 התחתן קוז'לוך עם מריה אלמייר פון אלשטרן, בתו של המדען איגנץ פון בורנס. 
ביתם, קתרינה ציביני-קוז'לוך, הייתה לפסנתרנית ידועה בווינה ומלחינה.

## קישורים חיצוניים

* יצירות של לאופולד קוז'לוך, יוטיוב
* 

קטגוריה:מלחינים צ'כים
קטגוריה:פסנתרנים צ'כים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:מלחינים מן התקופה הקלאסית
קטגוריה:ילידי 1747
קטגוריה:נפטרים ב-1818
רון שפירא (שופט)

**רון שפירא** (נולד ב-1957) הוא שופט ישראלי אשר כיהן כנשיא בית המשפט המחוזי בחיפה. הוא ד"ר למשפטים שחיבר כמה ספרי משפט.

## ביוגרפיה
רון שפירא נולד וגדל בקבוצת דגניה א'. הוא נכדו של אחד ממייסדי הקבוצה, יוסף ברץ. למד בתיכון בית ירח. בשנים 1975–1979 שירת בצה"ל.

בשנת 1987 סיים לימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. התמחה בבית המשפט העליון אצל השופטת מרים בן-פורת ובמשרד עורכי דין, ובשנת 1988 הוסמך כעורך דין ועבד כעורך דין. בשלב מסוים עזב את דגניה. בשנת 1991 סיים בהצטיינות תואר שני במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים.

בספטמבר 1994 מונה לשופט של בית משפט השלום בטבריה. באוקטובר 1998 מונה לסגן נשיא בתי משפט השלום במחוז צפון. בספטמבר 2000 מונה לכהן בפועל כשופט בית המשפט המחוזי בחיפה. בספטמבר 2001 מונה כרשם בית המשפט המחוזי לעניינים מינהליים. ביוני 2003 מונה לשופט בבית המשפט המחוזי בחיפה. בפברואר 2014 מונה לסגן נשיא בית המשפט המחוזי חיפה. באפריל 2017 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת חיפה, על עבודה שנכתבה בהנחיית פרופסור אורן גזל אייל, שכותרתה "ראיות מנהליות לביצוע עבירה פלילית - הצורך בהליך מנהלי הוגן". ב-30 באוקטובר 2017 מונה לנשיא בית המשפט המחוזי בחיפה.

הוא מלמד בפקולטה למשפטים ובבית הספר למדע המדינה של אוניברסיטת חיפה ובמכללה לביטחון לאומי.

בפברואר 2022 דווח ב"ישראל היום" כי שפירא הורה לשלוח חומרים פוליטיים של ארגון "בצלם" על אלימות חיילי צה"ל והמתנחלים לכלל השופטים במחוז חיפה, לכאורה בניגוד לנהלים האוסרים על לשכה לשלוח לשופטים חומרים מטעם ארגונים פוליטיים. הרשות השופטת הבהירה כי המעטפות שנשלחו מ"בצלם" היו ממוענות שמית לשופטים.

באוקטובר 2024 הסתיימה כהונתו כנשיא, ובמקומו מונה לתפקיד השופט אבי לוי.

## ספריו ומאמריו
* רון שפירא, **מאכיפה פלילית לאכיפה מינהלית – ראיות מינהליות לביצוע עבירה פלילית**, הוצאת נבו, 2019
* רון שפירא, איתי ברסלר גונן ואילנית הלל, **הליכי מעצר – מורה נבוכים**, הוצאת נבו, 2021
* רון שפירא ואילנית הלל, **מאחורי הסורגים – עתירות אסירים – מורה נבוכים**, הוצאת נבו, 2024
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בוגרי תיכון בית ירח
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת חיפה
קטגוריה:דגניה א': אישים
קטגוריה:נשיאי בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1957
נשים קטנות (סרט, 1917)

**נשים קטנות** (באנגלית: **Little Women**) הוא סרט דרמה אילם משנת 1917 בבימויו של אלכסנדר באטלר, ובכיכובן של דייזי בארל, מרי לינקולן ומינה גריי. זהו העיבוד הקולנועי הראשון שנעשה על פי הרומן "נשים קטנות" מאת לואיזה מיי אלקוט. הסרט נחשב לאבוד.

## צוות השחקנים
* דייזי בארל – איימי מארץ'
* מרי לינקולן – מג מארץ'
* מינה גריי – מרמי מארץ'
* רובי מילר – ג'ו מארץ'
* מילטון רוזמר – תאודור לורנס
* מוריאל מיירס – בת' מארץ'
* וינדהאם גייז – הפרופסור
* רוי טראוורס – ג'ון ברוק
* ליונל ד'אראגון – מר לורנס
* פלורנס נלסון – הדודה מארץ'
* ברט דרלי – הכומר מארץ'
* מולי ווהן – סאלי מופאט
* ויוויאן טרמיין – בל מופאט
* סילביה קאוואלו – אן מופאט

## לקריאה נוספת

* Low, Rachael. History of the British Film, 1914-1918. Routledge, 2005.
* Cartmell, Deborah & Whelehan, Imelda. Adaptations: From Text to Screen, Screen to Text. Routledge, 1999


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 1917
קטגוריה:סרטי שחור-לבן בריטיים
קטגוריה:סרטי דרמה בריטיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים המבוססים על נשים קטנות
קטגוריה:סרטים אילמים
נשים קטנות (סרט, 1918)

**נשים קטנות** (באנגלית: **Little Women**) הוא סרט דרמה אילם אמריקאי משנת 1918 בבימויו של הארי נולס. התסריט נכתב על ידי אן מקסוול והוא מבוסס על הרומן באותו שם מאת לואיזה מיי אלקוט. בסרט מככבים איזבל למון, דורותי ברנרד, ליליאן הול, פלורנס וקונרד נייג'ל. הסרט יצא לאקרנים ב-10 בנובמבר 1918 בחברת פראמאונט. הסרט נחשב לאבוד.

## צוות השחקנים
* איזבל למון – מג מארץ'
* דורותי ברנרד – ג'ו מארץ'
* ליליאן הול – בת' מארץ'
* פלורנס פין – איימי מארץ'
* קונרד נייג'ל – לורי לורנס
* קייט לסטר – מרמי
* הנרי האל – ג'ון ברוק
* ג'ורג' קלסון – מר מארץ'
* ג'וליה הארלי – הדודה מארץ'
* לין האמונד – פרופ' באר
* נלי אנדרסון – האנה
* פרנק דה ורנון – מר לורנס

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אילמים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים המבוססים על נשים קטנות
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 1918
אויגן שטולצר

**אויגן שטולצר** (בהונגרית: **Stolzer Jenő**; 1886, הונגריה – 22 בדצמבר 1958, רומא) היה אדריכל יהודי-הונגרי. היה נשוי לאדריכלית יהודית סגל. בין שאר עבודותיו בישראל ומחוצה לה: תיאטרון הבימה וקולנוע אורה בחיפה.

## קורות חיים
שטולצר למד בבית ספר תיכון טכני בעיר בודפשט, הונגריה. בהמשך למד עיצוב פנים במכללה הטכנית במינכן - (האוניברסיטה הטכנית של מינכן) במשך ארבע שנים וסיים את לימודיו שם בשנת 1908.

בגיל 24, בשנת 1916 הגיע לברלין וכעבור שנה הצטרף למשרדו של האדריכל אוסקר קאופמן והיה לשותפו. עם קאופמן עבד באירופה וגם בישראל, במשך למעלה משלושים שנה.

בתקופה זו השלים את לימודיו לעבודת דוקטורט בנושא התיאטרון.

בשנת 1916 שירת שנה כקצין במלחמת העולם הראשונה.

בשנת 1933, עם עליית המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה, עלה לארץ ישראל כשבידו סכום לא גדול של כ-1,000 מארק, אותם קיבל בתמורה למכירת ספרייתו הפרטית. כשנה מאוחר יותר, הצטרף אליו אוסקר קאופמן ושניהם המשיכו לעבוד יחד. למשרד זה הצטרפה האדריכלית דר' יהודית סגל.

בעזבונה של אשתו, יהודית סגל שטולצר, התגלו מסמכים המעידים כי כשעזב את ישראל, ניסה לקבל חזרה את רכושו בברלין אך ללא הצלחה. לאחר מותו, אשתו שעברה להתגורר במינכן, תבעה פיצויים בשמו ואף זכתה בהם.

## חיים אישיים
בשנת 1941 הוא נישא לאדריכלית יהודית סגל, אשר עבדה גם היא במשרדו של קאופמן.
בשנת 1957, עזב הזוג את הארץ לגרמניה. כעבור שנה, ביום 22 בדצמבר 1958, בגיל 72, נפטר באופן פתאומי ברומא ושם נקבר בבית העלמין היהודי.

## פרויקטים
* 1935 - בית הכנסת בחדרה, עם **[[יהודית סגל שטולצר|יהודית סגל]]**
* 1934-1936 - בית הכנסת ישורון בירושלים עם מאיר רובין ובנימין אנקשטיין
* 1936-1937 - שכונת קריית מאיר, עם **יהודית סגל**
* 1937- טיילת חוף תל אביב
* 1934-1937 - תיאטרון הבימה - 1934-1937, עם אוסקר קאופמן.
* 1943- תוכנית לשכונת תלפיות, ירושלים
* 1943 - הצעה לפיתוח רצועת ירק סביב העיר העתיקה (ירושלים)
* 1946 - קולנוע **אורה** בחיפה, עם אוסקר קאופמן
* 1950-1957 - בית ההסתדרות, ירושלים, עם יהודית סגל שטולצר

## פרסים
*פרס האדריכלות הלאומית ההונגרית
*פרס של אקול דה בוזאר בפריז

## גלריה

קובץ:Habima ca1950.jpg|בית הבימה בשנת 1950 לערך
קובץ:Histadrut Building Jerusalem 2011.png|בניין ההסתדרות, רחוב שטראוס, ירושלים


## קישורים חיצוניים

* Ram, what the 'h*ll' are you doing with 'our' Habima  
* קריית מאיר - סוד הגן הנעלם של תל אביב
* אדריכלות באוהאוס בתל אביב
* -Institut Kunst- und Baugeschichte/Fachgebiet Kunstgeschichte כולל תמונתו 
* רשימת האדריכלים החשובים אשר פעלו בארץ ישראל בתקופת העלייה החמישית

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:אדריכלים יהודים הונגרים
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מינכן
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1958
יחסי נורווגיה–פינלנד

בין **[[נורווגיה|ממלכת נורווגיה]]** לבין **[[פינלנד|רפובליקת פינלנד]]** מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ושתיהן חברות במועצה הנורדית.

## היסטוריה
היחסים בין המדינות כוננו בשנת 1917, לאחר שנורווגיה הכירה בעצמאותה של פינלנד. בראשית המאה ה-20 התעורר חשש בנורווגיה מפני הגירה פינית לאזור סטורפיורד, ומאידך, נורווגיה רצתה לספח את חלק מאזור לפלנד, אולם לא התעורר סכסוך בין המדינות. כיום, שתי המדינות חברות במועצה הנורדית ובמועצת מדינות הים הבלטי, והם חולקות גבול משותף לאורך 736 ק"מ.

## יחסים דיפלומטיים
פינלנד מחזיקה בנורווגיה שגרירות באוסלו, ו-19 קונסוליות באולסונד, ברגן, בודה, דראמן, פארסונד, האלדן, האמאר, המרפסט, האוגסונד, הורטן, קירקנס, קריסטיאנסנד, קריסטיאנסונד, לרוויק, נרוויק, סארפסבור, סטוונגר, טרומסה, וואדסו. מאידך, נורווגיה מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי, ו-11 קונסוליות כבוד בהאנקו, ייבסקילה, קמי, קואופיו, מרייהאמן, אואולו, יקובסטד, רובניימי, טמפרה, טורקו וואסה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
ריינהולד רריכט

**ריינהולד רֵריכט** (בגרמנית: **Reinhold Röhricht**; 18 בנובמבר 1842 – 2 במאי 1905) היה היסטוריון גרמני, ביבליוגרף וחוקר מסעי הצלב והגאוגרפיה ההיסטורית של ארץ ישראל.

## קורות חייו ופועלו
ריינהולד רֵריכט יליד בּוּנצלאוּ, פרובינציית שלזיה, פרוסיה, למד במדרשה תאולוגית בברלין וקיבל ב-1866 את תעודת המוסמך . עיקר עיסוקו היה חקר מסעי הצלב וממלכות הצלבנים במזרח. הוא פִרסם מספר רב של עבודות על תולדות הצלבנים ועל הגאוגרפיה ההיסטורית של ארץ-ישראל, שבהן הונחו היסודות למחקר החדיש בתחום זה. למרות הישגיו המדעיים, רֵריכט לא הגיע לתפקיד אוניברסיטאי והתפרנס מהוראת היסטוריה, עברית, לטינית ויוונית בבתי-ספר תיכוניים בעיר ברלין.
ממוזער|150px|שלט ממלכת ירושלים הצלבנית רֵריכט נודע בשני מפעלים ביבליוגרפיים המהווים כלי עזר בחקר ההיסטוריה של ארץ ישראל ובחקר ממלכת ירושלים הצלבנית.
הראשון – *Bibliotheca geographica Palaestinae* – הוא קטלוג חסר תקדים בהיקפו, המרכז נתונים ביבליוגרפיים של כתבי נוסעים וצליינים שביקרו בארץ ישראל מאז שנת 333 לספירת הנוצרים ועד 1878 (השנה שבה חתם רֵריכט את מפעלו זה) על מהדורותיהם ותרגומיהם. הקטלוג ערוך בסדר כרונולוגי ומתייחס ל-3,515 נוסעים, רובם אנשי המערב הנוצרי. נוסף על כך יש בקטלוג של רֵריכט התייחסות ל-747 מפות שיש להן שייכות לארץ ישראל, ובמיוחד מפות מימי הביניים. הספר ראה אור בברלין ב-1890. דוד עמירן, איש האוניברסיטה העברית, פרסם ב-1963 את המהדורה המשופרת, הכוללת את התוספות שרֵריכט ואחרים הפיקו בשנים 1891–1893; מהדורה זו הודפסה שוב ב-1989.

מפעלו השני – *Regesta Regni Hierosolymitani* – הוא אוסף תקצירי תעודות רשמיות ומכתבים של ממלכת ירושלים הצלבנית מן השנים 1097 עד 1291, מהם שנכתבו בארץ ישראל ומהם שנשלחו מאירופה. עד שקובצו, תומצתו בלטינית ופורסמו על ידי רֵריכט, היו מסמכים אלה מפוזרים בעשרות ספרים שונים. אוסף התעודות הזה ראה אור באינסברוק, אוסטריה, בשנת 1893. ב-1904, שנה לפני מותו, פרסם רֵריכט ספר נלווה, 'אדיטמנטום' (Additamentum), המכיל תקצירי מסמכים נוספים שהגיעו לידיעתו אחרי חתימת הפרסום מ-1893. מפעלו זה של רֵריכט זכה למהדורה מעודכנת, מורחבת מאוד, ממוחשבת ומקוונת, שבה תמציות המסמכים נמסרות באנגלית. המיזם נערך בראשות ההיסטוריון הבריטי ג'ונתן ריילי-סמית'  (מת ב-2016) ובהשתתפות חוקרים מובילים של התקופה הצלבנית, ובהם הישראלים ב"ז קדר, רוני אלנבלום ואיריס שגריר.

רריכט הלך לעולמו בברלין, גרמניה.

## קישורים חיצוניים
* רשימת פרסומיו של רֵריכט באתר Regesta Imperii 
* ''Bibliotheca geographica Palaestinae'', Berlin 1890
* ''Regesta Regni Hierosolymitani (1097-1291)'', Innsbruck, 1893-1904
* Revised Regesta Regni Hierosolymitani Database

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:היסטוריונים גרמנים
קטגוריה:ארץ ישראל: היסטוריונים
קטגוריה:חוקרי ארץ ישראל
קטגוריה:ביבליוגרפים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1842
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1905
יחסי איסלנד–נורווגיה

**יחסי איסלנד–נורווגיה** (באיסלנדית: **Samskipti Íslands og Noregs**, בנורווגית: **Forholdet mellom Island og Norge**) הם היחסים הדיפלומטיים בין **[[איסלנד|רפובליקת איסלנד]]** לבין **[[נורווגיה|ממלכת נורווגיה]]**, ושתיהן חברות במועצה הנורדית.

היחסים בין המדינות מוגדרים "מצוינים", ויש רבים שמאמינים שהשותפות בין המדינות היא השותפות החזקה ביותר באירופה.

## היסטוריה
איסלנד יושבה בימי הביניים בעיקר על ידי נורווגים, הגל הראשון החל כנראה בשנת 860, ושיא ההתיישבות היה בין השנים 870–930. איסלנד ונורווגיה יצרו אזור תרבותי נורדי נרחב בים הצפוני, וחלק גדול מההיסטוריה של נורווגיה פורסם על ידי הסופר האיסלנדי סנורי סטורלוסון. בשנת 1262 עברה איסלנד לשלטון נורווגי, ובשנת 1380 הצטרפה לאיחוד קאלמאר, שאיחד את ממלכות דנמרק, נורווגיה (עם איסלנד, גרינלנד, איי פארו, שטלנד ואורקני), ושוודיה (כולל פינלנד) תחת מלך יחיד. באיחוד, דנמרק הייתה המדינה החזקה, ובסופו של דבר קיבלה שליטה גם בנורווגיה וגם באיסלנד (כמו גם בגרינלנד ובאיי פארו). נורווגיה נפרדה מהאיחוד בשנת 1814, ואיסלנד בשנת 1944.

## יחסים כלכליים
### ציד לווייתנים
שתי המדינות חולקות היסטוריה משותפת לגבי ציד לווייתנים, ולעיתים קרובות הצטרפו ליפן בהתנגדות לוועידות בינלאומיות להפחתת ציד מסחרי של לווייתנים. שתי המדינות התנגדו לחתום על האמנה בדבר סחר בינלאומי במינים בסכנת הכחדה, האוסרת על סחר בבשר לווייתנים. הברית הצפונית הגדולה, המייצגת ציידי לווייתנים, סוחרים ודייגים באזור הארקטי, אמרה כי "מדובר בייבוא וייצוא חוקי, ובעתיד היא עשויה לתת גישה לשוק שהוא באמת גדול עבור הציידים הנורווגים והאיסלנדים".

בשנת 1992 הודיעו איסלנד ונורווגיה במשותף כי יחזרו לצוד לווייתנים מסחריים ממינים מסוימים, לאחר תום תקופת ההקפאה בת 6 שנים. בשנת 2002 הודיעה נורווגיה כי היא תאפשר לוויתן החברה לייצא 10 עד 15 טון של מוצרי לווייתן מינקי לאיסלנד. ממשלת בריטניה גינתה את ההחלטה, משום שמדובר במינים הנתונים בסכנת הכחדה בינלאומית. בשנת 2006 הודיע משרד הדיג האיסלנדי כי הוא יאשר שוב את ציד הלווייתנים, מה שהופך אותו למדינה השנייה אחרי נורווגיה שמאפשרת לצוד לווייתנים מסיבות מסחריות.

## סיוע כלכלי
לאחר המשבר הפיננסי האיסלנדי 2008–2012, הממשלה הנורווגית נתנה לאיסלנד בנובמבר 2008 הלוואה של 500 מיליון € ל-5 שנים, על מנת לייצב את הקרונה האיסלנדית. שר החוץ הנורווגי, יונאס גאהר סטור אמר לאחר פגישה עם ראש ממשלת איסלנד גייר הארדה, כי "אנחנו רוצים להראות את תמיכתנו ביוזמה הבינלאומית ואנו נספק תמיכה לאיסלנד בעתיד הקרוב".

## מדיניות החוץ וההגנה
בשנת 2007 חתמו שתי המדינות על הסכם הגנה, כיסוי מעקב והגנה צבאית של התחום האווירי והכלכלי של איסלנד. משמעות הדבר היא כי מטוסי קרב ומטוסי סיור נורווגים יסיירו במרחב האווירי האיסלנדי. יודגש כי ההסכם עם נורווגיה מיועד רק לזמן שלום, אולם במקרה של עימות צבאי, ההגנה האווירית תוטל על נאט"ו וצבא ארצות הברית. ההסכם נחתם בעקבות ההחלטה להוציא את הצבא האמריקני מבסיס חיל הים בקפלאוויק בשנת 2006.

## נציגויות דיפלומטיות
* איסלנד מחזיקה בנורווגיה שגרירות באוסלו, ו-8 קונסוליות באולסונד, ברגן, בודה, האוגסונד, קריסטיאנסנד, סטוונגר, טרומסה, וטרונדהיים.
* נורווגיה מחזיקה באיסלנד שגרירות ברייקיאוויק, ו-4 קונסוליות כבוד באקוריירי, איסאפיירד'ור, סייד'יספיירד'ור ווסטמאנאאיאר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
אלפא בטוקאן

**α בטוקאן** הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים טוקאן עם בהירות נראית מדרגה 2.82, שנמצא במרחק של כ-200 שנות אור ממערכת השמש. הוא מציין את ראשו של הטוקאן שאותו מסמלת הקבוצה.

## מאפיינים
α בטוקאן הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K3 III, מסתו מוערכת בכ-1.3 מסות שמש ורדיוסו כ-37 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו היא כ-4,300 קלווין והוא קורן בעוצמה גדולה פי 240 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה יחסית, רוב קרינתו היא בתחום התת-אדום, ובצרופה עוצמת ההארה הכוללת שלו היא פי 480 מעוצמת ההארה של השמש.

מדידות ספקטרוסקופיות של אור הכוכב מראות שיש לו בן זוג עמום בהרבה שלא ידוע דבר על תכונותיו, אך נראה מהשינויים בספקטרום הנמדד וממחזוריותם שיחס המסות של בני הזוג הוא 0.4 מה שנותן לו מסה סביב חצי מסת שמש ושמסלול ההקפה הוא אליפטי עם זמן הקפה של כ-11.5 שנים (4,197 ימים) ומרחק שנע בין 5.5 יחידות אסטרונומיות ל-12.5 יחידות אסטרונומיות. אם מסתו של בן הזוג היא אכן חצי מסת שמש, אז מדובר ככל הנראה בננס אדום שעוצמת הארתו זניחה לחלוטין ביחס לזו של α בטוקאן A.

## קישורים חיצוניים
* α בטוקאן באתר של ג'ים קלר
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ענקים מסוג K
קטגוריה:כוכבים כפולים
קטגוריה:קבוצת הכוכבים טוקאן
ציסטה פרא-שחלתית

**ציסטה פרא-שחלתית** או **ציסטה פראטובלית** (באנגלית: **paraovarian cyst**) היא שק מלא נוזל המצוי ברקמת האפיתל באזור חצוצרת הרחם הסמוך לשחלות. יש להבדילה מציסטה שחלתית הן במיקומה והן בסימפטומים.

## התפתחות
מקורה של הציסטה (על פי האקדמיה ללשון העברית, **כִּיסְתָה**) הוא ברקמת החיבור הנקראת "מזותליום" , רקמת אפיתל חד-שכבתי קשקשי. ההנחה היא שהציסטות הפרא-שחלתיות נחשבות לשרידים של הצינור המולרי  והצינור הוולפי .

## אפידמיולוגיה
ציסטות פרא-שחלתיות מדווחות בכל קבוצות הגיל הנשי ונראה כי קבוצת הגיל הנפוצה ביותר היא בעשורים השלישי עד החמישי של החיים. מחקר שנערך באיטליה העריך כי שכיחות המקרים באוכלוסייה הנשית היא כ-3%, בעוד שמחקר נתיחה לאחר המוות של נשים לאחר גיל המעבר זיהה אצלן ציסטות פרא-שחלתיות בכ -4.7% מהמקרים.

## אבחון
ציסטות שחלתיות בדרך כלל מאובחנות באמצעות אולטרסאונד, CT או MRI, ובקורלציה עם הממצאים הקליניים ובדיקות אנדוקרינולוגיות. בהתאם, ציסטות פרא-שחלתיות ניתן למצוא בניתוח או במהלך הדמיה המתבצעת מסיבה אחרת.

מרבית הציסטות הן קטנות ואינן מלוות בתסמינים. הגודל הטיפוסי המדווח הוא בקוטר של 1 עד 8 ס"מ . נגעים גדולים עשויים להגיע ל-20 ס"מ או יותר בקוטר, מצב זה הופך להיות סימפטומטי ומלווה בהפעלת לחץ וכאב בבטן התחתונה. גודל הציסטות יכול להוביל לפיתול (תסביב שחלה) של השחלה וגרימת כאב אקוטי.

בשלב המקדים לניתוח, ציסטות פרא-שחלתיות נראות בדרך כלל בבדיקת אולטרה סאונד. עם זאת, בשל הקרבה לשחלה, בדיקת האולטרה סאונד עשויה להציג זקיק דמוי ציסטות שחלתיות. מצב זה עשוי להוות אתגר בזיהוי הציסטה כשחלתית, או פרא-שחלתית

## ממאירות
ציסטות פרא-שחלתיות הן בדרך כלל גידולים שפירים, אך עלולות במקרים נדירים להצמיח גידולים גבוליים וכן גידולים ממאירים.

## טיפול
בנגעים קטנים אשר לא מלווים בסיפטומים, לרוב מסתפקים בתצפית ומעכב. נגעים גדולים יותר, נגעים אשר נצפו גדלים, נגעים סימפטומטיים (כאבים, תסביב שחלה ועוד) וכן נגעים עם ממצאים חשודים בבדיקת אולטרה סאונד (פיצוליות, פפילומיות, נוזליות ורכיבים מוצקים) נבדקים ומוסרים בדרך כלל בניתוח לפרוסקופיה.

## הציסטות של מורגני
**הציסטות של מורגני** (באנגלית: **Hydatid cysts of Morgagni** או **Morgagni's cysts**) הן ציסטות המופיעות כגידול מחובר לפני השטח באמצעות מעין גבעול צר ומוארך (pedunculated), לעיתים קטן, ולעיתים כצבר של ציסטות מרובות מחוברות לפימבריה של החצוצרות. לפיכך הן נחשבות כגרסה ספציפית של ציסטות פרא-שחלתיות. הן נקראות על שם מומחה האנטומיה, ג'ובאני בטיסטה מורגני .

בעוד שבדרך כלל הציסטות של מורגני לא מלוות בתסמינים, הובחן כי הציסטות נוטות להיות יותר נפוצות אצל נשים עם בעיות פוריות בלתי מוסברות (52.1% לעומת 25.6% בבקרה, p
*Case report of a paraovarian cyst in a 15‐year‐old adolescent girl with premature ovarian failure
*International Journal of Gynecology & Obstetrics


## קישורים חיצוניים

* סוגי ציסטות שחלתיות, באתר DOCTORS
* גורמים לציסטה בשחלה, באתר מכבי שירותי בריאות
* ציסטות בשחלות, באתר המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי

## הערות שוליים

קטגוריה:בריאות האישה
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מחלות מערכת המין ודרכי שתן
קטגוריה:הפרעות לא דלקתיות של מערכת המין הנשית
ספרטק (אגודת ספורט)

**אגודת הספורט הבינלאומית "סְפַּרטָק" על-שם סטארוסטין** (ברוסית: Международное Физкультурно-Спортивное Общество «Спартак» имени Н.П. Старостина) היא התאחדות ספורט ברוסיה שהוקמה לראשונה ב-1921 והפכה לאגודת ספרטק ב-19 באפריל 1935 ביוזמתו של ניקולאי סטארוסטין. ספרטק הפכה עד מהרה למועדון ספורט גדול שאף העניקה חסות לטורניר הספרטקיאדה. בשנת 1987 האגודה נתקלה בקשיים כלכליים רבים וקבוצות הספורט שלה הופרטו והיא פורקה.

במתכונתה הנוכחית, האגודה הוקמה מחדש בשנת 1991 והיא שמה לה למטרה לקדם את הספורט לסוגיו בקרב עובדי ההסתדרות ברוסיה ומאגדת את מרבית מועדוני הספורט של ספרטק שלא הופרטו ברוסיה ובחמש מדינות נוספות.
## היסטוריה
האגודה הוקמה לראשונה בשנת 1921 בשם "חוג הספורט המוסקבאי" (MKS) ביוזמתו של ניקולאי סטארוסטין. בשנת 1926 הקבוצה אומצה על ידי איגוד פועלי המזון "פישצ'ביק" והאגודה שינתה את שמה.

ב-19 באפריל 1935 סטארוסטין הציע ששם האגודה יהיה "ספרטק" על שם ספרטקוס, העבד הרומי שהוביל התקוממות עבדים נגד האימפריה הרומית. האגודה הפכה לאחת מאגודות הספורט הגדולות ביותר בברית המועצות.

בשנת 1987 פורקה והוקמה מחדש בשנת 1991, כבר לאחר התפרקות ברית המועצות ומאז נקראת באופן רשמי בשם "אגודת הספורט הבינלאומית "ספרטק" ע"ש סטארוסטין" ומאגדת מועדוני ספורט בודדים בלבד. כיום, מועדונים רבים שבעבר השתייכו לאגודת הספורט ספרטק שמרו על שמם "ספרטק", למרות שכבר אינם משויכים לאגודת הספורט.

## מועדוני ספרטק
* ספרטק מוסקבה – קבוצת כדורגל גברים מהעיר מוסקבה
* ספרטק מוסקבה (הוקי קרח) – קבוצת הוקי קרח מהעיר מוסקבה
* ספרטק מוסקבה (כדורעף) – מועדון כדורעף 
* ספרטק מוסקבה (כדורגל חופים) – מועדון כדורגל חופים 
* ספרטק מוסקבה (כדוריד) – מועדון כדוריד  
* ספרטק מוסקבה (רוגבי) – מועדון רוגבי 
* ספרטק מוסקבה (פוטבול) - מועדון פוטבול 
* ספרטה אנד קיי (כדורסל נשים) (נקראה בעבר "ספרטק מוסקבה") - קבוצת כדורסל נשים מהעיר מוסקבה
* ספרטק סנקט פטרבורג (כדורסל) – קבוצת כדורסל גברים מהעיר סנקט פטרבורג
* ספרטק סנקט פטרבורג (כדורסל נשים) – קבוצת כדורסל נשים מהעיר סנקט פטרבורג
* ספרטק סנקט פטרבורג (הוקי קרח) – קבוצת הוקי קרח מהעיר סנקט פטרבורג
* ספרטק נלצ'יק – קבוצת כדורגל גברים מהעיר נלצ'יק
* ספרטק פרימוריה ולדיווסטוק – קבוצת כדורגל גברים מהעיר ולדיווסטוק
* ספרטק קוסטרומה – קבוצת כדורגל גברים מהעיר קוסטרומה
* אלניה ולדיקווקז (נקראה בעבר "ספרטק אלניה ולדיקווקז") - קבוצת כדורגל גברים מהעיר ולדיקווקז

## קבוצות נוספות בשם ספרטק
* הוברלה אוז'הורוד (נקראה בעבר "ספרטק אוז'הורוד") - קבוצת כדורגל גברים מהעיר אוז'הורוד שבאוקראינה
* ספרטק סובוטיצה – קבוצת כדורגל גברים מהעיר סובוטיצה שבסרביה
* ספרטק טרנבה – קבוצת כדורגל גברים מהעיר טרנבה שבסלובקיה
* ספרטקי טביליסי (נקראה בעבר "ספרטק טביליסי") - קבוצת כדורגל גברים מהעיר טביליסי

## ראו גם
*צסק"א מוסקבה (אגודת ספורט)
*לוקומוטיב (אגודת ספורט)

## קישורים חיצוניים
* 
* אתר שהוקם במלאת 70 שנה לאגודת ספרטק

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסקבה: מועדוני ספורט
קטגוריה:רוסיה: ארגוני ספורט
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין