עין הנץ (ספורט)

[ממוזער| מערכת מצלמות Hawk-Eye בטורניר הטניס [גביע הקרמלין ב-20 באוקטובר 2012, מוסקבה]]
**עין הנץ** (באנגלית: **Hawk-Eye**) בספורט, היא מערכת ראייה ממוחשבת המשמשת למעקב חזותי אחר מסלול התנועה של כדור, ולהצגת פרופיל של מסלולו הסביר ביותר מבחינה סטטיסטית כתמונה נעה. המערכת נמצאת בשימוש ביותר מ-20 ענפי ספורט עיקריים, בהם קריקט, טניס, פוטבול גאלי , בדמינטון, הרלינג, רוגבי יוניון , כדורגל וכדורעף.

מערכת Hawk-Eye, השייכת לחברת סוני, פותחה בממלכה המאוחדת על ידי פול הוקינס. המערכת יושמה לראשונה בשנת 2000 לצורכי שידור טלוויזיוני בענף הקריקט. היא פועלת באמצעות עד עשר מצלמות באיכות גבוהה, הממוקמות לרוב מתחת לגג האצטדיון, ועוקבות אחר הכדור מזוויות שונות. הצילומים מהמצלמות משולבים ומעובדים באמצעות טכנולוגיית טריאנגולציה (שילוש), ליצירת ייצוג תלת-ממדי של מסלול הכדור. אף שהמערכת אינה חסינה מטעויות, היא מוצגת כבעלת דיוק של עד 2.6 מילימטרים.

מערכת עין הנץ משמשת יותר ויותר ככלי בדיקה אובייקטיבי בענפי ספורט שונים, לאחר שאושרה על ידי הגופים המנהלים של טניס, קריקט וכדורגל כאמצעי לפסיקה שיפוטית. בטניס נעשה שימוש במערכת במסגרת "מערכת האתגר" מאז 2006, ובקריקט במסגרת "מערכת בדיקת ההחלטות" מאז 2009. בנוסף, המערכת משמשת לקביעה אם הכדור חצה את קו השער בכדורגל, במסגרת טכנולוגיית קו השער. טכנולוגיה זו יושמה לראשונה בעונת הפרמייר ליג 2013/2014, והיא קיימת בליגות מקומיות רבות ובתחרויות בינלאומיות.

## שיטת פעולה
כל מערכות Hawk-Eye מבוססות על עקרונות הטריאנגולציה, תוך שימוש בדימויים חזותיים ובנתוני תזמון שמסופקים על ידי מספר מצלמות וידאו מהירות המוצבות במיקומים ובזוויות שונות סביב מגרש המשחק. בטניס, למשל, נעשה שימוש בעשר מצלמות. המערכת מעבדת במהירות את הצילומים המתקבלים מהמצלמות ומהמעקב אחר הכדור. מאגר הנתונים של המערכת כולל מודל מוגדר מראש של שטח המשחק, וכן מידע על חוקי המשחק.

בכל פריים (תמונה) שנשלח מכל מצלמה, המערכת מזהה את קבוצת הפיקסלים המתאימה לדמות הכדור. לאחר מכן היא מחשבת בכל פריים את מיקום הכדור, באמצעות השוואת מיקומו לפחות בשתי מצלמות נפרדות פיזית באותו רגע זמן. רצף הפריימים בונה תיעוד של המסלול שבו נע הכדור. המערכת גם חוזה את מסלול התעופה העתידי של הכדור ואת נקודת המפגש הצפויה שלו עם אלמנטים במגרש המשחק, כפי שהם מוגדרים מראש במסד הנתונים. בנוסף, המערכת יכולה לפרש את האינטראקציות הללו כדי לקבוע אם הייתה הפרה של חוקי המשחק.

המערכת יוצרת הדמיה גרפית של מסלול הכדור ושל שטח המשחק, כך שניתן להעביר מידע זה לשופטים, לצופי הטלוויזיה או לצוותי האימון כמעט בזמן אמת. מערכת המעקב משולבת עם מסד נתונים ותכונות ארכוב, כך שניתן לשלוף ולנתח מגמות וסטטיסטיקות שונות על שחקנים בודדים, משחקים, השוואות בין כדורים וכדומה.

## היסטוריה
מערכת Hawk-Eye פותחה בשנת 2000 על ידי מהנדסים במכון המחקר Roke Manor Research Limited, שהיה אז חברת בת של סימנס ברומזי, אנגליה. פול הוקינס ודייוויד שרי הגישו בקשה לרישום פטנט בממלכה המאוחדת עבור הטכנולוגיה, אך הבקשה נמשכה בשלב מאוחר יותר. כל הטכנולוגיה וזכויות הקניין הרוחני הועברו לחברה נפרדת בשם עין הנץ Innovations Ltd, שממוקמת בוינצ'סטר שבמחוז המפשייר. החברה נוסדה בתחילה כמיזם משותף בין Roke Manor Research לבין חברת ההפקות Sunset + Vine. באותה תקופה הפיקה Sunset + Vine את שידורי הקריקט של ערוץ 4 הבריטי, שבהם נעשה שימוש ראשון במערכת עין הנץ.

ב־14 ביוני 2006 רכשה קבוצת משקיעים — בהובלת קבוצת ויסדן (Wisden Group) וכללה גם את מארק גטי, חבר למשפחת גטי האמריקאית העשירה ובעלת ההשפעה העסקית — את החברה תמורת 4.4 מיליון ליש״ט. הרכישה נועדה לחזק את נוכחות ויסדן בתחום הקריקט ולאפשר לה להיכנס גם לענפי ספורט נוספים כמו טניס וספורט בינלאומי אחר, כאשר עין הנץ פיתחה באותה תקופה מערכת גם עבור כדורסל. לפי אתר האינטרנט של עין הנץ, המערכת מפיקה נתונים רבים בהרבה מאלה המוצגים לצופים בטלוויזיה.

בספטמבר 2010 הועמדה החברה למכירה, ובמרץ 2011 נמכרה בשלמותה לתאגיד האלקטרוניקה היפני סוני בעסקה שהערכת השווי שלה נעה בין 15 ל-20 מיליון ליש״ט.

## שימוש בספורט
### קריקט
הטכנולוגיה הופעלה לראשונה על ידי ערוץ 4 הבריטי במהלך משחק מבחן בין נבחרת אנגליה לנבחרת פקיסטן באצטדיון הקריקט לורד'ס בלונדון, ב־21 במאי 2001. בעשור השני של המאה ה-21 היא משמשת את רוב רשתות הטלוויזיה למעקב אחר מסלול הכדור בזמן תנועה. השימוש המרכזי שלה בשידורי קריקט הוא בניתוח החלטות של "רגל לפני הוויקט" (LBW), כאשר ניתן להקרין קדימה את המסלול הצפוי של הכדור דרך רגלי החובט ולבדוק אם היה פוגע בעמודי הוויקט.

בעונת החורף 2008/2009 ניסתה המועצה הבין-לאומית לקריקט (ICC) מערכת הפניות חדשה, שבה השתמשו בטכנולוגיית Hawk-Eye לשם הפניית החלטות לשופט השלישי במקרה שקבוצה ערערה על החלטת LBW ("רגל לפני הוויקט"). בתחילה הותר לשופט השלישי לבחון רק את מסלול הכדור עד לנקודת הפגיעה בחובט, אך לא את המשך מסלולו הצפוי לאחר מכן. החל מהעשור השני של המאה ה-21 השופט השלישי יכול גם לראות את המסלול החזוי של הכדור לאחר הפגיעה, והמערכת מאושרת לשימוש בקריקט בין-לאומי, אף שעדיין קיימים ספקות מסוימים לגבי דיוקה.

כאשר החלטת LBW ("רגל לפני הוויקט") מועברת לבדיקה באמצעות מערכת Hawk-Eye, היא מסייעת בהערכת שלושה קריטריונים עיקריים:
* היכן פגע הכדור בקרקע (ובעיקר ביחס לוויקט)
* מיקום הפגיעה ברגלו של החובט (ובעיקר ביחס לוויקט)
* המסלול הצפוי של הכדור לאחר שעבר את החובט

בכל שלושת המקרים, כאשר מדובר בהחלטות גבוליות, נשמרת ההחלטה המקורית של השופט במגרש.

בזכות היכולת לספק נתוני מהירות בזמן אמת, המערכת משמשת גם להמחשת דפוסי ההגשה של מגישים, כגון קו ואורך, וכן מידע על סבסוב או סטייה של הכדור. בסיום כל מערכה, מוצגות לעיתים כל שש ההגשות יחד, כדי להמחיש את הווריאציות של המגיש, כגון הגשות איטיות, קפיצות גבוהות ו"חיתוכים" לכיוון הרגל. ניתן גם להציג תיעוד מלא של ביצועי המגיש לאורך כל המשחק.

גם החובטים מרוויחים מהניתוח של מערכת עין הנץ, מאחר שניתן להציג תיעוד של ההגשות מהן צבר החובט נקודות. תיעוד זה מוצג לעיתים כדמות דו-ממדית של חובט, ולצדה נקודות בצבעים שונים, המייצגות את הכדורים שהחובט התמודד מולם. מידע נוסף, כגון המקום המדויק שבו הכדור פגע בקרקע או מהירות הכדור מיד עם שחרורו מידי המגיש (כדי להעריך את זמן התגובה של החובט), יכול לסייע גם בניתוח לאחר המשחק.

### טניס

ממוזער| החלטת עין הנץ מוצגת על המסך הגדול בווימבלדון.

טקסט=Ball compared with impact.|ממוזער| כדור טניס בהשוואה לגודל הפגיעה בקרקע.

בהפסד של סרינה ויליאמס ברבע הגמר לג'ניפר קפריאטי באליפות ארצות הברית הפתוחה 2004, שלוש קריאות קו שגויות התקבלו לרעתה במערכה האחרונה (במהלך המשחק נבחן מערכת Auto-Ref). אף שההחלטות לא בוטלו, הייתה פסילה אחת בידי השופטת הראשית מריאנה אלווס לאחר בדיקת וידאו שהראתה כי הכדור היה בתוך המגרש. טעויות אלו עוררו דיון רחב על הצורך בשיפוט אלקטרוני, במיוחד כשהמערכת הנבחנת הראתה דיוק גבוה.

בסוף 2006 נבדקה מערכת Hawk-Eye בידי פדרציית הטניס הבינלאומית בניו יורק ואושרה לשימוש מקצועי. לפי דיווח החברה, במהלך המבחן נמדדו 80 חבטות באמצעות מצלמה מהירה של ה-ITF. במהלך מבחן מוקדם באוסטרליה, נרשמה טעות בהצגת גרפית של הכדור כעיגול ולא כאֶליפסה — טעות זו תוקנה מיד.

המערכת שימשה בשידורי טלוויזיה של טורנירים מרכזיים כמו אליפות וימבלדון, טורניר קווינס, אליפות אוסטרליה הפתוחה, גביע דייוויס וגמר הסבב העולמי. באליפות ארצות הברית הפתוחה 2006 הוכרז על שימוש רשמי במערכת, וכל שחקן הורשה לשתי קריאות ערעור לכל מערכה. המערכת משולבת גם במערכת הסימולציה PointTracker של IBM.

בטורניר גביע הופמן 2006 בפרת', אוסטרליה, הותר לראשונה לשחקנים לערער על קריאות קו שסיימו נקודה. ג'מאה ג'קסון הייתה השחקנית הראשונה שהשתמשה במערכת לערעור.

במרץ 2006, בטורניר Nasdaq-100 באי קי ביסקיין, פלורידה, השתמשו לראשונה במערכת בטורניר בסבב ה-ATP. בהמשך השנה, הפכה אליפות ארצות הברית הפתוחה 2006 לטורניר הגרנד סלאם הראשון שהשתמש במערכת לערעורי קו.

אליפות אוסטרליה הפתוחה 2007 הייתה הבאה שהשתמשה במערכת. השחקנים הורשו לשתי קריאות שגויות לכל מערכה, ועוד קריאה אם המערכה הגיעה לשובר שוויון. אם המערכה הסופית הוכרעה במשחקון יתרון, מספר הערעורים אופס בכל 12 משחקונים. בשנת 2008 מספר הערעורים השגויים הוגדל לשלוש לכל מערכה. אם נשארו קריאות שלא נוצלו, הן לא הועברו למערכה הבאה.

בטורניר דובאי 2007, רפאל נדאל טען שהמערכת שגתה כשאישרה כדור שנראה היה מחוץ לקו. מיכאיל יוז'ני טען שגם הוא סבר שהכדור היה בחוץ, אך ציין שטעויות קורות גם לשופטים אנושיים.

אליפות וימבלדון 2007 יישמה את המערכת במגרש המרכזי ובמגרש מספר 1, עם שלוש קריאות שגויות לכל מערכה. במקרה של שובר שוויון או מערכה סופית ללא שובר שוויון, מספר הערעורים אופס ב-6:6 וב-12:12.

במשחק סיבוב רביעי באליפות אוסטרליה הפתוחה 2009, טומאש ברדיך ערער אך המערכת לא הייתה זמינה, ככל הנראה עקב צל כבד על המגרש, והחלטת השופט נשארה בעינה.

בטורניר אינדיאן ולס 2009, המערכת טעתה כשתיעדה קפיצה שנייה במקום הראשונה.

למערכת גרפיקה בשם Shot Spot, שמראה את נקודת הנחיתה של הכדור.

לפי אתר Hawk-Eye, שגיאת המערכת הממוצעת היא כ-3.6 מ"מ, שהם כ-5% מקוטר כדור טניס.

פותחה גם מערכת "Hawk-Eye Live", שבה מצלמות מודיעות בזמן אמת על החלטת "חוץ" באמצעות רמקול. מערכת זו הופעלה לראשונה באליפות אוסטרליה הפתוחה 2021 בכל המשחקים, במטרה לצמצם צוותים עקב מגפת הקורונה.

בטורנירי חימר כמו רולאן גארוס, נהוג שלא להשתמש במערכת, מאחר שהכדור משאיר סימן על המגרש והשופט בודק אותו ידנית.

ב-2021, טורניר מדריד היה הראשון להשתמש במערכת אלקטרונית על חימר באצטדיונים המרכזיים. המערכת פותחה על ידי FoxTenn הספרדית ומבוססת על 40 מצלמות בגובה הקרקע עם לייזרים.

#### אחידות החוקים
עד מרץ 2008, פדרציית הטניס הבינלאומית (ITF), איגוד הטניסאים המקצוענים (ATP), איגוד הטניס הנשים (WTA), ועדת הגרנד סלאם וכמה טורנירים נוספים הפעילו כללים שונים לשימוש במערכת Hawk-Eye. דוגמה מרכזית לכך הייתה מספר הערעורים שהותר לשחקן בכל מערכה, שהשתנה בין טורנירים שונים.

בחלק מהטורנירים, השחקנים יכלו לערער מספר בלתי מוגבל של פעמים במהלך משחק שלם. בטורנירים אחרים הוגבלו לשתי ערעורים או שלוש בכל מערכה.

ב-19 במרץ 2008, הודיעו הגופים המארגנים על אחידות הכללים: שלושה ערעורים כושלים מותרים לכל מערכה, עם ערעור נוסף במקרה של שובר שוויון. במערכה ללא שובר שוויון (advantage set), השחקנים מורשים לשלושה ערעורים כושלים כל 12 משחקונים.

הטורניר הראשון שהחיל את הכללים האחידים היה טורניר Sony Ericsson Open 2008, שהתקיים מיד לאחר ההכרזה בלוח התחרויות של הגברים והנשים.

#### החלפת שופטי הקווים האנושיים
מאז שנת 2021, אליפות אוסטרליה הפתוחה עושה שימוש במערכת Hawk-Eye לקריאת קווי המגרש בכל המשחקים.

אליפות ארצות הברית הפתוחה החליפה את שופטי הקווים במערכת קריאות קווים אלקטרונית מלאה בשנת 2022.

ב-9 באוקטובר 2024 הודיע מועדון אול אינגלנד כי החל מאליפות ווימבלדון של 2025, תוחלף מערכת שופטי הקווים האנושיים בקריאה אלקטרונית באופן קבוע.

### כדורגל

המערכת Hawk-Eye היא אחת ממערכות טכנולוגיית קו השער (GLT) המאושרות על ידי פיפ"א. מערכת עין הנץ עוקבת אחרי הכדור ומודיעה לשופט אם הכדור עבר את קו השער במלואו ונכנס אל תוך השער. מטרת המערכת היא למנוע טעויות בשיפוט לגבי קיומו של שער.

מערכת עין הנץ הייתה בין המערכות שנוסו על ידי גופי ניהול הענף לפני שינוי חוקי המשחק ב-2012, שהפך את טכנולוגיית קו השער לחלק קבוע מהמשחק. מאז, נעשה בה שימוש במספר תחרויות. טכנולוגיית קו השער אינה חובה, ובשל עלויות המערכת עין הנץ ומתחרותיה, היא מותקנת רק בחלק מהליגות הגבוהות.

נכון ליולי 2017, מערכות Hawk-Eye מורשות הותקנו ב-96 אצטדיונים. מבחינת מספר ההתקנות, Hawk-Eye היא מערכת טכנולוגיית קו השער הנפוצה ביותר.

מערכת Hawk-Eye משמשת בין היתר בליגת העל האנגלית (הפרמייר ליג), סרייה א', ובונדסליגה בין יתר הליגות.

### סנוקר

באליפות העולם בסנוקר בשנת 2007, השתמשה רשת ה-BBC לראשונה במערכת Hawk-Eye בסיקור הטלוויזיוני שלה, כדי להציג את נקודת המבט של השחקן, במיוחד במצבי "סנוקר" (מצב שבו שחקן לא יכול לראות ישירות את כל הכדור שהוא אמור לפגוע בו).

המערכת שימשה גם להדגמת כוונת המכה של השחקן כאשר הכדור לא פגע במטרה כמתוכנן. בעשור השני של המאה ה-21 נעשה שימוש ב־Hawk-Eye על ידי ה-BBC בכל אליפות העולם, וכן במספר תחרויות מרכזיות נוספות. בעבר השתמש ה-BBC במערכת באופן ספורדי, לדוגמה בטורניר המאסטרס בוומבלי בשנת 2009 נעשה בה שימוש לעיתים רחוקות, לעיתים פעם או פעמיים בלבד בכל מסגרת משחק.

השימוש במערכת ירד באופן משמעותי, והיא משמשת בעיקר באליפות העולם ולעיתים נדירות מאוד בתחרויות נוספות בסבב הסנוקר. בניגוד לטניס, בסנוקר המערכת אינה מסייעת לשופטים בקבלת החלטות, אלא משמשת בעיקר להמחשה עבור הצופים כדי להראות את זווית הראייה של השחקן.

### משחקי גייליק
באירלנד, מערכת Hawk-Eye הוכנסה לכל משחקי האליפות באצטדיון קרוק פארק שבדבלין בשנת 2013. זאת לאחר דיון מצד ההתאחדות האתלטית הגיילית (GAA) בשימוש בטכנולוגיה זו בכדורגל גיילי והרלינג. ניסוי התקיים בקרוק פארק ב-2 באפריל 2011, במהלך מפגש כפול שכלל משחק כדורגל בין דבלין לדאון ומשחק הרלינג בין דבלין לקילקני. בשתי העונות הקודמות היו קריאות רבות לאימוץ הטכנולוגיה, בעיקר מצד אוהדי קילדייר, בעקבות שתי החלטות בלתי מקובלות נגד קבוצתם במשחקים חשובים. ה-GAA הודיעה כי תבחן את הנושא לאחר חלוקת גביע סם מגווייר ב-2013.

שימוש ב־Hawk-Eye נועד למנוע נקודות של חוסר הסכמה. השימוש הראשון בטכנולוגיה באליפות התקיים ב-1 ביוני 2013, במשחק בין קילדייר לאופלי, כחלק ממפגש כפול עם המשחק בין דבלין לווסטמית'. במהלך המשחק נקבע כי ניסיון בעיטה של פיטר קנינגהם (שחקן מחליף באופלי) לא עבר בין הקורות ונחשב להחטאה.

ב-18 באוגוסט 2013 הושעתה המערכת במהלך חצאי גמר אליפות אירלנד בהרלינג, בעקבות טעות אנוש במשחק נוער בין לימריק לגלוויי. במהלך המשחק נפסק כדור כנקודה מוצלחת ללימריק, אך הגרפיקה הראתה בבירור שהכדור עבר בין הקורות; השופט סימן בסוף שהכדור החטיא, מה שגרם לזעם בקרב האוהדים והפרשנים. בעקבות זאת, המערכת הושעתה גם מהמשחק שהתקיים אחריו, עקב "אי-עקביות ביצירת הגרפיקה". לימריק, שהפסידה לאחר הארכה, הודיעה כי תערער על התוצאה. Hawk-Eye התנצל על התקרית והודה כי מדובר בטעות אנוש.

ב-2016 הותקנה המערכת גם באצטדיון סמפל סטדיום בתורלס. באצטדיון זה אין מסך טלוויזיה, ולכן מוצג במקום שלט אלקטרוני עם "Tá" (כן) בירוק אם נקבעה נקודה, או "Níl" (לא) באדום אם הכדור הוחטא. ביולי 2017 נעשה שימוש במערכת גם באצטדיון פארק או'קייו שבקורק, במשחקי רבע הגמר בין קלייר לטיפררי, ובין וקספורד לווטפורד.

במהלך חצי הגמר הראשון של אליפות אירלנד 2022, בין דרי לגאלוויי, נרשמו מספר החלטות, שהובילו להשעיית המערכת במחצית השנייה ובמשחק הבא בין דבלין לקרי. ב-15 ביולי אישרה ה-GAA כי המערכת תחזור לשימוש בגמר אליפות ההרלינג, לאחר בדיקות מקיפות ובחינה חוזרת של הטכנולוגיה.

במהלך רבע הגמר של אליפות אירלנד 2023, בין ארמה למונאהן, חלה תקלה נוספת כשהמערכת החזירה הודעת "מידע לא זמין". ה-GAA ביקשה הסבר, ונמצא כי התקלה נגרמה מטעות תפעולית. למחרת הוחלט להשבית את המערכת שוב.

אין מונח רשמי במועצה לשפה האירית למערכת Hawk-Eye, אם כי בכמה פרסומים נעשה שימוש בתרגום הישיר "Súil an tSeabhaic" ("עין הנץ").

### פוטבול אוסטרלי
ב-4 ביולי 2013 הודיעה ליגת הפוטבול האוסטרלית (AFL) כי תבחן את טכנולוגיית Hawk-Eye לצורך שימוש בתהליך סקירת נקודות (Score Review). במהלך המחזור ה-15 של עונת 2013 ב-AFL, נעשה שימוש ב־Hawk-Eye בכל המשחקים שנערכו באצטדיון MCG. עם זאת, ה-AFL הודיעה כי המערכת נמצאת בשלב ניסוי בלבד, ולא תשמש בפועל בבדיקות הנקודות במהלך אותו מחזור.

### בדמינטון
ב-2014 הציגה הפדרציה העולמית לבדמינטון (BWF) את טכנולוגיית Hawk-Eye לאחר שבחנה טכנולוגיות סקירה מיידית נוספות לצורך קבלת החלטות בקו במשחקים גדולים של הפדרציה.

המצלמות של Hawk-Eye משמשות גם למדידת מהירות הנוצה ולמתן נתונים נוספים במהלך משחקי בדמינטון.

Hawk-Eye הוצגה באופן רשמי בטורניר סופר סיריס הודו 2014.

## חששות לגבי דיוק
מערכת Hawk-Eye מוכרת לאוהדי ספורט ברחבי העולם בשל התצוגות שהיא מספקת בענפים כמו קריקט וטניס. אף על פי שהטכנולוגיה החדשה התקבלה ברובה בחיוב, היא ספגה גם ביקורת במקומות מסוימים.

באליפות וימבלדון 2007 נקראה חבטה שנראתה כיצאה מחוץ לקווים כ"פנימית" על ידי Hawk-Eye, בהפרש של מילימטר אחד בלבד — קטן מהשגיאה הממוצעת המוצהרת של .

חלק מהפרשנים ביקרו את טווח השגיאה הסטטיסטית של , וטענו כי הוא גדול מדי. אחרים ציינו כי אף שהדיוק של  הוא יוצא דופן, טווח השגיאה מתייחס רק למסלול הכדור כפי שנצפה בפועל.

ב-2008 פורסם מאמר בכתב עת שפיט שסיכם רבות מהספקות הללו. מחברי המאמר הכירו בערך של המערכת, אך ציינו כי ככל הנראה יש לה פגיעות מסוימת לטעויות, וכי העובדה שאין בהצגה שלה טווח שגיאה יוצרת תיאור מטעה של האירועים.

השחקנים, השופטים, הפרשנים או הצופים אינם מכירים את מגבלות הדיוק האפשריות של המערכת. החוקרים שיערו כי Hawk-Eye עלולה להתקשות לחזות את מסלול הכדור בקריקט לאחר נגיעתו בקרקע, מאחר שפרק הזמן שבין פגיעת הכדור בקרקע ועד לפגיעתו במחבט קצר מדי ליצירת שלושה פריימים לפחות הדרושים לתכנון מדויק של המסלול.

## שימוש במשחקי מחשב
השימוש בשם המותג והסימולציה של Hawk-Eye ניתן ברישיון לחברת Codemasters לשימוש במשחק הווידאו Brian Lara International Cricket 2005, במטרה להעניק למשחק מראה דומה לשידורי טלוויזיה. בהמשך, נעשה שימוש במערכת גם במשחקים Brian Lara International Cricket 2007, Ashes Cricket 2009 ו-International Cricket 2010.

גרסה דומה של המערכת שולבה בגרסת ה-Xbox 360 של המשחק Smash Court Tennis 3, אך לא קיימת בגרסת ה-PSP של אותו משחק — אם כי שם ישנה אפשרות לערער על החלטת הכדור, שאינה מבוססת על Hawk-Eye.

בנוסף, המערכת מופיעה (בשם "Big Eye") במשחקים Don Bradman Cricket 14 ו-Don Bradman Cricket 17.

## מתחרים
מערכת Cyclops היא מערכת מחשב ששימשה בתור שופט קווים אלקטרוני בסבבי הטניס המקצועיים של ה-ATP ושל ה-WTA מאז 1980, אך הוחלפה בהדרגה על ידי Hawk-Eye בטורנירי הגרנד סלאם.

FoxTenn היא מערכת מתחרה נוספת לקריאות שיפוט אלקטרוניות, המשתמשת בנתוני אמת כדי לשחזר את מסלול הכדור והסימן שלו על המשטח, כולל במגרשי חימר.

## ראו גם
* מערכת עין הנץ
* טכנולוגיית קו השער
* ראייה ממוחשבת

## קישורים חיצוניים

* חדשנות Hawk-Eye 
* מגזין How It Works - רגעי אי הסכמה של עין הנץ
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ציוד ספורט
קטגוריה:ציוד טניס
קטגוריה:טניס
קטגוריה:כדורגל
קטגוריה:סימולציה
קטגוריה:זיהוי תווים אופטי
קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:משחקי ספורט ממוחשבים
קטגוריה:מונחים בספורט
קטגוריה:אלגוריתמים
קטגוריה:ראייה