זולטאן הירש

**זולטאן הירש**, (בהונגרית: **Hirsch Zoltán**; מוכר בכינוי **הליצן זוֹלִי** - **Zoli bohóc**, קרי ״זוֹלִי בּוֹהוֹץ״; דומבובאר, 6 בפברואר 1885 – מחנה הריכוז אושוויץ, 1944?) היה ליצן, קומיקאי ושחקן קולנוע יהודי-הונגרי.

## ביוגרפיה
### ילדות
זולטאן הירש נולד כילד שלישי במשפחה יהודית מרובת ילדים של סוחר יהודי עני. עד גיל שלוש טופל במרפאה מיוחדת במחלת הרככת ובשל קומתו הנמוכה, לשווא. מאוחר יותר עבר עם משפחתו לעיר פץ'.  באוטוביוגרפיה שלו ציין זולטאן חיבה עמוקה לסבו, בעל בית המרזח היהודי הזקן בבאטאסק, שניסה לגונן על נכדו מכל הרוע האנושי שפקד אותו מצד בני גילו עקב קומתו הקטנה.

זולי נאלץ לחכות שנים כדי לעלות סוף סוף לבמה. עד אז התפרנס כפחח, אך הרגיש שמקצוע זה נכפה עליו. לבו המשיך לגרור אותו לעולם הקרקס. ב-1907 החליט לעשות צעד נועז, כשנסע מפץ' לבודפשט.

### ההצלחה
מסע הרפתקני וקשה החל בחייו של הצעיר הנחוש. בודפשט, וינה ואמסטרדם היו תחנות בחייו. זולי חי במחסור גדול פעמים רבות. נסע עם כלבים מאולפים בערימות קש, קפא מקור וגווע ברעב, אך התמדתו וחריצותו הוכתרו בהצלחה. משפחתו של הנסיך המלכותי פרידריך הוקסמה מהליצן ההונגרי זולי. אחרי איטליה, רוסיה (מוסקבה), אנגליה, צרפת, גרמניה ונורווגיה, הופיע גם בדרום אמריקה. בחו"ל היה מוכר בעיקר בתור **מאסטר פִיפְּס** (Fips). זולי הפך מליצן ל"הונגריקוּם" (Hungaricum - סמל לתרבות, ללאומיות ולמאפיינים של הונגריה). בין 1914 ל-1938 זכה זולי לסיקור עיתונאי נרחב, כולל של מרבית הופעותיו. הוא לא הובך משאלות פרובוקטיבית של כתבים והשיב עליהן בהומור. הוא סיפר שהוא שוקל 44 ק״ג, שמספר הנעליים שלו הוא 34 ושגודל הכפפות שלו הוא 6. הוא לא הסתיר אף את התעניינותו בנשים וסיפר שהוא מתכנן נישואים.

זולי החל את הקריירה האמנותית שלו בקרקס של מקס שומאן, עם שותף קטן-קומה. מאוחר יותר חתם בקבוצה של שישה אמנים בשם Senez. הוא טייל בכל העולם, ביקר כאמור בדרום אמריקה שלוש פעמים והיה לו חוזה בחו"ל מדי שנה. רוב הזמן הופיע בקרקס אולימפיה המפורסם בלונדון, שבו היה כוכב. זולי הופיע גם בבודפשט משנת 1914, תחילה בקרקס האוהלים של אלני, אחר כך בזירה העממית של שמידט. לאחר מכן מיעט לקבל הצעות מחוץ להונגריה. הצלחתו הגדולה הייתה באלתורים השנונים שלו.

### הגירוש
כתוצאה מ״החוקים היהודיים״ האנטישמיים (במיוחד החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי), זולי לא הורשה עוד להופיע בשום מקום משנת 1942 ואילך. אז פרסם לפרנסתו במהדורה פרטית (כי לא הורשה אחרת) את ספרו "חייו הגדולים של איש קטן" - ספר זיכרונות, בו החיה את קורות חיי ההרפתקאות שלו, את מסעותיו ואת הופעותיו. הוא ראה כהצלחתו הגדולה ביותר את אותה פעם בה בידר והצחיק (ללא כל תשלום) ילד גוסס במשך לילה שלם.

הוא נכלא עקב המכירה הבלתי חוקית של ספריו, ובשל גודלו הבלתי תקין של הטלאי הצהוב שענד. כשהוכיחו אותו על כך וחקרו מדוע הוא עונד טלאי צהוב כה זעיר, הוא השיב:

 (אנטנה, 1944).

בשנת 1944 גורש למחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ, שם מצא את מותו. זולטאן הירש זכור עדיין גם מחוץ לעולם הקרקס.

## ספרו
* זולי: חייו הגדולים של איש קטן. קורות חיים. בודפשט, 1942

## סרטיו
זולי הירש הופיע גם בסרטים אילמים:
* תותח ופעמון - 1915
* ימינה אני, שמאלה אתה - 1918
* הרפתקאותיו של מר דובי - 1921
* לודאש מתי - 1922
* לבבות קומדיה - 1922
* שניים וחצי נוכלים - 1923
* בורצ'ה באמריקה - 1938

## הנצחה
* דיוקן קרמיקה בפנתיאון של דומבובאר - על קיר הארקדה של חנות הכלבו איבאניץ' בדומבובאר - 2012
* הסרט ״חייו הגדולים של איש קטן״ 1983, שביים פטר גארדוש לזכרו.

## ראו גם
* למי אנחנו חבים את העבר בן האלף שלנו. רשימה ומקומות קבורה של המתים המפורסמים בהונגריה. זה בא ביחד. לאסלו צ'ונטוש חוקר בית קברות חובב. 2001
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון הספר ההונגרי
* החיים הגדולים של הליצן זולי
* איש גדול וקטן
* הוא היה יהודי וגמד, ובכל זאת הליצן ההונגרי הגדול ביותר
* ליצן זולי - דומבו-פדיה

## לקריאה נוספת
* Magyar életrajzi lexikon. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967)
* האיש ההונגרי, הגדול-קטן; ביוגרפיה
* ד"ר נורברט פאפ (עורך): העיר שלנו היא דומבובאר מראשיתו ועד היום
* Takács Istvánné, Arcok Dombóvárról – 2000 (מריה ואנצ'ה (גב' טאקץ') : פנים מדומבובאר 2000)
* A dombóvári zsidóság története – 2007 Takács Istvánné, (מריה ואנצ'ה (גב' טאקץ') : תולדות יהודי דומבובאר. 2007)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:ליצנים
קטגוריה:גמדות
קטגוריה:יהודים בשואה: הונגריה
קטגוריה:נספים במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:דומבובאר: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1885
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1944