נפתלי הירץ טריוויש

רבי **נפתלי הירץ טריוויש** או: **טרויש**, או: **טריביש** (~ה'רכ"ה, 1465 – ה'ש', 1540) נודע בשם רבי **הירץ ש"ץ** היה דיין, מקובל, ראש ישיבה, פרשן מקרא וש"ץ. התפרסם בעיקר על ידי סידורו "מלאה הארץ דעה", בו ליקט פירושים שונים על התפלה, על פי תורת הנסתר.

## ביוגרפיה
### משפחת טריוויש
משפחת טריוויש הייתה משפחת ידועה, שמוצאה כנראה בעיר טרוייש ובניה כיהנו כרבנים בצרפת, איטליה, ובאשכנז. הראשון הידוע בשושלת זו היה רבי יוסף טריוויש, ששימוש בשנת ה'ק"ג (1343) רב במרסיי, בנו רבי מתתיה טריוויש היה "ראש רבני צרפת", ונכדו היה רבי יוחנן טריוויש מפריז, הידוע מפולמוס הסמיכה עם מהר"ם ס"ל. נינו של רבי יוחנן, אליעזר טריוויש, היה אביו של נפתלי הירץ. על פי מסורת המשפחה, בני המשפחה הם צאצאי רש"י מבתו מרים וחתנו הריב"ן. וגם היה נכדו של רבי יהודה החסיד.

נולד לאביו רבי אליעזר. לא ידועה שנת לידתו, ומשערים שנולד בשנת ה'רכ"ה. למד בוורמייזא אצל רבה של העיר רבי אליה בלין. ולמד גם אצל רבי יעקב מרגליות מחבר הספר "סדר הגט".

בשנת ה'רס"ה (1505) שהה באיטליה, והדפיס בפאנו סליחות, וגם כתב הקדמה בראשו שבאקרוסטיכון נרמז שמו. שימש כדיין בעיר לנדאו.

בשנת ה'רע"ב (1512) מוזכר כאחד מחכמי הבית דין של קהילת וורמייזא, והעיד על הגט.

בשנת ה'רפ"ד (1524) בא לעיר פרנקפורט, גם שם שימש כדיין, אבל נודע בעיקר כחזן ושליח צבור.

היה לו ספריה עם כתבי יד רבים. כן היה לפניו כתבי יד של הרוקח, וכתב היד של הספר ציוני מאת רבי מנחם ציוני והספר גנת אגוז, מרבי יוסף ג'יקטיליה עוד קודם שנדפס. כתביו עברו לבנו רבי אליעזר טריוויש אב"ד פרנקפורט.

יהודה אריה קלוזנר כתב שהיה לו הרבה קשרים עם שלמה מולכו. מכתביו נראה היה ראש ישיבה, שכן הוא מזכיר כמה מהתלמידים שלו. כן עמד בקשר עם מלומדים נוצרים, וביניהם המלומד הנוצרי קספר עמון  שלוה ממנו חומש מנוקד, והוא שולח לו הספר סדר עולם, ופנו אליו בשאלותיהם ולבאר להם כמה ספרים.

מובא בהגהות הרמ"א למרדכי .

רבי נפתלי הירץ טריוויש נפטר בפרנקפורט בערך ה'ש', ובה נקבר.

## חיבוריו
רבי נפתלי הירץ חיבר כמה ספרים והגהות על ספרים, אשר רק חלקם ידועים ומיעוטם יצאו לאור לאחר פטירתו:

### סידור 'מלאה הארץ דעה'
נודע בעיקר בסידורו על דרך הקבלה "מלאה הארץ דעה" הנקרא "סידור רבי הירץ", שנדפס על ידי בנו רבי אליעזר טריוויש אב"ד פרנקפורט, בטיהינגן  בשנת ה'ש"כ (1560), ובו פירושים והגהות לפי פירושיו של הרוקח לתפילה. כן ציטט הרבה מהסידור האשכנזי הראשון שנדפס בטרין שנת רפ"ה. בסידורו, נדפסו כמה דברים בפעם הראשונה, למשל הפיוט הנני העני ממעש, ופירושו של הרוקח על הפיוט האדרת והאמונה.

במשך השנים נדספו סידורים רבים על פי סידור זה, ביניהם סידור "הדרת קודש", ונציה ש"ס, וסידורו של רבי יוזפא שמש "ליקוטי יוסף".

דבריו מוזכרים ברבים מספרי הפוסקים והאחרונים: מגן אברהם, של"ה, ועוד.

### נפתולי אלוקים - ספר נפתלי
גם חיבר פירוש על פירוש רבנו בחיי על התורה בשם 'ספר נפתלי'. ביאור דברי הקבלה שברבנו בחיי. שעל גליונותיו כתב רבי יום-טוב ליפמן הלר פירושו "טוב טעם". נדפס לראשונה בהידרנום , בשנת ה'ש"ו (1546).

החיד"א העיד שראה בכתב יד רבי חיים ויטל שמצטט דבריו.

### ספר הגור
ספר נוסף שחיבר הוא ספר 'הגור' הכולל פירוש על פירושו של רש"י על התורה. הספר היה כחמש מאות שנה בכתב יד, ובשנות תשע"א-תשע"ז יצא לאור במהדורה מודפסת על ידי מתיבתא דרש"י על ידי רבי אהרן שפירא וי"מ פלס.

ספר נוסף בשם **<nowiki/>'סדר גיטין**', לא נדפס. היה ביד נכדו רבי אליעזר איש צבי אשכנזי מאפטא, ומביאו בספרו "דמשק אליעזר" על מסכת חולין. ושילב את סדר גיטין של זקנו לתוך סדר גיטין שלו, וכאשר הלך רבי אליעזר לארץ ישראל נתן את ספרו במתנה לרבי שמחה אפרים בן גרשון הכהן, בעל "שמות גיטין", ומביא הרבה משמו.

## משפחתו
* בנו, רבי אליעזר (ליזר) אב"ד פרנקפורט.
* בנו, רבי יוסף.
* בתו, מיכלה, נישאה לרבי שמואל איש צבי מוורמייזא, נקרא גם: "שמואל החסיד" או: "שמואל אשכנזי".
::בניהם: רבי אליעזר איש צבי אשכנזי מאפטא, מחבר ספר "דמשק אליעזר" על מסכת חולין.
::רבי חיים אב"ד קרמניץ.
* בתו, חנה, נישאה לרבי משה אפרים שור, אבי משפחת שור.
* חתנו, רבי מנוח. אבי רבי קלמן וורמייזא, אב"ד לבוב.
רבי אפרים זלמן מרגליות היה צאצא שלו.

## לקריאה נוספת
* הרב צבי לרר, "תולדות רבי נפתלי הירץ טריוויש", **קובץ חצי גבורים**, ז (אלול תשע"ד), עמ' תפה–תצו
*יהודה אריה קלוזנר, "לתנועתו של שלמה מולכו", קרית ספר, טו [ג] (תרצ"ח), עמ' 391–392.
*הרב צבי הירש הורוביץ (דרזדן), **לתולדות הקהילות בפולין**, עמ' 34–35.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

### עליו
* 
* מאמר באנציקלופדיה היהודית עבור נפתלי הירש טרבס, מאת איזידור זינגר, שולים אוקסר, פרדריק ט. הנמן, ריצ'רד גוטהיל ואייזק ברוידה.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:ראשי ישיבה גרמנים
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:פרנקפורט: רבנים
קטגוריה:וורמס: רבנים
קטגוריה:חזנים גרמנים
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1465
קטגוריה:נפטרים ב-1540