כיסוי ראש לנשים (הלכה)

[250px|ממוזער|כיסויי ראש אופייניים לנשים [חרדיות (פיאות וכובעים)]]
[250px|ממוזער|כיסוי ראש חלקי האופייני לנשים דתיות [ליברליזם|ליברליות]]
**כיסוי ראש** הוא חיוב הלכתי על נשים יהודיות שנישאו לכסות את שיער ראשן. לכיסוי הראש מקובל להשתמש במטפחת ראש, כובע או פאה נוכרית. בעבר, במיוחד ביהדות ארצות האסלאם, נהגו גם הרווקות לכסות את ראשן, אך כיום אין כמעט הנוהגות כך.

ישנן נשים שאינן מקפידות לכסות את ראשן בקביעות, אך נוהגות כך בבית הכנסת ובאירועים דתיים וחשובים אחרים.

## דת משה ודת יהודית

[180px|ממוזער|'''כלה יהודיה''', ציור מאת [מאוריצי גוטליב.]]

### בתורה ובחז"ל
מקור דין זה במשנה במסכת כתובות המונה את הנשים שאיבדו את זכותן לקבלת תשלום הכתובה בעת גירושיהן, ביניהם אישה היוצאת למרחב הציבורי "פרועת ראש". . בתלמוד שם מבוארת החלוקה הבאה:
* **דת משה**: מידת החיוב מהתורה. אישה ההולכת ללא כיסוי ראש כלל נחשבת לעוברת על 'דת משה', ואיסורו מהתורה. איסור זה לומד התנא דברי רבי ישמעאל ממשמעות הפסוק לגבי סוטה המחייב את הכהן לגלות את ראש האישה טרם השקייתה. מכאן הוא לומד שהתורה רואה בפריעת הראש מעשה חמור שעל נשות ישראל להימנע ממנו. . על פי הגמרא, די בכיסוי האוסף את השיער, כמין רשת ('אפילו קלתה שפיר דמי') כדי לצאת ידי חובת ציווי התורה.
* **דת יהודית**: מידת חיוב מחמירה יותר הנובעת ממנהג ישראל. אישה ההולכת עם כיסוי ראש חלקי עוברת על 'דת יהודית', כלומר אומנם אינה עוברת על איסור תורה, אך חורגת מההתנהגות המקובלת בציבור היהודי על פי המסורת.

### בספרי ההלכה
דין זה הובא בספרי ההלכה . לדבריהם, חיוב התלמוד בכיסוי ראש הוא גם לנשים פנויות או לנערות, וכן נהגו ביהדות תימן. אולם ברוב המקומות לא כיסו הרווקות את ראשן, וכך הוא המנהג כיום. מקור להיתר הוא מדברי המשנה המתארת כלה לפני חתונתה ההולכת ללא כיסוי ראש. הרב אברהם אבלי הלוי גומבינר סבור שיש לנערות ופנויות ללכת רק עם שיער אסוף, אך רוב הפוסקים חלקו עליו והתירו זאת, כשהם מפרשים את דברי הרמב"ם והשולחן ערוך "אחת פנויה ואחת אשת איש" כהתייחסות לגרושה ואלמנה ולא לרווקה.

## דאורייתא, דרבנן, או מנהג

לשיטת רוב ככל פוסקי ההלכה, כיסוי הראש הוא מצווה מדאורייתא, ולפיכך החיוב קיים לעולם, ואינו משתנה לפי המנהג והמקום. הם מסתמכים על דברי הגמרא, "דאורייתא היא". אבל הרב ישראל איסרלן בספרו תרומת הדשן כותב כי לדעת הרמב"ם המצוה היא מדרבנן, והוא מפרש את דברי הגמרא "דאורייתא היא" שהכוונה היא לרמז מן התורה. הרב עובדיה יוסף הביא דוגמאות נוספות לכך, שהמילים "דאורייתא היא" אינן מוכיחות שמדובר באיסור דאורייתא, אך הסיק לבסוף כי כיסוי הראש הוא מצווה מדאורייתא.

גם באחרונים יש דעות בודדות הסוברות כי חיוב כיסוי הראש הוא מדרבנן. ביניהם ניתן למצוא את הרב יוסף ניסים בורלא, והרב יוסף משאש שהסיק כי כיסוי הראש מקורו במנהג המוזכר בתורה, ואינו חיוב מדאורייתא או דרבנן, ולפיכך הוא משתנה כפי מנהג המקום. הרב משאש הסתמך על פרשנות הקובעת כי כל האיסור נבע מהנורמה שאישה שהולכת ללא כיסוי ראש נחשבת כמבוזה ופרוצה, ולכן כיום, שהנורמה שונתה, מותר. במקום מושבו בתלמסאן שם כיהן כאב בית הדין, חשב כי המנהג התבטל בכל העולם, ולפיכך פסק הלכה למעשה לזוג שעמדו להתגרש, כי האישה אינה חייבת לכסות את ראשה. עם זאת, מדובר כאמור בדעת מיעוט, ולדעת רוב הפוסקים כיסוי הראש הוא חיוב מדאורייתא.

## כיסוי מפאת דברים שבקדושה
הגמרא במסכת ברכות דנה באיסור אמירת "דברים שבקדושה", כגון קריאת שמע, בזמן חשיפה למראות או קולות שעלולים לעורר הרהור עבירה. בין היתר, נקבע שם בקצרה כי "שער באישה ערווה", כלומר שיער האישה נחשב לצורך העניין לדבר שעלול להביא להרהור עבירה. לפיכך אסור לגבר ללמוד תורה, לקרוא קריאת שמע או לומר שאר דברים שבקדושה כנגד שיער גלוי של אישה, כמו נגד מראות לא צנועים אחרים. דין זה תקף לכל גבר בכל זמן, אפילו בעלה של האישה. אולם במשך השנים חיו יהודים במקומות שבהם נשים לא נהגו לכסות ראשן, ולכן היו פוסקים שקבעו שאין איסור לקרוא קריאת שמע כנגד שיער של אישה מכיוון שכבר אין חשש שיביא להרהור עבירה.

ישנה מחלוקת בין הפוסקים לגבי כיסוי ראש לרווקות בעת תפילה ולימוד תורה. רוב הפוסקים האשכנזיים מצאו סיבות שלא לדרוש מרווקות כיסוי ראש, אולם יש מהפוסקים הספרדיים אשר דורשים מבנות לכסות את ראשן בעת תפילה, אמירת ברכות ולימוד תורה. כך פסק הרב עובדיה יוסף, ובחלק מבתי הספר של רשת בני יוסף נוהגות כפסקו. בבתי הספר שבנשיאותו של הרב מאזוז מקפידים שהילדות תכסינה את ראשן בשעת תפילה ולדעתו אין הבדל בין בנות לבנים בדרישה לכיסוי ראש.

## שיעור הכיסוי הנדרש
שמאל|ממוזער|270px|כיסוי ראש המכסה את חלקו האחורי
ישנם דעות ומנהגים שונים בין הקהילות היהודיות השונות בעניין סוג וגודל הכיסוי הנדרש ואורך השיער שניתן להשאיר מחוץ לכיסוי, אם בכלל. בגמרא מובא שאסור לומר דברים שבקדושה כנגד "טפח באשה", כלומר טפח חשוף מגופה, וכנגד "שער באשה". ישנה מחלוקת האם השיעור של טפח נאמר גם לעניין שיערה, או לעניין גוף האישה בלבד. לפי האפשרות האחרונה, נכתבו פסיקות שונות מאוד בנוגע לשיעור הרלוונטי לאיסור השיער. יש שפסקו שהאיסור אפילו על פחות מטפח ויש שפסקו שאפילו יותר מטפח מותר כל עוד רוב השיער מכוסה.

לפי פסיקת הרמב"ם והשולחן ערוך, יש לכסות את כל הראש. לעומת זאת, שיער היוצא מחוץ לכיסוי, הנקרא "שיער שחוץ לצמתה", הותר על ידי הרשב"א וראשונים נוספים. מנהג זה היה נפוץ בעבר בארצות המזרח, והדבר נדון בתשובת מהר"ם אלשקר. כיום רוב הפוסקים מגבילים את אורך השיער המותר מחוץ לכיסוי. מנהג זה קיבל תוקף הלכתי על ידי הרב עובדיה יוסף והרב משה פיינשטיין שהתירו בדיעבד לגלות כטפח מרובע (=שתי אצבעות) בקדמת הראש.

בציבור החרדי מקובלת השיטה המחמירה שמחייבת כיסוי מלא, ובחלקים מהציבור החסידי יש אף נשים שמגלחות כליל את שיער ראשן לאחר נישואיהן כדי לוודא שלא יצא אפילו מעט שער מהכיסוי. מנהג זה מושפע מהנהגה של אישה בשם קמחית המוזכרת בתלמוד ובמדרשים, עליה מסופר שאפילו קורות ביתה מעולם לא ראו את קלעי שערה.

## כיסוי הראש בפאה נוכרית
שימוש בפאה נוכרית ככיסוי ראש מעורר מחלוקת הלכתית. ישנן דעות הסוברות כי פאה נוכרית שווה לכיסוי ראש רגיל, בעוד דעות אחרות רואות בפאה פתרון עדיף על כיסויי ראש אחרים, ודעות אחרות רואות בפאה דבר שאינו יכול לשמש כלל ככיסוי ראש.

### הדעה המתירה
המתירים את השימוש בפיאה ככיסוי ראש מתבססים על סברתו של רבי יהושע בועז בספרו "שלטי הגיבורים", לפיה שיער תלוש דינו כבגד המכסה את השיער, וגם איננו נחשב לערוה. כראיה לכך הוא הציע את דברי המשנה במסכת שבת, , משנה העוסקת באיסור הוצאה מרשות לרשות. המשנה קובעת כי יציאת נשים מביתן כשלראשן פאה נכרית מותרת בשבת, על פי הכלל שתכשיט הצמוד לגוף מותר. בספר שלטי הגיבורים דייק מכאן כי דווקא בנוגע לאיסורי שבת עולה שאלת האיסור בפאה נכרית, אבל שימוש בפאה ככיסוי ביום חול מותר. כמו כן, מדברי ראשונים רבים עולה כי הפאה הנוכרית המוזכרת במשנה שימשה כתכשיט, ועל כן אין מניעה לשיטה זו שהפאה תהיה הדורה ויפה.במרוצת השנים, התמקדו הפוסקים המתירים בהפרכת הטענות העיקריות לאסור:***דת יהודית** - המתירים הסבירו כי דת יהודית היא מנהג בנות ישראל הכשרות, המשתנה לפי הזמן והמקום. ולפיכך סוג כיסוי הראש נקבע לפי המנהג העכשווי.***מנהג** - המתירים הסבירו כי בנושא צניעות הלבוש לא שייך לאסור משום מנהג האמהות אלא הקובע הוא מנהג המקום.***פריצות / הרהור** - המתירים הסבירו כי לא שייך לאסור לבוש נפוץ משום פריצות, כיוון שאינו מושך עין, ובפרט שיער שלגביו זה צוין בראשונים במפורש, שאין ערוה בשיער שרגילים בו.***מראית העין** - המתירים הסבירו כי לא שייך איסור מראית העין היכן שההיתר נפוץ וידוע, והרואה יכול לשער בדעתו שמדובר בפאה ולא בשיער טבעי.***בחוקותיהם** - המתירים הסבירו כי איסור ההליכה בחוקות הגוי שייך רק בדבר שהוא מנהג גויי מובהק, ולא במנהג שפשט בעם ישראל.

בין הרבנים המתירים שימוש בפאה נוכרית ככיסוי ראש נמנים הרמ"א, המשנה ברורה, הרב משה פיינשטיין, החזון איש, הרב שלמה זלמן אוירבך ועוד, גם מקרב הרבנים הספרדים יש המתירים, מהם: הרב בן ציון אבא שאול, הרב שלום משאש, הרב יוסף קאפח. והרב אליהו בקשי דורון. רבי מנחם מנדל שניאורסון אף טען שכיסוי הראש בפאה עדיף על כיסוי במטפחת, וביקש והציע פעמים רבות שנשים תלכנה רק עם פאה מחוץ לביתם.

### הדעה האוסרת
הרב שמואל יהודה קצנלבוגן בספרו י"ב דרשות וכן בתשובתו שהועתקה בספר באר שבע  אסר לבישת פאה משום מראית עין, מפני שהפאה דומה מדי לשיער הטבעי, ואנשים זרים יכולים לחשוד שמדובר באשה שאינה מכסה את הראש. אחריו באו פוסקים נוספים שאסרו משום הרהור, או דת יהודית. הרב עובדיה יוסף הביא ראיה לאסור מתוך פרשנותו של מוסף הערוך ל'קפליטין' המוזכר בתלמוד ירושלמי ככיסוי אסור. כך נאמר בירושלמי: "היוצאה בקפליטין למבוי, יש בה משום יוצאה וראשה פרוע" ופירש מוסף הערוך: קפליטין בלשון רומי, **שיער ותלתלים ופיאה נכרית**. הרב עובדיה ציטט זאת בשם הערוך, אך לאחר מכן התגלה שתוספת זו נדפסה ב'מוסף הערוך' ואיננה מוזכרת בדפוסים הקדומים של הערוך. עם זאת, לגרושות ואלמנות התיר הרב עובדיה חבישת פאה, מפני שחובת הכיסוי אצלן היא רק מדרבנן.
על הראיה שהובאה ממסכת שבת משיבים האוסרים כי הפאה הנכרית המוזכרת במשנה היא פאה שיש מעליה כיסוי, ונועדה לעבות את שיער האשה מתחת לכיסוי. 
### המנהג כיום בציבורים השונים
שמאל|ממוזער|140px|אישה עם פאה פשוטה
שמאל|ממוזער|140px|אישה עם פאה מודרנית

ברוב הציבור החרדי ליטאי ובחסידויות שמקורן מתחום המושב (כגון חסידות גור וחסידות חב"ד) נוהגות הנשים ללכת עם פאה נוכרית. בחסידויות שמוצאן מהאימפריה האוסטרו-הונגרית (כגון חסידות בעלז, חסידות סאטמר)  נוהגות הנשים לחבוש על הפאה כובע. בציבור הדתי לאומי ובעדה החרדית, חובשות הנשים מטפחות לכיסוי ראשן.

בציבור החרדי הספרדי ישנן נשים ההולכות במטפחת או כובע בהתאם לפסיקתו של הרב עובדיה יוסף, אך ישנן גם נשים רבות החובשות פאה. ישנם גם ראשי ישיבות ספרדיות המורים לתלמידיהם כי על נשותיהם להשתמש בפאה.

על רקע המחלוקת קיימים גורמים הפועלים להפסקת השימוש בפאה נוכרית. בכמה כלי תקשורת חרדיים, מקדישים חלק ניכר מהשידורים על מנת לעודד נשים לעבור מפאה נוכרית לכיסוי ראש אחר, וכן מופצים פשקווילים רבים באזורים חרדיים המתריעים על האיסור לכאורה בפאה נוכרית ככיסוי ראש.

בחסידות חב"ד מקפידות הנשים על כיסוי ראשן דווקא בפאה נוכרית, זאת על פי הוראתו של הרבי מחב"ד.

מיעוט בקרב הנשים בציבור הדתי לאומי האשכנזי, בעיקר מבוגרות יותר חובשות פאה, כאשר אצל הנשים הצעירות מדובר בתופעה חדשה יחסית המסוקרת בתקשורת.

אירוע מפורסם שנקשר בעניין הפאות הנוכריות אירע בשנת ה'תשס"ד (2004), אז נפוצה ידיעה בקרב הציבור החרדי ששיער הפאות הנוכריות מגיע בחלקו מהודו, שם נתרם השיער כחלק מפולחן עבודה זרה ולכן אסור לשימוש. בתקופה זו אסרו רבים על חבישת אותן פאות שנחשדו שמוצאן מהודו, ובקרב הציבור התפשטה תופעה של שריפת פאות, מכיוון ש"עבודה זרה טעונה שרפה". בעקבות אותה פרשה קיים כיום פיקוח על שיווק הפאות על מנת לוודא שאין שיער שמקורו בעבודה זרה.

### סגנון הפאות המותרות
חלק מפוסקי ההלכה בדורות האחרונים סייגו את ההיתר לשימוש בפאה נוכרית, וטענו כי רק פאה במראה פשוט ומוקפד מותרת, בעוד פאה נוכרית במראה טבעי "מודרני" (תסרוקת פרועה וארוכה) אסורה בשימוש. בדעה זו מחזיקים הרב שמואל הלוי ואזנר והרב יוסף שלום אלישיב. הנימוק העיקרי לדבריהם הוא האיסור על אישה למשוך תשומת לב יתרה, והיות שפאה במראה פרוע או בנפח בולט עלולה למשוך תשומת לב יתרה, יש לאוסרה בדומה לאיסור לבישת "בגד אדום". הדברים באו לידי ביטוי בתקנון שנוסח על ידי בית דין "משמר התורה". עם זאת, הרב משה שטרנבוך הביע את דעתו שקשה לנסח תקנונים בעניין זה.

ישנם פוסקים שסברו אחרת, ביניהם הרב שלום משאש, שכתב כי . הרב יצחק עבאדי כתב כי .כך גם דעתו של הרב יוסף קאפח הסבור שמותר לחבוש פאה .

## ראו גם
* איסור הסתכלות בערווה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* שאלות ותשובות בנושא הפאה
* אסופת מאמרים בנושא כיסוי ראש, באתר ספריית אסיף
* ספר **[http://www.kaduri.net/_Uploads/dbsAttachedFiles/1(1).pdf לקט שכחת הפאה]**, הרב שלום דב וולפא
* ספר **[https://drive.google.com/file/d/12GCroQ-4_LTQ1uYonQXyy5UBj1KNRjri/view חן וכבוד]**, הרב ליאור עזרן
* ספר **[http://www.kaduri.net/_Uploads/dbsAttachedFiles/544096406.pdf ותשקוט הארץ]**, הרב יואל שילה
* כיסוי ראש האישה ו פאה נכרית באנציקלופדיה היהודית באתר דעת
* 
* 
* הרב אריה דוד וסרמן, כיסוי ראש לאשה בפאה נכרית, באתר "שטייגן"
* הרב שאול סילם, מעלת חבישת הפאה, סדרת שיעורים באתר **מדיה הלכה**
* 
* מנדי שפירו, הלם בחב"ד: תמונה נדירה של הרבי ואשתו מעוררת סערה ברשת 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צניעות ביהדות
קטגוריה:לבוש יהודי
קטגוריה:נשים ביהדות
קטגוריה:בגדי נשים