שאול טשרניחובסקי

**שאול גוטמנוביץ' טְשֶׁרְנִיחוֹבְסְקִי** (או צרניכובסקי; ברוסית: **Саул Гутманович Черниховский**; י"ט באב תרל"ה, 20 באוגוסט 1875 – ט"ו בתשרי (א' סוכות) תש"ד, 14 באוקטובר 1943) היה רופא, משורר עברי ומתרגם, מגדולי המשוררים העבריים. מזוהה עם שירת הטבע, הושפע רבות מתרבות יוון העתיקה.

ארכיונו מופקד במכון גנזים ארכיון הסופרות והסופרים העבריים בישראל, שממוקם בבית אריאלה שבתל אביב.

## ביוגרפיה
טשרניחובסקי נולד בי"ט באב ה'תרל"ה (20 באוגוסט 1875) בכפר מיכאילובקה שבפלך טאורידה, בדרום-מערב האימפריה הרוסית, ב"תחום המושב" היהודי (אוקראינה של ימינו). אביו, גוטמן, היה בן למשפחה מווהלין, ואמו, בילה, הייתה ילידת העיר חרסון. קדמה לו בת שמתה בילדותה, וגם בת שנולדה אחריו מתה בילדותה, כך שהוא גדל זמן מה כבן יחיד. אחר כך נולדו להוריו עוד שני בנים ושתי בנות. סבו מצד אמו, שאול קארפ, היה משכיל שתרגם שירה רוסית לעברית, וסבתו אלקא הייתה מיילדת שלא על מנת לקבל שכר ואשת-צדקה מפורסמת בכפרה.

את ילדותו תיאר טשרניחובסקי באוטוביוגרפיה קצרה שפרסם בשנת 1918 בכתב העת "השילוח", ובהרחבה בחיבורו "מעין אבטוביוגרפיה" שכתב בשנותיו האחרונות. אחדים מסיפורי ילדותו משתקפים בשיריו. מגיל חמש קרא ספרים ברוסית, שאותה למד מדודתו, ובגיל שבע למד עברית מאביו. תחילה למד בחדר מתוקן, ובגיל עשר עבר לבית ספר רוסי, ולמד בעצמו קריאת כתב רש"י. בשנת 1890 בגיל 15 עבר לאודסה, שם למד עד שנת 1892 בבית ספר יהודי פרטי למסחר ובבית ספר כללי ללימודי שפות זרות. בשלב זה כבר כתב בלדות ופרסם את שיריו הראשונים. השירים הראשונים שפרסם היו "משאת נפשי", בכתב העת "השרון" של גרשום באדר, ו"בחלומי", בכתב העת "הפסגה" של זאב-וולף שור. בשנת 1893 עבר לבית ספר ממשלתי למסחר, שבו למד שלוש שנים וסיים בהצטיינות. בתקופה זו למד גרמנית, אנגלית וצרפתית. לאחר מכן למד גם יוונית ולטינית, כדי שיוכל להתקבל לאוניברסיטה.
ממוזער|טשרניחובסקי במדי רופא צבאי רוסי ב-1915.

בשנת 1898 יצא לאור ספר השירים הראשון שלו, "חזיונות ומנגינות". בשנת 1900 יצא החלק השני של הספר. ההקדמה הייתה מאת המבקר ראובן בריינין, שהילל את המחבר.

בשנים 1899–1906 למד רפואה באוניברסיטת היידלברג, וסיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת לוזאן שבשווייץ. בנוסף סיים חוג רפואה באוניברסיטה הקיסרית של ולדימיר הקדוש בקייב. בעת לימודיו בהיידלברג נישא למלַניה (מריה) קרלובנה פון גוזיאס-גורבצביץ (1879–1971), בת אצולה נוצרייה רוסייה ממוצא פולני-גרמני, שישבה בבית-הסוהר ברוסיה על רקע פעילות אנרכיסטית והגיעה ללמוד היסטוריה ופילוסופיה בהיידלברג. לבני הזוג נולדה בשנת 1905 בת יחידה, איזוֹלְדה (איזה). בשנת 1907 נעצר לשישה שבועות על פעילות פוליטית.

מסיום לימודיו ועד סוף ימיו שילב את פעילותו כרופא עם פעילותו כמשורר. לאחר סיום לימודיו חזר לרוסיה והיה רופא בחרקיב ובקייב.

בשנת 1909 הגיע לארץ ישראל מתוך ציונות וחיפש משרה כרופא. מועמדותו למשרה ברחובות נדחתה באספה כללית של חברי המושבה בשל "שמועה". לפי עיתון הצבי מ-12 בדצמבר 1909, השמועה הייתה כי "הוא גר או שיש לו אשה נכרית". טשרניחובסקי הגיש מועמדות גם למשרת רופא בכפר תבור, בסיוע המלצה חמה מד"ר הלל יפה, וגם שם הושבו פניו ריקם, ללא נימוקים. טשרניחובסקי חזר לרוסיה.

בשנת 1910 עבר לסנקט פטרבורג, ופתח בה מרפאה. במלחמת העולם הראשונה שימש רופא צבאי במינסק ובסנקט פטרבורג. בשנת 1919 עבר לאודסה. היה רופא הזאמסטווה (שלטון אזורי) והצלב האדום.

[ממוזער|שאול טשרניחובסקי [נתן גורן וצמח פלדשטיין בקובנה; כנראה ב-1927]]

בשנת 1922 הגיע לקושטא, אך בקשתו לקבל משרת רופא בארץ ישראל לא נענתה. ב-1923 עבר לברלין. ב-1925 ביקר לראשונה בארץ ישראל, שאיפתו להסתדר בתור רופא בבית-חולים הדסה בתל אביב לא צלחה, והוא שימש זמן קצר כרופא בגימנסיה הרצליה
[ממוזער|שאול טשרניחובסקי [צילום פוסט-מורטם, תצלומו של אלפרד ברנהיים]]
בשנים 1925–1932 נמנה עם עורכי העיתון "התקופה", וכן ערך מדור רפואה באנציקלופדיה העברית אשכול. בשנים 1929–1930 שהה בארצות הברית, וב-18 במאי 1931 (ב' בסיוון תרצ"א) עלה לארץ ישראל והשתקע בה לצמיתות. הוא קבע ביתו בדירה קטנה ברחוב אחד העם 89 בתל אביב, ועבד כרופא של בתי הספר בתל אביב במקביל, היה פעיל בארגוני הסופרים וחבר ב"וועד הלשון העברית". לאחר מותו של ד"ר אהרן מאיר מזי"א, נשיא ועד הלשון, בשנת 1930, נקרא טשרניחובסקי להשלים את עריכת המילון לרפואה ולמדעי הטבע שכתב ד"ר מזי"א. המילון יצא לאור בשנת תרצ"ד, עם הקדמה מאת ביאליק.

בשנת 1934 עם הקמת בית החולים אסותא המשוררים ד"ר שאול טשרניחובסקי ויעקב כהן נתנו לבית החולים את השם, בהתייעצות משותפת. מקור המילה "אסותא" הוא בשפה הארמית, והיא מופיעה בתלמוד ופירושה "בריאות".

טשרניחובסקי קיבל אזרחות כבוד של תל אביב, ונבחר לנשיא כבוד של אגודת הסופרים בארץ.

בשנת 1936 עברו אשתו ובתו להתגורר כדיירות-משנה במעון הפטריארך היווני בפסגת סן סימון בירושלים. לאחר שלקה בלוקמיה, הצטרף אליהן. במיטת חוליו קרא את הספר "תולדות השמיים" מאת חיים זליג סְלוֹנִימְסקי, ששימש רקע לשירו האחרון "כוכבי שמיים רחוקים". השיר ראה אור רק לאחר מותו.
[ממוזער|קברו של טשרניחובסקי ב[בית הקברות טרומפלדור בתל אביב]]

טשרניחובסקי נפטר בירושלים בט"ו בתשרי ה'תש"ד (14 באוקטובר 1943) ונטמן בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב.

## משפחתו
אשתו מלניה, שהייתה לפראבוסלאבית אדוקה, עברה לאחר מותו להתגורר בבית בתהּ בחיפה. אף שחייתה בארץ ארבעים שנה, לא ידעה עברית (ולא יכלה לקרוא את יצירתו של בעלה). היא נפטרה בשיבה טובה ב-1971, ונקברה בחלקה היוונית-אורתודוקסית במתחם בתי הקברות בחיפה.

בתו איזולדה, שהייתה בקטריולוגית (בוגרת פריס), התגיירה ונישאה למהנדס אברהם וילנסקי - בוגר הגימנסיה היהודית ביקטרינוסלב (היום: דניפרו), בן כיתתו של אברהם שלונסקי. בני הזוג עברו לחיפה והיו הורים לבן יחיד, אלכסנדר וילנסקי (לימים מהנדס). איזולדה, בתו של טשרניחובסקי, נפטרה ב-1974. לאחר מותה, עברו זכויות היוצרים על יצירתו של טשרניחובסקי לבעלה, אברהם וילנסקי, שההדיר את עזבונו הספרותי ודאג להוצאת כתביו (תחילה בהוצאת דביר ואחר-כך בעם עובד).

## יצירתו
[ממוזער|[לוחית זיכרון על ביתו של שאול טשרניחובסקי בתל אביב]]
[ממוזער|[לאה דגנית מבצעת את "שיר ערש" שנכתב על ידי שאול טשרניחובסקי והולחן על ידי מרק לברי. בפסנתר, חיה ברנדמן]]
בשירתו של טשרניחובסקי יש מיזוג של השפעת המורשת היהודית ומורשת תרבות העולם. הוא כתב על נושאים עבריים כמו "בעין דור", שיר על שאול המלך שבא לבעלת האוב מעין דור, המתאר בצורה דרמטית את מצבו של שאול באחרית ימיו. טשרניחובסקי הזדהה במיוחד עם דמותו של שאול, אולי בזכות שמו, והוא גם מתאר בשיר את נפילתם הטראגית של שאול ובניו בהר הגלבוע. מצד שני, בשיר "לנוכח פסל אפולו" ניכרת חיבתו של המשורר לתרבות יוון וליופי שהיא מייצגת.

טשרניחובסקי מזוהה יותר מכל משורר עברי אחר עם הסוֹנֶטָה. אחת מן הסוגות בהן כתב היא כליל סונטות - יצירה שבנויה מ-14 סונטות, כמספר השורות בסונטה רגילה, ועוד סונטה שהשורות הראשונות ב-14 הקודמות יוצרות סונטה העומדת בפני עצמה. כלילי הסונטות של טשרניחובסקי הם על נושא מסוים (כמו "על הדם", "לשמש").

עם כל משיכתו לתרבות העולם, הזדהה טשרניחובסקי גם עם גורל עמו. בשנת 1938, בתקופת המרד הערבי הגדול, כתב את השיר "ראי אדמה", המבכה את קורבנות המרד הרבים במשפט המפורסם "ראי, אדמה, כי היינו בזבזנים עד מאוד!". לאחר שהגיעו הידיעות הראשונות על השואה המתחוללת באירופה, כתב את השירים "הרוגי טירמוניא", ואת "בלדות וורמיזא" שהביאו לידי ביטוי את רחשי לבו על הגורל הטראגי של העם היהודי. בחלק משיריו הביע אהדה לציונות ולתחיית העם היהודי בארצו, כפי שכתב בשיר "אני מאמין" (הידוע כ"שחקי שחקי"): "ישוב יפרח אז גם עמי, ובארץ יקום דור. ברזל כבליו יוסר מנו. עין בעין יראה אור".

טשרניחובסקי עמד בכתיבתו על מורכבות היחסים שבין היהודים לבין העולם הלא יהודי, הגויי, שבמסגרתו הם חיו בגולה. בבלדות ובאפוסים ההיסטוריים תיאר טשרניחובסקי בחדות אכזרית את האנטישמיות הרצחנית, אך מנגד תיאר, באידיליות, יחסי שכנות וידידות. על כך כתבה גיטה אבינור:

במרכזן של מספר אידיליות שכתב טשרניחובסקי מצויות תמונות מנוף ילדותו, כמו "ברית מילה", "כחום היום" ו"לביבות", והן נחשבות לחלק מפסגת יצירתו השירית. האידיליות שלו משמשות דוגמה ומופת לכל האידיליות שנכתבו בשפה העברית.

רבים משיריו הולחנו על ידי מלחינים עבריים. לדוגמה: "אני מאמין" הולחן על ידי טוביה שלונסקי; אך פרופ' דוד אסף טען שמקור הלחן הוא רוסי, שיר על הנהר דוֹן, "את אינך יודעת" ו"אילאיל" הולחנו על ידי שלמה ארצי; "יום זה יום יולד בו שיר", "בעלייתי שם יפתי", ו"בזכותם קיים" - הולחנו על ידי נעמי שמר; "שושנת פלאים" - צביקה פיק; "העולם בזכותו של מי קיים" - שלמה גרוניך; "אינני אוהב אותה" - ברי סחרוף; "שלוש אתונות" הולחן על ידי ידידיה אדמון.

כמה שירים זכו ליותר מלחן אחד. הבולטים שבהם: "אומרים ישנה ארץ" שהולחן על ידי לייב גלנץ, יואל אנגל, נעמי שמר ושלמה ארצי, ו-"הוי ארצי מולדתי" שהולחן על ידי יואל ולבה, מחט עדרי, דוד זהבי, נעמי שמר ומיקי גבריאלוב. הבלדה בת הרב וְאִמָהּ הולחנו על ידי נחום נרדי ושמוליק קראוס. "מכל פרחי מור" הולחן על ידי גיל אלדמע; לשיר שלושה לחנים ישנים נוספים: לחן עממי שהתפרסם בעיבוד אברהם צבי אידלסון, לחן מאת בוריס גרוסמן שיצא לאור בגרמניה בשנת 1920, ולחן מאת שמואל אלמאן.

טשרניחובסקי נודע גם כמתרגם מעולה. להוקרה מיוחדת זכו תרגומיו ל"איליאדה" ול"אודיסיאה" של הומרוס. כן תרגם לעברית את "קאלוואלה", האפוס הלאומי הפיני ומיתולוגיות קדומות נוספות.

טשרניחובסקי פעל גם לחידוש הלשון העברית ועסק במיוחד במינוח רפואי ובשמות צמחים.

## הנצחתו
ממוזער|תמונת טשרניחובסקי על שטר של 50 ש"ח
בשנת 1943 קבעה עיריית תל אביב פרס על שמו: פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת. טשרניחובסקי השתתף בעריכת תקנון הפרס ונכח בחלוקתו הראשונה.

על שמו נקרא בית הסופר בתל אביב, מרכז אגודת הסופרים העבריים בארץ ישראל. כמו כן נקראים על שמו רחובות ביישובים רבים בארץ, ביניהם תל אביב, ירושלים, חיפה, רחובות, כפר סבא, נתניה, עפולה, הרצליה, והוד השרון. גם בתי ספר ביישובים נקראו על שמו. ברמת גן נקרא על שמו גן שאול.

בשנת 2011 נבחר טשרניחובסקי, ביחד עם לאה גולדברג, נתן אלתרמן ורחל המשוררת, להתנוסס על גבי סדרה ג' של שטרות השקל החדש. השטרות הנושאים את דמותו בערך נקוב של 50 ש"ח נכנסו למחזור בספטמבר 2014.

לרגל יום הולדתו ה-145 של שאול טשרניחובסקי, חנך שגריר ישראל באוקראינה לוח זיכרון בכפר הולדתו, מיכאילובקה, ולכבוד האירוע תורגם לראשונה שירו "אומרים ישנה ארץ" לאוקראינית.

ב- 17 באפריל 1996, הנפיק השירות הבולאי סדרה של 14 בולי דאר שנקראה "סופרים עבריים בדורות האחרונים", שעליהם דיוקנאות של 12 סופרים, ביניהם טשרניחובסקי, ו-2 סופרות. כל בול בסדרה שויך לאישיות אחת. האמן אד ואן אויין עיצב את הבול שהוקדש לו ושמו גם-כן הופיע על הבול עצמו.

ב- 1 באפריל 2018 ברחוב טשרניחובסקי בתל אביב, נפתח בית המלון THE SAUL על שמו של המשורר. בית המלון הוקם בבנין שנבנה ב-1947 ועיצובו כולל אלמנטים תל אביבים רבים. מקצת משיריו של שאול טשרניחובסקי מופיעים ברחבי המלון.

## ספריו
### כללי
ממוזער

### מתרגומיו
* **שירת היאותה**, מאת: ה.ו. לונגפילו, הוצאת מוריה, אודסה, תרע"ג, (1912).
* **שירי אנקריאון**, תרגם מיונית ש. טשרניחובסקי, ורשה, תר"ף, (1919). לסריקת הספר באתר הספרייה הלאומית.
* **אבנג'לינה**, תרגם מאנגלית ש. טשרניחובסקי, הוצאת "עת לבנות", ברלין, תרפ"ג, (1922).
* **קורות וילהלם טל ורעיו**, ה.י. מרשל, תרגם מאנגלית ש. טשרניחובסקי, הוצאת "עת לבנות", ברלין, תרפ"ג, (1922).
* **האדם בציורים מתקפלים**-מראה גופנו מבפנים ופעולת אבריו, לבתי- הספר ולעוזרים בבתי-החולים, מאת: ד"ר פ. אבנהך, הוצאת " שול-און-ולט ", ברלין תרפ"ג, (1922).
* **[[עלילות גילגמש|עלילות גלגמש]]**, הוצאת שטיבל, ורשה, תרפ"ד, 1924. (לסריקה באתר הספרייה הלאומית)
***[[הלילה השנים עשר]]**, מאת ויליאם שייקספיר, בימוי מיכאיל צ'כוב, הבימה, 1930
***בכור השטן**, מאת ג'ורג' ברנרד שאו, בימוי צבי פרידלנד, תפאורה מנחם שמי, הוצג בהבימה, בשנת 1931, פורסם לראשונה בדחק - כתב עת לספרות טובה, כרך ו', 2016.
***[[החולה המדומה|החולה בעיניו]]**, מאת מולייר, 1932 (תורגם עבור תיאטרון הבימה, אך לא הוצג לבסוף)
***[[אדיפוס המלך]]**, מאת סופוקלס, בימוי טיירון גאטרי, תפאורה שלום סבא, הבימה, 1947
* **דופ, קטרינה אלישבע / שוכני העצים **, מאנגלית, הוצאת "עת לבנות", תל אביב, תרפ"ד.
* **שירים מן האפוס הסרבי (מסרבית דרך גרמנית), הוצאת שוקן, תש"ו, 1946.
* **משא מלחמת איגור**, הוצאת "ידידי", תל אביב, ארץ ישראל, 1939.
* **כלבא דשמיא** מאת [[פרנסיס תומפסון]], תרגם מאנגלית ש. טשרניחובסקי, הוצאת "ידידי", תל אביב (א"י), (1939).
* **אפלטון \ המשתה**, הוצאת שוקן, ירושלים ותל אביב, תש"ז (1946).
* **הומרוס, האיליאדה, אודיסיאה, תרגם מיוונית ש. טשרניחובסקי, תשי"ד, (1953).
* הומרוס, האיליאדה, התרגום המלא המקובל בעברית, שאול טשרניחובסקי (מתרגם), הוצאת עם עובד, תשנ"א, בפרויקט בן-יהודה
* הומרוס, **[http://benyehuda.org/tchernichowsky/odyssey.html אודיסיאה]**, שאול טשרניחובסקי (מתרגם), ע"פ מהדורת עם עובד, תש"ע 2009, בפרויקט בן-יהודה
* 
***יושבי המערות הקדמונים** מאת קתרין א. דופּ (פרקים נבחרים מתרגום שנותר בכתב יד), בתוך 'דחק', כרך י"ב, 2020.

### עריכה
* **ספר המונחים לרפואה ולמדעי הטבע**, רומי-אנגלי-עברי, מאת: ד"ר אהרן מאיר מזי"א - נשיא ועד הלשון העברית, בעריכת ד"ר שאול טשרניחובסקי, ירושלים, תרצ"ד, (1933).

## ראו גם
* אידיליה

## לקריאה נוספת
* יוסף קלוזנר, השלח - ירחון לספרות, למדע ולעייני החיים, **חוברת - טשרניחובסקי**, כרך ל"ה, חוברת ב',אודיסה, המו"ל: חברת "אחיאסף", נדפס בדפוס "כנרת", אלול תרע"ח, 1918.
* **כל כתבי שאול טשרניחובסקי**, הוצאת עם עובד, 1990-2003, 8 כרכים.
* **חוברת טשרניחובסקי**, ד"ר יוסף קלוזנר, השלח - ירחון לספרות, למדע ולענייני-החיים, כרך ל"ה, חוברת ב'(ר"ו), אלול תרע"ח (1918), אודיסה, בדפוס חברת "כנרת", יקאטרנייבסקי 36, המו"ל: חברת " אחיאסף".
* (1929) Tchernichovsky and his poetry" (with renderings from the Hebrew), by l.v.snowman "
* יוסף קלוזנר, **שאול טשרניחובסקי: האדם והמשורר**, קרן עברית על-שם סיר מונטגיו ברטון על יחדי החברה להוצאת-ספרים שע"י האוניברסיטה העברית, תש"ז.(1946). 
* ברוך קורצוויל, **על ארבעה שירי טשרניחובסקי**, הוצאת המחלקה לעלית ילדים ונוער \ מדור להדרכה, ירושלים תשי"ב (1951). 
* בן-אור אהרון (אורינובסקי), תולדות הספרות העברית החדשה, כרך שני, פרק שנים עשר, יזרעאל, תש"ך, (1959).
* ברוך קורצווייל, **ביאליק וטשרניחובסקי - מחקרים בשירתם**, מהדורה שלישית, הוצאת שוקן, 1967.
* אליעזר שביד, **הערגה למלאות ההוויה: פרקי עיון בשירת ח"נ ביאליק וש. טשרניחובסקי**, הוצאת ספרית פועלים, 1968. 
* (Saul Tschernichwsky -poet of revolt" by eising silberschlag (1968"
* ידיעות **גנזים**, (אגודת הסופרים העברים בישראל),**שאול טשרניחובסקי 100 שנים להולדתו**, כרך ז', שנה 13, תשרי תשל"ו. (1975).
* יוסף האפרתי (עורך), **שאול טשרניחובסקי: מבחר מאמרי ביקורת על יצירתו**, עם עובד, 1976. 
* יוסף האפרתי, **האידיליה של טשרניחובסקי**, הוצאת הקיבוץ הארצי, תשל"א. 
* זיוה גולן, חביבה יונאי, **שאול טשרניחובסקי - ביבליוגרפיה** (א. רשימת יצירותיו, ב. דברים עליו ועל יצירתו). מכון כץ לחקר הספרות העברית, באוניברסיטת תל אביב, ומרכז ההדרכה לספריות ציבוריות, תשמ"א.
* אברהם שאנן, **שאול טשרניחובסקי - מונוגרפיה**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1984. 
* אליהו ציפר, **[[קונקורדנציה]] לשירת טשרניחובסקי**, הוצאת חצב, תשס"ד.
* יאיר מזור, **טשרניחובסקי האחר - תבנית נוף סיפורו**, לאמנות הסיפור של שאול טשרניחובסקי, הוצאת פפירוס, 1992. 
* בעז ערפלי, **צעיר לעד - עיונים בשירת שאול טשרניחובסקי**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011. 
* בעז ערפלי (עורך), **שאול טשרניחובסקי: מחקרים ותעודות**, מוסד ביאליק, 1994. 
* יום טוב הלמן, **פרקים לשירי שאול טשרניחובסקי**, הוצאת המכון העברי להשכלה בכתב בישראל, תשי"ז. 
* צבי לוז, (מבוא ועריכה), **מבוא לשמש: מסות על כליל סוניטות לשאול טשרניחובסקי**, אוניברסיטת בר-אילן, 1996. 
* עידו בסוק, **ליופי ונשגב לבו ער – שאול טשרניחובסקי – חיים**, הוצאת כרמל, 2017. 
* עידו בסוק (עורך), **[[מאזנים (כתב עת)|מאזנים]]** צ"ב/5, אוקטובר 2018 - גיליון המוקדש לשאול טשרניחובסקי.
* נורית גוברין. "אי אפשר לא לאהוב את תל אביב" - אפשר - שאול טשרניחובסקי ותל אביב, בתוך: 'קריאת הדורות - ספרות עברית במעגליה', כרך ז', הוצאת כרמל ואוניברסיטת תל אביב, תשע"ט / 2019.
* בן-ציון כ"ץ, על חיי שאול טשרניחובסקי (פרויקט בן-יהודה)
* גבריאל פרייל, **על הנוֹפִיוּת בשירת טשרניחובסקי** (הרצאה מעיזבון המשורר), דחק, כרך יז', 2024.

## קישורים חיצוניים

*   שאול טשרניחובסקי, באתר הספרייה הלאומית
* איפה אותה ארץ?, נאמן למקור, הספרייה הלאומית
* 
* 
* 
* 
* שאול טשרניחובסקי באתר WorldCat Identities
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* בן-ציון כ"ץ, על חיי שאול טשרניחובסקי, הזמן, ינואר 1944 – יולי 1944, באתר [פרויקט בן-יהודה
* 
* 
* 
** 
** 
* 
* גדעון עפרת, טשרניחובסקי: הפסל, באתר "המחסן של גדעון עפרת"
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  האוניברסיטה העברית, כנס 'תבנית נוף מולדתו' 2014 | מושב פתיחה | מושב ראשון | מושב שני | מושב שלישי | מושב רביעי | מושב נעילה |
* 
* 
* שאול טשרניחובסקי, באתר האקדמיה ללשון העברית
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### מיצירתו
* 
* 
* 
* 
* 
* לשמש, לביבות, עשתרתי לי
* 
* 
* 
*  מופע מוזיקלי משירי טשרניחובסקי, בערוץ יוטיוב של הספרייה הלאומית
* מחברת הסוניטות במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
* **[https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001890485/NLI שירים]** במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
* 
* 

### על יצירתו
* , 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:סופרי תקופת התחייה
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מיוונית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:חבורת אודסה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:סגל גימנסיה הרצליה
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:זוכי פרס ביאליק לספרות יפה
קטגוריה:משוררים ששיריהם הולחנו
קטגוריה:נשיאי אגודת הסופרים העברים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:אישים שהונצחו בשטרות כסף ישראליים
קטגוריה:אישים שעל שמם פרס ספרותי
קטגוריה:אזרחי כבוד של תל אביב-יפו
קטגוריה:אמנים ואנשי רוח שהונצחו בתל אביב-יפו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת היידלברג
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לוזאן
קטגוריה:חברי ועד הלשון העברית
קטגוריה:מחדשי מילים וביטויים בשפה העברית
קטגוריה:רופאים צבאיים רוסים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:מעוטרי מסדר הוורד הלבן של פינלנד
קטגוריה:מתרגמי יוהאן וולפגנג פון גתה
קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19: אנשי היישוב
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1875
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1943