open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
כתר ספרים

**כתר ספרים** היא חברת בת של כתר הוצאה לאור המנהלת את פעילות ההוצאה לאור שלה, והיא מהגדולות שבהוצאות הספרים בישראל.

## היסטוריה
כתר ספרים הוקמה בשנת 2005 כחברת בת משותפת של כתר הוצאה לאור וסטימצקי, אז הועברה אליה פעילות ההוצאה לאור של כתר הוצאה לאור. כתר הוצאה לאור החזיקה ב-52% ממניות כתר ספרים, וסטימצקי - ב-48%. מנכ"ל כתר הוצאה לאור הפך למנכ"ל החברה הממוזגת. במאי 2008 מכרה סטימצקי לכתר הוצאה לאור 31% ממניות כתר ספרים ומסרה לה אופציה לרכוש את שאר מניותיה.

עם הקמתה, כתר ספרים לקחה על עצמה את הפצת הספרים של כמה הוצאות לאור קטנות שקודם לכן הופצו על ידי סטימצקי, ובהן **קשת** (השייכת לסופר רם אורן), **[[אריה ניר הוצאה לאור|אריה ניר]]**, **עברית** ו**פקר**.

מנובמבר 2007 מפיצה כתר ספרים גם את ספרי הוצאת הקיבוץ המאוחד.

בין ספרי ההוצאה המוכרים שתורגמו: ארץ יצורי הפרא ופחדרון בארון.

במרץ 2016 רכשה "הוצאת מודן" את פעילות ההוצאה לאור של "כתר ספרים".

## ביקורת
היו שמתחו ביקורת על הקמת החברה, בטענה שהדבר יביא לשיווק מוגבר של ספרי "כתר" על ידי חנויות סטימצקי; היות ששתי החברות שולטות ביד רמה בשוק הספרים, יביא הדבר ליצירת מונופול ולצמצום פרסומם של סופרים וספרים מהוצאות אחרות. גם לפני המיזוג, טענו המבקרים, נהגה סטימצקי לשווק באופן אינטנסיבי "להיטים בטוחים", ולהתעלם כמעט מספרים שהסיכוי להצלחתם אינו כה גבוה; עם המיזוג, טענו, תגבר מגמה זו.

מנהלי סטימצקי הודיעו כי למיזוג לא תהיה כל השפעה על שיווק ספרי כתר ברשת החנויות; סטימצקי, אשר תמיד עסקה באופן מצומצם גם בהוצאה לאור, מעוניינת להרחיב תחום זה ולעשות זאת באמצעות שיתוף פעולה הדוק עם חברה ותיקה בתחום.

## ראו גם
* מכירת ספרים בישראל

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2005
קטגוריה:הוצאות בת של מודן הוצאה לאור
מינארכיזם

**מינארכיזם** (שילוב של minimum ו-archia, מדינה מינימלית) היא השקפה הדוגלת בממשלה מינימלית שעיקר או כל מטרתה סיפוק שירותי הגנה וחוק. המינארכיזם שואב מהליברליזם הקלאסי או הליברטריאניזם.

רוב חילוקי הדעות בין המינארכיסטים נסובים סביב הגודל המזערי הרצוי לממשלה. ישנה הסכמה בין רוב המינארכיסטים (אך לא כולם) כי על המדינה לשמר בידה אפשרויות מזעריות מסוימות, בנוסח "מדינת שומר הלילה" כמו משטרה, בתי כלא וצבא כדי להגן על זכויות היסוד של הפרט. אחרים סבורים כי לממשלה צריך גם להיות תפקיד בניהול תשתיות מסוימות כמו דרכים ומטבע וישנם אף כאלו התומכים בהרחבת האחריות הממשלתית גם לתחומים נוספים כמו בתי ספר, בתי חולים, ביטוח, וכדומה. חלק מאותם מינארכיסטים "מרחיבים" סבורים כי יש להשקיע את עיקר המאמצים במניעת הרחבת הממשלה ותפקידיה, יותר מאשר לצמצמם ומתנגדים בעיקר לתוכניות רווחה או סיבסוד. 

בין המינארכיסטים הבולטים ניתן למנות אישים כבנז'מן קונסטן, הרברט ספנסר, לאונרד ריד, לודוויג פון מיזס, פרידריך האייק, ג'יימס מ. ביוקנן, מילטון פרידמן, איין ראנד, ג'ון הוספרס ורוברט נוזיק.

## ראו גם
*קפיטליזם
*ליברטריאניות
*אנרכו-קפיטליזם
*ליברליזם קלאסי
*מדינת שומר הלילה
*אובייקטיביזם
*שוק חופשי

## לקריאה נוספת
*  אנרכיזם / מינרכיזם: האם ממשלה היא חלק ממדינה חופשית? אשגייט, פברואר 2008

קטגוריה:תאוריות כלכליות
קטגוריה:אידאולוגיות
קטגוריה:קפיטליזם
קטגוריה:ליברליזם
הפטרכיה

שמאל|ממוזער|310px|ממלכות ההפטרכיה בשנת 802:
**הֶפּטַרכיה** (ביוונית: ἑπτά - שבע, וἀρχία - ריבונות) הוא שמן של שבע ממלכות אנגלו-סקסוניות קדומות אשר התקיימו באנגליה בין סוף השלטון הרומאי במאה החמישית ועד לאיחודה של הארץ לממלכה אחת תחת כתר אחד במאה העשירית.

## מינוח
המילה "הפטרכיה" מתייחסת לקיומן של שבע ממלכות, שבסופו של דבר התמזגו לתוך ממלכת אנגליה, בשנים המוקדמות של המאה ה-10 לספירה. ההיסטוריונים מנו בהפטרכיה את ממלכות נורת'מבריה, מרסיה, מזרח אנגליה, אסקס, קנט, סאסקס ווסקס.

המושג עצמו הופיע לראשונה במאה ה-12 בכתביו של ההיסטוריון האנגלי הנרי מהאנטיגדון, ונכנס לשימוש רב במאה ה-16. מחקרים מודרניים הוכיחו כי חלק מהממלכות הללו (במיוחד אסקס וסאסקס) לא השיגו את אותו המעמד כשאר הממלכות. מאידך, נמצא שישויות פוליטיות אחרות היוו כוח בר חשיבות רבה יותר מחלק מממלכות ההפטרכיה. כאלה היו ממלכות (ותת-ממלכות) לינדסי, הויס, בני המגנוסט, בני הויתוייר ובני ההסטינגאס.

המושג נחשב לבלתי מספק מאז המאה ה-20, והיסטוריונים רבים הפסיקו להשתמש בו, היות שאינו מתאר כראוי את התקופה. אולם הוא נשמר כתווית נוחה לתיאור חלק זה בהיסטוריה של אנגליה.

## ממלכות הפטרכיה

## היסטוריה

## ראו גם
* שבע הממלכות - שבע ממלכות בסדרת הפנטזיה האפית "שיר של אש ושל קרח" מאת הסופר האמריקאי ג'ורג' ר. ר. מרטין

## לקריאה נוספת
* אורה לימור, יצחק חן, **[https://books.google.co.il/books?id=IQpEVh1u3hkC&pg=PA223&lpg=PA223&dq=הפטרכיה&source=bl&ots=Px0y_H3HOa&sig=ACfU3U1uaMwCms1akEAhJmNZutC3TW9vsw&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwicgvX_2evqAhU2SRUIHSRUBZw4FBDoATAPegQICRAB#v=onepage&q=הפטרכיה&f=false ראשיתה של אירופה: מערב אירופה בימי הביניים המוקדמים]**, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 223

## קישורים חיצוניים
* 
* שבע הממלכות 
* שבע הממלכות באתר intriguing history 

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:אנגליה: היסטוריה
קטגוריה:7 (מספר)
יהואחז

**יְהוֹאָחָז** (גם **יוֹאָחָז**) הוא שמם של שני מלכים יהודים מתקופת המקרא.
מיג

**מיג** (ברוסית: **Российская самолётостроительная корпорация „МиГ** - "מיג חברה רוסית לכלי טיס") היא חברה רוסית העוסקת בתעשייה אווירית וביטחונית. החברה נוסדה כמשרד תכנון סובייטי בידי ארטיום מיקויאן (ממוצא ארמני) ומיכאיל גורביץ' (ממוצא יהודי).

מטוסי הקרב מתוצרת מיג שימשו במשך שנים רבות (ועדיין משמשים) כמטוסי קרב עיקריים של חילות האוויר של רוסיה, מדינות שהיוו בעבר את ברית המועצות, מדינות להן סיפקה נשק - בעיקר בגוש המזרחי, ומדינות ערב. מדינות ערב רבות מפעילות עד היום מטוסי מיג, וקרבות רבים התחוללו בינם לבין מטוסי חיל האוויר הישראלי. 

לאחר מלחמת העולם השנייה נקטה ברית המועצות במאמצי ריגול תעשייתי לצורך הדבקת הפער הטכנולוגי בין ברית המועצות והמערב ובפרט בתחום מנועי הסילון. בנוסף, נעשה מאמץ לרכישת ידע תעופתי באמצעות יצירת קשר עם מומחים מהמערב. כך, במיג-9, שהיה מטוס הקרב הסילוני הראשון במשפחה, נעשה שימוש בטכנולוגיה סילונית גרמנית שנפלה לידי הרוסים לאחר המלחמה ובטכנולוגיית הנעה בריטית שנרכשה ממפעלי רולס-רויס, לאחר משחק ביליארד בין נציגי ברית המועצות לאחד ממנהלי החברה.[ממוזער|שמאל|250px|[מיג-1]]
[שמאל|ממוזער|250px|[מיג-17]]
[ממוזער|שמאל|250px|[מיג-23]]
[ממוזער|שמאל|250px|[מיג-25]]
[שמאל|ממוזער|250px|[מיג-29]]

## מטוסי מיג
#### מטוסים בייצור המוני
**הערה:** הכינויים ניתנו על ידי ברית נאט"ו.

*מיג-1 (שנת 1940).
*מיג-3 (שנת 1941).
*מיג-5  (שנת 1942).
*מיג-9 "פארגו"  (שנת 1947).
*מיג-13 - ידוע גם בשם מיג I-250  (שנת 1945).
*מיג-15 "פאגוט" - מטוס קרב סילוני מצליח במלחמת קוריאה, התמודד מול ה-F-86 סייבר. (שנת 1948).
*מיג-17 "פרסקו" (שנת 1954).
*מיג-19 "פארמר" - מטוס המיג העל-קולי הראשון (שנת 1955).
*מיקויאן גורביץ' מיג-21 "פישבד" - מקביל באותה התקופה למטוסים מיראז' 3 ו-F-4 פנטום (שנת 1956).
*מיג-23 "פלוגר A" - מטוס קרב בעל כנפי גאומטריה משתנה (שנת 1974).
*מיג-25 "פוקסבט" - מטוס יירוט המגיע למאך 3 (שנת 1966).
*מיג-27 "פלוגר D/J"  - דגם תקיפה נטול מכ"ם על בסיס מיג-23 (שנת 1973).
*מיג-29 "פולקרום" - מטוס קרב מתקדם, מקבילו של ה-F-16 (שנת 1983).
*מיג-31 "פוקסהאונד" - שיפור של המיג-25 (שנת 1983).
*מיג-33/מיג-29M "פולקרום-**E**" - מיג-29 משופר בעל תא טייס "זכוכית" העושה שימוש בצגי מגע במקום במתגים וכפתורים (שנת 1989).
*מיג-35 "פולקרום-**F**" - שדרוג כללי של המיג-29, שיוצר במיוחד כדי להשתתף במכרז MRCA של חיל האוויר ההודי (שנת 2007).

#### מטוסים נסיוניים או שעדיין בפיתוח
*מיג-7  - גרסה נסיונית של מיג-3, בה נוסה מנוע חזק יותר. לא נכנס לייצור המוני. (שנת 1940).
*מיג 8  (שנת 1945).
*מיג 110  (שנת 1995).
*מיג I-270 (שנת 1946).
*מיג 1.44/1.42 "פלאָט-פֵאָק" - מטוס ראשון של מיג מדור חמישי (שנת 2000).

#### מטוסי אימון
*מיג AT  (שנת 1992).

## בישראל
במשך השנים הגיעו לידי ישראל מספר מטוסי מיג: מיג-21PF שטייסו, מוניר רדפא, ערק מעיראק לישראל ב-1966, צמד מטוסי מיג-17 סוריים שנחתו בטעות בישראל ב-1968, ומטוס מיג-23ML שטייסו בסאם עאדל ערק מסוריה ונחת במנחת מגידו באוקטובר 1989.

בשנת 1999 השביחה ישראל 3 מטוסי מיג-29 ממולדובה כדי לבדוק את התמודדותם מול F-16 פייטינג פלקון ו-F-15 איגל. בנוסף משביחה ישראל מטוסי מיג-21.

## ראו גם
* תעשיית תעופה ברוסיה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יצרני מטוסים
קטגוריה:תעשיית נשק בברית המועצות
שמר החלוקה

**שמר החלוקה** (שם מדעי: *Schizosaccharomyces pombe*; באנגלית: Fission yeast) הוא מין של שמר המהווה אורגניזם נחקר מאוד בביולוגיה. שמר החלוקה הוא אורגניזם איקריוטי חד-תאי בעל צורת מתג. שמר החלוקה, בניגוד לשמר האפייה גדל רק בקצוות ומתחלק על ידי פליגה באמצע התא.
בדומה לשמר האפייה, לשמר החלוקה שני טיפוסי זוויג (P ו-M) העוברים זיווג בתנאי עקה (כגון מחסור במקור חנקן) ליצירת תא דיפלואידי. מצב זה אינו יציב לאורך זמן והתא עובר מיוזה ליצירת 4 תאי נבג המסודרים במעטפת משותפת (ascus) בצורת פרסה.

שמר החלוקה בודד לראשונה על ידי חוקר בשם לינדנר (Lindner) מבירה מזרח אפריקאית, ושמו המדעי (Pombe) נגזר מהמילה בירה בסווהילית.

בניגוד לשמר האפייה, שמר החלוקה אינו משמש להכנת מזון אך ניתן להשתמש בו להכנת שיכר. שמר החלוקה וקרובים שלו מצויים במיץ ענבים וערק.

## שמר החלוקה כאורגניזם מודל ב[[ביולוגיה תאית]]

יחד עם שמר האפייה, שמר החלוקה נחקר רבות, בשל הקלות היחסית של גידולו בתנאי מעבדה ועקב היותו אורגניזם פשוט מאוד ביחס ליצורים איקריוטיים אחרים. הגנום של שמר החלוקה פוענח במלואו בשנת 2002. פול נורס, לי הרטוול וטים האנט זכו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על מחקרם על מחזור התא של שמר החלוקה בשנת 2001.

## השוואה בין שמר האפייה לשמר החלוקה

על אף שגם שמר האפייה וגם שמר החלוקה שייכים לאותה מערכה, ההבדלים הביולוגיים ביניהם עצומים והיום מעריכים שהאב הקדמון האחרון של שני המינים חי לפני 1,144 מיליון שנה:

* בשמר האפייה מוכרים כ-5,600 גנים בניגוד לכ-4,970 בשמר החלוקה.
* לשמר האפייה 16 כרומוזומים ולשמר החלוקה 3.
* שמר האפייה מתקיים לרוב במצב דיפלואיד לעומת שמר החלוקה המתקיים לרוב במצב הפלואידי.
* לשמר החלוקה דמיון במנגנונים רבים לתאים אאוקריוטים עילאיים שאינם משותפים לשמר האפייה כגון מטבוליזם של pre-rRNA ומנגנון ה-RNAi.

## קישורים חיצוניים

* מאגר הגנום של שמר החלוקה

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פטריות שק
קטגוריה:אורגניזם מודל
קטגוריה:פטריות שתוארו ב-1893
העיקרון האנתרופי

העיקרון האנתרופי, כתפיסה פילוסופית, גורס כי צורת חיים תבונית ותודעתית הצופה בתופעות טבע מסוגלת לאסוף במהלך תצפיותיה על היקום רק את אותם הנתונים העומדים בקנה אחד עם אופייה. התומכים בעיקרון זה סבורים שהדבר מסביר מדוע גיל היקום והקבועים הפיזיקליים הבסיסיים שלו מתאימים לקיום צורות חיים תודעתיים. כתוצאה מכך, נראה בלתי אפשרי שחיים (ובמיוחד צורות חיים אינטליגנטיות) יוכלו להתפתח מחוץ לטווח הצר הנחשב לתואם קיום צורות חיים.  

## הטיעון
חסידי העיקרון האנתרופי טוענים כי אנו חיים ביקום המכוונן להפליא לאפשר חיים מלאים. אילו היה אפילו אחד מן התנאים הפיזיים שונה אפילו במעט, לא היו החיים כפי שאנו מכירים אותם אפשריים. טענות נוספות שהועלו גרסו כי העיקרון האנתרופי מסביר קבועים פיזיים כמו קבוע המבנה העדין ומספר הממדים של היקום וכן את הקבוע הקוסמולוגי. 

לפי ג'ון ד. ברו ופרנק ג'. טיפלר, יש ביקום מספר עצום של צירופי מקרים שלא ייאמנו, שכולם, כך נדמה, התלכדו כדי לאפשר את קיומנו באופן הנוכחי, החל במצב האנרגטי המסוים של האלקטרון ועד לרמה המדויקת של הכוח הגרעיני החלש. לטענתם, אנו חיים ביקום התלוי במספר משתנים עצמאיים, וישנו רק סיכוי קלוש שאלו יתקבצו למבנה המאפשר חיים ובכל זאת, יש חיים.

לפי בארו וטיפלר, ישנן שלוש גרסאות של העיקרון:
***הגרסה החלשה**: הסבירות של התפתחות חיים מבוססי-פחמן ביקום בתנאים מתאימים נמוכה יחסית. 
***הגרסה החזקה**: ביקום ישנן תכונות מסוימות המאפשרות התפתחות חיים בו בשלב מסוים.
***הגרסה הסופית**: עיבוד מידע אינטליגנטי חייב להתקיים ביקום וברגע שהוא קיים הוא לא ייעלם לעולם.

## ביקורת
העיקרון האנתרופי עורר מחלוקת קשה, שהתמקדה בעיקר בארבע נקודות:
#**דילמה כוזבת**: לפי מבקרי הטיעון האנתרופי, הוא אינו יותר מדוגמה לכשל לוגי מסוג דילמה כוזבת, שבו יש שימוש שגוי בסינקטגורמט "או" והצבת שתי ברירות במקום בו תיתכנה יותר. ספציפית, זהו מקרה של טיעון מן הבורות, או טיעון מהעדר דמיון, המניח כי משהו נכון או שגוי משום שהטוען אינו מסוגל להעלות על דעתו אפשרות אחרת. בפועל, דווקא ניתן להעלות אפשרויות אחרות. 
#**יותר מקרי ממתוכנן**: כמה מבקרים של הטיעון האנתרופי תקפו גם את ליבת הטיעון על כוונון דק ביקום. טענות הועלו כי מספר המשתנים הנדרש לקיום חיים אינו כה גדול כפי שסברו תומכי הטיעון ולמעשה, לדעת חלק מהמומחים, בכל כוכב בו יתקיימו תנאים מסוימים של חום וקור יתפתחו חיים. א' פאולי וס' רמפון טענו כי ממבנה היקום כפי שהוא לא ניתן להקיש כי ישנו בו תכנון אינטליגנטי. סטיבן הוקינג טען כי ישנו סיכוי גדול, על פי חישוביו, לקיומם של חיים אינטליגנטיים גם במקומות אחרים ביקום. 
#**אין בסיס למסקנה**: עבור רבים ממבקרי הטיעון האנתרופי, קשה להתייחס אליו ברצינות בגלל אופיו הספקולטיבי. לפי ניק בוסטרום, המידע והתאוריות הקוסמולוגיות הנוכחיות פשוט אינם מאפשרים הסקת מסקנות תצפיתיות ולבטח לא כה מרחיקות לכת והתאוריה האנתרופית מסתכמת בלא יותר מאפקט בחירה והטיית אישור אצל חסידי הטענה. התצפיות העומדות לרשותנו פשוט אינן מאפשרות הסקת מסקנות תצפיתיות. 
#**טאוטולוגיה**: חולשה בסיסית מכולן של הטיעון, לדעת מבקריו, הוא היותו טאוטולוגיה פשוטה, דרך מורכבת לומר "אילו היו פני הדברים שונים, פני הדברים היו שונים".

## ראו גם
* הקבוע הקוסמולוגי
* בריאתנות
* היסטוריה גדולה

## לקריאה נוספת
* John D. Barrow and Frank J. Tipler, *The Anthropic Cosmological Principle*, Oxford: Oxfort UP, 1986

## קישורים חיצוניים
* נתן אביעזר, העיקרון האנתרופי - יחסים בין אדם ועולם
* 
* 
* 

קטגוריה:קוסמולוגיה
קטגוריה:מטאפיזיקה
קטגוריה:פילוסופיה של המדע
קטגוריה:טיעונים
קטגוריה:עקרונות
קטגוריה:מושגים בתורת ההכרה
כשהנערים שרים

**כשהנערים שרים** (בצרפתית: **Les Choristes**; באנגלית: **The Chorus**) הוא סרט דרמה מוזיקלי צרפתי, שיצא לאקרנים ב-2004 בבימויו של כריסטופר ברטייה.

## עלילה
קלמנט מאתיה הוא מורה למוזיקה ומלחין כושל שמגיע לעבוד בפנימייה לבנים סוררים. הוא מצליח לטלטל את ההוראה "פעולה-תגובה" של המנהל ראשין, לפתור את בעיות המשמעת ולהפוך את הילדים למאושרים על ידי הקמת מקהלה – מקהלת קולות מופלאים שסולנה הוא פייר מוראנז', בעל קול יפה במיוחד.

הסרט כולו הוא פלשבק ארוך של פייר מוראנז' המבוגר – מאסטרו מפורסם, ליום שבו פפינו, חברו מהפנימייה, מגיע לבקרו ובידו יומנו של קלמנט מאתיו, אותו הציל משרידי שרפה שפרצה בפנימיה באשמתו של מונדן. לאחר שהואשם בכך שגנב כסף, מונדן חזר לבית ספרו הקודם. כנקמה, מונדן מצית את הפנימיה בזמן שמאתיה והילדים שוהים בטיול ביער בניגוד להוראתו של המנהל.

לאחר השריפה, המנהל מפטר את מאתיה בשל כך שהיפר את הוראתו ואוסר על הילדים להיפרד ממנו. הילדים עוקפים את הוראתו בכך שנפרדים ממאתיה בשירה והעפת מטוסי נייר מחלון הכיתה. מאתיה אוסף את מטוסי הנייר ועוזב את הפנימייה, אך לוקח עמו את פפינו.

## דמויות
* **קלמנט מאתיו** – גיבור הסרט. מורה למוזיקה כושל, המתחיל לעבוד בפנימייה ומקים מקהלה בעלת קול יפהפה במיוחד.
* **פייר מוראנז**' (ז'אן-בטיסט מונייה) – אחד הילדים בפנימייה, שממבט ראשון נראה כילד שקט ורציני אך לאחר מכן מתגלה כילד בעל חוצפה. בהמשך הסרט מגלים אותו כילד עם קול מיוחד, והוא נהייה סולן המקהלה.
* **פפינו** – ילד קטן אשר הוריו מתו והוא מסרב להאמין, ובכל יום שבת מחכה ליד השער בטענה "אבא שלי יבוא לקחת אותי ביום שבת".
* **המנהל ראשין** – איש של משמעת. מנהל בית הספר הרשע.
* **מונדן** – תלמיד חדש שמצטרף לפנימיה בעל נטייה לחוצפה, עבריינות וכו', כשהמנהל ראשין הולך לחופשה מונדן שורף את בית הספר עם סיגריה.

## הצלחה ופרסים
הסרט מבוסס על סרט צרפתי משנת 1945 – כלוב הזמירים.

הסרט היה מועמד לשני פרסי אוסקר בטקס האוסקר ב-2005 (בקטגוריית "הסרט הזר הטוב ביותר" ו"שיר הנושא הטוב ביותר" על "Vois Sur Ton Chemain" – הבט על דרכך. הסרט היה מועמד גם לפרסי גלובוס הזהב וזכה בפרס לומייר בקטגוריית "הסרט הטוב ביותר".

"כשהנערים שרים" היה אחד הסרטים עם התקציב מהגבוהים שהושקעו בתעשייה – €5,500,000 והכניס מבחינה עולמית: €71,087,325, בכך הפך לאחד הסרטים המוזיקליים המצליחים מחוץ לארצות הברית. עד 2008, הוא היה הסרט הצרפתי המכניס ביותר (כיום "כשהנערים שרים" מדורג (נכון ל-2016), במקום ה-2, אחרי "הארטיסט")

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* משה רט, כשהמלאכים שרים, באתר מיסטריום
* כשהנערים שרים באתר "סרט"
* כשהנערים שרים באתר "יוטיוב"

קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטים מוזיקליים
קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:זוכי פרס לומייר
קטגוריה:סרטים על חינוך והוראה
קפלר

**קפלר** (בגרמנית: Keppler, Kepler או Kappler) הוא שם משפחה ממקור גרמני.

קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
חול צהוב

**חול צהוב**, הוא קרקע בעלת כושר חלחול גבוה. 

גרגרי החול הצהוב עפים בקלות עם הרוח ולכן נקראים "נודדים", את החול הצהוב ניתן למצוא לאורך חוף הים. 

בישראל, בדרום הם יוצרים רצועה רחבה שהולכת ונעשית צרה ככל שמצפינים. החול נוצר מבליה של סלעי גרניט מהרי אתיופיה אשר מוסע על ידי הנילוס עד הים התיכון ועל ידי זרמים לחופי הארץ.
החול הצהוב השתקע בחופי ישראל, מה שיצר רצועות חוף חוליות ונעימות לרחצה.
אפרים סידון מתייחס לכך בספרו ״התנ״ך בחרוזים: מלכים״ על סיפור שלמה המלך ומלכת שבא, הוא כותב ״כאשר סיימה היא לחוד לו חידות והוא אותה ריצה, נתנה לו המלכה חול נעים לרחצה״. רכס הכרמל מהווה מחסום פיזי עבור החול הצהוב, ועל כן רצועת החוף מצפון לו היא רצועת כורכר סלעית, נטולת חול צהוב.
הרוח מעיפה אותו לפנים הארץ.

**נקודות מפתח על חול צהוב:**

# **הרכב:** חול צהוב מורכב בעיקר מגרגרי קוורץ דקים עד בינוניים בגודלם. צבעו הצהבהב נובע מנוכחות תחמוצות ברזל (כמו למשל ליימוניט) המצפות את גרגרי החול.
# **כושר חלחול גבוה:** בשל גודל הגרגרים והמרווחים הגדולים יחסית ביניהם, לחול צהוב יש כושר חלחול גבוה מאוד. מים יכולים לחלחל במהירות דרך שכבות החול, מה שמקטין את הסיכון להצפות ולשלוליות על פני השטח.
# **ניקוז מצוין:** הודות לכושר החלחול הגבוה, החול הצהוב מספק ניקוז מצוין. זה הופך אותו לאידיאלי לשימושים כמו מצעים לגינון, משטחי ספורט ומגרשי גולף, שם ניקוז מהיר של מים חיוני.
# **קיבולת מים נמוכה:** למרות שהוא מחלחל מים במהירות, החול הצהוב מאופיין בקיבולת מים נמוכה. הוא אינו מסוגל לאגור כמויות גדולות של מים לאורך זמן, מה שיכול להוות אתגר לגידול צמחים באזורים שבהם זה החומר העיקרי בקרקע.
# **דלות בחומרים מזינים:** באופן כללי, לחול צהוב יש תכולה נמוכה של חומרים מזינים לצמחים. הוא נוטה להיות חומצי ודל במינרלים חיוניים, מה שמקשה על גידול צמחים ללא תוספי קרקע.
# **שימושים:** בגלל תכונותיו, חול צהוב משמש לעיתים קרובות בבנייה (למשל, כבסיס לריצוף), בסינון מים, בתעשיית הזכוכית, ובספורט (כמו בחופי ים ומגרשי כדורעף).
# **אתגרים סביבתיים:** באזורים שבהם חול צהוב הוא חומר הקרקע העיקרי, כמו באזורים מדבריים מסוימים, ייתכנו אתגרים כמו בריחת נוטריינטים, סחיפה על ידי רוח ומים, והתייבשות מהירה של הקרקע.

הבנת תכונותיו של החול הצהוב, במיוחד כושר החלחול הגבוה שלו, חיונית לתכנון נכון של מערכות ניקוז, בניין ויישומים חקלאיים באזורים שבהם סוג קרקע זה נפוץ.

קטגוריה:קרקעות לפי סוג
קטגוריה:חול
קטגוריה:חומרי גלם
המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית

שמאל|ממוזער|150px|תומאס ג'פרסון
**המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית** הייתה מפלגה, שהתפתחה בהיסטוריה המוקדמת של ארצות הברית.
בנוסף לשם זה, יש המתייחסים למפלגה זו בשם **הרפובליקנים הג'פרסונאים**, מכיוון שתומאס ג'פרסון השתייך למפלגה זו והיה בעל השפעה ניכרת על האידאולוגיה שלה; לעיתים נקראת גם בשם **המפלגה הרפובליקנית**, ואין לבלבל כינוי זה עם המפלגה הרפובליקנית המודרנית. למעשה, השם "דמוקרטית-רפובליקנית" לא נכנס לשימוש עד לזמנו של אנדרו ג'קסון. לפני כן, המפלגה הוכרה בשם "רפובליקנית". השימוש האנכרוניסטי של "דמוקרטית-רפובליקנית" על מנת לציין פוליטיקאים של לפני תקופת ג'קסון הוא לשם נוחות בלבד, על מנת למנוע בלבול עם המפלגה הרפובליקנית המודרנית, ולא משקף את הכינוי באותו הזמן.

## היסטוריה

שורשי המפלגה נעוצים במפלגה האנטי-פדרליסטית, הקבוצה שהתנגדה לאימוץ חוקת ארצות הברית והתעקשה על מגילת הזכויות. לאחר נשיאותו של ג'ון אדמס, הפדרליסט, תומאס ג'פרסון נבחר להיות הנשיא הדמוקרטי-רפובליקני הראשון.

במשך תקופה קצרה, תפקדה המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית כמפלגה הדומיננטית היחידה בפוליטיקה האמריקנית. בשיאה, התמודד ג'יימס מונרו כמעט ללא תחרות, בבחירות של 1820 לנשיאות ארצות הברית. התקופה הזו נודעה בכינויה "עידן התחושה הטובה". זמן קצר לאחר מכן, התפרקה המפלגה לשתי קבוצות: המפלגה הדמוקרטית, בהנהגתו של אנדרו ג'קסון, והמפלגה הוויגית, שנוסדה מהקואליציה האנטי-ג'קסונאית, שלאחר מכן התפתחה למפלגה הרפובליקנית המודרנית.

## נשיאים מטעם המפלגה
4 מתוך 47 נשיאי ארצות הברית כיהנו מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית.

## קישורים חיצוניים

* 

דמוקרטית-רפובליקנית
סיסטולה

[ממוזער|250 פיקסלים|סיסטולה של החדרים: (1) דם מחומצן (באדום) זורם מהחדר השמאלי דרך [מסתם אבי העורקים לאבי העורקים על מנת לספק חמצן לאיברי הגוף; (2) דם דל-חמצן (בכחול) זורם מהחדר הימני דרך מסתם עורק הריאות לתוך הריאות על מנת לקלוט חמצן.]]
[ממוזער|שמאל|200px|רישום בדיקת [אלקטרוקרדיוגרם|אק"ג]]
**סיסטולה** היא פעולת התכווצות של מדורי הלב. ארבעת מדורי הלב, שני חדרים ושני פרוזדורים (עליות), עוברים סיסטולה ודיאסטולה בקצב מתוזמן כך שדם מוזרם קדימה לאורך המערכת הקרדיווסקולרית. כשהמונח 'סיסטולה של הלב' מצוין לבדו, הכוונה היא, בדרך כלל, לסיסטולה של החדרים.

## סוגים
### סיסטולה חשמלית לעומת סיסטולה מכנית
סיסטולה חשמלית היא הפעילות החשמלית שמעורר פוטנציאל פעולה חשמלי בשריר הלב, שעם שחרורו תתבצע פעולת התכווצות בשריר הלב. הסיסטולה החשמלית גורמת לסיסטולה מכנית שהיא התכווצות שריר הלב עצמו, שכתוצאה ממנה מזרים הלב דם.
### סיסטולה של הפרוזדורים
סיסטולת הפרוזדורים היא ההתכווצות של הפרוזדורים. סיסטולה חשמלית של הפרוזדורים מתחילה עם עליית גל ה-P באק"ג. סיסטולה זו, אשר מתרחשת בדרך כלל לקראת סוף התרפות החדרים, גורמת לעליית הלחץ בפרוזדורים ובכך לזרימת דם מהפרוזדורים אל החדרים. פעולה זו אינה מתבצעת כראוי אם יכולת ההולכה החשמלית של הלב נפגמת, כמו בזמן פרפור פרוזדורים, רפרוף פרוזדורים או חסם לב מלא. במהלך סיסטולת הפרוזדורים נסגרים שני מסתמי הלב ביציאות החדרים (המסתם האאורטלי שבין החדר השמאלי לאבי העורקים, והמסתם הפולמונלי שבין החדר הימני לעורק הריאה), ואילו מסתמי הלב שבין הפרוזדורים לחדרים (המסתם המיטרלי (הצניפי) שבין הפרוזדור והחדר השמאליים, והמסתם הטריקוספידלי (התלת-פסיגי) שבין הפרוזדור והחדר הימניים) - נפתחים בשל הלחץ הגבוה בפרוזדורים.

### סיסטולה של החדרים
סיסטולת החדרים היא ההתכווצות של החדרים. סיסטולה חשמלית של החדרים מתרחשת עם התחלת קומפלקס ה-QRS באק"ג. הלחץ בחדרים עולה אל מעבר ללחץ בפרוזדורים, וכתוצאה, נסגרים המסתם המיטרלי והמסתם הטריקוספידלי שבין החדרים לפרוזדורים. הלחץ ממשיך לעלות עד שהוא גובר על הלחץ בכלי הדם, וכתוצאה מכך נפתחים המסתמים האאורטלי והפולמונלי והדם נדחף אל מחוץ ללב.

## מנגנון פיזיולוגי
הקוצב הטבעי של הלב נמצא בתאי שריר לב מתמחים שבקשר הגת והפרוזדור שבחלקו העליון של הפרוזדור הימני, והוא שמתחיל את הסיסטולה. הגירוי החשמלי מגיע תחילה לפרוזדור הימני ולאחר השהיה זעירה של כ-0.03 שניות הוא מגיע גם לפרוזדור השמאלי. הפרוזדורים מתכווצים בתהליך הדרגתי כאשר הפרוזדור הימני מסיים להתכווץ מעט לפני השמאלי. גם בפרוזדור עצמו ישנו סדר כיווץ פנימי המתבטא בלחץ שהולך ומתקדם בכיוון זרימת הדם (מהחלק העליון של הפרוזדור לכיוון חלקו התחתון), וזאת כדי לכוון את זרימת הדם קדימה ולמנוע ממנו זרימה אחורנית. הגירוי החשמלי ממשיך לעבר קשר הפרוזדור והחדר, שנמצא סמוך למחיצת הלב, באמצעות שלוש אלומות המיועדות לכך, ושם הוא מעוכב במשך כ-0.12 שניות על מנת לאפשר לכל הדם לעבור מהפרוזדורים לחדרים. מקשר הפרוזדור והחדר עובר הגירוי החשמלי למסילות בשם צרור היס (Bundle of His) הנקראות גם אלומת הפרוזדור והחדר. הצרור מתפצל לשני ענפים - ימני ושמאלי - לכיוון כל אחד מהחדרים, ומגיע בקצהו לחוד הלב, שבו כל צרור ענפים מתפצל לרשת סיבים הקרויים סיבי פורקינייה. סיבים אלה מתפצלים לרשת שמכסה את שני החדרים, וכך מועבר הגירוי החשמלי ביעילות לכל התאים שמרכיבים את החדרים. כתוצאה מכך מתכווצים החדרים ודם מוזרם קדימה – מהחדר השמאלי לאבי העורקים וממנו לכלל הגוף, ומהחדר הימני לעורק הריאה וממנו לריאות לספיגת חמצן ולשחרור פחמן דו-חמצני.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:לב
קטגוריה:לחץ דם
זוגיות (מתמטיקה)

במתמטיקה, **זוגיות** היא  שיש לכל מספר שלם, בהתאם לשארית המתקבלת מחלוקתו ב־2:
* כל מספר שלם שמתחלק ב־2 ללא שארית (או ששארית החלוקה שלו ב־2 היא 0) נקרא **מספר זוגי**
* כל מספר שלם שאינו מתחלק ב־2 ללא שארית (או ששארית החלוקה שלו ב־2 היא 1) נקרא מספר **אי־זוגי**
כל מספר שלם הוא או זוגי או אי־זוגי (אך לא שניהם).

לדוגמה,  2 ,4 ,-18 ,0 הם מספרים זוגיים, ואילו 7 אינו זוגי אלא אי־זוגי. המספרים הזוגיים נקראים כך משום שאם בקבוצה יש מספר זוגי של עצמים, אז אפשר לחלק אותם לזוגות.

את קבוצת המספרים השלמים, \mathbb{Z}, ניתן לחלק לשתי קבוצות זרות:
* **זוגיים**: \{ 2k: k \in \mathbb{Z} \}
* **אי־זוגיים**: \{ 2k-1: k \in \mathbb{Z} \}
את קבוצת המספרים הזוגיים נהוג לסמן 2\mathbb{Z}.

תכונת הזוגיות מוגדרת עבור המספרים השלמים, ואפשר להכליל אותה למספרים רציונליים (מספר רציונלי ייחשב זוגי אם בהצגתו כשבר מצומצם המונה זוגי). עבור מספרים ממשיים כלליים הזוגיות אינה מוגדרת.

## תכונות אריתמטיות
### חיבור וחיסור

### כפל

### חזקה
חזקה במעריך טבעי של מספר זוגי היא זוגית, וחזקה במעריך טבעי של מספר אי־זוגי היא אי־זוגית.

חזקה במעריך זוגי של מספר ממשי היא אי שלילית.

### שורש
בהינתן מספר ריבועי זוגי, שורש המספר גם זוגי, באופן תואם בהינתן מספר ריבועי אי־זוגי, שורש המספר יהיה גם הוא אי־זוגי.

### מבחני זוגיות
* מספר שלם הנתון בהצגה עשרונית הוא זוגי אם ורק אם ספרת האחדות שלו זוגית (כלומר, שווה ל־0, 2, 4, 6 או 8).
* עובדה זו נכונה בכל בסיס זוגי: המספר זוגי אם ורק אם ספרת האחדות זוגית. הסיבה לכך היא שכל ספרה שמעל לספרת האחדות תורמת כפולה של הבסיס, ולכן אינה משפיעה על הזוגיות. בהתאם לכך, מספר בינארי הוא זוגי אם ורק אם ספרת האחדות שלו היא 0, והוא אי־זוגי אם ורק אם ספרת האחדות שלו היא 1.
* בבסיס אי־זוגי, מספר הוא זוגי אם ורק אם סכום הספרות שלו זוגי, זה כי:
\sum_{i=1}^n a_{i} k^i \equiv  \sum_{i=1}^n  a_{i} \pmod{2}  בבסיס אי־זוגי.

המספר 2 הוא המספר הזוגי היחיד מבין אינסוף המספרים הראשוניים (כל השאר הם אי־זוגיים). השערת גולדבך, שהיא בעיה פתוחה בתורת המספרים, טוענת כי כל מספר זוגי גדול משתיים ניתן להצגה כסכום של שני מספרים ראשוניים.

### ההערכה ה־2־אדית

על המספרים השלמים מוגדרת הערכה לא ארכימדית \ \nu_2 : \mathbb{Z} \rightarrow \mathbb{N}\cup\{0\}, לפי מספר גורמי־2 המקסימלי המחלק את המספר. מספר הוא זוגי אם ורק אם ההערכה שלו גדולה מאפס.

## ראו גם
* פונקציות זוגיות ואי־זוגיות

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:אריתמטיקה
עקביות (פסיכולוגיה)

**עקביות** היא מושג בפסיכולוגיה המתאר את הציפייה מאופיו של אדם להישאר קבוע לאורך זמן.

## עקביות הפרט
עקביות בפסיכולוגיה היא בחירה דומה של אדם המופיעה במצבים דומים לאורך זמן. הציפייה לאופי קבוע משותפת הן לאדם עצמו והן לחברה סביבו.

מצד שני, ישנה ציפייה מהאדם לעבור שינויים מסוימים ולאמץ שינויים התנהגותיים על ידי תהליכים של למידה. נוסף על כך, כוחות חברתיים הפועלים על האדם, כגון לחץ חברתי, יכולים לגרום לשינוי התנהגות חד פעמי. על פי תאוריית הייחוס, במצבים מסוימים תוסבר פעולתו של אדם בהיותה חלק מאופיו, ולעיתים סיבת ההתנהגות המיוחסת לאדם תהיה השפעה סביבתית.

הציפייה של אדם מעצמו לעקביות, על פי גישה פסיכולוגית אחת, היא כה חזקה עד שלעיתים ישנה האדם את דעותיו בהתאם לעקרון העקביות, כדי שיוכל לשמור על תחושת עקביות של העצמי. שינוי עמדות זה נקרא דיסוננס קוגניטיבי.

עקביותו של אדם היא המקנה לו אמינות. כשלים לוגיים בשם אד הומינם, מערערים על אמינותו של אדם בעזרת הצבעה על חוסר העקביות שלו. הערעור על העקביות אינו משמש הפרכה לטיעון שנאמר משום שאינו מתייחס לתוכנו או מבנהו.

## עקביות הסביבה
תחושת עקביות נוצרת אצל הפרט כשהוא מסוגל לראות הגיון בהתנהגות הסביבה שלו, ההרגשה ש'העולם הגיוני'. תפיסת העולם כעקבי מורכבת מתפיסת עולם רחבה, הן בזמן והן בחשיפה למרחב התנסויות גדול יותר. החוקר אנטונובסקי הגיע למסקנה כי המשותף לגורמים השונים העוזרים לאדם להתמודד עם מצבי לחץ הוא שיש בהם ביטויים שונים של תחושת עקביות. שלושת הגורמים התומכים בהתמודדויות אלה הם: ההבנה, יכולת הניהול וייחוס המשמעות. כשיש לאדם תחושת עקביות, הוא מרגיש שהעולם ברור ומסודר, שיש לו את המשאבים לנהל את הסיטואציה בה הוא נמצא ולשלוט בה, ושיש משמעות לדברים שהוא עושה. אנשים שהתגלתה אצלם תחושת עקביות נמוכה נטו להיכנס יותר ללחץ ולחרדה ובריאותם הייתה פחות טובה.

הגורמים התומכים בהתפתחותה של התחושה כי הסביבה היא עקבית הם מגוונים, ביניהם אפשר למצוא את מידת התמיכה המשפחתית, המעמד החברתי ואף גורמים גנטיים.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסיכולוגיה של האישיות
בית פלנטג'נט

**בית פלנטג'נט** (Plantagenet) הייתה שושלת מלוכה שמוצאה מבית אנז'ו, ששלטה באנגליה משנת 1154 עד 1399. יש הכוללים בה גם את המלכים לבית יורק ובית לנקסטר, ויחד איתם נמשכת תקופת מלכותם עד 1485. כל מלכי אנגליה ובריטניה עד ימינו קשורים בקשר דם כלשהו לשושלת זו.

אבי השושלת היה ז'וֹפְרוּאַה החמישי מבית אנז'ו הצרפתי, ולכן מלכיה מכונים גם ה"אנגווינים". ז'ופרואה היה בעלה של מתילדה הקיסרית, יורשת הנרי הראשון, ובנם הנרי השני היה המלך הראשון מבית פלנטג'נט. שם בית המלוכה נגזר מכינויו של ז'ופרואה, Plantagenêt, שניתן לו משום שבחר בצמח רותמי מקומי - כנראה מין רְתֵמָה (בצרפתית Genêt) - לסמלו, וקישט בו את כובעו.

## עץ המשפחה

## קישורים חיצוניים

* 

*
פלנטג'נט
פלנטג'נט
פונקציה חלקית

[ממוזער|200x200 פיקסלים|דוגמה לפונקציה חלקית. היות שלאיבר "1" [תחום של פונקציה|בתחום X אין ערך בטווח Y. כלומר, עבור הערך "1" מהתחום, הפונקציה לא מוגדרת. לפיכך, תכונת ה"מלאות" לא מתקיימת ולכן היחס אינו פונקציה.]]
במתמטיקה, **פונקציה חלקית** (באנגלית: Partial function) מתחום X לטווח Y היא יחס בינארי בין X ל-Y, המקיים את התנאי של "חד ערכיות", כלומר: לכל איבר x בקבוצה X קיים **לכל היותר** איבר אחד y בקבוצה Y כך שהזוג (x,y) שייך ליחס. אם ל**כל** איבר x בתחום קיים **בדיוק** איבר אחד y בטווח כך שהזוג (x,y) שייך ליחס, אז היא נקראת **פונקציה שלמה**, או בפשטות: "פונקציה".

לדוגמה, f(x)=\sqrt x מ-\R ל-\R היא פונקציה חלקית, כי התחום שלה מכיל את כל המספרים השליליים, אשר לא מוגדרים עבור פונקציית השורש הריבועי. לכן f אינה פונקציה שלמה. אולם f(x)=\sqrt x מ-\R^+ ל-\R היא פונקציה שלמה, כיוון שהיא מוגדרת לכל x ששייך ל-X. 

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:יחסים מתמטיים
דגנים

[ממוזער|250px|[עגלה|עגלות עמוסות תבואה חזרה מהקציר משדות המושבה]]
ממוזער|250px|דגנים בשוק ברפובליקת חוף השנהב
**דגנים** הם יבול שמקורם במשפחת הדגניים, משפחת צמחים הכוללת את החיטה, דורה, שעורה, שיפון, אורז, שיבולת-שועל, דוחן, בן-חילף טף, תירס, ועוד. במשפחה קיימים גם תתי זנים כגון כוסמין, תת-מין של החיטה.

באופן רחב יותר, ניתן להגדיר דגן ככל יבול שניתן לטחון אותו כדי לייצר ממנו קמח. חז"ל נחלקו על השאלה האם המונח "דגן" כולל כל יבול שניתן לעשות ממנו גורן (למשל קטניות), או שהמונח מתייחס רק לחמשת מיני דגן.

ברוב הדגנים, לאחר הקציר נהוג לאחסן את התבואה באסם, ולהפריד את המוץ מן הבר על ידי דישה.

## ראו גם
* דגון
* דגנים מלאים
* חמץ
* חמשת מיני דגן
* קטניות

## קישורים חיצוניים

* משה רענן, 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:דגניים
מת'יו ארנולד

**מתיו ארנולד** (באנגלית: **Matthew Arnold**; 24 בדצמבר 1822 – 15 באפריל 1888) היה משורר ומבקר תרבות אנגלי, שעבד כמפקח על בתי ספר. הוא היה בנו של תומאס ארנולד, מנהלו של בית הספר רוגבי.

ארנולד נחשב ל"אבי הביקורת המודרנית" לא מעט בזכותו של ת"ס אליוט. האחרון ראה בו מבקר דגול ואימץ את האסתטיקה האובייקטיביסטית של ארנולד הן בכתיבתו הספרותית והן בביקורת. אליוט אף פיתח בהשראתו את המושג תואם אובייקטיבי (Objective Correlative) במאמרו "המלט ובעיותיו", שבו ביקר את הרומנטיקה הוויקטוריאנית וקרא לאובייקטיביזציה של הרגש במקום דיבור מופשט עליו.

מתיו ארנולד למד ברוגבי ואז המשיך לבייליול קולג', אוקספורד. הוא כתב את שירתו הידועה ביותר לפני גיל ארבעים, ואז פנה לביקורת תרבות וספרות. שירו מ־1867, "חוף דובר", הרצוף נוסטלגיה לאמונה הדתית שעוברת מן העולם המתחלן, הוא אחת היצירות הראשונות שמתארות את התחושה המודרנית הזו. בהקדמה מפורסמת למבחר משיריו של ויליאם וורדסוורת', ארנולד זיהה את עצמו, באופן מעט אירוני, כ"וורדסוורת'י". ההשפעה של וורדסוורת', ברעיונות ובמעשים, בולטת ביצירתו הטובה ביותר של ארנולד.

ארנולד המשיך מביקורת ספרות לביקורת כללית יותר של רוח התקופה. בין 1867 ל־1869 כתב את "תרבות ואנרכיה" בו הטמיע את המונח הגרמני "פיליסטר" לתיאור חלק מהאוכלוסייה הוויקטוריאנית כ"פיליסטינים" - על שם הפלשתים, מילה שפירושה אנשים צרי מוחין, חסרי השכלה רחבה וראיית תרבות כוללת.

## ראו גם

* ביקורת ספרות

## קישורים חיצוניים

* 
* שירתו של מתיו ארנולד
* זיוה שמיר, מתיו ארנולד: שלושה ימים וחלד
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררים בריטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:בריטים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1822
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1888
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
ביולוגיה של התא

[שמאל|ממוזער|250px|שני סוגי התאים מהם מורכבים כל היצורים החיים: [פרוקריוטי ואיקריוטי]]
ממוזער|250px|מבנה קרום התא

**ביולוגיה של התא** (נקראת גם **ביולוגיה תאית** או **צִיטוֹלוֹגְיָה**) היא ענף בביולוגיה החוקר את המבנה, התפקוד וההתנהגות של תאים. כל היצורים החיים עשויים מתאי. תא הוא יחידת החיים הבסיסית שאחראית על חייהם ותפקודם של יצורים חיים. ביולוגיה של התא היא חקר היחידות המבניות והתפקודיות של תאים. ביולוגיה של התא מקיפה הן תאים פרוקריוטים והן תאים אוקריוטיים ויש לה תתי נושאים רבים כולל מטבוליזם, תקשורת תאים, מחזור התא, ביוכימיה והרכב התא.

מקור השם הלועזי של התחום, **צִיטוֹלוֹגְיָה** (cytology), ביוונית: **קיטוֹס** פירושו "סל, מכל" (ובהשאלה: תא); **לוגיה** (λογία) פירושו "תורה".

למרות היותם של התאים זעירים ובעלי תכולה ותוכן מוגבלים, עדיין לא צלח בידי הביולוגיה לזהות את מיליוני התרכובות השונות הממלאות תפקידים בתא ואת אלפי התהליכים השונים המתרחשים בו. אפילו בתהליכים חשובים ומוכרים, כגון התפצלות התא (מיטוזה ומיוזה), התמיינות התאים ומותם המתוכנת (אפופטוזה), עדיין רב הנסתר על הנודע.

היות שכל היצורים החיים מורכבים מתאים, ביולוגיה של התא היא כיום אחד התחומים הבסיסיים ביותר בביולוגיה (כימיה אורגנית, ביוכימיה וביופיזיקה בסיסיים יותר, אך הללו משתייכים גם למדעים אחרים ולא רק לביולוגיה). למרות שהתארים או המקצועות "ביולוג של התא" או "ציטולוג" נדירים למדי, הרי שחוקרים מתחומים ביולוגיה רבים עוסקים בפועל בחקר היבטים של תפקוד או מבנה תאים, באופן ישיר או עקיף. עם זאת קיימים ביולוגים שעוסקים גם בתחומים אחרים – הנוגעים למערכות חיים בהיקפים גדולים יותר – לדוגמה חקר תפקוד של רקמות, מחקרי תפקוד של אורגניזם שלם, מחקר אבולוציוני, מחקרי אקולוגיה, וירולוגיה, אפידמיולוגיה, זואולוגיה ועוד.

## ראו גם
* תאוריית התא
* מבנה תא צמחי

## קישורים חיצוניים

* 
* 

**כתבי עת באנגלית:**
* Cell, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא
* Journal of Cell Biology, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא
* Nature Cell Biology, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא, מבית Nature
* Biology of the Cell, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא
* Molecular and Cellular Biology, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא
* Molecular Biology of the Cell, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא
* European Journal of Cell Biology, כתב עת בנושא ביולוגיה של התא

**אחרים:**
* הספר Molecular Cell Biology; הספר מצוי בשלמותו באינטרנט ונגיש לכל בחינם. ניתן לעלעל בו רק באמצעות הקשת מילת חיפוש
* האגודה האמריקנית לביולוגיה של התא
* Cells Alive, אתר בעל עשרות אנימציות ותרשימים בנושא ביולוגיה של התא
* פרקים בביולוגיה של התא

*
קטגוריה:תחומים בביולוגיה
קטגוריה:ביולוגיה של התא
קיפוד מצוי

**קיפוד מצוי** (שם מדעי: *Erinaceus concolor*) הוא מין של קיפוד הנפוץ במערב אסיה ובמזרח אירופה.

## מאפיינים
תפוצתו העולמית של המין רחבה, מאסיה הקטנה לישראל, סוריה, לבנון, צפון עיראק, צפון-מערב איראן, האי רודוס, אוקראינה, בלארוס ודרום קווקז: ארמניה, אזרבייג'ן, גאורגיה ורוסיה.

הקיפוד המצוי יעדיף בתי גידול עירוניים, כפריים או חקלאיים על פני בתי גידול טבעיים. במרבית אזורי מחייתו, הקיפוד המצוי שכיח ונפוץ. לא ידוע על איומים המשפיעים על תפוצתו בהווה. על כן, מצב השימור שלו הוא "ללא חשש". עם זאת, גדרות בין חצרות מהוות גורם מבודד בין פרטים, מה שיכול להפריע לפוטנציאל הזדווגות וכן קיימת סכנת דריסה באזורים המועדים.

הקיפוד פעיל בעיקר בלילה, ובלילה אחד הוא הולך בממוצע כ-300 מטר במהירות של עד 1 קמ"ש.

קיפודים נכנסים לשנת חורף כאשר טמפרטורת הסביבה החיצונית יורדת. אז הם מורידים את טמפרטורת גופם, את קצב הלב ואת קצב הנשימה.

כאשר הקיפודים נולדים הם מכוסים בקוצים לבנים ורכים, ועיניהם סגורות, ובגיל 6 שבועות הם כבר עצמאים לחלוטין.

## תזונה
הקיפוד מסווג כ"אוכל-כול" וכ"אוכל חרקים", ומזונותיו העיקריים כוללים חרקים, חיפושיות ושאר פרוקי רגלים; חלזונות, תולעי אדמה ושורשי צמחים. בנוסף הוא יכול לאכול פירות וירקות.

אם קיפוד ייתקל בקערת מזון לכלבים או חתולים, הוא יעדיף (משיקולי אנרגיה) לאכול מזון זה, ואף יזכור להגיע לשם במועד מאוחר יותר. תופעה זו גורמת להשמנה אצל הקיפוד המצוי, ואף מסכנת בהידבקות בגרדת את הפרטים המתקבצים סביב לכלי המזון.

## מחלות
הקוצים של הקיפודים מונעים מהם אפשרות יעילה של סירוק השיער ולכן יש עליהם שלל טפילים חיצוניים.

לעיתים מוצאים קיפוד חסר קוצים או קירח בחלקו. קיפוד כזה חולה במחלת הגָּרָב (סקביאס) שהיא מעין אקנה הנגרמת על ידי נקבת טפיל פרוק-רגליים, אך יכולה להיות מידבקת אף לאדם. המחלה גורמת לעור של הקיפוד להיות יבש, לחולשה, לקושי בתנועה וציד, אך גרוע מזה, הקיפוד מאבד את יכולת ההגנה הטבעית שלו – הקוצים, ולכן נתון בסיכון גבוה יותר לטריפה.

## רבייה וצאצאים
הקיפוד בונה קן מערמה של עלים ועשבים יבשים שהוא סוחב בפיו. הקן נבנה בצורת כיפה קומפקטית בקוטר של 30–60 ס"מ, על שקע רדוד או על חפירה רדודה של הקרקע, וכך הוא אינו בולט בסביבה.

גורי הקיפוד נשארים ליד אימם 4–7 שבועות, בזמן הזה מגינה הנקבה על הגורים מפני טורפים ומפני זכרים שלפעמים טורפים את הגורים. ישנם מקרים שכאשר משהו מפריע לתקינות הקן, הנקבה עלולה גם היא לטרוף את גוריה.

## המין בישראל
* ישראל היא תחום התפוצה הדרומי ביותר של הקיפוד המצוי וניתן למצוא אותו בגליל העליון, בגליל המערבי, במרכז הארץ וביישובים בתחום המדבר.
* בני מין זה הם הגדולים בקיפודי הארץ אך הפרטים באוכלוסייה של ארץ ישראל קטנים מאלה של תת-המינים החיים בארצות צפוניות יותר.
* הקיפוד המצוי הוא חיה מוגנת במדינת ישראל ואין לגדלו כחיית מחמד.

## גלריה

קובץ:Erinaceus concolor - D7-10-3855.JPG|קיפוד מצוי מוצא מזון חתולים בקרבת האדם
קובץ:Hedgehog europe in israel efi elian.jpg|קיפוד מצוי בשעת לילה מאוחרת
קובץ:קיפוד.jpg|קיפוד מצוי, במבט מאחור
קובץ:Erinaceus-concolor-transcaucasus.jpg
קובץ:קיפוד עם מחלת הגרב - גרדת.jpg|קיפוד חולה במחלת הגָּרָב (סקביאס) בתל אביב


## קישורים חיצוניים

* קיפוד מצוי, Erinaceus concolor, באתר עמותת מן השדה
* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם שרל לינאוס מרטין
קטגוריה:ארץ ישראל: אוכלי חרקים
קטגוריה:קיפודיים
קטגוריה:טורקיה: יונקים
קטגוריה:גרמניה: יונקים
קטגוריה:פולין: יונקים
קטגוריה:חיות מחמד
קטגוריה:חיות בר שחיות בערים בישראל
קעילה

שמאל|ממוזער|150px|נחלות שבטי ישראל
ממוזער|'''תל קילא 2025'''
**קעילה** הייתה עיר ממלכה כנענית, הנזכרת בתעודות מצריות קדומות, ולאחר מכן עיר בנחלת שבט יהודה, הנזכרת רבות בתנ"ך ובספרות חז"ל.

כיום העיר מזוהה עם תל קילא, השוכן כ-12 קילומטרים מצפון מזרח לבית גוברין בשפלת יהודה. קעילה המקראית זוהתה במקום זה כבר על ידי אוסביוס בראשית המאה ה-4.

העיר נזכרת כבר במכתבי אל-עמארנה מהמאה ה-14 לפני הספירה, בצורה "קילתא". לאחר מכן, נזכרת בספר יהושע כאחת מערי השפלה בנחלת שבט יהודה, לצד העיר נציב (כיום "ח'רבת בית נציב", הסמוכה לתל קילא).

לפי ספר שמואל א', דוד המלך הושיע את העיר מהפלשתים, אך יושבי העיר היו כפויי טובה, והתכוונו להסגירו ביד שאול המלך:

בזמן שיבת ציון, הייתה קעילה בירת פלך.

בתקופת המשנה והתלמוד הייתה העיר ידועה בדבלים הייחודיות שלה, אשר כונו "דבלה קעילית".

## לקריאה נוספת
*הערך: קעילה, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 791.
* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 38, 171.

## קישורים חיצוניים
* צילומים של קעילה באתר מקראות גדולות הכתר

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:כנען
קטגוריה:מקומות במכתבי אל-עמארנה
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
תל קילא

**תל קילא** או **חורבת קילא** היא חורבה עתיקה השוכנת כ-3 ק"מ מצפון-מערב לבית אולא (כפר ערבי השוכן ליד חברון), שהיא המקום בו סבורים הארכאולוגים שנמצאת העיר הקדומה קעילה, הנזכרת רבות בתנ"ך ואצל חז"ל.

התל נזכר במקורות נוצריים (ובראשם אוסביוס) בשם "עין קעילה", ובו הראו את קבר חבקוק.  

התל נמצא בראש שלוחה, שעליו שרידי חרבות. מצד צפון נראית עלייה לשער, ולה כבש וקיר-תומך, חומות קדומות, בכמה מהמדרגות, 'קבוצות קבר', חרסים נמצאו בעיקר בצדדים הדרומיים והמערביים. לצד צפון ומזרח מרובים החרסים מהתקופות המאוחרות, חרסים מהתקופות הברונזה התיכונה, הברונזה המאוחרת, הברזל, הפרסית, הרומית, הביזנטית, הצלבנית והממלוכית.

חורבת קילא הייתה מיושבת בזמן התקופה הכנענית, התקופה הישראלית ומימי שיבת ציון ועד לימי הביניים.

כשניים וחצי קילומטרים מדרום לתל נמצאת "ח'רבת בית נציב", המשמרת לפי הסברה את שם העיר המקראית נציב, הנזכרת בספר יהושע לצד קעילה. כשני קילומטרים מצפון מזרח לתל נמצאת ח'רבת עין דאב.

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים כנעניים בארץ ישראל
קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:יהודה: אתרים ארכאולוגיים
סיסאים

**סיסאים** (שם מדעי: Apodiformes) היא סדרת עופות קטנים ושוכני אוויר מובהקים. הם המעופפים המהירים והגמישים ביותר מבין העופות.

## מאפיינים
הכנפיים ארוכות וצרות מאוד. הזרוע והאמה קצרות מאוד ואברות היד ארוכות מאוד. בזאת הם נבדלים מכל העופות. יש להן 10 אברות יד וגם בזנב יש להן 10 אברות. הרגליים קטנות וחלשות ביותר. 

רגליהם משמשות רק לאחיזה והם מבלים את רוב שעות היום באוויר. את מזונם משיגים ביעף, או בתוך-כדי רפרוף באוויר. מטילים 2-3 ביצים לבנות, מוארכות וגדולות, ביחס לגודל העוף. הגוזלים בוקעים עירומים וסומים. 

המין הגדול בסדרה זו הוא סיס לבן עורף (Streptoprocne semicollaris) ודומה לו בגודלו סיס כתום (Hirundapus celebensis), משקלם עד 225 גרם ומוטת הכנפיים 0.6 מ'. הקטן ביותר הוא סיס גמד (Collocalia troglodytes) ששוקל רק 5.4 גרם ואורכו עד 9 ס"מ.

## חלוקה למשפחות
בסדרה 2 משפחות:
* משפחה סיסיים (Apodidae)
* משפחה סיסים מצוייצים (Hemiprocnidae)

בעבר היו בסדרה גם הקוליבראים אך היום הם נחשבים סדרה עצמאית - **קוליבראים** (Trochiliformes).

## בישראל
בישראל נמצאת רק משפחה אחת בסדרה, משפחת הסיסיים.

## תמונות

קובץ:Avo apumel11.jpg|Tachymarptis melba
קובץ:Apus apus flock flying 1.jpg|סיסי חומות מעופפים
קובץ:White-throated Swift (Aeronautes saxatalis) in flight.jpg|Aeronautes saxatalis
קובץ:White-rumped Swift.jpg|Apus caffer
קובץ:Grey Rumped Treeswift.jpg|Hemiprocne longipennis
קובץ:Aerodramus salangana natunae-15593039405 (close-up).jpg|סלנגנה (סיס מערות) ממין Aerodramus salangana


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1940
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וילהלם פטרס
שקנאים

**שקנאים** (שם מדעי: Pelecaniformes) היא סדרת עופות מים החיים במים מתוקים ומלוחים.

## מאפיינים
כל ארבע אצבעות השקנאים מחוברות על ידי קרום שחייה, מה שמבדיל אותם משאר העופות הימיים. רגליהם הקצרות והחזקות משמשות להם כמשוטים, כנפיהם וזנבם ארוכים. עופות אלה הם שחיינים וצוללנים מצוינים, והם גם מיטיבים לעוף. מקורם ארוך, כפוף בקצהו או משונן, פתחי הנחיריים שלהם זעירים וכמעט שאינם נראים, ויש שנסתמו לגמרי והם נושמים דרך הפה. קדמת העין עירומה, וגם העור ברצפת הפה שלהם עירום, מתיח ומהווה שק המשמש לאיסוף דגים. בני הסדרה ניזונים בעיקר מדגים אך חלקם צדים גם טרף יבשתי, ציפורים ולעיתים אף פירות; הם צדים את טרפם בשחייה או בצלילה. לרוב, הם שוכני מים מתוקים. הם מקננים במושבות, על-יד מים, וחובשי-קן. התפתחותם ממושכת, הגוזלים בוקעים מהביצה כשהם עירומים וניזונים על ידי הלעטה. השקנאים נפוצים בכל רחבי העולם.

הגדול במיני השקנאים הוא שקנאי מסולסל (*Pelecanus crispus*) שנחשב לעוף המעופף הכבד ביותר ומשקלו עד 15 ק"ג. הקטנה ביותר היא אנפית גמדית (*Ixobrychus minutus*) שמשקלה עד 150 גרם.

בעונות המעבר - סתיו ואביב פוקדים אלפי שקנאים מהסוג שקנאי מצוי, את מאגר משמר השרון - מצפור ויקר בדרכם לאפריקה בסתיו וחזרה לאירופה באביב.

## מיון
*סדרה **שקנאים** (*Pelecaniformes*)
**סוג ללא מקור *Lonchodytes* - נכחד
**סוג ללא מקור *Torotix* - נכחד
**סוג ללא מקור *Tytthostonyx* - נכחד
**סוג ללא מקור *Cladornis* - נכחד
**סוג ללא מקור *Liptornis* - נכחד. מוטל בספק
**תת-סדרה *Ardei*
*** משפחה כפניים (*Threskiornithidae*)
*** משפחה אנפתיים (*Ardeidae*)
*** משפחה *Xenerodiopidae* - נכחדה
**תת-סדרה *Pelecani*
*** משפחה שקנאיים (*Pelecanidae*) - בה סוג יחיד
*** משפחה טגואניים (*Scopidae*) - בה מין יחיד טגואן
*** משפחה מנעלניים (*Balaenicipitidae*) - בה סוג ומין יחיד מנעלן

המשפחות סולתיים, נחשוניים, פרגטיים וקורמורניים והמשפחה הנכחדת פלוטופטריים (*Plotopteridae*) הועברו לסדרה נפרדת: סולתאים (*Suliformes*). בנוסף, ישנן מחלוקות על שיוך משפחות האנפות, המגלנים, המנעלנים והטגואניים לסדרה זו או לסדרת החסידאים. משפחת הפתוניים הועברה מהסדרה לסדרה עצמאית - פתונאים (*Phaethontiformes*).

## גלריה

American White Pelican (Las Gallinas Wildlife Ponds).jpg|שקנאי אמריקני
Ibis Rouge.jpg|מגלן שני
Shoebil murchison.jpg|מנעלן
Hamerkop (Scopus umbretta) (12716718055).jpg|טגואן
Reddish Egret (27535568193).jpg|לבנית אדמדמה


## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1891
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד באולדר שרפ
תחמסאים

**תַּחְמָסָאִים** (שם מדעי: Caprimulgiformes) היא סדרת עופות ליליים או של בין-השמשות, שוכני יערות. צבעם אפור-חום מוכתם, בדומה לקליפות העצים שבהם הם שוכנים. הנוצה שופעת ורכה. שולי אברותיהם משיים והתעופה חרישית. אופייני להם - ראש עבה עם עיניים גדולות מאוד. מקורם קטן, ובבסיסו זיפים ארוכים. מפתח-הפה רחב ועמוק עד מאחורי העיניים. בסדרה 5 משפחות. התחמס מוזכר במקרא (ויקרא יא) אם כי יש הטוענים שמדובר שם במה שהיום קרוי בז.
התחמס המצרי, הנובי והאירופי נדירים, אך נצפו מקננים בארץ.

הגדול בבני הסדרה הוא פוטו ענק (*Nyctibius grandis*) שאורכו עד 60 ס"מ, ומשקלו עד 650 גרם. הקטן ביותר הוא תחמס ננסי (*Chordeiles pusillus*) שאורכו עד 16 ס"מ.

## מיון
*סדרה **תחמסאים** (Caprimulgiformes) :
** משפחה תחמסיים (Caprimulgidae)
*** תת-משפחה אירוסטופודים (Eurostopodinae)
*** תת-משפחה Chordeilinae
*** תת-משפחה Caprimulginae
** משפחה תחמסוניים (Nyctibiidae)
** משפחה פודרגיים (Podargidae)
** משפחה גואשריים (Steatornithidae)
** משפחה תחמסונים אוסטרליים (Aegothelidae) - נחשבת לעיתים לסדרה עצמאית.

## תמונות

קובץ:Bacurau-comum.jpg|Nyctidromus albicollis
קובץ:Lelek.jpg|תחמס אירופי
קובץ:Australian Owlet-nightjar (Aegotheles cristatus) (16471502805).jpg|Aegotheles cristatus
קובץ:Tawny-frogmouth.jpg|פודרגוס ינשופי
קובץ:Chuck-will's-widow RWD3.jpg|Antrostomus carolinensis
קובץ:Oilbirds.jpg|גואשרו


## קישורים חיצוניים

* 
* תחמס נובי באתר תצפית
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1881
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט ריג'ווי
קטגוריה:עופות טמאים
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בפלאוקן
טרוגוניים

**טרוגוניים** (שם מדעי: Trogonidae) היא משפחת עופות טרופיים שצבעיהם מן המבריקים והמגוונים ביותר, ולהם דו צורתיות זוויגית בולטת. משפחה זו היא היחידה בסדרת ה**טרוגונאים** (Trogoniformes). 

מיני עופות אלה בינוניים בגודלם והם בעלי זנבות ארוכים ומפוארים. מרבית המינים חיים ביערות הגשם הטרופיים של אמריקה הדרומית והמרכזית כשהסוג *Apaloderma* מצוי ביערות אפריקה שמדרום לסהרה והסוגים *Harpactes* ו-*Apalharpactes* חיים בדרום-מזרח אסיה.

## מאפיינים
לטרוגונאים כנפיים קצרות, זנב ארוך, ורגליים קצרות. חלוקת האצבעות מיוחדת. ראשונה ושנייה פונות אחורנית, שלישית ורביעית קדימה. המקור קצר, עבה וכפוף כלשהו בקצהו. מפתח־הפה רחב ועמוק, שוכני יער טרופי. ניזונים מפירות ומחרקים שהם אורבים להם, או צדים אותם ביעף. מקננים בנקרות־עצים. 2-4 ביצים. חובשי־קן. בסדרה משפחה אחת.

הגדול בבני המשפחה הוא קורוקו הדור (*Pharomachrus mocinno*) שאורכו עד 40 ס"מ ואורך נוצות הזנב עד 65 ס"מ כשמשקלו עד 210 גרם. הקטן ביותר הוא טרוגון אדום שת (*Harpactes duvaucelii*) שאורכו עד 23 ס"מ ומשקלו עד 40 גרם.

## מיון
*סדרה **טרוגונאים** (Trogoniformes)
**משפחה **טרוגוניים** (Trogonidae)
***סוג *Apaloderma*
***סוג ומין יחיד קצאל אוזנן (*Euptilotis neoxenus*)
***סוג *Harpactes*
***סוג *Apalharpactes*
***סוג קצאל (*Pharomachrus*)
***סוג *Priotelus*
***סוג טְרוֹגוֹן (*Trogon*)

## גלריה

Collared trogon - Mexico S4E7481 (16120375880).jpg|*Trogon collaris*
Golden-headed Quetzal (Pharomachrus auriceps) (20700858382).jpg|קצאל זהוב ראש
Priotelus temnurus -Matanzas Province, Cuba-8.jpg|*Priotelus temnurus*
Sumatran Trogon 2.jpg|*Apalharpactes mackloti*
Eared Quetzal (Euptilotis neoxenus).jpg|*Euptilotis neoxenus*



## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1828
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רנה לסון
חדר נקי

[שמאל|ממוזער|250px|חדר נקי במתקן של [NASA]]
[ממוזער|300px|חדר נקי במפעל [מיקרואלקטרוניקה]]
[ממוזער|חלון קטן המאפשר העברת חפצים בין העולם החיצון, ל[מנעל אוויר. החדר הנקי מצוי מעבר לדלת הפנימית, היכן שהתאורה כתומה.]]
[ממוזער|ציוד וכיסוי ראש טיפוסיים בחדר נקי:
• [חליפת מעבדה (בגד), שאינה משירה חלקיקים (סיבי בד), ומכסה את כל שער הראש ושער הפנים.
•• הפה והאף מכוסים בכיסוי אחר, אף הוא מסוג שאינו נשיר.
• משקפת מעבדה מכסה את אזור העיניים והרקות.]]
בתעשייה, **חדר נקי** (באנגלית: **Clean Room**) הוא אזור במפעל שבו נשמרת רמת ניקיון גבוהה ביותר (גבוהה מזו שבחדר ניתוח). רמת הניקיון נמדדת ביחידות של מספר חלקיקים למטר מעוקב.

רמת ניקיון גבוהה זו נדרשת בייצורם של מוצרים מסוימים, ובפרט שבבים אלקטרוניים, שאפילו גרגר אבק עלול לשבש את ייצורם. בחדר נקי קיימות מערכות בקרת אקלים מורכבות שמסננות את האוויר, מורידות את רמת הלחות ועוד.

העובדים בחדר הנקי לובשים חליפות מיוחדות העשויות מחומרים שאינם פולטים חלקיקים ומצוידות במערכת נשימה, המונעות את זיהומו של החדר בחלקיקים. קירות החדר עשויים מחומרים שאינם פולטים חלקיקים. הניקיון בחדרים מתבצע כחלק מהעבודה השוטפת בחדר ועם חומרי ניקוי מיוחדים.

## שימושים
בתעשיות השונות קיימים חדרים שונים.
בתעשיית המיקרו-אלקטרוניקה ישנה הקפדה גבוהה על מספר החלקיקים ועל רמת לחות שתהיה מדויקת סדר גודל של 45%±3% על מנת למנוע היווצרות חשמל סטטי שיכול להרוס את המכשירים והרכיבים המיוצרים. הטמפרטורה בחדר צריכה להיות 20°C±0.2°C.
בתעשיית התרופות ישנה הקפדה גבוהה על רמת הניקיון וכמו כן על מניעת מושבות של חיידקים ולכן מקפידים על משטחים חלקים לחלוטין, ללא חריצים וחורים, על ידי שימוש בסיליקון אנטי-בקטריאלי.
בתעשיית הזכוכית (זכוכית שכבות לדוגמה), קיימים חדרים נקיים לשיפור התהליך, ובהם נשמרת רמת לחות נמוכה (19%) וטמפרטורה נמוכה (20°C~), על מנת לשמור על תהליך ההדבקות של זכוכית השכבות באמצעות החומר P.V.B.

בישראל יש חדרים נקיים במפעלי היי טק אחדים, כגון מפעלי הייצור של החברות אינטל, אפלייד מטיריאלס, אורבוטק, טאוור סמיקונדקטורס, במפעלי התרופות של טבע, במפעלי התעשייה האווירית שעוסקים בתחום החלל מפעל חלל, מפעל מל"מ ואלתא וכן במכון ויצמן למדע, בטכניון באוניברסיטת תל אביב ובמכון לננוטכנולוגיה וחומרים מתקדמים באוניברסיטת בר-אילן.

## עקרונות זרימת אוויר בחדר נקי

## תקן לחדרים נקיים ISO 14644-1

תקן זה נקבע על פי מספר החלקיקים בגודל 0.1 מיקרון המותרים בנפח של מטר מעוקב (הגדרת התקן היא על פי המעריך של 10 במספר החלקיקים המותר - לדוגמה: ISO 1==>101). התקן המחמיר ביותר הוא ISO 1 והמקל ביותר הוא ISO 9.

## תקן אמריקני פדרלי 209E
תקן פדרלי 209E (FED STD 209E) לסיווג ניקיון חלקיקים באוויר בחדרים נקיים ובאזורים נקיים היה תקן פדרלי שנועד לסיווג ניקיון האוויר, והיה מיועד לשימוש בסביבות כגון חדרים נקיים. התקן התבסס על מדידת מספר החלקיקים בגודל 0.5 מיקרון המותרים בנפח אוויר של רגל מעוקבת. תקן זה בוטל ב-29 בנובמבר 2001.

## טבלת השוואת תקנים

## ראו גם
* מנעל אוויר

## קישורים חיצוניים

* אתר IEST
* אתר GSFCC , GLOBAL SOCIETY FOR CONTAMINATION CONTROL
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תעשייה
נקי, חדר
כשל גנטי

**כשל גנטי** היא סוגה של כשלים לוגיים שבה יש בלבול בין אמונה, טענה או תאוריה והצדקתן. הכשל משמש לעיתים קרובות בניסיון לגרוע מתוקפה של אמונה או של טענה, אף כי יש מקרים שבהם הכשל משמש כדי לתמוך בטענה. הכשל טמון בכך שאין קשר בין מקור הטענה ואמיתותה. המונח נטבע על ידי מוריס כהן וארנסט נייגל בספרם "הגיון ושיטה מדעית".

דוגמאות לכשלים גנטיים הם טיעוני אד הומינם, אד ורקונדיאם ואד פופולום.

דוגמאות:

:* "הנאצים היו הראשונים שהשתמשו בהמתת חסד. לכן, זהו רעיון רע." (ראו גם רדוקטיו אד היטלרום).
:* "אתה מאמין באלוהים כי כך אמרו לך הוריך. לכן, אמונתך שגויה." (זאת לעומת הטיעון התקף: "אתה מאמין באלוהים כי כך אמרו לך הוריך. אתה מאמין בהוריך ולכן אמונתך באלוהים היא עקיפה")

גנטי, כשל