open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אתר סקי

[שמאל|ממוזער|250px|[אתר החרמון אשר בישראל]]
[שמאל|ממוזער|250px|אתר סקי [בארילוצ'ה (ארגנטינה)]]
**אתר סקי** הוא מתחם המאפשר עיסוק בספורט הסקי והסנובורד.

## תפוצת אתרי הסקי
תנאי הכרחי לקיומו של אתר סקי הוא הימצאותם של תנאים המאפשרים הצטברות שלג: בראש ובראשונה תנאי אקלים מתאימים. תנאי נוסף, ההכרחי לסקי "אלפיני", הוא טופוגרפיה הררית. יש אתרים מעטים בעולם אשר מספקים מגוון רב של מסלולים ותנאי אקלים המאפשרים גלישה לאורך מספר חודשים בשנה. אלו נמצאים בעיקר בהרי האלפים, הפירנאים והרי סקנדינביה באירופה, הרי הרוקי בצפון אמריקה והאלפים היפניים ביפן. במקומות בהם יש אקלים קר גם בגבהים נמוכים יחסית יש אתרי סקי גם על גבעות בגבהים של פחות מ-1,000 מטר מעל פני הים כמו בצפון מזרח ארצות הברית. כמעט כל אתרי הסקי בעולם ממוקמים בקווי רוחב שגבוהים מ-30 מעלות, מפני שהרים מושלגים בקווי רוחב נמוכים יותר כמו הרי האנדים או הרי ההימלאיה הם בגבהים בהם כמות החמצן דלילה ויכולה לגרום למחלת גבהים ולסיכון בריאותי. 

במקומות כמו מדינות המפרץ הפרסי שבהן אין תנאים גאוגרפיים ואקלימים כדי לקיים אתר סקי, יש אתרי סקי מקורים. דוגמה לכך היא "סקי דובאי" הנמצא בדובאי שבאיחוד האמירויות הערביות המשתרע על 22,500 מ"ר ויש בו שלג מיובא כל ימות השנה.

## מבנה וגודל של אתר סקי
[שמאל|ממוזער|250px|[מעלית סקי|מעליות סקי קפואות באתר הסקי השוודי אורסקוטן]]
אתרי סקי נבדלים זה מזה בגודלם ובמגוון האפשרויות אותם הם מציעים לגולשים. ישנם מספר מאפיינים לאתר סקי:
*מסלולי סקי: בדרך כלל מסלולים אלו "מוסדרים", כלומר מסומנים, מתוחזקים ולרוב אף נסרקים בקביעות על ידי מנהלי האתר. המסלולים בדרך כלל מחולקים לפי רמות קושי, הנקבעות על פי שיפוע המסלול, רוחבו ונתונים נוספים.
*אמצעי שינוע: מטרת אמצעים אלה היא לרוב להעביר את הגולשים לנקודות ההתחלה של המסלולים. ישנם סוגים רבים של אמצעים כאלה. העיקריים שבהם הם:
** מעלית סקי
** פוניקולר
** רכבלים מסוגים שונים
** אופנועי שלג
** אוטובוסים
** מסוקים
*אמצעי תחזוקה ושליטה:
**חתולי שלג: רכב שבעיקרו משמש להידוק השלג על המסלולים, אך עבירותו הגבוהה מאפשרת גישה ממונעת במקרה הצורך כמעט לכל נקודה.
**תותחי שלג: מערכת שמאפשרת ייצור שלג "מלאכותי".
*מסעדות, בתי מלון ושאר מוקדי מסחר ופעילות פנאי.
* באתרי סקי רבים ניתן למצוא "בתי ספר" לסקי, המספקים שירותי הדרכה בענפי הסקי השונים.
מקובל כי גודלו ואיכותו של אתר סקי נובעים בעיקר מכמות המרכיבים הללו: מספר מסלולי הסקי ואורכם הכולל, לאחר מכן כמות ואיכות אמצעי השינוע, ולבסוף גם מגוון הפעילויות הנוספות שמציע האתר. גורם נוסף המשפיע על איכותו של אתר סקי הוא התנאים האקלימיים השוררים בו, המשפיעים על מספר הימים בשנה בהם ניתן לגלוש.

## אתר סקי בישראל
בישראל אתר סקי אחד – אתר החרמון, על הר החרמון.

## קישורים חיצוניים

*
*
אישור הסוגר

**אישור הסוגר** הוא כשל לוגי מסוג נון סקוויטור הבא בצורת טענה היפותטית. הכשל של אישור הסוגר מתרחש כאשר טענה היפותטית הכוללת פותח וסוגר טוענת שנכונות הפותח משתמעת מנכונות הסוגר. יחס זה אינו יכול להתקיים בשני הכיוונים.

הסילוגיזם ההיפותטי הבא מדגים את הכשל של אישור הסוגר:

:*אם א', אז ב'. 
:*ב'.
:*לכן, א'. 

השגיאה הלוגית נובעת מכך שמסיקים באופן שגוי מההנחה השנייה שאישור הסוגר משמעותו אמיתות הפותח. ניתן להדגים את אי התקפות של הטיעון באמצעות דוגמה:

:* אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב'). 
:* סבתא שרה באמבטיה (ב').
:* לכן, לסבתא יש גלגלים (א').

או:

:* אם סטיבן קינג כתב את התנ"ך (א'), אז סטיבן קינג הוא סופר טוב (ב').
:* סטיבן קינג הוא סופר טוב (ב'). 
:* לכן, סטיבן קינג כתב את התנ"ך (א'). 

אבל, אם נהפוך את הסדר ונקיים סדר נכון:

:* אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב'). 
:* לסבתא יש גלגלים (א').
:* לכן, סבתא שרה באמבטיה (ב').

קיימת צורה שבה אישור הסוגר תקף, והיא כאשר משתמשים במקום ב"אם" ב"אם ורק אם" (זאת, משום ש"**אם ורק אם** א' אז ב' שקול לאם א' אז ב' **ו**אם ב' אז א'):
:* אם ורק אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב'). 
:* סבתא שרה באמבטיה (ב').
:* לכן, לסבתא יש גלגלים (א').

## ראו גם
* הכחשת הפותח
* נון סקוויטור
* מודוס פוננס
* מודוס טולנס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אישור הסוגר
אגמון האגם

**אגמון האגם** (שם מדעי: ***Scirpus lacustris***, או *Schoenoplectus lacustris*) הוא מין של צמח עשבוני בסוג אגמון, ממשפחת הגמאיים. זהו צמח הגדל בסביבת מקווי מים מתוקים, כגון אגמים, ביצות וגדות נחלים, בתפוצה רחבה בחצי הכדור הצפוני.

## מאפיינים
אגמון האגם הוא צמח רב-שנתי בעל קנה שורש, שגבעוליו גליליים וירוקים המגיעים לגובה של כ-1.5 מטר (ולעיתים אף עד 3 מטרים). הם מכילים רקמה ספוגית האוגרת אוויר ומאפשרת להם לצמוח כשחלקם התחתון טבול במים. עליו מוארכים ומחודדים, ופרחיו מקובצים במבנה שיבולת וצבעם חום בהיר.

צמחי האגמון תופסים מקום בולט בחגורת הצומח המקיפה את מקווי המים, וממלאים תפקיד חשוב במיתון הרוח וזרימת המים בנחלים, ובהפחתת השחיקה בקרקעית. בכך הם מאפשרים את חיזוקם וביסוסם של צמחים אחרים. במקרה שהם נעקרים, מוסעים קני השורש שלהם בזרם ומכים שורש מחדש במקומות אחרים. קני האגמון ועליו משמשים לקליעת מחצלות וסלים.

בארץ ישראל נפוץ אגמון האגם באזורי ביצה ושלוליות חורף. יש המשתמשים בו בגינון לקישוט בריכות נוי .

באמריקה הצפונית נפוץ המין (לעיתים מסווג כתת-מין) *Schoenoplectus acutus*, המכונה באנגלית גם Tule, שם שמקורו במילה tullin בשפת נאוואטל, שמשמעותה צמחי ביצה כדוגמת גומא וסוף. בשל תפוצתו הרבה בקליפורניה, קרויים על שמו כמה מקומות במדינה, ביניהם הנהר טולי, האגם המיובש טולארי (Tulare) ואגם טולי בגבול קליפורניה ואורגון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ימין|ממוזער|350px
מרכז|ממוזער|250px

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:גמאיים
קטגוריה:ארץ ישראל: גמאיים
פיוז'ן

**פיוז'ן** (מאנגלית: Fusion, מילולית ) או , הוא התהליך שבו משלבים ישויות נפרדות (שתיים או יותר) לכדי ישות כוללנית חדשה. בעברית, להבדיל מהמונחים המסתמכים על המשמעות של התרגום "היתוך", השימוש ב"פיוז'ן" כמונח מתועתק נעשה בדרך כלל כמטפורה או כתעתיק שם.
פיוז'ן (בישול)

[ממוזער|שילוב של [המטבח היפני והווייטנאמי: סלמון מעושן עטוף בנייר אורז, בתוספת אבוקדו, מלפפון ומקלות סרטן ]]
[ממוזער|[שווארמה וסלט ירקות מההמטבח המזרח-תיכוני עם צ'יפס מהמטבח האירופאי]]
פיוז'ן (; היתוך, מיזוג) הוא סגנון בישול שפותח בעשורים האחרונים, מתוך הכרה ורצון לחדור לתרבויות ומטבחים שונים דרך המזון. הסגנון מבוסס על שילוב בין טכניקות בישול, חומרי גלם, ותרבויות אוכל מגוונות, יוצר מנות חדשניות שלא היו קיימות קודם לכן. הוא מאפיין את עידן הגלובליזציה במטבח, שבו הגבולות בין המטבחים הולכים ונמוגים, ומאפשרים שילובי טעמים.

המונח "פיוז'ן" מתייחס ל"היתוך" או "מיזוג", והוא מציין את התהליך שבו מתבצע השילוב בין המרכיבים והטכניקות ממטבחים שונים. ההתפתחות הטכנולוגית של המאה ה-20, לרבות שיפורים בשינוע מוצרי מזון, הפכה את העולם לכפר גלובלי גם בתחום המזון. מוצרים שפעם היו נחשבים לאקזוטיים ונדירים הפכו נגישים יותר, ובכך אפשרו את התפתחותו של סגנון הפיוז'ן.

הפיוז'ן הוא תוצאה של התמזגות תרבויות ומגוון הקולינרי. ערים גדולות עם קהילות מהגרים רבות, כמו ניו יורק, לונדון, ומלבורן, הפכו למוקדים של בישול פיוז'ן, המתבסס על המגוון התרבותי כמקור השראה.

בישראל, כמדינת מהגרים, מטבח הפיוז'ן הוא עירוב טעמים מהמטבח המזרח-תיכוני ומטבחים אירופאיים. מאכלי רחוב כמו שניצל או סטייק בפיתה, ושווארמה עם חומוס וצ'יפס, הם דוגמאות לשילובים כאלו.

## ראו גם
* קליפורניה רול

## קישורים חיצוניים

* Fusion Cooking 101 באתר carolinarice.com

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטבחים
פרסיוול לוול

**פרסיוול לוול** (אנגלית: **Percival Lowell**; 13 במרץ 1855 - 13 בנובמבר 1916) היה אסטרונום אמריקאי חובב שטען שקיימות תעלות על המאדים. מייסד מצפה הכוכבים לוול שבפלאגסטאף, אריזונה.

אחיו הגדול אבט היה נשיא אוניברסיטת הרווארד, ואחותו איימי הייתה משוררת ומבקרת ספרות אימג'יסטית.

## חייו
לוול סיים את לימודיו בהארוורד בשנת 1876 ונסע רבות למזרח הרחוק בטרם החליט ללמוד מתמטיקה ולחקור את מאדים כמקצועו בחיים. התעניין במיוחד בטענה של ג'ובאני סקיאפארלי (מנהל מצפה הכוכבים במילנו) כי יש תעלות במאדים.

[ימין|ממוזער|280px|לוול מביט בטלסקופ ב[מצפה הכוכבים לוול, 1914]]

בשנת 1894 עבר לפלאגסטאף, אריזונה. בשל הגובה הרב שם והשמים נטולי העננים היה זה מקום מצוין לתצפיות אסטרונומיות ומחקרים בתחום הצילום האסטרונומי. במשך 15 השנים שלאחר מכן חקר את המאדים וכתב שלושה ספרים בנושא בהם טען בין היתר כי בעבר היו חיים אינטליגנטיים על המאדים והם שיצרו את התעלות על פניו.

תרומתו הגדולה ביותר לחקר החלל התרחשה בשמונה שנות חייו האחרונות, שבהן חיפש אחר "כוכב הלכת X" שהיה אמור להיות אחרי נפטון. אמנם לוול נפטר לפני שהצליח למצוא את הכוכב, אך החיפוש נמשך אחרי מותו, עד שבשנת 1930 גילה קלייד טומבו את הכוכב וכינה אותו "פלוטו". הסמל של פלוטו מעוצב, לכבוד לוול, בצורת האותיות PL (ראשי התיבות של שמו).

למרות שהחיפוש אחר פלוטו החל בשל חישובים שהראו שכוכבים במערכת השמש מושפעים מכוח הכבידה של כוכב נוסף שאינו ידוע, לאמיתו של דבר החישובים היו מוטעים, ופלוטו קטן מכדי להשפיע על תנועת הכוכבים באופן מורגש.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:בוסטון: אישים
קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1855
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1916
גיטרת אוויר

שמאל|ממוזער|250px|"נגינה" בגיטרת אוויר
"**גיטרת אוויר**" (Air Guitar) היא מעין ריקוד המקובל בסצנת המטאל והרוק, המהווה חיקוי מוגזם של תנועות פריטת הגיטריסט בעת הופעה במה שנראה כנגינה על "גיטרה" בלתי נראית. 

גיטרת האוויר נועדה לתפוס את הסגנון המתפרע של נגני גיטרה בזמן סולו, ללא צורך בגיטרה או ביכולת לנגן, בנוסף משמשת תחליף נאות לאלו הרוצים להימנע מהשתתפות בריקוד הפוגו. אך גיטרת האוויר יכולה להתבצע גם בזמן ישיבה בבית תוך הקשבה למוזיקה, ישנן אף תחרויות של ביצועים מרשימים בגיטרת אוויר. 
השימוש בגיטרת אוויר נעשה בעיקר לנגינת סולו גיטרה וכמעט ולא לאקורדים

מתאבק ה-WWE, האלק הוגאן, נודע בכך שהוא ניגן על גיטרת אוויר בעת שהיה נכנס לזירה לצלילי אחד משירי הכניסה שלו, "וודו צ'יילד" של ג'ימי הנדריקס.
בסרט מסע הכזבים של ביל וטד נעשה שימוש נרחב בגיטרת אוויר.

ה"ריקוד" הנ"ל בו הרוקד מחקה את תנועות האמן המופיע מולו על הבמה נתן השראה גם ל"תופי אוויר" (Air Drums) בהם ניתן לראות את הרוקדים בהופעות מבצעים תנועות של תיפוף לקצב התופים של המוזיקה ואף "קלידי אוויר" הכוללים תנועת נגינה על פסנתר/קלידים בלתי נראים בהתאם למוזיקה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מטאל
קטגוריה:מחול
קטגוריה:רוק
קטגוריה:גיטרה
טריטוריית אריזונה (ארצות הברית)

**טריטוריית אריזונה** הייתה טריטוריה מאורגנת מאוגדת של ארצות הברית שהתקיימה בין 1863 ל-1912.

## היסטוריה
 

עם פרוץ מלחמת האזרחים של ארצות הברית ב-1861 יצרה קונפדרציית המדינות של אמריקה (הדרום) את  טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו והיא התקבלה כחברה בקונפדרציה בפברואר 1862. בתגובה  במרץ של אותה השנה התקבלה בבית הנבחרים של ארצות הברית הצעת חוק ליצירת טריטוריית אריזונה של ארצות הברית. גבולה של הטריטוריה המוצעת היה שונה במכוון מזה של טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה וזאת על מנת שלא להכיר בה דה פקטו. ההצעה עברה בסנאט בפברואר 1863 ונחתמה ב-24 בפברואר על ידי הנשיא לינקולן. 

טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה התקיימה זמן קצר, והתפרקה כאשר כוחות צבא האיחוד מקליפורניה וקולורדו דחקו את חיילי הקונפדרציה בחזרה לטקסס.

בשעת היווצרה של טריטוריית אריזונה של ארצות הברית הייתה נתונה הבירה המוצעת טוסון בשליטת הקונפדרציה ולכן שימשה פרסקוט כבירה הזמנית. ב-1867 לאחר סיום המלחמה עברה הבירה לטוסון, וב-1889 עברה היא שוב לפיניקס. 

אחד האירועים שגרמו להתפתחותה של הטריטוריה ולהגעת מתיישבים מרחבי ארצות הברית והעולם היה גילוי מרבצי כסף. העיר שהתפתחה במיוחד היא טומבסטון. 

ב-1910 אישר הסנאט לטריטוריה לכתוב חוקה לקראת הכרזתה כמדינה. 
ב-14 בפברואר 1912 הייתה הטריטוריה למדינה ה-48 של ארצות הברית, המדינה האחרונה שהצטרפה לארצות הברית מבין 48 המדינות בארצות הברית גופא.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אריזונה: היסטוריה
קטגוריה:האיחוד
קטגוריה:ארצות הברית: מדינות וטריטוריות היסטוריות
גיבון לבן-לחיים דרומי

**גיבון לבן-לחיים דרומי** (שם מדעי: *Nomascus siki*) הוא מין בסוג גיבון מצויץ, השייך למשפחת הגיבונים.

## תיאור פיזי
משקלו נע בין 5–8 ק"ג אורך הגוף כולל הראש 45–64 ס"מ.
צבע פרוות הזכרים שחורה עם לחיים לבנות, בעוד שלנקבות פרווה צהובה/זהובה עם כתמים כהים באברי המין ובפטמות ובקצות כפות הגפיים.
המין נולד כשצבע פרוותו לבן/צהבהב אך עד גיל שנה מתכהת ונעשית שחורה. פרוות הזכרים נשארת שחורה ואילו הנקבות חוזרות לפרווה זהובה עם הבגרות המינית. לעיתים הנקבה גדולה במעט מהזכר. השיער צפוף על העור, 2000 שערות בסמ"ר, כדי למנוע חדירת מים ולחות שתקרר את גוף הגיבון ביערות הגשם. הזכרים של מין זה מזכירים את הזכרים במין גיבון לבן-לחיים צפוני. למין שק גרון חיצוני קטן (לא כמו הסיאמנג) המשמש כתיבת תהודה להגברת קולו.

## רבייה
המין מונוגמי. הזוג וצאצאיו שומרים על הטריטוריה. המין מגיע לבגרות מינית בגיל 8 שנים. תקופת הייחום אורכת כ-28 יום בדומה לאדם, אין שינויי צורה אך איבר המין משנה צבעו. אין קשר עונתי לבחירת העיתוי לילודה. הזכרים יוזמים את ההזדווגות יותר מהנקבות, אך ההזדווגות מותנית בהסכמת הנקבה, ובסמנה לזכר על ידי "השתחוות" לעברו שהיא מוכנה.

צאצא יחיד נולד כל 2–3 שנים, לאחר תקופת הריון של 7–8 חודשים. הנקבה מינקת את הצאצא הנולד במשך שנתיים, שהזכר וצאצא בוגר מסייעים בהגנה עליו ובחינוכו.

## התנהגות
עיקר תנועתו של הגיבון, 90% מהיממה, היא ברכיאלית - התקדמות על ידי התנדנדות בין ענפי העצים. בנדנוד אחד הוא עובר מרחק של 3 מטרים וכ-850 מטרים ביום אחד.
בשעת הליכתם על הקרקע, הם מרימים את ידיהם מעל הראש, כדי לאזן את הגוף, אולם הליכתם על הקרקע נעשית לעיתים רחוקות ולמרחקים קצרים. בשעת האכילה, המין נצפה מטפס. המין אינו שוחה ונמנע מהתקרבות למקווי מים.
הגיבונים מגנים על נחלתם בחריפות מפני פולשים, על ידי השמעת קולות עזים וכן ברדיפה אחר פולשים. קולותיהם משמשים אף לתקשורת בין בני הזוג ולמטרת חיזוק הקשר, ונעשים על ידי הזכר והנקבה גם יחד. לעיתים נאספות משפחות יחדיו כדי ללקט מזון יחדיו, לנוח בצוותא ולהשתתף במלאכת ניקוי הגוף. תוחלת החיים היא כ-28 שנים.

## תזונה
עיקר התזונה של המין היא פירות הנמצאים בצמרות העצים הטרופיים, בעיקר פירות עשירים בסוכר כתאנים. המין נצפה אוכל גם עלים ופרחים. תזונה המתבססת כמעט רק על פירות היא בעייתית, בשל עונתיות הפירות וכן תפוצתם הנמוכה בתוך היער. על כן צורת התניידות הגיבונים, עוזרת לו לנוע בין אזורי המזון במהירות.

## תפוצה ואזור מגורים
גיבון לבן-לחיים דרומי שוכן ביערות הטרופיים וביערות העד בצפון וייטנאם ובדרום האי היינן שבסין, וכן מס' פרטים בלאוס.

## שימור המין
למין ערך חינוכי ותרבותי עבור האדם, גם בשל דמיונו הגנטי לאדם וגם בשל אצילות תנועותיו, ההופכות אותו למיצג מבוקש בגני חיות. לעיתים ניצוד המין או נתפסים גוריו ומוחזקים כחיות שעשועים - בעיקר בארצות המוצא. בסין נחשב בשר הגיבון למעדן, ועצמותיו נחשבים כתרופה עממית לראומטיזם. במדינות המקור, מתקיימות תוכניות לשימור המין שנוכחתו הדלדלה בעקבות בירוא היערות והמלחמות שעבר האזור. כיום נמצא המין בסכנת הכחדה מיידית.

עד לשנת 2000 היה נחשב גיבון לבן-לחיים דרומי כתת-מין של גיבון לבן-לחיים צפוני, אך כעת מוגדר כמין נפרד. בעבר השתייכו שניהם בטעות למין גיבון צהוב-לחיים (*N. gabriellae*) עד שמחקרים הראו שמדובר במינים שונים בהופעתם החיצונית וכן בהתנהגותם ובקולם.

## קישורים חיצוניים

* גיבון לבן-לחיים דרומי באתר IUCN 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גיבונים
קטגוריה:וייטנאם: יונקים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1951
אמוניום

**אַמּוֹנְיוּם** או **אַמּוֹן** הוא יון רב-אטומי בעל מטען חשמלי חיובי (קטיון), המורכב מאטומי חנקן ומימן ונוסחתו . הוא נוצר על ידי הוספת פרוטון (יון ) לאמוניה (NH3). אמוניום הוא מקור לחנקן ומטבוליט מרכזי עבור יצורים חיים רבים, נוסף על כך הוא חלק בלתי נפרד ממחזור החנקן העולמי.

## היווצרות
יון אמוניום נוצר בתגובה בין מולקולת אמוניה לבין יון מימן (). אמוניה, שהיא בסיס חלש, נוטה לקלוט פרוטון () ולהפוך ליון אמוניום, שהוא חומצה חלשה. תהליך זה מתרחש בדרך כלל בתמיסות מימיות, שבהן האמוניה מתמוססת בקלות ומקבלת פרוטון מהמים. 
היווצרות יון אמוניום היא תהליך חשוב בגוף האדם, שכן אמוניה נוצרת במהלך חילוף החומרים של חומצות אמינו. הכליות מפרישות אמוניה לשתן, כאשר חלק מהאמוניה הופך ליון אמוניום, המסייע בסילוק עודפי חומצה מהגוף. 
בקיצור, היווצרות יון אמוניום היא תהליך מרכזי בשימור מאזן חומצה-בסיס בגוף.

## שימושים
יון האמוניום משמש כדשן בחקלאות, שכן הוא מספק לצמחים חנקן, שהוא חומר מזין חיוני. הוא גם משמש כחומר גלם בתעשייה לייצור תרכובות חנקן שונות. 
בנוסף, היון מרכיב חשוב במחזור החנקן בטבע. הוא נוצר על ידי מיקרואורגניזמים בקרקע, והוא מומר לצורות חנקן אחרות על ידי מיקרואורגניזמים אחרים. תהליך זה הוא חלק חשוב מהתזונה של הצמחים ומהמערכת האקולוגית הכוללת.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:חומרי גלם
קטגוריה:חומצות
קטגוריה:חנקן: תרכובות
קטגוריה:מימן: תרכובות
קטגוריה:יונים
קנטונזית תקנית

**קנטונזית תקנית** (בסינית מפושטת: 广东话, יוטפנג: Gwong2dung1 waa2, פין-יין: Guǎngdōnghuà, גואנגדונגחואה) היא שפה סינית הנחשבת לשפה השנייה המדוברת ביותר בסין, אחרי מנדרינית. בנוסף, היא השפה המדוברת ביותר באזורים המיוחדים בסין, הונג קונג ומקאו. קנטונזית נחשבת ללינגואה פרנקה של מחוזות ואזורים מסוימים בדרום סין, המרכזי שבהם הוא גואנגדונג (הקרוי גם קנטון, ומכאן שם השפה) ובמחוזות נוספים בדרום סין, דוגמת גואנגשי. השפה מדוברת במדינות נוספות בדרום מזרח אסיה (בעיקר בווייטנאם ובמלזיה, כמו גם בסינגפור ובקמבודיה במידה פחותה) ונחשבת לשפה המדוברת ביותר בקרב סינים שהיגרו למערב.

הקנטונזית היא הניב הנפוץ ביותר ממשפחת הניבים המכונה **יוּאֵה** (**粵**). בסין היא מדוברת על ידי 52 מיליון אזרחים שהם 4.5% מאזרחי סין.

ישנן מספר שיטות ליטון של קנטונזית, המרכזיות שבהן הן יוטפנג ותעתיק ייל.

## קנטונזית כשפה סינית
על אף שקנטונזית חולקת אוצר מילים נרחב עם השפה המנדרינית, שתי השפות הסיניות אינן מובנות הדדית, בעיקר בשל הבדלים פונולוגיים ודקדוקיים. הבדל בולט נוסף בין קנטונזית למנדרינית הוא אופן כתיבת המילה המדוברת. מעט מאוד דוברי קנטונזית בקיאים באוצר המילים הקנטונזי המלא בכתב. כתוצאה מכך, מילים רבות כתובות בצורה הדומה למנדרינית תקנית.

מאז 1909, שלטונות סין קידמו באופן עקבי את השפה המנדרינית ברחבי המדינה, ובמיוחד בחינוך ובתקשורת. זאת, בהתאם לצו שהוצא בתקופת שושלת צ'ינג. עם זאת, הרשויות במחוזות הקנטונזים בדרום סין, התנגדו לכך, וטענו ל"ייחודיות אזורית" של הקנטונזית, ולחשיבותה למסחר הפורה באזור. בין היתר מסיבה זו, עדיין נעשה שימוש בקנטונזית בחלק מכלי התקשורת הממשלתיים עד היום, להבדיל משפות סיניות אחרות שאינן מנדרינית.

אולם, בשנים האחרונות פועל הממשל בסין למזער את השימוש בקנטונזית במדינה. כך למשל, בשנת 2010 הוצע על ידי השלטון ששידורי הטלוויזיה במחוז גואנגג'ואו יגדילו את כמות התכנים המשודרים במנדרינית, על חשבון תוכניות קנטונזית. עצם הניסיון לקדם זאת, הוביל להפגנות במחוז, שבסופו של דבר הניאו את הרשויות מלהתקדם עם ההצעה. פעולות מסוג זה חיזקו את הזהות הלשונית של דוברי הקנטונזית ביחס לדוברי שפות סיניות אחרות.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שפות סיניות
סינית
קטגוריה:שפות טונאליות
דין משמעתי

**דין משמעתי** (בראשי תיבות: **דמ"ש**) הוא הליך פורמלי שבו נדונה אשמתו של אדם השייך לארגון מסוים שאינו מדינה. דין משמעתי דן בהפרת התקנות, הכללים או החוקים הנהוגים באותו הארגון.

בניגוד לבית משפט אזרחי רגיל, תוצאת ההליך השיפוטי היא בדרך כלל: **זיכוי** או **[[ענישה]]**. הדין המשמעתי אינו עוסק, בדרך כלל, בדיונים בעלי אופי של בוררות בין שני צדדים או בין אדם לרשות שלטונית.

הליך הדין המשמעתי מתקיים בניהולו של מי שהוסמך לכך על ידי הארגון, ובדרך כלל יש לו גם סמכות ענישה או לחלופין סמכות להמליץ על ענישה.

עונשים מקובלים בדין משמעתי הם הערה, התראה, נזיפה, קנס, הורדה בדרגה, השעיה ופיטורים.

## דין משמעתי בישראל
* לעובדי המדינה קיימים שני בתי דין למשמעת בנציבות שירות המדינה, בחיפה ובירושלים, הפועלים מכוח חוק שירות המדינה (משמעת), תשכ"ג-1963.
* ברשויות המקומיות פועל בית דין למשמעת של עובדי הרשויות המקומיות, מכוח חוק הרשויות המקומיות (משמעת), תשל"ח-1978.
* דין משמעתי בצה"ל מתקיים בהתאם לחוק השיפוט הצבאי.
* חוק הדיינים מורה על הקמת בית דין משמעתי לדיינים בבתי הדין הרבניים.
* בית הדין למשמעת של משטרת ישראל פועל מכוח חוק המשטרה, התשס"ו-2006 ותקנות המשטרה (סדרי דין בדיון משמעתי), התשע"ב-2012.
* לשכת עורכי הדין בישראל מפעילה בתי דין משמעתיים מחוזיים אשר דנים בעבירות משמעת שבוצעו על ידי חברי הלשכה או מתמחים. בית הדין כפוף לכללי האתיקה של הלשכה ולחוקי מדינת ישראל. בית דין משמעתי רשאי להטיל על נאשם שהורשע בעבירת משמעת את העונשים הבאים: אזהרה, נזיפה, קנס (עד סך של 25,000 ש"ח כנגד כל עבירה), השעיה מן הלשכה והוצאה מן הלשכה (כלומר, שלילת רישיון לעסוק בעריכת דין). על פסיקה של בית דין משמעתי מחוזי קיימת רשות ערעור לבית הדין המשמעתי הארצי, שעל פסיקתו ניתן לערעור בזכות לבית המשפט המחוזי בירושלים.
* חוק הספנות (ימאים), תשל"ג-1973 מסדיר את הקמתם של בתי דין משמעתיים לימאים.
* במקומות עבודה שונים מופעל דין משמעתי מכוח הסכמים קיבוציים החלים על מקומות עבודה אלה.
* במוסדות להשכלה גבוהה מוגדר תקנון משמעת המחייב את הלומדים במוסדות אלה.
* התאחדות הכדורגל הישראלית מפעילה בית דין משמעתי.

## קישורים חיצוניים
* 
** 
***יאיר הורביץ, הסדרי משמעת בעבודה - המשך המאמר, **[[משפטים (כתב עת)|משפטים]]** י', תש"ם, עמ' 469–486
* שי שמש, מפקד או שופט? הרפורמה בדין המשמעתי בצה"ל בראשית שנות האלפיים , מערכות 470, מרץ 2017
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:דיני עבודה
ביטחון לאומי

**ביטחון לאומי** הוא יכולתה של מדינה ריבונית להגן על אזרחיה, כלכלתה ומוסדותיה. נושא זה נמצא באחריות הממשלה. בעבר, ביטחון לאומי נתפס כהגנה מפני התקפה צבאית של מדינת אויב, אך כיום הוא נתפס באופן נרחב יותר, הכולל גם היבטים שאינם צבאיים, בהם הגנה מפני ארגוני טרור, מזעור פשיעה, ביטחון כלכלי, ביטחון אנרגטי, ביטחון סביבתי, ביטחון תזונתי ואבטחת מערכות מחשוב.

בין הגורמים המסכנים את הביטחון הלאומי נמנים לא רק מדינות עוינות, אלא גם פעולות של גורמים אלימים שאינם מדינתיים, בהם קרטלי סמים, ארגוני פשע מאורגן, תאגידים רב-לאומיים, וכן השפעות של אסונות טבע.

לשם הגנה על הביטחון הלאומי משתמשות ממשלות במגוון אמצעים, בהם כוח פוליטי, כלכלי, צבאי ודיפלומטי. אחת הדרכים להגביר את הביטחון הלאומי היא צמצום גורמי סיכון בין-לאומיים, בהם שינויי אקלים, אי-שוויון כלכלי, חרם פוליטי והתפשטות נשק גרעיני.

במקרה של מדינת ישראל, מעמדה במזרח התיכון הוא כזה, ששאלת הביטחון הלאומי עמדה בראש סדרך העדיפויות של כל הממשלות מיום הקמתה, ועוד קודם לכן. משנות ה-50' התפתחו שתי אסכולות בנושא, המקיפות כמה וכמה נושאים הקשורים לבעיית הביטחון הלאומי הישראלי: תפקיד השלום וסיכוייו, הבחנה בין סוגי משטרים בעולם הערבי, תפקיד הנשק הבלתי-קונוונציונלי אם בכלל, אופיו של הצבא והגיוס לצבא, מעמדו החברתי-תרבותי של הצבא ושל שאר זרועות הביטחון, ועוד.

## אמצעים לשמירת הביטחון הלאומי

אמצעים לשמירה על הביטחון הלאומי כוללים:
* קיומם של כוחות מזוינים
* קיומם של גופי מודיעין על מנת לאפשר התרעה
* קיום מערך דיפלומטי לגיוס בעלי ברית והרחקת איומים חיצוניים
* קיומם של גופי הגנה אזרחית (הג"א) השומרים על שלום הציבור

הגורמים העיקריים העוסקים בביטחונה של מדינה הם משרד הביטחון, משרד החוץ והצבא, שלצידם או במסגרתם פועלים גורמים נוספים, כגון גופי מודיעין, תעשיות ביטחוניות ועוד.

בישראל, המופקדת על שמירת הביטחון הלאומי היא מערכת הביטחון, ובתוכה צה"ל, המוסד והשב"כ, משרד החוץ, המטה לביטחון לאומי ועוד, וכמו בכל מדינה אחרת, קל וחומר מדינה דמוקרטית, כל זרועות הביטחון כפופות לדרג המדיני.

## ראו גם
* מערכת הביטחון הישראלית
* המכון למחקרי ביטחון לאומי

## לקריאה נוספת
* גרשון הכהן, **מה לאומי בביטחון הלאומי?**, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, בסדרת אוניברסיטה משודרת, 2014
* 
* יהושפט הרכבי, **מלחמה ואסטרטגיה**, מערכות, 1990.
* צ'ק (דוד) פרייליך, **תפיסת הביטחון הלאומי של ישראל: אסטרטגיה חדשה לעידן של תמורות**, הוצאת מודן, 2019.
*ד"ר אמיר גילת, "על בג"ץ וביטחון לאומי", מתוך אתר "בין המערכות", "מערכות", אתר צה"ל, אפריל 2020.
* משה אלעד, ביטחון לאומי של מדינת ישראל

## קישורים חיצוניים

* '''המכון למחקרי ביטחון לאומי''' ('''INSS'''), אתר המכון
* מכון משגב לביטחון לאומי
* האתר של ד"ר חנן שי

*  
* לירן ענתבי, בינה מלאכותית וביטחון לאומי בישראל, באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, 30 בספטמבר 2020

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צבא
חרחורין

**חרחורין** (במונגולית: **Хархорин**), הנקראת בשפה העתיקה **קארקורום**, היא עיר חרבה במחוז אובורחאנגאי במונגוליה. העיר שימשה כעיר הבירה של האימפריה המונגולית במשך כ-30 שנה. פירוש שמה העתיק הוא "אבנים שחורות" או "חומות שחורות".
## היסטוריה
ג'ינגיס חאן הורה על בניית העיר ב-1220, והיא נבנתה על גדות נהר אורחון בידי בנו אוגדי חאן ב-1235, כשהיא משמשת כמקום מגורים לסוחרים פרסים ובעלי מלאכה סינים. על אף שהייתה רשמית בירת האימפריה, לא הייתה העיר מקום משכנו של החאן שנהג לחיות, כמו שליטים נוודים רבים, במגורים ניידים מחוץ לגבולותיה. קארקורום שימשה יותר כבסיס אספקה ולא כעיר בירה של ממש. בתקופת שלטונו של מונגקה חאן הורחבו גבולות העיר והיא תועדה לראשונה בידי מגלי ארצות אירופאים ב-1246.

בתקופת שלטונו של קובלאי חאן הועברה ה"בירה" לדאדו (כיום: בייג'ינג), וקראקורום הפכה לבירת פרובינציה בלבד. על אף שהייתה בירתה של שושלת יואן הצפונית למשך כמה שנים, נהרסה העיר בעקבות סכסוך בין פלגי המונגולים, וב-1388 נטבחו תושביה בידי פולשים סיניים.

ב-1585 הקים השליט הקאלאקי אבדאי חאן מנזר בודהיסטי בעיר בשם ארדנה זו (במונגולית: "מאה אוצרות"), שנבנה בעיקר מחורבותיה של הבירה המונגולית לשעבר והיה המנזר הבודהיסטי הראשון במונגוליה. הריסות קארקורום העתיקה נתגלו ב-1889 בידי החוקר הרוסי נ"מ יאדינסטב. כיום שואפים חלק מהמונגולים למקם את עיר הבירה בחרחורין ולא במיקומה הנוכחי אולן בטור.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מונגוליה: ערים
קטגוריה:האימפריה המונגולית
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-13
היקש (משפטים)

במשפטים, **היקש** הוא הסקת מסקנה בנוגע לא' מכוח ב'.

## היקש כמקור משפטי בדין הישראלי

לדין הישראלי ארבעה מקורות משפטיים, דהיינו יסודות הכשירים לשמש בסיס לנורמות משפטיות. ארבעה מקורות אלו זכו להכרה בפסיקה, ורוכזו באופן רשמי בחוק יסודות המשפט. חוק זה מתווה את המקומות אליהם על השופט לפנות במענה לשאלה משפטית. מקורות הדין הם החקיקה (ראשית ומשנה), הפסיקה (פסקי בית המשפט העליון כתקדימים מחייבים, הפסקים המחוזיים כמנחים), ההיקש ועקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של המשפט העברי, ומורשת ישראל.

ההיקש כמקור המשפטי השלישי מתיר לשופט לפנות למקרים משפטיים אחרים בעלי דמיון עובדתי או לוגי ולחלץ מהם את המדיניות השיפוטית הראויה. שימוש בהיקש מאוחר לשימוש בתקדים. שימוש בתקדים אפשרי כאשר בפסק דין המהווה תקדים מחייב עולה שאלה משפטית זהה לזו המתעוררת בפסק הדין שבו דנים. בהיקש להבדיל מתעוררת שאלה משפטית שונה, אך קווי הדמיון בין פסק זה לפסק שממנו מקישים, מאפשרים להפיק תשובה משפטית ראויה, המשתלבת במדיניות המשפטית הנוהגת.

## הקיאס בשריעה

בדומה למקורות המשפט הישראלי, בשריעה המוסלמית מצוי ההיקש (בערבית: قياس, "קיאס") כמקור  לנורמות אסלאם אדוקות לצד הקוראן, אורחות חייו של הנביא מוחמד (הסונה) המתועדות בחדית' והסכמת הכלל (בערבית: إجماع, "אג'מאע").

## ראו גם

* אנלוגיה
* משפט עברי
* חוק יסודות המשפט של מדינת ישראל

קטגוריה:מונחים משפטיים
קטגוריה:מושגים באסלאם
קטגוריה:חוק אסלאמי
טיעון היסקי

**טיעון היסקי** הוא טיעון שבו המסקנה נובעת מההנחות בזכות משמעות מוסכמת של המלים הסינקטגורמטיות (כמו "או", "אינו", "אם ורק אם", "כל", וכדומה) המשמשות בטיעון. לדוגמה, טיעון בצורת "כל א' הוא ב', וכל ב' הוא ג', לכן כל א' הוא ג'" הוא טיעון תקף בגלל ההסכמה על המשמעות של "כל" ו"הוא". מכיוון שטיעונים היסקיים מתבססים על משמעות המלים, המסקנה מטיעון היסקי תקף נובעת בהגדרה מההנחות. למעשה, ההנחות דורשות נכונות המסקנה. משום כך, היסק אינו מציע לנו מידע חדש על העולם, אך הוא הכלי החזק ביותר של שימוש בהגיון להפקת תובנות חדשות ביחס לידוע לנו. 

בהיסק, ההנחה הראשית בטיעון היא **כלל** או הצהרה כללית, וההנחה המינורית היא **מקרה** – מקרה או דוגמה המונחת על פי הכלל. המסקנה היא **תוצאה**. היסק נע תמיד מהכלל, למקרה ומשם לתוצאה:

# כל הכלבים נובחים (**כלל** ביחס לבעלי חיים)
# בולדוג הוא כלב (**מקרה** – קחו את בולדוג לדוגמה)
# לכן, בולדוג נובח (**תוצאה** – עובדה ביחס לבולדוג)

## ראו גם
* דדוקציה
* טיעון היקשי

קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:טיעונים
כשלי היסק

**כשלי היסק** (דדוקציה) היא קבוצה של כשלים לוגיים בהם יש שגיאה בטיעון היסקי. שגיאה זו יכולה לנבוע מכך שישנה שגיאה במבנה הטיעון, או במילים הסינקטגורמטיות (למשל "או", "כל", "אם ורק אם") המשמשות בו.

ישנם שני סוגים של כשלי היסק:
* כשלי אי-רלוונטיות
* כשלי ייצוג שגוי

כשלי היסק
אי-רלוונטיות

**כשלי אי-רלוונטיות** או **אי נגיעה** הם קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היסק. במשפטים בהם ההנחה הראשית היא כי קיים יחס או קשר בין מקרה אחד לאחר, וההנחה המשנית היא שיחס זה מוביל להיקש לוגי כלשהו, ייתכן כשל אי-רלוונטיות אם ההנחה הראשית אינה מתקיימת. כאשר מתרחש הכשל, היחס בין המקרים אינו מתקיים ושני המקרים אינם רלוונטיים זה לזה. אם ההנחה הראשית כוזבת, ההנחה המשנית (המינורית) אינה רלוונטית למסקנה.

למשל, בטענה "כל מכוניות השברולט שחורות מכיוון שכל מכוניות הפורד שחורות", העובדה שמכוניות הפורד שחורות אינה רלוונטית לצבען של מכוניות השברולט, משום שעצם היותן מכוניות אינו רלוונטי או מעיד על צבעם.

את כשלי אי-הרלוונטיות ניתן לחלק לכמה קבוצות עיקריות:
* קבוצת כשלי אד הומינם
* קבוצת כשלי פנייה אל הרגש
* קבוצת כשלי פנייה אל הסמכות
* קבוצת כשלי פנייה אישית
* קבוצת כשלי טווח ביניים
* קבוצת כשלי הסחה

כשלי אי-רלוונטיות
ייצוג שגוי

**כשלי ייצוג שגוי** היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היסק. בכשלי ייצוג שגוי ההנחה המשנית, ה**מקרה** השייך לכיתה רחבה יותר, כוזב. כאשר המקרה כוזב, הדוגמה הנבחנת אינה שייכת באמת לכיתה או למקרה שאליו היא אמורה להשתייך. במילים אחרות, ישנה שגיאה בהצגת עובדות המקרה. מכאן שהנחה משנית כוזבת היא ייצוג שגוי של העובדות. 

ישנם מספר כשלי ייצוג שגוי:
* ייצוג שגוי של העובדות
* דחליל (איש קש)

כשלי ייצוג שגוי
ממלכת החיות של דיסני

**ממלכת החיות של דיסני** הוא פארק שעשועים המהווה חלק מאתר הנופש דיסניוורלד, וממוקם באורלנדו, פלורידה, ארצות הברית.
הפארק נפתח לקהל ב-22 באפריל 1998, ושטחו למעלה מ-2 קמ"ר.
הפארק מציג אטרקציות שנושאן בעלי חיים שונים ובהם דינוזאורים.

## מבנה הפארק
הפארק מחולק לשבע "ארצות":

### נווה המדבר
אזור הכניסה של הפארק, בו מוצגים בעל חיים מדבריים.

### אי הגילויים
מרכז הפארק ממנו ניתן להגיע ליתר הארצות. במרכז האי נמצא "עץ החיים" שגובהו כ- 14 קומות, ובתוכו מוצג הסרט התלת־ממדי "קשה להיות חרק!".

באי מוצגים פלמינגואים, למורים, קנגורואים, חסידות, שקנאים ואיילים.

### פנדורה - עולמו של אווטאר

זהו המתחם החדש והמבוקש ביותר בפארק, והוא פועל בו ממאי 2017. המתחם נוצר בהשראת הסרט אוואטר  של ג'יימס קמרון. במתחם שוחזרו ההרים הצפים של כוכב פנדורה וכן החי והצומח הייחודיים לו. שתי האטרקציות העיקריות במתחם הן: טיסת אווטאר - סימולטור תלת-ממד המדמה טיסה על גבי באנשי, ומסע נהר הנאבי - של שיט בסירה.

### אפריקה
[שמאל|ממוזער|250px|[גורילה באזור אפריקה]] 
באזור זה נמצא ספארי הקילימנג'ארו בו נוסעים במכוניות פתוחות באזור המדמה את הסוונה האפריקאית. מופע פסטיבל מלך האריות מוצג באזור זה החל מ-1 ביוני 2014 עקב סגירת מחנה מיקי-מיני.

### משמר כדור הארץ של ריפקי
תחנת שמירה על איכות הסביבה, אליה ניתן להגיע רק בנסיעה ברכבת. באזור זה נמצא גן חיות לילדים ובית חולים לחיות.

### אסיה
באזור זה נמצא מסע ברפסודות - ב"אשדות נהר קאלי", וכן "מסלול המהרג'ה" - אזור הליכה בג'ונגל בו מוצגים דרקוני קומודו, עטלפים וציפורים טרופיות. באזור נמצאת גם רכבת ההרים משלחת אוורסט.

### ארץ הדינוזאורים יו. אס. איי.
* בית קברות לדינוזאורים בו ילדים יכולים למצוא "מאובנים".
* מופע "מוצאים את נמו".
* "דינוזאור" - רכיבה קופצנית (סגנון המתקן זהה למתקן הרפתקאות אינדיאנה ג'ונס שנמצא בדיסנילנד אנהיים ודיסנילנד הונג קונג).
*"סחרור קדמוני"-רכבת הרים בה הקרונות מסתובבים בזמן הנסיעה.

## פרטים נוספים
פארק זה נסגר בשעה מוקדמת של הערב על מנת שלא להלחיץ את החיות, ולאפשר להם מנוחה. מאותה סיבה בפארק זה, בניגוד לפארקים האחרים, אין מופעי זיקוקים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:דיסניוורלד
קורילטאי

**קורילטאי** הוא מונח מונגולי קדום המתאר את אספת ראשי השבטים באימפריה המונגולית, שנועדה לקבוע את הסדרים השלטוניים באימפריה ואת המשך ההתפשטות שלה.

הקורילטאי המפורסם ביותר נערך ב-1206, ובו נבחר טמוג'ין לחאן הגדול (חאגאן) של האימפריה ושינה את שמו לג'ינגיס חאן. מרבית הקרבות והכיבושים המונגוליים תוכננו בקורילטאי, והוא המודל על פיו מבוסס הפרלמנט המונגולי הנוכחי, החוראל הגדול.

הבעיתיות בקורילטאי נבעה מכך שכינוסו דרש את נוכחותם של כל ראשי המשפחה הג'ינגיסית. מותו של אוגדיי חאן בשנת 1241 תרם לעצירת הפלישה המונגולית למזרח אירופה. מותו של מונגקה חאן בשנת 1259 ומלחמת האזרחים שפרצה לאחר מכן, תרמו לעצירת ההתקדמות של הולאגו חאן לתוך סוריה וארץ ישראל.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:האימפריה המונגולית
קטגוריה:רשויות מחוקקות לשעבר
ניסנית

ממוזער|250px|שלט הכניסה ליישוב ניסנית
**ניסנית** הייתה ההתנחלות הגדולה ביותר בצפון רצועת עזה (בגוש התוחמת הצפונית). ניסנית הוגדרה כיישוב קהילתי מעורב.

היישוב נקרא כך על שם פרח הניסנית הנפוץ בחולות האזור באביב.

## הקמה
בטרם הוקם היישוב, הוקם היאחזות נח"ל ניסנית, בחודש ניסן תשמ"ב (אפריל 1982) והיה היישוב הראשון שהוקם מצפון לעיר עזה בתחומי רצועת עזה לאחר מלחמת ששת הימים. טקס העלייה על הקרקע של ההיאחזות התקיים ביום פינוי סיני, 26 באפריל 1982, יום העצמאות תשמ"ב. גרעיני הנח"ל שהגיעו למקום, חברי התק"ם, ישבו קודם לכן בנח"ל גדיד. נח"ל גדיד נמסר להתיישבות אזרחית, ולוח הזמנים לפינוי נקבע בהתאם לצורך להכין מקום לתלמידי ישיבת ההסדר שפונו מימית במסגרת הסכם השלום עם מצרים.

היישוב ניסנית יועד בשנת 1983 לקום בין היאחזות נח"ל ניסנית, ובין היישוב המיועד אלי סיני, עבור 1500 משפחות אנשי קבע ועובדי התעשייה האווירית.

ההיאחזות אוזרחה ביולי 1984, מספר ימים לפני הבחירות לכנסת האחת עשרה, והועברה ל-15 צעירים ומספר משפחות שהתיישבו במקום במחנה ארעי עד להקמת יישוב הקבע. התושבים המשיכו להתגורר בקראוונים במשך מספר שנים, ובאוקטובר 1989 הוחל בהכשרת 42 מגרשים ליישוב הקבע. בשנת 1991 הבנייה הייתה בעיצומה. בנובמבר 1991 הובאו ליישוב עשרות בתים מתועשים במסגרת בניית 500 יחידות דיור מתוך 2000 המתוכננות. במרץ 1993 נרצח תושב היישוב על ידי פועלים מעזה שבנו את ביתו.

בשנת 1993 הפך ליישוב קבע קהילתי-עירוני. היישוב מנה כ-300 משפחות.

לאחר הסכם קהיר ב־1994 במסגרתו הועברו מרבית שטחי רצועת עזה לרשות הפלסטינית עברה מפקדת חטיבת הגפן מהעיר עזה לשטחי היישוב.

## היישוב
היישוב שימש כמרכז עירוני לשאר היישובים בתוחמת הצפונית: אלי סיני ודוגית. הוא כלל גן ילדים, מרפאה, מעונות יום ובתי כנסת. האזור מתאפיין בדיונות חול ורכסי כורכר. היישוב היה בנוי בצורה מעגלית, בדומה ליישובים רבים בארץ וחולק לשכונות ולרחבות.

קרבת היישוב לעיר אשקלון אפשרה קליטה מהירה של משפחות תוך השענות על מקורות התעסוקה והשירותים העירוניים המקומיים. בנוסף, היו מספר בקתות אירוח (צימרים) בשטחו.

בניגוד ליישובי דרום הרצועה ומרכזה, ניסנית, כמו יתר ההתנחלויות בצפון הרצועה, לא הייתה יישוב יהודי המוקף באוכלוסייה פלסטינית ולא נטען שהטילה מעמסה על כוחות הביטחון. ההתנגדות לפינוי יישובי צפון הרצועה ובהן דוגית הקיפה אף מספר אישים מרכזיים בשמאל כמו עמי אילון ועמרם מצנע. אף על פי כן פונתה ניסנית במסגרת תוכנית ההתנתקות בין 15 ל-17 באוגוסט 2005

## אחרי ההתנתקות
לאחר הפינוי פוזרו 300 המשפחות במספר אתרים. מרבית המשפחות שוכנו באתרי הקרווילות ביישובים: ניצן, אור הנר, מפלסים, כרמיה ובוסתן הגליל נתיבות 

ב-26 ביולי 2007 הייתה עלייה של פעילי ימין לעבר ניסנית, שבה הגיעו עד לגדר.

ב-9 בספטמבר 2008 עירית אשקלון קראה לארבעה רחובות בשכונת "הנשיא הרצוג" על שם יישובים בגוש קטיף. במסגרת זו נקרא אחד הרחובות על שם ניסנית. כעבור כמה שנים נקרא גם רחוב ביישוב אלעזר על שם ניסנית.

כחלק מסדרת שמות רחובות על שם יישובי גוש קטיף בעיר נתיבות נקרא רחוב על שם היישוב.

## קישורים חיצוניים

* ניסנית, באתר קטיף.נט
* תמונת לוויין של ניסנית ב-Google Maps
* תמונת לוויין המראה את המרחק בין ניסנית לנתיב העשרה (כ-270 מ') מ-Google Maps

## הערות שוליים

קטגוריה:התוחמת הצפונית
קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1984
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: יישובים לשעבר
דוגית

ממוזער|250px|שלט הכניסה ליישוב דוגית
**דוגית** הייתה התנחלות בעלת אופי קהילתי חילוני בצפון חבל עזה (בגוש התוחמת הצפונית), סמוך לאלי סיני, שפונתה בשנת 2005 במסגרת תוכנית ההתנתקות.

אנדרטה לזכר חמישה חיילי גבעתי שנהרגו בשתי תקריות שונות באזור דוגית הוצבה בכניסה ליישוב והעותקה למתחם בסמוך לאנדרטת חץ שחור.

## היסטוריה
הקמת היישוב אושרה על ידי ועדת השרים להתיישבות ב-22 ביולי 1984, יום לפני הבחירות לכנסת האחת עשרה יחד עם שישה יישובים נוספים, אך לא יצאה אל הפועל.

החלטה נוספת על הקמת היישוב התקבלה בשנת 1989 בימי ממשלת האחדות הלאומית. במקור, אמור היה היישוב לקום על החוף במרחק שני קילומטרים ממחנה שאטי, אך יצחק רבין, שר הביטחון דאז, החליט בסופו של דבר על המיקום הסופי, צפונית מזרחית משם, דבר שעיכב את הקמת היישוב.

הכשרת הקרקע להבאת קראוונים נעשתה באפריל 1990 ובמאי 1990 עלה הגרעין הראשוני, שמנה 3 משפחות, לקרקע סמוך לחוף הים בצפון רצועת עזה. היישוב הוקם ככפר דייגים במסגרת אמנה ושמו סימל את עיסוקם העיקרי של תושביו - חקלאות ימית, שירותי הצלה, בריכות דגים, תיירות, מסעדות דגים, דיג ועוד. במשך כ־10 שנים התגוררו התושבים בקראוונים עד שקיבלו אישורי בנייה והקימו בתי קבע ביישוב.

היישוב מנה כ-30 משפחות והיה בתחילת דרכו להתפתחות נוספת לאחר הפשרת שטחים נוספים לבניית בית במסגרת "בנה ביתך" ובניה תקציבית של כ-15 יחידות דיור שהחלה בשנת 2002 והסתיימה בשנת 2004. בדוגית היו פעוטונים וצהרון, ילדי הגן היו נוסעים לאלי סיני ואילו ילדי בית הספר הגיעו בהסעה מאורגנת לבית הספר באשקלון.

בניגוד ליישובי דרום הרצועה ומרכזה, דוגית, כמו יתר ההתנחלויות בצפון הרצועה, לא הייתה יישוב יהודי המוקף באוכלוסייה פלסטינית ולא נטען שהטילה מעמסה על כוחות הביטחון. ההתנגדות לפינוי יישובי צפון הרצועה ובהן דוגית הקיפה אף מספר אישים מרכזיים במחנה השמאל הישראלי כמו עמי אילון ועמרם מצנע.

אף על פי כן פונתה דוגית במסגרת תוכנית ההתנתקות שעליה החליטה ממשלת ישראל בין 15 ל-17 באוגוסט 2005. התושבים לא גילו התנגדות פעילה לפינוי כביישובים אחרים ורובם עברו ליישוב בוסתן הגליל שבצפון.

## הערות שוליים

קטגוריה:התוחמת הצפונית
קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1990
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: יישובים לשעבר
רפיח ים

ממוזער|250px|שלט הכניסה ליישוב רפיח ים
**רפיח ים** הייתה ההתנחלות הדרום־מערבית ביותר בגוש קטיף, במרחק של כמה מאות מטרים מגבול מצרים מדרום וממערב, ומחנה הפליטים רפיח מדרום ליישוב. עד פינויה התגוררו בה כ-25 משפחות. רפיח ים היה בעל אופי חילוני. נודע בזכות חוף הים הסמוך לו. ביישוב פעל גן ילדים וילדי בית הספר הוסעו באופן מאורגן לבתי ספר בחבל אשכול.

## היסטוריה
הקמת היישוב החלה בסוף שנת 1984, זמן קצר לאחר החלטת ועדת השרים להתיישבות על הקמתו, שהתקבלה ב-22 ביולי 1984. היישוב הוקם כיישוב קהילתי על ידי גרעין של זוגות צעירים מרחבי הארץ שהתיישבו באתר זמני. הכוונה הייתה שהתושבים יתפרנסו מתיירות, אולם בעקבות הרעת המצב הביטחוני פנו ברובם לחקלאות במסגרת תכנון ממשלתי וקיימו חקלאות חממות בהן גידלו עגבניות שרי אורגניות. תושבים אחרים ניהלו מתפרות פרטיות שייצרו עבור רשתות האופנה בישראל. פיתוח היישוב התעכב עם פרוץ האינתיפאדה הראשונה בסוף שנת 1987, היישוב סבל מאירועים של יידוי אבנים מרפיח ופגיעה בתשתית החקלאית שלו. רק בסוף שנת 1991 עבר הגרעין לבתי קבע ביישוב.

במקביל להקמת רפיח ים, החלה בשנת 1986 הקמתה של שכונת "תל א-סולטאן", בצפון רפיח, במרחק של עשרות מטרים בודדים מהיישוב. השכונה הוקמה על פי הסכם השלום בין ישראל למצרים, שבעקבותיו נחצתה העיר רפיח, וחלקה שמדרום מערב לקו הגבול הבינלאומי עבר לשליטת מצרים. על פי ההסכם, מצרים הייתה אמורה לממן את יישובם מחדש של תושבי שכונת קנדה בסיני בתל א-סולטאן, שנודע כשכונת קנדה החדשה. תהליך היישוב מחדש נמשך מ-1989 עד שנת 2000 במימון של קנדה וכווית.

אף על פי שהיה יישוב אזרחי, הייתה ממוקמת בו בקביעות מחלקה של חיילי מילואים שאבטחה אותו, צוות של חיילות שהפעיל מכ"ם "קשת", מכ"ם קרקעי נייד, שנועד לעקוב אחר ניסיונות חדירה מגבול מצרים בלילה, לאורך ציר פילדלפי, וצוות של משמר הגבול, שהיה אחראי לאבטחה ושיטור ברפיח הסמוכה. כבר בפברואר 2000, הוכן במערכת הביטחון מסמך המלצה לדרג המדיני, לקראת הסדר הקבע עם הפלסטינים, ובו נכללה רפיח ים ברשימה של 16 יישובים שייתכן שיפונו במסגרת הסדר הקבע.

במהלך האינתיפאדה השנייה, אירעו ביישוב מספר פיגועים. ב-6 באפריל 2002 נהרג חייל מילואים ועוד חמישה חיילים נפצעו קל, בהיתקלות עם חוליה פלסטינית שחדרה לישוב. ב-11 במאי של אותה שנה נורה ניסן דולינגר, בן 43 מההתנחלות פאת שדה, סמוך למחסום צה"ל ברפיח ים, לשם בא כדי לאסוף פועלים. הוא נורה מטווח קצר בידי אחד הפועלים. בנובמבר 2002 אירע פיגוע ירי ביישוב, כאשר פועל פלסטיני, שעבד במתפרה ביישוב פתח באש על העובדים ממנה נהרגו תושב המקום, עמוס סעדה, ותושב בדולח, אסף צפירה. באוגוסט 2003, נפצע קשה תושב המקום מירי של צלף, ובנובמבר 2004 נפצעו שני חיילים מירי. בגלל קרבתו של רפיח ים לרפיח גם נורו עליו פצצות מרגמה רבות במהלך האינתיפאדה השנייה, רבות מהמשפחות עזבו אותו, ופחות מ-20 נותרו להתגורר בו ב-2003.

### לאחר תוכנית ההתנתקות
עוד לפני יישום תוכנית ההתנתקות נעשה ניסיון מקרב התושבים לעבור כגוש אחד לקיבוץ נווה ים, אולם המגעים נכשלו.

רפיח ים פונה באוגוסט 2005 במסגרת תוכנית ההתנתקות, רוב התושבים כבר עזבו עוד קודם לתאריך הפינוי הרשמי. בתי היישוב נהרסו ב-22 באוגוסט 2005. אחרי ההתנתקות פוזרו המשפחות באתרי הקרווילות בניצן, מבקיעים ועמוקה. התושבים שעסקו בחקלאות עברו למבקיעים ולניצנים בהתאם ל"הסכם מבקיעים" ו"הסכם ניצנים", על פיהם ניתנו להם זכויות של בעלי נחלה, על אף שמבחינה טכנית לא הוגדר רפיח ים כמושב.

## קישורים חיצוניים
*
*תמונת לוויין של רפיח ים ב-Google Maps

## הערות שוליים

קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:גוש קטיף: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1984
ספינת החלל כדור הארץ (אפקוט)

שמאל|ממוזער|250px|ספינת החלל כדור הארץ, מראה בשנת 2007.
[שמאל|ממוזער|250px|ספינת החלל כדור הארץ, ולצידה שרביט [מיקי מאוס. השרביט הותקן בשנת 2000 והוסר בשנת 2007.]] 
ממוזער|250px|מבט מקרוב על אריחי הכיפה.
שמאל|ממוזער|250px|סצנת איש המערות
[250px|ממוזער|סוחרים [פיניקים דוברי עברית.]]
**ספינת החלל כדור הארץ** (אנגלית: **Spaceship Earth**) היא מתקן שעשועים (אטרקציה) הנמצא במרכז אפקוט ומהווה סמל של פארק שעשועים זה באתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו, פלורידה, ארצות הברית. המתקן ממוקם במבנה "גיאוספרה" בגובה 18 קומות, והוא אחד הסמלים הידועים ביותר של אתר הנופש.

## המבנה
המבנה הוא כיפה גאודזית (או "גיאוספרה") בגובה של 18 קומות, המתארת את התפתחות התקשורת בתרבות האדם מתקופת האבן וציורי המערות ועד עידן האינטרנט. שמו של המתקן הוא כשם רעיון פילוסופי בשם זה וכן ספר מאת בקמינסטר פולר שאף המציא את שיטת הבנייה של הכיפות הגאודזיות. לבקמינסטר פולר לא ניתן קרדיט על ידי דיסני אך הוא היה מקור השראה מובהק למתקן זה.

המבנה הוא פאון בן שישים צלעות המחולקים ל-16 משולשים שכל אחד מהם מחולק לארבעה משולשים, המחולקים לשלושה משולשים - סה"כ 11,520 משולשים (תאורטית, שכן בשל עמודי התמיכה במבנה ישנם פחות משולשים, ובפועל ישנם 11,324 משולשים). המבנה דומה מאוד בצורתו לכדור, ועל כן זהו המבנה הכדורי מעשה ידי אדם - הגדול ביותר על פני כדור הארץ.

תכנון המבנה נעשה בעזרתו של סופר המדע בדיוני - ריי ברדבורי.

הבניין תוכנן כך שבעת גשם, הגשם "נספג" לתוך מרזבים במבנה ולא זורם מצדדיו. משקלו של המבנה 7,040,000 ק"ג ותקופת הבנייה נמשכה 26 חודשים.

## הסצנות במתקן
המתקן מתאר את התפתחות התקשורת לאורך הדורות. המבקרים נוסעים לאורך סצנות המומחזות על ידי בובות אודיו אנימטרוניקס כשהם מלווים בקרינות של "מספר", המתאר את ההתרחשויות. הסצנות מתארות אירועים בהיסטוריה של האנושות החל מהתקופה הפרהיסטורית, המצאת השפה, המצאת הכתב - כתב החרטומים במצרים, סוחרים פיניקים אשר פיתחו את האלפבית (ומדברים עברית), תיאטרון יווני, הדרכים הרומאיות. לאחר הצגת הרס רומא בימי הביניים מראים את המדענים המוסלמיים, ואת הרנסאנס באירופה, המצאת הדפוס והופעת אמצעי התקשורת ההמונית במאה ה-20: טלפון, טלוויזיה, רדיו, סרטים; עידן ההי טק: המצאת מחשב על, ופיתוחים טכנולוגיים במוסך ביתי (גאראז') בקליפורניה; וטיסה בחלל החיצון המוצג באמצעות פלנטריום בחלקה העליון של כיפת המבנה.

## היסטוריה של המתקן
המתקן נפתח ב-1 באוקטובר 1982; בשנת 1986 עודכן המתקן והחל מה-26 במאי 1986 - וולטר קרונקייט היה המספר המלווה את המבקרים במתקן. בין ה-15 באוגוסט ל-23 בנובמבר 1994 נערכו שיפוצים במתקן, במסגרתם הוסרו קטעי המחשבים וג'רמי איירונס היה למספר המלווה את המתקן, וכן הותקן פסקול של אדו גווידוטי (Edo Guidotti).

ב-29 בספטמבר 2000 הוסף לצד המבנה עיטור בדמות ידו של מיקי מאוס האוחז מטה קסמים. עיטור זה הוסר בשנת 2007.

בינואר 2003 הפסיקה חברת AT&T לתת חסות למתקן, ובהתאם הוסרו האזכורים של החברה במתקן. בשנת 2005 החלה חברת סימנס לתת חסות של 12 שנים למתקן.

ב-9 ביולי 2007 נסגר המתקן לשיפוץ נוסף (רביעי במספר) וב-15 בפברואר 2008 נפתח המתקן המחודש לציבור, כאשר המספרת המלווה את מסע המבקרים במתקן היא ג'ודי דנץ'.

## ראו גם
* ספינת החלל כדור הארץ (מונח)

## קישורים חיצוניים

* 
* אודות, באתר אינטרקוט

## הערות שוליים

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:אפקוט
פאת שדה

**פאת שדה** הייתה התנחלות ויישוב קהילתי בגוש קטיף שברצועת עזה.

## היסטוריה
פאת שדה נוסדה בשנת 1989 (תשמ"ט) ברצועת עזה. בתחילה שהו התושבים במחנה הצבאי "שליו", וב-1993 עברו לגבעה הפונה לעבר רצועת החוף. ביישוב התגוררו כ-30 משפחות שכללו כ-115 תושבים, בעלות אוריינטציה חילונית, דתית ומסורתית.

הכוונה הייתה שהתושבים יתפרנסו מתיירות, אולם בעקבות הרעת המצב הביטחוני פנו ברובם לחקלאות במסגרת תכנון ממשלתי. מרבית ילדי היישוב למדו בבית הספר האזורי בחבל הבשור או בבית הספר "נאות קטיף" שבנווה דקלים.

בתוכנית ההתנתקות פונה היישוב, רוב המשפחות עברו למושב מבקיעים ומספר משפחות לניצנים. בהתאם להסכם ההעתקה שסוכם עם מנהלת סל"ע עוד לפני ביצוע הפינוי, החקלאים מהיישוב קיבלו זכויות של בעלי נחלה, אף על פי שמבחינה טכנית פאת שדה לא היה מוגדר כמושב. לאחר הפינוי, התושבים התגוררו מספר שנים בקרווילות עד הקמת בתיהם החדשים.

## קישורים חיצוניים

* פאת שדה, באתר קטיף.נט
* 
* 

## הערות שוליים

ימין|ממוזער|200px|פאת שדה

קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:גוש קטיף: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1989
ויטנגמוט

[שמאל|ממוזער|250px|[פרעה המקראי מתואר כמלך סקסוני בלווית הויטן שלו. ציור מהמאה ה-11]]
**וִיטֶנָגֶמוֹט** (אנגלית: Witenagemot, או **ויטן**, Witan) היה מוסד פוליטי באנגליה האנגלו־סקסית שתיפקד לערך בין המאה ה-7 לספירה עד למאה ה-11 לספירה. השם ויטנגמוט נובע מאנגלית עתיקה ל"אספת החכמים" ("ויטן", אדם חכם או יועץ, "גמוט", אספה). היה זה כינוס הדמויות הדומיננטיות בארץ, החל מהכמורה, שופטי המחוזות ואצולת הקרקעות.

## היסטוריה
שורש הויטן באספות גרמאניות שזומנו לחזות בהענקת אדמות. קודם לאיחוד אנגליה במאה ה-9, זומנו מספר אספות שונות בידי ממלכות אסקס, קנט, מרסיה, נורתמבריה, סאסקס ווסקס. גם לאחר שוסקס חלשה על אנגליה המשיכו האסיפות המקומיות להתאסף. 

האספה זומנה על ידי המלך (מאוחר יותר על ידי רוזנים), וזה השתמש בעצתה בקביעת מדיניות בנושאי אמרכלות, ארגון הממלכה, מיסוי, משפט וביטחון פנים וחוץ. תפקיד נוסף של הויטן היה לאשר את העלייה לכס של מלכים. המלך שנבחר על ידי הויטן יכול היה להיות כל אדם, שבראות האספה ינהיג את הממלכה היטב, ולאו דווקא נצר לבית המלוכה השליט. כמו כן, היה זה מכוח האספה להדיח מלכים שולטים, דוגמה לכך היא הדחת סיגברט מוסקס (755) ואתלולד מנורתמבריה (765).

הויטן הייתה, במובנים מסוימים, אב קדמון של הפרלמנט, אך היו לה כוחות שונים ומגבלות רבות, כדוגמת המחסור בנהלים, עתות ומקום התכנסות קבועים. כוחה, אולם, התיר לה להוביל את העם באינטרגנומים, ולמנוע אוטוקרטיה.

האסיפות נתכנסו לפחות אחת לשנה, ולרוב לעיתים תכופות יותר. לא היה מושב קבוע לויטן הלאומי, ידועים לפחות 116 מקומות מפגש, בהם ערים כוינצ'סטר ולונדון. אתרי המפגש לרוב היו אחוזות מלכותיות, אך חלק מהאסיפות נערכו על סלעים, גבעות, אחו, ועצים נודעים.

הידוע שבמפגשי הויטן היה זה של ה-5 בינואר 1066, בה אושרה מלכותו של הרולד גודווינסון, עם מות אדוארד המודה. מוסד זה הוחלף עם הפלישה הנורמנית בשנת 1066, והוחלף ב"קוּריה רֵגִיס", היינו "חצר המלך". אולם כסימן לאגדתיות השורדת של הויטן, הקוריה רגיס נקראה ויטן ברשומות עד למאה ה-12.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אנגליה: היסטוריה
אנגליה
אלי סיני

ממוזער|250px|שלט הכניסה לאלי סיני
ממוזער|250px|מאהל המחאה ומחנה הפליטים של אלי סיני
**אֱלֵי סִינַי** הייתה התנחלות ויישוב קהילתי בצפון רצועת עזה (בגוש התוחמת הצפונית), כ-15 קילומטרים מדרום לאשקלון.

היישוב הוגדר כאגודה שיתופית קהילתית. במקום גרו כ-95 משפחות, רובן חילוניות, שמנו למעלה מ-350 נפש. רובם עסקו במקצועות חופשיים. במקום פעלו מעונות יום וגן ילדים. ביישוב התקיימו חוגים ופעילויות תרבות שאורגנו על ידי ועדות חינוך ותרבות של היישוב. הילדים התחנכו בבתי הספר באשקלון ובשער הנגב.

## היסטוריה
היישוב הוקם באופן הצהרתי ב-1982 (סוכות תשמ"ג), על ידי גרעין שרובו נמנו עם מפוני ימית, ואז נערך טקס רשמי במקום. בפועל הגיעו התושבים הראשונים למקום, רק אחרי כמעט שנה, בסוף קיץ 1983 (אלול תשמ"ג). בשנים הראשונות גרו התושבים בקרוואנים, ורק בקיץ 1988 (תמוז תשמ"ח), נכנסו המשפחות הראשונות לבתי קבע. שמו של היישוב נבחר לסמל את הכמיהה לחזור לסיני. היישוב השתייך למועצה האזורית חוף עזה.

ב-3 באוקטובר 2001 הצליחו שני מחבלים לחדור ליישוב, פתחו באש על התושבים וזרקו רימונים. כתוצאה מכך נהרגו שניים ונפצעו 16 ישראלים. לאחר מכן התבצרו המחבלים בבית ריק וניהלו חילופי אש עם צה"ל במשך למעלה משעתיים עד שנהרגו בידי צלפי הימ"מ. שני ההרוגים בפיגוע הם: לירון הרפז, חיילת, בת היישוב, וחברהּ, אסף יצחקי.

ביולי 2005 ניסה לקדם איש העסקים וחבר הכנסת לשעבר, שמואל פלאטו-שרון הקמת מלון וקזינו באלי סיני שיפעל לאחר פינוי היישוב ויוכלו להיכנס אליו גם ישראלים וגם פלסטינים אך הרעיון נזנח ולא קודם מעולם.

ב-21 באוגוסט 2005 פונה היישוב במסגרת תוכנית ההתנתקות. מרבית התושבים מחו על כך שהממשלה לא דאגה לפתרונות דיור לקהילה והבעירו צמיגים בכניסה ליישוב. בסופו של דבר, התפנתה קבוצה זו לאחר טקס פרידה ויצאה ברגל מהיישוב, כשבראש השיירה נסע אריק הרפז הגורר עמו את גלעד ההנצחה לזכר לירון ואסף שהיה מוצב ביישוב.

בניגוד ליישובי דרום הרצועה ומרכזה, אלי סיני, כמו יתר ההתנחלויות בצפון הרצועה, לא הייתה יישוב יהודי המוקף באוכלוסייה פלסטינית ולא נטען שהטילה מעמסה על כוחות הביטחון. ההתנגדות לפינוי יישובי צפון הרצועה ובהן דוגית הקיפה אף מספר אישים מרכזיים בשמאל כמו עמי אילון ועמרם מצנע. אף על פי כן פונתה אלי סיני במסגרת תוכנית ההתנתקות שעליה החליטה ממשלת ישראל בין 15 ל-17 באוגוסט 2005.

## אחרי ההתנתקות
לאחר הפינוי - קבוצה של 50 משפחות הקימה מאהל בצומת יד מרדכי כמחאה על כך שהממשלה לא מצאה להם פתרון קהילתי. המשפחות גרו במאהל וקיימו שם חיי שגרה. ב-2006 נענתה הממשלה לדרישת מפוני אלי סיני שדרשו להיקלט בקיבוץ פלמחים אחרי ביצוע תוכנית ההתנתקות, אחרי שהם שהו 11 חודשים במאהל מחאה. חברי פלמחים הביעו את הסכמתם לקליטת חלק מהמפונים.

ב-9 בספטמבר 2008 עיריית אשקלון קראה לארבעה רחובות בשכונת "הנשיא הרצוג" על שם יישובים בגוש קטיף. במסגרת זו נקרא אחד הרחובות על שם אלי סיני.

כיום רוב משפחות היישוב עברו לבתי הקבע שלהם, ורובן מתגוררות כקבוצות ביישובים שונים בארץ:
* פלמחים – קבוצה המונה 25 משפחות.
* תלמי יפה
* בת הדר
* קיבוץ נווה ים.

## קישורים חיצוניים

* אלי סיני, באתר קטיף.נט
* 
* תמונת לוויין של אלי סיני ב-Google Maps

## הערות שוליים

קטגוריה:התוחמת הצפונית
קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982