open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
רוברט קינג מרטון

שמאל|ממוזער|200px|רוברט מרטון
**רוברט קינג מרטון** (באנגלית: **Robert King Merton**; 4 ביולי 1910 – 23 בפברואר 2003) היה סוציולוג יהודי-אמריקאי, אחד החוקרים הנודעים בסוציולוגיה. מוכר בין היתר כמי שטבע את הביטויים: "נבואה המגשימה את עצמה", "מודל לחיקוי" ו"אפקט מתי".

## ביוגרפיה
מרטון נולד בפילדלפיה, בן למשפחת שקולניק היהודית שהיגרה ממזרח אירופה. לאחר לימודיו שינה את שם משפחתו למרטון, אך מעולם לא הסביר מדוע. הוא למד ולימד באוניברסיטת הרווארד עד 1941, אז עבר לאוניברסיטת קולומביה. בשנת 1957 כיהן כנשיא האגודה האמריקאית לסוציולוגיה.

מרטון יצא מהמסורת הפונקציונלית בסוציולוגיה, שטענה כי לכל אירוע או תפקיד יש מטרה או תרומה לחברה. למרות שכיום קמו מתנגדים רבים לתאוריה זו, ובייחוד הזרם הסוציולוגי הביקורתי, תרומתו של מרטון לחקר הסוציולוגיה אינה מוטלת בספק. 

בין השאר, הוא חקר את התנהגותם של ארגונים בירוקרטיים, וניתח את כשליהם.

מרטון כינה בשם "דיספונקציות" תופעות לא צפויות, לא מכוונות ולא רצויות של מערכות ביורוקרטיות. על-פי מרטון, קיימת דרישה של הנהלתו של כל ארגון להגדלת **המהימנות** של הארגון בייצור ובמגע עם הלקוחות. על כן מגבירה ההנהלה את ה**פיקוח** על עובדי הארגון והתהליכים המתרחשים בו, פיקוח הנעשה באמצעות הדגשה ופיתוח של תהליכי פורמליזציה (תקנון, כללים, קביעת סטנדרטים וכו').

לתהליך זה שלוש תוצאות דיספונקציונליות:
* מעבר מיחסים בינאישיים ישירים ליחסים בינאישיים פורמליים, כלומר- מבוססים על כללי העבודה הפורמליים ועל יחסי התפקידים אותם ממלאים האנשים.
* הפיכת הכללים שנקבעו כדי לסייע לפיקוח למטרה בזכות עצמם, ולא כאמצעי (לדוגמה: היצמדות למכסת ייצור מסוימת שנקבעה על ידי ההנהלה, למרות שיעיל יותר לשנותה).
* **סיווג** (קטגוריזציה) - מיון המשימות השונות העומדות בפני הארגון והתגובות הניתנות להן למספר מצומצם של מודלים קבועים בלא התייחסות לייחודה של כל משימה (לדוגמה: נוהלי פתיחה באש בצה"ל).

על-פי מרטון, דיספונקציות אלו מגבירות את עצמן, שכן הן מקבעות את הצורך לבצע פיקוח באמצעות פורמליזציה, ולא באמצעים אחרים.

מלבד זאת, שימוש בפורמליזציה מצמצם את התחרות בין העובדים, ומאפשר התפתחותה של 'רוח צוות'. רוח צוות זו מחדדת את הדיספונקציות שכן היא מתגבשת סביב הכללים הפורמליים, וכמו כן שואפת לספק הגנה לפרט כנגד גורמים חיצוניים. הגנה זו פוגעת ביעילות הארגון, שכן לרוב גורמים חיצוניים אלו הם דרישות ההנהלה והלקוחות. הטיה זו להגנה על העובדים מפני דרישות המערכת יוצרת צורך של ההנהלה בהעמקת הפורמליזציה.

בנו של מרטון, רוברט קרהרט מרטון, הוא זוכה פרס נובל לכלכלה.

## ראו גם
*מונחים במבנה ארגוני

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי פנסילבניה
קטגוריה:פילדלפיה: אישים
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:סוציולוגים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טמפל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:נשיאי האגודה האמריקאית לסוציולוגיה
קטגוריה:יהודים זוכי המדליה הלאומית למדעים
קטגוריה:סוציולוגיה של המדע
קטגוריה:כותבי מכתבים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1910
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
אשור (פירושונים)

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
פיליפ סלזניק

**פיליפ סלזניק** (; 8 בינואר 1919 – 12 ביוני 2010) היה סוציולוג אמריקאי שחקר את התנהגותם של ארגונים בירוקרטיים, וניתח את כשליהם.

סלזניק התמקד במנגנון ה**האצלה** (delegation), כלומר- תהליך בו דרג ניהולי גבוה בהירארכיה הארגונית מעניק סמכויות שונות למספר יחידות משנה נמוכות ממנו.
על-פי סלזניק, להאצלה שתי תוצאות:
* נוצרות יחידות-משנה המתמחות בתחום חלקי, על ידי הדרכה והכשרה ספציפיות. התמחות זו מביאה לתלות של ההנהלה, שאינה מומחית בתחום המסוים, דבר שמגביר את ההאצלה. עם הזמן, הופכות יחידות המשנה את מטרת המשנה שבתחום אחריותן למטרה כלל-ארגונית, ובזכות התלות של ההנהלה ביחידת המשנה, מכתיבות יחידות המשנה את מטרות המשנה שלהן כמטרות כלליות.
* נוצר פיצול אינטרסים בין יחידות המשנה השונות, המוביל ליריבויות ביניהן. פיצול זה מאלץ את ההנהלה לאמץ תפקידי גישור והכרעה בין יחידות המשנה, דבר הפוגע ביכולתה לנהל באופן תקין את הארגון. היריבויות בין יחידות המשנה גוברות עם העמקת המומחיות וההאצלה. לטענת סלזניק, הנהלה במצבי משבר ושינוי לא תוכל לגשר על הפערים, ותאלץ לברור בין מטרות המשנה בלא ידע תואם.

## ספר לימוד שלו שתורגם לעברית

* ליאונרד ברום ופיליפ סלזניק (תרגם: עמשי לוין), **[[סוציולוגיה]]: יסודות, עקרונות, גישות**, הוצאת צ'ריקובר, 1979

## ראו גם
* מונחים במבנה ארגוני

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי ניו ג'רזי
קטגוריה:ניוארק (ניו ג'רזי): אישים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוציולוגים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי הסיטי קולג' של ניו יורק
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2010
אלווין גולדנר

**אלווין וורד גולדנר** (באנגלית: **Alvin Ward Gouldner**; 29 ביולי 1920 – 15 בדצמבר 1980) היה סוציולוג שחקר את התנהגותם של ארגונים בירוקרטיים, וניתח את כשליהם, על בסיס ניתוח יחסי הכוחות בתוכם.

## ביוגרפיה

גולדנר נולד בניו יורק ורכש את התואר הראשון שלו במכללת ברוך (אנ')ואת התואר השני והשלישי שלו מאוניברסיטת קולומביה. לימד מסוף שנות הארבעים בארצות הברית במספר אוניברסיטאות וכן באירופה. מותו אירע במדריד, ספרד בסיבוב הרצאות באירופה.

## עמדותיו
על פי גולדנר, קיימים יחסי כוחות באופן טבעי בכל ארגון בין הדרגים השונים בהיררכיה הארגונית, על בסיס הבדלי האינטרסים בתוכו. שימוש בשיטות פורמליות, שהן יסודה של הבירוקרטיה (כללים, תפקידים מוגדרים, סטנדרטים וכו'), מפחית את ה**היראות** (visibility) של יחסי כוחות אלו, בכך שהיא מטמיעה אותם במערכת והופכת אותם לבלתי אישיים (כלומר, לא תלויים באנשים השונים המאיישים את התפקידים). בכך משיג הארגון איזון יחסי בין העובדים לדרגים שמעליהם.

גולדנר מוסיף כי כתוצאה מתהליך זה נוצרת בינוניות – עמידה של העובדים במינימום הנדרש מהם לפי התקנות, בלא מאמץ נוסף. ההנהלה מגיבה לבינוניות זו, שכן מטרתה לשפר את יעילות הארגון, בכך שהיא מגבירה את הפיקוח על העובדים. הגברת הפיקוח מגדילה את ההיראות של יחסי הכוחות בארגון (שכן היא מהווה הפעלת כוח על העובד), באופן המערער את הארגון (אף על פי שהשימוש בכללים הפורמליים הפחית במקור תהליך זה).

אחת התרומות החשובות של גולדנר להגות הסוציולוגית והנאו מרקסיסיטית, היא פיתוח המושג **מעמד חדש**, מעמד השונה מהבורגנות או מהפרולטריון בהם עוסק קרל מרקס. כוחו של המעמד החדש, אשר בבסיסו הוא מעמד פגום, הוא בהפיכת הידע להון על ידי תרגומו של הידע למומחיות בשמה פועלים. הפרקטיקות אותן מפעיל המעמד החדש הן בחלקן פרקטיקות דיסקורסיביות (פרקטיקות של שיח) המעניקות לגיטימציה לשליטת מעמד זה, בעזרת הגדרת אמיתויות והחלתן על האובייקטים בשדה.

בהתאם לכך, ממשיך גולדנר וטוען כי קיימת תרבות שיח ביקורתי המבוססת על הצדקה של טיעון, ולא מתוקף סמכות או מעמד הדובר. גולדנר, אשר ראה את המעמד החדש כמורכב מאינטלקטואלים ואינטליגנציה טכנית, העלה את האפשרות שמעמד זה משתמש בידע המיוחד שלו כדי לקדם את האינטרסים והכוח שלו, על מנת לשלוט בתנאי עבודתו. הוא תיאר מעמד זה כבורגנות תרבותית חדשה הצוברת כוח רב, למרות העדר של רכוש.

## ראו גם
*מונחים במבנה ארגוני

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:סוציולוגים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי ברוך קולג' (ניו יורק)
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1920
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1980
העיקרון הפיטרי

שמאל|ממוזער|250px|עטיפת הספר '''העיקרון הפיטרי''' מאת לורנס ג. פיטר וריימונד האל, במהדורה השנייה בעברית של הוצאת אופוס
**העיקרון הפיטרי** היא טענה מתחום הפסיכולוגיה הארגונית, שעל פיה כל עובד בארגון יקודם מתפקיד לתפקיד במעלה ההיררכיה כל עוד הוא מבצע את תפקידיו בהצלחה, והוא יתקבע בסופו של דבר בתפקיד הראשון שאותו לא יבצע כהלכה. העובד יישאר בתפקיד זה ולא יקודם הלאה, משום שהוא אינו מסוגל לבצעו כהלכה, כי הוא "חסר כישרון" או כישורים מתאימים. במילים אחרות, ארגון היררכי מנתב את כל עובדיו דווקא אל תפקידים שהם אינם מוכשרים לבצעם. בשנת 2018 הוכחה הטענה באופן מחקרי.

על פי העיקרון הפיטרי: "בתוך הירארכיה ניכרת נטייה אצל כל עובד לעלות ולהגיע לרמת אי־היעילות שלו. כל משרה נוטה להיתפש על ידי פקיד שאינו מוכשר למלא את תפקידו." את העיקרון פרסם לורנס ג'יי פיטר  בשנת 1968 ומעט לאחר מכן פרסמו בספרו The Peter Principle, העוסק בבעיות מנהל בצורה הומוריסטית. תרגומו לעברית של הספר נקרא "העיקרון הפיטרי".

העיקרון יוצא מנקודת הנחה כי עובדים מקודמים במהלך עיסוקם בארגון ועולים בשלבי ההיררכיה, על בסיס הצלחותיהם בארגון (אך כמעט ולא קורה מצב הפוך, בו עובד יורד שלב). ההנחה השנייה של העיקרון היא כי כל שלב בהיררכיה הארגונית דורש כישורים אחרים (לדוגמה, מכונאי זקוק למיומנות טכנית גבוהה, בעוד שאחראי המכונות זקוק למיומנות ניהול).

ככל שכישוריו של עובד גבוהים יותר, כך סיכויו לקבל קידום גבוה יותר אף הוא. לאחר שהעובד מקנה לעצמו רמת כשירות גבוהה, הוא מקודם, אף על פי שכישוריו לאו דווקא מתאימים לתפקידו החדש.

ארגונים המנסים להתמודד עם התופעה, יעשו זאת על ידי הימנעות מקידום עובדים, עד אשר הללו יוכיחו כי יש להם את היכולת להצליח בתפקיד הבא. התוצאה היא שרק עובדים מתאימים יקודמו, ואילו עובדים טובים שאינם מתאימים לקידום יישארו בתפקידם, והתגמול על עבודתם הטובה יהיה חלופי, למשל באמצעות שיפור בשכרם או בתנאי עבודתם.

שמאל|ממוזער|250px|עטיפת הספר '''העיקרון הפיטרי''' מאת לורנס ג. פיטר וריימונד האל, במהדורה הראשונה בעברית של הוצאת שקמונה

## ראו גם
* מונחים במבנה ארגוני
* חוק פרקינסון
* קקיסטוקרטיה

## מהדורות הספר

* Dr. Laurence J. Peter; Raymond Hull (1969). **The Peter Principle: why things always go wrong.** William Morrow & Company, Inc.
* Dr. Laurence J. Peter; Raymond Hull (1970). **The Peter Principle**. Pan Books.
* ''Alessandro Pluchino, et al.'' The Peter Principle Revisited: A Computational Study

* ד"ר לורנס ג' פיטר וריימונד האל, **העיקרון הפיטרי, מדוע העניינים תמיד צולעים?** עם 25 ציורים של זאב, תרגם אהרון אמיר, שקמונה - חברה להוצאה לאור. 1975.
* ד"ר לורנס ג' פיטר וריימונד האל, **העיקרון הפיטרי**, תרגם אהרון אמיר (הוצאה מחודשת) - הוצאת אופוס. 2014.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
קטגוריה:מינהל ציבורי
קטגוריה:חוכמת חיים
קטגוריה:ספרי ניהול
קטגוריה:ספרי 1969
ינואר

**ינואר** (מלטינית **Ianuarius**, ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש הראשון בלוח השנה הגרגוריאני.

חודש זה נקרא על שם האל הרומאי יאנוס, שהוא אל השערים, ההתחלות והסיומים, הוא מתואר כבעל שני פנים, שאחד מהם מביט לעבר העבר והאחר צופה אל העתיד ולכן על שמו של אל זה נקרא החודש שבו השנה הקודמת מסתיימת והשנה החדשה נפתחת ומתחילה, חודש זה הוא חודש ינואר.

כיום החודשים ינואר ופברואר הם החודשים הראשונים בשנה, אולם למעשה הם חידוש מאוחר ונוספו על ידי נומה פומפיליוס, מלכה השני של רומא העתיקה, במאה השביעית לפני הספירה. ביסודו, היה לוח השנה הרומי בן עשרה חודשים בלבד. השנה הרומית החלה במולד הירח הראשון שאחרי יום השוויון האביבי, והסתיימה בחורף. השנה לא כללה את חודשי החורף, מכיוון שלא התבצעה בהם פעילות חקלאית. כך שהחודש הראשון של השנה הרומית היה מרץ.

בכל שנה, חודש ינואר מתחיל בדיוק באותו היום בשבוע שבו התחיל חודש מאי בשנה הקודמת. בשנים שאינן מעוברות, חודש ינואר מתחיל בדיוק באותו היום בשבוע שבו יתחיל חודש אוקטובר; ואילו בשנים המעוברות, חודש זה מתחיל גם בדיוק באותו יום בשבוע שבו יתחילו החודשים אפריל ויולי.

באזור של חצי הכדור הצפוני, ינואר הוא חודש חורפי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, ינואר הוא חודש קיצי.

המזלות של חודש ינואר הם גדי ודלי.

בחודש ינואר יש 31 ימים.

בישראל חודש ינואר הוא שיא החורף ובו חלה תקופת הפריחה של צמחים רבים, חלקם התחילו לפרוח בדצמבר (כגון סביונים, חמציצים ונרקיסים) וחלקם רק בינואר (כגון כלנית מצויה, רקפת מצויה, אירוס ארצישראלי ומרגנית השדה).

## גלריה

קובץ:Januar by the fireside - Glass painting from Norwich.jpg|ינואר ליד האח, ציור על זכוכית מאנגליה, בסביבות שנת 1500.
קובץ:Anemone-coronaria-2016-Zachi-Evenor.jpg|כלנית מצויה פורחת בינואר 2016
קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry Janvier.jpg|חודש ינואר באחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
יחסי אנוש בניהול

גישת **יחסי אנוש בניהול** היא גישה בניהול משאבי אנוש שהחלה להתפתח בסוף המאה ה-19, החוקרת את הדרך להביא ליעילות מרבית של ארגונים על ידי ניצול הפן הפסיכולוגי והסוציולוגי של עבודתם. 

גישת יחסי האנוש בניהול פותחה בשנות הארבעים והחמישים של המאה ה-20, לאור עריכתם של ניסויי הות'ורן, שהוכיחו את החשיבות שיש ליחסים הישירים (הבלתי-פורמליים, שאינם מבוססים על עקרונות הבירוקרטיה) בין העובדים כלפי יעילות עבודתם. את הגישה פיתחו פסיכולוגים של התעשייה (הידועים שבהם: ק' קאטל, ה' מונסטרברג וו' שטרן), באופן המנוגד לגישת הניהול המדעי שרווחה באותה תקופה.

גישת יחסי האנוש הציבה כמטרות להתיעלות העבודה את הפחתת העייפות, התייחסות לקצב העבודה, קביעת תקני עבודה אישיים (ולא כלליים) והתחשבות בכל הגורמים התודעתיים המשפיעים על תפוקת העובד. בתחילה עסקו חוקרי הגישה בחקירת התנאים ה**אינדיבידואליים** של העבודה (אישיות, כישורים וכו'), אך בתקופת ניסויי הות׳ורן עבר הדגש להתנהלות החברה הישירה (בלתי פורמלית, שאינה נגזרת ישירות מיחסי העבודה הרשמיים) הנוצרת בין העובדים, היוצרים יחסים חברתיים המורכבים הן מיחסי עבודה והן מיחסים ישירים.

גישה זו התקבלה בארגונים רבים בעולם המודרני, ויישומה נעשה על ידי שימוש גובר במחלקות כוח-אדם מיוחדות שהיו אחראיות על קידום יחסי האנוש בארגונים על-מנת להגדיל את ניצול עובדיהם (גיבוש צוותי עבודה, מיון והכשרת עובדים, דאגה לרווחת העובדים וכו').

## ביקורת הגישה
לגישת יחסי האנוש בניהול קמה ביקורת רבה מכיוונים שונים, בין טיעוניהם:

* הנחת הגישה, כי כל העובדים מסוגלים להזדהות עם עבודתם, אינה נכונה במקרים רבים.
* הגישה מתעלמת מאילוצים ניהוליים וטכניים שקיימים לרוב, ביניהם הצורך במהירות החלטה וסודיות.
* הגישה לא לוקחת בחשבון השפעות שונות כגון חוק, פוליטיקה וכו' על הארגונים השונים.
* הגישה מתעלמת מהאיגודים המקצועיים, שיצרו פערים בין העובדים למנהלים, ומקשים לעיתים על תקשורת לא פורמלית.
* הגישה היא רק שיפור של ניצול העובדים וקיבוע הבדלי המעמדות בארגונים השונים, באמצעים שאינם גוררים התנגדות טבעית אך אינם משנים את יחסי העבודה הבסיסיים. החוקר האמריקני ר' מיילס, שתמך בביקורת זו, הוא שטבע את המונח **משאבי אנוש** במקום **יחסי אנוש**.

## חוקרים חשובים באסכולה
* דאגלס מקגרגור
* פרדריק הרצברג

קטגוריה:משאבי אנוש
תוכנית מחשב

**תוכנית מחשב** היא רצף של הוראות בשפת תכנות כלשהי, שנועדו לבצע משימה מסוימת במחשב. למעשה, תוכנית מחשב היא מימוש של אלגוריתם באמצעות שפת תכנות.

פיתוח תוכניות מחשב הוא מלאכתו של המתכנת, העוסק בתכנות. מתכנתים כותבים תוכניות מחשב בעיקר בשפה עילית (בניגוד לשפת סף). תוכניות אלה עוברות הידור, כלומר תרגום של התוכנית לשפת מכונה. הפקודות המפעילות בסופו של דבר את המחשב נקראות שפת מכונה והן ספציפיות למחשב (מכונה), שבו הן מופעלות. פקודות אלה הן מפורטות מאוד מכיוון שכל אחת מהן פונה ישירות לחומרה, שמפעילה את המחשב.

מופע של תוכנית מחשב הוא תהליך. ניתן להפעיל מספר מופעים של תוכנית או תוכניות שונות במקביל במערכות התומכות בריבוי משימות. אוסף של תוכניות מחשב למטרה מסוימת, יחד עם הנחיות להפעלתן, קרוי תוכנה. תוכניות מחשב יכולות להיות מסווגות גם לפי הפונקציונליות שלהן, כגון יישום מחשב ותוכנת מערכת.

דוגמה לתוכנית מחשב קצרה בשפת התכנות BASIC, המחשבת ממוצע של סדרת מספרים שהוזנה לה:

```basic
10 INPUT "How many numbers to average?", A
20 FOR I = 1 TO A
30 INPUT "Enter number:", B
40 LET C = C + B
50 NEXT I
60 LET D = C/A
70 PRINT "The average is", D
80 END
```


תוכנית מחשב נכתבת בדרך כלל בסביבת פיתוח משולבת, המסייעת בכתיבת התוכנית ומאפשרת את הפעלתה לשם בדיקת נכונתה. הדוגמה להלן מציגה תוכנית מחשב פשוטה, שמטרתה הדפסת המילים . בחלק העליון מימין מוצגת התוכנית, ובחלק התחתון מוצגת תוצאת פעולתה.
[מרכז|ממוזער|688px|[תוכנית Hello world בשפת Java, שנכתבה ובוצעה בסביבת הפיתוח המשולבת Eclipse]]

## ראו גם

* תוכנה
* מונחים בתוכנה
* קושחה
* באג

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:תכנות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
ניקולא בורבאקי

**ניקולא בורבאקי** (Nicolas Bourbaki) הוא שם עט שמאחוריו הסתתרה קבוצה של מתמטיקאים צרפתים במאה העשרים, שפרסמה, החל משנת 1935, סדרת ספרים שעסקו בהצגה קפדנית של המתמטיקה המודרנית. המשימה שנטלה על עצמה קבוצת בורבאקי הייתה לבסס את המתמטיקה על תורת הקבוצות, תוך הקפדה על פורמליות של ההוכחות, ובסך הכול יצאו במסגרת זו יותר משלושים ספרים.

תפיסת העולם המתמטית של קבוצת בורבאקי זכתה להצלחה בצרפת ובארצות הברית. בבריטניה קידם השקפה דומה המתמטיקאי ג. ה. הארדי. הנה תיאורו של המתמטיקאי בנואה מנדלברוט לתפיסת עולם זו:

ניקולא בורבאקי, השם שבחרו לעצמם חברי הקבוצה, הוא שמו של גנרל צרפתי שהובס במלחמת צרפת–פרוסיה. במשך תקופה ארוכה הקפידו חברי קבוצת בורבאקי להסתתר היטב מאחורי שם העט ולא להזדהות. בשנת 1949 כתב ראלף בואס מאמר ובו טען שבורבאקי הוא שם עט, ולא קיים אדם כזה. בתגובה כתב אנדרה וייל, שהתגלה מאוחר יותר כאחד מראשי הקבוצה, מכתב נרגז שבו הכחיש את דבריו של בואס. יתרה מזו, חברי קבוצת בורבאקי החלו להפיץ שמועות שבואס הוא שם עט, ולא קיים אדם כזה. לקראת סוף המאה העשרים נסדק מעטה הסודיות, ופורסמו שמותיהם של חברי הקבוצה. פעילות הקבוצה הייתה מתמשכת, וניתן למנות דורות אחדים של מתמטיקאים שפעלו מאחורי השם ניקולא בורבאקי.

## חברים בקבוצה
* אנרי קרטן
* קלוד שבלה
* ז'אן קולון
* ז'אן דלסאר
* ז'אן דיידונה
* שארל ארסמן
* רנה דה פוסל
* שולם מנדלברוט
* אנדרה וייל
* לורן שוורץ
* ז'אן-פייר סר
* אלכסנדר גרותנדיק
* סמואל איילנברג
* סרז' לאנג
* רוז'ה גודמאן

## קישורים חיצוניים

* ליאו קורי  (Leo Corry), Mathematical Structures from Hilbert to Bourbaki, The Evolution of an Image of Mathematics

* ניקולא בורבאקי, באתר PlanetMath
* 
* 

קטגוריה:מתמטיקאים צרפתים
קטגוריה:שמות עט
קטגוריה:אישים בדיוניים
קטגוריה:סדרות ספרי עיון
מלכי בריטניה

[ממוזער|233x233 פיקסלים|[סמל הממלכה המאוחדת המורכב מסמליהן של אנגליה, סקוטלנד ואירלנד]]
**מלכי בריטניה** מלכו בממלכת בריטניה הגדולה, שאוחדה מממלכת אנגליה וממלכת סקוטלנד ב-2 במאי 1707, ולאחר מכן ועד היום מלכו בממלכה המאוחדת, שהיוותה את האיחוד בין בריטניה הגדולה לממלכת אירלנד בשנת 1801.

## ממלכות חבר העמים הבריטי
בנוסף לבריטניה המונרך הבריטי הוא מלכן של חמש עשרה ממלכות חבר העמים הבריטי שנמצאות באוניה פרסונלית עם בריטניה.

## בית סטיוארט
בשנת 1707 נכנסו לתוקף חוקי האיחוד שהפכו את ממלכת אנגליה וממלכת סקוטלנד לישות אחת בשם **[[ממלכת בריטניה הגדולה]]**. בראשות הממלכה עמדה המלכה אן מבית סטיוארט, אך עם מותה, ובשל העובדה שלא היו למלכה יורשים ישירים, הסתיים שלטון בית סטיוארט על האי הבריטי.

## בית הנובר
בית הנובר עלה לשלטון בבריטניה הגדולה לאחר מותה של המלכה אן. לאן לא היו יורשים ישירים, ויורשיה הלא ישירים היו קתולים. בשל כך חוקק בפרלמנט חוק ההסדר, שייעד את הכתר לסופיה מהנובר, נכדתו של ג'יימס הראשון, ולצאצאיה. סופיה מתה לפני המלכה אן, ועל כן עם מותה של אן עלה לשלטון בנה, גאורג לודוויג דוכס הנובר. בשל מוצאם הגרמני של מלכיו המוקדמים של בית הנובר, הם לא דיברו אנגלית. לכן בתקופת בית הנובר נוסדה משרת ראש הממשלה הבריטי, שניהל את ענייני היום-יום של הממלכה בשם המלך. המלכה האחרונה מבית הנובר הייתה ויקטוריה, שבשל היותה אישה לא יכלה להוריש את שם משפחתה לבניה, והם ירשו את שם משפחתו של אביהם אלברט, אציל גרמני אף הוא, מבית סקסה-קובורג-גותה.

בשנת 1801 אוחדה ממלכת אירלנד עם ממלכת בריטניה הגדולה ליצירת **[[הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד]]**.

## בית סקסה-קובורג-גותה (1901–1917) ובית וינדזור (1917-היום)
בשנת 1901 מתה המלכה ויקטוריה לאחר 63 שנות שלטון. היא הייתה נשואה לאלברט נסיך סקסה-קובורג-גותה, והוא הוריש את שמו לבניו שעלו לשלטון תחת בית זה.

בשנת 1917, עקב התגברות הרגשות האנטי-גרמניים בבריטניה בתקופת מלחמת העולם הראשונה, החליף המלך ג'ורג' החמישי את שמו של בית המלוכה לבית וינדזור, על שם הטירה המפורסמת ששוכנת מחוץ ללונדון.

## ראו גם
* מלכי אנגליה
* מלכי סקוטלנד
* רשימה של יורשים לכתר הבריטי

## קישורים חיצוניים

*
בריטניה
פברואר

**פברואר** (מלטינית **Februarius**; נהגה: "**פֶבְּרוּאָר**") הוא החודש השני בלוח השנה הגרגוריאני. חודש זה קרוי על שם "פברואה" (Februa), פסטיבל רומי, שנחגג באידו של החודש. השם לקוח מהמושג הלטיני "פברום" (Februum), שמשמעותו "טיהור".

כיום החודשים ינואר ופברואר הם החודשים הראשונים בשנה, אך שניהם היו האחרונים שהתווספו ללוח השנה. הם הוספו על ידי נומה פומפיליוס במאה השביעית לפני הספירה. לפני כן הרומאים נהגו להחשיב את תקופת החורף לתקופה שאין בה חודשים, ולכן, לפני הוספתם של החודשים ינואר ופברואר ללוח השנה הרומי, היו בו עשרה חודשים בלבד ומרץ היה החודש הראשון בשנה.

בכל שנה, חודש פברואר מתחיל בדיוק באותו היום בשבוע שבו התחיל חודש יוני בשנה שלפני.
כמו כן, בכל שנה לא מעוברת, חודש פברואר מתחיל גם בדיוק באותו יום בשבוע שבו מתחיל חודש מרץ, וגם בדיוק באותו יום בשבוע שבו מתחיל חודש נובמבר. בשנים מעוברות, חודש פברואר מתחיל באותו יום בשבוע שבו מתחיל חודש אוגוסט.

באזור חצי הכדור הצפוני, פברואר הוא חודש חורפי ואילו בחצי הכדור הדרומי, פברואר הוא חודש קיצי. בישראל, פברואר (יחד עם מרץ) הוא החודש בו חל שיא הפריחה, בעיקר של הכלניות, אך גם של פרחים רבים אחרים, כגון צבעונים, נוריות, תורמוסים ואירוסים, המתחילים לפרוח בשלהי פברואר, אחרי הגשמים הכבדים של החורף.

המזלות של חודש פברואר הם דלי ודגים.

ככלל, יש בחודש פברואר 28 ימים, עם מספר יוצאים מן הכלל: שנה שמספרה מתחלק בארבע ללא שארית תהיה שנה מעוברת ולכן יהיו בפברואר 29 ימים, אך בשנה שמספרה מתחלק במאה פברואר הוא בכל זאת בן 28 ימים בלבד אלא אם כן המספר מתחלק גם בארבע מאות, למשל, בשנת 2000 היו לפיכך 29 ימים בחודש פברואר אך בשנת 1900 היו 28 ימים בחודש פברואר (משום שהשנה מתחלקת בארבע ובמאה אך לא בארבע מאות).
חודש זה הוא החודש היחיד שקיים בלוח הגרגוריאני שבו מספר הימים משתנה, והוא גם החודש הקצר ביותר בלוח הזה.

בשנת 1232, המשכיל האנגלי יוהנס דה סקרובוסקו (Sacrobosco) כתב בספרו שנקרא *De Anni Ratione*, שאורכו המקורי של חודש פברואר היה 29 יום. לפי סברתו של סקרובוסקו, כשאוגוסטוס קיסר קרא את חודש אוגוסט על שמו, הוא העביר יום אחד מחודש פברואר לחודש אוגוסט, על מנת שחודש אוגוסט לא יהיה קצר מחודש יולי שנקרא על שם יוליוס קיסר, שהיה אביו המאמץ. לטענה זו אין ביסוס בממצאים היסטוריים.


קובץ:TAU-2013-Oxalis 0039a-ZachiEvenor.jpg|פריחתו של החמציץ הנטוי בישראל ששיאה חל בחודש פברואר. התמונה צולמה בתל אביב ב-12 בפברואר 2013.
File:Wiki-Calaniyot-Shokeda-ZE-001.jpg|מרבדי הכלניות ביער שוקדה בפסטיבל דרום אדום, פברואר 2012.
File:Groundhogday2005.jpg|ב-2 בפברואר חל יום המרמיטה בפנסילבניה בארצות הברית, בו קובעים באמצעות התנהגות החיה, האם האביב מתחיל ביום זה
Les Très Riches Heures du duc de Berry février.jpg| חודש פברואר באחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:2 (מספר)
מרץ

**מרץ** או **מרס** (מלטינית, **Martius**, דרך גרמנית ויידיש) הוא החודש השלישי בלוח הגרגוריאני. לפני קביעת הלוח היוליאני, היה חודש זה הראשון בשנה.

## שמו
שמו של החודש נגזר משמו של מארס, אל המלחמה במיתולוגיה הרומית. ייתכן שהסיבה לכך היא משום שבחודש זה מתחילה עונת האביב, בו נמסים השלגים, וניתן שוב לערוך קרבות. כמו כן, השנה הרומאית החלה בחודש מרץ, כאשר באותה התקופה, מתרחשת התחדשות של הטבע במקביל לתחילתה של עונת האביב.

הצורה **מרץ** חדרה אל העברית מן השפה הגרמנית, שבה שם החודש הוא **März**, ובעיקר מן היידיש שבה שם החודש הוא **מערץ.**

המזלות של חודש מרץ הם דגים וטלה.

## מאפיינים
בחודש מרץ יש 31 ימים, ובשנים שאינן מעוברות, חודש פברואר שלפניו מתחיל באותו היום בשבוע. בשנים שקודמות לשנים לא מעוברות, הוא מתחיל ומסתיים באותו יום בשבוע כמו אוגוסט בשנה שלאחר מכן ומסתיים באותו יום בשבוע כמו נובמבר בשנה שלאחר מכן, ובשנים שקודמות לשנים מעוברות, הוא מתחיל ומסתיים באותו יום בשבוע כמו מאי בשנה שלאחר מכן. בשנים לא מעוברות, הוא מתחיל באותו יום בשבוע שבו התחיל יוני בשנה הקודמת, ובשנה מעוברת, הוא מתחיל באותו יום בשבוע שבו התחילו ספטמבר ודצמבר של השנה הקודמת.
לקראת סוף מרץ (בדרך כלל, בין היום ה־20 לבין היום ה־21 בחודש) חלה אחת משתי נקודות השוויון בשנה. לכן, באזור חצי הכדור הצפוני, מרץ הוא ברובו חודש חורפי ובחלקו אביבי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, מרץ הוא ברובו חודש קיצי ובחלקו סתווי.
[שמאל|ממוזער|250px|חגיגות ה[הולי בהודו, מרץ 2014]]
[שמאל|ממוזער|250px| חודש מרץ בשעת [זריעה בשדות, באחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"]]
## קישורים חיצוניים

* **[https://web.archive.org/web/20140320151223/http://hebrew-academy.huji.ac.il/hahlatot/GrammarDecisions/BorrowedWords/Pages/Ch5D007.aspx מרץ וגם מרס]**, באתר האקדמיה ללשון העברית
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
אפריל

**אפריל** (מלטינית **Aprilis**, ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש הרביעי בלוח השנה הגרגוריאני.

שמו של חודש זה נובע, לפי המסורת האטימולוגית, מהמילה הלטינית aperire, אפֶּרירֶה, שפירושה "לפתוח". אחת ההשערות הרווחות היא שחודש זה היה חודש פתיחת ניצני האביב ברומא. השערה אחרת למקור השם מתייחסת לשמה של אלת האהבה היוונית אפרודיטה, שחודש אפריל הוא החודש המקודש לה.

מדי שנה, חודש אפריל מתחיל בדיוק באותו יום בשבוע, שבו מתחיל חודש יולי. בנוסף, בשנים מעוברות חודש אפריל מתחיל גם באותו יום בשבוע שבו התחיל חודש ינואר.
אפריל הוא אביבי בחצי הכדור הצפוני, ואילו בדרומי הוא סתווי.

המזלות של חודש אפריל הם טלה ושור.

בחודש אפריל יש 30 ימים.


File:Koninginnedag_2005_amsterdam.jpg|חגיגות יום המלכה שחל מדי שנה בהולנד ב-30 באפריל
File:Songkran_11_-_Ayutthaya.jpg|חגיגות חג הסונגקראן שחל מדי שנה בתאילנד מ-13 עד 15 באפריל
Les Très Riches Heures du duc de Berry avril.jpg| חודש אפריל. בני זוג מחליפים טבעות בחתונה. אחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
מאי

**מאי** (מלטינית **Maius**; ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש החמישי בלוח השנה הגרגוריאני.

חודש זה נקרא על שמה של האלה הרומית מאיה.
בכל שנה, חודש מאי מתחיל בדיוק באותו היום בשבוע שבו יתחיל חודש ינואר בשנה שאחרי.

באזור חצי הכדור הצפוני, מאי הוא חודש אביבי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, מאי הוא חודש סתווי.

המזלות של חודש מאי הם שור ותאומים.

בחודש מאי יש 31 ימים.


קובץ:230505 fireworks4.jpg|זיקוקים ביום ויקטוריה, שהוא חג לאומי קנדי הנחגג מדי שנה ביום השני האחרון שחל לפני העשרים וארבעה במאי או באותו יום.
קובץ:CheeseRolling.jpg|חגיגות פסטיבל הצ'יז רולינג בגבעת קופר המתקיים מדי שנה במחוז גלוסטרשייר שבאנגליה בסוף מאי
קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry mai.jpg|חודש מאי באחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:5 (מספר)
יוני

**יוני** (מלטינית **Iunius**, ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש השישי בלוח השנה הגרגוריאני. חודש זה מקביל לחודש סיוון בלוח השנה העברי, כאשר הוא כולל לעיתים גם חלקים מהחודשים אייר ותמוז.

חודש זה קרוי בשם "יוני" על שמה של האלה הרומית, יונו (מקבילתה הרומאית של הרה), מלכת האלים ואשתו של יופיטר.

בכל שנה, חודש יוני, מתחיל בדיוק באותו היום בשבוע שבו יתחיל חודש פברואר בשנה שאחרי.

באזור חצי הכדור הצפוני, יוני הוא ברובו חודש אביבי ובחלקו קיצי, ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, יוני הוא ברובו חודש סתווי ובחלקו חורפי.

שבוע הספר העברי מתקיים בדרך כלל בחודש יוני. בחודש יוני בדרך כלל צועד מצעד הגאווה ברחבי העולם, וכן בו מצוין חודש הגאווה.

המזלות של חודש יוני הם תאומים וסרטן.

בחודש יוני יש 30 ימים.


File:Les Très Riches Heures du duc de Berry juin.jpg|קציר המספוא מסמל את חודש יוני בספר השעות של ז'אן, דוכס ברי מהמאה החמש עשרה
File:Årsnäs,_Midsummer_of_69_(2).JPG|חגיגות אמצע הקיץ המסורתיות בשוודיה בסוף יוני


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:6 (מספר)
יולי

**יולי** (מלטינית: **Iulius**, ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש השביעי בלוח השנה הגרגוריאני.

במקור, חודש יולי נקרא בשם קווינטיליס, שפירושו "חמישי", מאחר שהחודש הזה היה החודש החמישי בלוח השנה הרומי המקורי, שנפתח בחודש מרץ ושהיו בו עשרה חודשים, משום שהחודשים ינואר ופברואר נוספו רק מאוחר יותר.

בשנת 44 לפנה"ס, שנת מותו של יוליוס קיסר, קרא הסנאט הרומי את שמו של חודש "קווינטיליס" על שם יוליוס קיסר – שנולד בחודש זה – ושינה את שמו ל'יוליוס'. יוליוס קיסר היה גם זה שקבע שנה קודם לכן את הלוח היוליאני המבוסס על זמן הקפת כדור הארץ את השמש במקום מחזור הירח.

מדי שנה, חודש יולי מתחיל בדיוק באותו יום בשבוע, שבו מתחיל חודש אפריל, ואילו בשנים המעוברות בלבד, חודש זה מתחיל גם בדיוק באותו יום בשבוע, שבו מתחיל חודש ינואר.

באזור חצי הכדור הצפוני, יולי הוא חודש קיצי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי יולי הוא חודש חורפי.

המזלות של חודש יולי הם סרטן ואריה.

בחודש יולי יש 31 ימים.


קובץ:Carrera (5930476078).jpg|"ריצת הפרים" בפסטיבל סן פרמין שבספרד
קובץ:Fourth of July fireworks behind the Washington Monument, 1986.jpg|זיקוקים בחגיגות יום העצמאות האמריקאי בארצות הברית
|זיקוקים בחגיגות יום הבסטיליה בצרפת
קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry juillet.jpg|חודש יולי בשעת גז הצאן. אחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים
* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:7 (מספר)
אוגוסט

**אוגוסט** (מלטינית: **Augustus**) הוא החודש השמיני בלוח השנה הגרגוריאני.

במקור, חודש אוגוסט נקרא בשם "סקסטיליס" שפירושו 'שישי', כיוון שהחודש הזה היה החודש השישי בלוח השנה הרומי המקורי, שנפתח בחודש מרץ ושהיו בו עשרה חודשים בלבד מאחר שהחודשים ינואר ופברואר נוספו מאוחר יותר. שם החודש שהיה "סקסטיליס" שונה על ידי הקיסר אוגוסטוס שבחר לקרוא לחודש זה על שמו, מכיוון שהתרחשו בו אירועים חשובים הקשורים לעלייתו לשלטון, כגון: מינויו לקונסול, כיבוש מצרים, מותה של קלאופטרה וסיום מלחמות האזרחים.

באזור חצי הכדור הצפוני, אוגוסט הוא חודש קיצי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, אוגוסט הוא חודש חורפי.

בשנים מעוברות, חודש אוגוסט מתחיל באותו יום בשבוע שבו התחיל חודש פברואר.

המזלות של חודש אוגוסט הם אריה ובתולה.

בחודש אוגוסט יש 31 ימים.


קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry aout.jpg|המחשת חודש אוגוסט בספר השעות של ז'אן דוכס ברי מהמאה החמש עשרה לספירה: בקדמת הציור, האצילים יוצאים לציד, במרכז, הפועלים רוחצים בנהר, בחלק העליון, קציר בשדות שלפני הטירה.
קובץ:Tomatina 2006.jpg|פסטיבל לה טומטינה שבספרד, אשר במסגרתו נערכת מלחמת עגבניות בהשתתפות עשרות אלפי בני אדם, מתקיים מדי שנה באוגוסט.


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:8 (מספר)
ספטמבר

**ספטמבר** (מלטינית: **September**) הוא החודש התשיעי בלוח השנה הגרגוריאני.

שמו של חודש זה מקורו במילה הלטינית Septem, סֵפְטֶם, שפירושה "שבע", מאחר שחודש זה היה החודש השביעי בלוח השנה הרומי המקורי. לוח זה נפתח בחודש מרץ והיו בו עשרה חודשים; חודשי החורף, ינואר ופברואר, אינם נספרים מכיוון שלא התבצעה בהם כל פעילות חקלאית.

בכל שנה, חודש ספטמבר מתחיל באותו יום בשבוע שבו מתחיל חודש דצמבר.

באזורי חצי הכדור הצפוני, ספטמבר הוא ברובו חודש קיצי ובחלקו סתווי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, ספטמבר הוא ברובו חודש חורפי ובחלקו אביבי.

המזלות של חודש ספטמבר הם בתולה ומאזניים.

בחודש ספטמבר יש 30 ימים.
[ממוזער|חודש ספטמבר בשעת [בציר הענבים. אחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"]]

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:9 (מספר)
אוקטובר

**אוקטובר** (מלטינית **October**, ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש העשירי בלוח השנה הגרגוריאני.

שמו של חודש זה נובע מהמילה הלטינית octo, אוקטו, שפירושה "שמונה". זאת מכיוון שהחודש הזה היה החודש השמיני בלוח השנה הרומי המקורי, אשר נפתח בחודש מרץ ושהיו בו רק עשרה חודשים (החודשים ינואר ופברואר נוספו רק מאוחר יותר).

באזור חצי הכדור הצפוני, אוקטובר הוא חודש סתווי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, אוקטובר הוא חודש אביבי.

בשנים שאינן מעוברות, חודש אוקטובר מתחיל באותו יום בשבוע שבו התחיל חודש ינואר.

המזלות של חודש אוקטובר הם מאזניים ועקרב.

בחודש אוקטובר יש 31 ימים.


קובץ:Autumn.westonbirt.750pix.jpg|צבעי הסתיו, באוקטובר באנגליה
קובץ:Trick or Treater.jpg|החג הנוצרי העממי ליל כל הקדושים נחגג מדי שנה ב-31 באוקטובר בקרב קהילות נוצריות רחבי העולם המערבי
קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry octobre.jpg|חודש אוקטובר בשעת חריש. אחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:10 (מספר)
נובמבר

**נובמבר** (מלטינית: **November**) הוא החודש האחד עשר בלוח השנה הגרגוריאני.

שם החודש נובע מהמילה הלטינית novem, נובֶם, שפירושה "תשע", מאחר שהחודש הזה היה החודש התשיעי בלוח השנה הרומי המקורי, שנפתח בחודש מרץ ושהיו בו רק עשרה חודשים (החודשים ינואר ופברואר נוספו רק מאוחר יותר).

בכל שנה, חודש נובמבר מתחיל בדיוק באותו יום בשבוע שבו מתחיל חודש מרץ, ובכל שנה שאינה מעוברת, חודש נובמבר מתחיל גם בדיוק באותו יום בשבוע שבו מתחיל חודש פברואר.

באזור חצי הכדור הצפוני נובמבר הוא חודש סתווי, ובאזור חצי הכדור הדרומי נובמבר הוא חודש אביבי.

בחודש נובמבר (כמו בחודשים אפריל, יוני וספטמבר) יש 30 ימים.

המזלות של חודש נובמבר הם עקרב וקשת.


קובץ:Pieter_Bruegel_d._Ä._103b.jpg|"נובמבר - שובו של העדר", ציור מאת פיטר ברויגל האב, 1565
קובץ:Thanksgiving_grace_1942.jpg|חג ההודיה נחוג בארצות הברית מדי שנה ביום חמישי הרביעי של חודש נובמבר
קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry novembre.jpg|חודש נובמבר באחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:11 (מספר)
דצמבר

**דצמבר** (מלטינית: **December**, ההגייה העברית נגזרת מהשפה הגרמנית) הוא החודש ה-12 והאחרון בלוח השנה הגרגוריאני.

שמו של חודש זה נובע מהמילה הלטינית decem, דֶצֶ'ם, שפירושה "עשר", מאחר שהחודש הזה היה החודש העשירי בלוח השנה הרומי המקורי, שנפתח בחודש מרץ ושהיו בו עשרה חודשים, משום שהחודשים ינואר ופברואר נוספו רק מאוחר יותר.

בכל שנה, חודש דצמבר מתחיל באותו יום בשבוע, שבו מתחיל חודש ספטמבר.

באזור חצי הכדור הצפוני, דצמבר הוא ברובו חודש סתווי ובחלקו חורפי ואילו באזור חצי הכדור הדרומי, דצמבר הוא ברובו חודש אביבי ובחלקו קיצי.

המזלות של חודש דצמבר הם קשת וגדי.

בחודש דצמבר יש 31 ימים.


קובץ:Juletræet.jpg|חג המולד נחגג ברחבי העולם מדי שנה בקרב כל העדות הנוצריות ב-25 בדצמבר. חוץ מנצרות האורתודוקסית אשר חוגגת את חג המולד ב-7 בינואר, והנוצרים הארמנים שחוגגים ב-6 בינואר
קובץ:Sydney habour bridge & opera house fireworks new year eve 2008.jpg|חגיגות ליל השנה האזרחית החדשה (ליל הסילבסטר) בסידני
קובץ:Les Très Riches Heures du duc de Berry décembre.jpg|חודש דצמבר בשעת ציד חזיר בר. אחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:חודשים לועזיים
קטגוריה:12 (מספר)
מלכי צרפת

[ממוזער|237x237 פיקסלים|שלושה [פלר דה ליס|פלר דה-ליס על מגן כחול, סמל המלוכה הצרפתית.]]
**[[צרפת]]** התקיימה כמונרכיה במשך 1,027 שנה, למן הקמתה בשנת 843 כממלכת פרנקיה המערבית בחוזה ורדן, ועד להדחת המונרך הצרפתי האחרון, נפוליאון השלישי בשנת 1870.

עד 1790 הייתה צרפת מונרכיה אבסולוטית פיאודלית. בעקבות המהפכה הצרפתית נהפכה צרפת למונרכיה חוקתית, אך זו לא החזיקה זמן רב. ב-1792 ביטלה הוועידה הלאומית את מוסד המלוכה והכריזה על הקמת הרפובליקה הצרפתית הראשונה, שהתקיימה עד לשנת 1804 עת הכתיר עצמו הקונסול הראשון נפוליאון בונפרטה לקיסר.

הקיסרות של נפוליאון ניהלה בלא הפסק מלחמות נגד כל מעצמות אירופה, עד שחוסלה בשנת 1814. נפוליאון הוגלה לאי אלבה ובמקומו הוחזרה המלוכה החוקתית הצרפתית הישנה. לאחר כשנה ברח נפוליאון מן הגלות, חזר לצרפת והשתלט על המדינה במה שכונה שלטון מאה הימים, עד שהובס סופית בידי הקואליציה האנטי צרפתית.

לאחר תבוסת נפוליאון הוחזרה המלוכה של בית בורבון במה שכונה הרסטורציה השנייה, ששרדה 15 שנה עד שהודחה בידי ההמון הפריזאי, ובמקומה הוקמה המונרכיה של יולי – שלטון מלוכני מרוכך יותר. המונרכיה של יולי תמה במהפכה של שנת 1848, ומאז לא שב בית בורבון אל הכס הצרפתי.

במהפכת 1848 הוקמה הרפובליקה הצרפתית השנייה. לנשיאה הראשון נבחר אחיינו של נפוליאון בונפרטה, שהכריז על עצמו בסופו של דבר כקיסר צרפת והקים את הקיסרות הצרפתית השנייה. עם תבוסת צרפת במלחמה מול פרוסיה בוטלה הקיסרות ומאז צרפת היא דמוקרטיה רפובליקנית.

בין השנים 1340–1360, 1369–1801 טענו מלכי אנגליה ומאוחר יותר מלכי בריטניה הגדולה לכתר הצרפתי. הם חדלו מלעשות כן עם הקמת הממלכה המאוחדת עם אירלנד.

## שושלות פרנקיות
### השושלת הקרולינגית (843–888)
עם מותו של לואי החסיד (בנו של קרל הגדול) התפתח מאבק ירושה בין שלושת בניו, שהסתיים בחתימת חוזה ורדן שחילק את הקיסרות הקרולינגית לשלוש ממלכות: פרנקיה המזרחית (ממנה התפתחה האימפריה הרומית הקדושה), פרנקיה התיכונה (שאוחדה עם פרנקיה המזרחית עם היכחדות השושלת השולטת בה) ופרנקיה המערבית, שממנה התפתחה צרפת המודרנית.

### השושלת הרוברטינית (888–898)

### השושלת הקרולינגית (898–922)

### השושלת הרוברטינית (922–923)

### השושלת הבוסונית (923–936)

### השושלת הקרולינגית (936–987)

## שושלות קפטינגיות
### בית קאפה

### בית ולואה (1328–1589)

### בית בורבון (1589–1792)

## הקיסרות הצרפתית הראשונה
### בית בונפרטה (1804–1814)

## הרסטורציה הראשונה

### בית בורבון (1814–1815)

## שלטון מאה הימים
### בית בונפרטה (1815)

## הרסטורציה השנייה
### בית בורבון (1815–1830)

## המונרכיה של יולי
### בית אורליאן (1830–1848)

## הקיסרות השנייה
### בית בונפרטה (1852–1870)

## ראו גם
* מלכות צרפת

## קישורים חיצוניים

*
צרפת, מלכי
מוזיקה אימפרסיוניסטית

**התנועה האימפרסיוניסטית במוזיקה** היא תנועה במוזיקה של אירופה, בעיקר בצרפת, שהחלה בשלהי המאה ה-19 ונמשכה עד אמצע המאה ה-20. בדומה לקודמו באמנויות החזותיות, האימפרסיוניזם המוזיקלי התמקד בסוגסטיה ובאווירה יותר מאשר ברגשות, כמו במוזיקה תוכניתית, בהעברת סיפור. הופעת המוזיקה האימפרסיוניסטית הייתה ריאקציה להפרזות התקופה הרומנטית. בעוד שהתקופה הרומנטית התאפיינה בשימוש דרמטי בסולמות מז'וריים ומינוריים, המוזיקה האימפרסיוניסטית נוטה יותר לשימוש בדיסוננס ובסולמות שכיחים פחות, כמו סולם של טונים שלמים. בניגוד לצורות הגדולות, כמו סימפוניה או קונצ'רטו, שהיו חביבות על מלחיני התקופה הרומנטית, האימפרסיוניסטים נטו לצורות קצרות יותר, כמו נוקטורנים, ערבסקות ופרלודים.

בסיסה של המוזיקה האימפרסיוניסטית היה בצרפת, והדבר ניכר בהוראות הביצוע בתווים, הכתובות בצרפתית ולא באיטלקית, כנהוג. מקובל לראות במלחינים הצרפתים קלוד דביסי ומוריס ראוול את מייצגי האימפרסיוניזם במוזיקה, אבל המונח אימפרסיוניזם במוזיקה איננו מדויק כל כך כמו בציור. דביסי טען, שהשימוש הנעשה במונח אימפרסיוניזם בפי חסרי-דעת, בעיקר מבקרי אמנות, עלוב ובלתי מדויק מאין כמוהו ואיננו מגדיר את כוונתו הוא, ליצור משהו שונה.

מוזיקה אימפרסיוניסטית מתארת לא את המציאות הקיימת אלא את התרשמותו של המוזיקאי ממנה. היא מתרגמת נוף, אווירה, קטעי מראה, גוונים, אורות ושקיפות, כפי שנקלטו בחושי המלחין, לצלילים, קולות זמרה וכלי נגינה, כשם שהציירים האימפרסיוניסטים תרגמו את התרשמויותיהם לצבעים על גבי בדים.

דביסי הושפע רבות מסגנון השירה הסימבוליסטית בצרפת וכתב לאור עקרונותיה. שירים מאת סימבוליסטים כגון בודלר ומטרלינק היו בידי דביסי ליצירות מופת גדולות.

עוד מלחינים אימפרסיוניסטים חשובים, מלבד דביסי וראוול, היו קרול שימנובסקי הפולני, צ'ארלס גריפס האמריקאי, פול דיקא הצרפתי וראלף ווהן ויליאמס האנגלי.

השפעת האימפרסיוניזם ניכרת גם ביצירותיהם של מנואל דה פאיה ואיסק אלבניס הספרדים, פרדריק דיליוס האנגלי, אריק סאטי וקאמי סן-סנס הצרפתים ואוטורינו רספיגי האיטלקי.
וביצירות ג'אז כמו אלה של ביל אוונס.

הסוגה המוזיקלית הידועה בשם "אקזוטיקה" מזכירה מאוד אימפרסיוניזם.

## ראו גם
מוזיקה בתקופה המודרנית

## קישורים חיצוניים
* Machlis, Joseph and Forney, Kristine. *The Enjoyment of Music: Seventh Edition*, W.W. Norton & Company, 1995, 
* A Bartleby Article
* About Impressionism
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקה קלאסית
רגשון

[ממוזער|100px|שמאל|[סמיילי כפי שמוצגים בצורה סמלית פשוטה ובצורה טקסטואלית (בתווי מחשב).]]
ממוזער|הרגשונים נכתבים כך שהם נטויים על צידם

**רִגְשׁוֹן** (על פי האקדמיה ללשון העברית: **פרצוּפוֹן**; בלועזית: **אֵמוֹטִיקוֹן** (**Emoticon**) ולעיתים **סמיילי**, כ"שם גנרי") הוא חלק משפת האינטרנט. הרגשון משמש להבעת רגשות בעת שיחה בכתב.

הרגשונים הם חלק בלתי נפרד מתרבות האינטרנט. מטרתם להביע רגשות, הבעות פנים ומסרים מופשטים (כגון הטון בו נאמר המשפט), שבשיחת פנים אל פנים מועברים באופן לא מילולי. הדבר נעשה על ידי הצגת פרצוף בעל הבעת הפנים הרצויה, המורכב מצירופים של תווי מחשב.

## היסטוריה
בשנת 1912, בעידן מכונות הכתיבה, הציע הסופר אמברוז בירס את הסימן /__\!, לצורך סימול של בדיחות.

האזכור הראשון הידוע לרגשונים בעידן המחשוב מיוחס לסקוט פאלמן, פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת קרנגי מלון, ומתוארך לספטמבר 1982. ההצעה הועלתה לאחר שבדיחה על מעליות שפורסמה, פורשה כאזהרה בטיחותית.

## דוגמאות לרגשונים נפוצים

## סגנונות שונים של רגשונים
ממוזער|סגנונות שונים של רגשונים

ישנם מספר סגנונות לכתיבת רגשונים. למשל, קאומוג'י הוא סגנון יפני, הנכתב באופן אנכי ומאופיין בהדגשת העיניים.

## ראו גם
* אימוג'י
* סלנג באינטרנט
* סמיילי
* צ'אט
* אמנות ASCII - ציור תמונות על ידי תווי ASCII בלבד

## קישורים חיצוניים

* רשימת מפורטת של רגשונים באתר של סוזאן קמר (Suzanne Kemmer), פרופ' לבלשנות באוניברסיטת רייס 
* ''Smiley Lore :-)'', Scott E. Fahlman – סקוט פאלמן מספר על המצאת הרגשון 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:תופעות אינטרנט
קטגוריה:עיצוב גרפי
האקינג

שמאל|ממוזער|200px|כנס האקרים
במחשבים, **האקינג** (בעברית: **פצחנות**) הוא שימוש במערכות מחשב בדרכים יצירתיות כדי להשיג תוצאות טובות יותר מאלו שאליהן התכוון מתכנן המערכת המקורי. העוסק בהאקינג קרוי האקר אך בשיח היומיומי מבלבלים לעיתים בין פעילותו (החיובית) של ההאקר לזו (השלילית במהותה) של הקראקר.

ראשית ההאקינג בפריקינג, פעילות שמטרתה לגרום למערכת הטלפוניה האנלוגית לבצע פעולות שלא תוכננה לבצע, למשל שיחות חינם, בעיקר באמצעות שימוש בטונים המשדרים פקודות שגויות למערכת ומעוותים את תשדורות הטלפון. עם התגברות מהפכת התקשורת עלתה תפוצת התופעה עקב הקלות בהשגת מדריכי פריצה וגידול בכמות המערכות המאפשרות את תקיפתן. כיום מתייחס המונח האקינג להשגת גישה לאזורים חסומים של מערכות מחשוב, השגת מידע חסוי, שינויים בתפקוד מערכות ופריצת תוכנות.

תהליך ההאקינג כולל איסוף מידע יסודי על המערכת. האיסוף מתחיל במקורות הגלויים: תיעוד למשתמש קצה ותיעוד למתכנת. אם מדובר בהאקינג של מערכת בה קוד המקור זמין, ההאקינג כולל את קריאתו, לימודו וביצוע שינויים בו. במערכות שהקוד שלהן אינו זמין, ההאקינג עשוי לכלול הנדסה לאחור לשפת אסמבלי וקריאת קוד זה.

תרבות ההאקינג מבוססת על מעמד קהילתי המושג על ידי הצגת יכולת לבצע משימות או פריצות מסובכות. האקרים משיגים מעמד כזה באמצעות כתיבת תוכנה חופשית, בדיקה ותיקון של באגים בתוכנה חופשית והפצת מידע אודות פרצות אבטחה באתרים או תוכנות. לעומתם קראקרים כותבים ומפרסמים תוכנות המיועדות לאפשר למשתמשים בהם לשנות התנהגות של מערכות ועל ידי כך חדירה למערכת, פריצתה והיכולת לגרום לה נזקים שונים.

## ראו גם
* האקטיביזם
*משחקי מלחמה

## קישורים חיצוניים

* hack this site - אתר המאפשר להאקרים להתנסות ולהתאמן בצורה חוקית ובטוחה.
* 
* פורטל מידע האקרים
*DigitalWhisper - מגזין האקינג ישראלי

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אומנות

**אוּמנות** (אֻמָּנוּת, להבדיל מאָמָּנוּת) היא מלאכה הנעשית על ידי בעל מקצוע שהגיע לדרגת מומחיות בתחומו (אֻמָּן, להבדיל מאָמָּן).

## אומנות ואמנות

מבחינה פילוסופית ההבדל בין אמנות לאומנות טמון באופן השימוש בתוצרים שלהן. יצירת אומנות נוצרה על מנת להשתמש בה באופן מעשי. לדוגמה: כוס יכולה להיות יצירת אומנות אך מה שמבדיל אותה מיצירת אמנות היא שהאומן לא ייצר אותה עם חור בתחתית משום שזה יפגע באפשרות השימוש הייעודי של הכוס – שתייה, לעומת אמן שעשוי לבחור לייצר כוס עם חור, תוך התעלמות מייעודה המקורי. באמנות – השימוש אינו מהווה שיקול בעת היצירה ובמחשבה על התוצר הסופי. הרחבה בנושא זה ניתן לראות בעבודותיו של מרסל דושאן, ביקורת כוח השיפוט של עמנואל קאנט ועוד הוגים ואמנים רבים.

## היסטוריה
בימי הביניים התפתחו הגילדות – אגודות של אומנים העוסקים באותו תחום, שמטרתן להגן על האינטרסים המשותפים שלהם ולקיים כללי אתיקה בין חברי האגודה.
במהלך הדורות, התפתחה אומנות יהודית, בתחומים מגוונים, ביניהם יצירת מאכלים, ביגוד, כלים ועוד. הפן היהודי התבטא באופי הפריט שנוצר, ולעיתים בכך שהעיסוק בתחום-ייצור מסוים היה עיסוק יהודי מובהק, למשל, צורפות כסף כאומנות ייחודית יהודית בתימן .

## ביהדות
בהתאם להלכה חובה על האב ללמד את בנו אומנות, כלומר תחום התמקצעות (לאו דווקא באופן אישי, ניתן גם באמצעות מורה שהוא שליחו של האב) שישמש מקור לפרנסתו. חובה זו וחשיבותה מפורטים בתלמוד הבבלי ():

כלומר, לשיטת התוספתא המצוטטת בגמרא, האב חייב ללמד את בנו מקצוע. אחרת, אדם חסר מקצוע, וחסר יכולת להרוויח את לחמו בדרכים המקובלות (והלגיטימיות, לשיטת בעל התוספתא), יהפוך לשודד (ליסטים).

## ראו גם
* מלאכות מסורתיות

## קישורים חיצוניים

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מצוות הבן על האב
תאוריית שני הגורמים

**תאוריית שני הגורמים של הרצברג** היא אחת מתיאוריות המוטיבציה (הנעה לעבודה) החשובות והראשונות שהוצגו בתחום של ניהול והתנהגות ארגונית. התיאוריה פותחה ב-1959 על ידי פרדריק הרצברג, והיא עוסקת בהנעה בעבודה במסגרת ניהול משאבי אנוש.

הרצברג הבדיל, בעקבות מחקריו שנערכו בקרב מהנדסים ורואי חשבון, בין גורמים היוצרים שביעות רצון בעבודה לבין גורמים היוצרים חוסר שביעות רצון בה. על-פי הרצברג, שתי תופעות אלו אינן הפכים, אלא שתי תופעות נפרדות הראויות להתייחסות נפרדת.
* ממוזער|מודל תאוריית שני הגורמים|ימין**[[שביעות רצון בעבודה|שביעות רצון]]**, המבטאת **הנעה חיובית** בעבודה (גורם המניע את העובד להשקיע ולהתמיד בעבודתו), הוא תוצר של סיפוק רגשי של הצורך במימוש עצמי והזדהות עם התעסוקה. על פי הרצברג גורמים כגון האחריות המוטלת על העובד, שאיפה להישגים והעניין בעבודה, הם גורמים שעשויים להביא לשביעות רצון ולהשקעה ומסירות, ומכונים **מניעים** (מוטיבטורים) או **גורמים פנימיים** (אינטרינזיים). השפעה שלילית של גורמים פנימיים, אינה מביאה לחוסר שביעות רצון, אלא רק למצב נייטרלי.
* **חוסר שביעות רצון**, המבטאת **הנעה שלילית** בעבודה (גורם המשבש את המוטיבציה של העובד להשקיע בעבודתו), היא תוצר של תנאי סביבת העבודה (שכר, נוהלי עבודה, זמני עבודה ומנוחה, סביבה אנושית, יחסי עבודה וכו'). גורמים אלו מכונים **גורמים היגייניים**, שכן הם עשויים להביא לחוסר שביעות רצון אך אינם יכולים לשפר את שביעות הרצון, או **גורמים חיצוניים** (אקסטרינסיים). שיפור הגורמים החיצוניים מונע חוסר שביעות רצון, אך קיומם באופן מספק אינו יוצר שביעות רצון אלא מצב נייטרלי.

על-פי הרצברג, תפקיד הגורמים החיצוניים מבחינת ההנהלה לאפשר את ההנעה החיובית, ותפקיד הגורמים הפנימיים ליצור אותה.

הרצברג טוען כי על-מנת לשפר את ניצול העובדים בארגון מסוים ולהגדיל את רווחיו מהם, על הארגון להתייחס לשני הממדים.

בהתבסס על תאוריית שני הגורמים פיתח הרצברג מודל ארגוני המבוסס על תוכניות **העשרת עיסוקים**, בהן מצורפות מטלות על מנת להגביר את מידת העניין והאתגר בעבודה.

בעקבות עבודותיו, עלה גורם איכות ותוכן העבודה כחלק מרכזי בניהול משאבי האנוש, מלבד גורמי סביבת העבודה שהיו נהוגים גם לפני מחקרו.

בשנת 1977 החוקר גרדנר (Gardner) הציע דרכים למדידת תאוריית שני הגורמים.

## ביקורת כלפי התאוריה

מחקרים רבים נעשו סביב תאוריה זו, שהראו תוצאות לא אחידות, אך רבים מהם הצביעו על דפוסים שאינם תואמים את התאוריה.

מחקרים מסוימים הראו כי קיימים גורמים המתפקדים כמניעים וכהיגיינים במקביל, כדוגמת קידום בעבודה (המבטא תמריץ כלכלי-חיצוני מחד וקשור להישגיות מאידך).

טענות אחרות הועלו גם כנגד ההנחה כי שביעות רצון וחוסר שביעות רצון הם שני גורמים נפרדים. בין המבקרים בולטים הסוציולוג ויקטור ורום, שטען כי מסקנותיו של הרצברג אינן הכרחיות וכי האוכלוסייה אותה חקר מצומצמת מדי בשיוכה החברתי, והסוציולוג א' לוק, שטען כי לא ניתן להוכיח מסקנות אלו.
## הערות שוליים

קטגוריה:הנעה לעבודה
שרת–לקוח

[שמאל|ממוזער|250px|במרכז – [שרת (מחשבים)|שרת, ומסביבו מחוברים לקוחות]]
**מודל שרת–לקוח** (באנגלית: **Client-server model**) הוא ארכיטקטורת תוכנה לחישוב מבוזר, אשר מגדירה את היחס בין תוכנות משתפות פעולה. המודל מחלק את המשימות או עומס העבודה בין ספק השירות או המשאבים – **ה[[שרת (מחשבים)|שרת]]**, לבין מבקש השירות – **הלקוח**. שרת–לקוח הוא אחת מתצורות ההתקשרות הנפוצות ברשתות מחשבים. השרת הוא תוכנה פסיבית, המאזינה לרשת ומחכה לקבל בקשות. הלקוח לעומתו בדרך כלל מהווה את ממשק המשתמש – הוא מופעל על ידי המשתמש ופונה לשרת כאשר הוא זקוק למידע או שירותים ממנו.

בדרך כלל, תוכנות השרת והלקוח רצות על גבי מחשבים שונים והתקשורת ביניהן מתבצעת על גבי רשת מחשבים. עם זאת, תוכנות השרת והלקוח יכולות לפעול גם על גבי אותו המחשב. שרת הוא מחשב המריץ תוכנת שרת אחת או יותר, אשר חולקת את המשאבים שלה עם הלקוחות. הלקוח אינו חולק את המשאבים שלו, אלא מבקש תכנים ושירותים (ביצוע פונקציות) מהשרת. לפיכך, הלקוח הוא זה שיוזם את ההתקשרות עם השרת, אשר ממתין לבקשות נכנסות.

מודל שרת–לקוח הפך לאחד מהרעיונות המרכזיים ברשתות מחשבים. רבים מהיישומים העסקיים הנכתבים כיום משתמשים במודל זה (ראו Enterprise software), כמו גם פרוטוקולי התקשורת העיקריים של האינטרנט, לדוגמה: Telnet, SSH, SMTP, DNS, HTTP ועוד.

את האינטראקציה בין לקוח ושרת נוהגים לתאר באמצעות תרשימי הרצף במסגרת ה-Unified Modeling Language.

## דוגמאות
שמאל|ממוזער|250px|סכמה המתארת את הקשר בין שרת ללקוחות
שירותים כגון דואר אלקטרוני (לדוגמה: שרת Exchange), גישה לאתרי אינטרנט, וגישה למסדי נתונים, כולם בנויים במודל שרת–לקוח.

לדוגמה, משתמש הניגש לחשבון הבנק שלו דרך האינטרנט, משתמש בדפדפן המשמש כתוכנת לקוח על מנת לשלוח בקשה לשרת HTTP של הבנק. שרת ה-HTTP יכול בתורו להעביר את הבקשה לתוכנת לקוח מסד נתונים שהוא מריץ, אשר שולחת בקשה לשרת מסד נתונים שנמצא על גבי מחשב אחר של הבנק, על מנת לאחזר את פרטי החשבון של המשתמש. מצב החשבון מוחזר לתוכנת לקוח מסד הנתונים, שמחזירה את הנתונים לדפדפן (תוכנת הלקוח של המשתמש), אשר לבסוף מציג את הנתונים למשתמש.

דוגמאות ספציפיות לתוכנות לקוח: דפדפנים, לקוחות דואר אלקטרוני (לדוגמה: Microsoft Outlook), לקוחות צ'אט, ועוד.

דוגמאות ספציפיות לתוכנות שרת: שרתי HTTP, שרתי FTP, שרתי יישומים, שרתי מסדי נתונים, שרתי דואר, שרתי קבצים, שרתי הדפסה, ועוד.

רוב ה-Web services הם גם סוגים של שרתים.

## סוגי לקוחות
[שמאל|ממוזער|150px|השוואה בין [מחשב אישי טיפוסי (משמאל) לבין "לקוח דל" (מימין)]]
נהוג להפריד את הלקוחות ללקוח "דל" (Thin client), כזה שמסוגל רק לבצע את ההתחברות לשרת, והשרת הוא זה שמנהל את כל התקשורת עם המשתמש, ולקוח "עשיר" (Rich client), כזה שמבצע את כל האינטראקציה עם המשתמש בעצמו, ופונה לשרת רק על מנת לאחזר נתונים. בעבר היה שימוש נפוץ במסופים, שהיוו לקוחות "רזים", התחברו למחשב מרכזי (Mainframe) וביצעו את כל הפעולות עליו, אך עם ההתקדמות המהירה של המחשבים האישיים הם נדחקו הצידה בשנות ה-90 ופינו את מקומם ללקוחות "עשירים", המקטינים את תעבורת הרשת ואת העומס על השרת. התפתחות האינטרנט והגידול ברוחב הפס החזירו את הלקוח הדל למרכז התמונה.

## ראו גם
* שרת
* צד שרת
* צד לקוח
* קצה לקצה
* מונחים בתוכנה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
קטגוריה:ארכיטקטורת תוכנה
קטגוריה:שרתים
דאגלס מקגרגור (פסיכולוג)

**דאגלס מאריי מקגרגור** (; 1906 – 1 באוקטובר 1964)  היה פסיכולוג אמריקני, שפיתח בשנות השישים של המאה ה-20 את אסכולת יחסי אנוש בניהול.

## ביוגרפיה
נולד בדטרויט. סיים תואר שני (1944) ולאחר מכן דוקטורט (1955) בפסיכולוגיה באוניברסיטת הרווארד. כיהן כמרצה בחוג לניהול ב-MIT. בשנים 1948-1954 כיהן כנשיא הקולג' הפרטי אנטיוק באוהיו (שנקרא לאחר מותו על שמו, עד ששונה בשנת 2010). כן הרצה בבית הספר ההודי לניהול בכלכתה. 

ספרו הידוע ביותר, "The Human Side of Enterprise", יצא ב-1960.

## תאוריה X מול תאוריה Y

מקגרגור הבחין בין שני מודלים ליחסי עבודה, מבחינת הנהלת ארגון כלשהו:

* **תאוריה  X**, לפיו מניחה ההנהלה לעובדי הארגון אינטרס כלכלי צר וכי מטרתם היא לעבוד כמה שפחות תמורת שכר כספי גבוה ככל הניתן. על פי גישה זו, על מנת לגרום לעובדים לעבוד ולהעלות את רווחי הארגון מהם יש להשתמש בהגברת הפיקוח על ידי נהלים והוראות רבים ככל הניתן, תוך הנחה כי על הממונה להכריח את עובדיו לעבוד בניגוד לנטייתם הטבעית, ותמורת תשלום כספי בלבד. הטענה היא שהעובד הוא מטבעו עצלן, חסר שאיפות, שונא אחריות, מעדיף להיות מונהג, ואינו באמת מעוניין להצליח לעבודתו, אלא רק לזכות בתגמול כספי. דגם זה מתאים בחלקו לאסכולת הניהול המדעי של פרדריק וינסלאו טיילור, שהייתה שלטת בתחילת המאה ה-20. 

* **תאוריה Y**, לפיו מניחה ההנהלה כי לעובדי הארגון נטייה טבעית להשקעה בעבודתם וליצירת זהות ונאמנות לארגון, שכן יש להם אינטרסים החורגים מהאינטרס הכלכלי הצר. על פי גישה זו על מנת להעלות את רווחי הארגון מעובדיו, יש לעודדם לפתח תכונות כגון יצירתיות, דמיון בעבודה, דרך הרחבת תחום אחריותם והתייחסות פתוחה ומתחשבת בהם. גישה זו הושפעה מניסויי הות'ורן. 

על פי מקגרגור, המנהל צריך להחליט לפי איזו גישה הוא רוצה לעבוד איתה מול עובדיו ואיך הוא רואה בהם. תאוריה Y היא הדגם המביא לניצול מרבי של העובדים ולעליה ברווחי הארגון.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מישיגן
קטגוריה:דטרויט: אישים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של ויין
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1906
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1964