open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סטפנו דומניקלי

**סטפנו דומניקלי** (באיטלקית: **Stefano Domenical**; נולד ב-11 במאי 1965) הוא מנהל איטלקי והמנכ"ל הנוכחי של קבוצת פורמולה 1, הגוף המחזיק בזכויות המסחריות של אליפות הפורמולה 1. שימש בעבר כמנכ"ל של יצרנית מכוניות הספורט האיטלקית למבורגיני ומנהל קבוצת המרוצים של פרארי בפורמולה 1.

## קריירה
דומיניקלי נולד באימולה. בשנת 1991 סיים את לימודיו לתואר ראשון במינהל עסקים באוניברסיטת בולוניה. לאחר סיום לימודיו החל לעבוד במחלקת הכספים של חברת פרארי. בין השנים 1992–1994 שימש כמנהל מרוצים במסלול מוג'לו. בשנת 1995 מונה לראש הסגל במחלקת הספורט של פרארי והיה מעורב בנושאי חסויות מסחריות, לפני שקודם למנהל צוות בדצמבר 1996, תפקיד אותו מילא עד ינואר 2001. אחרי תקופה קצרה ששימש בתפקיד מנהל לוגיסטיקה, מונה בשנת 2002 לתפקיד המנהל הספורטיבי.

בשנת 2008 מונה לתפקיד קבוצת הפורמולה 1 של פרארי במקומו של ז'אן טוד. בשנתו הראשונה בתפקיד זכתה הקבוצה באליפות היצרנים. בשנת 2012 פרננדו אלונסו היה קרוב לזכייה באליפות הנהגים, אך סיים במקום השני בקרב שהוכרע רק במרוץ סיום העונה. גם באליפות היצרנים סיימה העונה במקום השני. באפריל 2014 התפטר מתפקידו.

באוקטובר אותה שנה החל לעבוד באאודי. בנוסף מונה לעמוד בראש נציבות המכוניות החד-מושביות של הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA). במרץ 2016 מונה למנכ"ל יצרנית הרכב למבורגיני, תפקיד אותו מילא עד לדצמבר 2020, אז החליף את צ'ייס קארי כמנכ"ל קבוצת פורמולה 1.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מנהלים איטלקיים
קטגוריה:פרארי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בולוניה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1965
מגיארדומבג'האז

**מגיארדומבג'האז** (בהונגרית: **Magyardombegyház**) הוא כפר קטן בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במגיארדומבג'האז נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 313 תושבים, ובשנת 2021 רק 168 תושבים.

על פי ממצאים ארכאולוגיים האזור היה מיושב כבר בתקופת הברונזה.

## יהודי מגיארדומבג'האז
יהודים ישבו במגיארדומבג'האז במאה ה-19 וב-1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
סמחון חלוואה

הרב **סמחון חלוואה (**לעיתים: **חלואה)** (סביב ה'תקפ"ה, 1835 - ה'תר"ס, 1900) היה פוסק הלכה באוראן שבאלג'יריה במאה ה-19. התפרסם בחיבורו 'צו לצו' העוסק בענייני מוסר.
## קורות חייו
נולד במקנס שבמרוקו לאביו רבי שלמה. בצעירותו עסק בהעתקת כתבי יד הכוללים דרוש, קבלה ופיוט. בשנת ה'תר"ג כתב את חיבורו 'פועל ישועות' העוסק בפירוש פיוטי ההושענות.

### הגירתו לאוראן
בשנת ה'תרי"ד נדד לאוראן עקב צרות שונות שפקדו אותו במקנס. דומה, כי בשנותיו הראשונות בעיר, קליטתו הייתה קשה, והוא סבל ממחסור. באוראן נשא אישה והוליד בנים ובנות. רבי סמחון סירב לקבל משרה רבנית, משום שרצה להתפרנס מיגיע כפיו. ושם הוכר כאחד מרבני העיר ומפוסקי ההלכה בה. התכתב בענייני הלכה עם הרב אברהם אנקווה ועם הרב יוסף בן וואליד.

## פעילותו הרבנית
### מפסיקותיו ההלכתיות
רוב פסיקותיו לא השתמרו. ידועים ממנו שני פסקים בלבד. הראשון, שחיזק את מנהג קיפול הטלית בשבת ללא שינוי בסדר הקיפול, והגן עליו מפני המערערים עליו.

והשני, שנמנה עם הרבנים הראשונים שהתירו להדליק אש מגפרורים ביום טוב אף לכתחילה. נימוקיו הם, שהאש מצויה היא כבר בגפרור, ואין זה דומה להוצאת אש מהעצים או מהאבנים שאסרה המשנה, שמכיוון שהאש יוצאת במהירות מהגפרור, היא נחשבת למצויה. כמו כן, עדיף להוציא אש מגפרור ולא מגחלת מעומעמת, משום שיש למעט בטרחה ביום טוב. למסקנתו ההלכתית, הסכים הרב אברהם אנקווה.

### שיטתו החינוכית
בספרו 'צו לצו', התאפיין רבי סמחון בהדרכות מוסריות טבעיות, כדוגמת חובת הנאמנות והיושר לכל אדם, גם לבני עמים זרים. כמו כן ביאר שיש להודות על האמת, ושמטרת הלימוד נועדה להבין ולא להתנצח.

כמו כן הוא מרבה להתמודד עם התרבות הצרפתית, ולהתייחס לתופעות שונות שהחלו בעת החדשה, והשפעתן על היהודים כגון תופעת גילוח הזקן ושינוי שמות עבריים לשמות צרפתיים, ועוד.

## חיבוריו
***צו לצו -** ספר שכתב כצוואה לבניו בענייני מוסר. מטרת הספר הייתה להדריך את בניו בעבודת ה'. הספר הושלם על ידו בשנת ה'תרמ"ה. בצוואתו, ביקש מבניו להדפיס את הספר בהקדם האפשרי. הספר יצא לאור במהדורה ראשונה בשנת ה'תרס"ד, ובמהדורה שנייה בשנת ה'תשע"ז, על ידי הרב פרופ' משה עמאר.
***השגות וחידושים לספר בני ראובן -** לרבי מימון עבו. הכתב יד היה ברשות רבי יוסף בן נאיים.
***מי מריבה -** שאלות ותשובות. לעת עתה כתב היד מוגדר כאבוד.
***חכמת חכמיו -** ככל הנראה מערכות הלכתיות לפי סדר הא"ב. גם כתב יד זה מוגדר כאבוד.
***חכמה ודעת -** בהוצאת חברת אהבת שלום, וייחסו את הספר לרבי סמחון. אולם יש חוקרים שחלקו עליהם.
***חידושים על הש"ס** - על פי עדותו של רבי יוסף משאש.

## קישורים חיצוניים
*חכם סמחון חלואה באתר החכם היומי.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:רבנים אלג'יראים
קטגוריה:נפטרים ב-1900
קלאודיה פינה

ממוזער|פינה במדי סביליה
**קלאודיה פינה מדינה** (בקטלאנית: **Clàudia Pina Medina**; נולדה ב-12 באוגוסט 2001) היא שחקנית כדורגל ספרדייה (קטלונית) המשחקת בעמדת החלוץ בקבוצת ברצלונה.

## קריירה
### נעורייה ותחילת דרכה
פינה נולדה במונטקדה, בספרד, והחלה לשחק קטרגל. בגיל 11 גילו אותה סקאוטים של קבוצת אספניול והיא החלה לשחק בקבוצת הילדים שלה. ב-2013 עברה לקבוצת הילדים של ברצלונה ובעונתה השנייה במועדון שחקה ב-20 משחקים ולקחה חלק בעונה בה הובקעו 100 שערים. שער שלה זכה לפרסום רב באינטרנט לאחר שעברה 4 שחקניות בדרבי מול קבוצתה לשעבר אספניול.

### ברצלונה (2017-)
פינה ערכה את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת בינואר 2018 בגיל 16 ו-5 חודשים וקבעה שיא חדש לשחקנית הצעירה ביותר במשחק רשמי.

בינואר 2020 חתמה על חוזה חדש בברצלונה עד 2023. ביולי 2020 עברה בהשאלה לקבוצת סביליה על מנת לצבור דקות משחק.

בעונת 2022-23 זכתה עם קבוצתה בליגת האלופות ואף נכנסה כמחליפה במהלך משחק הגמר.

בעונת 2023-24 זכתה פעם נוספת עם קבוצתה בליגת האלופות ואף נכנסה כמחליפה במהלך משחק הגמר ובשלה את השער השני של אלכסיה פוטיאס.

בעונת 2024-25 הייתה מלכת השערים של ליגת האלופות עם 10 שערים, כמו כן כבשה בליגה 10 שערים ובשלה 9 נוספים בדרך לדאבל. במשחק הראשון של חצי גמר ליגת האלופות באותה עונה מול צ׳לסי, נכנסה כמחליפה בדקה ה-66, כבשה שני שערים ובשלה שער נוסף בניצחון 4-1 של קבוצתה.

ב- 15 לדצמבר 2025, האריכה פינה את החוזה בברצלונה עד שנת 2029.

### נבחרת
פינה זומנה לסגל נבחרת ספרד בכדורגל נשים עד גיל 16 כשהייתה בת 14. ב-2016 זומנה לנבחרת הנשים עד גיל 17 וכבשה שלושער במשחק הבכורה שלה .

בסוף שנת 2017 הוכרזה ככובשת המצטיינת של אופא לגברים ונשים לאחר שכבשה 16 שערים באותה שנה.

ב-2021 ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות מול דנמרק.

פינה זומנה לסגל נבחרת ספרד באליפות אירופה בכדורגל נשים 2025 ושחקה בכל המשחקים ,כבשה שני שערים במהלך הטורניר בו הגיעה נבחרתה לגמר בו הפסידה לנבחרת אנגליה.

## סטטיסטיקה

## תארים
### קבוצתיים
#### [[ברצלונה (כדורגל נשים)|ברצלונה]]
* אליפות ספרד (5): 2019/2020, 2021/2022, 2022/23, 2023/24, 2024/25
* גביע המלכה (4): 2020, 2022, 2024, 2025
* ליגת האלופות (2): 2022/23, 2023/24

### נבחרות
#### נבחרת ספרד בכדורגל נשים עד גיל 17
* אליפות העולם בכדורגל נשים עד גיל 17: 2018

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלניות ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלניות ספרדיות
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:חלוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:ספרדיות שנולדו ב-2001
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-2001
דיוויזיית השריון השישית (ארצות הברית)

**דיוויזיית השריון ה-6 של [[צבא ארצות הברית]]** (באנגלית: **6th Armored Division**) הייתה דיוויזיית שריון אמריקאית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה בחזית המערבית.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-15 בפברואר 1942 בפורט נוקס, מתוך אלמנטים "עודפים" של דיוויזיות השריון ה-1 וה-2 שאורגנו מחדש, וכמפקדה הראשון מונה קרלוס ברואר. ב-15 במרץ 1942 עברה הדיוויזיה למחנה צ'אפי, ובהמשך השתתפה בתמרוני לואיזיאנה כחלק מהקורפוס ה-8 ובתמרוני קליפורניה.

בפברואר 1944 הגיעה הדיוויזיה לאנגליה, וב-19 ביולי נחתה בחופי נורמנדי. הדיוויזיה השתתפה במבצע קוברה כחלק מהקורפוס ה-8, ולאחר מכן פנתה מערבה לעבר ברטאן. בסוף אוגוסט לחמה הדיוויזיה בלוריין לצד הדיוויזיה ה-94, בעוד חלקים ממנה השתתפו ב. בהמשך לחמה הדיוויזיה במזרח צרפת ובחבל הסאר, ובדצמבר היא השתתפה בקרב על הבליטה ולחמה באזור בסטון. בהמשך השתתפה הדיוויזיה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה, חצתה את הריין ב-21 במרץ 1945, לחמה בדרום גרמניה וכבשה את פרנקפורט ואף שחררה את מחנה הריכוז בוכנוואלד, ובסוף אפריל 1945 כבשה את לייפציג ונעצרה על גדות נהר המולדה.

הדיוויזיה הושבתה עם שובה לארצות הברית בספטמבר אותה שנה, ופורקה בניו יורק ב-18 בספטמבר 1945.

בשנת 1950 הוקמה הדיוויזיה מחדש, אולם היא פורקה שוב בשנת 1956.

## קישורים חיצוניים
* דיוויזיית השריון ה-6 

קטגוריה:זירת מערב אירופה במלחמת העולם השנייה
6
קטגוריה:דיוויזיות בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
שפנייר

**שפנייר** הוא שם משפחה אשכנזי גרמני, המעיד שנושאו נמנה עם צאצאי מגורשי ספרד.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
ג'יימי ווליס

**ג'יימי המילטון ווליס** (באנגלית: **Jamie Hamilton Wallis**; נולד ב-2 ביוני 1984) הוא פוליטיקאי בריטי מהמפלגה השמרנית הבריטית, חבר הפרלמנט (MP) של ברידג'נד ויילס מאז הבחירות הכלליות ב-2019. ווליס ניצח את חברת הפרלמנט ממפלגת הלייבור מדלן מון, שייצגה את המחוז מאז 2005. ווליס הוא חבר הפרלמנט הטרנסג'נדר הראשון הגלוי בבית הנבחרים הבריטי.

## ביוגרפיה
ווליס נולד ב-ביטוויס ולמד בבית הספר הקתולי סנט רוברט באברקנפיג, בבית הספר סנט קלייר בפורטקאוול ובבית הספר ברינטג בברידג'נד. לאחר מכן למד כימיה בכרייסט צ'רץ' (אוקספורד), וסיים את לימודיו ב-2006. ב-2014 הוענק לו תואר דוקטור באסטרוביולוגיה מאוניברסיטת קארדיף, תוך התמקדות בפנספרמיה.

ווליס הוא אחד הבעלים של חברה בשם Fields Holdings Limited, חברת האם של Action Direct (UK) Limited, חברה לשעבר לניהול תביעות שבה ווליס היה דירקטור ב-2011 כאשר משרד המשפטים אסר עליה לקחת חלק בעבודת תביעות, לאחר חקירת התנהלות החברה.

## קריירה פוליטית
ווליס היה חבר במועצת העיר פנסואד, שייצג את מחלקת הנדרה, עד 2018, אז הודח בשל אי נוכחות. בהמשך הצהיר כי התפטר מהמועצה במכתב, אך המועצה לא קיבלה את המכתב. הוא אמר שסיבת ההתפטרות שלו הייתה שהוא עבר לקאוברידג', שם הצטרף למועצת העיר.

לפני שנבחר לתפקיד חבר הפרלמנט של ברידג'נד ב-2019, הוא ניסה ללא הצלחה להתמודד באוגמור בבחירות הכלליות בבריטניה ב-2017 ובאוגמור בבחירות לאספה הלאומית לוויילס ב-2016. בבחירות הכלליות של 2019 הוא ניצח את חברת הפרלמנט המכהנת ממפלגת הלייבור מדלן מון, שייצגה את ברידג'נד מאז 2005.

## חיים אישיים
ב-28 בנובמבר 2021, נעצר ווליס בחשד לנהיגה כשהוא לא כשיר לאחר שמכוניתו התנגשה בעמוד תאורה ב-Llanblethian Vale of Glamorgan. בפברואר 2022, הוא נקנס ב-270 ליש"ט וקיבל שלוש נקודות על רישיון הנהיגה שלו לאחר שהודה באשמה באי ציות לתמרור. ב-30 במרץ 2022, סיפר שהוא "נמלט מהזירה" של התנגשות המכונית שלו עקב סוג של הפרעת דחק פוסט-טראומטית לאחר שנאנס בספטמבר 2021.

ב-30 במרץ 2022, ווליס יצא מהארון כטרנסג'נדר, והפך לחבר הפרלמנט הטרנסג'נדרי הראשון בגלוי בבית הנבחרים. בנוסף סיפר שנאנס ונסחט באפריל 2020. עוד הוסיף שהאדם הועמד לדין, הודה באשמה ונידון לשנתיים ו-9 חודשי מאסר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2019–2024)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קארדיף
קטגוריה:בוגרי כרייסט צ'רץ' (אוקספורד)
קטגוריה:פוליטיקאיות טרנסג'נדריות
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1984
שארל אלכסנדר דה קאלון

**שארל אלכסנדר דה קאלון** (בצרפתית: **Charles-Alexandre de Calonne**; 20 בינואר 1734 - 29 באוקטובר 1802), היה שר האוצר של צרפת בשנות ה-80 של המאה ה-18.

## ביוגרפיה
קאלון נולד ב-20 בינואר 1734 בדוואי, ללואי דה קאלון, אשר עבד כעורך דין בבית המשפט בדוואי, ולאן הנרייט דה פרנקוויל. היו לו אחים נוספים, כמו מארי אן דה קאלון, ז'אק דה קאלון ומארי מדלן דה קאלון.

הוא הלך בדרכו של אביו, למד משפטים בפריז ולאחר מכן עבד כתובע ציבורי, פרקליט בממשלת המחוז של ארטואה. קאלון עבד מאוחר יותר בדוואי כתובע מבית המשפט של ארטואה, שם המשיך את הקריירה שלו כתובע הכללי, ולאחר מכן הוא הפך לאנטנדנט של מץ (1768) וליל (1774).

בשנת 1769 הוא התחתן עם מארי ז'וזפין מרק דה מונט-סן-פייר, בתו של מפקח פיננסי במשרד גביית המיסים של האוצר.

במהלך המשבר שקדם ל, כששר אחר שר ניסו לשווא למלא את האוצר הריק והודחו בשל כישלון, מונה קאלון ב-3 בנובמבר 1783 לשר האוצר. הוא היה חייב את מעמדו לשארל גראבייה, רוזן ורז'ן, שהמשיך לתמוך בו במשך שלוש שנים וחצי; אך המלך לא היה נלהב כלפיו, ולפי השגריר האוסטרי, מעמדו הציבורי היה גרוע ביותר. קאלון היה נועז ביותר, ולא פחד להביע את דעתו בציבור.

בתקופתו, צרפת נקלעה למשבר כלכלי קשה. כדי לפתור את בעיותיה הכלכליות של צרפת, בשנת 1786 הציע קאלון רפורמה בענייני כספים: הוא ביקש להטיל מס על כל בעלי הקרקעות, וכדי לעודד את המסחר הציע לבטל מיסים עקיפים ומכסים פנימיים - מכסים שהוטלו על סחורות שהובלו ממחוז למחוז בתוך צרפת; עוד הציע קאלון להחרים מעט מרכוש הכנסייה ולייסד אספות נבחרים במחוזות המדינה, שבהן ישבו נציגים מכל המעמדות ויעסקו בענייני הציבור. הצעותיו של קאלון היו נועזות למדי בהתחשב במבנה המעמדות של החברה בצרפת, והן נדחו. בלחץ האצילים הדיח המלך לואי השישה עשר את קאלון מתפקידו ב-8 באפריל 1787 וגירש אותו ללורן.

למעשה, תוכנית הרפורמה הנועזת שלו, שבוצעה מאוחר יותר על ידי ז'אק נקר, הייתה עשויה להציל את המלוכה אם רק המלך היה נותן לה תמיכה רצינית. קאלון נסע זמן קצר לאחר מכן לאנגליה וניהל התכתבות פולמוסית עם נקר בנושאי כספים. ב-1789, כשעמדה להתכנס אספת המעמדות, הוא חזר לפלנדריה בתקווה לעמוד לבחירות; אך נאסר עליו להיכנס לצרפת. כנקמה הצטרף למפלגת המהגרים בקובלנץ וכתב עבורם. בדרך זו הוציא כמעט את כל ההון שאשתו, אלמנה עשירה, הביאה לנישואים. ב-1802, לאחר שעבר חזרה ללונדון, הוא קיבל אישור מנפוליאון בונפרטה לחזור לצרפת. הוא מת בפריז ב-29 באוקטובר 1802, חודש לאחר שחזר לארץ הולדתו.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:שרי האוצר של צרפת
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1734
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1802
בעקבות "הנשף בסורן" של דרן

"**בעקבות 'הנשף בסורן' של דרן**" (1967) הוא ציור מאת האמן הישראלי אריה ארוך.
## תיאור
הציור "בעקבות 'הנשף בסורן' של דרן" נוצר בעקבות ציור משנת 1903 של האמן אנדרה דרן בשם "הנשף בסורן" (באנגלית: "At the Suresnes Ball") או "נשף החיילים בסורן", הנמצא כיום באוסף המוזיאון לאמנות של סנט לואיס, שבסנט לואיס, ארצות הברית. הציור מציג חייל קטן קומה הרוקד עם אישה, כששלושה חיילים נוספים מתבוננים בהם מאחור.

על פי גדעון עפרת, ארוך הכיר את הציור של דרן, כנראה, דרך תצלום. הוא נוצר בתקופה בה עסק ארוך במשמעות היסטורית ובזיכרון אישי דרך דימויים מצוטטים. ציורו של ארוך הוצג בתערוכות היחיד של ארוך "אריה ארוך: ציורים 1968-1953" (1968) ו-"אריה ארוך: זמנים,  מקומות, צורות" (1976). כיום הוא נמצא באוסף מוזיאון תל אביב לאמנות.

ארוך מצטט מן הציור המקורי את תלבושותיהן של דמות אישה וחייל הרוקדים - מדים בצבע אדום וכחול, וכן שמלה ירקרקה-אפורה. מנותקים מפרטי גוף פיזי, ומונחים על צדם, הופכים הבגדים לצורות מופשטות ("מופשט קונקרטי" בלשונות של ארוך).  ההתרחשות הפיזית בציורו של דרן מומרת אל סמליות פרטית שפיתח ארוך של צירוף הצבעים כחול-אדום, המופיעה ביצירותיו באופן עקבי, והעוסקת בסמכות (דרך דמות החיילים ביצירותיו) ובזוגיות וביחס בין המינים.

במחקרו אודות הציור טען גדעון עפרת כי "מדי הגבר וחצאית האישה מחוברים כטלאים מנוגדים על משטח הציור. אפשר לומר שההפשטה של ארוך בציור הנדון מתפקדת כעיקור ארוס. ויותר מזה – כעיקור גוף. היא מסירה מן הבגד כל שמץ של עקרון-עונג ארוטי […]. עתה, בגרסה החדשה של הנשף, הגבר מעל לאישה, אך המיניות הגופנית מחוקה".

## הערות שוליים

קטגוריה:אריה ארוך
קטגוריה:ציור ישראלי
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מופשטים
קטגוריה:יצירות משנת 1967
קטגוריה:מוזיאון תל אביב לאמנות: ציורים
הדיוויזיה ה-275 (ורמאכט)

**הדיוויזיה ה-275** הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה ה-275 הוקמה בסוף 1943, בצרפת, מיחידות של דיוויזיית הרגלים ה-223. הדיוויזיה הייתה בפיקודו של גנרל-לויטננט הנס שמידט מ-10 בדצמבר 1943 ועד לפירוקה ב-22 בנובמבר 1944.

בתחילת הפלישה לנורמנדי, נשלחו לאזור נורמנדי שני גדודי חי"ר, גדוד פוסילייר, גדוד ארטילריה אחד ופלוגת הנדסה. שאר הדיוויזיה הגיעה באמצע יולי.

הדיוויזיה ה-275 ספגה אבדות כבדות בקרב פאלז והועברה לאאכן להתארגנות מחדש. הדיוויזיה קיבלה את גדודי המבצרים של הלופטוואפה ה-XII וה-XX. הדיוויזיה ה-275 הועברה לאזור דירן - יער הירטגן שם ספגה אבדות קשות במהלך הקרב על יער הירטגן ופורקה. שרידי הכוחות נשלחו לדיוויזיית הרגלים ה-344.

דיוויזיית הרגלים ה-275 הוקמה מחדש בינואר 1945, ליד פלנסבורג, והועברה לחזית המזרחית שם הושמדה בכיס האלבה במאי 1945.

## קישורים חיצוניים
* אודות הדיוויזיה באתר lexikon-der-wehrmacht 

275
נורית גפן בצר

**נורית גפן בצר** (30 במרץ 1948 – 29 במרץ 1977) הייתה מאיירת ספרי ילדים ישראלית.

## ביוגרפיה
נורית גפן נולדה בנהלל לישראל גפן ואביבה דיין, אחותו של משה דיין. אחיה הבכור יהונתן גפן, סופר ומשורר ואחיותיה הצעירות זהר בצר (שנשואה לאייל בצר, אחיו של מוקי בצר) וענת בן ארי (אמו של גון בן ארי).

ב־1965 סיימה בהצטיינות קורס ציור גרפי בחיפה.

בפברואר 1967 נישאה למוקי בצר, איש צבא אותו הכירה בנעוריה בנהלל. בספטמבר 1967 נולד בנה היחיד, שאול בצר, לימים במאי, תסריטאי וסופר, והיא הקדישה את זמנה לטיפול בו. בנובמבר 1967 מתה אמה, מוות שנודע לאחר מכן כהתאבדות.

בתחילת שנות ה-70 הוצגו עבודותיה בתערוכה בבית יד לבנים בגבעתיים.

ב-29 במרץ 1977 התאבדה בעקבות דיכאון ממנו סבלה.

בראיונות ציין אחיה, יהונתן גפן, כי השיר "אופליה הקטנה" נכתב עליה.

## כמאיירת
גפן בצר איירה מספר ספרי ילדים. היא איירה את ספרי הילדים של אחיה יהונתן גפן: "שירים שענת אוהבת במיוחד", "יום אחד... כך מתחילים כל הסיפורים שענת אוהבת במיוחד" ו"הכוכבים הם הילדים של הירח". בנוסף איירה את ספרה של לאה גולדברג "גן החיות" ואת ספרו של אוריאל אופק "בוא לטייל אבא, טוב?".

## אילן יוחסין

## ספרים שאיירה

* יהונתן גפן, **שירים שענת אוהבת במיוחד**, הוצאת דביר, 1969
* יהונתן גפן, **יום אחד... כך מתחילים כל הסיפורים שענת אוהבת במיוחד**, הוצאת דביר, 1970
* לאה גולדברג, **גן החיות**, הוצאת דביר, 1970
* אוריאל אופק, **בוא לטייל אבא, טוב?**, הוצאת ספרית הפועלים, 1970
* יהונתן גפן, **הכוכבים הם הילדים של הירח**, הוצאת דביר, 1974

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מאיירות ישראליות
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות בנהלל
נורית
קטגוריה:מתאבדות ישראליות
קטגוריה:מתאבדים ישראלים: אמנים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977
שמואל אברהם הרמתי

**שמואל אברהם הרמתי (שוורץ)** (ה'תרמ"ה, 1885 – י"ז בניסן ה'תר"פ, 5 באפריל 1920) היה אגרונום ופעיל ציוני. מחללי מאורעות תר"פ בירושלים.

## ביוגרפיה
נולד בשנת 1885 (ה'תרמ"ה) באוטאץ' שבאזור בסרביה (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום במולדובה) למשפחה מסורתית וציונית. אביו ישראל היה סוחר תבואה. הוא למד לימודים תורניים וגם ספרות עברית. בגיל 17 עבר לברסלאו, שם למד חקלאות (כהכנה לעלייה לארץ ישראל), והוסמך כאגרונום. שירת בתפקיד תומך לחימה בצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה.

בשנת 1919 עלה לארץ ישראל עם רעייתו דבורה (לבית ברשטיין) דרך נמלי קושטא וביירות, והתגורר ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים. בארץ היה פעיל בתכנון ההתיישבות מטעם ועד הצירים ובמסגרת "המועצה לעיקרי ההתיישבות". סייר במושבות וביישובים החקלאיים וכתב דו"חות מקצועיים על החקלאות בהם. כמו כן פרסם מאמרים בעיתונות העברית. היה מראשוני השופטים בבית משפט השלום העברי בירושלים.

### רציחתו
ממוזער|"האגרונום שמואל הרמתי מת" ברשימת הנפגעים הראשונים במאורעות תר"פ

ב-4 באפריל 1920, ביומן השני של מאורעות תר"פ בירושלים, נתקל הרמתי בפורעים ערבים שתקפו יהודי ברחוב דוד סמוך לשער יפו. הוא נחלץ לעזרתו, ונפגע בעצמו על ידי הפורעים. כוח משטרה בריטי ששהה בסמיכות נמנע מלהושיט לו עזרה ואף עיכב את כוחות ההצלה היהודים שביקשו לטפל בפצועים. הוא פונה לבית חולים, שם נפטר מפצעיו בערוב של אותו היום. נקבר בחלקת הפרושים בבית הקברות היהודי בהר הזיתים, לצד חמישה מחללי הפרעות. על מצבתו נכתב: .

הותיר את רעייתו ואת בנו ארנן בן שמונה חודשים.

יוסף חיים ברנר כתב לאחר המאורעות:

למרבה האירוניה, כשנה לאחר מכן נרצח ברנר במאורעות תרפ"א ביפו, כפי שחזה.

## קישורים חיצוניים
* 
* שמואל אברהם הרמתי (שורץ) באתר מיזם לתת פנים לנופלים.
* כרטיס הקבר של שמואל אברהם הרמתי בהר הזיתים.
*שמואל אברהם שורץ-הרמתי, העולם, 20 באפריל 1920.
* עקרים אחדים בשאלת ההתיישבות מאמר שכתב ופורסם לאחר מותו בעיתון דואר היום, 5 במאי 1920, תחת הכותרת "על קבר קדושים".

## הערות שוליים

קטגוריה:אגרונומים ביישוב
קטגוריה:יהודים מבסרביה
קטגוריה:חללי מאורעות תר"פ
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1885
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1920
לילה אוהבי

ממוזער|לילה בהפסד בגמר ליגת האלופות לליון ב-2019
**לילה אוהבי אל אוהבי** (בקטלאנית: **Leila Ouahabi El Ouahabi**; נולדה ב-22 במרץ 1993) היא שחקנית כדורגל ספרדייה-קטלאנית המשחקת בעמדת כמגנה שמאלית בקבוצת מנצ׳סטר סיטי.

## קריירה
### נעורייה ותחילת דרכה
אוהבי נולדה במטרו קטלוניה, בספרד, למשפחה ממוצא מרוקאי, והחלה לשחק קטרגל עם אחיה והצטרפה לקבוצת בנים .

קבוצת הבנות הראשונה שאוהבי שחקה בה הייתה וילסאר דה מאר. ב-2007 עברה לקבוצת הילדים של ברצלונה ולאחר 5 שנים בלה מאסיה עלתה לקבוצה הבוגרת.

### קריירת מועדונים
אוהבי עלתה לקבוצה הבוגרת בעונת 2011–2012 ובעונה זאת זכתה הקבוצה באליפות אך היא מעטה לקבל דקות משחק. לאחר עונה נוספת בברצלונה הייתה ממתוסכלת ממיעוט הדקות והחליטה לעבור לקבוצה אחרת. ב-2013 עברה לקבוצת ולנסיה ולאחר כ-3 שנים חזרה לקבוצה ברצלונה.

במאי 2019 שחקה בגמר ליגת האלופות בו הפסידה ברצלונה לליון הצרפתית 1–4.

במאי 2021 שחקה בגמר ליגת האלופות נגד צלסי בו ניצחה ברצלונה 0–4 וזכתה בגביע.

ביוני 2022 חתמה על חוזה לשנתיים בקבוצת מנצסטר סיטי האנגלית.

### נבחרת
אוהבי זומנה לסגל נבחרת ספרד בכדורגל נשים עד גיל 19. ב-2016 זומנה לנבחרת הנשים וערכה את הבכורה שלה בנבחרת ב-4 במרץ 2016 במשחק ידידות מול נבחרת רומניה.

בשנת 2017 זומנה לגביע אלגברה וכבשה את שער הניצחון שהעניק את הגביע לספרד בגמר מול קנדה.
ב-2019 היא שחקה עם הנבחרת בגביע העולם לנשים בה הודחה ספרד על ידי נבחרת ארה״ב שזכתה בטורניר בשמינית הגמר .

## תארים
### קבוצתיים
#### [[ברצלונה (כדורגל נשים)|ברצלונה]]
* ליגת האלופות לנשים: 2020/2021
* אליפות ספרד (5): 2011/2012, 2012/2013, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022
* גביע המלכה (6): 2011, 2013, 2018, 2020, 2021, 2022
* גביע קטלוניה (1): 2017, 2018, 2019

### נבחרות
#### נבחרת ספרד בכדורגל נשים
* גביע אלגארבה: 2017

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלניות ברצלונה
קטגוריה:כדורגלניות ספרדיות
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:מגנות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:מגני כדורגל ספרדים
קטגוריה:ספרדיות שנולדו ב-1993
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1993
אין למדין מן הכללות

**אין למדין מן הכּללות** הוא כלל תלמודי שלפיו אין ללמוד ממקום בו נאמר כלל משום שקיימים פרטים היוצאים מן הכלל. קיים ניב עברי דומה האומר כי "לכל כלל יש יוצא מן הכלל". ישנן הסתייגויות לאמרה זו.

## מקור
מקור הכלל הוא ב שם מובאת המשנה האומרת כי כל מצוות עשה שהזמן גרמן אנשים חייבים ונשים פטורות, וכל מצוות עשה שלא הזמן גרמן אחד אנשים ואחד נשים חייבים. התלמוד בבלי טען כי כלל זה אינו קיים בכל מקרה, וישנן מצוות עשה שהזמן גרמן שנשים חייבות, ויש מצוות עשה שלא הזמן גרמן שנשים פטורות.

הרמב"ם ביאר כלל זה ואמר שכשאומרים כלל מתכוונים לרוב המקרים, ומסיבה זו לא לומדים מכללות.

## הסתייגויות
יש שטענו שכשנאמר "כלל גדול" לומדים ממנו, יש שכתבו שכשמובאות שיטות שני תנאים, התנא הראשון אומר כלל, והתנא שלאחריו מוסיף "אף", לומדים ממנו, ויש שטענו כי בלשון בני אדם כן לומדים מן הכללות.

## קישורים חיצוניים
* עירובין כ”ז: אין למדין מן הכללות? – בין הקבוע למשתנה, הדרן: קול נשי בשיח התלמודי
* אסף ספייב, כללים במשנת הרמב"ם, ישיבת כרם ביבנה
* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
קטגוריה:מונחים תלמודיים
יוסף ליג'י

הרב **חיים יוסף ליג'י** (נפטר בח' בשבט ה'תקצ"ה, 1835) היה רב, ש"ץ ומלמד באזמיר ובקושטא.

## תולדותיו
היה רבו של הרב רפאל מאיר חסן. גדולי הרבנים באזמיר משבחים את מידותיו ומביאים מדברי תורתו , הרב אברהם פאלאג'י כותב: . למד כנראה אצל הרב דוד אמאדו. חלק מדרשותיו הנדפסות בספרו נאמרו בפני קהל בקושטא.

היה נוהג להרבות בתעניות ובשאר סיגופים. עשה למעלה מ-40 תעניות הפסקה (תענית מיום ראשון עד יום שישי) ולא היה עובר עליו חודש מבלי שהתענה. היה מתעסק רבות בגביית צדקה ובחלוקתה לעניים, כדי לקיים את אמרת חז"ל: "גדול המעשה יותר מן העושה".

היה חולה מאוד במשך רוב ימיו וסבל מכאבים בעקבות חולי מעיים עד ש. זכה לזקנה מופלגת, ונפטר בח' בשבט תקצ"ה (1835). הוספד על ידי הרב יאושע אברהם קריספין, רבי נסים רפאל יצחק צורייאנו והרב נסים אברהם אשכנזי.

## חיבורו
חלק מדברי תורתו נדספו בספר **עושה חיל** יחד עם ספר "מנת חלקי" (אזמיר תרמ"ט) לתלמידו, הרב רפאל מאיר חסאן, כמתואר שם על ידי בנו של האחרון: . הספר מכיל דרושים להספד אמו של המחבר בתשלום שנתה, דרוש למעלת הצדקה, למצוות הכנסת אורחים, למעלת תורה וצדקה, שני דרושים לצדקה וגמילות חסדים, לברית מילה, וכן קצת פירושים על התנ"ך ובעיקר על תהלים.

## קישורים חיצוניים

* 

## לקריאה נוספת
* אברהם במחזה, דרוש ז' להספד

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1835
איסאק סיגל

**איסאק (יצחק) סיגל** (נולד ב-31 במרץ 1927) הוא מדען יהודי-אוקראיני בתחום שריפת דלק והגנה על אטמוספירת כדור הארץ מפני זיהום תעשייתי. סיגל מכהן כראש המחלקה של מכון הגז של NASU - האקדמיה הלאומית למדע של אוקראינה.

סיגל נולד בעיירה ויניצה ליעקב, שהיה מהנדס חשמל, ולגוסטה לבית שטרנברג שעבדה כמורה. למד באוניברסיטה הטכנית בקייב עד 1948. בהמשך השלים לימודי דוקטורט. הוא עסק במחקר בתחום שריפת דלק והיה שותף לפיתוח התקנים שבהמשך הותקנו בכל רחבי ברית המועצות וסיפקו חום לבתי מגורים. על תרומתו לפיתוח הנדסה הוענקו לו מספר עיטורים אוקראינים. 

בשנת 2012 קיבל סיגל את "פרס אוקראינה למדע והנדסה" עם מדענים נוספים ובהם יוסיף מיסאק, על תרומתם לפיתוח דוודים לתחנות כוח.

סיגל קודם לדרגת פרופסור ועסק בהדרכת דוקטורים במכון בו עבד. במהלך עבודתו פרסם מאות מאמרים, כתב 14 ספרים ורשם 60 פטנטים על המצאותיו.

סיגל נשוי לאלה, אורתופדית ילדים ותינוקות, ואב לאלכסנדר.

## קישורים חיצוניים

* Patent - Method of reducing the concentration of nitrogen oxides in a gaseous effluent from a thermal plant
* Patent - METHOD OF THERMAL PURIFICATION OF WASTE NOT FORMING A BURNING MIXTURE WITH FUEL OR AIR SEPARATELY
*  פרסומים של איזק סיגל
* נתונים אישיים

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:מדענים יהודים אוקראינים
קטגוריה:ממציאים יהודים
קטגוריה:ילידי 1927
הדיוויזיה התשיעית (ארצות הברית)

**הדיוויזיה התשיעית** (באנגלית: **9th Infantry Division**) הייתה דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם השנייה ומלחמת וייטנאם.

## היסטוריה
### מלחמת העולם הראשונה
הדיוויזיה התשיעית הוקמה ב-18 ביולי 1917 במחנה שרידן, אלבמה, שלושה חודשים לאחר כניסת ארצות הברית למלחמת העולם הראשונה. הדיוויזיה הורכבה מהבריגדה ה-17 שהורכבה מהרגימנטים ה-45 וה-67, ומהבריגדה ה-18 שהורכבה מהרגימנטים ה-46 וה-68. הדיוויזיה לא נשלחה לאירופה, ובפברואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

### בין המלחמות
ב-15 בפברואר 1919 הושבתה הדיוויזיה בשל קיצוצים תקציביים, אולם חלק מיחידותיה נשארו פעילות, ושאר היחידות השתייכו לכוחות המילואים. מפקדת הדיוויזיה השתתפה בתרגילים שונים במשך השנים.

### מלחמת העולם השנייה
ב-1 באוגוסט 1940 הופעלה הדיוויזיה מחדש, והועמדה תחת פיקודו של פרנסיס הוניקאט. הדיוויזיה הורכבה מהרגימנטים ה-39, ה-47 וה-60. בנובמבר 1942 הדיוויזיה השתתפה במבצע לפיד וכוחותיה שחררו את אלג'יריה, ולאחר מכן היא לחמה ב. באוגוסט 1943 הדיוויזיה השתתפה בפלישת בעלות הברית לסיציליה, ולאחר מכן נשלחה לאנגליה להתארגנות מחדש  הדיוויזיה נחתה ב-10 ביוני 1944 בחוף יוטה והשתתפה הטיהור חצי האי קוטנטן, ולאחר מכן לחמה במבצע קוברה ובקרבות בכיס פאלז. לאחר מכן היא לחמה במהלך הקרב על יער הירטגן, שם ספגה אבדות כבדות, ובהמשך השתתפה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה עד סוף המלחמה. במהלך הלחימה איבדה הדיוויזיה 3,856 הרוגים ו-17,416 פצועים.

### לאחר המלחמה
הדיוויזיה ה-9 הופעלה מחדש ב-15 ביולי 1947 בפורט דיקס, ניו ג'רזי ולקחה על עצמה תפקיד מוכנות ואימונים בזמן שלום. בשנות החמישים התמקמה הדיוויזיה בגרמניה המערבית. מאוחר יותר היא עברה לפורט קרסון, קולורדו, שם הושבתה ב-31 בינואר 1962.

### מלחמת וייטנאם
הדיוויזיה ה-9 הופעלה מחדש ב-1 בפברואר 1966, והגיעה לדרום וייטנאם ב-16 בדצמבר 1966 מפורט ריילי, קנזס. עם פריסת הדיוויזיה היא הוקצתה לאזור הטקטי של הקורפוס השלישי של וייטנאם, שם היא החלה בפעילות במחוזות דין טוונג ולונג אן (6 בינואר-31 במאי 1967) במבצע פאלם ביץ'. אזור הפעילות שלה היה בנהרות ובתעלות של דלתת המקונג משנת 1967 עד 1972.

### לאחר מכן
לאחר מלחמת וייטנאם, דיוויזיית הרגלים ה-9 הוצבה בפורט לואיס, וושינגטון עד לפירוקה ב-1992. בשנות ה-80 הוגדרה הדיוויזיה כדיוויזיה קלה והיא נועדה להילחם בדיוויזיות החי"ר הממונעות של ברית ורשה. לאחר פירוק ברית המועצות פורקה הדיוויזיה, אם כי חלק מיחידותיה לחמו בעיראק במהלך מלחמת המפרץ.

## קישורים חיצוניים

9
9
קטגוריה:דיוויזיות בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
רפאל מאיר חסן

ממוזער|שער ספר מנת חלקי לרבי רפאל מאיר חסן
הרב **רפאל מאיר חסן** (נפטר בכ"ה בסיוון תר"ד, 1844) היה רב ודרשן באזמיר וביוזיל חיסאר.

## תולדותיו
נולד לרושא רבקה ולרב חיים משה, שנפטר בשנת ה'תקפ"א. למד אצל הרב יוסף ליג'י. נישא לרבקה, בתה של רושא אירמוזה. התאמץ מאד בחינוך ילדיו. למד בביתו בחברותא עם הרב בכור יעקב יעבץ פעמיים בשבוע בלילה, וללימוד זה צירף את בנו משה לעיתים, שהעיד כי הרב יעבץ אמר לו . בנו מעיד עליו .

בשנת התרל"ב דרש בק"ק בית אברהם שביוזיל חיסאר הספד לפטירת גביר העיר.

את ספרו סיים לכתוב בי"ח בסיוון תר"ד, ונפטר בכ"ה בסיון תר"ד (1844). סמוך לפטירתו היו בביתו בנו משה וחברת בקור חולים, שם ברך את בנו שקרא לפניו אדרא זוטא, ולאחר מכן נפטר.

היו לו שני בנים ובת המוזכרת בהספדו של בנו עליו הידועים לנו: הרב דוד מרדכי, שנפטר בחיי אביו מחולי הקולירע, והרב חיים משה חסן, שמעיד כי את רוב תורתו קיבל מאביו, מחבר ספר ויכתב משה (אזמיר תרנ"ו) - פירוש על ספר תהלים. בשנת התקע"ו דרש בנישואי בן דודו הרב יצחק דיאש מירקאדו.

## ספרו
ספר **מנת חלקי** (אזמיר תרמ"ט) - דרושים קצרים על סדר חומשים בראשית ושמות וכן שני דרושים לנישואין, שני דרושים לברית מילה ובאחד מהם ליקוטי מאמרי סופרים וספרים על ברית מילה, דרושים להספד, ודרוש לפורים. בסוף הספר נדפסו ליקוטים על התנ"ך. שם החיבור הוא ראשי תיבות של שם המחבר (המקורי, לפני שנוסף לו השם "חיים" כשחלה) וכן בגימטריה "אני רפאל מאיר ה"י". 

מדף קי"ז עמוד א', הודפס הספר 'עושה חיל', לרבו, רבי חיים יוסף ליג'י.

ספרו זה כתב לאחר השריפה שאירעה באזמיר בשנת התר"א, שכילתה את כל כתביו: .

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1844
יוסף עטאל

**יוּסף עטאל** (בערבית: **يوسف عطال**; נולד ב-17 במאי 1996) הוא כדורגלן אלג'יראי המשחק בעמדת המגן הימני בא-סד מליגת העל הקטרית ובנבחרת אלג'יריה.

## קריירת מועדונים
עטאל התחיל את הקריירה שלו במספר קבוצות נוער במולדתו, אלג'יריה, האחרונה שבהן הייתה פראדו. בקיץ  הצטרף לקבוצה הבוגרת ששיחקה בליגה השנייה באלג'יריה והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הראשונה בתום עונת .

ב-16 באוגוסט 2017 עטאל הושאל לקורטרייק מליגת העל הבלגית עד לסיום העונה. ב-31 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד וואסלנד-בוורן.

ב-17 ביולי 2018 חתם בניס מליגת העל הצרפתית תמורת 3 מיליון אירו. ב-28 באפריל 2019 הבקיע שלושער בניצחון 0-3 נגד גנגאן.

## נבחרת אלג'יריה
במאי  זומן לראשונה לסגל נבחרת אלג'יריה, על אף שקבוצתו שיחקה בליגה השנייה במולדתו. ב-6 ביוני 2017 עטאל ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-2 נגד . ב-17 בנובמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-4 נגד .

נכלל בסגל נבחרת אלג'יריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

נכלל בסגל הנבחרת לטורניר גביע אפריקה לאומות 2025.

## הסתה לטרור ואנטישמיות
לאחר מעשי הטבח והזוועות של חמאס בישראל ב-7 באוקטובר 2023, פרסם עטאל סרטון של מטיף מוסלמי בשם שייח' מחמוד אל חסנאט שקרא לאל "לשלוח יום שחור לעם היהודי", וכן "לסייע בידיהם של הפלסטינים אם יזרקו אבנים". 

בעקבות זאת, הושעה על ידי מועדון הכדורגל הצרפתי בו שיחק באותה עת, ניס, ולאחר מכן גם הורחק על ידי הליגה הצרפתית לשבעה משחקים. ב-24 בנובמבר, נעצר עטאל על ידי משטרת צרפת.

## תארים
; פראדו
* הליגה האלג'יראית השנייה: 

; נבחרת אלג'יריה
* גביע אפריקה לאומות: 2019

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים אלג'יראים
קטגוריה:מגני כדורגל אלג'יראים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אלג'יראים
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:כדורגלני ניס
קטגוריה:כדורגלני אדנה דמירספור
קטגוריה:כדורגלני א-סד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אלג'יריה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2025
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקטר
קטגוריה:אלג'יראים שנולדו ב-1996
איגאל

**איגאל** (בהונגרית: **Igal)** הוא כפר במחוז שומוג', נפת קאפושוואר.

## מיקום
הכפר ממוקם לאורך כביש 6505 המחבר את קאפושוואר עם סאנטוד (Szántód), 24 קילומטרים מקאפושוואר וכ-40 קילומטרים מאגם בלטון; הוא מושפע גם מכביש 6503 מבאטה ומכביש 6507 שמגיע מכיוון קוצ'ולה.

היישוב מוקף בשדות, כרמים, יערות וגבעות. גבעות שומוג'-טולנה משתרעות לאורך גבולו הצפוני - בכיוון מזרח-מערב - ומגיעות לנקודה הגבוהה ביותר שלה באיגאל, על גבעת צ'וצ'וש בגובה 301 מטר.

## היסטוריה
באיגרת משנת 1211 המקום נקרא וילה איגאל, ובשנת 1272 כבר היה רשום ככפר. בשנת 1448, אמנה הזכירה את איגאל כאופידום, כלומר עיר שוק. בשנת 1462 היישוב קיבל מכתב פריבילגיה ממתיאש הראשון, מלך הונגריה ואישור לארגן יריד לאומי ארבע פעמים בשנה. ב-1687 נכתב ברישום של הפלטין הנסיך פאל אסטרהאזי כי את עיר השוק הצליחו לכבוש בחזרה מהטורקים, אך היישוב הפסיק להתפתח ואוכלוסייתו פחתה. בפברואר 1707, צבאו של פרנץ ראקוצי ספג שם תבוסה רצינית. בשנת 1856, מגפת כולרה חיסלה את האוכלוסייה.

## אתרים בעלי חשיבות
* איגאל ספא: המרחצאות פועלות משנת 1964, בשנת 2001 זכו במעמד של ספא. המים התרמיים הם בעלי תכולת אלקלי-כלוריד וביקרבונטים עם יוד. הם משמשים לטיפול בהפרעות שרירים ושלד, הפרעות במחזור הדם לאחר פציעות, בעיות מפרקים, בעיות גינקולוגיות, מחלות אורולוגיות והפרעות בקרב קשישים.
* בית באומגרטנר
* הכנסייה הרומית-קתולית (סנט אנה)
* גולגולתא
* מאגר איגאל, אגם דייג ומאגר הגנה מפני שיטפונות

## ילידי המקום
* **[[ג'רג' ורה]]** (במקור **הוגו האואר**; בהונגרית: **Verő György**; איגאל, 31 במרץ 1857 – בודפשט, 12 במרץ 1941) היה מלחין, מחזאי, מנצח, במאי, סופר תולדות התיאטרון יהודי-הונגרי.

## תמונות

קובץ:Igal1.jpg
קובץ:Igal3.jpg


## מאמרים קשורים
* רחוב החילזון באיגאל שיר עם

## לקריאה נוספת
* ספא ומרחצאות תרמיים - דרום טרנסדנוביה. עורך: איגוד הספא והמרחצאות התרמיים דרום טרנסדנוביה ( 2009-2008) - פרק ספא)

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר המועצה איגאל
* מדריך מפות - איגאל
* Falvak.hu

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:מחוז שומוג'
שר ההגנה (לוקסמבורג)

**שר ההגנה** (בצרפתית: **Ministre de la Défense**) הוא תפקיד בממשלה הלוקסמבורגית, האחראי על יישום מדיניות הביטחון של לוקסמבורג. השר הוא חבר ממשלה המחזיק בדרך כלל בתפקידים נוספים בממשלה. באופן סמלי, המפקד העליון של צבא לוקסמבורג הוא הדוכס הגדול של לוקסמבורג, אולם המפקד בפועל הוא ראש הממשלה.

התפקיד נוסד ב-5 בנובמבר 1937. מאז הקמתו ועד ל-6 בפברואר 1969, שם התפקיד היה שר הכוחות המזוינים (Ministre de la Force Armée). מ-1969 עד 7 באוגוסט 1999, התואר הרשמי של נושא התפקיד היה השר לכוחות הציבור (Ministre de la Force publique). ב-1999 נוספו תפקידי שיתוף הפעולה הבינלאומי ופיקוח על הסיוע ההומניטרי למרותו של ההגנה, ויצרו את משרד השר לשיתוף פעולה, פעולה הומניטרית והגנה (Ministre de la Coopération, de l'Action humanitaire, et de la Défense). בשנת 2004, התפקידים הופרדו שוב, ויצרו את התפקיד הנוכחי.

פרנסואה באוש ממפלגת הירוקים מכהן כשר ההגנה מאז 5 בדצמבר 2018. הוא אחראי על ניהולו השוטף של הצבא כמו גם על גיוסו בשעת הצורך. הוא מדווח ישירות לראש הממשלה. ראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) מדווח ישירות לשר.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

קטגוריה:לוקסמבורג: צבא וביטחון
קטגוריה:משרדי ביטחון
קטגוריה:לוקסמבורג: פוליטיקה
פרס דן מידן

**פרס דן מידן לחקר הננו-מדע** הוא פרס שנתי המוענק על הישגים האקדמיים יוצאי דופן בתחום הננומדע והננוטכנולוגיה למדענים מצטיינים מכל העולם.

פרס זה בגובה של עשרת אלפים דולר נוסד ב-2019 על ידי האוניברסיטה העברית בירושלים בשיתוף עם הידידים האמריקאים של האוניברסיטה העברית (AFHU ) ותרומתו של ד"ר דן מידן, שמילא תפקיד מרכזי בהקמת היוזמה הלאומית הישראלית לננו-טכנולוגיה (INNI).

ועדת הפרס הם: פרופ' אורי בנין  (יו"ר, לשעבר מנהל מייסד של HUCNN), פרופ' אוריאל לוי (מנהל HUCNN) ופרופ' ראם סרי (סגן נשיא האוניברסיטה העברית למחקר ופיתוח).

הפרס הוענק לראשונה ב-2019 לפרופסר יי צ'וי מאוניברסיטת סטנפורד על תרומתו לפיתוח ננו חומרים למגוון יישומים בתחומי האנרגיה החלופית ושימור הסביבה.

לפרופ' עלי ג'ווי ב-2020, לפרופ' מקסים קובלנקו ב-2021, ולפרופ' אנדריאה אלו ב-2021.

הפרס לשנת 2022 יוענק לפרופ' פבלו ג'רילו-הררו מהמחלקה לפיזיקה ב-MIT על עבודתו החלוצית בתחום הננו-חומרים הדו-ממדיים הבנויים משכבות חד-אטומיות מוגדרות ומוכוונות.

## הערות שוליים

קטגוריה:האוניברסיטה העברית בירושלים: פרסים
דן מידן
פיאד אל-רוואילי

**פיאד בן אחמד בן רפיד אל-רוואילי** (בערבית: **فياض بن حامد بن رقاد العليمي المرعضي الرويلي**; נולד ב-27 באפריל 1958) הוא מרשל בחיל האוויר המלכותי הסעודי המשמש כיושב ראש המטה הכללי (מקביל לרמטכ"ל) של הצבא הסעודי.

## ביוגרפיה
רוואילי נולד ב-27 באפריל 1958 למשפחת סוחרים בעיר טורייף שבמחוז אל-חודוד א-שמאליה בערב הסעודית. הוא למד בבית ספר יסודי בעיר הולדתו, ולאחר מכן בתיכון בעיר ערער. לאחר סיום לימודיו התגייס לחיל האוויר המלכותי הסעודי ולמד בבית הספר האווירי על שם המלך פייסל. הוא סיים את לימודיו כקצין זוטר ונשלח להשלים את הכשרת הטייס שלו בארצות הברית.

הוא טיפס בסולם הדרגות ומונה למפקד בסיס חיל האוויר המלך פהד. ב-10 במאי 2013 הוא מונה למפקד חיל האוויר הסעודי, וב-14 במאי 2014 מונה לסגן יושב ראש המטה הכללי. ב-26 בפברואר 2018 הדיח סלמאן, מלך ערב הסעודית במפתיע את יו"ר המטכ"ל עבדולראמאן אל-בוניאן ומינה את ראווילי כמחליפו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סעודים
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:ערב הסעודית: צבא וביטחון
קטגוריה:מלחמת המפרץ: אישים
קטגוריה:ילידי 1958
Aniplex

**Aniplex** (ביפנית: **株式会社アニプレックス**) הוא חברה הפועלת בתחום אנימה ומוזיקה כחברת בת של סוני.

## היסטוריה
החברה הוקמה בשנת 1995 בשם Sony Pictures Entertainment (SPE) Visual Works, החל משנת 2003 היא פועלת בשם הנוכחי. בשנת 2004 היא הקימה חברת תקליטים בשם Sugi Label שנמכרה שנת 2009. מטה החברה ממוקם בצ'יודה.

בשנת 2005 הוקמה חברת בת שמרכזת את הפעילות באמריקה הצפונית ומתבססת בקליפורניה. באותה שנה היא הקימה חברה לייצור סרטי הנפשה A-1 Pictures.

בשנת 2015 Aniplex החלה בפעילות באירופה תוך שיתוף פעולה עם חברות מקומיות. לצורך כניסה לתחום הזרמת מדיה, נרכשה חברה צרפתית Wakanim. בהמשך היא נכנסה לשוק באוסטרליה ובסין.

בשנת 2019 סוכם על הקמת מיזם משותף של מספר חברות בנות של Aniplex עם חברות אחרות בבעלות סוני בתחום הנפשה.

במהלך השנים החברה הייתה מעורבת בתכנון, ייצור והפצה של מספר סדרות הנפשה לרבות  Fullmetal Alchemist, אמנות החרב אונליין, קוטל השדים,  ועוד. בשנת 2022 החלה הקרנת סדרה Spy × Family שנוצרה על ידי חברות בת של החברה. כמו כן החברה מייצרת הקלטות למשחקי מחשב של חברת האם. Aniplex מעורבת בייצור ומכירה מוצרים נלווים לדמויות שונות של אנימה. 

בשנת 2020 התקיים Aniplex Online Fest, אירוע של אנימה וירטואלי בו צפו כ-800 אלף צופים ברחבי העולם.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אולפני הנפשה יפניים
קטגוריה:חברות יפניות
קטגוריה:חברות אנימה
מלווין אונג

**מלווין אונג סו קיאט** (במנדרינית: **王赐吉**; באנגלית: **Melvyn Ong Su Kiat** נולד ב-1975) הוא לוטננט גנרל סינגפורי המשמש כ (מקביל לרמטכ"ל) של צבא סינגפור.

## ביוגרפיה
אונג נולד ב-1975 והתחנך ב וב. ב-1994 הוא התגייס לצבא סינגפור וקיבל מלגה מיוחדת שאפשרה לו לרכוש השכלה מחוץ לסינגפור. הוא למד בבית הספר לכלכלה של לונדון וסיים  ותואר שני בכלכלה ב-1998. באותה שנה עבר קורס קציני חי"ר בפורט בנינג, ג'ורג'יה. ב-2005 הוא נרשם ללימודים ב בבאנדונג. בין 2010–2011 שימש כמפקד הבריגדה ה-7 של צבא סינגפור. בהמשך יצא בראש משלחת סינגפורית לניו זילנד לסייע לנפגע רעידת האדמה בכרייסטצ'רץ'. בין 2013–2014, אונג שימש כסגן מנכ"ל . בין 2014–2015 שימש כמפקד המשמר הסינגפורי. ב-2015 הוא מונה ליו"ר ועדת . ב-14 באוגוסט 2015 הוא מונה למפקד צבא סינגפור, וב-1 ביולי 2016 הוא הועלה לדרגת מייג'ור גנרל. ב-23 במרץ 2018 הוא מונה לראש כוחות ההגנה.

אונג נשוי לניקול לין מק'ולי ויש להם שלושה ילדים, גבריאל לין אונג, ריאן ג'ושוע אונג שנג-אן ואואן דייוויד אונג יי-אן.

## קישורים חיצוניים
* מלווין אונג באתר צבא סינגפור

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:סינגפור: צבא וביטחון
קטגוריה:סינגפורים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ילידי 1975
הריסת בנייה בלתי חוקית ביהודה ושומרון

**הריסת [[בנייה בלתי חוקית]] ב[[יהודה ושומרון]]** מתבצעת באמצעות ציוד מכני הנדסי של המנהל האזרחי. פעמים רבות ההריסות האלה נתפסות כחלק מהסכסוך הישראלי-פלסטיני.

## הריסת מבנים פלסטינים
מבנים רבים הנבנים על ידי פלסטינים בשטח C נבנים ללא תוכניות בניין מוכרות על ידי המנהל האזרחי, הממעט לאשר בקשות כאלה כאשר הן מוגשות. על פי נתונים של המנהל האזרחי, בשנים 2010-2020 הוגשו כל שנה מעל 400 בקשות, ואושרו בממוצע פחות מ-7 בקשות בכל שטח העילה למניעת אישורים היא שאין ליישובים תוכניות מתאר, וגופי התכנון ביהודה ושומרון מיעטו מאוד בהכנת תוכניות כאלה.

נגד חלק מהבתים מוצא ומופעל צו הריסה. ב-22 ביולי 2019 הרסה ישראל 13 בניינים בשכונת ואדי אל-חומוס הסמוכה לירושלים. השכונה היא באזור שבין שטח B לשטח A, בשליטת אזרחית של הרשות הפלסטינית, אך נמצאת בצד הישראלי של גדר ההפרדה, בעקבות בקשות של תושבי המקום. מפקד כוחות צה"ל באזור יהודה והשומרון הוציא צו איסור בנייה באזור זה, משום שקרבת המבנים לגדר ההפרדה מהווה סיכון ביטחוני. הבתים שנהרסו נבנו לאחר פרסום הצו ובג"ץ דחה עתירה של בעלי הבתים נגד הריסתם.

לפי נתונים שנאספו על ידי המשרד לתיאום פעילות הומניטרית של האו"ם (OCHA), כל שנה נהרסים 400 עד 800 מבנים של פלסטינים, מתוכם קצת יותר משליש מבני מגורים. השאר הם מבנים חקלאיים, חנויות, מחסנים, ועוד, כאשר כ-100 עד 200 מההריסות הן במזרח ירושלים.

## הריסת בתים בהתנחלויות שנבנו על קרקע פרטית של פלסטינים
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[מחפר הורס בית בעפרה, 2017]]
בתים בהתנחלויות ובמאחזים ביהודה ושומרון נהרסו לפי פסיקות בג"ץ בעתירות שהוגשו על ידי פלסטינים וארגוני שמאל בישראל בנימוק שהבתים נבנו על קרקע פרטית של פלסטינים. המקרה הבולט ביותר הוא פינוי כל היישובים מגרון ועמונה בעקבות עתירה לבג"ץ.

## הריסת מאחזים

מאחז הוא יישוב שהוקם ביהודה ושומרון או ברצועת עזה ללא החלטה של ממשלת ישראל על הקמתו, שאין לו תוכנית בניין עיר, והבנייה בה היא לא חוקית. כיוון שכך, במהלך השנים פונו מספר מאחזים.

## הערות שוליים

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:בנייה בלתי חוקית
גבעת דולו

[ממוזער|[מפה טופוגרפית של חצי האי ביירז הכוללת את האזור האנטארקטי המוגן במיוחד מספר *126.*]]
[ממוזער|מפה טופוגרפית של [ליווינגסטון (אי)|האי ליווינגסטון והאי סמית']]
**גבעת דולו** (באנגלית: **Dulo Hill**; בבולגרית: **хълм Дуло**) היא גבעה סלעית ברמת דוספיי, בחצי האי ביירז, באי ליווינגסטון שבאיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.

גובהה של הגבעה 210 מטרים מעל פני הים. הגבעה מתנשאת מל חופי פרזידנט שמדרום לה.

גבעת דולו ממוקמת 1.2 קילומטרים דרומית-מזרחית מגבעת סטארט;

גבעת דולו ממוקמת 2.52 קילומטרים דרומית מנקודת ווייטה;

גבעת דולו ממוקמת 2.49 קילומטרים מערבית - צפונית-מערבית מגבעת פנקה.

## היסטוריה
האזור התגלה על ידי צידי כלבי ים שהגיעו לאזור במאה ה-19.

הגבעה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968; מיפוי מדויק נעשה על ידי סוקרים ספרדיים בשנת 1992; מיפוי מדויק נוסף נעשה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2005 ובשנת 2009.

הגבעה נקראת על שם שושלת השלטון בולגרית דולו (בין המאה ה-7 למאה ה-10).

הגבעה היא חלק מהאזור האנטארקטי המוגן במיוחד "חצי האי ביירז" (אזור מספר 126), והיא מצויה באחד האזורים המוגבלים בכניסה (restricted zones) שבאזור המיוחד.

## קישורים חיצוניים
* תצלום לוויין של אזור הגבעה, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix
* גבעת דולו באתר mindat

דולו
דולו
רכבת העמק (סרט, 1989)

**רכבת העמק** הוא סרט ישראלי משנת 1989 בהפקתו ובבימויו של יונתן פז, עם דן תורג'מן, נטע מורן, עמי אושפיץ ותומי יואל בתפקידים הראשיים.

יונתן פז הקדיש את הסרט לאביו חנוך פז במאי תיאטרון, מורה, מחנך ואיש רוח. התסריט מבוסס על סיפור של יונתן פז בהשראת חייו כילד נער ובחור בקיבוץ מזרע הסמוך למסילת רכבת העמק. הוא הפיק את הסרט באופן עצמאי לאחר שחזר מלימודי קולנוע באוניברסיטת NYU. גם שני ילדיו דורון ויואב ובתו אפרת משתתפים בסרט.

בסרט יש שלוש סצנות ארוטיות של ארבעת השחקנים הראשיים, כן מתאר הסרט את ההויי של הילדים בלינה משותפת.

ב-2015 יצר פז את הסרט התיעודי "רכבת העמק חוזרת" לרגל הקמת קו המסילה החדש של רכבת העמק ובו קטעים מהסרט ושיחות עם אנשי המשקים שזכרו את רכבת העמק ההיסטורית ומודאגים מההשפעה של קו הרכבת החדש על איכות חייהם.

## תקציר העלילה
אפריל 1948, חברת ילדי קיבוץ מבלים ושרים בעמק כשברקע נוסעת רכבת העמק עם הקטר הפולט עשן. בקיבוץ נערכת לווייה של רן בר שנפל במלחמת העצמאות המתחוללת בארץ.

בחבורת הילדים נמצא גדי שמעריץ את יואב חסון (עמי אושפיץ). יואב הוא סמל הגבריות, חסון, אליל הבנות ושחקן כדורסל מצטיין. עמי סונט בו מדי פעם ומכנה אותו "אוקס" (טמבל). כשקבוצת הכדורסל של המשק מפסידה למשמר העמק, גונב גדי את פסלון האליפות ומסתיר אותו בצריף תחנת הרכבת במשך שנים.

הקיבוץ מקבל בכאב ובאבל את מותו של סטלין. יואב מקיים יחסים אינטימיים עם המטפלת רותי (נטע מורן) וגדי מציץ מהחלון.

יואב מתגייס לצנחנים ומספר לחברי המשק איך השתתף בפעולת קיביה ופיצץ שם בתים על יושביהם לאחר הרצח ביהודיה. לבסוף הוא מתאהב בפקידת המח"ט, מביא אותה למשק והם נישאים למורת רוחה של רותי שעוזבת את הקיבוץ.

גדי נמצא בקבוצת "רקפת" אך יש המתנגדים להעניק לו סמל בוגר בגלל התנהגותו והיצמדותו ליואב שלא מוצא חן בעיניהם. בהצבעה מוחלט לא להעניק לו את הסמל. גדי מאוכזב וחברתו חווה (תומי יואל) מנחמת אותו והם מקיימים יחסים בצריף התחנה. הוא בתגובה מתגייס גיוס מוקדם לשריון לזעמו של המנטור שלו יואב שחושב שרק הצנחנים הם בראש.

לאחר השחרור חוזר גדי לקיבוץ ויואב לוקח אותו לעבוד אתו בשלחין. הם לא מסתדרים ורבים כל הזמנים. לגדי יש חלום להקים מחדש את רכבת העמק על חלק מהמסילה שעדיין נותר. הוא רואה בכך חלק מהשלום העתידי שבו יגיעו לדמשק. יואב מתנגד לכך ואומר כי לדמשק יגיע רק על שרשראות.

גדי משפץ טרקטור ישן, בונה עליו צורת קטר עם ארובה ומאחוריו שני קרונות ומתכונן להפתיע את חברי הקיבוץ.

חג העומר תשכ"ז (1967), על הבמה רוקדים לצליל "שיבולת בשדה" ונערכת תחרות קצירת החיטה בה משתתף גם יואב. לפתע מופנים כל המבטים ל"רכבת העמק" שבנה גדי והוא נוהג ב"קטר" וכולם רצים לעברו.

יואב כועס ולמחרת מתחיל להרוס את המסילה. גדי מתאבק אתו ושניהם נפצעים עד שחברי הקיבוץ מפרידים ביניהם.

תקופת ההמתנה לפני מלחמת ששת הימים - רוב הצעירים מתגייסים ורק יואב לא קיבל צו. לאחר מאמץ הוא מגויס למפקדה, מקבל תפקיד של נהג אספקה ונהרג כשמשאיתו מתהפכת.

גדי ורותי מתאבלים עליו וגדי מוביל אותה לצריף ושולף את פסלון האליפות שהחביא בעבר. הם מקיימים יחסים ואחר כך מניח גדי את הפסל על קברו של יואב, נפרד מרותי ועוזב את הקיבוץ.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* 
* יונתן פז משוחח על רכבת העמק (1989) בתוכנית "חי בסרט", באתר יוטיוב
* 

קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דן תורג'מן
קטגוריה:סרטי נעורים ישראליים
קטגוריה:סרטי מלחמה ישראליים
קטגוריה:הקיבוץ בתרבות ובאמנות: סרטים
קטגוריה:סרטי יונתן פז
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1989
קראפט מיכאליאן

**קראפט מיכאליאן** (בארמנית: **Կարապետ Միքայելյան**; נולד ב-27 בספטמבר 1969) הוא כדורגלן עבר סובייטי-ארמני ששיחק בעמדת החלוץ.

## קריירה
מיכאליאן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ספרטק מוסקבה ובגיל 20 הצטרף לסמנה קומסומולסק על אמור מהליגה השלישית בברית המועצות. עם התפרקותה של ברית המועצות, המועדון שובץ בליגה השנייה ברוסיה ובמהלך עונת  הצטרף לזבזדה אירקוטסק וכעבור 4 שנים חתם בסורול סראטוב.

בעונת  חתם בבוצ'און מליגת העל של קוריאה הדרומית במדיה שיחק 15 משחקים וכבש שער אחד.

לאחר מכן, הספיק לשחק גם בסויוז-גזפרום איז'בסק, קריליה סובייטוב סמרה, ניקה מוסקבה, קוזבאס קמרובו, דינמו סטברופול, לוקויל צ'ליאבינסק וצ'יטה.

מיכאליאן, אמנם לא גר מעולם בארמניה אך החליט לייצג את המדינה בעקבות שורשיו הארמנים. ב-5 באוקטובר 1996 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארמניה בתיקו 0-0 נגד . 4 ימים לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 5-1 ל.

## קישורים חיצוניים

 

קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:כדורגלנים ארמנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סובייטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ארמנים
קטגוריה:מוסקבה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני סוקול סראטוב
קטגוריה:כדורגלני קריליה סובייטוב סמרה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ארמניה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1969
קטגוריה:ארמנים שנולדו ב-1969
אלקטרוסטאל

**אלקטרוסטאל** (ברוסית: **Электросталь**) היא עיר במחוז מוסקבה ברוסיה.  
## היסטוריה
בשנת 1916 החלה חברת המניות אלקטרוסטאל בבניית מפעל אלקטרו-מטלורגי של פלדות איכותיות ליד כפר הדאצ'ה זאטישאה. ב-1928 שונה שמו של הכפר זאטישאה ל-אלקטרוסטאל; מאז 1938 - העיר נקראת באותו שם.

בשנת 1933 בהובלת אלכסנדר מינץ בעיר הוקם מרכז לשידורי רדיו בהספק הגדול בעולם לאותה תקופה. המרכז פעל עד להתפרקות ברית המועצות.

אלקטרוסטל היא מרכז המטלורגיה וההנדסה הכבדה - בעיר יש את הייצור הגדול ביותר ברוסיה של דלק גרעיני, פלדה איכותית, הנדסה כבדה ומוצרים כימיים. מפעל אלקטרוסטאל ממוקם בעיר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:מחוז מוסקבה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1916
הדיוויזיה ה-104 (ארצות הברית)

**הדיוויזיה ה-104** (באנגלית: **104th Infantry Division**) היא דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם השנייה, והיא פעילה עד היום. מטה הדיוויזיה שוכן בפורט לואיס, וושינגטון, והיא מהווה יחידת הכשרה ליחידות המילואים.

## היסטוריה
### הקמת הדיוויזיה
הדיוויזיה הוקמה ב-24 ביוני 1921 בסולט לייק סיטי, יוטה, והיא כללה את החטיבות ה-207 וה-208 עם הרגימנטים ה-413, ה-414, ה-415 וה-416. היחידות הכפופות של הדיוויזיה התפזרו בין המדינות איידהו, מונטנה, נבאדה, יוטה וויומינג. הדיוויזיה כללה בעיקר קצינים דרך קורפוס ההכשרה לקציני מילואים ממכללות ואוניברסיטאות במדינות המוקצות לה, והיא נותרה בעצם קאדר קצינים עם מעט מתגייסים, ולא מילאה תפקיד משמעותי עד מלחמת העולם השנייה.

### מלחמת העולם השנייה
ב-15 בספטמבר 1942 הופעלה הדיוויזיה תחת פיקודו של גילברט קוק במחנה אדייר, אורגון, והיא כללה את הרגימנטים ה-413, ה-414 וה-415. ב-15 באוקטובר 1943 מונה טרי אלן למפקד הדיוויזיה, וב-7 בספטמבר 1944 נחתה הדיוויזיה בצרפת. הפעולה הראשונה של הדיוויזיה התרחשה באוקטובר 1944 במהלך כיבוש אכטמאל וזונדרט בהולנד, כחלק מקרב שפך הסכלדה. לאחר מכן היא התקדמה דרך קו זיגפריד אל נהר הריין, וחצתה את נהר האינדה לעבר קלן. מאוחר יותר סייעה הדיוויזיה בכיתור כיס הרוהר. לבסוף, היא ביצעה זינוק של 350 מייל לנהר מולדה בלב גרמניה כחלק מפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה. במהלך הלחימה בחזית המערבית, דיוויזיית הרגלים ה-104 הפגינה את כושר הלחימה הלילי שלה במספר מבצעים מוצלחים. במהלך הלחימה איבדה הדיוויזיה 971 הרוגים ו-3,657 פצועים.

ביוני 1946, למעלה משנה לאחר יום הניצחון באירופה וסיום מלחמת העולם השנייה באירופה, חזרה דיוויזיית הרגלים ה-104 לארצות הברית שם היא הושבתה. 

### לאחר המלחמה
לאחר מלחמת העולם השנייה אורגנה הדיוויזיה מחדש בעיקר כדיוויזיית אימונים לכוחות מילואים. לאחר מספר עשורים, הרחיבה החטיבה את תפקידה לביצוע הכשרה התחלתית לחיילים מכל זרועות הצבא בצפון מערב ארצות הברית. תפקידה וגודלה התרחבו במהלך אותה תקופה עקב איחוד פיקודי ההדרכה האחרים, ובהמשך קיבלה הדיוויזיה פיקוד על מספר חטיבות המתמחות בהכשרות התחלתיות שונות לחיילים מכל הסוגים.

## קישורים חיצוניים

* הדיוויזיה ה-104 

## הערות שוליים

104
104
קטגוריה:דיוויזיות בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה