מטבעות בר כוכבא

[שמאל|ממוזער|250px|[סלע (מטבע עתיק)|סלע (טטרדרכמה) מכסף שהוטבע מחדש על ידי מִנהל המרד בזמן מרד בר כוכבא (28 מ"מ, 14.07 גרם). משמאל: חזית בית מקדש ובתוכו ארון הברית, וכוכב מעל, מסביב הכיתוב: ”שמעון” (𐤔𐤌𐤏𐤅𐤍). מימין: לולב עם אתרוג, והכיתוב: ”לחרות ירושלם” (𐤋𐤇𐤓𐤅𐤕 𐤉𐤓𐤅𐤔𐤋𐤌).]]
[ממוזער|מטבע מ[ברונזה משנה א׳ למרד. משמאל: אשכול ענבים ומסביבו הכתובת: ”שנת אחת לגאלת יש׳ (ישראל)” (𐤔𐤍𐤕 𐤀𐤇𐤕 𐤋𐤂𐤀𐤋𐤕 𐤉𐤔). מימין: עץ תמר והכיתוב: ”אלעזר הכהן” (𐤀𐤋𐤏𐤆𐤓 𐤄𐤊𐤄𐤍)]]
[ממוזער|[דינר כסף (זוז) שהיה בשימוש בזמן המרד. משמאל: כד וענף תמר ומסביבו הכתובת: ”אלעזר הכוהן” (𐤀𐤋𐤏𐤆𐤓 𐤄𐤊𐤅𐤄𐤍). מימין: זר סביב הכיתוב: ”שמע׳ (שמעון)” (𐤔𐤌𐤏).]]
**מטבעות בר כוכבא** הם מטבעות שהוטבעו שוב ושוב על ידי המִנהל של מרד בר כוכבא (בין השנים 132–136 לספה"נ) והיו בשימוש בזמן המרד.

## תולדות
מנהל בר כוכבא לא הטביע מטבעות על אסימוני מתכת חלקים, כפי שהיה מקובל, אלא על מטבעות קיימים שהיו במחזור הכספים. כך הוצאו מן המחזור מטבעות המוטבעים בראשי הקיסרים הרומים, אליליהם ומקדשיהם, ועליהם באה הטבעה מחודשת בסמלי המרד וסיסמאותיו. תופעה זו קשורה, ללא ספק, גם בעובדה שמחד גיסא, בתקופת המרד התקיימו ככל הנראה מספר מִטְבָּעוֹת שפעלו במקביל (דבר המוכח מריבוי טיפוסי הרושמות), ולא מן הנמנע כי לא הייתה מטבעה אחת מרכזית, ומאידך גיסא הייתה שיטה זו מעין נקמה והצהרה פוליטית מובהקת. על רבים ממטבעות מרד בר-כוכבא אפשר להבחין בדגמים המקוריים, שכן לעיתים לא הקפידו על שיוף דגמי המטבע המקורי עד תום. בשנים הראשונות הטביעו על המטבעות נוסחת תאריך: בשנה הראשונה: ”שנת אחת לגאלת ישראל”; בשנה השנייה: ”חרות ישראל” או ”ש״ב (שנה ב׳) לחר׳ (לחרות) ישראל”; ובשנה השלישית: ”לחרות ירושלם”, (תופעה זו הפוכה מהנהוג במטבעות המרד הגדול, שבהם נטבעה תחילה הכתובת "חרות ציון", ובשלהי המלחמה "לגאלת ציון".) כמו כן, מופיע על חלק מהמטבעות שמו של מנהיג המרד ותוארו בשנה הראשונה: ”שמעון נשיא ישראל”, ובשנים שלאחר מכן מופיע שמו ”שמעון” בלבד. על מספר מטבעות מופיע השם ”אלעזר הכהן”, אשר זוהה במחקר עם רבי אלעזר המודעי.[ממוזער|[דינר כסף (זוז) משנה ב׳ למרד. משמאל: חצוצרות מוקפות בכיתוב: ”לחרות ירושלם” (𐤋𐤇𐤓𐤅𐤕 𐤉𐤓𐤅𐤔𐤋𐤌), מימין: נבל ומסביבו הכיתוב: ”ש״ב (שנה ב׳) לחר׳ (לחרות) ישראל” (𐤔𐤁 𐤋𐤇𐤓 𐤉𐤔𐤓𐤀𐤋).]]

## בשדה המחקר
חוקרים רבים עשו שימוש נרחב במטבעות כדי ללמוד על המרד, וחלקם הסתמכו על מטבעות בר כוכבא כדי לענות על השאלה האם בר כוכבא כבש את ירושלים, כפי שניתן להבין מהתלמוד הבבלי ומההתעסקות הנרחבת בדיני המקדש והטהרה בספרות תקופת המרד. על סמך הסלעים (מטבעות הכסף הגדולים) של בר כוכבא, שעליהם מצוירת חזית המקדש, ועל סמך מטבעות שבהן נזכר השם ”אלעזר הכהן”, היו חוקרים שהניחו כי בר כוכבא השתלט על ירושלים וחידש את עבודת הקורבנות. היו שקשרו את הסיסמה ”לחירות ירושלים” לסיסמה ”לחירות ציון”, המופיעה על מטבעות שנטבעו בירושלים בימי המרד הגדול, והניחו שכשם שמטבעות אלו נטבעות בירושלים, כך הוטבעו בירושלים מטבעות בר כוכבא, הנושאים את הכתובת ”לחרות ירושלים”.

גדליה אלון, בהתבסס על הכיתובים שעל מטבעות בר כוכבא בירושלים, טען כי בר כוכבא כבש את ירושלים. אריה קינדלר, לדוגמה, טען כי הכיתוב ”ירושלם” על המטבעות מתייחס לרשות הטביעה, שטבעה בירושלים עצמה, הכיתוב ”שמעון” מתייחס למנהיג המרד, שמעון בן כוסבא, והכיתוב ”אלעזר” מתייחס לאלעזר המודעי, המנהיג הדתי של המרד. ליאו מילדנברג טען שהכתובות על פני המטבעות ”שמעון”, ”אלעזר” ו”ירושלים” אינן יכולות לייצג רשויות טביעה, מכיוון שהן משמשות ביחד עם רושמות גב מכל מיני סוגים, ולכן מסקנתו היא שהכתובות על המטבעות הן כתובות סמליות בלבד.

## תפוצה

### בארץ
נכון לשנת 2024, התפוצה של המטבעות משתרעת על כל שטח ארץ יהודה, מאזור באר שבע בדרום ועד לאזור עקרבה בצפון. ממצאים אלו מרמזים על המשך פעילות המורדים באזורים אלה עד השנה השלישית למרד. הממצאים הדרומיים ביותר נרשמו בעין בוקק ובאתר נחל יתיר, בעוד הממצאים הצפוניים ביותר התגלו בתל שילה ובמערת ואדי אל-רשש. מחוץ ליהודה (במובן הצר של המילה), נמצאו מטבעות בר כוכבא בארבעה אתרים בשרון: קיסריה, תל חפר, תל מיכל ומכמורת. מטבעות אלו הם ככל הנראה מזכרות שנשמרו על ידי חיילים רומיים. דוגמה לכך היא מטבע אחד שנמצא עם חור קדוח לשימוש כשרשרת.

למרות שהייתה יעד מרכזי למורדים, בירושלים נמצאו עד 2024 רק חמישה מטבעות בר כוכבא. מיעוט זה (חמישה מטבעות מתוך 15,000 שהתגלו בעיר עד כה) מרמז שהמורדים לא כבשו את העיר מידי הרומים. חוקרים הציעו שהמטבעות הללו הובאו לעיר על ידי חיילים רומיים כשלל מהמורדים שנפלו בקרב או נלקחו בשבי.

### בחו"ל
עשרים וארבע מטבעות בר כוכבא נמצאו מחוץ לפרובינקיית יהודה, בפרובינקיות אחרות של האימפריה הרומית. רובם התגלו סמוך למחנות רומיים (אם כי לא תמיד בהקשרים צבאיים), כולל אחד בבריטניה (לונדון), שנים עשר בפאנוניה (בווינדובונה, קרנונטום ובריגטיו), ושלושה בדאקיה (בסרמיזגטוסה, אילישואה ופוג'ינה). הדוגמית היחידה שנתגלתה ביישוב אזרחי נמצאה בזאדאר שבקרואטיה, אז חלק מפרובינקיית דלמטיה. ייתכן שמטבעות אלו הובאו כמזכרת או כשלל מלחמה על ידי חיילים רומיים שלחמו ביהודה, או לחלופין על ידי פליטים או שבויי מלחמה יהודים שהגיעו לאזורים אלו לאחר מכן.

## במטבעות מדינת ישראל
מטבעות מדינת ישראל מראשית הטבעתם נושאים עליהם דגמים הלקוחים ממטבעות יהודיים עתיקים. בכך ההטבעה של מדינת ישראל המודרנית מאזכרת שהיא חוליה בשרשרת ארוכת שנים של הטבעה יהודית עצמאית בארץ ישראל. הדגמים הבאים שהופיעו על מטבעות בר כוכבא שימשו במטבעות המדינה:

* על המטבע הראשון של מדינת ישראל, מטבע של 25 מיל תואר אשכול ענבים שמקורו במטבע משנה א׳ למרד. דגם דומה הופיע גם במטבע של 25 פרוטה.

* על מטבע 5 פרוטה מסדרת המטבעות הראשונה, תואר נבל בעל 4 מיתרים שמקורו במטבע מרד.
* על 2 מהגרסאות המאוחרות של מטבע 10 פרוטה מאותה הסדרה, תואר כד בעל ידית אחת שמקורו בדינר כסף שהיה בשימוש בזמן המרד.
* על מטבע 100 פרוטה מאותה הסדרה, תואר עץ תמר שמקורו במטבע משנה א׳ למרד. דגם זה הופיע בהמשך במטבע של 10 אגורות.
* על מטבע של 25 אגורות תואר נבל בעל 3 מיתרים שמקורו בדינר כסף משנה ב׳ למרד.

## ראו גם
* מרד בר כוכבא
* מערכות המסתור של בר כוכבא
* מערות המפלט במדבר יהודה
* משקולות בר כוכבא
* מטבעות שושלת בית הורדוס
* מטבעות המרד הגדול

## לקריאה נוספת
* חנן אשל, בועז זיסו, 'מטבעות מרד בר כוכבא - עדכון גאוגרפי: מה נתחדש בעשרים השנים האחרונות (1980–2000)', בתוך: הנ"ל (עורכים), **חידושים בחקר מרד בר כוכבא**, רמת גן: 2001, עמ' 25.
* חנן אשל, "מדיניות טביעת המטבעות במהלך מרד בר-כוכבא לאור התגליות במדבר יהודה", **מחקרי יהודה ושומרון**, ה, (תשנ"ה-1996), עמ' 173–182.
* חנן אשל, "על נבל וכינור: הערה על מטבעות הברונזה הבר-כוכבאיים", **לאוריאל**, 2005 (תשס"ו), עמ' 29-40.
* יובל גורן, פטר פביאן, "מערך המטבע בתקופת מרד בר כוכבא לאור הממצא מאתר המחילות באזור יתיר", **נקרות צורים**, 7, תשמ"ג-1983, עמ' 60–66.
* אריה קינדלר, "מטבעות מלחמת בר כוכבא", בתוך: א' אופנהיימר (עורך), **מרד בר-כוכבא**, ירושלים: 1980, עמ' 172–181.
* יעקב משורר, **אוצר מטבעות היהודים**, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1999.
* דן בר"ג, "שולחן לחם הפנים וחזית בית-המקדש על מטבעות מלחמת בר-כוכבא", **[[קדמוניות]]**, כ', 1–2 (תשמ"ז-1998), עמ' 22–25.

* L. Mildenberg, **The Coinage ofthe Bar Kokhha War**, 1984.
* L. Mildenberg, 'Bar Kokhba Coins and Documents', **Harvard Studies in Classical Philology**, Vol. 84. (1980), pp. 311-335.
* G. Bijovsky,'The Coins from Kh. Bad-Isa-Qiryat Sefer'. In: Y. Magen, D.T. Ariel, G. Bijovsky, Y. Tzionit and O. Sirkis, *The Land of Benjamin*, **JSP**, 3, 2004. pp. 243-300.
* G. Bijovsky, 'The Coins from Horbat Tzalit', **Atiqot**, 39 (2000), pp. 155-189.
* Barag, D. 'A Note on the Geographical Distribution of Bar-Kokhba Coins', **INJ** 4 (1980), pp. 30-33.
* Boaz Zissu and Hanan Eshel, 'The Geographical Distribution of Coins from the Bar Kokhba War', **INJ**, 14 (2000-2002), pp. 157-167.
* Amit David and Bijovsky Gabriela, 'A Numismatic Update on the Northwestern Border of the Territory Controlled by Bar Kokhba Rebels', **INR**, (Israel Numismatic Research) 2, 2007, pp 133-136.
* Barag, D., 'The Table of the Showbread and the Faחade of the Temple on Coins of the Bar Kokhba Revolt', in H. Geva (ed.) **Ancient Jerusalem Revealed**, Jerusalem: Israel Exploration Society 1994, pp. 272-276.
* D. Barag, 'The Two Mints of the Bar Kokhba War', **INJ**, 14 (2002), pp. 153-156.
* Yehoshua Zlotnik, Coin Finds and the Question of the Conquest of Jerusalem by Bar Kokhba, **INR** 3, 2008, pp. 137-146.


## קישורים חיצוניים

* ליאו קדמן, מטבעות בר כוכבא, באתר דעת, פורסם במקור במחניים בשנת תשכ"א
* 
* מטבעות ארץ ישראל מתקופת בית שני, באתר מוזיאון הכט
* מטמון מטבעות גדול מימי בר-כוכבא נתגלה במערה בשמורת טבע בהרי ירושלים, באתר רשות העתיקות

## הערות שוליים

קטגוריה:מטבעות עתיקים
קטגוריה:בר כוכבא
קטגוריה:עתיקות ארץ ישראל