פסיפס

[ממוזער|קיר פסיפס מ[ארך]]
[ממוזער|אריחים כ[טסרה|טֶסֶרָות ]]
**פְּסֵיפָס** (מיוונית עתיקה: **ψῆφος**) או בלעז: **מוֹזָאִיקָה** (מגרמנית: **mosaik**) הוא יצירת אמנות שבה מורכבות פיסות שונות לכדי ריצוף משטח – לרוב רצפה או כחלק מעיטור אדריכלי אחר. בעת העתיקה שימש הפסיפס כחיפוי רצפה למבני ציבור, מבני דת, בתי מרחץ, בתי מגורים ועוד.

לעיתים הפסיפס הוא ללא דוגמה, ולעיתים משולבות אבנים ליצירת דגמים כלשהם. הדגמים ברצפות הפסיפס היו לקוחים, כנראה, מתוך 'ספר דגמים' שהיה ברשות אמני הפסיפס, וחזרו במקומות שונים. למשל, נמצא דמיון בולט בין הפסיפסים שנעשו בעבר הירדן לאלו של ארץ ישראל בתקופה הביזנטית.

## אטימולוגיה
המילה פסיפס הגיעה לעברית מהמילה היוונית ψῆφος (תעתיק: פּסֶפוֹס) שמשמעותה המילולית היא אבן. היא נכנסה בתקופת חז"ל ובלשונם שימשה גם לתיאור גבול או שפה. ניתן למצוא מילה זו מספר פעמים במסכת אבות דרבי נתן:

## טסרה
יחידת פיסת פסיפס נקראת טֶסֶרָה , היינו ריבוע ביוונית. הטסרות עשויות אבן, זכוכית, או חומר קרמי ומודבקות בתוך מלט או חומר אחר המחבר ביניהן. איכותו של הפסיפס נמדדת בגודל הטסרות שלו ומורכבות הצורות וכן באשליית הנפח של הצורות בעזרת הצללים של צבעי הטסרות.

## היסטוריה
### פסיפסים בעת העתיקה
[ממוזער|פסיפס [גריפין ואייל יווני מהמאה ה-4 לפנה"ס במוזיאון הארכאולוגי של פלה ]]
ממוזער|פסיפס צורות גאומטריות רומי מהמאה ה-3 לפנה"ס
ממוזער|פסיפס רצפה רומי מהמאה ה-1 לפנה"ס
[ממוזער|פסיפס [לבירינת רומי מהמאה ה-1 לפנה"ס]]
[ממוזער|פסיפס דפוס גאומטרי רומי מהמאה ה-1 לפנה"ס ב[מוזיאון יזי ]]
הפסיפסים הראשונים בתרבות המערבית (מהמאה ה-6 לפנה"ס) נמצאו בגורדיון (טורקיה של היום) והיו עשויים חלוקי נחל בלתי מסותתים. בטכניקה זו יוצרו בתחילה צורות גאומטריות פשוטות אך במהרה התפתחה השיטה לכדי תיאור אילוזיוניסטי צבעוני על טהרת האבן הטבעית.

פסיפסים שנמצאו מסוף המאה ה-3 לפנה"ס עשויים כבר קוביות אבן מסותתות ומשוייפות.

לקראת המאה הראשונה לספירה מתחילות המוזאיקות לעטר קירות ולא רק רצפות. בעקבות התפתחות זו מתפתח גם השימוש בטסרות  מזכוכית. דבר המאפשר פלטת צבעים רחבה בהרבה וייצור טסרות מזהב.

דגם מיאנדר תחם לעיתים את המסגרת של פסיפסים.

### בימי הביניים
במעבר הדרגתי עולות המוזאיקות מהרצפה לקירות ותקרות, לא מעט בעקבות קודקס תאודוסיאנוס (שנת 427 לספירה) שאסר הצבת סמלים דתיים על רצפות. בתקופה זו החומר השליט נעשה טסרת הזכוכית, ואלו האבן משמשת בעיקר ליצירת עור הפנים והידיים של הדמויות. התיאור נהיה קאנוני יותר ופחות אילוזיוניסטי.

## באמנות המודרנית
השימוש בפסיפס פחת בתקופת הרנסאנס וגדל שוב בתקופה שתחילתה בהקמת סדנת הפסיפס האפיפיורית בתחילת המאה ה-18. סדנה זו הוקמה לשם העתקת יצירות אמנות חשובות בטכניקת המוזאיקה אך עד מהירה החלו לייצר בסדנא גם מוזאיקות חדשות. ב־1804 הקים נפוליאון סדנת פסיפס קיסרית.

במחצית המאה ה-19, פיתח הדוקטור אנטוניו סאלוויאטי מוונציה את ייצור המוזאיקה לכלל תעשייה. בית המלאכה שלו היה אחראי לכמה מהמוזאיקות החשובות של התקופה, כגון מונומנט הנסיך אלברט בלונדון, עמוד הניצחון של ברלין ועוד.
ב-1889 הוקם בברלין מפעל המוזאיקה פול & ואגנר שנחל הצלחה עולמית ואף נפתח עבורו סניף שני בארצות הברית.

באמנות החדשה קיים שימוש בפסיפס והוא מופיע בפסלים ומיצגים. בעידן המודרני, מומש רעיון הפסיפס, באמצעים טכנולוגיים, המאפשרים הפקת פסיפס תמונות - תמונה המורכבת מתמונות, קטנות.

### אמנות פסיפס מודרנית בישראל
בתל אביב מוצגים שני פסיפסים מאבנים צבעוניות מעשה ידיו של נחום גוטמן: בשדרות רוטשילד ובמבואת הכניסה המערבית של מגדל שלום.

האמנית דינה שנהב יוצרת פסיפסים המציגים דימויים מן העיתונות היומית תוך שימוש בחומרים מתכלים כגון ספוגים צבועים.

אמנים ישראלים נוספים המשתמשים בפסיפס ביצירותיהם: דוד וקשטיין ואילנה שפיר.

האמן הישראלי יוסי לוגסי יצר במשך השנים מעל אלף דיוקנאות של אישים מפורסמים מפסיפס, המוצגים לקהל בבית המשפחה ביפו.

## פסיפסים מפורסמים
פסיפסים מפורסמים ניתן לראות בכנסיית 'איה סופיה' באיסטנבול, בכנסית סן ויטאלה ברוונה שבאיטליה, במאוזולאום של 'גאלה פלאצידיה' באיטליה, בעתיקות פומפיי והרקולנאום, ברצפת כנסייה במידבא שבירדן הידועה כמפת מידבא ועוד.


קובץ:0 Mosaïque - Buste de Satyre - Palazzo Massimo.JPG|ראש סאטיר ברצפת פסיפס. יצירה רומית מתקופת אנטונינוס, בשנים 138–192 בווילה רומית בגנזנו איטליה
קובץ:Descent from the Cross (Nea Moni).jpg|פסיפס במנזר נאה מוני בכיוס
קובץ:Villa18(js).jpg|רצפת פסיפס בווילה הרומאית בקזאלה, סיציליה


### בישראל
בישראל התגלו מאות רצפות פסיפס מתקופות עתיקות, בבתי מרחץ רומיים וביזנטיים, בבתי כנסת, במסגדים, בכנסיות, בגתות תירוש, בבתים פרטיים ובמבני ציבור ועוד. בין הפסיפסים בישראל מפורסמים הפסיפסים בעיר הרומית-ביזנטית ציפורי, הפסיפס שבבית הכנסת הקדום בבית אלפא המציג את גלגל המזלות, והפסיפס בבית הכנסת בעין גדי.


קובץ:GOMPEL.jpg|פסיפס מאת מרדכי גומפל בחזית בית יד לבנים בפתח תקווה
קובץ:YAD BEN ZVI VIEW 6 20120912 151729.jpg|העתק של פסיפס מעון במתחם יד יצחק בן-צבי בירושלים, יצירתה של האמנית נעמי הנריק
קובץ:Beit alfa01.jpg|גלגל המזלות מתוך פסיפס מבית הכנסת העתיק בקיבוץ בית אלפא
קובץ:Byzantine church in Nahariya - Peacocks Mosaic.jpg|250px|פסיפס של זוג טווסים וביניהם אמפורה, פרט מרצפת הפסיפס מהכנסייה הביזנטית בנהריה
קובץ:Ashqelon psiphas greece.jpg|כיתוב יווני מרצפת פסיפס של כנסייה באשקלון
קובץ:Brotvermehrungskirche BW 3-2.JPG|אחד הפסיפסים המקודשים לעולם הנוצרי, שנמצא בישראל: תיאור נס הלחם והדגים, בכנסייה בעין שבע
קובץ:Rehov Mosaic Replica-01.jpg|פסיפס כתובת רחוב מתקופת התלמוד, הכתובת העברית הארוכה ביותר שאותרה על רצפת פסיפס


## ראו גם
* אופוס סקטילה
* מוזיאון השומרוני הטוב
* פסיפסים בארץ ישראל שנכתב עליהם ערך בוויקיפדיה

## קישורים חיצוניים

* פסיפס מכנסייה עתיקה באשקלון, גלריית תמונות ומידע מפורט
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:טכניקות אמנותיות
קטגוריה:רצפות