ממשלת ישראל השלושים ושבע

**ממשלת ישראל השלושים ושבע** (מכונה גם **ממשלת נתניהו השישית**) היא ממשלת ישראל הנוכחית בראשות בנימין נתניהו. הממשלה קיבלה את אמונה של הכנסת העשרים וחמש והושבעה ב־29 בדצמבר 2022, ה' בטבת ה'תשפ"ג. מכהנים בה 33 שרים וחמישה סגני שרים, ובשיא גודלה היה מספר שריה הגדול ביותר בתולדות מדינת ישראל.

בראשית כהונתה קידמה הממשלה רפורמה מקיפה במערכת המשפט, שעוררה מחאה ציבורית רחבת־היקף ומתמשכת. ב־7 באוקטובר 2023 פתח חמאס במתקפת פתע רחבת־היקף מרצועת עזה, ובעקבותיה פתחה ישראל במלחמה ברצועה, בלבנון, ביו״ש, ובסוריה שארכה יותר משנתיים והתאפיינה בלחימה אינטנסיבית, פגיעה נרחבת בתשתיות אזרחיות ברצועת עזה ובדרום לבנון, מה שהוביל מחד לפגיעה משמעותית בארגוני הטרור בכל הזירות ומאידך לביקורת בינלאומית וטענות לרצח עם ברצועת עזה. במהלך המלחמה כבשה ישראל חלק ניכר מרצועת עזה, אזורים בדרום לבנון ובסוריה. מאוחר יותר, נכנסה ישראל לעימות חזיתי מול איראן, כאשר במבצעי "עם כלביא" ו"שאגת הארי" פגעה ישראל בתקיפות משולבות עם חיל האוויר של ארצות הברית בתוכנית הטילים הבליסטיים ותוכנית הגרעין של איראן, בסמלי השלטון של משטר האייתוללות, בבסיסים ואתרים המזוהים עם משמרות המהפכה.

## רקע

מערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הייתה החמישית בישראל בתוך ארבע שנים, לאחר ארבע מערכות בחירות שלא הביאו לכינונה של ממשלה יציבה ומתפקדת לאורך זמן. מערכות הבחירות האלו באו לאחר כעשור שבו בנימין נתניהו כיהן כראש הממשלה. מול נתניהו התייצבו מפלגות שהתנגדו להמשך כהונתו, בהובלת יאיר לפיד ובני גנץ ומנעו ממנו להקים ממשלה פעם נוספת, כאשר מאידך היעדר רוב מוצק של מפלגות ציוניות המתנגדות לנתניהו הביא לכך שלא קמה ממשלה חלופית. בתווך היו מפלגות שלא זיהו עצמן עם אף אחד מן הצדדים בשלב כלשהו.

לאחר מערכת הבחירות השלישית, ובתוך מגפת הקורונה, החליטו נתניהו וגנץ להקים יחדיו ממשלת אחדות, ויזמו את מודל ממשלת חילופים. ואולם, ממשלה זו התפרקה לאחר כשנה ומדינת ישראל הלכה למערכת בחירות רביעית בתוך שלוש שנים.

ב־13 ביוני 2021 הוקמה ממשלת ישראל השלושים ושש, ובראשותה עמדו נפתלי בנט כראש הממשלה ויאיר לפיד כראש הממשלה החלופי. הממשלה נתמכה על רוב קואליציוני צר של 60–61 חברי כנסת משמונה סיעות.

במהלך כהונת הכנסת העשרים וארבע פחת בהדרגה הרוב הקואלציוני שעליו התבססה הממשלה, עד שב־20 ביוני 2022 הודיעו בנט ולפיד על מיצוי הניסיונות לייצב את הקואליציה ועל החלטתם להוביל לפיזור הכנסת ולעריכת בחירות. החוק לפיזור הכנסת התקבל ב־30 ביוני והבחירות נקבעו ל־1 בנובמבר. תוצאות הבחירות הביאו להכרעה בדבר חזרת נתניהו לתפקיד ראש הממשלה, כאשר הגוש שבראשותו זכה ב־64 מושבים בכנסת.

### חלוקת המושבים בכנסת ערב כינון הממשלה

## היסטוריה
### הקמת הממשלה
ממוזער|250x250px|נשיא המדינה מקבל במשכנו את נציגי סיעת הליכוד לצורך התייעצות בדבר זהות המועמד להרכבת הממשלה
ב־9 בנובמבר 2022 החל נשיא המדינה יצחק הרצוג בסבבי ההתייעצויות עם נציגי הסיעות שנבחרו לכנסת, בדבר זהות המועמד להרכבת הממשלה.

ב־15 בנובמבר 2022 הושבעה הכנסת העשרים וחמש, כאשר המגעים לכינון הממשלה החלו עוד קודם לכן.

על בנימין נתניהו המליצו 64 חברי הכנסת: 32 חברי הליכוד, 11 חברי ש"ס, 7 חברי יהדות התורה, 7 חברי הציונות הדתית, 6 חברי עוצמה יהודית וחבר אחד מטעם נעם. בעד ראש הממשלה המכהן, יאיר לפיד, המליצו 28 חברי הכנסת (24 חברי יש עתיד ו-4 חברי מפלגת העבודה), ו־28 חברי הכנסת לא המליצו על אף מועמד (12 חברי המחנה הממלכתי, 6 חברי ישראל ביתנו, 5 חברי רע"ם ו־5 חברי חד"ש-תע"ל).

בהתאם להמלצות נציגי הסיעות, הטיל הרצוג על נתניהו ב־13 בנובמבר את מלאכת הרכבת הממשלה, וניתנה לו תקופה של 28 ימים בהתאם לחוק יסוד: הממשלה. בתום תקופה זו, ולאחר שביקש נתניהו לקבל הארכה של 14 ימים נוספים, הקציב לו הרצוג 10 ימי הארכה.
ממוזער|250x250 פיקסלים|נשיא המדינה מעניק לבנימין נתניהו את המנדט להרכבת הממשלה
ב־21 בדצמבר, מעט לפני תום תקופת המנדט שניתנה לנתניהו, הוא הודיע לנשיא כי עלה בידו להרכיב ממשלה. ההודעה על כך נמסרה לכנסת ב־26 בדצמבר, ומועד ההשבעה נקבע ל־29 בדצמבר. ההסכמים הקואליציוניים נחתמו באופן סופי ב־28 בדצמבר והונחו על שולחן הכנסת בו ביום.

בבוקר 29 בדצמבר כונסה הכנסת לישיבה לצורך כינון הממשלה, ובשעות אחר הצהריים התקיימה הצבעה לבחירת אמיר אוחנה לתפקיד יושב ראש הכנסת. לאחר מכן התקיימה ההצבעה על הבעת האמון בממשלה שהוצעה. בהבעת האמון בממשלה תמכו 63 חברי כנסת (ח"כ יעקב טסלר שהה מחוץ לישראל בזמן ההצבעה), ונגדה הצביעו 54. הממשלה קיבלה את אמון הכנסת, ושריה נשבעו אמונים מיד לאחר מכן.

### טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל
ממוזער|שלט מחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע בעצרת של משפחות החטופים מול שער בגין, בתל אביב – במהלך מלחמת חרבות ברזל

בבוקר שבת, 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה ה'תשפ"ד, הוביל חמאס מתקפת פתע רחבת היקף מרצועת עזה על ישראל, נגד יעדים במרחב עוטף עזה, תוך ביצוע טבח וחטיפת חיילים ואזרחים. במתקפה נרצחו ונהרגו כ־ ישראלים וזרים, ונפצעו כ־1,940. 251 אנשים נחטפו לרצועת עזה. בעקבות המתקפה הכריזה הממשלה על מלחמת חרבות ברזל שמטרותיה:
* מיטוט שלטון חמאס והשמדת יכולותיו הצבאיות והשלטוניות
* הסרת איום הטרור מהרצועה על ישראל
* מאמץ מרבי לפתרון סוגיית החטופים
* הגנה על גבולות המדינה ואזרחיה

בעקבות המלחמה והמצב הביטחוני, יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ אמר כי הודיע לראש הממשלה שהוא מוכן להתייצב למערכה ולדון על הצטרפות של המחנה הממלכתי בכוונה להקים קבינט מלחמה. לאחר כמה ימים החליטו סיעות הקואליציה לצרף את סיעת המחנה הממלכתי לממשלה לתקופת המלחמה כדי ליצור ממשלת אחדות שתכונה "ממשלת חירום לאומית". ב-12 באוקטובר 2023 הושבעו חמישה שרים מטעם המחנה הממלכתי. על פי ההסכם שנחתם בין סיעת הליכוד לסיעת המחנה הממלכתי, הממשלה בהרכב זה הייתה אמורה לכהן עד סוף המלחמה ובתקופה זו לא יקודמו חוקים ללא הסכמות הליכוד והמחנה הממלכתי. בנוסף לכך, תוארך עד לסיום המלחמה כהונת בעלי תפקידים שכהונתם אמורה להסתיים בזמן המלחמה.

ב-14 במרץ 2024 התפרקה השותפות בין בני גנץ לגדעון סער וסיעותיהם התפלגו, ב-27 במרץ 2024 גדעון סער וסיעתו פרשו מהממשלה לאחר שלא קיבל מקום בקבינט המלחמה, וב-9 ביוני 2024 הודיע גנץ על פרישתו מהממשלה בעקבות חוסר גיבוש תוכנית פעולה אסטרטגית להמשך המלחמה. ב-30 בספטמבר 2024 הצטרפה מפלגת תקווה חדשה לקואליציה וגדעון סער חזר לכהן כשר ללא תיק וחבר בקבינט, וב-5 בנובמבר 2024 מונה לשר החוץ.

ב-19 בינואר 2025 הודיע השר בן גביר על פרישת עוצמה יהודית מהקואליציה וזאת בעקבות עסקת החטופים אשר נחתמה יום קודם. שלושת השרים מטעם הסיעה התםטרו ממנה ושר הרווחה חיים כץ מונה לממלא מקום במשרדיהם. ב־19 במרץ 2025 שבה המפלגה לקואליציה והשלושה מונו מחדש כשרים.

ב-12 ביוני 2025 הודיע השר גולדקנופף על התפטרותו, בעקבות אי חקיקת חוק הגיוס. ביולי 2025 פרשו שרי מפלגת ש"ס ויהדות התורה מהממשלה מסיבה זו, והשרים כץ ויריב לוין מונו לממלאי מקומם.

## מדיניות הממשלה וציוני דרך
### קווי היסוד של הממשלה
להלן קווי היסוד של הממשלה:
* לעם היהודי זכות בלעדית ובלתי ניתנת לערעור על כל מרחבי ארץ ישראל. הממשלה תקדם ותפתח את ההתיישבות בכל חלקי ארץ ישראל – ב, ב, בגולן, ביהודה וב.
* הממשלה תפעל באופן אקטיבי כדי לבצר את הביטחון הלאומי ולהקנות ביטחון אישי לאזרחיה תוך מאבק נחרץ ונחוש באלימות ובטרור.
* הממשלה תפעל להמשך המאבק נגד תוכנית הגרעין של איראן.
* הממשלה תפעל לחיזוק מעמדה של ירושלים.
* הממשלה תפעל לקידום השלום עם כל שכנינו תוך שמירת האינטרסים הביטחוניים, ההיסטוריים והלאומיים של ישראל.
* הממשלה תחתור לצדק חברתי על ידי פיתוח הפריפריה וצמצום הפערים החברתיים תוך מאבק בלתי מתפשר בעוני באמצעות חינוך, תעסוקה, והגברת הסיוע לשכבות החלשות באוכלוסייה.
* הממשלה תפעל לעידוד השימוש בתחבורה הציבורית ולפתרון העומס בתחבורה.
* הממשלה תקדם תוכנית להתמודדות עם יוקר המחיה הגואה ותפעל ליצירת התנאים הכלכליים שיאפשרו צמיחה בת קיימא.
* הממשלה תראה בהוזלת מחירי הדיור והגדלת היצע הדירות, יעד לאומי, ותפעל להוזלת מחירי הדיור.
* הממשלה תנקוט בצעדים להבטחת המשילות ולהשבת האיזון הראוי בין הרשות המחוקקת, הרשות המבצעת והרשות השופטת.
* הממשלה תפעל להגברת העלייה והקליטה מכל מדינות תבל.
* הממשלה תעמיד את החינוך במרכז סדר העדיפויות הלאומי ותפעל לקידום רפורמות במערכת החינוך תוך פעולה לשוויון בין כל האוכלוסיות במערכות החינוך השונות וחיזוק הזהות היהודית.
* הממשלה תשמור על צביונה היהודי של המדינה ומורשת ישראל, וכן תכבד את הדתות והמסורות של בני הדתות במדינה בהתאם לערכי מגילת העצמאות.
* יישמר הסטטוס קוו בנושאי דת ומדינה כפי שהיה מקובל זה עשרות שנים בישראל ובכלל זה ביחס למקומות הקדושים.
* הממשלה תפעל לטיפול בבעיית הביטחון האישי בחברה הערבית ומאבק בפשיעה בחברה הערבית, תוך עידוד השכלה, מתן פתרונות מתאימים וראויים לצעירים והשקעה מתאימה בתשתיות ביישובים הערביים.
* הממשלה תפעל לקידום ההכשרה המקצועית וההשכלה במקצועות הטכנולוגיים לשם מתן מענה הולם לצרכים העדכניים של התעשייה בישראל כגורם צמיחה מרכזי במשק.
* הממשלה תפעל לשילובם של בעלי מוגבלויות מכל סוג שהוא בחיי החברה, תוך סיוע בחינוכם ותעסוקתם, ותדאג לצרכיהם הבסיסיים של אלה שאינם מסוגלים לקיים את עצמם, לשיפור מעמד הקשישים, הנכים, ומשפחות מרובות ילדים.
* הממשלה תפעל להגנה על איכות הסביבה בישראל, לשיפור איכות החיים של תושבי המדינה ולהשתתפות ישראל בתרומה למאמץ הגלובלי בנושאי אקלים וסביבה.
* הממשלה תפעל לחיזוק כוחות הביטחון, ומתן גב ללוחמים והשוטרים כדי להילחם בטרור ולהכריע אותו.
* הממשלה תפעל להכיר ברמת הגולן כחבל ארץ אסטרטגי, בעל פוטנציאל פיתוח רחב, ותיצור תנופת התיישבות, עשיה, פיתוח וקידום יזמויות תוך שמירה על ערכי הטבע, האדם והסביבה הייחודיים לגולן.

### אירועים עיקריים
[ממוזער|300x300 פיקסלים|ממשלת ישראל השלושים ושבע בישיבה מיוחדת לכבוד [יום ירושלים במנהרות הכותל, 2023]]
ממוזער|מדבקה בתל אביב במהלך מלחמת חרבות ברזל עם הכיתוב "די לממשלת החורבן"
* המערכה שבין המלחמות למניעת התבססות וסיכול פעילות התקפית של איראן במזרח התיכון.
* גל הטרור בישראל (2023).
* מבצע שובר גלים נגד הטרור הפלסטיני ביהודה ושומרון.
* 31 בדצמבר 2022 – החלטת העצרת הכללית של האו"ם לבקש מבית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג לגבש חוות דעת משפטית בנוגע ל"כיבוש הישראלי בגדה המערבית", השלטון הישראלי ביהודה ושומרון. דרום אפריקה פתחה בהליך משפטי כנגד ישראל בבית הדין.
* 4 בינואר 2023 ואילך – קידום הרפורמה המשפטית בישראל במגמה לצמצום עצמאותה וסמכותה של מערכת המשפט, ובכלל זה היועצים המשפטיים ובית המשפט העליון, וחיזוק סמכות הרשות המבצעת
* 4 בינואר 2023 ואילך – המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
* 18 בינואר 2023 – חבר הכנסת אריה דרעי פוטר מתפקידיו בממשלה בעקבות פסיקת בג"ץ שקבעה כי דרעי לא יכול לכהן כשר בממשלה.
* 26–27 במרץ - ליל גלנט - מאות אלפי אזרחים ישראלים הפגינו וחסמו כבישים כמחאה בעקבות הודעתו של בנימין נתניהו על כוונתו לפטר את שר הביטחון יואב גלנט, לאחר שזה הזהיר כי הרפורמה המשפטית שקודמה באותם ימים מהווה סכנה לביטחון המדינה.
* 1 באפריל 2023 – נכנס לתוקפו הסכם סחר חופשי מלא בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות. ההסכם הוא הסכם הסחר החופשי המלא הראשון והיחיד בין ישראל למדינת ערב.
* 31 במאי 2023 – הוכרז על אישור של משרד האנרגיה בשדה גז בשם קטלן בבעלות חברת אנרג'יאן במים הכלכליים של ישראל בנפח של 68 BCM.
* 7 באוקטובר 2023 – טבח שבעה באוקטובר, בו השתלטו מחבלי חמאס על מספר יישובים בעוטף עזה, רצחו 1,163 אנשים, פצעו 3,300 וחטפו 251 אנשים לרצועת עזה.
* 7 באוקטובר 2023 ואילך– **[[מלחמת חרבות ברזל]]**.
* 1 בפברואר 2024 – ארצות הברית ומדינות מערביות נוספות הטילו לראשונה סנקציות על מתנחלים שיוחסה להם אלימות נגד פלסטינים.
* פברואר 2024 – דירוגה של ישראל על ידי מכון V-Dem הורד מדירוג דמוקרטיה ליברלית לדיורג דמוקרטיה אלקטורלית, דירוג שנשאר גם בשנת 2025.
* מרץ 2024 - משרד התחבורה הציג את רפורמת צדק תחבורתי
* 13 באפריל 2024 – התקיפה האיראנית על ישראל. מתקפה איראנית ישירה על ישראל בעקבות חיסול מפקד כוח קודס בסוריה ולבנון
* 31 ביולי 2024 – ראש הלשכה המדינית של החמאס אסמאעיל הנייה נהרג בהתנקשות. על פי מקורות זרים בוצעה ההתנקשות על ידי ישראל.
* במהלך 2024 שלוש חברות דירוג האשראי הגדולות (מודי'ס, פיץ' וסטנדרד אנד פורס) הורידו את דירוגי האשראי של ישראל, לראשונה מאז תחילת הדירוג בשנת 1988. בספטמבר 2024 הורידה מודי'ס את הדירוג של ישראל בפעם השנייה השנה בשתי דרגות. גם סטנדרד אנד פורס הורידה שנית את דירוג האשראי באותה שנה.
* .יחסי חוץ בעקבות מלחמת חרבות ברזל – בעקבות המלחמה, החזירו טורקיה, הונדורס, צ'ילה, קולומביה, ירדן, בחריין וצ'אד את שגריריהן מישראל. ממשלות בוליביה, קולומביה וניקרגואה הודיעו על ניתוק הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל. טורקיה הכריזה על הפסקת הסחר עם ישראל.
* נובמבר 2024 – פורסמו נתוני מבחני TIMMS במתמטיקה ובמדעים ובציון במבחני ה-PIAAC לבדיקת מיומנויות מבוגרים משנת 2022–2023 ובהם ירידה בדירוג ישראל.
*21 בנובמבר 2024 – צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות מלחמת חרבות ברזל, צווי מעצר שהוצאו על ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות חקירת בית הדין בעניין פלסטין לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לשר הביטחון יואב גלנט, בגין אחריות לפשע מלחמה ולעבירות נוספות.
* נובמבר 2024 - נחשפה פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר, כשיועצים בכירים בלשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו, ובכירים לשעבר במערכת הביטחון, פעלו כסוכני השפעה עבור ממשלת קטר.
*16 בדצמבר 2024 – נחנך המחשב הקוונטי הראשון מתוצרת ישראל בטכנולוגיית על מוליך על ידי התעשייה האווירית ורשות החדשנות.
*10 בדצמבר 2025 – בוליביה חידשה את יחסיה עם ישראל לאחר שניתקה אותם באוקטובר 2023.
*26 בדצמבר 2025 – ישראל הכירה רשמית בסומלילנד כמדינה עצמאית וריבונית, ובכך הפכה למדינה הראשונה החברה באו"ם המכירה בעצמאות החבל.

### פעולות עיקריות
#### צבא וביטחון
* 9–13 במאי 2023 – מבצע מגן וחץ של צה"ל לסיכול בכירי ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ופגיעה בתשתיות הארגון ברצועת עזה.
* 3–5 ביולי 2023 – מבצע בית וגן של צה"ל לסיכול תשתיות טרור, פגיעה במחבלים, מעצר מבוקשים, סיכול מפקדות וחמ"לים, מעבדות מטענים ואמל"ח במרחב העיר ומחנה הפליטים ג'נין.
* **7 באוקטובר 2023** – טבח שבעה באוקטובר בעקבותיו נפתחת מלחמת חרבות ברזל.
** 20 ביולי 2024 – מבצע יד ארוכה, תקיפה הצבאית של חיל האוויר בתימן נגד מטרות צבאיות של החות'ים.
** 30 ביולי 2024 – ההתנקשות בפואד שוכר, סיכול ממוקד של חיל האוויר ברמטכ"ל חזבאללה וברובע הדאחייה בביירות.
** 19 בספטמבר 2024 – מבצע חיצי הצפון, מבצע צבאי במסגרת זירת לבנון במלחמת חרבות ברזל שבמסגרתו חיל האוויר תקף עשרות אלפי מטרות טרור של חזבאללה ברחבי לבנון וביצע סיכול ממוקד במספר רב של מפקדים בארגון. ביום ה-13 למבצע, צה"ל החל את התמרון הקרקעי בדרום לבנון.
*** 20 בספטמבר 2024 – ההתנקשות באבראהים עקיל, סיכול ממוקד של חיל האוויר של מפקד הזרוע הצבאית בפועל של חזבאללה ברובע הדאחייה בביירות.
*** 27 בספטמבר 2024 – תקיפת מפקדת חזבאללה בביירות במבצע סדר חדש, סיכול הנהגת ארגון החזבאללה בהם המזכיר הכללי של חזבאללה, חסן נסראללה, עלי כרכי, מפקד חזית הדרום של חזבאללה, תת-אלוף עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון, וכן מפקדים נוספים בארגון.
** 26 באוקטובר 2024 – "מבצע ימי תשובה" כתגובה לתקיפה האיראנית על ישראל, תקיפת מפעלים לייצור טילים, מתקני פיתוח וייצור כטב"מים, ובסיסי שיגור של טילים בליסטיים בטהרן, כראמנשה, שיראז וכראג.
** 27 בנובמבר 2024 – נחתם הסכם ישראל–לבנון 2024, הסכם הפסקת אש בין ישראל ללבנון שנועד לעצור את הלחימה בזירת לבנון במלחמת חרבות ברזל.
** 7 בדצמבר 2024 – מבצע חץ הבשן כתגובה בעקבות נפילת משטרו של בשאר אל-אסד בסוריה, לאחר שמתקפת המורדים הגיעה לסיומה עם כיבוש דמשק ובריחת בשאר אל-אסד מן המדינה. במבצע צה"ל כבש שטחים באזור החיץ בין ישראל לסוריה ואת החרמון הסורי. בנוסף, הושמדו חלק ניכר ממערכות הנשק והתחמושת שהותיר צבא אסד.
** 13–24 ביוני 2025 – מבצע עם כלביא שמטרתו השמדת הגרעין האיראני תוך כדי חיסול המטכ"ל האיראני והשמדת בסיסים ומאגרי טילים.
* 6 בינואר 2025 – ועדת נגל לבחינת תקציב הביטחון ובניין הכח, הגישה את המלצותיה.
* 2 בספטמבר 2025 – ישראל שיגרה לחלל בהצלחה את לוויין התצפית "אופק 19", במיזם של משרד הביטחון, צה"ל והתעשייה האווירית. השיגור התבצע מבסיס פלמחים באמצעות משגר לוויינים מסוג 'שביט'.
* 9 באוקטובר 2025 – הסכם חמאס–ישראל שבו הוסכם על הפסקת אש, שחרור החטופים, שחרור מחבלים ונסיגה לקו הצהוב.
* 28 בפברואר – מבצע שאגת הארי מבצע צבאי אמריקני-ישראלי נגד איראן ושלוחותיה, שבמסגרתו ארה"ב וישראל תקפו עשרות אלפי מטרות באיראן כולל בכירי משטר ובהן המנהיג העליון של איראן, ואיראן תקפה את ישראל, כוחות אמריקנים ומדינות המפרץ.

#### מדיניות חוץ
* נחתם הסכם שיתוף פעולה ביטחוני בין משרד הביטחון הישראלי ומשרד ההגנה האמריקני שיעניק לשתי המדינות עדיפות הדדית בעתות חירום באספקת נשק ואמצעי לחימה מהתעשיות הביטחוניות של ישראל וארצות הברית.
* נחנכו שגרירויות צ'אד, אזרבייג'ן, ופפואה גינאה החדשה.
*17 בספטמבר 2025 נחנכה בירושלים שגרירות פיג'י.
* 19 ביולי 2023 – ישראל הכירה בריבונותה של מרוקו על חבל הארץ סהרה המערבית.
* 25 ביולי 2023 – נחתם הסכם אזור סחר חופשי בין ישראל ווייטנאם.
* 27 בספטמבר 2023 – ישראל הצטרפה לתוכנית הפטור מוויזה של ארצות הברית.
* 28 בספטמבר 2023 – נחתם הסכם לשיתוף פעולה ביטחוני בין ישראל לגרמניה, שבמסגרתו תסופק מערכת ההגנה חץ 3 לגרמנים.
* 4 באוקטובר 2023 – נחתם הסכם שיתוף פעולה בתחום החלל בין ישראל ואזרבייג'ן. במסגרתו תייצר ישראל לוויינים עבור אזרבייג'ן.
* 3 באוקטובר 2024 – מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש הוכרז כאישיות בלתי רצויה בישראל, וכניסתו לישראל נאסרה.
* נובמבר 2024 – בוטל ההסכם בין ישראל לאונר"א.
* 12 בדצמבר 2024 – נפתחה שגרירות פרגוואי בירושלים בנוכחות נשיא פרגוואי וראש ממשלת ישראל.
* 16 בדצמבר 2024 – ישראל החליטה לסגור את שגרירותה באירלנד, בשל היחס העוין של המדינה.
* 17 במרץ 2025 – נחתם הסכם בין ישראל לבין חברות האנרגיה הבין-לאומיות סוקאר מאזרבייג'ן ו-bp הבריטית לחיפושי גז טבעי בישראל.
* 19 ביולי 2025 – נחתם בוושינגטון מזכר הבנות בין ישראל לארה”ב בתחום האנרגיה והבינה המלאכותית (AI), בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו, מזכיר הפנים האמריקני דאג בורגום ומזכיר האנרגיה האמריקני כריס רייט, ושגרירי שתי המדינות – מייק האקבי ויחיאל לייטר.
*26–27 בפברואר 2026 – במהלך ביקורו הרשמי בישראל של נרנדרה מודי ראש ממשלת הודו, הוכרז כי המדינות יעלו את היחסים ביניהן ל"דרגה של שותפות אסטרטגית מיוחדת", ונחתמו 16 מזכרי הבנות לשיתופי פעולה בתחומים מגוונים. כמו חילופי ידע והעצמת קשרים בין מוסדות וקידום יוזמות משותפות בתחומי טכנולוגיה מתקדמת, חקלאות, טכנולוגיה, לוויינים, AI, חלל, כריית מינרלים, ועוד.

#### תחום המשפט
* תחילת קידום הרפורמה המשפטית, ובתוך כך צמצום עילת הסבירות בתיקון מספר 3 לחוק יסוד: השפיטה. פעולות אלה גררו ביקורת ציבורית רחבה ועוררו את המחאה נגד הרפורמה המשפטית.
* הבעת אי-אמון ביועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה, הקמת ועדת שרים שתדון בהליך הדחתה, והחלטה על הדחתה.

#### מאבק בטרור
* יזימת תיקונים לחוק המאבק בטרור:
** הוספת עבירה של שנת מאסר בגין צריכה שיטתית וממושכת, של תכנים הכוללים קריאה ישירה לביצוע מעשי טרור, דברי שבח, אהדה או עידוד למעשי הטרור וכו'. התיקון עבר כהוראת שעה למשך שנתיים.
** הסמכת שר הביטחון להכריז באופן עצמאי וישיר על אדם זר כפעיל טרור, גם מבלי שגורם חיצוני הכריז על כך. בנוסף, החוק הרחיב את ההגדרה ל"פעיל טרור" גם למי שלוקח חלק במימון של ארגוני טרור או מעמיד להם אמצעים שונים. כמו כן, החוק מאפשר תפיסה וחילוט רכוש הקשור לטרור.
** הסמכת צה"ל והשב"כ לחדור לחומר מחשב הנמצא במחשב המפעיל מצלמת אבטחה, אם נמצא לנכון שהמידע החזותי שבו מסכן באופן ממשי את ביטחון המדינה.
** "חוק אל-ג'זירה": ראש הממשלה ושר התקשורת רשאים להורות על הפסקת שידורים של ערוץ זר, אם שוכנעו ששידוריו פוגעים בביטחון המדינה. הממשלה הפעילה את הסמכות שהקנה לה החוק יחס לאל-ג'זירה ואל-מיאדין.

#### מדיניות כלכלית
* הגדלות נרחבות בגירעון התקציבי, תוך פריצה ניכרת מהגרעון השנתי המתוכנן. זאת לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל.
* הגדלה משמעותית בכמות הכספים הקואליציוניים, מ-2.9 מיליארד בשנים 2021–2022 ל-13.7 מיליארד בשנים 2023–2024.
* 9 בנובמבר 2023 – העברת מתווה פיצויים למשק אשר בעקבות הנזקים הכלכליים שנוצרו בעקבות מלחמת חרבות ברזל בהיקף של כ-17 מיליארד ש"ח.
* 29 במרץ 2026 – העברת תקציב מדינה לשנת 2026 בסכום של כ-850.59 מיליארד ש"ח. (משרדים עיקרים: משרד הביטחון: למעלה מ-142 מיליארד שקל. משרד החינוך: כ-97 מיליארד שקל. ביטחון לאומי: כ-64 מיליארד שקל. ומשרד הבריאות: כ-63 מיליארד שקל.)

#### הסכמי עבודה במגזר הציבורי
* 2 במרץ 2023 – חתימת הסכם שכר חדש במגזר הציבורי.
* 23 בספטמבר 2024 – חתימת הסכם שכר חדש עם ארגון המורים ל-5 השנים הבאות. ההסכם כולל תוספות שכר, תשלום מענק חד-פעמי למורים ואת קיצור שבוע הלימודים.

#### בנקאות
* הסדרת הרגולציה החלה ביחס לקרנות הכספיות (מק"ם, פק"ם ועוד).
* הקלה על מכירת אחזקותיה של חברת כרטיסי האשראי "כאל" על ידי בנק דיסקונט והרחבת האיסור לגבי שליטה בחברת כרטיסי אשראי גם לבנק בעל היקף פעילות בינוני.

#### תעשייה ומסחר
* 1 בינואר 2025 – החלה רפורמת היבוא "מה שטוב לאירופה טוב לישראל", במסגרתה יבואנים יוכלו להסתמך על תקינה אירופית.
*7 בינואר 2026 - אושרה רפורמה "מה שטוב לארצות הברית – טוב לישראל" במסגרתה יבואנים יוכלו להסתמך על תקינה אמריקנית.
*ישראל הסכימה לפטור סחורות חקלאיות מארצות הברית ממכס באופן הדרגתי. כמו כן, הוחלט להטיל מכס על ייבוא חיטה למספוא ממזרח אירופה, בעיקר מרוסיה ומאוקראינה.

#### מדיניות חברתית
* העלאת שיעור התגמול המזערי עבור יום מילואים לסכום של 300.61 ש"ח במקום 215.17 ש"ח ואת התשלום המינימלי לחודש מילואים מלא מ-6,450 ש"ח ל-9,000 ש"ח.
* בני משפחה של חטופים ונעדרים יהיו זכאים לתגמולים ולהטבות הניתנים לבן משפחה של נספה בפעולת איבה או של חלל צה"ל. בנוסף, קובע החוק, בהוראת שעה לשנתיים שניתן להארכה בשנה נוספת, כי למשפחות של שבויים ונעדרים ישולם מענק כספי אחת לשלושה חודשים בסכום של 90,000 ש"ח.
* עדכון השכר הממוצע לצורך חישוב גביית דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות לא יחול בשנת 2025. משמעות התיקון היא העלאת דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות שמקוזזים מהמשכורת של חלק מהעובדים במשק.

#### תחבורה
* 18 באוגוסט 2023 – חניכת דנקל – הקו האדום קו הרכבת הקלה הראשון בגוש דן.
* 10 ביולי 2024 – נחנך כביש המנהרות בכניסה לירושלים בכביש 60 לתנועה מלאה, בהשקעה של כמיליארד שקלים.
* הקמת רשות ממשלתית לחקירה בטיחותית בתעופה.
* קידום "חוק המטרו": הסרת חסמים רגולטוריים לצורך הקמת מיזם המטרו.
* רפורמת "צדק תחבורתי" – שינוי הסבסוד מחירי התחבורה הציבורית, תוך הענקת נסיעות חינם או מוזלות לאוכלוסיות אזרחים ותיקים, כולל ילדים, חיילים משוחררים, זכאי ביטוח לאומי, ושכונות.
* העלאת מחיר נסיעה עירונית בתחבורה הציבורית למי שלא זכאי להטבות במסגרת רפורמת "צדק תחבורתי" מ-5.5 שקלים ביוני 2024, ל-6 שקלים ביולי 2024 ובהמשך ל-8 שקלים כשהרפורמה יצאה לדרך.

#### ביטחון פנים
* הקלה בקריטריונים לקבלת רישיון לנשיאת כלי נשק פרטי.
* הקמת כ-900 כיתות כוננות הכפופות למשטרה במרחב העירוני.

#### יהודה ושומרון
* הקמת מנהלת ההתיישבות במשרד הביטחון: המנהלת אחראית על הפעילות האזרחית של ישראל באזור יהודה ושומרון ועל אכיפת הבנייה הפלסטינית הבלתי חוקית בשטחי C.
* הסמכת ועדת השרים לביטחון לאומי לדון בהקמת יישובים ביהודה ושומרון, והחלטה על הקמת 69 יישובים חדשים (חלקם כהסדרת מאחזים).

#### פנים ורשויות מקומיות
* הקמת "קרן הארנונה", שאליה רשויות מקומיות יצטרכו להעביר כסף עבור כל שטח עסקי שיבנו. הכספים שיצטברו בקרן יעברו לרשויות מקומיות שיאשרו בנייה של יחידות דיור.
* דחיית הבחירות לרשויות המקומיות בישראל שהיו אמורות להתקיים ב-31 באוקטובר 2023 ל-30 בינואר 2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
* תיקון לחוק שירותי הדת היהודיים המאפשר לשר לשירותי דת לקבוע בהתייעצות עם שר האוצר, תקנים חדשים לעובדים במנגנוני הדת מעבר למגבלות התקציב של המועצות הדתיות, ומחייב את משרד האוצר להעביר למשרד לשירותי דת תוספות תקציב בהתאם למשרות שנוספו.
* הקמת תאגידי אנרגיה ברשויות המקומיות במטרה לקדם ולייעל ייצור אנרגיה מתחדשת בתחומן.

#### אוכלוסין והגירה
* יזימת תיקון לחוק הדרכונים המאפשר לשר הפנים לסרב להעניק דרכון ישראלי לעולה שטרם השתקע בישראל.

#### משק האנרגיה ובינה מלאכותית
* 1 ביולי 2024 – תחילת יישום הרפורמה בחברת החשמל במסגרתה צרכנים ישראלים יוכלו לרכוש חשמל מאחת משמונה ספקיות פרטיות.
* 8 ביולי 2025 – חתימת מזכר הבנות (MOu) לקידום שיתופי פעולה בתחום האנרגיה והבינה המלאכותית (AI) עם ארצות הברית.
*מאי 2025 – הוקמה ועדת נגל לגיבוש המלצות להאצת תחום הבינה המלאכותית בראייה לאומית.
*אוגוסט 2025 נחתמה עסקת יצוא גז בין ישראל למצרים שבה שותפות לווייתן ימכרו גז למצרים ב-35 מיליארד דולר. השותפות ימכרו למשק המצרי 130 BCM גז טבעי עד לשנת 2040. העסקה מתווספת להסכם הקיים בין הצדדים משנת 2019, שכלל יצוא גז מלווייתן למצרים בהיקף של 60 BCM.
*18 ינואר 2026 – רשות החדשנות השיקה את מחשב העל הלאומי לבינה מלאכותית, שמפעילה חברת נביוס. המחשב שממוקם במודיעין כולל 4,000 מאיצי NVIDIA HGX B200 המבוססים על ארכיטקטורת Blackwell של אנבידיה.

#### מערכת המשפט ואכיפת חוק
* הקמת ועדת דרורי, ועדת בדיקה ממשלתית לחקירת פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל.
* העברת "חוק האיזוק האלקטרוני".
* הוספת מנגנון "דמי פיגורים" במקום "ריבית פיגורים" עבור חובות של חייבים. עוד נקבע כי דמי הפיגורים ייעצרו עבור חייבים שעומדים בפריסת התשלומים שלהם והם לא ייצברו עוד כריבית דריבית.
* הרחבת הזכאות לקבלת סיוע משפטי לניצולי שואה ולאוכלוסיות נוספות.
* הקמת בית הדין לתעבורה שמטרתו לייעל את הליך הדיון בעבירות תעבורה, שהן עבירות קנס.

#### תקשורת
* יזימת חוקים שמקנים הקלות רגולטוריות לערוצי תקשורת זעירים (ערוץ 14, ערוץ 7 ועוד).
* 13 ביולי 2025 – לוויין התקשורת הישראלי דרור 1 שפותח במימון ממשלתי על ידי התעשייה האווירית לצורכי המדינה, שוגר לחלל מבסיס קייפ קנוורל שבפלורידה.

#### משרדי ממשלה ורשויות שלטון
* הקמת משרד העבודה, משרד ההסברה (וסגירתו בהמשך), המשרד לעניינים אסטרטגיים והמשרד לקידום מעמד האישה (וסגירתו בהמשך).
* פיצול משרד ירושלים ומורשת למשרד המורשת ולמשרד ירושלים ומסורת ישראל.
* הקמת הרשות לזהות לאומית יהודית.
* סגירת משרד המודיעין.

#### מיסים ואגרות
* הוספת נקודת זיכוי במס הכנסה להורים עבור כל ילד בן 6–18 והשוואת סכום מענק העבודה שמקבל גבר לזה שמקבלת אישה.
* ביטול מכס על הגבינות מוצרלה טרייה רכה, חלומי, ג'מיד, גורגונזולה, מוצרלה קשה וגבינות שמנת (גבינות רכות מעל 5% שומן) מחלב צאן או מחלב בקר. חלק מהביטולים מיידיים וחלקם בפעימות.
* 29 בינואר 2023 – ביטול המס על כלים חד-פעמיים.
* הוספת נקודות זיכוי במס הכנסה להורים לילדים עד גיל 3.
* 27 במרץ 2023 – ביטול המס על משקאות ממותקים.
* יולי 2023 – ביטול זמני של המכס על חלב ניגר למשך שלושה חדשים. שהוארך בספטמבר למשך חצי שנה נוספת.
* פברואר 2024 – העלאת המע"מ מ-17% ל-18% בשנת 2025.
* 4 במרץ 2024 – העלאת מס הקנייה על סיגריות וטבק.
* 4 בספטמבר 2024 – הטלת מס פחמן על דלקים שאינם לתחבורה באופן הדרגתי מ-2025 עד 2030.
* 1 באפריל 2025 – לקראת פרסום תוכנית המכסים של טראמפ, הממשלה הודיעה כי היא מבטלת את כל המכסים על יבוא מארצות הברית. אך בשל גרעון מסחרי וחסמי סחר מצד ישראל, הטיל ממשל טראמפ מכס בגובה 17% על סחורות ישראליות.

#### חינוך, תרבות וספורט
* הקמת "בית הספר הווירטואלי".
* הגדלת קצבת האברכים מ-680 ש"ח ל-1,000 ש"ח לפחות.
* תוספת של 2.5 מיליארד ש"ח לתקציבי הישיבות במשך שנתיים.

#### מינויי ופיטוריי בכירים
* הארכת כהונת נגיד בנק ישראל אמיר ירון ב-5 שנים נוספות.
* מינוי רב-גונדר קובי יעקובי לנציב בתי הסוהר.
* מינוי רב-ניצב דני לוי למפקח הכללי של משטרת ישראל.
* מינוי רב-אלוף אייל זמיר לראש המטה הכללי של צה"ל.
* ב-21 במרץ 2025 – הממשלה החליטה לפטר את ראש שירות הביטחון הכללי רונן בר. (ראו פרשת ניסיון ההדחה של רונן בר)
*מינוי דוד זיני לראש השב"כ.
* ב-4 באוגוסט 2025 קיבלה ממשלת ישראל את המלצת ועדת שיקלי להדחת היועצת המשפטית גלי בהרב-מיארה. בדצמבר קבע בג"ץ בהרכב מורחב כי החלטת הממשלה לפטרה מבוטלת.

## סיעות הקואליציה

**<big>מספר חברי הכנסת החברים בקואליציה</big>**
* 64 ח"כים לפני הצטרפותה של המחנה הממלכתי (29 בדצמבר 2022 – 11 באוקטובר 2023)
* 76 ח"כים לפני פרישתה של תקווה חדשה (11 באוקטובר 2023 – 27 במרץ 2024)
* 72 ח"כים לפני פרישתה של חוסן לישראל (27 במרץ 2024 – 9 ביוני 2024)
* 64 ח"כים לפני הצטרפותה מחדש של תקווה חדשה (9 ביוני 2024 – 29 בספטמבר 2024)
* 68 ח"כים לפני פרישת עוצמה יהודית (29 בספטמבר 2024 – 19 בינואר 2025)
* 62 ח"כים לפני הצטרפותה מחדש של עוצמה יהודית (19 בינואר 2025 – 25 במרץ 2025) 
* 68 ח"כים לפני פרישת נעם (25 במרץ 2025 – 1 באפריל 2025)
* 67 ח"כים לפני פרישת יהדות התורה (1 באפריל 2025 – 14 ביולי 2025)
* 60 ח"כים לאחר פרישת יהדות התורה (14 ביולי 2025 – הווה)

## הרכב הממשלה
בממשלה זו כיהנו או מכהנים 21 שרים חדשים: מאיר פרוש, איתמר בן גביר, יצחק גולדקנופף, יואב קיש, חיים ביטון, ניר ברקת, אורית סטרוק, אופיר סופר, עמיחי אליהו, יצחק וסרלאוף, יואב בן צור, עמיחי שיקלי, עידית סילמן, מיכאל מלכיאלי, שלמה קרעי, מיקי זוהר, רון דרמר, מאי גולן, משה ארבל, גדי איזנקוט ואוריאל בוסו.

### חילופי שרים וסגני שרים

**•** לפי הסיכומים בסיעת הליכוד, בחלוף שנה לכהונת הממשלה החל אלי כהן לכהן כשר האנרגיה וישראל כץ החל לכהן כשר החוץ; ובחלוף שלוש שנים לכהונת הממשלה, יתחלפו בחזרה בתפקידיהם, עד לסוף כהונת הממשלה. הסיכום לא התממש בסופו של דבר, זאת לאחר שבהסכם הקואליציוני בין סיעת הליכוד לסיעת הימין הממלכתי סוכם כי גדעון סער יחזיק בתפקיד שר החוץ, עד לסוף כהונת הממשלה.

### מאפייני השרים
עד הרחבת הממשלה עקב הצטרפות סיעת המחנה הממלכתי לקואליציה ב־12 באוקטובר 2023, הייתה הממשלה ה-37 הימנית ביותר והדתית ביותר בתולדות מדינת ישראל כאשר למעלה ממחצית השרים וסגני השרים מהמפלגות הדתיות.

#### נשים בממשלה
בממשלה זו כיהנו שש שרות ושתי סגניות שרים:
* הליכוד (5): מירי רגב, עידית סילמן, גילה גמליאל, מאי גולן, גלית דיסטל-אטבריאן (17 בינואר – 14 באוקטובר 2023)
* הציונות הדתית (2): אורית סטרוק, מיכל וולדיגר (סגנית שר; 4 בינואר – 29 באוקטובר 2023)
* הימין הממלכתי (1): שרן השכל (סגנית שר)

בבג"ץ 1363/23 עתרו שדולת הנשים בישראל, נעמת ופורום דבורה בדרישה ליצוג הולם של נשים במינוי מנכ"לים. על פי תצהיר מטעם הממשלה מ-3 ביולי 2024, מתוך 29 מנכ"לים מכהנות בתפקיד שתי נשים.

#### יוצאי מערכת הביטחון
בממשלה זו כיהנו שני שרים ששימשו בדרגת תת-אלוף ומעלה בצה"ל, ואחד כראש ארגון ביטחוני:
* הליכוד (3): יואב גלנט (אלוף; עד פיטוריו בנובמבר 2024), מירי רגב (תת-אלוף), אבי דיכטר (ראש השב"כ).

### מוזמנים קבועים לישיבות הממשלה
* מזכיר הממשלה: יוסי פוקס
* היועצת המשפטית לממשלה: גלי בהרב-מיארה או אחד מהמשנים שלה
* ראש המטה לביטחון לאומי: צחי הנגבי, גיל רייך (מ"מ)
* ראש הסגל בלשכת ראש הממשלה: צחי ברוורמן
* מנכ"ל משרד ראש הממשלה: יוסי שלי, דרורית שטיינמץ (מ"מ)
* ראש המועצה הלאומית לכלכלה: אבי שמחון
* המזכיר הצבאי של ראש הממשלה: אלוף אבי גיל, אלוף רומן גופמן
* המשנה למזכיר הממשלה: ליאור נתן

## מחאות נגד הממשלה

בעקבות הכרזת שר המשפטים יריב לוין על רפורמה במערכת המשפט בינואר 2023 פרצה מחאה נגד הרפורמה, שהייתה מחאה רחבה וממושכת, אשר גברה לאחר טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל. המחאה התמקדה בתחילה ברפורמה המשפטית בלבד, אותה כינו "הפיכה משטרית". במחאה השתתפו אנשי אופוזיציה ממגוון מפלגות, וכן גופים לא-מפלגתיים, שהבולטים בהם היו מחאת הדגלים השחורים ואחים ואחיות לנשק. במחאה נטלו חלק גם גורמי שמאל, שהבולט בהם היה "הגוש נגד הכיבוש", שמחו נגד מדיניות הימין שבה נקטה הממשלה ונגד שיתוף מפלגות ימין קיצוני בקואליציה ומינוי אנשי ימין קיצוני לתפקידי שרים בממשלה.

המחאה כוונה הן נגד ראש הממשלה, בנימין נתניהו, והן נגד מדיניות הממשלה. המחאה נגד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו התרחשה במקביל להפגנות למען החזרת החטופים. מובילי המחאה קראו להתפטרותו של נתניהו בגלל ניגוד עניינים עקב המשפטים המתנהלים נגדו, בהם הוא מואשם בשוחד, מרמה והפרת אמונים, והן עקב ביקורת על האופן שבו ניהל את מלחמת חרבות ברזל ופרק הזמן הארוך שבו הוחזקו החטופים ברצועת עזה, שבמהלכו נהרגו מעל ל-42 חטופים בשבי, בהם רצח ששת החטופים. לדבריהם, מדיניות הממשלה הובילה לטבח שבעה באוקטובר, והם קראו לממשלה לשאת באחריות, להתפטר, ולמנות ועדת חקירה ממלכתית. בנוסף להם נשמעו קריאות להתפטרותו של נתניהו עקב צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות מלחמת חרבות ברזל.

מוקדי המחאה העיקריים היו כיכר הבימה, כיכר רבין ומחלף קפלן בתל אביב, ואזור הכנסת וקריית הלאום בירושלים. הפגנות מקומיות נוספות נערכו בערים רבות, בצמתים ועל גבי גשרים ברחבי המדינה. נוסף על כך, התקיימו הפגנות בקרבת בתיהם של חברי הממשלה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
③37
קטגוריה:שנות ה-2020 בישראל
קטגוריה:הרפורמה המשפטית בישראל