ארכיון הגאווה הישראלי

**ארכיון הגאווה הישראלי** הוא מוסד ארכיוני המוקדש לשימור ותיעוד ההיסטוריה החברתית, המשפטית התרבותית והפוליטית של הקהילה הגאה בישראל. הארכיון הוקם בשנת 2020 כפרויקט משותף של האגודה למען הלהט"ב ואוניברסיטת תל אביב, בסיוע הספרייה הלאומית.

## היסטוריה
בתוך האגודה התקיימו בעבר ניסיונות ליצור פרויקטים לתיעוד ההיסטוריה הישראלית הגאה. הניסיונות לא צלחו. ניסיונות מוקדמים נעשו בעבר על-ידי פרופ' יובל יונאי, ד"ר עמיר סומקאי-פינק ופרופ' יובל נח הררי.

ב-2007 הקים המתנדב רוברט דן ינוביץ-גלר במסגרת האגודה את ״פרויקט סולם״ לתיעוד היסטורי של קהילת הלהט"ב בישראל. לפרויקט הוקמה מועצה מייעצת, בה נכללו אבי סופר, הדר נמיר, רוני טל, יונתן דנילוביץ', חנה קליין, קארין קאפח, דן לחמן, יאיר הוכנר ואילן שיינפלד.

ב-2019 התקיימה פגישה רבת משתתפים וארגונים, בה נידון הרעיון של ארכיון לתיעוד ההיסטוריה של הקהילה, אך הרעיון לא יצא אל הפועל.

הרעיון לארכיון הגאווה בתצורתו הנוכחית התפתח ביוזמת מתן שגב-פרנק בשנת 2020, בתקופת סגר הקורונה הראשון, לאחר שזיהה קושי במציאת תיעוד ארכיוני שיטתי וזמין של ההיסטוריה הקווירית הישראלית במסגרת כתיבת עבודה לסמינר בהיסטוריה קווירית במהלך לימודיו באוניברסיטת תל אביב.

בהמשך, פיתח את היוזמה במסגרת המסלול למנהיגות גאה של המרכז הגאה תל אביב-יפו, כאשר כמנטור הוצמד אליו איתי פנקס ארד, שהחזיק אז בתיק הקהילה הגאה בעיריית תל אביב-יפו. בעקבות פניה אל סמנכ"ל האגודה למען הלהט"ב בישראל רן שלהבי, החליטו לפעול יחד להקמת ארכיון בסטנדרטים גבוהים של מקצועיות, שיוכל לתעד ולשמר את העשייה החברתית, הפוליטית, הארגונית והאישית של חברות וחברי הקהילה הגאה בישראל לדורותיהם.

ב-29 בנובמבר 2020 ערכה האגודה ערב שותפים.ות בנושא ארכיון האגודה בזום. במסגרת המפגש הוחלט על השקת קמפיין מימון המונים. הקמפיין נמשך מ-9 בדצמבר עד 31 בדצמבר 2020 והוביל לגיוס משאבים ראשוני עבור הנעת תהליך ההקמה של הארכיון. במקביל, הכריזה האגודה על השקת שלב איסוף החומרים והזמינה כל מי שמחזיקים בפריטים ובמסמכים רלוונטיים לתרום אותם לחומרי הארכיון.

ב-4 במרץ 2021 פרסמה האגודה למען הלהט"ב קול קורא לתפקיד מנהל.ת ארכיון הגאווה. לאחר הליך מיון, מונה שגב-פרנק באופן רשמי לתפקיד **מנהל הארכיון הגאה** מטעם האגודה למען הלהט"ב בישראל, בכפיפות למנכ"ל האגודה אוהד חזקי. על-פי כתב המינוי, הגדרת המשימה העיקרית הייתה הקמת הארכיון ובניית אסטרטגיה, מציאת ספקים רלוונטיים, עבודה עם צוות מתנדבים וגיוסם, תיוג וקטלוג חומרים, ניהול תכנים ודיגיטציה. שגב-פרנק ניהל את הארכיון בתהליך ההקמה והמיצוב הארגוני שלו (2020–2023).

## תהליך ההקמה
הקמת הארכיון התקדמה בכמה אפיקים:

**ייעוץ משפטי:** לארכיון גויס ייעוץ משפטי פרו-בונו של עו"ד אייל שגיא ממשרד AYR - עמר רייטר ז'אן שוכטוביץ ושות׳, ביחד עם עו"ד ניב אזרן.

**שיתוף פעולה פנים-קהילתי:** בוצעה פניה אל ארגוני הקהילה הגאה וכן אל מיזמים מקומיים שהחלו לפעול לפני כן וביניהם פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית, פרויקט ההיסטוריה הגאה בבאר שבע, ארכיון הבית הפתוח, ארכיון אשה לאשה - מרכז פמיניסטי חיפה כדי לשתף פעולה. בהמשך, נעשה ניסיון לגבש שיטת קטלוג אחידה שתאפשר הפנייה הדדית וניהול מסד נתונים משותף, בסיוע והדרכה של צוותי הספריות של אוניברסיטת תל אביב.

**פנייה והזמנת חברות וחברי הקהילה לתרום ולקחת חלק:** ארכיון הגאווה פנה אל חברות וחברי הקהילה ב-8 באוגוסט 2021 בבקשה למלא סקר, בכדי לברר מה הם הנושאים והדמויות שהקהילה עצמה רואה בהן חשיבות. בהמשך, ביחד עם פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית, פרויקט ההיסטוריה הגאה בבאר שבע והבית הפתוח, הזמין את חברות וחברי הקהילה לתרום לארכיון המתהווה חומרים ואוספים לתיעוד ביום איסוף שהתקיים ב-29 באוקטובר 2021.

**ארגון החומרים והכנה לתהליך הקטלוג:** כמאה ארגזי ארכיון של האגודה למען הלהט"ב בישראל הועברו אל הספרייה למדעי החברה, לניהול לחינוך ע"ש ברנדר-מוס באוניברסיטת תל אביב, שם החל מנהל הארכיון ביחד עם צוות מתנדבים.ות קטן שהתנדבו במסגרת החלק המעשי של שני קורסים על היסטוריה קווירית באוניברסיטה, במיון ראשוני ובמיפוי של החומרים, באיתור יוצרות ויוצרים של תוכני העיתונות הגאה ההיסטורית ובאיסוף רילסים להנגשת החומרים מבחינת זכויות יוצרים ודיני פרטיות.

**גיוס משאבים:** בהמשך לקמפיין גיוס ההמונים של האגודה משלהי 2020, בוצעה פניה אל הנהלת אוניברסיטת תל אביב. הנהלת האוניברסיטה תמכה בהקמת הארכיון והקצתה סכום שאיפשר את המשך הפיתוח של המיזם.

**היגוי והכוונה מקצועית:** צוות של נשות ואנשי מחקר מתחומים רלוונטיים שונים הצטרפו בהתנדבות לוועדת ההיגוי האקדמית של הארכיון. הוועדה מכילה ייצוג לכל גוני קהילת הלהט"ב. הפגישה הראשונה של ועדת ההיגוי של ארכיון הגאווה הישראלי התקיימה ב-3 באוקטובר 2021.

**שיתופי פעולה מקצועיים:** חתימת הסכם שיתוף פעולה עם פרויקט JPress, עיתונות יהודית היסטורית, לדיגיטציה והנגשה של העיתונות הישראלית הגאה שפעלה בעבר ויצירת תהליך חניכה עם צוות הספרייה הלאומית.

**גיבוש הסכם שיתוף הפעולה הרשמי בין האגודה ואוניברסיטת תל אביב:** מתוך הבנת הקשיים במיסוד של ארכיון מתוך עמותה ובפרט בישראל, בה פועלות עמותות להט"ביות רבות ומתחרות, הוחלט שעל הארכיון לעבור מידי האגודה למען הלהט"ב ולהפוך לפרויקט משותף של אוניברסיטת תל אביב, שתספק את הממשקים וסביבת העבודה ושל האגודה למען הלהט"ב בישראל שתמשיך לתמוך בו ולעודד את שימור, תיעוד והנגשת ההיסטוריה הגאה של ישראל והדמויות שפעלו עבור הקהילה (ונגדה). בספטמבר 2023, נחתם הסכם שיתוף הפעולה.

ידיעה לתקשורת על מיסוד הארכיון הוכנה ותוכננה לצאת מיד עם סיום החגים ותחילת שנת הלימודים תשפ"ד, ב-8 באוקטובר 2023, אך עקב אירועי טבח שבעה באוקטובר ותחילת מלחמת חרבות ברזל - לא פורסמה. הסכם השת"פ אפשר העסקה של מנהל.ת לארכיון בשכר ובמשרה מלאה תחת אוניברסיטת תל אביב.

בדצמבר 2023, סיים מייסד הארכיון את תפקידו כמנהל והוחלף על ידי יסמין ענבר.

## מבנה וניהול
ארכיון הגאווה הישראלי מנוהל במספר רבדים:

**ניהול שוטף** - מאז דצמבר 2023 יסמין ענבר מכהנת כמנהלת ארכיון הגאווה הישראלי באוניברסיטת תל אביב.

**ועדת היגוי אקדמית** – מכילה חוקרות וחוקרים מתחומי עשייה שונים, ביחד עם הנהלת האגודה למען הלהט"ב ונציגות מצוות הספרייה הלאומית: דנה אולמרט, סיגל אריה־ארז, קינן בירנבאום, מיכאל בירנהק, סיגל גולדין, אייל גרוס, נטע זיו, ליאור זלמנסון, ערן נוימן, יעל סיני-ביבלש, שלומית פרי, עידו קטרי, איריס רחמימוב, גלית שאול, מתן שגב-פרנק, גיא שילה ונעמה שפטלוביץ.

**צוות מתנדבות ומתנדבים** – מתנדבים.ות מהקהילה המסייעות באיסוף, מיון, ארגון וקטלוג של חומרים.

## אוספים ותוכן
אתר הארכיון מפרט את תוכן האוספים הנכללים בו באופן מפורט יותר, אך האוספים הינם:
* **אוסף האגודה למען הלהט"ב** - האוסף הראשון והמקיף ביותר של הארכיון, המכיל תיעוד ממוסמך של פעילות הארגון הראשון שצמח מתוך קהילת הלהט"ב בישראל, שהוקם במקור בשם ״**האגודה לשמירת זכויות הפרט״** בשנת 1975. האוסף, שמקורו במעל 100 ארגזי מסמכים שהועברו אל ארכיון הגאווה על-ידי האגודה למען הלהט"ב בישראל, מכיל אלפי פריטים, כגון מסמכים מנהליים ופרסומים, פרוטוקולים של ישיבות, תכתובות רשמיות, קובצי וידאו ואודיו, המתעדים את המסלול הארוך שעשתה הקהילה הגאה בישראל מהשוליים החברתיים וממחוץ לחוק, ועד להפיכת האגודה לארגון הגג הגדול והמשמעותי ביותר להגנה על זכויות להט"ב בישראל.
* **אוסף העיתונות הגאה** - אוסף אשר מכיל גיליונות סרוקים של כ-20 עיתונים, מגזינים והוצאות חד-פעמיות מיוחדות שנוצרו על-ידי ועבור קהילת הלהט"ב בישראל ויצאו לאור החל משנות ה-70 ועד שנות ה-2000. בין הכותרים הנכללים באוסף: ריש גלי, נתיב נוסף, נגה, מגעים, שלא כדרך הטבע, תת-תרבות, חד פעמי, הזמן הוורוד, העיר בוורוד, קל"ף חזק, F/O/D, בגאווה, הקשת, TOP, פנדורה, הזמן החדש ועוד.
* **אוסף הפרסומים** - אוסף של פריטי אפמרה - פוסטרים, הזמנות למסיבות, עלוני מידע, פרסומים עסקיים, חומרי הסברה, חפצים ממותגים, קטעי עיתונות, חוברות, תוכניות עבודה ומסמכים שונים שנפרשים על פני חמישה עשורים, המתעדים אירועים שונים אשר ביחד מהווים פסיפס של היסטוריה ישראלית גאה.
* **אוסף התצלומים** - אוסף מיוחד של רגעים ואירועים משמעותיים ודמויות שלקחו חלק בפעילות ואירועים חשובים בחיי הקהילה. האוסף מכיל תיעוד ממצעדי גאווה, ארוחות חג, אירועים, מופעים, הפגנות, מסיבות, כנסים, טיולים וכן תצלומים אישיים בעלי ערך.
* **בריאות להט"ב** - אוסף של פריטים שונים העוסקים בבריאות בקהילת הלהט"ב, כולל תיעוד של הפעילות בתחומי הבריאות הפיזית והנפשית, המאבק בהתפשטות נגיף ה-HIV בקהילה וההתמודדות עם הסטיגמות שחוו נשאים.ות.
* **אוספים אישיים** - בין האוספים הפרטיים שנתרמו לארכיון הגאווה - אוסף מעזבונה של ננסי שניידר (1951–2023) שנתרם על-ידי טל קלאי; אוסף מעזבונו של תמיר להב רדלמסר (1953-2018); אוספיהם של פרופ׳ עמית קמה (המנכ"ל הראשון של האגודה למען הלהט"ב בישראל), וכן אוספים שתרמו עמית שאנן (ממייסדי המועצה לזכויות קהילת הלהט"ב בישראל), גיל נווה (מלכת הדראג גלינה פור דה-ברה) והמשורר אילן שיינפלד, שעדיין נמצאים בתהליך עיבוד.
נכון ל-1 בינואר 2025, עדכנה האגודה למען הלהט"ב בישראל כי 10,345 מסמכים כבר קוטלגו ונרשמו, ועוד 9,684 מסמכים נשלחו לדיגיטציה לקראת בניית ספרייה דיגיטלית לארכיון.

## תערוכות ואירועים
* **100 תחנות בזמן – רגעים בהיסטוריה הלהט"בית של ישראל** (יוני 2022) – תערוכת פופ-אפ העוקבת אחר נקודות ציון בהיסטוריה הגאה של ישראל ומתעדת מעל 70 שנות היסטוריה קווירית בישראל מכמה אספקטים שונים – האופן בו הוצגה הקהילה הגאה בתקשורת הישראלית עד אמצע שנות ה-80, הקמת ארגוני הקהילה המרכזיים, המאבק לביטול האיסור על משכב זכר בחוק העונשין, המעבר מחיים בשוליים החברתיים לחיי לילה מפוארים, המהפיכה המשפטית של שנות ה-90, עיתונות להט״בית, מאבקים ואירועים מכוננים, נראות להטב"ית גאה, ייצוג להט"בי בתרבות הישראלית, המאבקים להכרה וייצוג בדרך לשוויון זכויות בשנות ה-2000 המוקדמות, ואירועי להט״בופוביה. התערוכה התבססה על מחקר ואיסוף חומרים של מתן שגב-פרנק, אוצרות משותפת שלו ושל סמנכ"ל האגודה קינן בירנבאום ועיצוב גרפי של אורן ורמוס. היא הושקה בספרייה למדעי החברה, לניהול לחינוך ע"ש ברנדר-מוס באוניברסיטת תל אביב ולאחר-מכן הוצגה גם במשרדיהן של כמה חברות הייטק מובילות כמו Natural Intelligence, CyberArk ופייסבוק ישראל, וכן באירוע לציון חודש הגאווה הרשמי של שגריר ארה"לֹ בישראל תומאס ריצ'רד ניידס.
* **טרנס אייג' | TRANS AGE | ما وراء السنّ** (2025) - תערוכת פופ-אפ משותפת של ארכיון הגאווה הישראלי, פרויקט גילה להעצמה טרנסית ומיזם The Autographers שעסקה בזהות טרנסית ובגיל טרנסי. התערוכה באה לאפשר לדמויות מקהילת הטרנס לומר ״אנחנו כאן ותמיד היינו כאן״. התערוכה בנויה מעשרה תצלומי פורטרט של א. נשים טרנס, בצימוד עם קטעי ראיונות שערכו מתנדבי ומתנדבות הארכיון, ומביאה למרכז את קולותהם וסיפוריהם של א. נשים טרנס. התערוכה הוצגה בספרייה למדעי החברה, לניהול לחינוך ע"ש ברנדר-מוס באוניברסיטת תל אביב, בספרייה המרכזית ע"ש סוראסקי וכן בכנסת.
* ב-11 בדצמבר 2025 נערך אירוע ההשקה של ארכיון הגאווה הישראלי באוניברסיטת תל אביב. במסגרת האירוע התקיימו שני מושבים אקדמיים. המושב הראשון נקרא ״**למי ולשם מה אנחנו יוצרימות**״ בהשתתפות ד"ר דנה אולמרט, פרופ׳ איריס רחמימוב ואריאל הירשפלד. המושב השני נקרא ״**ארכיונים, קוויריות ומחקר - רב שיח**״ ובו השתתפו פרופ׳ איריס רחמימוב, אליה אמסלם, דניאלה דניאל, פרופ׳ יובל יונאי, ד"ר ירדן שטרן וענבר גדרון.
* ב-18 בדצמבר 2025, השתתף ארכיון הגאווה הישראלי באירוע 50 שנה למאבק הגאה בישראל ולאגודה למען הלהט"ב בישראל. האירוע נערך במרכז הגאה בתל אביב, ומלבד המופעים שהתקיימו בו, התקיימו בחללי המרכז שלוש תערוכות. אחת מהן - תערוכה של ארכיון הגאווה הישראלי, שהכילה מוצגים מנקודות ציון מהותיות במאבק הגאה ובקיום הגאה של הקהילה הישראלית.

## משימה ומטרות
ארכיון הגאווה שם לעצמו כמה מטרות מרכזיות: תיעוד ושימור ההיסטוריה הלהט"בית בישראל, הפצת ידע מבוסס עובדות והנגשתו לעיון ומחקר אקדמי, לצורכי חינוך וכן למי שמעוניינות או מעוניינים להעשיר את הידע האישי שלהם. הארכיון מקפיד על נאמנות לכללי האתיקה המחקרית ומאפשר לציבור גישה לחומרים שלא היו נגישים בעבר.

ארכיון הגאווה הישראלי מנציח את פעילותן של דמויות רבום ומגוונות שפעלו לאורך ההיסטוריה של קהילת הלהט"ב בישראל, באופן שמבטיח שימור ומאפשר המשכיות. הפריטים בארכיון עוברים קטלוג מקצועי ומאורגנים באופן שמכבד את הפעילות העשירה והמרתקת של קהילה זו, שחלק גדול מההיסטוריה שלה נשכחה, נמחקה או סולפה כל-עוד לא היה ניתן לאתר חומרים ארכיוניים שמבהירים את האירועים כפי שאכן קרו, נחוו ודווחו בזמן אמת, ומבטיח את הנגשתם מעתה לכל מי שירצו לעיין בהם.

## ראו גם

* היסטוריית להט"ב בישראל
* כרונולוגיה של הלהט"ב בישראל

## קישורים חיצוניים
* 

* רשומת ארכיון הגאווה הישראלי באתר האינטרנט של הספרייה הלאומית של ישראל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זהות מינית
קטגוריה:ישראל: ארגוני להט"ב
קטגוריה:מיזמים חברתיים
קטגוריה:אוניברסיטת תל אביב