נחום רקובר

הרב **נחום רָקוֹבֶר** (נולד בי"ד בחשוון ה'תרצ"ג, 13 בנובמבר 1932 בירושלים) הוא פרופסור אמריטוס למשפטים המתמחה בחקר המשפט העברי, משנה ליועץ המשפטי לממשלה לשעבר, חתן פרס ישראל לספרות תורנית לשנת ה'תשס"ב, פרס א.מ.ת. ובעל עיטור "יקיר ירושלים".

## ביוגרפיה
נחום רקובר נולד בירושלים לרב חיים רקובר ולחנה מלכה, בתו של הרב שמחה מנדלבוים. בשנת 1947 החל ללמוד בישיבת בני עקיבא כפר הרואה. כעבור שנתיים, בגיל 16 וחצי, החל ללמוד בישיבת "משכן ישראל" בירושלים, בראשות הרב יעקב כלאב. זמן קצר לאחר מכן התמזגה הישיבה בישיבת מרכז הרב, ורקובר דבק ברב צבי יהודה הכהן קוק שעמד בראשה. בין השאר, סיכם את שיעורי רבו על פרק "קניין תורה" במסכת אבות, אשר נערכו ונדפסו לימים בספר מיוחד בידי בנו הרב בנימין רקובר. הוא השתתף גם בשיעוריו של הרב הנזיר. רקובר למד במשך שנים רבות בחברותא עם הרב דוב ליאור. לצד לימודיו בישיבה השלים את בחינות הבגרות. בשנת 1953 הוסמך לרבנות.

בשנת 1952 החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, הוא סיים את לימודי המשפטים בשנת 1957, התמחה אצל פרופ' אורי ידין שהיה אחראי על החקיקה במשרד המשפטים והוסמך כעורך דין ב-1959. הוא החל ללמד באוניברסיטה בשנת 1964, במקביל לעבודה כיועץ ליועץ המשפטי לממשלה לענייני המשפט העברי, תפקיד שנתחדש במשרד המשפטים. בתפקיד זה הביא גם בפני ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת את עמדת המשפט העברי להצעות החוק שדנה בהם הוועדה. בשנת 1968 זכה לתואר דוקטור למשפטים באוניברסיטה העברית בשנת 1968, על העבודה "יסודות ההרשאה במשפט העברי". פרופ' משה זילברג המשנה לנשיא בית המשפט העליון, כתב עליה: "דומני כי ספרו של המחבר הוא המונוגרפיה הממצה ביותר שנכתבה אי-פעם על איזה שהוא נושא תלמודי-משפטי מסוים... חושב אני כי זהו חיבור אשר לא יוכל להתעלם ממנו שום חוקר בעתיד".

שימש פרופסור אורח באוניברסיטת דרופסי שבארצות הברית ב-1970, מרצה בכיר באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1975–1980, פרופסור אורח באוניברסיטת ברקלי, אוניברסיטת הרווארד ואוניברסיטת ברנדייס ב-1977. בשנת 1981 התמנה לפרופסור חבר במחלקה לקרימינולוגיה של אוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 1982 נתמנה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט עברי.

קיבל פרס ישראל לספרות תורנית בשנת תשס"ב (2002) ופרס א.מ.ת על תרומתו בחקר המשפט העברי.

מכהן כראש מורשת המשפט בישראל וכנשיא מכללת תלפיות וכיהן כנשיא "המכללה האקדמית לחינוך תלפיות" בחולון.

### חברות בוועדות ציבוריות וגופים ציבוריים
הוועדה הציבורית להכנת חוקים להחלפת המג'לה (1963), הוועדה הציבורית לעניין יחסי ממון בין בני זוג (1964), הוועדה הציבורית לתיקון דיני זכות היוצרים (1972), ועדת פרס לחקר הלשון והספרות הרפואית העברית של עירית תל אביב (1973), הוועדה הציבורית להכנת חוק להגנה על צנעת הפרט (1974), האגודה הבינלאומית לדיני משפחה (1974), מכון מאיר ללימודי היהדות (1974), עמישב למען נדחי ישראל (1975), המכון לאחזור מידע ולבלשנות חישובית, אוניברסיטת בר-אילן (1975), בית הדין למשמעת של עובדי המדינה (1978), בית הדין למשמעת של עובדי הוראה (1979), אריאל מפעלי תורה, יהדות וחברה בישראל (1979), מורשת המשפט בישראל (1981), האגודה הבינלאומית למשפט העברי (1981), הוועדה הציבורית לבחינת יישום דיני המשפחה, המכון הבינלאומי לאיחוד המשפט הפרטי (יונידרו"א) (1984), ועדת פרס ספרותי לתורה ומדע, קרן אברמוביץ-צייטלין (1986), ועדת פרס "הקרן לחקר חיי קהילה ע"פ ההלכה" (1986), מכון תורני לחינוך ותקשורת (1986), המועצה הלאומית לקידום ערכי שלטון החוק והדמוקרטיה (1987), נשיא האגודה הבינלאומית למשפט העברי (1988), הוועדה המייעצת, המכון למשפט עברי, טורו קולג', ניו יורק (1989), יו"ר הוועדה להענקת מלגות לתלמידים בחשבונאות (1989), ועדת פרס ריקליס למשפט עברי (1990), הוועדה לשם הכרה במכללה חוץ תקציבית למשפטים (1991), המועצה הציבורית לציון 500 שנה לגירוש יהודי ספרד ולגילוי אמריקה (1992), מערכת "מבוע - ליצירה יהודית" (1997), מערכת "הפרקליט" (1998), יו"ר ועדת ההיגוי לנושא הלכה ודמוקרטיה (1998), ועדת האקדמיה ללשון העברית למונחי איכות הסביבה (1998), האגודה הבינלאומית לדת ומשפט (1998), המועצה הציבורית להנצחת מורשתו של הרב משה צבי נריה (2000), הוועדה הציבורית לענייני החולה הנוטה למות (2000), המועצה הלאומית לאיכות הסביבה בישראל (2000), חבר הנאמנים, יד מהר"י קאפח (2001), ועדת ההיגוי, המרכז הלאומי להשתלות (2009).

### מחקריו והשפעתו על המשפט הישראלי

יצירתו המחקרית של רקובר ענפה ומגוונת, ומתפרסת על פני כל תחומי המשפט העברי, תוך שימת לב ליישומם בימינו, כאן ועכשיו. הוא פורץ דרך בנושאים המעסיקים את חברתנו כיום, כגון צנעת הפרט, זכות היוצרים, שלטון החוק וכבוד האדם, תוך השוואה למשפט הישראלי. במשך השנים פרסם רקובר קרוב ל-30 ספרים עיוניים,
ערך למעלה מעשרה ופרסם יותר מ-270 מאמרים
.

רקובר נחשב לאדריכל הראשי של שילוב המשפט העברי במערכות החקיקה, המינהל והמשפט של מדינת ישראל, ולמי שהפך את המשפט העברי מדיסציפלינה אקדמית-היסטורית לכלי משפטי חי, אנליטי ויישומי בשיטת המשפט המודרנית.

**יוזמות חקיקה**

בחברותו בוועדה הציבורית להחלפת דיני המג'לה, הצליח לשלב עשרות הוראות מן המשפט העברי בחקיקת הכנסת.

רקובר נמנה עם המובילים לחקיקת חוק יסודות המשפט הקובע שבמקרה של לקונה על השופט לפנות למקורות עבריים.

במקביל השפיע רקובר על חקיקה רבה בהשראת המשפט העברי ששולבה מחוקים רבים, בהם: חוק תקנת השבים וחוק לא תעמוד על דם רעך, חוק השליחות, חוק השומרים,, חוק עשיית עושר ולא במשפט, חוק הגנת הפרטיות.

**משנתו המשפטית ושיטת מחקרו**:
רקובר מראה כי המשפט העברי הוא מערכת משפטית שלמה המסוגלת לספק פתרונות לסוגיות משפטיות מודרניות מורכבות, ואף מציעה לעיתים פתרונות יעילים יותר ןצודקים יותר.

ייחודיותו המחקרית טמונה ב"תרגום" המושגים הקזואיסטיים (מבוססי המקרים) של ספרות השו"ת והפסיקה ההלכתית לשפה של עקרונות משפטיים (Principles). רקובר פעל ליצירת גשר מוסדי בין ה"הלכה" לבין ה"חוק", תוך שהוא מעניק למשפט העברי מעמד של מקור משפטי לגיטימי ומחייב בתוך המדינה היהודית-דמוקרטית

**תקנת השבים**

מחקרו "תקנת השבים – מעמדו של עבריין שריצה את עונשו" נכתב כהכנה לחקיקת חוק "המרשם הפלילי ותקנת השבים", שהלך בעקבות המקורות היהודיים בדבר דרכים לשיקומו של העבריין בחזרתו לחברה בלא "אות קין" על מצחו, ואף אימץ בשמו של החוק את המונח התלמודי "תקנת השבים.

השופט משה דרורי ציין בפסקי דינו את השפעת מחקריו של רקובר על שילוב המשפט העברי בפסקי הדין. בפסק דין בעניין תקנת השבים כתב דרורי: 

**המשפט המנהלי**: 
 
בספרו "שלטון החוק בישראל" הראה רקובר כי המשפט העברי הקדים את העיקרון המקובל כיום, כי "שלטון החוק" מתקיים רק כאשר החוק מבוסס על ערכי צדק. הוא גם מראה שערכי יסוד אתיים מחייבים את כל בני אנוש, הנקראים "בני נוח". כן מראה רקובר כיצד התבססו עיקרי המינהל התקין בישראל ('זכות השימוע" איסור ניגוד עניינים, איסור שוחד "והייתם נקיים").

מחקריו בנושא איסור קבלת מתנות על ידי עובדי ציבור (מכוח איסור שוחד והלכות "והייתם נקיים") שימשו בסיס לחוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה ולעיצוב נורמות מנהליות בישראל.

**קניין רוחני וזכויות יוצרים**: 

רקובר היה חבר בוועדה ציבורית לחקיקת חוק היוצרים החדש, בו נתחדשה 'הזכות המוסרית' של המחבר, היינו הזכות שייזכר שמו על יצירתו, להבדיל מזכותו החומרית ביצירתו. בספרו "זכות היוצרים במקורות היהודיים", ביסס רקובר את זכותו של היוצר ושל המדפיס על עקרונות דיני הנזיקין, עשיית עושר ולא במשפט ("זה נהנה וזה לא חסר"), ותקנות הקהל. הוא הראה כי ההגנה על זכותו של היוצר היא אינטרס ציבורי לעודד את היצירה הרוחנית, רעיון שביטא פסק דין מנחה בתחום זה בארצות הברית.

עבודתו מהווה כיום את המקור העיקרי לכל דיון משפטי-הלכתי בנושא פיראטיות תוכנה, הגנה על פטנטים והעתקות ספרותיות במרחב הציבורי היהודי.

**כבוד הבריות** 

בספרו "גדול כבוד הבריות – כבוד האדם כערך על", שנכתב בעקבות הכנת הצעת חוק היסוד: כבוד האדם וחירותו, מגלה רקובר את המשמעות העמוקה של המושג התלמודי "כבוד הבריות", הנותן משמעות עמוקה יותר לזכות זו, מאשר המונח "כבוד האדם" ומקיף זכויות שאין החוק מגן עליהן.

במחקרו פיתח  רקובר  את הדוקטרינה לפיה "כבוד הבריות" הוא עקרון-על במשפט העברי המסוגל לדחות איסורים אחרים, והראה כיצד עיקרון זה עולה בקנה אחד עם ערכי מדינה דמוקרטית מודרנית.

**זכויות יסוד: הגנה על הפרטיות וכבוד האדם**

רקובר היה חבר בוועדה הציבורית להכנת חוק להגנה על צנעת הפרט, ובחוק הוכללה גם ההגנה מפני גילוי סודות פרטיים, המוכרת במשפט העברי. בספרו "ההגנה על צנעת הפרט" הוא מראה שהמושג התלמודי"היזק ראייה" מעניק הגנה מפני חדירה לרשות היחיד גם בלא כניסה לרשותו, וכן כיצד משמש חרם דרבנו גרשום  האוסר קריאת איגרות של אדם ללא רשותו, הגנה על ענייניו הפרטיים של הזולת.

במחקרו  ניתח את המושג "היזק ראייה" לא רק כנזק רכושי, אלא כפגיעה בזכות לאוטונומיה ופרטיות. 

**המשפט הפלילי והשיקומי**:
רקובר עסק רבות במטרות הענישה ובזכויות האסיר. הוא הדגיש את המושג "תקנת השב" – המדיניות המשפטית המבקשת להקל על העבריין להשתקם ולחזור לחברה. תרומתו בתחום זה השפיעה על תפיסת הטיפול בעבריינים ועל חשיבות הפיצוי לקורבן לעומת ענישה נקמנית בלבד.

**מפעל [[חוק לישראל]] - הקודיפיקציה הגדולה**:

גולת הכותרת של פועלו המדעי-יישומי היא עריכת סדרת הספרים "חוק לישראל".  זהו מפעל
אדיר שעניינו עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי כיסוד לחקיקה ולפסיקה על פי סדר חוקי מדינת ישראל. עד כה יצאו 13 ספרים בתחום המשפט האזרחי. הסדרה מגלה את העושר הגלום במאות אלפי התקדימים, ובהם תשובות לשאלות המשפטיות העולות מסעיפי החוק.

השיטה: הסדרה מסודרת לפי סעיפי חוקי הכנסת. עבור כל סעיף בחוק הישראלי (חוק השומרים, חוק המכר, חוק השליחות וכו'), רקובר מביא את המקבילה מהמשפט העברי, על כל רבדיה מנתח את ההבדלים הדוקטרינריים ומציע פתרונות משפטיים ונוסח של הצעת חוק המבוססת על המשפט העברי.

הישג ייחודי: "חוק לישראל" הפך את המשפט העברי לנגיש עבור כל שופט ומשפטן, גם כשאינו אמון על המשפט העברי, וכן מקור אמין לחוקרים במשפט העברי, לתלמידי חכמים ולדיינים.

**הופעות בפני גופים רשמיים**:

רקובר הופיע בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, והביא את עמדת המשפט העברי בזיקה  לחקיקה הנידונה והוראות חוק רבות שמקורן במשפט העברי שולבו בחקיקה.

## פרסים
רקובר זכה על עבודתו במשפט העברי במספר פרסים, בהם:
* פרס ישראל (על מכלול פרסומיו)
* פרס א.מ.ת. לשנת 2018
* פרס קוגל של עיריית חולון לשנת 1974 (על הספר "השליחות וההרשאה במשפט העברי")
* פרס ירושלים (על הספר "אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי למשפט העברי")
* פרס צלטנר (על מחקר על "ההגנה על כבוד האדם במשפט העברי")
* פרס לספרות ולמחקרים תורניים ע"ש הרב י"ל הכהן מימון (על מחקרים במשפט העברי), תש"נ
* פרס הרב קוק לספרות תורנית של עיריית תל אביב-יפו (על סדרת הספרים "חוק לישראל").
* פרס הציונות הדתית לשנת תשע"א
* תואר יקיר ירושלים לשנת תש"ע (2010)
* חתן אות יקיר המשפט העברי ע״ש השופט מנחם אלון לשנת ה'תשע"ד (2014)

## חיים אישיים
בשנת ה'תשכ"א נשא לאשה את בתיה לבית בירגר (כ"ו בטבת ה'תרצ"ט–כ"ה בטבת ה'תשס"ח) אשר שימשה כמיילדת בבית החולים שערי צדק עשרות שנים. לבני הזוג תשעה ילדים:
* הרב בנימין יעקב - ישיבת מרכז הרב, עורך ספרי השיעורים של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא על מסכתות הש"ס.
* חנה מלכה - מחנכת בחינך מיוחד. נשואה לרב חיים צפרי, חבר בית הדין לענייני ממונות בבנימין.
* הילה וולברשטיין – סופרת, שותפה לחיבור ספרי הביוגרפיה **מלאכים כבני אדם** על הרב אברהם יצחק הכהן קוק, **משמיע ישועה** על הרב צבי יהודה הכהן קוק ו**רב הכותל** על הרב מאיר יהודה גץ, וזוכת פרס עמינח לשנת תשס"ד. נשואה לרב יצחק וולברשטיין, ראש כולל ביישוב שומריה ור"מ בישיבת שעלבים.
* רחל שפירא - נשואה לרב יצחק שפירא ראש ישיבת עוד יוסף חי ביצהר ומנהיגה של קהילת חסידי הרב יצחק גינזבורג בירושלים, ממחברי הספר תורת המלך.
* יעל דומוביץ – אחות. נשואה לרב עדיאל דומוביץ' – ראש כולל דולב-טלמונים.
אחיו היו הרבנים שמחה רז וברוך רקובר. גיסיו: הרב ישעיהו הדרי ופרופ' משה ימר.
* הרב יששכר – מנהל חינוכי במוסדות החינוך מוריה.
* הרב אריאל – ר"מ בישיבת "נצר מטעי" באריאל.
* מוריה הרמן - בעלח תואר ד"ר מאוניברסיטת בר-אילן על חיבורה "היחס לבני הנוער בחסידות בתקופה שבין מלחמות העולם". נשואה לרב גד הרמן ר"מ בישיבת אורות הזורעים.
* הרב חיים – מחנך, מנחה סדנאות, מלמד חסידות ומשפטן.

אחיו היו: הרב ברוך רקובר, אב בית הדין הרבני בחיפה, והסופר שמחה רז. גיסיו היו: הרב דוב כהן, מניצולי הטבח בחברון והרב הצבאי של חיל האוויר הישראלי, הפיזיקאי פרופ' משה ימר והרב ישעיהו הדרי ראש ישיבת הכותל.

## מספריו וממאמריו
### ספריו
# השליחות וההרשאה במשפט העברי (ירושלים תשל"ב).
# הלכות יום העצמאות ויום ירושלים - בירורי הלכה (ירושלים תשל"ג).
# אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי של המשפט העברי (ירושלים תשל"ה).
# הקהילה - ארגון והנהגה תקנות ופנקסי קהל (ירושלים תשל"ח).
# מורה דרך במקורות המשפט העברי (ירושלים תשמ"ג).
# הרמב"ם והחוק במדינת ישראל (ירושלים תשמ"ה).
# Jewish Law and Current Legal Problems (עורך) (ירושלים 1985).
# Maimonides as Codifier of Jewish Law (עורך) (ירושלים 1987).
# המסחר במשפט העברי - פרקים בהגנת הצרכן, הסוחר והנושה (ירושלים תשמ"ח).
# עושר ולא במשפט - הנהנה מנכסי חברו בזכות ושלא בזכות (ירושלים תשמ"ח).
# המשפט העברי בחקיקת הכנסת; המקורות היהודים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל (ירושלים תשמ"ט; 2 כרכים).
# המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל (ירושלים תשמ"ט; 2 כרכים).
# שלטון החוק בישראל (ירושלים תשמ"ט).
# The Multi-Language Bibliography of Jewish Law (ירושלים תש"ן).
# אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי של המשפט העברי, חלק שני (ירושלים תשנ"א).
# ניבי תלמוד - אמרות, פתגמים ומטבעות לשון מתחום המשפט, ביאורם, הוראתם ושימושם (ירושלים תשנ"א).
# זכות היוצרים במקורות היהודיים (ירושלים תשנ"א).
# חוק לישראל - עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי: ערבות (עורך) (ירושלים תשנ"ב).
# חוק לישראל - נזיקין (עורך) (ירושלים תשנ"ב).
# חוק לישראל - השבת אבדה (עורך) (ירושלים תשנ"ב).
# חוק לישראל - עשיית עושר ולא במשפט (עורך) (ירושלים תשנ"ב).
# Modern Applications of Jewish Law; Resolution of Contemporay Problems
# According to Jewish Sources in Israeli courts (ירושלים תשנ"ג; 2 כרכים).
# איכות הסביבה במקורות היהודיים (ירושלים תשנ"ד).
# A Guide to the Sources of Jewish Law (ירושלים תשנ"ד).
# חוק לישראל - עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי:
# חוק לישראל - שכירות ושאילה (עורך) (ירושלים תשנ"ח).
# חוק לישראל - כנ"ל: שומרים (עורך) (ירושלים תשנ"ט; 2 כרכים).
# גדול כבוד הבריות - כבוד האדם כערך-על (ירושלים תשנ"ט).
# לשילובו של המשפט העברי במשפט הישראלי (ירושלים תשנ"ט).
# Law and the Noahides (ירושלים תשנ"ט).
# Jerusalem - City of Law and Justice (עורך) (ירושלים 1999).
# מטרה המקדשת את האמצעים (ירושלים תש"ס).
# מסירות נפש (הקרבת היחיד למען הרבים) (ירושלים תש"ס).
# Ethics in the Marketplace - A Jewish Perspective (ירושלים תש"ס)
# Unjust Enrichment in Jewish Law (ירושלים תש"ס)
# ההגנה על צנעת הפרט (ירושלים תשס"ו)
# תקנת השבים – מעמדו של עבריין שריצה את עונשו (ירושלים תשס"ז)
# חוק לישראל - עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי: שיתוף נכסים (עורך) (ירושלים תשס"ט)
# חוק לישראל - נאמנות בנכסים (עורך) (ירושלים תש"ע)
# חוק לישראל - פגמים בחוזה (עורך) (ירושלים; תשע"ב)
# חוק לישראל - שליחות (עורך) (ירושלים; תשע"ד)
# סודו של המשפט העברי – צדק משפט יושר ורחמים (ירושלים תשע"ט ; 2 כרכים)
# חוק לישראל - עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי: משכון ומשכנתא (עורך) (ירושלים, תשפ"ב).
# המותרות בתקנות הקהילות – הדאגה לחלש והמאבק בראוותנות (ירושלים תשפ"ב 2 כרכים).
# חוק לישראל - אפוטרופסות (עורך) (ירושלים, תשפ"ד).
# חוק לישראל - מחילה (ירושלים תשפ"ה, 2 כרכים).

## קישורים חיצוניים

* נחום רקובר באתר ערוץ 7
* נחום רקובר באתר מקור ראשון
* עמותת מורשת המשפט בישראל אותה הקים
* 
* מאמריו של נחום רקובר באתר דעת
* גזית איגוד בתי דין לממונות מיסודו של נחום רקובר

* 
* 
* 
* 
* ספרים בנושאי משפט עברי (כולל כמה מספריו של נחום רקובר), אתר דעת
* 

;הרצאות וראיונות
* 
* 
* 
* ריאיון עם פרופ' רקובר: בג"ץ מתעלם מחוק יסודות המשפט, באתר 'עולם קטן', 2017 
* 
*פאנל "שומרים על הדמוקרטיה"
*יוסף רוסו ראיון לערוץ TOV בנושא הרפורמה המשפטית
*ראיון ברדיו 103 - ינון מגל ובן כספית
* "סודו של המשפט העברי"
* פודקאסט "על המשמעות" תמיר דורטל. המשפט העברי נ' המשפט הישראלי

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:עובדי ייעוץ וחקיקה
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
קטגוריה:חוקרי תלמוד
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לספרות תורנית
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:זוכי פרס הרב מימון
קטגוריה:זוכי פרס צלטנר
קטגוריה:זוכי פרס כץ
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:משפחת מנדלבוים
קטגוריה:משפחת רקובר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: קרימינולוגיה
קטגוריה:משנים ליועץ המשפטי לממשלה
קטגוריה:בוגרי בית הספר לדוגמה (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:תלמידי הרצי"ה קוק
קטגוריה:רבנים פרופסורים
קטגוריה:סגל מכללת תלפיות
קטגוריה:זוכי אות יקיר המשפט העברי על שם מנחם אלון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932