open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אלי ברוד

**אלי ברוד** (באנגלית: **Eli Broad**; 6 ביוני 1933 – 30 באפריל 2021) היה איש עסקים ונדבן יהודי-אמריקאי.

## קורות חיים
ברוד נולד כבן יחיד ברובע הברונקס בניו יורק לזוג הורים יהודים שהיגרו מליטא. אביו היה צבע ואמו תופרת שמלות. כשהיה בן 6 עברה משפחתו לדטרויט. ברוד למד בבית ספר ציבורי, ובשנת 1951 סיים את לימודיו בבית הספר התיכון Detroit Centra. אחר כך למד באוניברסיטת המדינה של מישיגן חשבונאות וכלכלה. בשנת 1954, כשהוא בן 21, נישא לאשתו אידית. הוא עבד תקופה של שנתיים כרואה חשבון, ואחר כך פתח יחד עם שותף, דונלד קופמן, חברה לבניית בתים בשם Kaufman and Broad Home Corporation. בשנת 1971 רכש את חברת הביטוח Sun Life Insurance Company of America, חברת ביטוח קטנה שפעלה בבולטימור. הוא שינה את שמה ל-SunAmerica ובשנת 1999 מכר אותה לענק הביטוח AIG בעבור 18 מיליארד דולר.

ברוד נפטר ב-30 באפריל 2021 במרכז הרפואי סידרס-סייניי  בלוס אנג'לס, קליפורניה, לאחר מחלה ממושכת.

## פעילות נדבנית
ברוד תרם כספים למטרות שונות במשך שנים רבות. הוא היה מהתומכים העיקריים בהקמת המוזיאון לאמנות בת-זמננו  בלוס אנג'לס ושימש היושב ראש שלו בשנים 1979–1984. ברוד הוביל את מסע ההתרמה בעבור הקמת אולם הקונצרטים על שם וולט דיסני בלוס אנג'לס, מעונה של התזמורת הפילהרמונית של לוס אנג'לס ואחד מאולמות הקונצרטים המפוארים בעולם. הוא תרם כסף רב למטרות מחקר ביו-רפואית והקים את המכון המשותף לאוניברסיטאות הרווארד ו-MIT, מכון ברוד למחקר גנומי. בשנת 2015 חנך את מוזיאון הברוד לאמנות מודרנית שנבנה בתרומתו בלוס אנג'לס.

ברוד תמך כספית באמנים והיה אחד מאספני האמנות הגדולים בארצות הברית. בין השאר רכש יצירות של האמנים הבאים: אנדי וורהול, דייוויד סמית, דמיאן הירסט, סינדי שרמן, אדוארד רושה, ג'ף קונס, רוי ליכטנשטיין, רוברט ראושנברג, ג'ספר ג'ונס וג'ון באלדסארי.

בשנת 2010 הצטרף ברוד למיזם התחייבות הנתינה שהוקם על ידי וורן באפט וביל גייטס, ובו התחייב לתרום את מרבית הונו למטרות צדקה.

## קישורים חיצוניים

* אלי ברוד, בתוכנית 60 דקות, 2011

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי עסקים יהודים אמריקאים
קטגוריה:נדבנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:תורמי התחייבות הנתינה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של מישיגן
קטגוריה:אמריקאים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:יהודים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2021
מאט שולץ

**מת'יו סטיבן "מאט" שולץ** (באנגלית: **Matthew Steven "Matt" Schulze**; נולד ב-3 ביולי 1972) הוא שחקן קולנוע ומוזיקאי אמריקאי.

## ביוגרפיה
שולץ נולד וגדל בסנט לואיס. כנער למד לנגן על גיטרה בארגון מוזיקלי באטלנטה.
בגיל 20 עבר להתגורר בלוס אנג'לס לצורך קידום הקריירה שלו כמוזיקאי, אולם את החשיפה הראשונית שלו קיבל בעיקר בתור דוגמן וכשחקן פרסומות.

ערך את הופעתו הראשונה כשחקן קולנוע בשנת 1998 בתור הערפד כריס בסרט "בלייד".
התפרסם לראשונה בזכות תפקידו בסרט המרוצים "מהיר ועצבני" בתור וינס חבר צוות הגנבים של דום טורטו (וין דיזל), וינס מאוהב באחותו של דום - מיה (ג'ורדנה ברוסטר) ושונא את שוטר משטרת לוס אנג'לס הסמוי בריאן אוקונר (פול ווקר).

שולץ הופיע לאחר מכן בסרט "בלייד 2" בתפקיד הערפד צ'ופה החובר לצייד הערפדים בלייד (וסלי סנייפס) במלחמה כנגד זומבים הטורפים ערפדים ובני אדם כאחד.
שולץ השיל משקל רב מגופו כדי לשחק את הגנגסטר דארן "וול סטריט" בסרט הפעולה "המשלח" ואת הנרי ג'יימס מנהיג כנופיית האופנוענים בסרט המרוצים "מהיר ללא גבולות".

הופיע בסרט במותחן המשטרתי "מיסטר ברוקס" בתור הרוצח הסדרתי הנמלט ת'ורנטון מיקס.
ב-2011 חזר שולץ לתפקיד וינס בסרט החמישי והמצליח ביותר בסדרת סרטי "מהיר ועצבני".

## פילמוגרפיה
* בלייד (1998)
* על בנים ועל בנות (1999)
* מהיר ועצבני (2001)
* המשלח (2002)
* בלייד 2 (2002)
*דפיקות לב (2004)
* לא משאיר סימן (2004)
* מהיר ללא גבולות (2004)
* העדר (2007)
* מיסטר ברוקס (2007)
* תמצית (2009)
* מהיר ועצבני 5 (2011)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מיזורי
קטגוריה:גיטריסטים אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:סנט לואיס: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1972
מוקד (תוכנית טלוויזיה)

**מוקד** היא תוכנית טלוויזיה, ששודרה מתחילת שנות ה-70 ועד שנות ה-90, בערוץ הראשון בימי רביעי. התוכנית עסקה בנושאי אקטואליה ובפוליטיקה הישראלית. בכל תוכנית הוזמנה לאולפן אישיות פוליטית, שנמצאה במרכז אירועי השבוע, לריאיון אישי. את התוכנית הגישו במהלך השנים אלי ניסן, יורם רונן, ניסים משעל ומנשה רז.

בשנת 1977 הודיע יגאל ידין במסגרת המשדר על הקמת התנועה הדמוקרטית לשינוי (ד"ש). במהלך חלק ממסעות הבחירות הפכה התוכנית לזירת העימות הטלוויזיוני בין המתמודדים. בפרט זכור העימות בין דוד לוי לבנימין נתניהו שהתמודדו זה מול זה בבחירות המקדימות של הליכוד בשנת 1993. במסגרת זו החליפו השניים האשמות וכינויים. בין היתר כינה לוי את נתניהו "נפוליאון" ו"צלופח", והעימות בין השניים דמה לתיגרה אישית יותר מאשר לעימות פוליטי לגופו של עניין.

בתקופת מלחמת המפרץ שודרה בתוכנית "העולם הערב" פרודיה על "מוקד" בשם "מוקש" בהשתתפות שמואל וילוז'ני. גם בתוכנית זהו זה שודרה פינה פרודית בשם מוקש, בכיכובו של ספי ריבלין, בה הוצגה לצופים חידה בנושא לשון עברית.

במהלך השנים נעשו בערוץ מספר ניסיונות להחזיר את התוכנית, אך הם לא הגיעו לכדי מימוש ובוטלו ברגע האחרון. ניסיון נוסף כזה תוכנן ל-11 באוגוסט 2016, אך בוטל גם הוא.

## קישורים חיצוניים

* פתיח "מוקד" משנת 1975 באתר יוטיוב

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות ראיונות ישראליות
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1970
קטגוריה:הערוץ הראשון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:הפוליטיקה הישראלית בתרבות
יוסף רביקוב

**יוסף רביקוב** (ז' בשבט תרס"ג, 4 בפברואר 1903 – ח' באדר א' תשמ"א, 12 בפברואר 1981) היה סופר ומתרגם ישראלי.

## ביוגרפיה
נולד בסקידל שבפלך גרודנו של האימפריה הרוסית, ברוסיה הלבנה (כיום בבלארוס), לרבקה-לאה והרב משה יעקב רביקוב. בחודש ספטמבר 1913 עלה עם משפחתו לארץ ישראל, והמשפחה התיישבה בכפר אוריה. הרב קוק, שהיה אז רבן של יפו והמושבות, שכנע את אביו לעבור ליפו. הוא למד בבית הספר "תחכמוני" ביפו. בשנת 1920 החל ללמוד ב"בצלאל", בתמיכה כלכלית של "המזרחי", אולם לאחר שהתמיכה פסקה נאלץ להפסיק את לימודיו.

בשנת 1925 החל לפרסם מאמרים ב"הפועל הצעיר". בשנת 1926 תרגם עבור העיתון סיפור קצר של הרצל בשם "קנייני החיים". למד באוניברסיטה העברית בירושלים. החל משנות ה-20 ועד קום המדינה עסק בעבודות מנהל ומזכירות שונות, בין השאר באגודת הקומיסיונרים בתל אביב ובהתאחדות בעלי בתי המלון והפנסיונים בארץ ישראל.

משנות ה-50 הקדיש את כל זמנו לכתיבה, ובעיקר עסק בתרגום ועיבוד של ספרות ילדים ונוער. במשך השנים תרגם עשרות ספרים, רובם מספרות העולם הפופולרית באותה תקופה. בין תרגומיו: סדרת ספרי ז'ול ורן, וכן מספריהם של ויקטור הוגו, אמיל זולא, אונורה דה בלזק, ומסיפורי האחים גרים, הנס כריסטיאן אנדרסן ויוהנה ספירי. בשנת 1955 יצא לאור תרגומו לאחת הגרסאות של ספרו הנודע של מיגל דה סרוואנטס "דון קישוט", בשם "האברך המחונן דון קיחוט די לה מנשה".

פרסם רשימות ומאמרים וכן סיפורים קצרים בעיתונים שונים, ובהם "החברה", "יוזמה", "חרות". את הפיליטונים פרסם בשם העט "רב אשי".

רביקוב, כמו שלוש מאחיותיו, לא נישא מעולם.

## מספריו ותרגומיו
* **הרצל** – פואמה מאת ברוך ירושלים (1956)
* **מאגדות ערב**
* **מאגדות טורקיה**
* **האברך המחונן דון קיחוט די לה מנשה** – מיגל דה סרוואנטס
* **מבחר המשלים** – ז'אן דה לה פונטן
* **פניני גרים** – מבחר אגדות וסיפורים
* **פניני אנדרסן** – מבחר אגדות וסיפורים
* **וינצי המוזיקאי הקטן** – יוהנה ספירי
* **היידי בת ההרים** – יוהנה ספירי
* **ילדי גריטלי** – יוהנה ספירי

### ספרי ז'ול ורן
* **המצודה על הרי הקרפטים**
* **הנמרים**
* **פיל הקיטור** (חלק שני של **הנמרים**)
* **הרפתקאותיו של עיקש**
* **מסעותיו והרפתקאותיו של קפיטן קוק**
* **מרטין פז**
* **סודו של מדען גרמני**
* **קלוביס דארדנטור**
* **הקרן הירוקה**
* **געש הזהב**
* **מלגה למסע**
* **האורינוקו המופלא**
* **מולדת שנייה**
* **משפחה בלי שם**

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:כפר אוריה: אישים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מצרפתית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מספרדית לעברית
קטגוריה:בוגרי בית הספר תחכמוני (תל אביב)
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1903
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
ארנסט מנגנול

**ג'יימס ארנסט מנגנול** (באנגלית: **James Ernest Mangnall**: 18 בינואר 1866, בולטון – ינואר 1932) היה מאמן כדורגל אנגלי.

מנגנול התחיל את קריירת האימון שלו בברנלי בשנת 1900, אך ללא הצלחה. הוא הוחתם כמאמן במנצ'סטר יונייטד בשנת 1903. הקבוצה, ששיחקה בליגה השנייה, עלתה בשנת 1906 לליגה הבכירה בהנהגתו של מנגנול. בעונת 1907/1908 הקבוצה זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה. בעונה הבאה סיימה חמישית, אך זכתה בגביע הראשון שלה ועברה לאצטדיון אולד טראפורד. בעונה שלאחר מכן זכתה באליפות השנייה שלה. בשנת 1912 עבר מנגנול למנצ'סטר סיטי, היריבה העירונית, עמה לא זכה באף תואר במשך 12 השנים בהן אימן את הקבוצה.

ארנסט מנגנול נפטר ב-13 בינואר 1932 בגיל 66. מנגנול זכור בתור הראשון שהוביל את מנצ'סטר יונייטד הן לאליפות, הן לגביע והן למגן הקהילה.

## נתונים ותארים

;כמאמן
* מנצ'סטר יונייטד (1903 – 1912) – אליפות הליגה האנגלית (1908 ו-1911), זכייה בגביע ה-FA (1909) ומגן הצדקה (1908 ו-1911).
* מנצ'סטר סיטי (1912 – 1924) – סגנית אלופת הליגה האנגלית (1921).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קצרמר אנגלים
קטגוריה:מאמני כדורגל אנגלים
קטגוריה:מאמני ברנלי
קטגוריה:מאמני מנצ'סטר יונייטד
קטגוריה:מאמני מנצ'סטר סיטי
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1866
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1932
דמביה

**דמביה** (בגעז: **ደምብያ**) הוא אזור היסטורי בצפון-מערבה של אתיופיה וכיום נפה במדינת אמהרה שגבולותיה אגם טאנה בדרום, נפת טקוסה בדרום-מערב, נפת צ'ילגה במערב, בנפת ארמצ'הו עלית בצפונה ובנפת גונדר רבתי במזרחה.

## היסטוריה
במסורת האתיופית נחשב האזור לחלק משטחי גדעון וביתא ישראל ישבו בו מימי קדם. האתיופים החלו לפלוש ולכבוש את האזור החל מן המאה ה-14 והחלו ליישב בו מתיישבים וכן לעודד פעולות מיסיון. בתקופת הקיסר סרצה דנגל המחוז היה לאזור לחימה בין האתיופים לממלכת הגדעונים. בתחילת המאה ה-17 הוקמה במחוז העיר גונדר שהייתה לבירה הקיסרית ודמביה כולה הפכה למרכז האימפריה. מאמצע המאה ה-19 ואילך ירדה קרנה של דמביה עם העברת המרכז השלטוני ממנה.

בחלוקה המנהלית של המאה ה-20 הייתה דמביה לנפה בתוך מחוז בגמדר וכיום היא נפה בתוך מחוז צפון גונדר שבאמהרה.

## סטטיסטיקה
על פי נתוני הסוכנות המרכזית לסטטיסטיקה האתיופית לשנת 2007 האוכלוסייה מנתה 271,053 נפשות שרק 8.62% מהם חיים בערים. שטחה של הנפה היא 1,261.96 קמ"ר וצפיפות האוכלוסייה עומדת על 214.79 נפש לקמ"ר.

בנתונים הסטטיסטים משנת 1994 האוכלוסייה מנתה 218,014 נפש כאשר הרוב המכריע (89.12%) הוא אמהרי ולצידו מיעוט כמנתי (2.15%).

## לקריאה נוספת

*Tsegay Tegenu "Dämbəya" in Siegbert Uhlig (Editor), **Encyclopaedia Aethiopica: D-Ha**, Otto Harrassowitz Verlag, 2005, , p. 75-76


## הערות שוליים

קטגוריה:אמהרה
קטגוריה:אתיופיה: מחוזות היסטוריים
קטגוריה:אתיופיה: תת-מחוזות
נויפלד

**נויפלד** הוא שם משפחה ממקור גרמני, שפירושו "שדה חדש".

קטגוריה:שמות משפחה  אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
המשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)

**[[המשחקים הפאראלימפיים]] ה-5** נערכו בטורונטו, בפרובינציית אונטריו שבקנדה בשנת 1976. 

באולימפיאדה התקיימו תחרויות ב-13 ענפים: אתלטיקה, הטלת חיצים, הרמת משקולות, חץ וקשת, טניס שולחן, כדורת דשא, כדורסל, כדורעף, כדור שער, סייף, סנוקר, קליעה ושחייה.

במשחקים אלו השתתפו לראשונה קטועי גפיים ולקויי ראייה. בתחרויות האתלטיקה נוספו תחרויות בכיסאות גלגלים למרחק של 200 מטר, 400 מטר, 800 מטר ו-1500  מטר. קליעה וכדור שער הפכו לענפים רשמיים לאחר שהוצגו במשחקים הקודמים.

## טבלת המדליות

## ראו גם
* ישראל במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)

## קישורים חיצוניים
* 

1976
טורונטו
קטגוריה:טורונטו: ספורט
קטגוריה:1976 בספורט
קטגוריה:1976 בקנדה
קרודיטה

[שמאל|ממוזער|250px|קרודיטה עשוי רצועות [סלרי, ופלפל ירוק ואדום, לצד מטבל.]]
**קְרוּדִיטֵה** (בצרפתית: **Crudités**) הם מתאבנים מהמטבח הצרפתי המוגשים בראשית הארוחה. מנה זו כוללת רצועות של ירקות קשיחים המוגשים טריים ונאים (לא מבושלים), כשלצידם מטבל. 
הרצועות שוות באורכן וברוחבן, ולרוב מדובר ברצועת ירק שאורכה כ-5 ס"מ, ורוחבה בין חצי ס"מ לס"מ.

לרוב כוללת המנה רצועות של סלרי, גזר, פלפל ואספרגוס, ולעיתים גם ברוקולי וכרובית.

מקור המילה הצרפתית "crudité" במילה הלטינית: "crūdus", שפירושה "בלתי מבושל".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:ירקות
קטגוריה:מתאבנים
What Goes Around... Comes Around

**What Goes Around... Comes Around** (בעברית: **מה שאתה עושה... חוזר בחזרה**) הוא שיר של הזמר והיוצר האמריקאי ג'סטין טימברלייק, שהוא כתב והפיק יחד עם דנג'ה וטימבלנד. השיר מופיע באלבומו השני FutureSex/LoveSounds והוא יצא כסינגל ב-19 בפברואר 2007.

What Goes Around... Comes Around זכה להצלחה במצעדי הפזמונים בייחוד בארצות הברית בה הגיע למקום הראשון בשניים ממצעדי הבילבורד: הבילבורד הוט 100 ומצעד שירי הפופ. השיר הגיע למעמד פלטינה כפולה באוסטרליה ולמעמד פלטינה בארצות הברית (למעלה ממיליון עותקים). בשנת 2008 השיר זכה בפרס גראמי בקטגוריה "ביצוע הפופ הווקאלי הטוב ביותר – גבר" והיה מועמד בקטגוריה "תקליט השנה".

לשיר הופק וידאו קליפ אותו ביים סמואל באייר ומשתתפת בו, לצד טימברלייק, השחקנית סקרלט ג'והנסון. את התסריט לקליפ כתב התסריטאי והבמאי ניק קסאווטס. בשנת 2007, בטקס פרסי המוזיקה של MTV, זכה הקליפ בפרס "הבימוי הטוב ביותר" והיה מועמד לשני פרסים נוספים.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## מבצעים
*ג'סטין טימברלייק – הפקה, כתיבה, שירה
*נתניאל הילס (דנג'ה) – תופים, קלידים, הפקה, כתיבה
*טימותי מוזלי (טימבלנד) – תופים, קלידים, מיקסינג, הפקה, הקלטה, כתיבה, קולות רקע
*ג'ימי דאגלס – מיקסינג, הקלטה

;תזמורת כלי מיתר
*לארי גולד – מנצח, עיבוד
*ג'ף צ'סטק – הקלטה
*ג'ון סטהל – עוזר הקלטה
*דייוויס ברנט – ויולה
*ג'ני דילורנצו – צ'לו
*גלוריה ג'סטין – כינור
*צ'ארלס פארקר ג'וניור – כינור
*אמה קומרואו – כינור
*איגור שווץ – כינור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ג'סטין טימברלייק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'סטין טימברלייק
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טימבלנד
קטגוריה:בלדות משנות ה-2000
קטגוריה:בלדות R&B עכשוויות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בטורקיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון ברומניה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לביצוע הפופ הווקאלי הטוב ביותר של גבר
קטגוריה:זוכי פרס בחירת הנוער: שירים
קטגוריה:זוכי פרס הווידאו קליפים של MTV לבימוי הטוב ביותר
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ג'ייב רקורדס
קונדילומה

**קוֹנְדִילוֹמָה** (באנגלית: **Condyloma** או **Genital Wart**) היא יבלת, המופיעה בדרך כלל באיברי המין ופי הטבעת בקרב גברים ונשים. זוהי מחלת מין מדבקת מאוד הנגרמת כתוצאה מסוגים שונים של נגיף הפפילומה האנושי. 

ההידבקות במחלה נעשית כתוצאה ממגע ישיר עם עור נגוע, בעיקר במהלך יחסי מין. יבלות אלו הן התסמין הבולט ביותר להידבקות בווירוס זה. 90% מהיבלות נגרמות כתוצאה מסוגים 6 ו-11 
, 
אך עם זאת הן מופיעות רק באחוז קטן של הנדבקים בווירוס. 
תפוצת הווירוס באוכלוסייה רבה מאוד, ועל פי הערכות 27% מכלל האוכלוסייה הפעילה מינית נגועה בו, ו-45% מאוכלוסיית בני ה-14 עד 19.

ניתן לטפל ביבלות בצריבה על ידי לייזר או בצריבה כימית.

## ראו גם
*פפילומה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זיהומים נגיפיים המאופיינים בנגעים בעור ובקרום הרירי
קטגוריה:זיהומים המועברים בעיקר במגע מיני
קטגוריה:מחלות נגיפיות
האנסמבל הקולי הישראלי

**האנסמבל הקולי הישראלי** (כונה בעבר **האנסמבל הקולי החדש**) נוסד בשנת 1993 בידי מנהלו המוזיקלי יובל בן עוזר.  

בשנים שחלפו מאז כבש את מקומו כמקהלה הקאמרית  המובילה בישראל. האנסמבל, המורכב מזמרים מקצועיים, מופיע במיטב האולמות והפסטיבלים בארץ וזוכה להצלחה הן בקרב הקהל והן בקרב מבקרי מוזיקה ומוזיקאים. לאנסמבל רפרטואר רחב של מוזיקה קאמרית קולית, ממוזיקת ימי הביניים ועד למוזיקה בת זמננו, מוזיקה אוונגרדית והקלטות פסקול לסרטים. 

האנסמבל מרבה להופיע עם התזמורות המובילות בישראל, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון והקאמרטה הישראלית ירושלים. הוא עובד עם מנצחי מקהלות מן השורה הראשונה בעולם, בהם: פרידר ברניוס, ג'ון פול, אנתוני רולי ואנדרו פארוט. 

האנסמבל ביצע שלוש פעמים יצירות בביצועי בכורה במסגרת פסטיבל ישראל (רון וידברג: "רבי אמנון ממגנצה", יצירתו של דורי פרנס "משורר בניו-יורק" ועוד ) וזכה בפרסים ראשונים בתחרויות בינלאומיות למקהלות במלטה (1998), בטולוסה, ספרד (2000) ובבלגיה (2001). האנסמבל הקולי החדש מוזמן להשתתף בפסטיבלים בינלאומיים בגרמניה, צרפת ולוקסמבורג, קוריאה, סרדיניה, נורמנדי וליובליאנה. כמו כן מופיע האנסמבל בארץ, בסדרות קונצרטים משלו במוזיאון תל אביב לאמנות, בירושלים, במודיעין במשכן למוזיקה ואמנויות רעננה ועוד. 

בשנת 2009 פרס האנסמבל את חסותו על מקהלת עדי, אשר הוקמה שנים ספורות מוקדם יותר.

## קישורים חיצוניים
* 
* עומר שומרוני, ביקורת קונצרט מ-26 בדצמבר 2010
* האנסמבל הקולי הישראלי, באתר התזמורת הסימפונית ירושלים

קטגוריה:מקהלות בישראל
פום אנה

**פּוֹם אָנָה** (בצרפתית: **Pommes Anna** - "תפוחי אדמה של אנה") הוא מאכל תפוחי אדמה מהמטבח הצרפתי. המאכל מכיל תפוחי אדמה שנפרסו לפרוסות דקות, נטבלו בחמאה ונאפו בתנור. במהלך האפיה הופכים את המאכל על מנת שיאפה משני צדיו. כלי ייעודי עשוי נחושת המכונה *la cocotte à pommes Anna* מאפשר הפיכת המאכל מבלי הוצאתו מהתבנית.

המאכל במקורו הכיל רק תפוחי אדמה, חמאה וכן מלח ופלפל שחור, והוגש לרוב לצד בשר צלי.

מקובל לשייך את המאכל לשף אדולף דוגלרה, אשר שימש כשף של קפה אנגלה בפריז - המסעדה הטובה בפריז בתקופת שלטונו של נפוליאון השלישי. על פי המסורת, המאכל נקרא על שם אנה דאמיין או על שם אנה דליון, שנחשבו לנשים היפות בעיר באותה עת.

## קישורים חיצוניים

* ההיסטוריה של המאכל, ומתכון, באתר "טעמים"
* 
* מתכון מצולם
*מתכון באתר Epicurious 
* ההיסטוריה של המאכל 

קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:מאכלי תפוח אדמה
קטגוריה:מאכלים הקרויים על שם אישים
טיאנה

250px|ממוזער|שמאל|שרידי האקוודוקט הרומי
**טיאנה** (ביוונית: Τύανα, בלטינית: **Tyana**) הייתה עיר עתיקה באסיה הקטנה, בדרום מרכז טורקיה המודרנית של היום. זו הייתה בירת הממלכה לוויאן הניאו החתי באלף ה-1 לפנה"ס.

## היסטוריה

טיאנה מיוחסת בהיסטוריה של הממלכות החתיות החדשות כעיר טואנואה (Tuwanuwa). באגדה היוונית נקראה העיר לראשונה טואנה (Thoana), עקב מייסדה המלך התראקי תואס (Thoas). 

טיאנה מוקמה בעמדה אסטרטגית על הדרך לסוריה דרך שערי קיליקיה, והייתה ידועה כמקום הולדתו של הפילוסוף הידוע אפולוניוס איש טיאנה.

תחת שלטונו של הקיסר הרומי קרקלה העיר נקראה "אנטוניאנה קולוניה טיאנה" (Antoniana colonia Tyana), ובשנת 371 הקיסר הרומי ואלנס הפכה טיאנה למטרופוליס.

בשנת 708 נכבשה טיאנה על ידי שושלת בית אומיה, ונשארה נטושה עד תקופתו של החליף הארון א-רשיד אשר כבשה מחדש, והפכה למרכז שלטונו.

## טיאנה כיום

העיר נפלה מגדולתה אחרי שנת 933, כשאיום הכיבוש הערבי נסוג. כיום הריסות העיר טיאנה העתיקה נמצאות בעיר הטורקית המודרנית קמרהיסאר (Kemerhisar), מרחק כארבעה וחצי קילומטרים דרומית לעיר ניעדה (Niğde), שם ניתן לראות בין היתר את אמת המים הרומית הישנה, ומערות קבורה עתיקות.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טורקיה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:האימפריה הביזנטית: יישובים
פוט-או-פה

שמאל|ממוזער|250px|פוט-או-פה
[שמאל|ממוזער|250px|ירקות המשמשים כבסיס לפוט-או-פה: [גזרים, לפתות, כרישות ובצלים.]]
**פּוֹט-אוֹ-פֶה** (בצרפתית: **pot-au-feu**, נהגה: potofø - "תבשיל קדרה על האש") הוא נזיד בשר בקר מהמטבח הצרפתי.

המאכל מורכב מבשר בקר וכן ירקות. לרוב נעשה שימוש בזנב שור ובמח עצמות. הירקות בהם נהוג להשתמש הם: גזר, לפת, כרישה, סלרי ובצל. המאכל מתובל באמצעות בוקה גארני ("זר תבלינים"), מלח, פלפל שחור וציפורן.

המאכל מוגש לצד חרדל (לרוב חרדל מדיז'ון) ומלפפונים חמוצים.

סמיכות המאכל משתנה ממתכון למתכון. לעיתים המאכל דליל ומוגש כמרק, לעיתים הוא סמיך ומוגש כנזיד ולעיתים הנוזלים מועטים והמאכל מוגש כמנה עיקרית בשרית.

## ראו גם
* הוט פוט

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:מרקים
קטגוריה:מאכלי חג המולד
קטגוריה:מאכלים לאומיים
קטגוריה:המטבח האלזסי
קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:מאכלי ירקות
יער חניתה

טקסט=שלט בכניסה ליער חניתה|ממוזער|שלט בכניסה ליער חניתה
**יער חניתה** משתרע על פני כ-2,300 דונם במורדות הרי הגליל המערבי, בין קיבוץ חניתה לשלומי. היער נטוע בעיקר בעצי אורן ובחלקו העליון דגם משוחזר של "חניתה תחתית". כיום זהו מקום מושבו של האתר "חומה ומגדל" שהיווה נקודה יהודית ראשונה באזור בו הקימו ראשוני מתיישבי חניתה את המחנה, בליל ה-20 במרץ בשנת 1938.

היער מכיל ברובו עצים מחטניים, עצי חורש ובוסתן וראשית נטיעתו בשנות ה-40, אולם נטיעתו הושלמה רק בשנות ה-70 של המאה העשרים.

אדמות הקרקע שעליה ניטע היער נקנו על ידי יוסף סינגליה שהיה נשיא הוועד המרכזי של קק"ל באיטליה. סינגליה השתמש בדרכונו האיטלקי לצורך קניית האדמות, בתקופה שבה ממשלת בריטניה הערימה קשיים ליהודים לרכוש את אדמות הארץ.

## אתרי היער
### חומה ומגדל
באתר שהוקם על "חניתה תחתית" בנתה קק"ל שחזור של מגדל וחומה עשויים עץ, המהווים עדות חיה לסיפורם של המתיישבים ששהו במחנה בימיו הראשונים של הקיבוץ – תקופה שבה הקיבוץ הותקף בידי ערבים פעמים רבות. לאחר 6 חודשים נפרצה הדרך ל"חניתה עילית", מקום משכנו של הקיבוץ כיום.
שמאל|ממוזער|250px|אתר חומה ומגדל

### מצפה חניתה
מצפה חניתה ממוקם מדרום-מערב לקיבוץ ובסמוך לגדר עם לבנון. המצפה משקיף על כפרי דרום לבנון ובקעת העיר צור. במדרונו נמצאת "מערת חניתה" (מערת סולם) שנתגלו בה כלי חרס מהתקופה ההלניסטית. המערה סגורה למבקרים בשל סכנה ביטחונית וקרבתה לגבול לבנון.

### נחל הבאר
שביל הנחל מתחיל בסמוך למבנה "חומה ומגדל", ולאתר ההנצחה ליהודה ברנר ויעקב ברגר שנורו בלילה הראשון להקמת המחנה בתקיפה ערבית. במעלה השביל נמצאת חורשת אורן ובה מבנה הבאר. את הבאר מבטון יצרו מתיישבי חניתה, בשל דרישת המשק למים לאחר שהמחנה עלה לקרקע. המבנה הוקם בשילוב עם בריכת אגירה ומשאבת דיזל, אולם מכיוון שהוא לא סיפק את צורכי המים של המתיישבים, הוא ננטש.

### מצפור שביט
בנובמבר 2014 נחנך מצפור שביט ביער חניתה על שם יהודה שביט שהיה ראש המועצה האזורית מטה אשר בשנים 1994–2013. מהמצפור הנמצא מזרחית לכביש העולה לחניתה, יש תצפית יפה על כל הגליל המערבי.

### מצדית חניתה
עמדת שמירה מבטון שנבנתה ב-1943 ושימשה אחר כך כמחסן לציוד חקלאי של קיבוץ חניתה. נמצאת על גבעה ממערב לכביש העולה לחניתה. כיום נמצאת בתחום שלומי בשכונת מורד ההר. הגבעה מזוהה כמקומה של העיירה המוזכרת בתלמוד בשם "פי מצובה".

## גלריה

קובץ:PikiWiki Israel 5460 old well house in hanita.jpg | בית הבאר הישנה 
קובץ:1חומה ומגדל.jpg | שלט המכוון אל החומה והמגדל
קובץ:2מגדל.jpg | מגדל חניתה
קובץ:שביל חניתה.jpg | שביל ביער חניתה
קובץ:Shavit lookout.jpg |מצפור שביט 
קובץ:Hanita guard post.jpg |מצדית חניתה


## קישורים חיצוניים

* יער חניתה, באתר קרן קיימת לישראל
* יער חניתה – אתר "חומה ומגדל" – חידוש ושדרוג האתר, באתר קרן קיימת לישראל
* מצפור שביט, באתר קרן קיימת לישראל
* 
* מפת היער באתר קרן קיימת לישראל 
* 
* 

חניתה
קטגוריה:הגליל המערבי
קטגוריה:מחוז הצפון
קטגוריה:חניתה
מרכז ציוד לחימה וחלפים

ממוזער|שמאל|150px|תג מצל"ח מ־2007
ממוזער|שמאל|150px|תג מצל"ח עד 2007
**מרכז ציוד לחימה וחלפים** (בראשי תיבות: **מצל"ח 6800**) היה הגוף הצה"לי האחראי על אחסון, תחזוקה ורכש של חלקי חילוף וציוד לחימה.

מצל"ח היה מרכז לוגיסטי באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל), שהתפרס ברחבי הארץ בכעשרה בסיסים. כמרכז היה אחראי גם על הדרכת יחידות צה"ל השונות באשר לשימוש בצל"מ (ציוד לחימה מבוקר).

המרכז היה כפוף פיקודית לאט"ל במטה הכללי, וכפוף מקצועית לחיל החימוש שבאגף. כמו במרכזי אט"ל האחרים, חולק מצל"ח לשלושה מרחבים: בה"ח (בסיס החסנה) מרכז (6820), הגדול מבין הבה"חים, בה"ח צפון (6810), ובה"ח דרום (6830).

ב־2017 זכתה היחידה בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות בית תומכי הלחימה.

ב־29 ביוני 2020 נערך טקס סגירת מצל"ח שהתמזג למרכז הספקה אחוד (מרה"ס).

## הבסיסים
מפקדת מצל"ח (6800) נמצאת במחנה צריפין, והמפקד הוא קצין בדרגת אל"ם. מפקד מצל"ח הנוכחי הוא אל"ם הרצל איסקוב.

בה"ח צפון (6810) ממוקם ליד מחלף גולני ולו בסיס לוויין – "הרדוף" שממוקם בבית שאן.

בה"ח מרכז (6820) ממוקם בצריפין ולו בסיסי משנה לוויין – "גפן" שממוקם ליד רמלה, ו"סביון" שממקום בצריפין.

בה"ח דרום (6830) ממוקם בבאר שבע ולו בסיס לוויין – "צלף" הממוקם במחנה פלוגות.

## ראו גם
* אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
* חיל החימוש

## קישורים חיצוניים
* מצל"ח, באתר עמותת חיל הטכנולוגיה והאחזקה

## הערות שוליים

קטגוריה:אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
קטגוריה:ציוד צבאי בישראל
פיסלדייר

**פיסלדייר** או **פיסאלאדייר** (בצרפתית: **Pissaladière**) הוא מאפה מהמטבח הצרפתי, המקובל בדרומה של צרפת באזור פרובאנס, ובייחוד באזור הערים ניס, מרסיי וטולון, וכן בצפון מערב איטליה באזור ליגוריה. 

המאכל הוא מאפה שטוח, העשוי בצק הדומה לבצק פיצה, עליו שמים בצלים מבושלים או מאודים וכן שום, ואנשובי (דגים שלמים או ממרח אנשובי). באיטליה, באזור סן רמו נהוג להגיש את המאפה שעליו מוצרלה.

המאפה נאפה באופן הדומה לאפיית פיצה, ומוגש כשהוא חם.

כיום המאפה מוגש כמתאבן בראשית הארוחה, אולם בעבר נאכל כארוחת בוקר.

שמו של המאכל מקורו בשילוב בין המילה הצרפתית הקדומה *pescion*, מלטינית: *piscis* - דג, ו"salat" - מלח, היינו "דג מומלח" בשל האנשובי המלוח המצוי על המאפה.

## קישורים חיצוניים

* מתכון
* מתכון מספרה של ג'וליה צ'יילד

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:מאפים
קטגוריה:פיצה
יצחק מהרשן

ממוזער
הרב **יצחק מאהרשען** (**Maarsen**; נהגה **מהרסן**) (כ"ט בשבט תרנ"ב, 27 בפברואר 1892 – תש"ג, 1943) היה רבה של האג. נספה בשואה.

## תולדותיו
### לפני השואה
נולד לזאב וולף שהיה מלטש יהלומים. הוסמך לרבנות בבית המדרש לרבנים באמסטרדם שאת לימודיו בו סיים בתרע"ז (1917). מיד לאחר מכן החל ללמד בסמינר לרבנים. כשנה לאחר מכן מונה לדיין בעיר, אך לא הפסיק את הוראתו בבית המדרש לרבנים. למד שפות קלסיות באוניברסיטה עד תרפ"ה (1925).

בסוף אותה שנה, בז' במרחשוון ה'תרפ"ו, החל לכהן כאב"ד האג. הרב נודע בשיעוריו ובפסיקותיו, והיה אהוב על בני קהילתו בזכות מידותיו הטובות וצניעותו, יראת השמים הגדולה והידע הרב שלו. הקפיד על שמירת מנהגי אמסטרדם, ופעל בתקיפות רבה נגד הרפורמים.

אף שהיה באגודת ישראל, זכה להערכה רבה גם מהציונים ובייחוד מחברי ה"מזרחי", ופעל עימם בעניינים שונים בעת הצורך. כן היה בקשר של מכתבים ומשא ומתן הלכתי עם רבנים חשובים מכל העולם היהודי.

כתב ספרים רבים  שרובם בעברית וחלקם בהולנדית, וביניהם: ביאורים לפירושי רש"י והרמב"ן לנ"ך שהוציא לאור בצעירותו, מהדורה מדעית של מחזור האשכנזים באמסטרדם, "השאלות והתשובות כמקור לתולדות החיים היהודיים בהולנד", פירוש על פרקי אבות בהולנדית, "אדם ומוסר" בהולנדית.

בפירוש רש"י לנ"ך שערך ופורסם בשנת תרצ"ו (נדפס מחדש בהוצאת "מקור ירושלים" בירושלים בשנת תשל"ב) סבר כי רש"י כתב את פירושו לספר תהילים בערוב ימיו לאחר מסעות הצלב (פרעות תתנ"ו-1096. פרעות בקהילות שו"ם בגרמניה): "הד-קול של המאורעות בזמן נוסעי הצלב וזעקת שבר על גלות מר ונמהר נשמע כשיאמר "לפי שמלומדים אנו במכות ומוכנים ומזומנים לשבר תמיד (לח' יח'), כשמדבר "בכל הצרות שעברו עלינו בימינו אלה" (צ' יד'). כשמראה סבת השנאה "שאין אני רודף אחר שקר שלהם לתפש טעותם (סט' ה') וכשמצדיק עליו את הדין "שלא נהרהר ונדבר קשה אחר מדת הדין" (לט' ב')".

### בימי השואה
לאחר שהנאצים כבשו את הולנד בב' באייר ת"ש (10 במאי 1940), הרב מהרשן דאג לא להפסיק את החיים היהודיים, ונעזר לשם כך בראש הקהילה.

הוא נענה בתחילה להפצרות של אנשים מהקהילה להסתתר במקום שיוכל להמשיך ללמוד ולכתוב את חיבוריו, אך לאחר יום אחד בלבד החליט שאינו יכול לעזוב את בני הקהילה בעת צרה כזו, והמשיך בפעילותו בגלוי. הרב מהרשן חיבר לפני יום הכיפורים תפילה מיוחדת למצב הקשה לאמירה לפני תפילת נעילה:

כשהמצב החמיר עוד יותר, שוב הפצירו בו להתחבא, אך הרב מהרשן התנגד לכך בתוקף ואמר שיהיה עם בני קהילתו בכל מקום שיהיו שם. קהילת יהודי האג עם הרב מהרשן בראשם, נלקחו למחנה וסטרבורק. משם נשלח הרב ברכבת למחנה השמדה סוביבור עם רעייתו וּשְׁלוש בנותיו.

## לקריאה נוספת
*הרב פרופ' יצחק לוין (עורך), **אלה אזכרה : אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה**, חלק ראשון, "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשט"ז.
*דן מכמן, המנהיגות הרבנית בהולנד, בתוך: **דפים לחקר תקופת השואה, המכון לחקר תקופת השואה**, אוניברסיטת חיפה, תשמ"ט
*יוסף מכמן והרטוך בים ודן מכמן, **[[פנקס הקהילות]] : הולנד**, יד ושם, תשמ"ו

## קישורים חיצוניים

*הרב יצחק מהרשן (מהרסן) – האג, הולנד, באתר "זכור - אמונה בימי השואה" שמפעיל "המרכז לחקר השואה" (או "המרכז ללימודי השואה") של מכללה ירושלים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים הולנדים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
קטגוריה:פעילי אגודת ישראל
קטגוריה:אבות בתי דין
סאנדרינגהאם

**סאנדרינגהאם** (באנגלית: **Sandringham**) הוא כפר בצפון מחוז נורפוק, אנגליה. הכפר ידוע בעיקר כמקום הולדתה של דיאנה, הנסיכה מוויילס.

ליד הכפר נמצא בית סאנדרינגהאם המפורסם, אשר בבעלות בית המלוכה הבריטי. מקום זה נודע כאתר מועדף על המלכה אליזבת השנייה, אשר הרבתה לבקר בו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנגליה: כפרים
קטגוריה:נורפוק: יישובים
ראס גמב

שמאל|ממוזער|250px|תוכנית הקומה הראשונה של הטירה
שמאל|ממוזער|250px|חתך רוחב של המבנה
**ראס גמב** (בגעז: **ራስ ግምብ** - "טירת הראס") היא טירה השוכנת בעיר גונדר, כ-350 מטרים צפונית-צפונית-מזרחית לפאסיל גמב, המתחם המלכותי ההיסטורי של השושלת הגונדרית. הטירה שימשה, בין היתר, כמעונו של מיכאל סהול שהיה הראס של תיגראי בשנים 1748-1771 ו-1772–1779, ונחשב לדמות פוליטית חשובה החל בתקופת הקיסר ייאסו השני ועד מותו ב-1779. מסיבה זו מכונה המבנה גם בשם "טירת מיכאל סהול".

## היסטוריה
מועד הקמתו של המבנה הצופה אל פאסיל גמב, אינו ידוע בוודאות, וייתכן אף שהוקם כבר בימיו של הקיסר פאסילידס, בערך באמצע המאה ה-17. לחלופין ייתכן כי הוקם על ידי הקיסר ייאסו הראשון, נכדו של פאסילידס, כאשר יצר את תפקיד הראס. עם זאת, מיכאל סהול שהיה האיש החזק בקיסרות בעשור השמיני של המאה ה-18 התגורר בו, ומאז הוא מזוהה בעיקר עמו. לפני שהטירה שוחזרה על ידי הכובש האיטלקי בשנות ה-30 של המאה ה-20, היא הייתה הרוסה כמעט לחלוטין. האיטלקים הפכו את המבנה למעון המושל, ומאוחר יותר שימש את הקיסר היילה סלאסי בעת ביקוריו בעיר. בעת שלטון החונטה הצבאית האתיופית שכן במבנה בית סוהר.

## הטירה
המבנה הרבוע מתנשא לגובה של שתי קומות, ובצידו המזרחי צמודים לו שני מגדלים עגולים אופייניים לסגנון הגונדרי. אחד המגדלים נושא כיפה ואילו גגו של האחר עשוי בצורת אוכף. בפינתו הדרום-מזרחית של המבנה מתנשא מגדל רבוע נושא שינות, כמו גג המבנה העיקרי, ומרפסות עץ תולות ממנו. גרם מדרגות חיצוני הוביל אל הפינה הדרום-מערבית של הקומה הראשונה. בקומת הקרקע שלושה חדרים, אחד מהם קטן ורבוע וניצב בבסיסו של המגדל הרבוע. בקומה השנייה ארבעה חדרים וגרם מדרגות מוליך ממנה אל הגג. גרם מדרגות נוסף עשוי עץ מוקם במגדל הרבוע.

## לקריאה נוספת

* "Ethiopia, the unknown land", Stuart Munro-Hay, I.B.Tauris publishers, (2008), 


## קישורים חיצוניים


* "I Castelli di Gondar", Alessandro Augusto Monti Della Corte, Societa' Italiana Arti Grafiche Editrice in Roma (1938)


[מרכז|ממוזער|650px|הדמיה של [פאסיל גמב ממזרח: ראס גמב (20) נראה מחוץ למתחם בצד ימין, אם כי מיקומו כאן אינו תואם את הכיוון והמרחק מהמתחם במציאות]]

קטגוריה:גונדר
קטגוריה:אתיופיה: מבנים
פתחיה לב-טוב

[ממוזער|250px|מורי בית הספר העממי הראשון במושבה הרצליה בשנת [1934 (פתחיה לב-טוב במרכז התמונה)]]

**פתחיה לב-טוב** (**גוטהארץ**; 4 במאי 1882 – 10 בדצמבר 1963) היה מורה ומחנך, איש העלייה השנייה. ניהל את בית הספר העממי הראשון במושבה הרצליה.

## ביוגרפיה
לב-טוב נולד וגדל במקרוב במחוז קייב שבאוקראינה. אביו היה רב ומלמד גמרא. עד לגיל 13 למד בחדר ולאחר מכן בעזרת מורה פרטי שהיה מחובבי ציון והעשיר ידיעתו בשפה ובספרות העברית והלאומית במקביל ללימודי רוסית וגרמנית.

בשנת 1903 נשא לאישה את שרה. בשנות הפרעות ברוסיה 1904–1905 היה פעיל בהגנה העצמית היהודית במקרוב.

לב-טוב נפטר ב-1963 ונקבר עם רעייתו בהרצליה.

## פועלו בתחום החינוך

בגיל 16 החל ללמד במסגרת של שיעורים פרטיים עברית ורוסית. כשהיה בן 19 פתח במקרוב חדר מתוקן להוראת עברית בעברית ובו פעל במשך שבע שנים. לאחר מכן עבר ללמד בעיר צאריצין (לימים סטאלינגרד). רעייתו עזרה לו בהוראה במסגרת החדר המתוקן. גם בביתם הקפידו לדבר בעברית. במקרוב שימש גם כמזכיר האגודה הציונית והיה בה פעיל מסור.

בסתיו 1909 עלה עם אשתו ובנו לארץ ישראל. לב-טוב עסק בהוראה בבית-הספר לבנות ביפו (1909), בבאר יעקב (1910-1915), ביסוד המעלה (1916-1919), במטולה וראש פינה (1920). עקב פרעות הערבים במטולה במרץ 1920 עבר למושבה עקרון ושם התגורר עד 1926. כשנוסד בית-הספר הראשון במושבה הרצליה, בשנת 1926, נתמנה למנהלו והתמיד בתפקיד זה עד סוף שנת 1948, כשיצא לגמלאות (בית הספר העממי שכן במבנה בו שכנה לאחר מכן עיריית הרצליה, ברחוב הנדיב). במשך השנים הרבות עזרה לו רעייתו בהוראה עזרה חיצונית, העניקה באופן התנדבותי שיעורים פרטיים לילדים בעלי קשיי למידה וילדי עולים חדשים מגרמניה ומארצות אחרות, שיד הוריהם לא השיגה לשכור להם מורה פרטי. אחרי שיצא לפנסיה לימד עברית לעולים חדשים במעברת הרצליה עד שנת 1960. 

לב טוב הדגיש את החינוך לחקלאות ופעל להקמת גן בוטני עבור תלמידי בתי הספר בהרצליה. הגן הוקם ליד בית הספר היסודי של הרצליה בשנת 1952 ונקרא על שמו עוד בחייו.   

בימי המשמרות למען עבודה עברית בכפר סבא היה לב טוב מראשוני המורים להתייצב במשמרות. לתמיהתו של המפקח על כך שהוא נוטש את משמרתו בניגוד להוראות שאסור למורה לעזוב את עבודתו כדי להשתתף בפעילות פוליטית ענה:
:"העבודה העברית הנה אחת העיקרים הציוניים, שעליו ייהרג ואל יעבור ... 24 שנים מחנך אני במושבות לעבודה עצמית ולעבודה עברית. מחנך אני כדרכי לא בנאומים אלא על ידי דוגמה ומופת. לולא השתתפתי עתה בהגנה על העבודה העברית, הייתי בעיני תלמידי כזקן שזקנותו ביישה את ילדותו, והייתי מאבד את כל דרכי כמחנך."

במקביל לעבודתו בתחום החינוך פעל למען הקרן הקיימת לישראל.

## הוקרה על פועלו
שמאל|ממוזער|250px|הכניסה לבית הספר "לב-טוב" בהרצליה
לב-טוב נבחר לאזרח-כבוד של העיר הרצליה. לזכרו יצא ספר זיכרון וניטעה חורשה ביער הקק"ל.

על שמו נקרא בית הספר היסודי "לב-טוב" בשיכון דרום בהרצליה.

## קישורים חיצוניים

*
*
*
*
*
*מיהו פתחיה לב-טוב?, פורטל בית הספר לב-טוב

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:הרצליה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1882
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1963
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן בהרצליה
יחידה חוזרת

**יחידה חוזרת** (באנגלית: **Repunit**, הלחם בסיסים של repeated unit) הוא מספר טבעי שכל ספרותיו הם אחדות, כגון 1, 11 ו-11111. המספרים שהם יחידות חוזרות משתנים מבסיס ספירה אחד למשנהו. היחידה החוזרת בבסיס b שלו n ספרות מסומן \ R^{(b)}_n.

## הגדרה והצגה
לפי ההגדרה של ייצוג מספר בבסיס ספירה b יחידה חוזרת הוא סכום הטור ההנדסי:
:\ R^{(b)}_n = \sum_{i=0}^{n-1} b^i = 1+b+b^2+\ldots +b^{n-1}

כאשר הבסיס הוא בסיס אונרי (b=1) כל מספר הוא יחידה חוזרת ומתקיים \ R^{(b)}_n=n. לפי הנוסחה לסכום טור הנדסי, לכל בסיס \ b>1  מתקיים:
:\ R^{(b)}_n = \frac{b^n-1}{b-1}

למשל בבסיס עשרוני הנפוץ יחידות חוזרות הם מספרים מהצורה:
:\ R^{(10)}_n =  \frac{10^n-1}{9}
לדוגמה:
:\ R^{(10)}_3 =  \frac{1000-1}{9} = 111

מקרה פרטי חשוב הוא בבסיס בינארי (b=2), אז מתקבל:
:\ R^{(2)}_n = \frac{2^n-1}{2-1} = 2^n-1

כלומר היחידות החוזרות בבסיס בינארי הם מספרי מרסן.

## מחלקים וראשוניות
אם \ n מתחלק ב-\ m אז \ R^{(b)}_n מתחלק ב-\ R^{(b)}_m. זאת בהסתמך על הזהות האלגברית הבסיסית:
:\ R^{(b)}_m \cdot \sum_{i=0}^{n/m-1} b^{im} = (1+b+b^2+ \ldots + b^{m-1})(1+b^m+b^{2m}+ \dots + b^{n-m}) = 1+b+b^2+\ldots +b^{n-1} = R^{(b)}_n 


לכן \ R^{(b)}_n פריק אם \ n פריק ו-\ R^{(b)}_n יכול להיות ראשוני רק אם \ n ראשוני. המשפט ההפוך אינו נכון - ייתכן כי \ n ראשוני ו-\ R^{(b)}_n פריק. למשל: \ R^{(10)}_3 = 111 = 3 \times 37.

בשל העניין הרב בבדיקת ראשוניות ופירוק לגורמים חוקרים רבים חיפשו יחידות חוזרות ראשוניים. היחידות החוזרות הראשוניים הראשונים בבסיס עשרוני הם \ R^{(10)}_2, R^{(10)}_{19}, R^{(10)}_{23}, R^{(10)}_{317}, R^{(10)}_{1031},\ldots. נכון לשנת 2010 היחידה החוזרת הגדול ביותר החשוד כראשוני הוא \ R^{(10)}_{270343} ולא נמצא חשוד אחר עד ל-\ R^{(10)}_{1300000}. 

משערים כי בבסיסים מסוימים (למשל עשרוני ובינארי) ישנם אינסוף יחידות חוזרות ראשוניים, אולם טרם הוכח מקרה כזה. ידועים בסיסים בהם יש רק מספר סופי של יחידות חוזרות ראשוניים. למשל ידוע כי לכל n מתקיים ש-3 תמיד מחלק את 2n+1 או את 2n-1 (כי הוא בוודאי לא מחלק את 2n והוא חייב לחלק אחד מבין שלושה עוקבים) ולכן בבסיס 4: \ R^{(4)}_n = \frac{4^n-1}{3} = \frac{(2^n+1)(2^n-1)}{3} הוא תמיד פריק למעט במקרה \ R^{(4)}_2 = 5. בדרך דומה מראים כי \ R^{(8)}_3 = 73 הוא היחידה החוזרת הראשוני היחיד בבסיס 8, ושאין כלל יחידות חוזרות ראשוניים בבסיס 9.

מקרה חשוב במיוחד הוא מציאת יחידות חזרות ראשוניים בבסיס בינארי, הלו הם מספרי מרסן ראשוניים. ראשוניים כאלה משמשים למציאת מספרים משוכללים (מכל מספר מרסן ראשוני ניתן לבנות מספר משוכלל), ובאופן יחסי, קל לבדוק את הראשוניות שלהם. לכן המספרים הראשוניים הגדולים ביותר הידועים כיום הם מספרי מרסן.

## השערת גורמאגטיג
השערת גורמאגטיג היא ההשערה שהמספרים היחידים שהם יחידות חוזרות עם יותר משלוש ספרות בשני בסיסים שונים (לא כולל בסיס אונרי), הם 31 (בבסיס 2 ו-5) ו-8191 (בבסיס 2 ו-90).

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תורת המספרים
קטגוריה:תכונות התלויות בבסיס הספירה
Fsck

שמאל|ממוזער|250px|ריצה אוטומטית של Fsck לאחר כיבוי לא מתוכנן
**fsck** (ראשי תיבות של: **f**ile **s**ystem **c**hec**k**) היא כלי-מערכת לבדיקת תקינות ורציפות של מערכת קבצים במערכות הפעלה ממשפחת Unix.

## שימוש
באופן כללי, fsck מורצת באופן אוטומטי עם עליית מערכת ההפעלה כאשר מאובחן מצב של חוסר רציפות במערכת הקבצים עקב כיבוי לא מתוכנן של המחשב כתוצאה מקריסת מערכת או אובדן מקור כוח. בפועל fsck ממומשת בהתאם לסוג מערכת ההפעלה וסוגי ומערכות הקבצים שבהן היא תומכת. עם זאת, באופן כללי ניתן לחלק את האפשרויות של כלי זה למספר סוגים
* אפשרות לציין כיצד לפתור בעיות של חוסר רציפות ושגיאות במערכת הקבצים באופן אוטומטי.
* אפשרות לציין כיצד לפתור כל אבחון של בעיה באופן ידני - על פי שיקול מנהל המערכת.
* אפשרות לציין שלא תתבצע אף פעולת שינוי על מערכת הקבצים - אלא רק דיווח של שגיאות שנמצאו.
כאשר מנהל המערכת מבצע שימוש יזום ב fsck, מערכת הקבצים צריכה להיות במצב שיבטיח בלעדיות ל fsck לבצע בה שינויים (כזה מצב יכול להתקבל על ידי הורדת מערכת הקבצים מנגישות - unmount, נגישות של מערכת הקבצים במצב קריאה בלבד עבור משתמשי המערכת, או הורדה כוללת של המערכת למצב תחזוקה) על מנת שלא תיפגע עקב כתיבות מיותרות בזמן הבדיקה והשינויים. 

כלים דומים במערכות הפעלה מסוג ווינדוס הם CHKDISK ו SCANDISK.

דוגמה לשימוש במערכת הפעלה לינוקס:

```bash
fsck /dev/sdb1
```


יבצע סריקה ותיקון שגיאות עבור מערכת הקבצים שמאוחסנת במחיצת הדיסק sdb1.

## קישורים חיצוניים

* man fsck
* Checking and Repairing File system with fsck
* Jargon File entry: fscking
* The many faces of fsck


קטגוריה:פקודות יוניקס
One in a Million (שיר)

**One in a Million** (בעברית: **אחד למיליון**) הוא הסינגל השלישי של זמר ה-R&B האמריקני ני-יו, מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו, Libra Scale. בבריטניה הופץ One in a Million בתור הסינגל השני מהאלבום, והוא הגיע למקום ה-4 במצעד ה-R&B הבריטי. הקליפ לשיר הושק ב-3 בספטמבר 2010, ובגרסת ה-DVD של האלבום הקליפ באורך של כ-9 דקות. הקליפ מושפע מהשיר The Way You Make Me Feel של מייקל ג'קסון.

*One in a Million* הפך להיות השיר ה-8 של ני-יו שהגיע ל-20 הגדולים במצעד הסינגלים הבריטי, והשני שמגיע ל-20 הגדולים מתוך האלבום Libra Scale. השיר הגיע למעמד של סינגל זהב באיטליה. *One in a Million* הוא השיר הנצפה ביותר של ני-יו בערוץ היוטיוב שלו, עם מעל ל-200,000,000 צפיות.

## היסטוריית מצעדים

## קישורים חיצוניים

* הקליפ לשיר באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי ני-יו
קטגוריה:שירי R&B
קטגוריה:סינגלים בהוצאת דף ג'אם רקורדינגס
פרפרים (סרט)

**פרפרים** הוא סרט קולנוע צרפתי משנת 2002, בבימוי פיליפ מואיל. הסרט עוסק בילדה המצטרפת למסע החיפושים של שכנה המבוגר אחר פרפר נדיר. הסרט זכה לביקורות חיוביות מצד המבקרים.

## תקציר
אלזה (קלייר בוניש) עוברת יחד עם אמה לבית דירות חדש. אמה עובדת כל היום, ואלזה המשועממת והסקרנית פוגשת את השכן ג'וליאן (מישל סרו), אספן פרפרים נדירים, ומתחילה להתלוות אליו ולהתעניין באוסף שלו. ג'וליאן רואה בה תחילה כמטרד. בהמשך הוא יוצא לחפש פרפר נדיר במיוחד בשם "איזבלה", ואלזה יוצרת בערמומיות מצב בו הוא נאלץ לקחת אותה עמו. במהלך המסע נרקמים ביניהם יחסים מיוחדים, קרבה וחום. ג'וליאן מספר כיצד החל בתחביב לאחר מות בנו הצעיר שאסף פרפרים. בינתיים העניינים מסתבכים כאשר אמה של אלזה לא מוצאת את בתה ומודיעה על כך שנחטפה. בסיום הסרט אלזה וג'וליאן חוזרים הביתה ללא הפרפר.

## קישורים חיצוניים

* פרפרים - ביקורת על הסרט, באתר עין הדג

קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:סרטי 2002
מנחם כהנא

**מנחם יצחק כהנא** (ג' בתשרי ה'תש"ז, ספטמבר 1946 – כ' בכסלו ה'תשפ"ו, 10 בדצמבר 2025) היה פילולוג, פרופסור בחוג לתלמוד של האוניברסיטה העברית בירושלים, מבכירי החוקרים של מדרשי ההלכה וחתן פרס א.מ.ת. לשנת 2009.

## פעילות מחקרית
כהנא החל את דרכו המחקרית באוניברסיטה העברית בירושלים. את עבודת הדוקטורט שלו, **אקדמות להוצאה חדשה של ספרי במדבר**, כתב בהדרכת פרופ' אליעזר שמשון רוזנטל. בעבודה זו הניח את היסודות להוצאה לאור של מהדורה מדעית חדשה עם ביאור מקיף למדרש ספרי במדבר. לאחר עבודה של למעלה משלושים שנה השלים כהנא משימה זו עם פרסומה של המהדורה בחמישה כרכים (שני כרכי מהדורה ושלושה כרכי פירוש בשנים תשע"א–תשע"ה).

בחיפושיו בספריית לנינגרד אחר כתבי יד עם פירוש רבינו הלל לספרי במדבר, גילה כהנא כי בכתביו של הקראי ישועה בן יהודה מצויה התייחסות למדרש הלכה שלא היה ידוע עד כה. כהנא זיהה כי מדרש זה מתאים לסוגת מדרש ספרי זוטא לספר במדבר. כהנא אסף את ציטוטיו של ישועה בן יהודה, קטעים נוספים מספר פתרון תורה וממדרש נוסף, והוציא לאור את מדרש "ספרי זוטא" לדברים.

ספר אחר שפרסם כהנא מסתמך על מחקר משותף שלו עם דניאל בויארין שבו השוו בין חומר אגדי במדרשי ההלכה לפרשת עמלק. כהנא ביסס את הקביעה שמדובר בחומר אגדי המשותף לשתי המכילתות, והוכיח את משניותו של החומר במכילתא דרשב"י ביחס לזה שבמכילתא דר' ישמעאל.

כהנא פנה מפעם לפעם מעיסוקו המרכזי – מחקר מדרשי ההלכה – לעיסוק במחקר המשנה והתלמוד הבבלי. שני מאמרים שפרסם על מחקר התלמוד הבבלי מדגישים את עריכתו הספרותית המדוקדקת של התלמוד, שנועדה לבסס מגמה שאליה הוא מכוון.

כהנא הנחה תלמידי מחקר רבים בחקר מדרשי ההלכה ובחקר התלמוד הבבלי.

## חיים אישיים
מנחם כהנא היה נצר למשפחת כהנא הלר. נולד וגדל בקבוצת יבנה. אחר שחרורו מצה"ל למד בישיבת אוצר התלמוד ברמת גן ובישיבת מרכז הרב.

התגורר באלון שבות שבגוש עציון. בין ילדיו – פרופ' מעוז כהנא, ראש החוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת תל אביב ודביר כהנא, מנכ"ל משרד התפוצות לשעבר.

## מחיבוריו
* **אוצר כתבי היד של מדרשי ההלכה: שחזור העותקים ותיאורם**, ירושלים, תשנ"ה
* **המכילתות לפרשת עמלק: לראשוניותה של המסורת ב[[מכילתא דרבי ישמעאל]] בהשוואה למקבילתה ב[[מכילתא דרבי שמעון בר יוחאי]]**, ירושלים תשנ"ט
* **[[ספרי זוטא דברים]]: מובאות ממדרש תנאי חדש**, ירושלים תשס"ג
* **קטעי מדרשי הלכה מן [[הגניזה הקהירית|הגניזה]]**, ירושלים תשס"ה
***[[ספרי במדבר]]: מהדורה מבוארת** (בחמישה כרכים), מאגנס, ירושלים תשע"א–תשע"ה
* **'מפני תיקון העולם' – תלמוד בבלי [[מסכת גיטין]] פרק רביעי**, מאגנס, ירושלים, 2020
* **דרש המזהיר – ותרומתו למחקר [[ספרי דברים]] ו[[מכילתא דברים]]**, מוסד ביאליק, ירושלים, 2022
* **המכילתות לפרשת יתרו (שמות יח)**, מאגנס, ירושלים תשפ"ה
* **מדרש אליעזר: פירוש ספרי במדבר ודברים לר' [[אליעזר נחום]]** (מהדיר וכתיבת מבוא), יד הרב ניסים, ירושלים, תשנ"ג

## קישורים חיצוניים

* 
* קורות חייו באתר א.מ.ת.
* 
* 
* 
* 
* 
* , באתר ספריית אסיף
* 
* 
* 

* דוד רוזנטל, הספד, באתר האקדמיה ללשון העברית

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: תלמוד
קטגוריה:חוקרי תלמוד
קטגוריה:חוקרי מדרש ואגדה
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:אלון שבות: אישים
קטגוריה:פרשני הספרי
קטגוריה:פרשני המכילתא
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:עורכי תרביץ
קטגוריה:משפחת כהנא הלר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
שלאק

שמאל|ממוזער|300px|פתיתים יבשים של שלאק. שלאק בצבעים שונים מופק מסטיקלאק שבא מארצות שונות, מנוקה בתהליכי ניקוי שונים, ומכיל אחוזים שונים של שומן חרקים.

**שלאק** (Shellac) הוא פולימר טבעי המיוצר על ידי כנימות (Laccifer lacca ,Kerria lacca [אנ']) בגודל 1–4 מ"מ, הגדלות על עצים בהודו, תאילנד, וארצות סמוכות. נקבות החרקים מוצצות שרף מהעץ עליו הן חיות, מייצרות מהשרף בתוך גופן חומר פלסטי דביק הנקרא סטיקלאק (Sticklac), מוסיפות לסטיקלאק 3%-6% שומן מתוך גופן, ופולטות את הסטיקלאק כחומר הגנה מפני מזיקים וכדבק העוזר להן להיצמד אל פני העץ.

## סטיקלאק
הסטיקלאק מכיל בערך 80% חומר פלסטי טבעי המיוצר על ידי החרקים בתוך גופם. הסטיקלאק איננו שרף עץ ואיננו דומה לדבש דבורים. תהליך ייצור הסטיקלאק משרף העץ בתוך גוף החרקים דומה לתהליך ייצור גבינה מחלב. כמו שהחלב הופך לגבינה על ידי תוספת חומר כימי - רנט (rennet), כך שרף העץ הופך לחומר פלסטי על ידי תוספת כימיקלים מתוך גוף החרקים (תהליך כימי הנקרא פילמור).

## עיבוד הסטיקלאק לשלאק
נקבת החרקים מטילה ביצים בתוך הסטיקלאק. הזחלים בוקעים מהביצים וגדלים בתוך הסטיקלאק. אחרי שהזחלים גדלים ויוצאים מהסטיקלאק, מגרדים פועלים את הסטיקלאק מעל פני העץ. הסטיקלאק הגולמי מעורב בפירורים של קליפת עץ ובחרקים שלא הספיקו לברוח. את הסטיקלאק הגולמי מנקים על ידי חמום לטמפרטורה בה הסטיקלאק ניתך (בין 80 ל-120 מעלות צלזיוס) ואז אפשר לסנן את הסטיקלאק הנוזל מפירורי העץ ומהחרקים שנשארו בתוכו. תהליך הניקוי כולל גם שטיפה במים והמסת הסטיקלאק באלכוהול. שלב ביניים בתהליך הניקוי יוצר חומר הנקרא סידלאק (Seedlac). עם סיום תהליך הניקוי מקבלים את החומר הפלסטי הנקי הנקרא שלאק (Shellac). את השלאק מייבשים ומוכרים כפתיתים או באבקה אותם ממיסים באתנול כדי ליצור תערובת נוזלית.
לשלאק צבעים רבים החל בגוון בהיר ביותר (פלטינה) ועד לחום כהה, עם גוני ביניים של חום, צהוב ואדום. הצבע מושפע מכמות שאריות החרקים בתערובת ובעונת האסיף.
בתהליך זיקוק נוסף על ידי המסת השלאק באתנול ובנוזלים אחרים, אפשר להמשיך ולנקות את השלאק מחומרים בלתי רצויים ומחומר הצבע שהוא מכיל, עד שמקבלים אבקת שלאק לבנה המשמשת בעיקר לציפוי מאכלים.
## שימושים
השלאק משמש לטיפול במשטחי עץ, בתעשיית המזון (למשל, בזיגוג תפוחי עץ לשמירת הברק והטריות) ובמלאכות יד. הוא משמש כחומר זיגוג בכמוסות רפואיות.

## הלכה
סביב השימוש בשלאק המופק מהפרשות חרקים לצורך ציפוי מאכלים התעורר דיון הלכתי אם הדבר מותר כפי שמותר לאכול דבש אותו מפיקה הדבורה (אגרות משה ועוד), או שמא תהליך ייצור הסטיקלאק בגוף החרקים הוא תהליך עמוק יותר בו ישנה התערבות משמעותית יותר של גוף החרק בייצור, ועל כן דינו כפי הכלל 'היוצא מן הטמא - טמא' (הרב אלישיב, הרב מרדכי אליהו ועוד).
כיום רוב גופי הכשרות לא נותנים כשרות למאכלים שצופו בשלאק.

## לקריאה נוספת
* הרב חיים אדלר, של-לק מותר או אסור?, הליכות : בטאון המועצה הדתית בתל אביב יפו, גיליון 9–88, תשרי תשמ"א, עמ' 15–17.

## קישורים חיצוניים

* 
* הרב ישי מלכה, כשרות השלאק, בערוץ הידברות
*סקירה עובדתית-הלכתית בעניין השלאק
*הרב חגי הראל, כשרות השלאק, באתר ישיבת היכל אליהו

## הערות שוליים

קטגוריה:פולימרים
קטגוריה:תוספי מזון
קטגוריה:אמנות: חומרי גלם
קטגוריה:שרפים
שלהבת חסדיאל

**שַׁלְהֶבֶת חַסְדִּיאֵל** (נולדה ב־15 בספטמבר 1970) היא אשת תקשורת חרדית ומנכ"לית התאגיד העירוני מרום של עיריית ירושלים.

## קורות חייה
חסדיאל נולדה בבני ברק ליהודה מאיר שפירא, נכד לאדמו"ר מטלוסט, אחיו של רבי מאיר שפירא מלובלין, מחולל רעיון הדף היומי.

למדה בבית הספר חורב ברמת גן ולאחר מכן בתיכון לוסטיג ברמת גן, התנדבה שנה באגודת יד שרה, והשלימה לימודים לתואר ראשון במדע המדינה, כלכלה וסוציולוגיה, באוניברסיטת בר-אילן ולימודי תקשורת בבית ספר "כותרת" שעל יד אוניברסיטת תל אביב.

הייתה הכתבת הפוליטית האישה הראשונה במגזר החרדי. החלה את דרכה המקצועית בעיתון "יום ליום", וכן שימשה עורכת פוליטית של השבועון החרדי "בקהילה" והייתה לאחת הנשים הראשונות בעולם העיתונות החרדי.
בשל כך נאלצה לחתום על כתבותיה בשם ש. חסדיאל וח. שלהבת, עד שמעסיקיה אישרו שתחתום בשמה המלא.

שידרה ברדיו קול חי מיום הקמתו תוכנית ראיונות פוליטית ואקטואליה. כמו כן השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "המטבחון" של דן שילון, והגישה פינה שבועית בתוכנית הדת של נחום לנגנטל, בערוץ 1.

בשנת 2007 ייסדה חסדיאל מגזין לייף סטייל ראשון מסוגו בחברה החרדית בשם "Fine", העוסק בעיצוב פנים, עסקים, תיירות, אופנה, משלב כתבות קונספט, ומתאים להווי החיים הדתי-חרדי.

חסדיאל עסקה דרך חברת אריאל בייעוץ בענייני תרבות המגזר החרדי לעיריית ירושלים. כמו כן היא חברה בדירקטוריון של חברת וילי פוד השקעות ושימשה כיועצת של האו"ם לענייני מגזר החרדי.

ב-2019 מונתה חסדיאל לכהן כחברה במועצה לביקורת סרטים ומחזות של משרד התרבות.

החל מ-2020 מכהנת כמנכ"ל התאגיד העירוני "מרום" – תאגיד העירוני לקידום חוסן קהילתי בירושלים.

### חייה האישיים
הייתה נשואה לסופר והתסריטאי יאיר חסדיאל, ולאחר עזיבתו את העולם החרדי השניים התגרשו. היא אם לשלושה ילדים, ומתגוררת בבני ברק.

## קישורים חיצוניים

* אתר מגזין "פיין"
* מתחת לשטריימל - האישה בחברה החרדית, ראיון עם שלהבת חסדיאל בסדרה של אוניברסיטת חיפה, ינואר 2010
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל בקהילה
קטגוריה:סגל יום ליום
קטגוריה:שדרני רדיו חרדים
קטגוריה:שדרניות רדיו ישראליות
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:משפחת פנחס שפירא מקוריץ
קטגוריה:סגל רדיו קול חי
קטגוריה:עיתונאיות חרדיות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
קטגוריה:בוגרות תיכון לוסטיג
יהודה לייב לוין (רב)

הרב **יהודה לייב לוין** (ברוסית: **Йехуда Лейб Ле́вин**; 1894, ניקופול - 1971, מוסקבה) היה רבה של מוסקבה וראש ישיבת **"קול יעקב"**.

## קורות חיים
אביו, אליהו שמואל לוין היה רבה הראשי של ניקופול. יהודה לייב למד בישיבות ניז'ין וישיבת כנסת בית יצחק בסלובודקה. ב-1916 הוסמך לרבנות. שלוש שנים למד אחר כך בבית מדרש ציוני-עברי למורים בדנייפרופטרובסק. כיהן כרב ביישובים שונים עד שהתמנה ב-1957 לתפקיד ראש ישיבת "**קול יעקב**" במוסקבה. באותה שנה, לאחר פטירתו של הרב שלמה שליפר, נעשה לרבה הראשי של מוסקבה.

הרב ספג ביקורת חריפה על הגנתו על המשטר הסובייטי. בנאום בשנת 1968 הרב הכחיש את קיומה של אנטישמיות בברית המועצות ואמר ש"כל המגבלות על תרבות, עבודות ודברים דומים הוסרו, וליהודים יש אותם זכויות שיש ללאומים אחרים". הוא אמר שההאשמות באנטישמיות באות "מלשון הרע ורכילות" והן מופצות על ידי "נביאי שקר שמנסים לקלקל את היחסים בין ממשלות". הוא אמר שיהודי אמריקה יכולים לנסוע לברית המועצות ולראות בעצמם שיהודי ברית המועצות "תופסים מקום בולט במדע ובתעשייה, בספרות ובאומנות, ואנחנו, כמו שער העמים, תורמים את חלקנו לכל ענפי הידע, לכלכלה ולבניית החברה הסוציאליסטית". דבריו של הרב לוין עוררו סערה באולם, כשחלק מהנוכחים החלו לצעוק לעברו כי הוא שקרן וקריאות נאצה נוספות. הנאום התפרסם ועורר תגובות נזעמות.

ד"ר נחום גולדמן, נשיא הקונגרס היהודי העולמי, כתב שתגובות אלו מפגינות "חוסר הבנה של המצב העדין של יהודי ברית המועצות, ובמיוחד מקומו של הרב לוין, שמנסה לשמר חיים יהודיים ברוסיא בנסיבות קשות". הרבי מלובביץ', שבעצמו נפגש עם הרב לוין במהלך ביקורו בארצות הברית בשתי פגישות - התייחס לסערה בשיחה שנשא בפני חסידיו בהתוועדות, וטען כי היה זה מעשה לא הוגן להטיח ברב לוין את ההאשמות כשידוע כי הרב לוין עצמו אינו מסכים עם התעמולה והוא אינו יכול לומר את האמת. הרבי הוסיף, כי הטענה שהופנתה לרב לוין צריכה לחזור אל הקוראים אותה על מצב הפצת היהדות במקומות בהם הדבר כן מתאפשר.

## לקריאה נוספת
* מרדכי אלטשולר, **יהדות במכבש הסובייטי - בין דת לזהות יהודית בברית-המועצות 1964-1941**, מרכז זלמן שזר, 2007.

## קישורים חיצוניים
* 
* הקלטה של פגישת הרב לוין עם הרבי מליובאוויטש, בביקורו בארצות הברית
* מצבתו באתר "עדה המצבה"

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:יהודים סובייטים
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:מוסקבה: רבנים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1894
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1894
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1971