פרשת ההתעללות במחנה שדה תימן

**פרשת ההתעללות במחנה שדה תימן** היא פרשה פלילית-צבאית במסגרתה הוגש כתב אישום נגד חמישה חיילי מילואים מכוח 100 של המשטרה הצבאית בהאשמה שב-5 ביולי 2024 התעללו בצוותא, תוך שימוש בנשק קר, בעצור ביטחוני פלסטיני שהיה תחת השגחתם, בעודו כפות בידיו וברגליו ועיניו מכוסות. על פי כתב האישום, כתוצאה מכך נגרמו לעצור חבלות חמורות, לרבות שברים בצלעות, נקב בריאה וקרע ברקטום.

סרטונים ממצלמות האבטחה במתקן הכליאה הגיעו למשטרה הצבאית, שפתחה ביולי 2024 בחקירה פלילית נגד החשודים בהתעללות. למעצרים נלוו עימותים בין חלק מהחשודים ותומכיהם לבין השוטרים הצבאיים. לאחריהם התקיימו הפגנות בהשתתפות חברי כנסת מהליכוד ומעוצמה יהודית, וחלק מהמשתתפים בהפגנות התפרצו למחנה שדה תימן ולמתחם הכלא הצבאי נווה צדק במחנה בית ליד. כתוצאה מכך, נפתחה חקירה פלילית גם נגד חלק מהפורצים לבסיסים, בהם חברי כנסת ושרים בממשלה. בפברואר 2025, לאחר השלמת החקירה, הוגשו כתבי אישום נגד חמישה חיילים, בגין התעללות וחבלה.

בעקבות המתקפה הציבורית מצד פעילי רשת ופוליטיקאים מהימין על הפרקליטות הצבאית, בתחילת אוגוסט 2024 אישרה הפרקליטה הצבאית הראשית יפעת תומר-ירושלמי להדליף לעיתונאי גיא פלג סרטון המתעד לכאורה מעשה סדום בנסיבות אינוס בעצור, וזאת לטענתה, במטרה להדוף את התעמולה השקרית נגד גורמי אכיפת החוק בצה"ל. פרסום הסרטון נעשה באישור הצנזורה הצבאית, שראתה בכך חלק מהצגת מחויבותה של ישראל למוסר ולבדיקה עצמית, גם כשמדובר בדבר עבירה. שידור הסרטון הוביל לביקורת גוברת על הפרקליטות הצבאית.

על רקע הפרשה, הוגשה עתירה לבג"ץ שדרשה חקירה אודות המקור לסרטון. בתחילה מסרה תומר־ירושלמי כי במסגרת בדיקה פנימית לא נמצא גורם ברור שאחראי להעברת הסרטון לתקשורת, ודיווח זה נמסר לבית המשפט. בהמשך, בעקבות מידע חדש שהתקבל במסגרת החקירה, פורסם כי קצינה בפרקליטות הצבאית מסרה, במסגרת בדיקת פוליגרף, כי העברת הסרטון לעיתונאי נעשתה בהוראת הפצ"רית. לאחר מכן נמסר כי תומר־ירושלמי היא שאישרה את העברת הסרטון לתקשורת, ולאחר שהודתה בכך הודיעה על פרישתה מתפקידה.. באוקטובר 2025, נעצרו תומר-ירושלמי וכן התובע הצבאי הראשי לשעבר, אל"ם מתן סולומש.

ב-12 במרץ 2026 הורה הפרקליט הצבאי הראשי, איתי אופיר, על ביטול כתב האישום כנגד כלל הנאשמים, מטעמים הנובעים מקשיים ראייתיים הנוגעים לנראה מהסרטון המצוי בתיק החקירה, בשל שחרורו של העציר, דבר אשר מנע את האפשרות להעידו במהלך המשפט, בשל קיומה של "הגנה מן הצדק", הנובעת מהתנהלות גורמים בכירים בפרקליטות הצבאית, בעקבותיה נפתחה כנגדם חקירה פלילית, בשל הפגיעה בזכויות החיילים "להליך הוגן" וכן בשל קשיים פרוצדורליים.

## החקירה
הפרשה החלה ב־5 ביולי 2024 במחנה שדה תימן, מתקן צבאי בדרום הארץ שהיווה מוקד להחזקת עצירים פלסטינים מרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. באותו היום הבחין סגל המתקן בדימום רב על מכנסיו של עציר פלסטיני. בעקבות תלונות המעידות על פגיעה מערכתית, הוזעקו חובשים למתחם הכליאה. העציר הועבר למרפאת המתקן, נבדק על ידי רופא ובהמשך פונה לבית חולים, שם התגלה שהוא סובל מקרע ברקטום, פציעה קשה בפי הטבעת ובריאות וצלעות שבורות. הוא עבר ניתוח קולוסטומיה  והוחדר נקז חזה לגופו, כאשר במהלך ההליך הרפואי בוצעה תמיכה המודינמית  נרחבת באמצעות מתן עירויי דם. העציר נותר מאושפז לצורך מעקב אחר החלמת הניתוחים והתייצבות מצבו.

המשטרה הצבאית פתחה בחקירה סמויה לבדיקת האירועים, במהלכה נגבו כמאה עדויות, בין היתר מהעצור הביטחוני עצמו. לטענתו, בוצעה כלפיו תקיפה על ידי לוחמי כוח 100 ששירתו במתחם, באמתלה של חיפוש על גופו, שנמשך כ-17 דקות, וזאת מאחורי "קיר מגן" שיצרו הלוחמים באמצעות מגינים בליסטיים.

### המעצר
ב-29 ביולי 2024 עיכבה המשטרה הצבאית תשעה חיילי מילואים מכוח 100 שנחשדו בתקיפת העציר לחקירה בחשד למעשה סדום בנסיבות אינוס. הכוחות הגיעו לביצוע המעצר במחנה בעודם רעולי פנים ועם משקפי שמש על פניהם במטרה לשמור על זהותם חסויה. על פי דיווח בעיתון "הארץ", במהלך המעצרים שבוצעו במסגרת הפרשה תקפו חיילים את אנשי המשטרה הצבאית החוקרת. שני שוטרים צבאיים מהכוח העוצר טענו שהותקפו בגז פלפל, ואחר העיד כי חיילים הצמידו לגופו קנה של כלי נשק כדי לגרום לו לשחרר עצור. צוין כי בעקבות הטראומה מאירועי המעצרים, חלק מאנשי הכוח העוצר הפסיקו לשרת בתפקידים מבצעיים.

### הפריצה למחנות צה"ל
בעקבות עיכוב החיילים החשודים במחנה שדה תימן, הגיעו בזמן המעצר מפגינים רבים למחות בשערי הבסיס. המפגינים צבאו על שער הבסיס ועשרות מהם פרצו לתוכו בכוח, בהם חברי הכנסת צבי סוכות, אלמוג כהן, טלי גוטליב וניסים ואטורי, והשרים יצחק וסרלאוף ועמיחי אליהו. חלק מהמוחים תקפו פיזית וקיללו צוותי תקשורת שהגיעו לסקר את האירוע, וחסמו את יציאתם מהמחנה.. לאחר שהחיילים שנעצרו בבסיס הובאו למחנה בית ליד שבשרון, קוימו הפגנות מחאה גם שם, במהלכן פרצו עשרות מפגינים גם אליו, ואף למבנה בית הדין הצבאי שבו, והתעמתו עם החיילים ועם כוחות האבטחה במקום.

המשטרה הגיעה באיחור ובכוחות קטנים, ורק לאחר כ-45 דקות הגיעו כוחות יס"מ. כוחות המשטרה פעלו בהמשך להוצאת המפגינים רק לאחר שיח והידברות ולא באמצעות פינוי בכוח מיידי, מה שעורר ביקורת על אי-אכיפה מיידית של החוק בשטח צבאי סגור. על פי פרסום בעיתון "הארץ", מזכירו הביטחוני של השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר הנחה את קציני משטרה שלא להפעיל כוח בזמן ההפגנות במחנה בית ליד. משטרת ישראל החלה בחקירת הפריצות לבסיסים. במסגרת החקירה אישרו היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה ופרקליט המדינה עמית איסמן לחקור באזהרה את חברי הכנסת צבי סוכות וניסים ואטורי, ואת השר עמיחי אליהו.

הרמטכ"ל רב-אלוף הרצי הלוי גינה בחריפות את אירוע הפריצה ומסר: "אירוע הפריצה לבסיס שדה תימן הוא חמור ביותר ומנוגד לחוק". הרמטכ"ל הוסיף כי הפריצה לבסיס צבאי והפרת הסדר במקום הן התנהגות חמורה שאינה מקובלת בשום אופן וכי אנחנו נמצאים במלחמה, ופעולות מסוג זה מסכנות את ביטחון המדינה. בנוסף גיבה הרמטכ"ל את הפרקליטות הצבאית ואת המשטרה הצבאית החוקרת בחקירת כל אירוע המובא לידיעתן. בהמשך גינו גם שר הביטחון יואב גלנט, ראש הממשלה בנימין נתניהו, ונשיא המדינה יצחק הרצוג את אירועי הפריצה.

### המשך החקירה
חמישה מחיילי מילואים שנעצרו שוחררו למעצר בית כעבור כמה ימים, ולאחר שבועיים שוחררו ממעצר בית ללא מגבלות. ב-19 בפברואר 2025 הוגש כתב אישום כנגד חיילים אלו במסגרת הפרשה. על פי כתב האישום, הפציעות בגופו של העציר נגרמו במהלך חיפוש שערכו חמשת החיילים בעציר, במהלכו הם הכו אותו, גררו אותו על הרצפה, דרכו על גופו והפעילו טייזר כלפיו, ובנוסף אחד מהם החדיר חפץ חד לעכוזו של העציר וגרם לו נזק בפי הטבעת. כתב האישום כולל שתי עברות: התעללות בנסיבות מחמירות בצוותא, וגרימת חבלה בנסיבות מחמירות בצוותא.

במקביל לחקירת המשטרה הצבאית, החלה גם מחלקת המדינה של ארצות הברית לחקור את התנהלות חיילי כוח 100, בחשד להפרה של זכויות אדם.

ב-12 במרץ 2026, הודיע הפרקליט הצבאי הראשי, איתי אופיר, כי לאחר בחינת חומר הראיות, החליט לבטל את כתב האישום נגד כלל הנאשמים על אף זאת שחומר הראיות הציג תמונה חמורה ומטרידה ביחס למעשי הנאשמים. הנימוקים שניתנו לביטול היו: קשיים בהשגת ראיות ברף הנדרש בפלילים, בעיקר בשל העובדה כי העציר שנטען שהתעללו בו, שוחרר לרצועת עזה, ולכן לא ניתן להעידו ולנהל חקירה נגדית במהלך דיוני ההוכחות; הגנה מן הצדק בשל העובדה שחלק מהראיות הודלפו ונחשפו בתקשורת במהלך החקירה; קושי פרוצדורלי להתקדם בהליך בגלל שחקירת פרשת הדלפת הסרטון טרם הסתיימה.

## הדלפות מהחקירה
[טקסט=פרשת_גיא_פלג_–_הסרטון_המפורסם|ממוזער|[פריים (צילום)|פריים מתיעוד מצלמות האבטחה שפורסם בחדשות 12]]
מידע משמעותי מהחקירה פורסם בחדשות 12, ובכלל זה תיעוד ממצלמות האבטחה במחנה שדה תימן המורכב משני סרטונים משני ימים שונים. בתיעוד נראו חיילים לוקחים עצור ומסתתרים מאחורי מגינים בליסטיים שודר ב־6 באוגוסט 2024 על ידי גיא פלג. פלג טען בכתבה כי הצילום כולל תיעוד של העבירה שיוחסה לחיילים באותה עת, מעשה סדום בנסיבות אינוס. לבסוף עברה זו לא נכללה בכתב האישום, ועורכי הדין של החיילים החשודים הגישו תביעת לשון הרע נגד פלג על סך 1.5 מיליון ש"ח. בנוסף לסרטון, הודלפו גם מסמכים מהחקירה שחשפו כי שניים מהחשודים נמצאו דוברי שקר בבדיקת פוליגרף, במענה לשתי שאלות מהותיות בפרשה.

### חקירת ההדלפות
בעקבות הדלפת חומרי החקירה בפרשה לחדשות 12, עתרו לבג"ץ פורום "בוחרים בחיים" וסנגוריהם של החשודים בדרישה לחקירה פלילית בעניין ההדלפה. הפרקליטה הצבאית הראשית, אלופה יפעת תומר-ירושלמי, הורתה על בדיקה פנימית בראשות סגנה, אל"ם גל עשהאל. חקירה זו הסתיימה בקביעה כי לא ניתן לזהות את המדליף, והסרטון הגיע לידיהם של גורמים רבים. מסקנות הבדיקה הועברו לרמטכ"ל הרצי הלוי, לשר הביטחון יואב גלנט ולבג"ץ, אשר בעקבות הממצאים לא הורה לפתוח בחקירה פלילית.

ב-29 באוקטובר 2025 הודיעה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה על פתיחת חקירה פלילית בעקבות מידע מהשב"כ. על פי החשד, דוברת הפרקליטות הצבאית ל' הדליפה שני סרטונים לגיא פלג בידיעת תומר-ירושלמי. נבדק גם אם תומר-ירושלמי מסרה תצהיר כוזב לבג"ץ. בעקבות החקירה יצאה תומר-ירושלמי לחופשה ובהמשך התפטרה, תוך שכתבה כי אישרה העברת חומר לתקשורת כדי להדוף את התעמולה השקרית נגד גורמי אכיפת החוק בצבא. ב-2 בנובמבר נעלמו עקבותיה, רכבה נמצא בחוף הצוק ובו מכתב פרידה, אך היא אותרה בחיים בחוף השרון הסמוך בהרצליה. היא נעצרה בחשד להשמדת ראיה, הטלפון הנייד שלה, שנמצא בים שבוע לאחר מכן. באותו לילה נעצר גם התובע הצבאי הראשי לשעבר, אל"ם מתן סולומש. מעצרה של תומר-ירושלמי הוארך למחרת בארבעה ימים ולאחר מכן הוחלף במעצר בית. במהלך מעצר הבית פונתה תומר ירושלמי לבית החולים לאחר שבלעה כדורי שינה רבים ואושפזה בו לשבוע. התובע בתיק החשד להתעללות ליאור עייש נחקר באזהרה בפרשה והוצא לחופשה כפויה.

בדיון בוועדת חוץ וביטחון, נימק סגן הצנזור הראשי, מאיר מלכה את אישור הצנזורה לפרסום הסרטונים בנימוק שישראל היא מדינת חוק עם מוסר, "אם קורה דבר עבירה, התנהגות שאינה הולמת - זה דווקא חלק מהאמירה שלנו לעולם, שאנחנו בודקים את עצמנו".

ב-16 בנובמבר פסק בג"ץ שלשר המשפטים יריב לוין סמכות למנות משפטן לליווי חקירת ההדלפה, במקומה של היועצת המשפטית לממשלה, בתנאי שזה יהיה "עובד מדינה בכיר, משפטן מובהק, שתחום עיסוקו, בעבר או בהווה, כרוך בהפעלת שיקול דעת בתחום התביעה או החקירה הפלילית". ב-20 בנובמבר מינה לוין את השופט בדימוס יוסף בן חמו לאחראי על החקירה אף כי על פי פרסומים שונים בן חמו אינו עומד בתנאי בג"ץ. ב-3 בדצמבר פסל בג"ץ את מינוי בן חמו וקבע כי אינו עומד בתנאים שנקבעו במסגרת פסק הדין הקודם.

 של האו"ם הביעה דאגה ממעצרה של תומר-ירושלמי, וקראה לישראל "להקים מנגנון כדי להבטיח שניתן יהיה לספק מידע אמין על עינויים והתעללות ללא סיכון של נקמה או העמדה לדין".

## דיון ציבורי
פתיחת החקירה בפרשה והפריצה לבסיסים, כמו גם התבטאויותיה של הפרקליטה הצבאית הראשית, אלופה יפעת תומר-ירושלמי, בנוגע לחקירות נוספות שנפתחו מתחילת המלחמה, עוררו שיח ציבורי. בעקבות הביקורת כלפיה השתתפה אלופה תומר-ירושלמי בדיון בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת. מאז פתיחת החקירה נערכו הפגנות מול ביתה, ובעקבותיהן הוצמדה לה אבטחה.

### מחאות אזרחיות
[ממוזער|220px|הפגנת תמיכה בחיילים העצורים, מול [מחנה גור|בסיס חיל המשטרה הצבאית בבית ליד]]
בעקבות עיכוב החיילים החשודים במחנה שדה תימן, הגיעו ביום המעצר מפגינים רבים למחות בשערי הבסיס. כמה עשרות מהמפגינים פרצו את שערי המחנה ונכנסו לתוכו, ובהם חברי הכנסת צבי סוכות, אלמוג כהן, טלי גוטליב וניסים ואטורי, והשרים יצחק וסרלאוף ועמיחי אליהו. במהלך אירוע זה, הותקפו עיתונאים שסיקרו את המתרחש. לאחר שהחיילים שנעצרו בבסיס הובאו למחנה בית ליד שבשרון, קוימו הפגנות מחאה גם שם, במהלן פרצו עשרות מפגינים לבסיס ואף למבנה בית הדין הצבאי שבו, והתעמתו עם החיילים ועם כוחות האבטחה במקום.

על פי פרסום בעיתון "הארץ", מזכירו הביטחוני של השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר הנחה את קציני משטרה שלא להפעיל כוח בזמן ההפגנות במחנה בית ליד. משטרת ישראל החלה בחקירת הפריצות לבסיסים. במסגרת החקירה אישרו היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה ופרקליט המדינה עמית איסמן לחקור באזהרה את חברי הכנסת צבי סוכות וניסים ואטורי, ואת השר עמיחי אליהו.

## קישורים חיצוניים

* כתב האישום בפרשה, כפי שפורסם באתר ynet (ארכיון)
* 
* "התבהמות בלתי רגילה": הרופא שטיפל ודיווח על המחבל משדה תימן, כאן חדשות, 2 באוגוסט 2024
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:צה"ל: היסטוריה
קטגוריה:חיל המשטרה הצבאית
קטגוריה:2024 בישראל