open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פריא' טונג ונינג ניק

ממוזער|פריא' טונג ונינג ניק
פסל **פריא' ט'ונג ונינג ניק** מסמל את הולדתה של הארץ החמרית, התרבות, המסורות והציוויליזציה של קמבודיה. גובה הפסל 21 מטר והוא מוצב על כן בגובה 6.34 מטר. זהו פסל הנחושת הגדול ביותר בקמבודיה והוא שוקל כ-60 טון. 

## היסטוריה
פריא' ט'ונג (קאונדיה) ונינג ניק (סומה) הם ההאנשות מדינת קמבודיה והתרבות החמרית. הם נחשבים למייסדי מדינת פונאן (שהפכה לקמבודיה מאוחר יותר). ניתן לייחס הרבה ממנהגי החתונה החמרית לסיפור המיתולוגי של נישואיהם של פריא' ט'ונג ונינג ניק.

על פי דיווחים של שני השליחים הסינים, קאנג טאי וג'ו יינג, מדינת פונאן הוקמה על ידי הודי בשם קאונדיה, שבמאה ה -1 לספירה קיבל בחלומו הוראה לקחת קשת קסמים מקודשת ולהביס את נסיכת נגה, סומה (בסינית: **柳葉**; פיינין; Liǔyè, "עלה ערבה"). מאוחר יותר הם נישאו ושושלתם הפכה לשושלת המלוכה של פונאן. קאונדיה בנה את עיר הבירה, ויאדהאפורה והממלכה זכתה גם לכינוי **קמבוג'אדשה**.

## ראו גם
* סמל קמבודיה
* דגל קמבודיה

## הערות שוליים

קטגוריה:קמבודיה: סמלים לאומיים
ויאדהאפורה

**ויאדהאפורה** (בקמרית: "**វ្យាធបុរៈ**"; בסנסקריט: **व्याधपूर**" - **Vyādhapūra**") או "עיר הציידים או הלוכדים", הידועה גם כיום בשם אנגקור בוריי, הנמצאת מדרום לקמבודיה של ימינו, הייתה עיר הממוקמת לאורך נהר המקונג ובירתה הראשונה של ממלכת פונאן, שנוסדה במאה ה-1.

דרך אחד מיובליו של המקונג, נהר הבאסאק, היא נקשרת לעיר העתיקה אוק אאוק, כיום בווייטנאם. דיווחים סיניים הצביעו על מיקומה כ-120 קילומטרים מהים.

שמה המודרני של העיר בקמרית הוא: ប៊ុនធីចាប់សត្វព្រៃនៅ -  Banteay Prey Nokor.

בטונלה באטי, כשלושים ק"מ דרומית לפנום פן נמצאה כתובת בסנסקריט הנותנת עדות לקיומה של העיר. הכתובת היא בנוסף גם אחת העדויות הנדירות של שפת הסנסקריט אשר נמצאו באזור והיוו הוכחה להשפעתה באותה תקופה, נכון לעכשיו אין עדויות היסטוריות נוספות המאפשרות לארכאולוגים לדעת יותר פרטים על העיר, על מבניה, ארכיטקטורה, מנהגיה ותרבותה.

## בתרבות

ויאדהאפורה מתוארת כעיר בירתם של קאונדיה וסומה, נסיכת נגה, אשר היוו את השושלת המלכותית של ממלכת פונאן.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קמבודיה: סמלים לאומיים
סלובניה באירוויזיון 2021

**[[סלובניה באירוויזיון|סלובניה]] השתתפה ב[[אירוויזיון 2021]]** עם השיר "Amen", שבוצע על ידי הזמרת הסלובנית אנה סוקליץ'.

## לפני האירוויזיון
אנה סוקליץ' נבחרה לייצג את סלובניה בתחרות האירוויזיון 2020 לאחר שזכתה בתחרות ה-EMA 2020 שנערכה ב-22 בפברואר 2020. לאחר שהתחרות בוטלה בעקבות מגפת הקורונה, הודיעה רשות השידור הסלובנית RTVSLO ב-16 במאי 2020 כי סוקליץ' תישאר ותייצג את המדינה באירוויזיון 2021. ב-13 ביולי 2020, פתחה רשות השידור את תקופת שליחת השיר לאירוויזיון 2021, שנמשכה עד 30 בספטמבר. 191 שירים נשלחו אל הוועדה המיוחדת שהואמנה על ניפוי השירים. בין חברי הוועדה ניתן למנות את דריה סווייגר שייצגה את סלובניה באירוויזיון 1995 וב-1999, ואת ולדימיר גריץ' שכתב את השיר הסרבי באירוויזיון 2007, "Molitva".

ב-27 בפברואר 2021 נודע שם השיר עימו סוקליץ' תייצג את סלובניה באירוויזיון, "Amen", והוא שוחרר באופן רשמי מספר שעות לאחר מכן במסגרת המשדר "EMA 2021" בהנחיית ליאה סירק ונייץ' שמיט. השיר שובץ להופעה בחציו הראשון של חצי הגמר הראשון באירוויזיון 2021.

## באירוויזיון
המהדורה ה-65 של האירוויזיון תיתקיים ברוטרדם, הולנד ותורכב משני חצאי גמר ב-18 במאי וב-20 במאי 2021, ומגמר ב-22 במאי 2021. על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת (הולנד) וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר. ב-17 בנובמבר 2020, הוכרז כי סולבניה תופיע שנייה בחצי הגמר הראשון של התחרות, לפני רוסיה ואחרי ליטא. ב-18 במאי 2021, סוקליץ' ביצעה את השיר בחצי הגמר הראשון של התחרות וכשלה להעפיל לגמר.

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות באירוויזיון 2021
קטגוריה:סלובניה באירוויזיון
פולקסווגן טרמונט

**פולקסווגן טרמונט** (בשפות סיניות: **大众途昂**, באנגלית: **Volkswagen Teramont**) הוא קרוסאובר מתוצרת יצרנית הרכב הסינית **SAIC Volkswagen Automotive Co., Ltd**  מיזם משותף של **[[קבוצת פולקסווגן]]** והחברה הממשלתית סאיק מוטור.

## "פולקסווגן טרמונט"
* הצגת הבכורה העולמית של ה"טרמונט" 7 מושבים, התקיימה ב-18 בנובמבר 2016 בתערוכת הרכב הבינלאומית ה-14 בגואנגג'ואו בדרום סין וייצור הסדרה לשוק הסיני החלה במפעל בעיר נינגבו  ב־30 בנובמבר 2016
* בארצות הברית מיוצר דגם כמעט זהה פולקסווגן אטלס ("מכונית אחות") במתחם הרכבת הרכב "Volkswagen Chattanooga Assembly Plant" , בעיר צ'טנוגה במדינת טנסי. בסיס הגלגלים זהה לדגם "פולקסווגן אטלס" אבל האורך / גובה / רוחב של הדגם שונה. בנוסף מורכבים בדגם ה-"טרמונט" מנועים בנפח שונה והתמסורת המורכבת מסוג "DCT".
* בדגמי "פולקסווגן טרמונט" מורכבים מנועי בנזין: 4 צילינדרים, ו-VR6 צילינדרים, סוג הנעה: הנעה כפולה 4x4
* מחיר היחידה מדגמי "פולקסווגן טרמונט" נע בין 76,000-46,000 רנמינבי (2017, סין)
* מדצמבר 2019 "פולקסווגן טרמונט" מיוצא למקסיקו

### תאוצות
* תאוצה בין 0–100 היא 9.3 שניות (מנוע 1,984 סמ"ק המפיק 186 כ"ס)
* תאוצה בין 0–100 היא 8.3 שניות (מנוע 1,984 סמ"ק המפיק 220 כ"ס)
* תאוצה בין 0–100 היא 6.9 שניות (מנוע VR6 צילינדרים 2,492 סמ"ק)

### "פולקסווגן טרמונט X"
רכב השטח בעל שתי השורות ערך את הופעת הבכורה העולמית שלו בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי ב־17 באפריל 2019 כאחיו הספורטיבי של דגם פולקסווגן אטלס. לטראמונט X קו גג תחתון, דלת מטען אחורית ופנסים אחוריים מובלטים יותר בהשוואה לפולקסווגן אטלס. עם זאת, Teramont X צפוי להיות מרווח כמו האטלס, אפילו עם שתי שורות מושבי נוסעים

משנת 2019 מיוצר דגם "Teramont X" בתצורת קופה. הדגם כולל גריל קדמי שונה בהשוואה ל"אטלס קרוס ספורט" של צפון אמריקה

## מכירות בסין "טרמונט" / "טרמונט X"

## גלריה

קובץ:Volkswagen Teramont 01 China 2017-04-06.jpg | "פולקסווגן טרמונט"
קובץ:Volkswagen Teramont 02 China 2017-04-06.jpg | "פולקסווגן טרמונט"
קובץ:Volkswagen Teramont 03 China 2017-04-06.jpg | "פולקסווגן טרמונט"
קובץ:2018 SAIC-Volkswagen Teramont (rear).jpg | "פולקסווגן טרמונט", שנת2018
קובץ:Volkswagen Teramont 001 China 2018-03-12.jpg | "פולקסווגן טרמונט"
קובץ:Volkswagen Teramont 002 China 2018-03-12.jpg | "פולקסווגן טרמונט"
קובץ:Volkswagen Teramont X 005.jpg | "פולקסווגן טרמונט X"
קובץ:Volkswagen Teramont X 009.jpg | "פולקסווגן טרמונט X"


## ראו גם
* פולקסווגן אטלס

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

טרמונט
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2017
בדרום פופ

טקסט=אולפן ביתי ששימש להקלטת האלבום פנראריום (funerarium) מאת פרנק רידל|ממוזער|179x179 פיקסלים|אולפן ביתי ששימש להקלטת האלבום פנראריום (funerarium) מאת פרנק רידל
**בדרום פופ** או **פופ חדר שינה** (באנגלית: **Bedroom pop**) הוא ז'אנר מוזיקלי, שתכונתו היא הקלטת שירים ואלבומים בבית, ולא באולפני הקלטות. הוא מאופיין בשימוש כביכול בטכניקות נלמדות באופן עצמי, וצלילים שקטים וחולמניים. המונח בדרום פופ לעיתים קרובות מאוזכר באופן שגוי. הענף של בדרום פופ-צ'ילוייב מדגיש את האסתטיקה של הלו-פיי. פופ היפנוטי מאמצע שנות האלפיים עוקב אחר המסורות של בדרום פופ.

## אמנים מפורסמים
* דאקטיילס 
* פנדה בר 
* אריאל פינק 
* שוגו טוקומארו 
* הוולווט אנדרגראונד
* וושד אאוט 
* יוט' לאגון 
* קליירו

## הערות שוליים

קטגוריה:סגנונות פופ
The Divine Comedy

**The Divine Comedy** (בתרגום לעברית: **הקומדיה האלוהית**) היא להקת פופ מצפון אירלנד, שהוקמה בשנת 1989 על ידי סולנה ניל האנון. האנון היה החבר הקבוע היחיד בלהקה, שניגן, בחלק מהמקרים, את כל כלי הנגינה שאינם תזמורתיים למעט תופים. בין השנים 1996–1999 הוציאה הלהקה תשעה סינגלים שהגיעו למצעד הסינגלים הבריטי, כולל הלהיט "נשיונל אקספרס" שנכנס לעשירייה הפותחת. נכון ל-2021 הלהקה הוציאה שנים עשר אלבומי אולפן.

## חברי להקה
בזמנים מסוימים הלהקה כללה את ניל האנון (שירה, גיטרות, קלידים, בס) בלבד, אך לאורך השנים היא כללה גם את:
* בריאן מילס – גיטרה בס, גיטרות
* כריס וורסי – צ'לו
* שרלוט גלסון – חליל, סקסופון, ויולה
* דארן אליסון – תופים
* גרנט גורדון – תופים
* איבור טלבוט – גיטרות, גיטרה בס
* ג'ובי טלבוט – אבוב, סקסופון, פסנתר, סינתיסייזר, צ'מבלו, קרן אנגלית, רשמקול
* ג'ון אלן – צ'לסטה
* טומי האלוול
* ג'ון מק'קולאג – גיטרה בס
* קווין טריינור – תופים
* מיגל "מיגי" בראדאס – תופים
* סטוארט בארטלט
* נטלי בוקס – כינור
* רוב פרר – כלי הקשה, תופים
* סיימון ליטל – גיטרה בס, קונטרבס
* סטוארט 'פינקי' בייטס – אורגן, סינתיסייזר, אקורדיון, טרומבון
* אנדרו סקיט – פסנתר, צ'מבלו
* לוסי ווילקינס – כינור
* ג'ון אוונס – גיטרות
* טים וולר – תופים
* טוש פלוד – גיטרות, בנג'ו
* איאן ווטסון – אקורדיון, קלידים

## דיסקוגרפיה
### אלבומי אולפן
* 1990: 
* 1993: 
* 1994: 
* 1996: 
* 1997: 
* 1998: 
* 2001: 
* 2004: 
* 2006: 
* 2010: 
* 2016: 
* 2019: 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות בריטפופ
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1989
יחסי ניו זילנד – פינלנד

[250px|ממוזער|[ראש ממשלת ניו זילנד ג'סינדה ארדרן (מימין) נפגשת עם מקבילתה הפינית סאנה מרין בעת ביקורה בניו זילנד, 2022]]
**יחסי ניו זילנד–פינלנד** הם יחסי החוץ בין ניו זילנד לפינלנד.

## סקירה כללית
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-22 ביולי 1950. שתי המדינות חולקות דעות דומות בנושאים בינלאומיים רבים, כולל ביטחון, פירוק נשק וסביבה, ומשתפות פעולה באו"ם וב-OECD. פינלנד חברה במספר יוזמות שיזמה ניו זילנד, ביניהן יוזמת הכלכלה המתקדמת הקטנה, קבוצת הרפורמה בסיוע ידידי דלק מאובנים, וברית המחקר הגלובלית.

ממד חדש נוסף למערכת היחסים בין המדינות עם הצטרפות פינלנד ל בשנת 1995.

בניו זילנד ופינלנד קיימת תוכנית חופשות עבודה, שהיא פופולרית מאוד בקרב פינים צעירים שמסוגלים לבלות עד שנה בניו זילנד.

## יחסי סחר
בשנת 2018 הסתכם הסחר בין המדינות ב-221 מיליון דולר ניו זילנדי, כאשר היצוא שכולל בעיקר כבשים ובשר צבי הסתכם ב-46 מיליון דולר ניו זילנדי, ואילו היבוא שכולל בעיקר מכונות, חזיר, נייר וקרטון הסתכם ב-174 מיליון דולר ניו זילנדי.

## נציגויות דיפלומטיות
* ניו זילנד מיוצגת בפינלנד באמצעות שגרירותה בהאג, הולנד.
* פינלנד מיוצגת בניו זילנד באמצעות שגרירותה בקנברה, אוסטרליה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
ניקול דונסדון

**ניקול דונסדון** (באנגלית: **Nicole Dunsdon**; נולדה ב-7 בנובמבר 1970) היא עיתונאית קנדית.

## ביוגרפיה
דונסדון נולדה בקולומביה הבריטית, היא זכתה במיס קנדה 1992 והייתה לנציגת קנדה במיס תבל 1992. לאחר זאת בוטלה התחרות והיא הייתה למיס קנדה האחרונה עד שהתחרות חודשה ב-2009, הסיבה לביטול הייתה עקב כך שמספר דוברי ארגוני נשים טענו שהתחרות מעודדת ומדמת חפצון של נשים, היא הביעה את אכזבתה מכך שאמרה "המיתון הכלכלי נגע במשהו כה מסורתי כמו תחרות מיס קנדה".

היא עשתה תואר בפסיכולוגיה באוניברסיטת אלברטה ואחרי כן למדה עיתונאות באוניברסיטת מערב אונטריו. כעיתונאית עבדה במערכת של מספר עיתונים וערכה מספר ספרים. היא מלמדת תקשורת באוניברסיטת קלגרי.

ב-2009 אמרה כי ישנן מתמודדות בתחרויות יופי שאכן כפי הסטראוטיפים הן "אגואיסטיות, חומרניות ולא אינטליגנטיות", אך אלה אף פעם לא זוכות בתחרות.

היא נישאה לפטריק קריסטקה, בנו של מאמן ההוקי ג'ו קריסטקה ונולדו לה שלושה ילדים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:זוכות מיס קנדה
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1992
קטגוריה:עיתונאיות קנדיות
קטגוריה:מחברות ספרי עיון
קטגוריה:עורכים ספרותיים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת מערב אונטריו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מערב אונטריו
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת אלברטה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אלברטה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קלגרי
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1970
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1970
עינת זמורה

**עינת זמורה** (נולדה ב-1972) היא דוגמנית ישראלית אשר ייצגה את ישראל בשנת 1992 בתחרות מיס יוניברס. יבואנית ובעלת בוטיק ZMORA בקריית מוצקין.

## קריירה מקצועית
בהיותה נערה החלה לעסוק בדוגמנות והצטלמה אצל עדי ברקן. 

ב-1989 נבחרה ל"מיס הוואין טרופיק ישראל" והייתה לנציגת ישראל בתחרות מיס הוואין טרופיק הבינלאומית, בתחרות היא הייתה צעירת המתמודדות ובלטה בכך שענתה לשאלות בנושאים פוליטיים כנציגת ישראל, בתחרות הייתה סגנית ראשונה ומי שהכתיר אותה היה טד לאנג'.

ב-1992 הגיעה למקום השני בתחרות מלכת היופי. ייצגה את ישראל במיס תבל, משום שנמנע מהזוכה במקום הראשון רוית אסף, לייצג את ישראל בשל גילה.

בשנות התשעים עבדה כדוגמנית, והופיעה בין היתר בהפקת אופנה שנערכה בשגרירות ישראל בהולנד.

ב-2019 לקחה חלק בהפקה של האקדמיה לסטיילינג, מכללת בוטיק ללימודי אופנה וסטיילינג.

כיום היא מנהלת בוטיק לייבוא אופנה.

## חיים אישיים
זמורה נולדה בקריית מוצקין ולה שתי אחיות, נשואה ואם לשניים.

## קישורים חיצוניים

* בוטיק זמורה בפייסבוק

## הערות שוליים

קטגוריה:משתתפות בתחרות מלכת היופי (ישראל)
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1992
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1972
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
פוסטדובוש

**פוסטדובוש** (בהונגרית: **Pusztadobos**) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

## יהודי פוסטדובוש
יהודים החלו להתיישב בפוסטאדובוש במחצית השנייה של המאה ה-19. רובם היו סוחרים זעירים ובמקום היה בית כנסת, מקווה ו"חדר".

בזמן הקרע ביהדות הונגריה בקונגרס של יהודי הונגריה בשנים 1869 ו-1868, הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי ובשנת 1885 הסתפחה לקהילת נירמדה.

לפני מלחמת העולם השנייה, בשנת 1938 חוקקה ממשלת הונגריה הפרו-גרמנית את "החוקים היהודיים" שהטילו מגבלות על יהודי הונגריה ופגעו בזכויותיהם, ברכושם ובפרנסתם. בפוסטדובוש הופקעה האחוזה שהייתה בבעלות יהודים וסיפקה פרנסה לרוב יהודי הכפר, כל העובדים היהודים פוטרו, ורבים נותרו ללא פרנסה.

בשנת 1940, במהלך המלחמה גויסו היהודים לעבודות כפייה במסגרת הצבא ההונגרי.

במרץ 1944, מיד לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הוטל עוצר על יהודי הכפר. באמצע אפריל הועברו כולם לגטו קישווארדה שם נכלאו בשני חדרים. ב-22 במאי שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.

## קישורים חיצוניים

* 
* סיפורם של הקהילות היהודיות באזור קישווארדה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
פקק שעם

ממוזער|פקקי שעם
ממוזער|פקק שמפניה
ממוזער|220x220 פיקסלים|אסופת פקקי שעם 
**פקק [[שעם]]** הוא פקק נפוץ לאטימת בקבוקי יין. הפקק הוא אטם שצורתו בדרך כלל קונית או גלילית ומשמש לסגירת מכלים. בניגוד למכסה שסוגר את המכל באופן חיצוני מבלי לגרוע מהנפח הפנימי, פקק השעם מוכנס פנימה לתוך המכל באופן חלקי או מוחלט. פקקי שעם משמשים גם לסגירת צנצנות וחביות.

החומרים המשמשים לייצור הפקק הם שעם טבעי או חומרים סינתטיים שונים.

## היסטוריה
ממצאים שמעידים על שימוש בפקקי שעם נמצאו בקברים במצרים העתיקה.

ייננים צרפתיים לא השתמשו בפקקי שעם עד לאמצע המאה ה-17, אלא אטמו את הבקבוקים בפיסות בד שהוספגו בשמן והוכנסו בלחץ לתוך צוואר הבקבוק. פקק השעם נכנס לשימוש בשנת 1600 לערך.

## בעיית השיעום
שיעום  הוא מצב בו ליין יש מאפיינים של ארומה או טעם לא נעימים, הנובעים מפעילות חיידקית המתרחשת בתוך פקק השעם האוטם את הבקבוק. הבעיה קיימת רק בפקקי שעם טבעי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלים ומכשירים (מזון)
פקק
שעם
אלן ג'יי

**אלן לואיס נוויל ג'יי, [[מסדר האימפריה הבריטית|חבר]]** (באנגלית: **Allan Louis Neville Jay, MBE**) (30 ביוני 1931 – 5 במרץ 2023) היה סייף בריטי-יהודי. היה פעמיים סגן אלוף אולימפי (רומא 1960), אלוף עולם (בודפשט 1959) ברומח אישי וסגן אלוף העולם (בודפשט 1959) בדקר אישי ובכך היה לבריטי הראשון שזכה בתואר העולמי ברומח והסייף האחרון שזכה בשתי מדליות אישיות באליפות עולם אחת. הוא ייצג את בריטניה ב-5 אולימפיאדות (הלסינקי 1952 – מקסיקו סיטי 1968), זכה ב-7 תארים במשחקי חבר העמים הבריטי וב-6 מדליות זהב מהמכביות.

## ביוגרפיה
ג'יי נולד בלונדון, אבא שלו נהרג בשנת 1943 בקרבות במלחמת העולם השנייה. את מרבית שנות ילדותו עבר באוסטרליה. הוא חזר לאנגליה בשנת 1950 על מנת ללמוד משפטים באוקספורד. בחייו עבד כעורך דין בעת שהשתתף בתחרויות סייף. הוא התחתן ונולדו לו שני ילדים.

### אלוף חבר העמים
במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוקלנד בפברואר 1950 הוא זכה במדליית זהב בטורניר בדקר קבוצתי כחבר במשלחת האוסטרלית.

### אלוף המכביה
בתחרויות הסייף של המכביה השלישית שנערכו בתחילת אוקטובר 1950 זכה ג'יי במדליית זהב בדקר אישי, לפני נורמן משווייץ.

באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיים ג'יי במקום שמיני ברומח קבוצתי, במקום תשיעי בדקר קבוצתי ובמקום 12 בדקר אישי.

בתחרויות הסייף של המכביה הרביעית שנערכו בספטמבר 1953 זכה ג'יי במדליית כסף ברומח אישי, אחרי אלן קוורטלר מארצות הברית ולפני רלף קופרמן  מבריטניה.

באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה ב-1955 הוא זכה במדליית ארד בטורניר רומח קבוצתי.

באולימפיאדת מלבורן (1956) סיים ג'יי במקום רביעי ברומח אישי, במקום רביעי בדקר קבוצתי, במקום חמישי ברומח קבוצתי, במקום שביעי בחרב קבוצתי ובמקום 23 בדקר אישי.

באליפות העולם שנערכה בפריז, צרפת ב-1957 הוא זכה במדליית ארד בטורניר רומח אישי.

### אלוף עולם
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-1959 הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בטורניר ברומח אישי ומדליית כסף בטורניר בדקר אישי ובכך היה לבריטי הראשון שזכה בתואר העולמי ברומח.

### סגן אלוף אולימפי
באולימפיאדת רומא (1960) זכה ג'יי בשתי מדליות כסף, בטורניר בדקר אישי אחרי ג'וזפה דלפינו מאיטליה ולפני ברונו אברובס מברית המועצות ובטורניר בדקר קבוצתי אחרי נבחרת איטליה ולפני נבחרת ברית המועצות. בטורניר דקר אישי, איב דרייפוס וארמנד מויאל, יהודים מצרפת, סיימו במקומות שישי ושביעי בהתאמה. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי ברומח קבוצתי ובמקום 20 ברומח אישי.

באולימפיאדת טוקיו (1964) הוא סיים במקום תשיעי בדקר קבוצתי, במקום עשירי ברומח קבוצתי, במקום 17 ברומח אישי ובמקום 23 בדקר אישי.

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) הוא סיים במקום תשיעי ברומח קבוצתי.

## הנצחה
ב-1985 הונצח ג'יי ביד לאיש הספורט היהודי שבמכון וינגייט, מוזיאון המנציח יהודים שהגיעו להישגים ספורטיביים יוצאי דופן.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סייפים יהודים בריטים
קטגוריה:אלופי עולם יהודים
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:אלופי המכביה: סייפים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הספורטאים היהודים: בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1931
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2023
הר ורדוסיה

**הר ורדוסיה** (ביוונית **Βαρδούσια**) הוא הר בצפון מערב פוקיס ודרום מערב פתיוטיס, יוון. הפסגה הגבוהה ביותר שלו, **קוראקאס** (ביוונית **Κόρακας**; ידועה גם בשם Korax) מגיעה לגובה  מעל פני הים, מה שעושה אותה לפסגה השנייה בגובהה במרכז יוון אחרי גיונה. זוהי הרצועה הדרומית של הרי פינדוס.

ההר מחולק לשלושה חלקים:

# צפון ורדוסיה, שפסגתו הגבוהה ביותר היא סינאני בגובה ,
# ורדוסיה המערבית התלולה מאוד, שפסגתה הגבוהה ביותר היא *סופלות* בגובה ,
# דרום ורדוסיה, עם הפסגה הגבוהה ביותר. שיא *קוראקאס*. שטח ההר הוא כ- מרובע מצפון לדרום.

הר ורדוסיה מנוקז על ידי יובלים של נהר הספרצ'יוס מצפון, המורנוס ממזרח ודרום, ואווינוס ממערב. Panaitoliko ההרים ממערב, Tymfristos לכיוון צפון-מערב הר אוטה ממזרח גיונה לכוון דרום מזרח.

#### היחידה העירונית ורודסיה
היחידה העירונית ורדוסיה, על שם ההר, מכסה את חלקו המערבי של ההר, וכוללת את הכפרים ארטוטינה ודיכורי. היחידה העירונית לידוריקי מכסה את החלק הדרומי וכוללת את הכפרים דפנוס, דיאקופי, קאליו וקוניאקוס. הכפר אתנאסיוס דיאקוס שוכן במזרח ואנטולי ודפני בצפון.

## קישורים חיצוניים

* צמחיית ההרים היוונית

## הערות שוליים

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
ורדוסיה
דיני עבודה (עוקדן)

**דיני עבודה** הוא עוקדן בן שלושה כרכים, היוצא לאור בהוצאת סדן מאז 1966 ומתעדכן מדי שנה. העוקדן כולל סקירה מקיפה של החקיקה והפסיקה בתחום דיני עבודה, ומספק הסברים מפורטים המבוססים על פסקי הדין הרלוונטיים.

המהדורות הראשונות נכתבו על ידי עו"ד יוסף האוזמן והשופט (לימים נשיא בית הדין הארצי לעבודה) מנחם גולדברג, ולאחר פטירתו של השופט גולדברג, ממשיך עו"ד נחום פינברג בכתיבת הספר ועריכתו.

מהדורת אוגוסט 2022 של העוקדן הייתה המהדורה ה-61.

## תוכן הספר
**דיני עבודה** כולל בתוכו את כל 32 החוקים בתחומי משפט העבודה הקיבוצי והאישי, וכן סעיפים המתייחסים לנושאי עבודה וזכויות עובדים ב-55 חוקים אחרים כגון: פקודת מס הכנסה, חוק העונשין, חוק יסודות התקציב וחוקי הקניין. העוקדן ערוך לפי נושאים, כך שבכל נושא מובא הסעיף בחוק ואיתו התקנות, הצווים וההלכות, מלווים בפרשנות והסברים מפורטים המבוססים על הפסיקה.

מובאים בספר גם נוסחים מלאים של הסכמים קיבוציים בולטים.

בין הנושאים הנדונים בעוקדן: חוקי יסוד, מהותם של יחסי עובד-מעביד, על השביתה וההשבתה, בתי הדין לעבודה, שוויון הזדמנויות ומניעת אפליה, סיום יחסי עובד-מעביד, פיצויי פיטורים, זכויות עובדים בפשיטת רגל ובפירוק תאגיד, פנסיה מקיפה בתעשייה, הסכמים קיבוציים ואמנות בינלאומיות.

במהדורתו הראשונה היה העוקדן בן כרך אחד בלבד, ובמהלך השנים, עם הגידול במספר חוקי העבודה, התקנות והפסיקה, גדל לשלושה כרכים עבי כרס.

## ביקורות

אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון בדימוס תיאר את העוקדן כ"ראשון הספרים בישראל בדיני עבודה".

סטיב אדלר, נשיא בית הדין הארצי לעבודה בדימוס ציין: "מאז פורסם לראשונה בשנת 1966 מהווה הספר 'דיני עבודה' מורה דרך לכל העוסקים בתחום משפט העבודה ויחסי העבודה".

## לקריאה נוספת
* דוד שי, "מהדורה חדשה: הספר 'דיני עבודה' מאת מנחם גולדברג", **נטו+** 166, פברואר 2004.

## קישורים חיצוניים
* עוקדן "דיני עבודה", באתר של הוצאת סדן

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי עיון בעברית: משפט
קטגוריה:ספרי הוצאת סדן
קטגוריה:יחסי עבודה בישראל
טומי מקריי

**טומי מקריי** (באנגלית: **Tommy McRae**; 1835 – 1901) היה אמן אבוריג'יני אוסטרלי.

## ביוגרפיה
מקריי היה מעם קוואטקוואט (Kwatkwat) שמדינתו השתרעה מדרום לנהר מורי עד סמוך לצומת הנהרות גולבורן ומורי במדינת ויקטוריה, אוסטרליה.

## רקע
מקריי תיעד את הקמת חברת המתיישבים הלבנים בארצו בזמן שהיה פועל בתחנות מרעה בצפון ויקטוריה. כנראה הוא היה קשור לאנדרו הום (אחיינו של החוקר המילטון הום) מתחנת ברוקלסבי בקורובה, ניו סאות' ויילס, בין השנים 1849–1857. בסביבות 1865 הוא היה בתחנתו של דייוויד ריד, שם נאספו הציורים הראשונים של מקריי על ידי הפסלת תרזה ווקר ובכינוי "טומי בארנס". מקריי אימץ אולי את שמו של מעסיקו, וודונגה דייוויד בארנס. הוא גם נקרא בשמות יקדונה ווראייאה.

כמה מספרי הרישומים שיצר נרכשו ממקריי על ידי מטיילים. אלה כללו איורים של חיי האבוריג'ינים המסורתיים, כולל טקסים, ציד ודיג, עם יחידים ובעלי חיים המצוירים בעיקר בנופי עצים דקים ואדמה. המצוירים כללו גם זרים שחיו עם האבוריג'ינים במשך זמן רב.

עבודתו של מקריי נכללה במהדורה הראשונה של סיפורי האגדות האוסטרליות של פרקר (1896), מרישומים מקוריים שנשלחו לעורך אנדרו לאנג בידי אחיו בקורובה. הצייר היוצר לא זכה לקרדיט, אך הייחוס הנכון התגלה כשחקירה מאוחרת יותר בניירותיו מצאה תכתובת עם הציורים המקוריים.

## חסות
בשנות ה-60 של המאה ה-19 התמקם מקריי על גדות אגם מודמיר בווגוניה, ויקטוריה, שם רודריק קילבורן, קבלן טלגרף קנדי, הפך לפטרון ומגן של האמן בראשית שנות השמונים. 

בשנת 1885 נישא ללילי ונולדו להם ארבעה ילדים. בין השנים 1890–1897 נלקחו ממנו ילדיו למשמורת על פי תקנות הממשלה הוויקטוריאנית, למרות מאמציו של קילבורן למנוע זאת.

מקריי נפטר ב־15 באוקטובר 1901 ונקבר בבית העלמין בקריל בווגוניה.

ציוריו מוחזקים על ידי המוזיאון הלאומי של אוסטרליה, הגלריה הלאומית של אוסטרליה, הספרייה הלאומית של אוסטרליה קנברה, הספרייה הממלכתית ויקטוריה, ספריית ניו סאות' ויילס ומוזיאון מלבורן.

## גלריה

קובץ:Tommy McRAE - Kwatkwat people - (Aboriginals returning from hunting) Sketchbook mainly of activities of Aboriginals and Whites - Google Art Project.jpg
קובץ:Tommy McRAE - Kwatkwat people - (Drunken revellers) Sketchbook mainly of activities of Aboriginals and Whites - Google Art Project.jpg
קובץ:Tommy McRAE - Kwatkwat people - Black fellow iguana hunting-Sketchbook of Aboriginal activities - Google Art Project (715347).jpg
קובץ:Australian Legendary Tales p38.png
קובץ:Australian Legendary Tales p42.png


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים אוסטרלים
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1835
קטגוריה:אוסטרלים שנפטרו ב-1901
UTC+03:00

ממוזער|מפה של זמני UTC ברחבי העולם. המדינות המסומנות בצהוב משתמשות ב-UTC+3 בכל השנה, בעוד שאלו המסומנות בכתום משתמשות ב-UTC+3 רק בחלק מהשנה.
**UTC+03:00** הוא מזהה זמן אוניברסלי מתואם של . במקומות שבהם חל היסט הזמן הזה, השעה היא 3 שעות אחרי הזמן האוניברסלי המתואם (UTC).

## בתור שעון סטנדרטי (לאורך כל השנה)
### אירופה
ברוב אזורי רוסיה האירופאית  שכוללת את מוסקבה, סנקט פטרבורג, רוסטוב על הדון ונוביה זמליה התחילו להשתמש בזמן האוניברסלי של UTC+03:00 ב-26 באוקטובר 2014. בנוסף לכך, ב-7 בספטמבר 2016, טורקיה התחילה גם היא להשתמש בזמן האוניברסלי של UTC+03:00. לצד השמות שמוזכרים לעיל, קיים שימוש גם בשם (Eastern Europe Forward Time (EEFT לתיאור זמן זה.
* 
*  - שעון מוסקבה
** המחוז הפדרלי המרכזי
** המחוז הפדרלי של צפון קווקז
** המחוז הפדרלי הצפון-מערבי
*** חוץ מקלינינגרד
** המחוז הפדרלי הדרומי
*** חוץ אסטרחן
** המחוז הפדרלי של הוולגה
*** חוץ מסמרה, סראטוב ועוד.
** וולגוגרד (מחוז)
*  - שעון בטורקיה 
* 
** חצי האי קרים

### אפריקה
* 
* 
* 
* 
* 
** הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת
*** הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת
**** באסאס דה אינדיה, אירופה (אי) וז'ואן דה נובה
** מיוט
* 
* 
* 
* 
* 
** איי פרינדס אדוארד 
* 
* 

### אסיה
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
** 
** 

## בתור שעון קיץ (בחצי הכדור הצפוני בקיץ בלבד)
### אירופה
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
** מלבד חצי האי קרים, חלק מדונצק ולוהנסק
* 
** מלבד אקרוטירי ודקליה

### המזרח התיכון
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמן
צ'חלה

**צַ'חְלָה** הוא כינוי גנאי לאישה בסלנג הישראלי, בדומה לכינוי פרחה, ולכינויים פרחולה, צ'כונה וערסית.

כיום, הכינוי מופנה בדרך כלל לאישה ממוצא מזרחי, ומייחס לה מנת משכל נמוכה, אוצר מילים מוגבל, עצבנות, נפנופי זרועות, התנהגות קולנית, איפור כבד, חימצון שיער (שחורדינית), לבוש מוחצן וססגוני. לאור העובדה שהכינוי מופנה לנשים בעיקר על סמך המראה החיצוני או המוצא שלהן, ללא אמת עובדתית, רבים רואים בו כינוי גזעני וסקסיסטי.

לפי חוקרת התרבות מירב אלוש לברון, הכינוי צ'חלה הוא אחד מהמסמנים התרבותיים בהגזעת נשים מזרחיות בישראל, והבניה תרבותית שבאמצעותה מיוחסת לנשים מזרחיות מהות משותפת, משל כולן היו יחידה אחת.

## מקור ואטימולוגיה
לפי רוביק רוזנטל, מקורו של הסלנג בשם פרטי לאישה שהיה נהוג ביהדות עיראק.

כסלנג, רוזנטל מתאר את הצ'חלה כאישה נבזית, טיפשה ומלוכלכת, ומגדיר אותו כאחד מהכינויים הסקסיסטיים המשמשים בחברה הישראלית.

ביהדות עיראק, ככל הנראה היה מדובר בכינוי חיבה לשם "רחל".

## בתרבות
יצירות שונות בתרבות הישראלית הציגו את הצ'חלה באור שלילי ומגחיך.

הסדרה "עממיות" של נאור ציון מ-2014 עוררה דיון ער בכלי התקשורת, וגררה התנגדות מצד אינטלקטואלים ופעילים חברתיים שונים, שביקרו את האופן שבו בחר ציון להציג נשים בכלל, ונשים מזרחיות מהפריפריה בפרט.

ב-2017, מתמודדת באח הגדול הטיחה במתמודדות אחרות את הכינוי "צ'חלות", ועוררה דיון סביב הכינוי.

ב-2018 פורסם כי מפיק המסיבות ירון ברבי ביקש להכניס למסיבותיו בליינים בהירי עור, ולדחות בעלי חזות מזרחית, ונשים בעלות מאפיינים חיצוניים מסוימים, שאותן כינה צ'חלוויטות (שהוא כינוי משודרג לצ'חלה).

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* נדב פרץ, יא צ'חלה, באתר תרבות, 10 בפברואר 2014
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סלנג עברי
קטגוריה:כינויי גנאי
קטגוריה:מונחים לנשים
אגמייה מצויצת

**אגמייה מצויצת** (שם מדעי: *Fulica cristata*) היא מין של עוף ביצה מהסוג אגמייה ממשפחת הרליתיים, החי במרבית אפריקה למעט מערב, מרכז וצפון אפריקה. בנוסף לאפריקה האגמייה נפוצה גם בחצי האי האיברי.

## מאפיינים
אגמייה זו היא בעלת נוצות בצבע שחור, מצח שצבעו נע בין לבן לחום ועיניים אדומות. אורכה של האגמייה 38 עד 45 סנטימטרים ומשקלה 500 גרם עד 1,000 גרם.

הפרט הצעיר שונה במראהו מהמבוגר והוא בעל חזה לבנבן וחסר המצח הלבן. והוא מקבל את הנוצות השחורות בגיל 4 חודשים ואת המצח הלבן רק בגיל שנה.

הנקבה מטילה בעונת הרבייה כ-8 ביצים.

האגמייה נפוצה באזורי ביצות ואגמים באפריקה וניזונה בעיקר מחסרי חוליות כמו סרטנים קצרי בטן, חרקים, תולעים ורכיכות אך גם מדגים, ראשנים ואפילו ביצים של עופות מים אחרים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:בעלי חיים בביצות באסיה
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: עופות
קטגוריה:טנזניה: עופות
קטגוריה:אתיופיה: עופות
קטגוריה:ספרד: עופות
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
המכון למחקר רפואי ישראל-קנדה

**המכון למחקר רפואי ישראל-קנדה** (באנגלית: **Institute for Medical Research, Israel-Canada**) הוא מכון מחקר רפואי, המסונף לפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים.

המכון למחקר רפואי מציע בעיקר קורסים לתואר ראשון במדעים ביו-רפואיים מלבד זאת סטודנטים הלומדים יכולים לרכוש לימודי בסיס לקראת התוכניות הקדם-קליניות שילמדו בתואר ראשון בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית. נכון ל-2016 במכון לומדים כ-600 סטודנטים לתואר שני ודוקטורט. תוכניות הדוקטורט מציעות מגוון רחב של תחומי מחקר רבים במדעי הרפואה וזאת במסגרת שיתוף פעולה עם בית החולים הדסה.

המכון נתמך בחלקו על ידי ארגון הידידים הקנדים של האוניברסיטה העברית וממן את המלגות והמחקרים של המכון, בנוסף לכך הארגון מסייע בקידום שותפויות מחקר רפואיות בין קנדה לישראל.

## היסטוריה
המכון למחקר רפואי ישראל-קנדה הוקם ב-2008 וכבר עם הקמתו מנה חמש מחלקות: מחלקת אימונולוגיה וחקר הסרטן, מחלקת מיקרוביולוגיה וגנטיקה מולקולרית, מחלקת נוירוביולוגיה רפואית, מחלקת ביולוגיה התפתחותית וחקר הסרטן ומחלקת ביוכימיה וביולוגיה מולקולרית.

המייסד והיו"ר הראשון של המכן היה פרופסור איתן יפנוף, ב-2008 נבחר היו"ר השני של המכון, דוד ליכטשטיין. ב-2012 מונתה חיה לורברבאום-גלסקי לכהן כיו"ר המכון וזאת כיהנה בתפקיד עד 2020, מאז 2020 מכהן בתפקיד יו"ר המכון פרופ' רמי עקילאן.

## חטיבות הוראה
המכון מעניק תואר ראשון במדעים ביו-רפואיים. בנוסף לכך, המכון מלמד את בסיס המקצוע לקראת התוכניות הקדם-קליניות שילמדו בתואר ראשון בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית. בין התוכניות נמנות: רפואת שיניים, סיעוד, רפואה צבאית ועוד. נכון ל-2016 יותר מ-2800 סטודנטים נרשמו לתוכניות אלו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:קמפוס האוניברסיטה העברית בעין כרם
קטגוריה:יחסי ישראל–קנדה
קטגוריה:מכוני מחקר בישראל
ויקטור דזנאי

**ויקטור דזנאי** (במקור **דיטריכשטיין**, (בהונגרית: **Déznai Viktor**; ארד, 25 במאי 1884 – קלוז'-נאפוקה, 1 בדצמבר 1968) היה סופר יהודי-הונגרי ברומניה, חוקר אורבניזם דהיינו עירוניות (תחום מדעי).

## קורות חיים
ויקטור דיטריכשטיין נולד במשפחה יהודית. הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת אטווש לוראנד בבודפשט ובסורבון בפריז כמורה לשפה ולספרות צרפתית, ודוקטור במדעי הרוח. משנת 1907 היה מורה בטימישוארה בבית הספר התיכון הריאלי הראשי הממלכתי, משנת 1919 היה מורה בבית הספר התיכון היהודי והמנהל של גימנסיית הפועלים. בין השנים 1948–1950 היה פרופסור במחלקה לעירוניות ולתכנון ערים באוניברסיטת בבש-בויאי בקלוז'-נפוקה. עד 1958 עבד גם בספריית האקדמית בקלוז'.

עבודת הדוקטורט שלו (על רגשות הטבע בספרות הצרפתית של המאה ה-17, בודפשט, 1907), שכבר יצאה לאור בהוצאתו, הוכיחה את רב צדדיותו. הוא החל את לימודיו במדע העירוניות לפני מלחמת העולם הראשונה, ומחקריו בתחום זה נקראו על ידו אורבנולוגיה כבר בשנת 1912; מונח זה אומץ גם על ידי הספרות בעולם, בתוספת המילה אורבניסטיקה, כלומר היישום הטכני של מדע העירוניות.

הוא למד בהרחבה את בעיית התכנון העירוני מתחת לפני הקרקע והשתתף בקונגרסים בינלאומיים לתכנון עירוני. בשנת 1934 בליון וב-1937 בפריז. הוא היה חבר בכמה אגודות אירופאיות ואמריקאיות ומשנת 1930 הציע כמה הצעות (כולל למכון הפדגוגי ג'יי-ג'יי רוסו של אוניברסיטת ז'נבה) לארגון אולימפיאדות אינטלקטואלות משנות ה-30 של המאה ה-20 ואילך. לאחר מלחמת העולם השנייה פיתח תוכנית להקמת מכון מחקר לעירוניות הן בינלאומי והן מקומי, וכתב את ההיסטוריה העירונית של קלוז'-נאפוקה על פי הזמנה ממלכתית.

כחצי מאה מחקריו על מדע העירוניות התפרסמו בחמש שפות בחמישה כתבי-עת, בהם Urbanismul הרומני, בכתב העת בבודפשט בשם Városok Lapja, בפריז ב-La Vie Urbaine ב-Zirkel בשטוטגרט וב-Oeuvres בז'נבה, עם התייחסות מיוחדת לפיתוח של ערים כמו: בוקרשט, טימישוארה, קלוז'. הוא עבד בעיתון טימישוארה, בעיתונות בשפה ההונגרית: ב"עידן שלנו" (שני הנהרות), "דרכנו", "טריבונה", וכן בעיתונות בשפה הרומנית כמו: Contemporanul, Viața Economică.

## יצירותיו
* Lurbanisation du monde (בריסל, 1932).
* תוכנית D (עם אישטוואן גרדוני, רומן, הוצאת פראגר, ברטיסלבה, 1938).
* ברית המועצות, 1–2; הספר הרוסי, קלוז'-נאפוקה, 1946.
* פירוטו על הסיווג הכללי של ערים נותר בכתב יד, ויחד עם ספרייתו, אוספיו, התכתבויותיו נתרמו לספריית סניף האקדמיה בקלוז'.
* סיפור חייו ועבודתו נכתבו על ידי תלמידו, ג'רג' בלייר (כתב היד בבעלות המשפחה).

## לקריאה נוספת
* Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés I. (A–F). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1981.

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים רומנים
קטגוריה:סופרים יהודים רומנים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:ניצולי השואה: רומניה
קטגוריה:טימישוארה: יהודים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1884
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1968
ג'בל שעאנבי

**ג'בל שעאנבי** (בערבית: **جبل الشعانبي**; בתרגום חופשי: **הר הכבשים**) הוא הר בתוניסיה, הגבוה ביותר במדינה. גובהו 1,544 מ' מעל פני הים, והוא מהווה חלק מרכס הרי האטלס הדרומיים. הוא ניצב מעל העיר קסרין שבמערב תוניסיה. פסגתו מכוסה כולה בעצי אורן ולעיתים בחורף היא מתכסה בשלג. ההר הוא חלק מהפארק הלאומי שעאנבי.

## תיאור
ג'בל שעאנבי הוא הר בודד שנכלל ברכס הרי האטלס במרכז מערב תוניסיה, 17 ק"מ צפונית מערבית לעיר קסרין ומספר קילומטרים מזרחית מהגבול עם אלג'יריה. ניתן להגיע אל פסגתו באמצעות מסלול המתאים לרכבי שטח לגובה של 1,300 מ'. למעלה מגובה זה אינו נגיש לרכבים, אך בטיול של כשעתיים ניתן להגיע ברגל אל הפסגה. בשנת 1956, עם עצמאות תוניסיה מצרפת, הציבו פעילים פוליטיים תוניסאים סהר מתכת על ראש ההר, כדי לסמן את ניצחון ההתנגדות העממית. 

מאז דצמבר 2012, מהווה ההר מקום מסתור לקבוצות טרור אסלאמיסטיות. על כן, מדי כמה חודשים נערך מבצע צבאי של הכוחות המזוינים של תוניסיה כנגד הטרוריסטים.

## שמורת הטבע
כבר בשנת 1977 הוכרז ההר על ידי אונסק"ו כשמורה ביוספרית. שטח השמורה הכולל הוא 43,723 דונם, עם שטח ליבה של 6,723 דונם. בתוך השמורה חיים כ-8,000 אנשים, רובם חקלאים המגדלים בעלי חיים, דגנים, כוורות דבורים, מטעים ועוד. אזור הליבה של ההר, הכולל את פסגתו, הוכרז כפארק הלאומי שעאנבי בשנת 1980 כדי להגן על הסביבה הטבעית האקולוגית של האזור.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הפסגות הגבוהות במדינתן
קטגוריה:תוניסיה: גאוגרפיה
קטגוריה:תוניסיה: שמורות ביוספריות
קטגוריה:אפריקה: הרים
הושיעה את עמך

**הושיעה את עמך** הוא ניגון שהולחן על ידי הרב ד"ר אברהם טברסקי. הניגון הפך במשך השנים לאחד מהניגונים המזוהים עם חסידות חב"ד.

## אודות הניגון
קצב שירת הניגון הוא שמח. מילות הניגון הם מפרק כ"ח בתהילים, בו מתפלל דוד המלך לאל שיושיע ויגאל את עמו, וירומם אותם "עד העולם" – לנצח.

בשנת 1960 הלחין הרב טברסקי את המילים בתהילים. שבוע לאחר מכן שר את הלחן לראשונה בציבור, בחתונה של אחיו הצעיר.

במהלך התוועדות שמחת תורה תשכ"ב ביקש הרבי מהאורחים שבאו לחודש תשרי שישירו שיר מארץ ישראל, ר' אברהם לידר החל לשיר 'הושיעה את עמך'. במהלך התוועדות ערב ראש השנה תשכ"ג, אמר הרבי שנמצא בהתוועדות "בעל ה'הושיעה את עמך' מכפר חב"ד, אז שינגן לנו ניגון מזמרת הארץ"- ניגון מארץ ישראל, לידר החל לנגן ניגון אחר, אך הרבי ביקש שישיר את הניגון שלימד, והחל לנגן הושיעה את עמך. מאז החל להתנגן הניגון במרכז חב"ד העולמי - 770 כשפעמים רבות הרבי בעצמו היה מתחיל את הניגון בהתוועדויות, לרוב זה היה כשהרבי דיבר על יהודי רוסיה, ובחלוקת כוס של ברכה לקהל במוצאי החגים.

באותה תקופה יצא האלבום השלישי 'ניגוני חב"ד' של ניח"ח ושם ביצוע לשיר, על עטיפת האלבום נכתב כי אמנם ניגון זה מקורו לא בחב"ד, אך תלמידי ליובאוויטש אימצו את המנגינה הזו והיא מושרת לעיתים קרובות בכינוסים ובהתוועדויות של הרבי. 

בסוף התוועדות פורים תשכ"ד החל הרבי לנגן את הניגון ובמקום המילים "וברך את נחלתך" שינה ל"ורחם על נחלתך".

## עיבודים מוזקליים
ב-1962 הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד 3" של ניח"ח, ב־1969 הופיע באלבום "לכו נרננה" של נירה רבינוביץ' ושלמה ניצן, ב-2011 הופיע באלבום "לחיים טיש" - חב"ד,
ב-2021 הופיע בביצוע של שלומי שבת באלבום צמאה 6.

השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי שלמה כץ, מנדי ג'רופי, אברהם פריד, יוני שלמה, חיים ישראל, ישי ריבו, בני פרידמן, יצחק מאיר ועוד.

## קישורים חיצוניים
* הניגון מושר בהתוועדות א' שבט תשל"ז אצל הרבי מנחם מנדל שניאורסון, ערוץ jem ביוטיוב
* סיפורו של הניגון הושיעה את עמך 
* שמוליק קפלן, הושיעה את עמך, הללו - פודקאסט הניגונים של צמאה
*סרטון בו נראה הרה"ק אדמו"ר מריבניץ הרב חיים זנוויל אברמוביץ' זצוקללה"ה רוקד ושר השיר הושיעה את עמך בלחן שהלחין הד"ר רבי אברהם טברסקי

## הערות שוליים

קטגוריה:ניגונים חסידיים
קטגוריה:ניגוני חב"ד
2nd South Carolina String Band

**2nd South Carolina String Band** (בעברית: **להקת כלי המיתר השנייה של דרום קרוליינה**) היא להקת קאנטרי אמריקאית, המשחזרת מוזיקה אותנטית מתקופת מלחמת האזרחים האמריקנית. הקבוצה טוענת כי היא "מבצעת 'מוזיקת מלחמת אזרחים' בצורה אותנטית ככל האפשר, כפי שהיא נשמעה באמת לחיילי מלחמת האזרחים".

על פי האתר הרשמי של הלהקה, הקבוצה הוקמה באוגוסט 1989. מייסדי הלהקה, ג'ו אוורס ואחיו פרד אוורס, ג'ון פריילר, דייב גוס ובוב בימן, היו נגנים חובבים והתמקצעו בכלים מתקופת המלחמה: בנג'ו, תוף סנר, כינור, גיטרה וטמבורין. הם פרסמו במהלך השנים שישה אלבומי אולפן על ידי חברת התקליטים Palmetto.

הלהקה מופיעה למספר סצנות בסרט "Gods and Generals", בבימויו של רונלד פ. מקסוול, והמוזיקה שלהם מהווה את פסקולו. בנובמבר 2004 זכתה הלהקה בפרס סטיבן קולינס עבור השימור שלהם של מוזיקה מהמאה ה-19.

## דיסקוגרפיה
* Southern Soldier (1997)
* Hard Road (2001)
* In High Cotton (2002)
* Dulcem Melodies (2006)
* Lightning in a Jar [Live] (2008)
* Strike the Tent! (album) (2013)
* Ain't Dead Yet! (2017)

## קישורים חיצוניים
* 

* כתבה על 2nd South Carolina String Band

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות קאנטרי אמריקאיות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1989
מפרץ ג'ירולאטה

**מפרץ ג'ירולאטה** (בצרפתית: **Golfe de Girolata**) שוכן בחצי האי לה סקנדולה (La Scandola) בחוף המערבי של האי קורסיקה השייך לצרפת, בערך באמצע הדרך בין אז'אקסיו לקלווי. בשנת 1983 נוסף מפרץ ג'ירולאטה לרשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו, כחלק מאתר המורשת העולמית: "מפרץ פורטו: הקאלאנקות של פיאנה, **מפרץ ג'ירולאטה** ושמורת סקנדולה".

מפרץ ג'ירולאטה גובל בקאפו סנינו (Capu Seninu) ובפונטה סקנדולה (Punta Scandola). בחוף המפרץ שוכן כפר הדייגים לשעבר ג'ירולאטה המונה כ-100 תושבים כולל עשרה בתים והריסות מבצר של הרפובליקה של ג'נובה. לא ניתן להגיע אליו ברכב, אלא רק ברגל באמצעות מסלולי הליכה שונים, כולל מארה אי מונטי (Mare e monti, באיטלקית: ים והרים) מסלול הליכה למרחקים ארוכים דרך ג'ירולאטה. בקיץ מגיעות לנמל הטבעי של ג'ירולאטה ספינות טיולים מספר פעמים ביום ממקומות שונים כמו קלווי, ל'איל-רוסה, פורטו, סגונה, קרגזה ואז'אקסיו.

## גלריה

Girolata 0ff.jpg|ג'ירולאטה ממסלול ההליכה מארה אי מונטי כשברקע חצי האי לה סקנדולה
Corsica Fortin de Girolata agave.jpg|פורטין דה ג'ירולאטה היה חלק מהביצורים הג'נובזיים של האי
Corsica Girolata Punta Scandola.jpg|נוף לפונטה סקנדולה
Corsica Girolata la vache sur la Plage de Focaghia.jpg|פרות על החוף ליד המזח
Corsica Girolata street.jpg|כביש בחלקה העליון של ג'ירולאטה


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קורסיקה
קטגוריה:מפרצים בים התיכון
Friday (שיר של ריטון ונייטקרואלרס)

**Friday** (המוכר גם בתור "**Friday (Dopamine Re-Edit)**") הוא שיר שהוקלט על ידי הדי ג'יי האמריקאי, ריטון, והלהקה הבריטית, נייטקרואלרס , בשיתוף פעולה עם מוסטפא & הייפמן. השיר יצא לאור ב-15 בינואר 2021 דרך חברת מיניסטרי אוף סאונד. השיר לוקח השראה מהשיר "Push the Feeling On"  שיצא בשנת 1992.

## רקע
בתחילת שנת 2020, מופסה והייפמן החלו לצבור הצלחה וויראלית דרך קליפים בהם הם רוקדים ועושים סרטוני מם. הדיג'יי האמריקאי ריטון והמפיקים של Invisible Men החלו לגלות מודעות לפוטנציאל הרב שלהם בתור זוג שותף עקב הסרטונים שהעלו באתר האינטרנט יוטיוב.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על יום שישי
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפולין
קטגוריה:שירי פלטינה באוסטרליה
מיאו

יללת חתול|שמאל
alt=A cat meowing.|ממוזער|חתול מילל
**מיאו** היא המילה המייצגת את הקול שאותו מבצעים החתולים לתקשורת עם סביבתם .

גורי החתול הצעירים משתמשים ב"מיאו" כדי לתקשר עם אימם. חתול בוגר בדרך כלל אינו מתקשר עם חתולים אחרים באמצעות קולות, וכאשר הוא מילל מטרתו היא לרוב תקשור עם בני אדם שסביבו, מסיבה זו חתולי מחמד מיללים יותר מחתולי בר.

מומחים מבחינים בין סוגים שונים של "מיאו", שמושמעים על ידי החתול למטרות שונות, משיכת תשומת לב, בקשת מזון וכדומה. ככל שה"מיאו" חזק, אינטנסיבי ותכוף יותר, המסר שהחתול מעוניין להעביר דחוף וחשוב לו יותר. חתול זכר מפיק צליל חזק יותר משל נקבה.

## איות
המילה "מיאו" היא אונומטופיה ולכן היא קיימת בשפות רבות, בחלקן יש לה וריאציות שונות. ישנן שפות שבהן הפכה המילה לשם בעל החיים עצמו.

### הבדל בין השפות
הטבלה מטה מציגה את הדרך בה כל שפה מבטאת את המילה "מיאו":

## ראו גם
* ייצוג לשוני של קולות בעלי חיים
* תסמונת קרי דו שה

## קישורים חיצוניים

* 
* זאת הסיבה המדעית שחתולים עושים 'מיאו'
* סוגי יללות חתולים כך תבינו מה החתול רוצה

## הערות שוליים

קטגוריה:קולות בעלי חיים
קטגוריה:חתולים בתרבות
קצב מזרחי

"**קצב מזרחי**" הוא האלבום ה-25 של הזמר הישראלי אייל גולן. האלבום יצא לאור ב-12 באפריל 2021, בהוצאת חברת התקליטים "ליאם הפקות".

## רקע
"קצב מזרחי" הוא אלבום הפתעה ואלבום ההמשך של האלבום הקודם של גולן, "להיות מאושר". האלבום יצא לאור ביום הולדתו ה-50 של גולן. בדומה לאלבום הקודם, בחלק משירי האלבום שיתף פעולה גולן עם אומנים ויוצרים נוספים דוגמת אבי אוחיון, דודו אהרון ועדי לאון.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אייל גולן
קטגוריה:אלבומי המשך
קטגוריה:אלבומי הפתעה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דולי ופן
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
שיר ערש של ברהמס

[ממוזער|תווי היצירה[קובץ:Guten Abend, gut Nacht.mid|ממוזער|שיר ערש מאת ברהמס.]]
ממוזער|החלק הראשון מתוך הסימפוניה השנייה של ברהמס, שהמוזיקה שלה מבוססת על הלחן של שיר הערש.
**שיר ערש של ברהמס [[אופוס (מוזיקה)|אופוס]] 49** (בגרמנית: **Wiegenlied, Op. 49**) הוא ליד לקול ולפסנתר, שהלחין המלחין יוהנס ברהמס. שיר הערש הולחן בשנת 1868 בעיר בון שבגרמניה. זו אחת המנגינות הפופולריות ביותר של המלחין. נחשב לאחד משירי הערש הפופולרים לצד "מנצנץ כוכב קטן".

כתב היד של היצירה שמור כיום במוזיאון תרבות המוזיקה על שם גלינקה במוסקבה.

היצירה במקור הולחנה בסולם מי במול מז'ור, אך היום ישנם מספר רב של וריאציות לסולואים של פסנתר בסולמות שונים (המוכרים הם בפה מז'ור ובסול מז'ור).

## היסטוריה
ברהמס ביסס את המילים של שיר הערש, לפי דואט מאת אלכסנדר באומן  שיצא לאור בשנות ה-40 של המאה ה-19. שיר הערש הוקדש לידידתו של ברהמס, ברטה פאבר, לרגל לידת בנה השני. ברהמס היה מאוהב בה בצעירותו והלחין את שיר הערש בהשראתה. ברהמס לבסוף סיים להלחין את היצירה בנובמבר 1868. שיר הערש פורסם לציבור הרחב ב-22 בדצמבר 1869 בווינה והוצג על ידי **לואיז דסטמן** (זמרת) וקלרה שומאן (פסנתרנית). יש עדויות לכך שהשיר הושר בעברית כבר בפולין בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20. בשנת 1877, ברהמס ביסס את החלק הראשון של הסימפוניה השנייה שלו (אנ') בהשראת הלחן של שיר הערש.

ישנם אין ספור שימושים בשיר הערש בתיבות נגינה. את שיר הערש ניתן למצוא עכשיו בפסקול של למעלה מ-60 סרטים.

## מילות המנגינה
הנה מילות המנגינה שלקוחות מאוסף שירי העם קרן הפלא של הנער:

[ממוזער|ביצוע שיר הערש לקול ול[תזמורת משנת 1915.

הזמרת היא ארנסטין שומאן-היינק .]]
מאוחר יותר, ברהמס הוסיף מילים לחזרה השנייה שנלקחו משיר משנת 1849 שכתב גאורג שרר :
[ממוזער|שיר הערש בנגינת [שעון מוזיקלי .]]

גרסה אחרת בעברית בעיבוד של אברהם בן ים נמצאת באתר זמרשת. (ראו הפנייה בקישורים חיצוניים).

גרסה ישנה מוכרת של מרדכי לויטס היא:
רַד הַלַּיִל עַל תֵּבֵל,
שֶׁקֶט בָּא עַל יְקוּם.
כָּל הָאוֹר הָפַך לְצֵל,
יִשָּאֵר עַד יָקוּם.

לֹא תִּירָא הִרְהוּרִים,
עַל רֹאשְׁךָ שְׁכִינַת אֵל.
כִּי הִנֵּה לֹא יָנוּם,
שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל.

חֲלוֹמוֹת מְתֻקִּים,
יִהְיוּ חֶלְקְךָ.
עַד הַשַּׁחַר יִשְׁמְרְךָ,
מַלְאָךְ עַל מִטַּתְךָ.

לֵיל מְנוּחָה, לֵיל שַׁלְוָה,
תִּמְתַּק שְׁנַתְךָ.
לֵיל מְנוּחָה, לֵיל שַׁלְוָה,
תִּמְתַּק שְׁנַתְךָ.

## ביצוע היצירה
היצירה המקורית כתובה במי במול מז'ור. ברהמס משתמש במרווחים של טוניקה דומיננטה וסאב דומיננטה על הסולם מי במול מז'ור. המלודיה ביצירה נחשבת "סטאטית" וארוכה יותר והאוקרדים קצרים יותר וחלשים יותר. יד שמאל וימין לא מסונכרנות, כלומר המלודיה מובילה והבאס מגיע פעימה אחת אחרי המלודיה. הטכניקה הזאת מייצרת רוגע ושלווה ו"אורך" של השיר, דבר שמאפיין שיר ערש שנועד להרגיע ולהרדים ילדים.

## קישורים חיצוניים

* ספר בו מאוגדים כל שירי העם הגרמנים - ביניהם שיר הערש של ברהמס.

*ביצוע שיר הערש על ידי אסתר עופרים באתר יוטיוב.
*מידע, מדיה וביצועים שיר הערש באתר זמרשת.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ערש
קטגוריה:יצירות מאת ברהמס
הפארק הלאומי סידי א-טווי

**הפארק הלאומי סידי א-טווי** (בערבית: **الحديقة الوطنية بسيدي الطوي**) הוא פארק לאומי בתוניסיה שהוקם בשנת 1993 והוא מורכב משטחי עשב.

הוא ממוקם בחלקה הדרומי של תוניסיה, סמוך לגבול לוב. דרומית לפארק, 54 ק"מ משם, נמצאת העיירה בן גרדאן. בפארק חיים ראמי סהרה.ממוזער|תמונת Landsat 7 משנת 1999 המציגה את עשב הדשא המשוחזר בגבול הפארק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תוניסיה: פארקים לאומיים
מחוז ז'נדובה

**מחוז ז'נדובה** (בערבית תוניסאית: **ولاية جندوبة**) הוא אחד מעשרים וארבעה מחוזות תוניסיה. המחוז נמצא על רכס הררי יחסית בצפון-מערב המדינה, כך שהוא גובל בעיקר באלג'יריה וכולל רצועה קטנה של חוף לים התיכון. הוא משתרע על שטח של 3,102 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 401,477. בירתו היא ז'נדובה.

## גאוגרפיה
המחוז ממוקם במערב תוניסיה, בחלקה בצפוני, כ-150 ק"מ מערבית לבירה תוניס. המחוז הררי ביותר ובעל טמפרטורות נמוכות מאוד ביחס לשאר המדינה. ממוצע הטמפרטורה במחוז במהלך חודשי החורף נע בין 5 ל-10 מעלות צלזיוס ובין 25 ל-30 מעלות צלזיוס בקיץ. משום גובהו וקרבתו לים, המחוז הוא הרטוב ביותר במדינה: ממוצע המילימטרים בחלקו הצפוני עומד על 1000 מ"מ בשנה ועולה על 1,500 מ"מ בדרום ומרכז המחוז (לשם השוואה, כמות הגשם השנתית הממוצעת בתל אביב היא 550 מ"מ).

## חינוך
בכל מחוז ז'נדובה קיימות 31 מכללות ו-18 בתי ספר תיכוניים המקבלים את פניהם כ-19,633 תלמידים. ברחבי המחוז קיימים גם 11 מרכזי הכשרה מקצועית, בית ספר לתיירות ובית ספר לרפואה. אוניברסיטת ג'נדובה, שנמצאת בבירת המחוז ז'נדובה, כוללת מדי שנה 14,700 תלמידים ומעסיקה כ-500 מורים.

## חלוקה מנהלית
המחוז מחולק ל-9 נציגויות, המחולקות אף הן לכ-14 עיריות, עשר מועצות מקומיות ו-95 "אימאדות".

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תוניסיה: מחוזות
אלתקה

שמאל|ממוזער|250px|תל שָׁלָף - אחת ההצעות המקובלות כיום לאתר של אֶלְתְּקֵה המקראית

**אֶלְתְּקֵה** הייתה עיר ישראלית, הנזכרת במקרא בין ערי הלויים מנחלת שבט דן, ובהמשך ידועה כאתר קרב חשוב בין האשורים למלכים בלבנט.

## במקורות
אלתקה מוזכרת בתנ"ך פעמיים. היא מוזכרת בתיאור נחלת שבט דן:

.

בנוסף, אֶלְתְּקֵה נזכרת (כ"אֶלְתְּקֵא") ברשימת ערי הלויים בנחלת דָן שנמסרו ללויים בני קְהָת:

.

אֶלְתְּקֵה נזכרת במנסרת סַנְחֵרִיב המתארת בין השאר את מסע סנחריב בלבנט (701 לפנה"ס). על פי הכתוב במנסרה, מנהיגי עקרון הפלשתית מרדו באַשּׁוּר, והסגירו את פָּדִי מלכם שהיה נאמן לאַשּׁוּר לידי חִזְקִיָּהוּ מלך יְהוּדָה. מלך מצרים בא להילחם עם סַנְחֵרִיב עם צבאות מצרים וצבאות שגייס מכּוּשׁ, ובקרב שנערך באזור אֶלְתְּקֵה הובסו המצרים. סַנְחֵרִיב המשיך וכבש את אֶלְתְקַה ואת תמנה, וגם נקם במורדים מעקרון, ושחרר את פָּדִי מידי חִזְקִיָּהוּ.

יש המשערים שאירוע זה זהה למתואר בספר מלכים: 
.

תִּרְהָקָה מֶלֶך כּוּשׁ בתיאור זה מזוהה עם פרעה תַּהָרְקָה מהשושלת הנובית מכּוּשׁ.

היו שטענו שאלתקה היא "בית מקושש" המוזכרת בתוספתא וכן היו שזיהו את אלתקה עם כפר לקוטיא המוזכרת באיכה רבה.

## זיהוי האתר
[שמאל|ממוזער|200px|המנסרה המכונה "מנסרת [מוזיאון ישראל", כדי להבדילה מ 3 מנסרות המכונות מנסרת סנחריב]]

זיהוי האתר של אֶלְתְּקֵה אינו ודאי. ממיקום האזכור של אלתקה בתוך רשימת הערים של שבט דן מסיקים שאלתקה הייתה בדרום נחלת השבט. 

היו שזיהו את אלתקה בבית לַקְיַא, אך בנימין מזר טען שזיהוי זה אינו אפשרי. יצחק גולדהאר זיהה את אלתקה בחרבת קותלן, 3 קילומטר צפונית מערבית לח'ולדה. ויליאם פוקסוול אולברייט זיהה את אלתקה בתֵּל מִקְנֶה, בעקבות הזיהויים של תמנה בחרבת תבנה ושל עקרון בתל בטש. אולם לאחר שחברי קיבוץ רבדים זיהו את ההיקף הגדול של השרידים בתל-מקנה, הם הציעו לזהות במקום את עקרון וזיהוי זה התקבל על דעת רבים. עם זאת, היו שטענו עדיין שיש לזהות את אלתקה בתל מקנה ואת עקרון למקם בתל צפית. לאחר מציאת כתובת עקרון בשנת 1998, נקבע שעקרון נמצא בתל מקנה, והזיהוי של אלתקה בתל מקנה נדחה. בתחילת שנות ה-60 הציע משה ישראל לזהות את אלתקה בתל חרסים. אולם ההצעה לא זכתה לתשומת לב בין החוקרים ובשנת 1976 הציע בנימין מזר לזהות את אלתקה בתל שלף, אשר מתאים מבחינת מקומו, ושנמצאו בו ממצאים מתאימים לתקופת המקרא וזיהוי זה התקבל בקרב רבים.

## ראו גם
* מסע סנחריב בארץ ישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט דן
מיוריאנוס

**מָיוֹריאנוס** (בלטינית: **Julius Valerius Maiorianus**; 420 לערך – 7 באוגוסט 461) היה קיסר האימפריה הרומית המערבית בין השנים 457 ל-461. כגנרל בולט של הצבא הרומי, מיוריאנוס הדיח את הקיסר איוויטוס בשנת 457 וירש את מקומו. מיוריאנוס היה הקיסר האחרון שעשה מאמץ ממוקד לאחד מחדש את האימפריה הרומית המערבית. כאשר תחת שלטונו רק איטליה, דלמטיה ומעט שטחים בצפון גאליה, ניהל מיוריאנוס מערכה שנמשכה שלוש שנים נגד אויבי האימפריה. יורשיו עד נפילת האימפריה, בשנת 476/480, היו למעשה שליטי בובה תחת גנרלים ברברים בצבא רומא, או קיסרים שנבחרו ונשלטו על ידי האימפריה הרומית המזרחית.

לאחר שהביס את מתקפת הוונדלים על רומא, מיוריאנוס ניהל קמפיין כנגד הממלכה הוויזיגותית בדרום גאליה. לאחר שהביס את המלך תאודוריד השני בקרב ארל, מיוריאנוס אילץ את הגותים לנטוש את כיבושיהם בספטימניה (דרום מערב צרפת של היום) והיספניה (ספרד של היום) ולהחזיר את האזור למצב של פוידרטוס (בעלי ברית כפופים לרומא). מיוריאנוס גם תקף את הממלכה הבורגונדית, הביס אותה ואילץ גם את הבורגונדים לחזור למצב פוידרטוס.

בשנת 460 עזב מיוריאנוס את גאליה כדי לבסס את אחיזתו בהיספניה. הגנרלים שלו החלו במערכה כנגד הממלכה הסואבית בצפון-מערב היספניה וגם כאן, הצליחו הרומאים להחזיר את האזור למצב פוידרטוס. תוכניתו להחזרת אפריקה מהוונדלים נכשלה עקב בגידה בתוך צי הפלישה.

מיוריאנוס ניסה לבצע רפורמה בממשל הקיסרי על מנת להפוך אותו ליעיל יותר וצודק יותר. הגנרל ריקימר הדיח והרג את מיוריאנוס, שהפך ללא פופולרי בקרב האצולה הסנטורית עקב הרפורמות שביצע. למשך חמישה ימים עונה מיוריאנוס עד שנערף ראשו ליד הנהר סטאפורה שנמצא בתוך מחוז לומרדיה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:קונסולים בקיסרות הרומית
קטגוריה:ילידי 420
קטגוריה:נפטרים ב-461
קרחון לינדר

**קרחון לינדר** (באנגלית: **Linder Glacier**) הוא קרחון יובלי תלול ברכס לאנטרמן, בהרי באוורס, באזור חוף פנל שבאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 13 קילומטרים.

הקרחון מנקז את המורדות הדרומיים של הר ברנשטיין; הקרחון זורם לכיוון דרום ונשפך אל קרחון האנטר.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הקרחון

הקרחון מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בשנים 1960–1962.

### מקור השם

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

הקרחון נקרא על שם לוטננט מייקל איי. לינדר (Michael A. Linder), מחיל המילואים של צי ארצות הברית, שהיה קצין התקשורת וקצין המנהלה של תחנת מקמרדו בעונת החורף (החוף האנטארקטי) של 1967.

בדומה לשמו של קרחון האנטר, גם שם קרחון זה נקרא על שם קצין בתחנת מקמרדו.

## קישורים חיצוניים
* קרחון לינדר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית 
* קרחון לינדר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה 
* תצלום לוויין של אזור קרחון לינדר

## הערות שוליים

לינדר