נישואים בסתר

[ממוזער| תצלום מבוים והומוריסטי (סביבות שנת 1904) המתאר ניסיון נישואים בסתר, הכולל שימוש בסולם [קלישאה|קלישאתי המוביל לחלון חדרה של הכלה המיועדת. בתמונה, הכלה נפלה מהסולם, הפילה את המחזר שלה והעירה את אביה.]]
**נישואים בסתר**, (באנגלית: **Elopement**) הם נישואים הנערכים באופן פתאומי וחשאי, ולעיתים כרוכים בבריחה מהירה ממקום המגורים יחד עם בן או בת הזוג, במטרה להינשא ללא אישור ההורים. נישואים בסתר נבדלים מחטיפה, כגון חטיפת כלות, שבה אחד מבני הזוג אינו נותן את הסכמתו, או מנישואים בכפייה, שבהם ההורים, לרוב של הכלה, כופים על שני בני הזוג להינשא. (בדרך כלל של הכלה).

בעידן המודרני, השימוש במונח "נישואים בסתר" אינו ברור ולעיתים מתייחס לכל חתונה קטנה וזולה, גם כאשר היא נערכת בידיעת ההורים.

המונח "Elopement" משמש לעיתים במשמעותו המקורית והרחבה יותר של בריחה או הימלטות, למשל בריחה ממוסד פסיכיאטרי. בהקשר זה, המונח בריחה (או שוטטות) יכול להתייחס לחולה דמנציה העוזב את המחלקה הפסיכיאטרית ללא אישור. המונח שימש גם לתיאור אדם נשוי שעוזב את בן או בת זוגו כדי להימלט עם צד שלישי.

## רקע
המונח "נישואים בסתר" משמש בשפה המדוברת לתיאור כל נישואים הנערכים בחופזה, עם תקופת אירוסין קצרה או ללא תקופת אירוסין פומבית. חלק מהזוגות בוחרים בנישואים בסתר כדי להימנע מהתנגדות הוריהם או ממגבלות דתיות.

במקרים מסוימים בעידן המודרני, זוגות משתפים פעולה כדי להימלט יחד תחת מסווה של חטיפת כלה, ובכך מציבים את הוריהם בפני עובדה מוגמרת. עם זאת, ברוב המקרים, גברים הנאלצים ללכוד לעצמם אישה הם לרוב ממעמד חברתי נמוך יותר, בשל עוני, מחלה, אופי בעייתי או רקע פלילי. לעיתים, גברים אלה נמנעים מחיפוש לגיטימי אחר אישה בשל מוהר שעליהם לשלם למשפחת הכלה (אין לבלבל עם נדוניה, הניתנת על ידי משפחת האישה). באזורים מסוימים, נישואים בסתר נתקלים בתגובות אלימות מצד בני המשפחה, בעוד שבאזורים אחרים תופעה זו הפכה למקובלת יותר.

## נישואים בסתר בישראל
בישראל, ענייני נישואין וגירושין נמצאים תחת סמכות בלעדית של בתי הדין הדתיים בהתאם לדתם של בני הזוג, כפי שנקבע בפקודת סדרי שלטון ומשפט, התש"ח-1948. נישואים בסתר הם נישואים הנערכים מחוץ למסגרת המשפטית או הדתית הרשמית, לרוב ללא רישום ברשויות המדינה. נישואים כאלה מתרחשים מסיבות שונות, כגון מגבלות חוקיות, מניעים דתיים או רצון להימנע מהתערבות משפחתית במקרים כגון:

* זוגות בני דתות שונות.
* זוגות מאותו מין.
* כוהנים וגרושות.
* מסורבי/ות גט.
* פסולי חיתון על פי ההלכה.

ישנם פתרונות משפטיים למקרים אלה, כמו נישואים אזרחיים בחו"ל או מעמד של ידועים בציבור, המאפשרים לזוגות לעקוף את המגבלות החוקיות והדתיות.

### סוגי נישואים בסתר בישראל

# **נישואים פרטיים דתיים** – זוגות יהודים עשויים להינשא בסתר בטקס דתי מחוץ לרבנות הראשית, ללא רישום רשמי. מקרים כאלה עשויים לכלול נישואים שנערכים על ידי רב פרטי שאינו מוכר על ידי המדינה. נישואים כאלה עשויים להיות תקפים מבחינה הלכתית אך לא מוכרים משפטית על ידי רשויות המדינה.
# **נישואים אזרחיים מחוץ לישראל** – מאחר שבישראל אין מסגרת לנישואים אזרחיים עבור אזרחים יהודים, זוגות המבקשים להינשא מחוץ למסגרת הרבנות הראשית לישראל עשויים לטוס למדינות כמו קפריסין או גאורגיה ולשוב לישראל כנשואים. עם זאת, נישואים כאלה אינם נחשבים "בסתר", שכן ניתן לרשמם במשרד הפנים.
# **נישואי ידועים בציבור** – זוגות רבים בישראל בוחרים שלא להינשא בטקס רשמי אלא לחיות כ"ידועים בציבור". מעמד זה מעניק זכויות מסוימות בדומה לנישואים אך אינו מצריך טקס פורמלי או רישום מדינתי.
# **נישואים סודיים במגזרים מסוימים** – במקרים מסוימים, במיוחד בחברות מסורתיות או דתיות, זוגות עשויים להתחתן בסתר בשל התנגדות משפחתית או חברתית. לדוגמה, בחברה החרדית או המוסלמית עשויים להיות מקרים של נישואים בסתר מסיבות של הבדלי מעמדות, השתייכות עדתית או מגבלות הלכתיות.
# **נישואי פוליגמיה בלתי רשמיים** – בקרב חלק מהקהילות הבדואיות והאסלאמיות בישראל, עשויים להתקיים נישואים פוליגמיים שאינם נרשמים כחוק, בשל האיסור על פוליגמיה בחוק הישראלי.

### החוקים המסדירים את ההיבטים המשפטיים של נישואים בסתר בישראל
בישראל, נישואים בסתר, עשויים להיות מושפעים ממספר חוקים ופסיקות משפטיות. החוקים המרכזיים המסדירים את ההיבטים המשפטיים של נישואים בסתר הם:

* נישואים פרטיים דתיים אינם מוכרים רשמית אך עשויים להיות תקפים הלכתית.
* נישואים אזרחיים מחוץ לישראל מוכרים במדינה לאחר רישום במשרד הפנים.
* ידועים בציבור עשויים לזכות בזכויות של בני זוג נשואים, גם אם לא נרשמו כנשואים.
* נישואים פוליגמיים אסורים לפי החוק אך מתקיימים בקהילות מסוימות ללא רישום.

#### פקודת הנישואין והגירושין (רישום) (1919)
פקודת הנישואין והגירושין (רישום) (1919)קובעת:

* כל זוג שנישא מחויב לרשום את נישואיו ברשויות המדינה.
* נישואים שלא נרשמו רשמית עלולים להוביל לקשיים משפטיים, אך אינם בהכרח מבוטלים מבחינה דתית או אזרחית.

**<small>רלוונטיות לנישואים בסתר:</small>**

* נישואים דתיים שנערכים מחוץ לרבנות אינם נחשבים לעבירה פלילית, אך עשויים לגרור קשיים בהכרה המשפטית.
* זוגות שלא רשמו את נישואיהם עשויים להיתקל בקשיים במימוש זכויות כלכליות, ירושה וזכויות הורות.

#### חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), תשי"ג-1953
חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), תשי"ג-1953 קובע:

* נישואים וגירושין של יהודים בישראל ייערכו על פי דין תורה ובסמכות בתי הדין הרבניים בלבד.
* רק נישואים שנערכים באמצעות הרבנות הראשית מוכרים רשמית במדינה.

**<small>רלוונטיות לנישואים בסתר:</small>**

* נישואים בסתר שנערכים על ידי רב מחוץ לרבנות עשויים להיות תקפים הלכתית, אך לא יוכרו במשרד הפנים ללא רישום מתאים.
* אם בני הזוג ייפרדו, ייתכן שבית הדין הרבני יחייב אותם לעבור הליך גירושין דתי ("גט"), גם אם המדינה לא הכירה בנישואיהם.

#### חוק מרשם האוכלוסין, תשכ"ה-1965
חוק מרשם האוכלוסין, תשכ"ה-1965 קובע:

* כל שינוי במעמד האישי (נישואים, גירושים, לידה וכו') חייב להירשם במשרד הפנים.
* המדינה מכירה בנישואים אזרחיים שנערכו בחו"ל, גם אם הם אינם חוקיים בישראל.

**<small>רלוונטיות לנישואים בסתר:</small>**

* זוגות שנישאו בנישואים בסתר (כגון בטקס דתי מחוץ לרבנות) לא יוכלו לרשום עצמם כנשואים במשרד הפנים.
* בני זוג שנישאו מחוץ לישראל בנישואים אזרחיים יוכרו כנשואים במשרד הפנים, אף שנישואים כאלה אינם אפשריים בתחומי המדינה.

#### חוק העונשין, תשל"ז-1977
חוק העונשין, תשל"ז-1977 (סעיף 7 - איסור ריבוי נישואים). קובע:

* פוליגמיה (ריבוי נישואים) אסורה בישראל, למעט מקרים חריגים המאושרים בבתי הדין הדתיים.
* העובר על החוק עשוי להיענש עד 5 שנות מאסר.

**<small>רלוונטיות לנישואים בסתר:</small>**

* בקהילות מסוימות (למשל בחברה הבדואית) קיימים נישואים פוליגמיים בלתי רשמיים, שנערכים ללא רישום מדינתי.
* נישואים כאלה אינם מוכרים משפטית, אך במקרים מסוימים נשים וילדיהן יכולים לקבל זכויות סוציאליות כידועים בציבור.

#### הכרה ב"ידועים בציבור"
בפסיקה בנושא הידועים בציבור, נקבע:

* זוגות החיים יחד ומקיימים חיי משפחה עשויים להיות מוכרים כ"ידועים בציבור", גם אם לא נישאו רשמית.
* הפסיקה מאפשרת לבני זוג לקבל זכויות משפטיות דומות לנשואים בתחומים כמו ירושה, מזונות, וזכויות כלכליות.

**<small>רלוונטיות לנישואים בסתר:</small>**

* זוגות שנישאו בטקס דתי לא רשמי או שחיים יחד ללא רישום רשמי יכולים לזכות בהכרה משפטית דרך מעמד של "ידועים בציבור".
* במקרה של פרידה, בית המשפט עשוי להחיל עליהם דיני חלוקת רכוש, גם אם לא נרשמו כנשואים.

### פסיקות משפטיות מרכזיות
בתי המשפט בישראל התמודדו עם סוגיות הקשורות לנישואין בסתר במספר פסקי דין חשובים:

* בג"ץ 143/62 פונק שלזינגר נ' שר הפנים - הכרה בנישואין אזרחיים בחו"ל לצורך רישום.
* בג"ץ 3045/05 בן-ארי נ' מנהל מינהל האוכלוסין - הכרה בנישואין חד-מיניים שנערכו בחו"ל לצורך רישום.
* בג"ץ 2232/03 פלונית נ' בית הדין הרבני האזורי - עסק בשאלת מעמדם של נישואין פרטיים.

### ביקורת ציבורית
הצורך בנישואים בסתר והמגבלות על נישואין בישראל הם נושא לדיון ציבורי ער.

#### התומכים במצב הקיים
טוענים כי שמירה על מונופול דתי בענייני נישואין וגירושין חיונית לשמירה על הצביון היהודי של המדינה ולמניעת פיצול העם היהודי.

#### מתנגדים למצב הקיים
טוענים כי המונופול הדתי פוגע בזכויות יסוד כמו חופש הדת, חופש מדת והזכות לנישואין, ודורשים הנהגת נישואין אזרחיים בישראל.

## דוגמאות מהעולם
### בריטניה
באנגליה, אחד התנאים המוקדמים לנישואים נוצריים הוא הכרזת האירוסין (Reading of the Banns) – במהלך שלושה ימי ראשון בתוך שלושת החודשים שלפני מועד החתונה המתוכנן, על הכומר או הכמרים של קהילותיהם של בני הזוג להכריז בפומבי על שמותיהם של המיועדים לנישואים. לחלופין, עבור נישואים אזרחיים, יש לפרסם הצהרת כוונה להינשא (Notice of Intent to Marry) במשרד הרישום.

מטרת ההליך היא למנוע ביגמיה או נישואים בלתי חוקיים, על ידי מתן אפשרות לכל אדם בעל זכות משפטית להתנגד לנישואים. עם זאת, בפועל, ההכרזה מאפשרת גם להורי בני הזוג לגלות על כוונתם להינשא ולעיתים להתנגד לנישואים מסיבות אישיות בלבד. כדי לעקוף זאת, ניתן היה להוציא רישיון מיוחד מהארכיבישוף מקנטרברי או להימלט למקום שבו החוק אינו חל.

עבור נישואים אזרחיים, יש לפרסם הודעה רשמית על הכוונה להינשא למשך 28 ימים מלאים במשרד הרישום הרלוונטי.

### דרום מזרח אסיה
#### פיליפינים
בפיליפינים, נישואים בסתר נקראים "טאנאן" (Tanan). טאנאן הוא מנהג ותיק בתרבות הפיליפינית, שבו אישה עוזבת את ביתה ללא רשות הוריה כדי לחיות עם בן זוגה. בדרך כלל, היא נמלטת בשעות הלילה, בעוד אהובה ממתין לה בקרבת מקום, ולאחר מכן הוא לוקח אותה למקום שאינו מוצאה.

למחרת בבוקר, הוריה המודאגים נותרים ללא ידיעה על מקום הימצאה. נישואי טאנאן מתרחשים לעיתים קרובות כתגובה לנישואין שנקבעו מראש או כמחאה נגד התנגדות הוריה לבן זוגה המועדף.

#### אינדונזיה
באינדונזיה, נישואים בסתר נקראים "קאווינלארי" (Kawin Lari), שפירושו "נישואים בסתר" ("קאווין" פירושו נישואים, ו"לארי" פירושו ריצה או בריחה). נישואים בסתר מתרחשים כאשר החתן, הכלה או שניהם אינם מקבלים את אישור הוריהם לנישואים.

מאחר שאינדונזיה היא מדינה בעלת גישה דתית מחמירה, בני זוג אינם יכולים להינשא ללא הסכמת הוריהם או קרוב משפחה מדרגה ראשונה. מסיבה זו, זוגות אינדונזיים רבים הבוחרים בנישואים בסתר מתחתנים ללא הכרה רשמית או רישום ממשלתי.

#### מלזיה
בדומה לאינדונזיה, נישואים בסתר במלזיה נקראים "קאהווינלארי" (Kahwin Lari), שמשמעותו "נישואים בסתר". תופעה זו מתרחשת לרוב כאשר אחת ממשפחות בני הזוג או שתיהן אינן מאשרות את הקשר, או כאשר מדובר בנישואים עם גבר זר. בנוסף, נישואים בסתר עלולים להתרחש כאשר בית המשפט אינו מאשר נישואים פוליגמיים, או כאשר הגבר מעוניין להסתיר את נישואיו החדשים מאשתו הראשונה, ולעיתים אף להסתיר את עצם קיומה של אשתו הראשונה מבת זוגו השנייה. זוגות הבוחרים בנישואי בריחה עשויים גם להינשא מחוץ למדינה (למשל, באזור פטאני Pattani שבתאילנד) כאשר סכום המוהר הנדרש גבוה מדי, מה שמוביל אותם לברוח ולהתחתן במקום אחר.

נישואים בסתר מחוץ למדינה עשויים להיות מוכרים מבחינה משפטית בהתאם לחוקים מסוימים, אך אם בני הזוג אינם רושמים את נישואיהם בהתאם לחוקי המשפחה האסלאמיים, עלולות להתעורר בעיות בנושאים כגון ירושה, רישום ילדים, ביצוע עלייה לרגל (חג' ועומרה) וגירושין. עם זאת, ישנם זוגות שבוחרים להינשא מחוץ למלזיה במכוון כדי להימנע מדרישות הרישום של המועצה הדתית האסלאמית, הנתפסות בעיניהם כמסובכות מדי.

### מערב אסיה
בחברה האשורית, נישואים בסתר ("ג'לאוטה" או "ג'נאווטה" " Jelawta " או " Jenawta ") בניגוד לרצון ההורים נחשבים לבלתי מכובדים, וכמעט שאינם נהוגים. במהלך המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, האשורים הקפידו לשמור על נשותיהם מפני חטיפה ונישואים בסתר, במיוחד ביחס לשכניהם, כגון כורדים, אזרים וטורקים, אשר חטפו לעיתים נשים אשוריות ונישאו להן לעיתים בכפייה, תוך המרתן לאסלאם.

בקרב קונפדרציית השבטים הנוודית והצבאית של בולבס הכורדית, ובפרט בשבט מאנגור, הייתה סובלנות לרומנטיקה טרום-נישואין. מערכות יחסים אלה הסתיימו לעיתים קרובות בנישואי בריחה אם משפחת הכלה לא אישרה את הנישואים. נישואי אהבה אלו נקראו "רדו ח'סטן" (Radu Khstn), שפירושו "רדיפה אחרי [אדם]" (בדרך כלל נערה אחר נער).

באופן מסורתי, נישואי בריחה נחשבו מכובדים רק אם משפחת הכלה דחתה שוב ושוב את האפשרות לנישואיה לבחיר ליבה, עד אשר הכלה לקחה את היוזמה לידיה ונישאה לו בעצמה. לעומת זאת, אם הכלה מעולם לא ביקשה ממשפחתה אישור להינשא לאהובה לפני שברחה איתו, או במשפחות שבהן נישואי בריחה הותרו רק לנשים גרושות בעוד נערות בתולות הוגבלו לנישואי שידוך, נישואים מסוג זה נחשבו בלתי מכובדים.

נשים רבות משבטי בולבס חוו לפחות נישואי אהבה פעם אחת במהלך חייהן, ומנהג זה נחשב לכבוד. הדבר גרם לעימותים עם שבט מוקרי הכורדי השכן, שהיה מאורגן באופן פאודלי ומיושב יותר. שבט מוקרי ראה בכבוד האישה ביטוי לעדינות וצניעות ולא לחוזק ועיקשות, ופעל לאסור על נוהג זה. שבט מאנגור היה אחד השבטים הכורדיים האחרונים ששמרו על מסורת זו, והיא נמשכה עד שנות ה-80 של המאה ה-20.

## בתרבות הפופולרית
הקשר בין הלן לפריז מטרויה מתואר לעיתים כנישואים בסתר במקום כחטיפה.

"הבריחה של פטסי" (1915) היה פרק אילם בסדרת סרטים מוקדמת, שעסק בנושא באופן הומוריסטי. הסרט הופק על ידי חברת ההפקות לובין.

חיפושים אחר רעיונות לצילום נישואים בסתר בפלטפורמת פינטרסט עלו ב-128% בשנת 2019. בנוסף, חלה עלייה בחיפושים של ביטויים קשורים כגון "נישואים בסתר בבית העירייה" ו"נישואים בסתר ביער".

במשחק ברידג' חוזים, מהלך "נישואים בסתר" (Elopement Play) הוא סוג של מהלומת שליט (Trump Coup), המאפשרת לקלף נמוך לזכות בלקיחה כאשר הוא מונח מעל קלף גבוה יותר של היריב. אם דרגת הקלף אינה רלוונטית במהלך, הוא מכונה "נישואים בסתר טהורים" (Pure Elopement). לעומת זאת, אם דרגת הקלף משפיעה על מהלך המשחק, הוא מכונה "נישואי בריחה בדרגה" (Rank Elopement).

## ראו גם
* נישואים
* נישואים בישראל
* נישואין אזרחיים
* ידועים בציבור
* נישואים של זוגות מאותו המין בישראל
* נישואים בין-דתיים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* פרויקט "סוגיא" וארגון מציל"ה, "אפשרויות לנישואין ולגירושין בישראל"
* 
* 
* צבי טריגר, יש מדינה לאהבה: נישואין וגירושין בין יהודים במדינת ישראל, בתוך: ארנה בן-נפתלי וחנה נוה (עורכות), **משפטים על אהבה**, הוצאת הפקולטה למשפטים על שם בוכמן, אוניברסיטת תל אביב, 2005
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נישואים
קטגוריה:סוגי נישואים