אלפבית שומרוני

שמאל|ממוזער|250px|התפתחות הכתב השומרוני
שמאל|ממוזער|250px|ספר תפילה שומרוני הכתוב באותיות קטנות. (בשורות התחתונות של העמוד השמאלי ניתן להבחין באותיות דפוס)
טקסט=Mezuzah IMG 2124.JPG|ממוזער|מזוזה שומרונית, הר גריזים
ממוזער|מאמר בעיתון "א.ב. חדשות השומרונים" בעברית שומרונית
**האלפבית השומרוני** הוא צורה מיוחדת של האלפבית העברי הנמצא בשימוש בידי העדה השומרונית לכתיבה בעברית שומרונית.

כתב זה הוא התפתחות וגרסה מאוחרת לאלפבית העברי העתיק שהיה בשימוש במשך תקופת הברזל, ימי ממלכת יהודה וממלכת ישראל, וזאת בשונה מהכתב המרובע האשורי שאומץ בידי הזרמים היהודיים.

בטבלה שמשמאל ניתן לראות צורות שונות בהתפתחות הכתב השומרוני מן הכתב העברי העתיק (עמודה I).

מבחינה פלאוגרפית לא ברור מתי התגבש הכתב השומרוני, ואין הוכחה לתהליך הכרונולוגי. הכתב התפתח מתוך הכתב העברי שהיה נהוג בשלהי ימי הבית השני ככתב המסורתי שהוד קדמות שורה עליו, והשתמשו בו לעתים חריגות – העדויות האחרונות לשימוש של הקהילה היהודית בכתב זה הן במטבעות מרד בר כוכבא. הכתב השומרוני היה יכול להיווצר מן המאה השנייה לפני הספירה עד המאה החמישית. חוקרים שונים הניחו כי השימוש בכתב העברי העתיק בידי השומרונים נעשה כחלק ממגמה כוללת יותר של יצירת מבנה עדתי נפרד מהחברה היהודית, שהתחולל במהלך המאה השלישית והרביעית.

מרבית הכתובות שנמצאו במקדש בהר גריזים כתובות באותיות מרובעות או בכתב העברי הקדום, ורר שלוש מהן כתובות בכתב השומרוני. חלק גדול מהכתובות השומרוניות אינן מתוארכות, והעדויות המתוארכות הראשונות לשימוש בכתב הן מהמאות השלישית־הרביעית לספירה.

הכתב השומרוני נמצא בממצאים ארכאולוגיים רק בהקשרים דתיים מובהקים: בתי כנסת, כתובות של עשרת הדיברות (מזוזות שומרוניות), ציטוט פסוקים בקמעות או בכתובות וכן ציטוט פסוקים על נרות. לעומת זאת, כתובות על קברים ומצבות כתובות בעברית או ביוונית, כך שהכתב שימש ככתב דתי שלא שימש בחיי היום יום. זו כנראה הסיבה לקפיאתו של הכתב ולכך שלא התפתח ככתב חי.

למרות ששיטת הכתיבה הזאת נקראת אלפבית היא לא אלפבית מלא אלא למעשה אבג'ד. זאת מאחר שהעיצורים בלבד נוכחים בו בעוד שהתנועות חסרות מרצף האותיות הנכתבות. כלומר בניגוד לכתיב העברי המלא בכתב השומרוני לא נעשה שימוש באמות הקריאה אלא בשיטת הניקוד לכתב השומרוני.

בכתב השומרוני קיימים שני סוגי כתב: דפוס - אותיות גדולות, וכתב - אותיות קטנות. האותיות הגדולות מופיעות בספר תורה, ואילו האותיות הקטנות משמשות בדרך כלל לספרי התפילה.

לעיתים משתמשים השומרונים בכתב זה גם לצורך כתיבת טקסטים חילוניים, כגון כתבות בעיתון השומרוני ואף בשלטי רחוב.

אותיות האלפבית: אלף ࠀ, בית ࠁ, גימל ࠂ, דלת ࠃ, הא ࠄ, וו ࠅ, זין ࠆ, חית ࠇ, טית ࠈ, יוד ࠉ, כף ࠊ, למד ࠋ, מים ࠌ, נון ࠍ, סמך ࠎ, עין ࠏ, פא ࠐ, צדי ࠑ, קוף ࠒ, ריש ࠓ, שין ࠔ, תו ࠕ.

## במסורת חז"ל
בספרות חז"ל מוזכר הכתב השומרוני במסגרת הדיון על המעבר מכתב עברי לכתב אשורי בכספרי הקודש. לפי אחת הגרסאות המסופרת בתלמוד הבבלי:

## ראו גם
* ניקוד שומרוני
* קמעות שומרוניים
* עברית שומרונית

## לקריאה נוספת
* יוסף נוה, *על כתבם וכתובותיהם של השומרונים בעת העתיקה*, **ספר השומרונים**, הוצאת יד יצחק בן-צבי ורשות העתיקות, ירושלים תשס"ב; (הדפסה שנייה: סיון תשס"ו, 2006). (עמ' 372-381)
* יוסף נוה וי' מגן, *כתובות ארמיות ועבריות מן המאה הב' לפנה"ס בהר-גריזים*, **[[עתיקות (כתב עת)|עתיקות]] לב** (תשנ"ז), עמ' 37-56.

## קישורים חיצוניים

* תנ"ך שומרוני, בספרייה הבריטית
*האלף בית השומרוני
* כתב שומרוני, מאמר מתוך אתר שומרוני שעוסק בנושא

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלפבית עברי
קטגוריה:אבג'דים
קטגוריה:כתב שומרוני
שומרוני, אלפבית
קטגוריה:ספרות שומרונית
קטגוריה:עברית שומרונית