הסכם ייצוא החיטה האוקראיני

**היוזמה להובלה בטוחה של תבואה ומוצרי מזון מנמלי אוקראינה**, הנקראת גם **יוזמת הדגנים של הים השחור**, הייתה הסכם בין רוסיה, אוקראינה, טורקיה והאו"ם במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. הסכם החיטה אפשר לאוקראינה לייצא דגנים וסחורות חקלאיות נוספות דרך הים השחור באמצעות "מסדרון בטוח". במקביל להסכם שנחתם עם אוקראינה, נחתם גם הסכם בין האו"ם לבין הפדרציה הרוסית, לפיו רוסיה תוכל לייצא דגנים, דשנים וחומרי גלם המיועדים לייצור דשנים, שיוחרגו מהסנקציות הכלכליות שהוטלו עליה על ידי מדינות המערב. אולם חלק זה של יוזמת הדגנים לא יצא אל הפועל, עקב התנגדות האיחוד האירופאי ומדינות ברית נאט"ו.
ממוזער|נציגי הצדדים בשולחן המשא ומתן באיסטנבול
הפלישה הרוסית לאוקראינה בפברואר הובילה לעצירה מוחלטת של משלוחי התבואה הימיים מאוקראינה, בעבר יצואנית גדולה דרך הים השחור, לאחר שרוסיה הטילה הסגר ימי על נמלי אוקראינה. בנוסף, רוסיה נאלצה להפסיק את יצוא הדגנים שלה, בעקבות הסנקציות הכלכליות שהוטלו עליה על ידי מדינות המערב, עובדה שהחמירה עוד יותר את המחסור בשוק העולמי. הדבר הביא לעלייה במחירי המזון בעולם ולאיום של רעב במדינות עניות, בעיקר ביבשת אפריקה. התקשורת המערבית האשימה את רוסיה בכך שהיא משתמשת ברעב ככלי נשק, ומנצלת את שליטתה בייצוא הדגנים, כדי לשפר את מצבה המדיני ולפגוע בכלכלה המערבית. מאמצים דיפלומטיים החלו באפריל בתיווכה של טורקיה (השולטת בנתיבים הימיים מהים השחור) ובתמיכת האו"ם. ההסכם שהתקבל נחתם באיסטנבול ב-22 ביולי 2022, בתוקף לתקופה של 120 ימים. הסכם יולי יצר נהלים לייצוא בטוח של תבואה מנמלים מסוימים כדי לנסות לטפל במשבר המזון של 2022. בטורקיה הוקם מרכז תיאום ופיקוח משותף, כאשר האו"ם משמש כ-secretariat.

ההסכם המקורי היה אמור לפקוע ב-19 בנובמבר 2022. רוסיה השעתה את השתתפותה בהסכם למשך מספר ימים עקב תקיפת כטב"מים ימיים אוקראיניים על נמל סבסטופול. היא טענה שהאוקראינים מנצלים את המסדרון הימי הפתוח בים השחור, כדי ליזום התקפות נגד צי הים השחור הרוסי. אולם בעקבות לחץ כבד מצד טורקיה, הסכימו הרוסים לחזור לממש את ההסכם. ב-17 בנובמבר 2022 הודיעו האו"ם ואוקראינה כי ההסכם הוארך ב-120 ימים נוספים. במרץ 2023, טורקיה והאו"ם הודיעו שהבטיחו ארכה שנייה לפחות ל-60 יום נוספים. במאי 2023, העסקה הוארכה פעם נוספת עד 18 ביולי 2023. סביר להניח, שהגורם העיקרי להסכמת ההנהגה הרוסית להאריך שוב ושוב את ההסכם, על אף שהוא היה מנוגד לאינטרסים של רוסיה, ולא העניק לה הישגים כלשהם, היה רצונה לשמור על מערכת יחסים טובה עם טורקיה, השולטת על דרכי היציאה מהים השחור.

עד אמצע יולי 2023, יותר מ-1,100 ספינות יצאו בהצלחה מנמלים אוקראיניים שהובילו כמעט 33 מיליון טונות של דגנים ומוצרי מזון אחרים ליותר מ-40 מדינות שונות. אולם רוסיה חזרה וטענה שמדובר בהסכם דו-צדדי, ושהחלק בהסכם שנועד לאפשר יצוא סחורות חקלאיות מרוסיה לעולם, לא מומש, בעקבות התנגדות המערב. היא הזהירה שאם ההסכם בינה לבין האו"ם וטורקיה לא ימומש, היא תפרוש מההסכם ביולי 2023. עד 17 ביולי 2023, לא הושג הסכם חדש לחידוש העסקה, מה שגרם לפקיעת העסקה. רוסיה סירבה לחדש את ההסכם בטענה שהמערב לא מקיים את חלקו בהסכם. מאמצים דיפלומטיים לחידוש ההסכם נמשכים.

## רקע
בשנת 2022, על פי ההערכות, 47 מיליון בני אדם סובלים מרעב עז כתוצאה מעלויות המזון הגואות בעולם, בין היתר בשל השפעת הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. מדינות מתפתחות באפריקה, באסיה ובאמריקה הלטינית הושפעו הכי הרבה מהמלחמה הזו, בשל הסתמכותן על תבואה ודלק מיובאים.

לפי ארגון המזון והחקלאות של האו"ם, אוקראינה היא בין יצואניות התבואה המובילות בעולם, ומספקת יותר מ-45 מיליון טון מדי שנה לשוק העולמי. כ-20 מיליון טונות של תבואה נעצרו בעיר הנמל אודסה באוקראינה, לפי ה-BBC. לפני המלחמה, כמעט כל שמן החיטה, התירס והחמניות של אוקראינה יוצאו דרך נמלי הים השחור האוקראיניים. טרם חתימת ההסכם, חלק מהנמלים נפגעו בעוד שאחרים נמצאים בשליטה רוסית ואחרים חסומים על ידי מוקשים. בתחילה, ממשלת אוקראינה נרתעה מלהסיר מוקשים בים בשל היקף המשימה והאפשרות להשאיר את הנמלים פתוחים לתקיפה.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הים השחור: היסטוריה
קטגוריה:2022 באוקראינה
קטגוריה:2022 ברוסיה
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:2022 בטורקיה