כתב דרום-ערבי עתיק

**הכתב הדרום-הערבי העתיק**, או בשמו המקומי **מוּסְנַד** (בכתב המקורי **𐩣𐩯𐩬𐩵**, בתעתיק שמי **ms<sup>3</sup>nd**, בערבית מודרנית מֻסְנַד), השתלשל מהכתב הפרוטו-סינאי בערך במאה ה-9 לפני הספירה. הוא שימש לכתיבה של שפות דרום-ערב העתיקות – שבאית, קתבאנית, חצ'רמותית, מעינית (והניב שלה, חסאית) – ושל השפה האתיופית געז באזור דעמת. הכתובות המוקדמות ביותר בכתב זה מתוארכות למאה ה-9 לפני הספירה באזור צפון הים האדום, לאורך חוף אריתריאה. כיוון ששבאית היא השפה הנפוצה ביותר בממצאים, הוא לעיתים קרוי גם "האלפבית השבאי".

כמו רוב הכתבים במרחב השֵמי, זהו כתב עיצורי (אבג'ד), כלומר האותיות משקפות עיצורים בלבד. להבדיל מהניקוד בכתב העברי והתשכיל בכתב הערבי, בכתב הדרום-ערבי אין מערכת דיאקריטית לסימון התנועות, אלא הן מסומנות באמצעות אמות קריאה (כמו אותיות אהו"י בעברית). הכתב התפתח לצורתו הסופית סביב שנת 800 לפני הספירה, והשימוש בו נמשך עד המאה ה-6 לספירה, כולל כתובות בשפות צפון-ערב העתיקות בגרסאות שונות, כאשר הן נדחקו בידי האלפבית הערבי, עם התפשטות האסלאם.

השפה נכתבה בידי חלק מהשבטים בתימן העתיקה, כולל חמיר, חאשד (حاشد), צרוואח (صرواح), חמלאן (حملان), ע'ימאן (غيمان) ורדמאן (ردمان). בעוד שדוברי געז, אמהרית ושפות צפון-ערב העתיקות השתמשו באותו כתב כמו שפות דרום-ערב העתיקות, בתחילה התפתו להסיק מכך שכל השפות האלה משתייכות לאותו ענף במשפחה השמית, אך למעשה געז ואמהרית משתייכות לענף האתיו-שמי, ואילו שפות צפון-ערב משתייכות לענף השמי המרכזי.

באתיופיה ובאריתריאה הוא השתלשל מאוחר יותר לכתב געז, התפתחות שנמשכה מאות שנים וכללה הוספת סימונים לתנועות על גבי האותיות העיצוריות, לכדי יצירת כתב הברתי, וכן הוספת אותיות לצלילים שקיימים בשפות האתיופיות ולא בשפות דרום-ערב. כתב געז קיבע את כיוון הכתיבה משמאל לימין, ומשמש עד היום לכתיבת שפות אתיו-שמיות (אמהרית, תיגרינית ותיגרה) וכן לשפות כושיות ולנילו-סהריות.

## מאפייני הכתב
ממוזער|המילה "ויקיפידיה" כתובה בכתב דרום-ערבי עתיק: בשורה הראשונה מימין לשמאל, ובשנייה משמאל לימין. שימו לב שהאותיות בכתב ראי.
* **כיוון הכתיבה**: הכתב הדרום-ערבי בדרך כלל נכתב מימין לשמאל. בניגוד לרוב כתבי השפות השמיות (מלבד געז), מוסנד ניתן לכתיבה גם משמאל לימין, ואז התווים מתהפכים בכתב ראי (ראו בתמונה של לוגו ויקיפדיה למטה). בנוסף, לעיתים הוא נכתב בצורת חריש השור, כלומר מימין לשמאל ומשמאל לימין לסירוגין בכל שורה.
* **ריווּח**: הפרדה בין המילים מתבצעת באמצעות קו אנכי " | ".
* '''חיבור''': האותיות אינן מתחברות זו לזו, בניגוד לכתב הערבי.
* **[[ניקוד]]**: הוא אינו משתמש בסימנים דיאקריטיים, בשונה מהכתב העברי המנוקד ומהכתב הערבי המודרני.

## אותיות
ממוזער|דוגמאות לאותיות שבאיות בעמוד 274 בספר "Illustrirte Geschichte der Schrift" ("היסטוריה מאוירת/מוּערת של הכתב") מאת קרל פאולמן, 1880
ממוזער|דוגמאות לאותיות שבאיות בעמוד 275 בספר "Illustrirte Geschichte der Schrift" מאת קרל פאולמן, 1880
**טבלת האותיות**
}}}
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|fe
|f
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|alef
|A
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |25x25 פיקסלים
|
|ayn
|A
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|dhadhe
|ṡ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|gimel
|g
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|daleth
|d
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|ghayn
|ġ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|teth
|ṭ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|zayn
|z
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|dhaleth
|ḏ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|yodh
|y
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|thaw
|ṯ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|theth
|ṱ
|//
|
|
|
|
|
|}

## מספרים
מספרים נכתבים באמצעות שישה סימני סְפָרוֹת:

הסימן המייצג את המספר "50" נוצר ככל הנראה על ידי הסרת המשולש התחתון מהסימן עבור 100. הסימן המייצג את המספר "1" משמש בנוסף גם כסימן הפרדה בין מילים. יתר ארבעת הסימנים משמשים במקביל כאותיות וכמספרים, כך שכל אחד מהם הוא האות הראשונה בשמו של כל מספר: – ח' עבור "5" (**ח**מש), ע' עבור "10" (**ע**שר), מ' עבור "100" (**מ**אה), א' עבור "1000" (**א**לף), וזאת בדומה לשיטה הסְפָרוֹת היווניות והרומיות.

כאשר מספר מופיע בתוך טקסט, משתמשים בסימן נוסף, מיוחד – 𐩿 – להפרדת הספרות מהטקסט שמסביבן, כמו סוגריים סביב המספר, לדוגמה הרצף 𐩿𐩭𐩽𐩽𐩿 מתועתק כך: " [ 115 ] ", ומייצג את המספר 7.

שבעת סימנים מיוחדים אלה משמשים כמערכת המתווספת מעבר לאלפבית, הדומה למערכת המספרים היוונית והרומית לייצוג כל מספר (לא כולל אפס). הספרות מתחברות בפעולת חיבור, כמו בגימטריה, לדוגמה:
* "17" כתוב כ־1+1+5+10: 𐩲𐩭𐩽𐩽
* "99" כתוב כ־1+1+1+1+5+10+10+10+10+50: 𐩾𐩲𐩲𐩲𐩲𐩭𐩽𐩽𐩽𐩽

**אלף ומעלה:** מספרים גדולים יותר נכתבים בשתי דרכים שונות.
* אלפים נכתבים באמצעות סימן "1000" כמה פעמים, לדוגמה "8,000" נכתב 8 פעמים "1000": 𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱.
* בערכים גדולים יותר, משתמשים שוב בספרות של **ע**שר, **ח**מישים ו**מ**אה, גם עבור 10,000 (**ע**שרת אלפים), 50,000 (**ח**מישים אלף) ו-100,000 (**מ**אה אלף), בהתאמה, משום שהם שוב מיוצגים באותיות הראשונות של שמות המספר. לדוגמה:
** "31,000" נכתב כ-1000 ואז שלושה 10,000: 𐩲𐩲𐩲𐩱 (שעלול לבלבל עם "1,030" 𐩱𐩲𐩲𐩲ל אם קוראים בסדר שגוי).
** "40,000" נכתב ארבעה 10,000: 𐩲𐩲𐩲𐩲 (הזהה ל-"40").
** "253,000" נכתב: פעמיים 100,000 + 50,000 + שלושה 1000: 𐩣𐩣𐩾𐩱𐩱𐩱 (שעלול לבלבל עם "3,250" 𐩱𐩱𐩱𐩣𐩣𐩾).

אולי בגלל עמימות זו, לפחות בכתובות המונומנטליות, לצד הספרות תמיד נכתבים המספרים גם במילים.

## זַבּוּר
ממוזער|250x250 פיקסלים| כתובת זבּוּר
כתב "זַבּוּר", הידוע גם בשם "האותיות הקטנות של הכתב הדרום-ערבי", הוא צורה מחוברת (קורסיבית), ששימשה את אנשי ממלכת סבא, בנוסף לאותיות הרישיות הלא-מחוברות ("הכתב המונומנטלי") המכוּנות מוּסְנַד – בדרום-ערבית עתיקה: 𐩣𐩯𐩬𐩵, מתועתק ms3nd.

זבור היה מערכת כתב בתימן העתיקה בשימוש במקביל למוסנד. מוסנד שימש לתיעוד אירועים היסטוריים, ואילו זבור שימש לכתבי דת או לתיעוד עסקאות יומיות בקרב תימנים קדומים. כתובות המשתמשות בכתיב זבור מופיעות בפלימפססטים (מסמכים שנמחקו והושמשו מחדש) הכתובים על פפירוס או על גבעולים של כפות תמרים.

## יוניקוד
הכתב הדרום-ערבי הוּסף לגרסה גרסה 5.2 של תקן יוניקוד באוקטובר 2009. הטווח (בלוק) ביוניקוד שנקרא Old South Arabian הוא U+10A60-U+10A7F. שימו לב כי "U+10A7D OLD SOUTH ARABIAN NUMBER ONE (𐩽)" מייצג הן את הספרה "1" והן את הסימן מפריד המילים.

## גלריה
* תמונות מהמוזיאון הלאומי של תימן:

קובץ:Sabaic inscription (YM 371) in the National Museum of Yemen.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_03.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_04.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_05.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_06.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_08.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_09.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_10.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_11.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_12.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_13.jpg||

* תמונות מהמוזיאון הצבאי של תימן:

קובץ:Sana'_military_museum_05.JPG||
קובץ:Sana'_military_museum_06.JPG||
קובץ:Sana'_military_museum_08.JPG||


## ראו גם
* הערביסט והארכאולוג אדוארד גלזר
* הגאוגרף קרל רתיינס

## מקורות נוספים

* 
* 
* 
* .

## קישורים חיצוניים

* המוזיאון הלאומי סמיתסוניאן להיסטוריה של הטבע
* הכתב הדרום-ערבי העתיק באתר אומניגלוט
*שפות דרום-ערב העתיקות באתר אומניגלוט

## הערות שוליים

קטגוריה:אבג'דים
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:חצי האי ערב: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:כתב מימין לשמאל
קטגוריה:עומאן: היסטוריה
קטגוריה:ערב הסעודית: היסטוריה
קטגוריה:תימן: היסטוריה