כביש 6

ממוזער|200px|סמליל כביש 6, עוצב על ידי סטודיו אדלר וקארן שש בשנת 2001
[120px|ממוזער|[תמרור כביש אגרה בשילוט דרכים בישראל]]
ממוזער|120px|שמאל|פסקל, התקן לזיהוי דיגיטלי של רכב בכביש 6
[שמאל|ממוזער|250px|הכביש ליד [בת חפר]]
[שמאל|ממוזער|250px|מחלף נשרים – כביש 6 חולף מתחת ל[כביש 431]]
[שמאל|ממוזער|250px|מסלול הנסיעה דרומה מ[מחלף נחשונים לכיוון מחלף בן שמן. בקטע זה מפרידה רצועת קרקע רחבה בין מסלולי הכביש]]
ממוזער|250px|צילום אווירי של מחלף נחשונים ומרכז הבקרה
[שמאל|ממוזער|250px|מרכז הבקרה ב[מחלף נחשונים]]
[שמאל|ממוזער|250px|כביש 6: מבט צפונה מ[תל חדיד]]
[שמאל|ממוזער|250px|כביש 6 מצפון ל[מחלף ניצני עוז]]
[שמאל|ממוזער|250px|[אזור שירות "מגל"]]
[שמאל|ממוזער|250px| [מעבר אקולוגי, מנהרות דליה, מצפון למחלף עירון]]
שמאל|ממוזער|250px|בתוך מנהרת דליה, כביש 6
שמאל|ממוזער|250px|מנהרות ניל"י
[שמאל|ממוזער|250px|כביש 6 בחולפו מתחת ל[כביש 444, בין צומת ראנתיס לצומת גבעת כ"ח. בנקודה זו, מתוכננת הקמה של מחלף גבעת כ"ח.]]
שמאל|ממוזער|250px|הכניסה הצפונית אל מנהרות תל חדיד
[שמאל|ממוזער|250px|מבט מ[תל חדיד אל כביש 6 לאחר שהוא מגיח דרומה מהמנהרה שמתחת לתל]]
שמאל|ממוזער|250px|גשר כביש 6 מעל נחל נרבתא
[שמאל|ממוזער|250px|כביש 6 מעל נחל נרבתא והיישוב [מייסר]]
ממוזער|מנהרת רכסים מכיוון מחלף העמקים|250px
ממוזער|מנהרת רכסים מכיוון מנהרת איבטין|250px

**כביש 6** (המכונה גם **כביש חוצה ישראל** או **דרך יצחק רבין**) הוא הכביש המהיר הארוך בישראל, המשתרע מדרום לצפון (כביש אורך) ונמתח מזרחית לכביש 4 ולחלקו הצפוני של כביש 40. בשנת 2019 היה אורכו של הכביש 200 קילומטרים ממחלף שוקת בדרום ועד מחלף סומך בצפון. במסגרת קטע 21 בדרום והקטע הצפוני העתידי יהיה אורך הכביש כ-261.2 ק"מ.

כביש 6 הוא כביש אגרה בקטעים בין מחלף שורק למחלף עין תות, בין מחלף יקנעם למחלף תל קשיש ובין מחלף שער העמקים למחלף גבעות אלונים.

בארבעה קטעי כביש הנסיעה היא חינם: בדרום - דרומית למחלף שורק, ובצפון (חלקים מכביש 70 לשעבר) - בין מחלף עין תות למחלף יקנעם, בין מחלף תל קשיש למחלף שער העמקים ומצפון למחלף גבעות אלונים.

מאחורי סלילת הכביש עמדו מספר מטרות, ובהן חיבור צפון ישראל ודרומה למרכז הארץ כדי לעודד את התפרסות האוכלוסין, בניית כביש עוקף לגוש דן שיקל על עומסי התנועה בכבישי האורך (כביש 2 וכביש 4), וכן עידוד הסטת האוכלוסייה באזור המרכז מזרחה, על ידי חיבור הערים המזרחיות (לדוגמה: מודיעין-מכבים-רעות, מיתר, כוכב יאיר-צור יגאל) לשאר חלקי המדינה.

## כביש זיכיון
הקמת כביש 6 בוצעה במודל BOT על ידי חברת "דרך ארץ", האחראית על מימון, הקמה ותפעול הכביש תחת פיקוחה של חברת "חוצה ישראל" כרשות הממונה. תקופת הזיכיון, שתוארה במקור עד יולי 2028, הוארכה עד לשנת 2032 בתמורה למימון הקמת נתיב רביעי. המודל הכלכלי כלל "רשת ביטחון" ממשלתית להבטחת הכנסות מינימליות, שהופעלה בשנותיו הראשונות של הפרויקט ועד שנת 2007. אולם, עם העלייה בנפחי התנועה, עבר הפרויקט למצב של רווחיות המאפשר למדינה להשתתף ברווחיו העודפים של הזכיין. בסוף תקופת הזכיינות אמור הכביש לחזור לידי המדינה.

הקמת כביש 6 התבססה על שילוב בין השקעה פרטית מאסיבית של הזכיין, שנאמדה ב-3 עד 4 מיליארד ש"ח, לבין מעורבות ממשלתית באמצעות חברת "חוצה ישראל". המדינה השקיעה כחצי מיליארד ש"ח בין השנים 2000–2003 בתכנון, רכישת קרקעות והכשרת התוואי, ובמקביל מימנה את סלילת כבישי הרוחב המזינים את הציר. בנוסף, הממשלה לקחה על עצמה את בנייתם של קטעי המשך שאינם כבישי אגרה, כמו המקטע שבין מחלף שורק למחלף מאחז, והקטע שבין מחלף דניאל לבן-שמן.

### כביש 6 חוצה צפון
באוגוסט 2015 נחתם עם חברת שפיר הנדסה ותעשייה הסכם הזיכיון להקמה, הפעלה ואחזקה של קטעים 3 ו-7 המכונה "כביש 6 צפון", כאשר צו תחילת העבודות ניתן בדצמבר 2015. משך תקופת הזיכיון יהיה כ־34 שנים הכוללת את תקופת ההקמה, כלומר בשנת 2049 יעבור הכביש לידי מדינת ישראל. לצורך בניית הקטעים הוקמה חברה דרך נוף נתיבי הצפון בבעלות של שפיר הנדסה. לצורך תפעול ותחזוקה הוקמה חברה "כביש 6 חוצה צפון" בבעלות משותפת של שפיר הנדסה, קרן נוי ולאומי פרטנרס.

## היסטוריה
רעיון הכביש נהגה כבר בסוף שנות ה-60, בגיבוש תוכנית אב לכבישים במשרד הפנים, בהובלת ד"ר אלישע אפרת. בשנת 1976 הוא כבר הוכנס לתוכנית המתאר הארצית (תמ"א 3 ובהמשך לתמ"א 31), אולם לא נעשה כמעט דבר עד סוף שנות ה-80. בספטמבר 1989, הציג לראשונה שר האוצר שמעון פרס את התוכנית לסלילת הכביש. בקיץ 1992 החליטה הממשלה בראשות יצחק רבין על הקמת הכביש, באמצעות שותפות ציבורית-פרטית. לאורך התוואי המדינה החלה לבצע מספר הפקעות אלא שבשנת 1998 המדינה הפקיעה אדמות בכפר אל רוחה הסמוך לכפר קרע. המדינה הציעה פיצויים לבעלי הקרקעות הערביים, ואלו נענו ברובם יחד עם ראשי הרשויות בואדי עארה, מלבד שייח ראאד סלאח שהנהיג מחאה אלימה כנגד ההפקעות באל-רוחה יחד עם מיעוט מבעלי הקרקעות, אך למרות מחאתו ההפקעות הושלמו. העבודות על הקטע המרכזי, באורך 87 קילומטר, ממחלף שורק עד מחלף עירון החלו על ידי הזכיין בנובמבר 1999 והוא נחנך בשלבים עד שנת 2004. הקטע בין מחלף נחשונים למחלף אייל היה הקטע הראשון שנחנך, ב-4 באוגוסט 2002. באוקטובר 2002 נחנך הקטע ממחלף בן שמן למחלף נחשונים בכיוון צפון ובינואר 2003 החלה גביית האגרה עבור שימוש בכביש. במאי 2003 הורחב הכביש דרומה עד מחלף נשרים וביולי עד מחלף שורק. באוגוסט 2003 הורחב הכביש צפונה עד למחלף ניצני עוז ובינואר 2004 הושלם הקטע המרכזי עם חנוכת הקטע ממחלף ניצני עוז למחלף עירון.

בסוף 2007 נפתח לתנועה קטע חדש בדרומו של הכביש, בין מחלף שורק ומחלף קריית גת (קטע 19). קטע דרומי נוסף, בין מחלף קריית גת ומחלף מאחז (קטע 20), נפתח באמצע שנת 2008. ב-20 ביולי 2009 נפתח לתנועה קטע בצפונו של הכביש (קטע 18) המחבר בין מחלף עירון ומחלף עין תות. סלילת הקטע החלה לאחר פסיקת בג"ץ בנוגע לפגיעה בסביבה. עם התקדמות עבודות הסלילה נתגלו קברים על תוואי הכביש. העבודות הופסקו עקב מחאה חרדית וחודשו תוך הסטת תוואי הכביש.

בשנת 2011 החלו עבודות להרחבת הקטע בין מחלף בן שמן למחלף נחשונים משני נתיבים לשלושה לכל כיוון: במחצית הראשונה של שנת 2012 הסתיימו העבודות בין מחלף נחשונים לגבעת כ"ח, ובדצמבר 2012 הסתיימו העבודות בין גבעת כ"ח למחלף בן שמן. בנובמבר 2012 החלו העבודות להרחבת קטע מחלף ניצני עוז-מחלף באקה-ג'ת והן הסתיימו בחודש מרץ 2014. בדצמבר 2014 נחנך נתיב נסיעה שלישי בשני הכיוונים בין מחלף באקה-ג'ת למחלף עירון. הרחבת הכביש הפחיתה את העומס בשעות השיא.

ביולי 2011 פרסם משרד האוצר את המכרז הבינלאומי לתכנון, הקמת, הפעלת ואחזקת החלקים הצפוניים של הכביש. למכרז הוגשו מועמדויות על ידי שבע קבוצות. בחודש יולי 2013 נבחרה חברת שפיר הנדסה כזוכה במכרז להארכת הכביש, בהשקעה בסכום של כשני מיליארד שקל. החברה התחייבה לביצוע הפרויקט בפרק זמן של 40 חודשים לכל היותר, ולאחריו תקבל את הכביש לתקופת זיכיון של 34 שנים. נכון לסוף מרץ 2019 קטע 7 וקטע 3 נפתחו לתנועה.

בינואר 2015 שודרג הקטע של כביש 31 בין מחלף להבים למחלף לקייה שכיום משמש את כביש 6. הקטע קושר לחלק הצפוני של כביש 6 כעבור כמה חודשים שבהם כביש 31 קישר בין המקטעים.

בספטמבר 2015 נפתחו לתנועה שני קטעים. האחד ביטל את העיקול בכביש 40 שבצומת קמה ונסלל לאורך כשלושה קילומטר כקטע משותף לכבישים 6 ו-40. במרכזו של הקטע נפתח מחלף קמה שאליו הוארך מזרחה כביש 293. קטע נוסף נפתח דרומית יותר, ממחלף רהט החדש עם כביש 40 ועד לקטע שנפתח בינואר 2015 סמוך ללהבים. אורכו של הקטע ממחלף רהט עד מזרחית ללהבים הוא 5.5 קילומטר. בקטע נפתח לתנועה גם מחלף להבים המקשר את כביש 6 לכביש 310 לכיוון רהט ואופקים. קטע הכביש מדרום-מזרח למחלף עד לצומת עם כביש 358 נקרא מאותה עת כביש 6 בלבד.

כביש 6 הוא הכביש הראשון בישראל שהותרה בו החל מדצמבר 2015 מהירות נסיעה מרבית של 120 קילומטר לשעה. השינוי הוחל על חלק מקטעי הכביש בהם התבצעו התאמות בטיחות נדרשות.

במרץ 2016 נחנכו שני קטעים. האחד באורך קילומטר, החליף את צומת דבירה שהוסב למחלף, מדרום למחלף קמה. השני באורך שישה קילומטר, מקשר בין מחלף רהט למחלף להבים. בספטמבר 2016 נחנך הקטע בין מחלף לקייה למחלף שוקת, בחיבור עם כביש 31 לכיוון ערד וים המלח. באותו החודש הושלמה הרחבתו של כביש 6 בין מנהרות חדיד למחלף נחשונים לארבעה נתיבים לכל כיוון. בהמשך השנה נחנכו קטעים ומחלפים נוספים בין מחלף קמה למחלף שוקת, המפוצל לחלק מערבי (בחיבור עם כביש 31) ולחלק דרומי (בחיבור עם כביש 60). הקטע הושלם ב-13 בדצמבר 2016.

ב-14 בנובמבר 2018 נפתח המקטע הראשון של כביש 6 צפון (קטע 7), בין מחלף אליקים עד מחלף תל קשיש, וכן הוחלף הסימון של כביש 70 לכביש 6 בין מחלף תל קשיש ועד מחלף העמקים.

ב-28 במרץ 2019 נפתח המקטע השני של כביש 6 צפון (קטע 3), ממחלף העמקים ועד מחלף סומך.

ביוני 2022 אישרו ממשלת ישראל השלושים ושש וועדת הכלכלה של הכנסת את שינוי תנאי הזיכיון, כך שתקופת הזיכיון של חברת דרך ארץ תוארך בתקופה שלא תעלה על שלוש שנים בתמורה להרחבת הכביש על ידי סלילת נתיב נוסף לכל כיוון בקטע שבין מחלף קסם ועד מחלף עין תות.
## המשך הפיתוח
**<big>מפלס נוסף לכביש</big>**

בחודש אוגוסט 2025, שרת התחבורה מירי רגב הכריזה כי הנחתה להקים קומה נוספת בכביש 6. הגוף האחראי על פרויקט זה הוא החברה הממשלתית "חוצה ישראל". הנתיבים העיליים יוקמו תחילה, בקטעים נבחרים לאורך הכביש. להלן הקטעים הראשונים בהם יבנו הנתיבים העיליים: 6 דרום - ממחלף באקה ג'ת, למחלף חורשים, לאורך של כ-32 ק"מ רצופים. 6 צפון - ממחלף נחשונים למחלף אייל, לאורך של כ-16 ק"מ רצופים. הפרויקט צפוי לעלות כ-5 מיליארד ש"ח, ולהפחית את העומס בכביש 6 הקיים, ההולך וגודל מדי שנה. ברחבי העולם כבר פועלים שנים רבות כבישים מסוג זה במדינות: ארצות הברית, יפן ואיחוד האמירויות.

### סלילת קטעים נוספים
* **קטע 21 בדרום** ממחלף שוקת עד מחלף נאות חובב אושר באופן כללי בשנת 1999. קטע 21 כולל ארבעה חלקים. שני הקטעים הראשונים הושלמו בשנת 2016. שני הקטעים שנותרו:
** מקטע מס' 3 בין מחלף שוקת למחלף נבטים (כ-11 קילומטר). תוכנית מתאר מפורטת אושרה בתחילת 2010 והממשלה אישרה תכנון מפורט בפברואר 2010. קטע זה יחבר בין מחלף שוקת למחלף נבטים עם כביש 25.
** מקטע מס' 4 בין נבטים למחלף נאות חובב (כ-13 קילומטר). תוכנית מתאר מפורטת אושרה בתחילת 2010 והממשלה אישרה תכנון מפורט בפברואר 2010. ממחלף נבטים ימשיך הכביש דרומה כ-13 קילומטר עד התמזגות עם כביש 40 במחלף נאות חובב.
:אבן הקילומטר המופיעה במחלף מאחז מסמנת 68 קילומטר, אך בפועל הכביש המתוכנן (שחלקו נסלל) שבין מחלף נאות חובב למחלף מאחז צפוי להיות באורך של 56 קילומטר.
* **הקטע הצפוני** ממחלף סומך דרך מחלפים אבליים, אחיהוד, ג'דידה, בית העמק וכברי עד מחלף שלומי (כ-40 קילומטר): אושר בשנת 2010 והחלו שלבי תכנונים מפורטים.
* ביוני 2023 הממשלה קיבלה החלטה להשקיע 3 מיליארד שקלים להארכת כביש 6 צפונה, בסלילת 22 קילומטרים של כביש דו-מסלולי, ממחלף סומך ועד לבית העמק.

### הוספת והארכת כבישי רוחב
חלק מהצלחתו של כביש 6 תלויה בכבישי הרוחב שמזינים אותו. הכבישים 7, 431, 471, 531, 551 ו-61 נסללו או הוארכו ככבישי רוחב לכביש 6. בעתיד מתוכננים להסלל לכביש 6 כבישי רוחב חדשים שיתחברו אל הכביש במחלפים חדשים. כמו כן מתוכננות הארכות ושדרוגים של כבישי רוחב קיימים. ביצוע כבישים אלה והאחריות עליהם מוטלת על חברת נתיבי ישראל (מלבד כביש 431). הכבישים מדרום לצפון:
* **[[כביש 31]]** (מחלף שוקת/מיתר–ערד): במסגרת התוכנית של נתיבי ישראל שאישרה הממשלה, כביש זה הורחב ומוחלף כך שהוא מכיל שני נתיבים לכל כיוון ומאפשר גישה מהירה ובטוחה לעיר ערד ולים המלח. בצומת תל ערד המדורג, עם כביש 80, הוקם רמזור, ומתוכנן בו בעתיד מחלף. בימים אלו מתבצעות עבודות למחלוף צומת שוקת הוותיק עם כביש 60, שייקרא מחלף מיתר. המהירות המותרת בכביש היא 90 קמ"ש, עם אפשרות העלאה ל-100 קמ"ש.
* **[[כביש 293]]** (נתיבות-בית קמה): לכביש זה נסללה הארכה של כקילומטר מזרחה מצומת קמה עד כביש 6 ו-40. במקום צומת קמה נבנה מחלף קמה שנפתח ב-2015. כך נוצר חיבור בין כביש 6 לנתיבות ושדרות. בקטע הכביש בין צומת הגדי עם כביש 25 לצומת קמה עם כביש 264 מתוכננת הרחבה לכביש דו-נתיבי דו-מסלולי על מנת להפחית את הסיכונים לאורכו ולשאת את הביקושים הצפויים בו.
* **[[כביש 39]]**: כביש עתידי שמתוכנן לחבר בין אזור קריית מלאכי, כביש 6, אזור בית שמש, צור הדסה וירושלים.
* **[[כביש 7]]** (אשדוד–מחלף שורק): קטע הכביש ממחלף גדרה למחלף שורק נפתח עם פתיחתו של כביש 6 באזור. בשנת 2014 הושלם מיחלופו של כביש 41 מגדרה עד מחלף אשדוד, והוא הפך לחלק מכביש 7 - בכך נוצר חיבור בין כביש 6 ואשדוד. מתוכננת השלמתו של שדרוג ומחלוף כביש 41 לכביש 7 – בין אשדוד למחלף אשדוד. בנוסף, קטע כביש 3 ממחלף שורק למודיעין צפוי לעבור שדרוג ומחלוף לרמת כביש מהיר, תוך הסטת התוואי לתוואי חדש באזור מחלף לטרון. הכביש המשודרג יהווה את המשכו של כביש 7 וישפר את הגישה מכביש 6 לכיוון ירושלים.
* **[[כביש 411]]** (רחובות–צומת חולדה): כביש זה עובר מעל לכביש 6 בסמוך למזכרת בתיה ללא חיבור אליו. במקום מתוכננות עבודות חיבור בין שני הקטעים והקמת מחלף חולדה עם כביש 6 על מנת ליצור חיבור מהיר לרחובות.
* **[[כביש 431]]** (מחלף נשרים-מחלף מבוא איילון) הכביש הוקם בשלבים והושלם לדרך פרוורית מהירה (110 קמ"ש) המחברת ברצף בין כביש 6 לראשון לציון, באר יעקב, נס ציונה, ומודיעין מכבים רעות.
* **[[כביש 461]]** (מחלף קיבוץ גלויות בתל אביב-יפו–צומת הטייסים): מצומת הטייסים שימוחלף מתוכנן המשכו של כביש 461 מזרחה שיתחבר עם כביש 6 וכביש 444 במחלף גבעת כ"ח שיוקם כארבעה קילומטר דרומית למחלף נחשונים. כביש 461 ישודרג לדרך פרוורית מהירה ויחבר את כביש 6 לערים יהוד, אור יהודה. תוך כדי שהוא עוקף מצפון את בני עטרות וגבעת כ"ח. משם אמור הכביש להתחבר לכביש 465.
* **[[כביש 471]]** (מחלף נחשונים-מחלף בר-אילן) הכביש הוקם בשלבים והושלם לדרך פרוורית מהירה (110 קמ"ש) המחברת ברצף בין כביש 6 לפתח תקווה, גבעת שמואל קריית אונו ומזרח רמת גן, במהלך 2019 נסלל מחדש, קורצף והוסף לו נתיב תחבורה ציבורי.
* **[[כביש 531]]** (מחלף שמריהו מזרח–מחלף חורשים): כביש רוחב מהיר המקשר בין כביש החוף לכביש 6 דרך כפר סבא רעננה והרצליה. תחילה נפתח הקטע בין כביש 6 לכפר סבא בשנת 2002. ב-2018 הושלם הקטע המערבי של הכביש דרך רעננה והרצליה.
* **[[כביש 551]]** (מחלף אייל): בכביש זה קיימים שני קטעים קצרים ומנותקים של הכביש, אחד במחלף אייל המחבר את כביש 6 עם כביש 444, צור יגאל וכוכב יאיר; ואחד ככביש גישה ממחלף הדרים שעל כביש 4 לכלא הדרים. לפי התכנון צפויים שני קטעים אלה להתחבר לכביש אחד שימשיך מערבה עד כביש 2 ליד שפיים ויחבר את כביש 6 עם אזור יישובי השרון וחוף השרון.
* **[[כביש 57]]** (נתניה–מחלף ניצני עוז): מתוכנן שדרוג ומחלוף הכביש בקטע זה, כולל הסטת התוואי באזור כפר יונה כך שיעקוף את העיר מצפון. בכך תתאפשר נסיעה מהירה ונטולת רמזורים בין כביש 6 ונתניה.
* **[[כביש 9]]**: כביש זה נפתח בחלקו בשנת 2014, בין כביש 4 למחלף באקה-ג'ת. הקטע בין צומת יער חדרה לצומת חביבה מסומן ככביש מהיר, כאשר בדרך הוקם מצפון לאליכין מחלף חדרה דרום המשרת את השכונות הדרומיות של חדרה, אליכין ויישובי הסביבה. ב-2015 התבצעו עבודות לשדרוג הקטע בין צומת חביבה למחלף באקה-ג'ת ליצירת חלופה מהירה מהכביש לאזור חדרה. מתוכנן גם המשך מערבה של כביש 9 עד כביש 2 באזור מכמורת ומחלוף של צומת חביבה. בקטע הכביש שנחשב כמהיר מותרת מהירות נסיעה של 110 קמ"ש.
* **[[כביש 77]]** (מחלף תל קשיש–מחלף גולני): ממחלף תל קשיש שהוקם ממזרח לכרמל, נפתח בינואר 2019 קטע חדש ומהיר של כביש 77 עד מחלף ישי, שהושלם. שדרוגו של קטע הכביש בין מחלף ישי למחלף גולני הושלם במהלך שנת 2019, והוא מצטרף לכביש 65 ממחלף גולני עד מחלף נחל עמוד ולכביש 85 ממחלף נחל עמוד עד צומת עמיעד כחלק מפרויקט "הזרוע המזרחית" של כביש 6. כבישים אלה מאפשרים נסיעה ללא רמזורים מכביש 6 לכיוון טבריה, ראש פינה וקריית שמונה במהירות מותרת של 100 קמ"ש. בעתיד תיבדק העלאה של המהירות ל-110 קמ"ש.
* **[[כביש 79]]** (קריית ביאליק–נוף הגליל): התבצעו עבודות להרחבת ומחלוף הכביש בין מחלף קריית ביאליק למחלף נצרת מערב, ונפתחו בו 13 מחלפים חדשים, 2 צמתים ו-2 כיכרות. הכביש עובר במחלף סומך שמשרת את כביש 6, ובכך תתאפשר נסיעה מהירה מכביש 6 לקריות, שפרעם, נצרת ונוף הגליל וחיבור לכביש 77. המהירות המותרת בכביש היא 90 קמ"ש.
***[[כביש 859]]** (נהריה-עמקה), מצומת שבי ציון בכביש 4 עד לצומת עמקה בכביש 70 שבעתיד יהפוך לחלק מכביש 6 הצפוני. יעבור בצמוד ביישובים נס עמים, רגבה ומזרעה

## גביית האגרה
להבדיל מכבישי אגרה שבהם גביית האגרה נעשית באמצעות קופות מאוישות בכניסה לכביש או ביציאה ממנו, בכביש 6 נעשית גביית האגרה באמצעים אוטומטיים לחלוטין, שאין בהם כל הפרעה לתנועה. מערכות אלקטרואופטיות קוראות את לוחית הרישוי של המכונית בכניסה לכביש וביציאה ממנו, ובהתאם למידע זה נשלח אחת לחודש חשבון אל בעל המכונית. מערכות גבייה אוטומטיות קיימות במקומות רבים בעולם, אולם בעת פתיחת הכביש לתנועה היה רק בקנדה כביש נוסף בו השימוש במערכת הגבייה האוטומטית הוא חובה.

שיטת הגבייה גוררת תגובות שליליות רבות, בעקבות תקלות חוזרות ושירות לקוחות מוגבל, קנסות פיגורים חריגים בגובהם, מדיניות פיקוח המיועדת למיקסום יעילות הגבייה, חוסר שקיפות של המחיר, וחדירה לפרטיות בשל מתן גישה למסדי נתונים ממשלתיים לגורם פרטי. על חיוב לא מוצדק ניתן לערער בפני ועדות ערר המופעלות על ידי חברת כביש חוצה ישראל.

באתר החברה המפעילה את כביש 6 נטען ש"המחיר שנקבע לנסיעה הוא מן הנמוכים בעולם.". אולם בהשוואות שנעשו על ידי הכלכלן דן בן-דוד ואחרים, נמצא שעלות הנסיעה בכביש 6 לקילומטר גבוהה משמעותית בהשוואה לארצות הברית. הבנק העולמי מציין שטווח המחירים לכבישי אגרה נע בין 3–8 סנט לקילומטר. מחיר הנסיעה בכביש 6 ממחלף עין תות למחלף שורק, מרחק של 113 קילומטר, למנוי פסקל היה בתחילת 2012 24.23 ש"ח, שהם קצת פחות מ-6 סנט לקילומטר.

## בטיחות ושירותי דרך
מערך ניידות הסיור והשירות של כביש 6 מסייר לאורך הכביש באופן רציף 24/7.

צוותי הסיור אחראים, בין היתר, להסיט מהכביש כל מפגע המפריע לרצף ולזרימה של התנועה ולתמוך בניטור השוטף של הכביש לצד צוות חדר הבקרה.

נוסף על כך וכחלק מהשירות ללקוחות כביש 6, צוותי הסיור מעניקים ללא תשלום סיוע לנהגים בהחלפת גלגל ברכב, במספרי טלפון של שירותי גרירה, במילוי ליטרים בודדים של דלק ועוד, על מנת שהנהג יוכל להמשיך בנסיעתו בבטחה.

בארבעה מקומות לאורך הכביש, בשני צדדיו, יש אזורי שירות, הכוללים תחנת דלק, מסעדה וחנות נוחות. באזור השירות שבין מחלף ניצני עוז למחלף באקה-ג'ת יש גם בית כנסת.

## פיתוח נופי

### התפיסה התכנונית
מדיניות התכנון בכביש 6 התבססה על העיקרון כי אין להפריד בין תכנון הנדסי לתכנון נופי. יחידות הנוף היוו את נקודת המוצא לתכנון. לשילובו המיטבי של הכביש בנוף היה משקל מכריע בתכנון. כמו כן נעשתה חשיבה רבה עוד בשלב התכנון לשמירה על המערכות האקולוגיות הקיימות. ההנחיה התכנונית הייתה לשמור על המצאי האקולוגי הקיים באזור ולשלבו בכביש בצורה שתאפשר את המשך שגשוגו. ההתייחסות לכביש הייתה כאל דרך נופית.

### מטרות התכנון הנופי של כביש 6
* למצות את התוצר הנופי/אדריכלי המיטבי של הכביש מתוך ערכי הנוף של השטח.
* ליצור אשליית שילוב בין הכביש והנוף.
* לנסות למזער את הפגיעה בטבע שבאזור הכביש.
* לתאם ולשלב בין הכביש ובין תשתיות אחרות בתחומו ובסביבתו.
* לתרום ולהשפיע על רמת התכנון של מערכי תשתית אחרים עתידיים.
* לתרום להתמצאות וקריאת הדרך.
* לפתוח ולהציג את אזורי ישראל הסובבים לציבור המשתמשים בכביש.

## המחלוקת סביב הכביש
לכביש ישנם תומכים ומתנגדים רבים. ההתנגדויות להקמת הכביש הן מסיבות שונות: תחבורתיות, כלכליות, חברתיות וסביבתיות.

### טענות המצדדים בכביש
***קירוב הפריפריה**: וחלקי ישראל. הכביש מקצר את זמן הנסיעה מהצפון והדרום למרכז הארץ, ומאפשר לאנשים לא להצטופף במרכז, שממילא צפוף מאוד.
***תשתיות**: כביש זה יאפשר לשנע אנשים וסחורות בזמן קצר יותר, ויוריד את מחירי ההובלה.
***חיסכון במשאבים**: עקב קיצור זמן הנסיעה לאוכלוסייה רבה, נחסך למשק שימוש רב בדלקים מזהמים ויקרים.
***תאונות דרכים**: העברת חלק מהתחבורה הארצית אל כביש זה, תגרום להפחתה במספר תאונות הדרכים, מכיוון שמדובר בכביש בטיחותי בסטנדרטים גבוהים משאר כבישי ישראל.
* **הכביש משרת את כולם**: בניגוד לטענת המתנגדים, הכביש אינו מיועד רק לעשירים ולבעלי רכב פרטי, והראייה היא שחברת אגד מפעילה קווים רבים מצפון לדרום העוברים דרך הכביש, ואף מחברת נקודות שלפני הקמת הכביש היה קשה להגיע אליהן בתחבורה ציבורית. קווי תחבורה ציבורית אשר משתמשים בכביש 6, מקצרים את זמן הנסיעה בהם ומייעלים את מערכת התחבורה הציבורית.
* **הפחתת עומס מנתיבים קיימים**: מכיוון שחלק מהתחבורה הארצית יעבור דרך כביש זה ולא דרך כבישים אחרים כמו הבקעה, כביש החוף והכביש הפנימי. הדבר יגרום לפתיחת הפקקים בנתיבים אלו.
* **הפחתת [[זיהום אוויר]] בריכוזי אוכלוסייה**: עקב מעבר של מכוניות רבות מנסיעה דרך גוש דן, מזרחה, דרך כביש 6, זיהום האוויר באזור גוש דן, בו מצטופפים קרוב למיליון איש, יפחת וישפר הורדת זיהום האוויר באזור האורבני הצפוף.

### טענות המתנגדים לכביש
***מעודד תחבורה פרטית**: כביש חדש וגדול מעודד אנשים להסתמך יותר על רכב פרטי. באופן זה, הכביש מזרים עוד כלי רכב אל הכבישים הפקוקים ממילא, ומחריף את המצב הקיים. ריבוי השימוש ברכב פרטי והעמידה בפקקים יוצרים יותר זיהום סביבתי מאשר האפשרות החליפית של שימוש בתחבורה הציבורית.
***יקר שלא לצורך**: מדינת ישראל השקיעה יותר מדי בכביש, ופתרונות אחרים כמו ניצול של תוואים קיימים (לדוגמה כביש 40 וכביש 444) היו עולים משמעותית פחות ונותנים תוצאה דומה. אמנם עלות סלילתו של הכביש היא על חשבון היזם, אך המדינה התחייבה לסלול על חשבונה מספר רב של כבישי רוחב שיתחברו לכביש, ולפצות את היזם במקרה של הכנסות נמוכות מהצפוי.
***משאבי קרקע**: מדינת ישראל שמצפון לבאר שבע צפופה מאוד, וענייה בשטחים פתוחים ובעתודות קרקעיות. הכביש משתמש בכמויות גדולות של קרקע שיחסרו בעתיד למטרות אחרות: בינוי, פנאי וכן הלאה.
***איכות סביבה**: הכביש פוגע בנוף, עלול לגרום לזיהום המים באקויפר כתוצאה משמנים הנפלטים מכלי הרכב, יגרום לקיטוע של בתי גידול טבעיים של חיות בר, פוגע באזורים רבים שעד היום נשארו בתוליים.
***ריכוזיות**: הכביש, שנבנה על ידי גוף פרטי, מאפשר ריכוז של עוצמה כלכלית עצומה בידיהם של מעטים, שהיא אינה רק תוצאה של הכביש כי אם שימוש בו כמנוף לניצול כלכלי של השטחים הסמוכים אליו.

## אירועים ביטחוניים
באזור השרון עובר כביש 6 בסמיכות לטולכרם ולקלקיליה, וכן בסמיכות לגדר ההפרדה. לאורך שני קטעים אלה בנויה חומת בטון, שתכליתה למנוע ירי מערים אלו לעבר הכביש. כמו כן, ישנן מספר עמדות פילבוקס צה"ליות, על גדר ההפרדה, שאחת ממטרותיהן היא להגן על כביש 6.

בשל קרבתו של הכביש לשטחים בשליטת הרשות הפלסטינית, אירעו מספר מקרים של ירי לעבר הכביש:
* בעת סלילת הכביש אירעו מספר אירועי ירי לעבר מאבטחים ועובדי סלילת הכביש, כאשר בחלקם היו אף פצועים.
* ביוני 2003 נרצחה נועם ליבוביץ' בת ה-7, בעת שמחבל ירה על הרכב בו נסעה בסמוך למחלף אייל.
* באוגוסט 2007 נפצע קל מירי נהג שנסע בכביש, סמוך למחלף חורשים, אם כי ככל הנראה לא מדובר היה בירי מכוון, אלא מירי במסגרת טקס סיום לימודים בבית ספר בקלקיליה.
כמו כן, מספר פעמים יודו אבנים או בקבוקי תבערה לעבר מכוניות שנסעו בכביש.

## מחלפים ונקודות ציון (מדרום לצפון)

## ראו גם
* כבישי ישראל
* מעבר אקולוגי

## לקריאה נוספת
* **תנועה ותחבורה**, גיליון מס' 120, אפריל 2017 (גיליון המוקדש כולו לכביש 6)
*מיכל מייזליש, **[https://jerusaleminstitute.org.il/publications/המאבק-בכביש-חוצה-ישראל-תיעוד-מאבק-סביב/ המאבק בכביש חוצה ישראל - תיעוד מאבק סביבתי]**, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2005
*בונה תירוש**, cjv הדרך צלחה - סיפורו של פרויקט [[כביש חוצה ישראל]] 1995-2004**, הוצאת כביש חוצה ישראל, 2004. ספר בפורמט אלבומי, שנכתב על סמך מפגשים וראיונות עם מנהלי הפרויקט ושותפיהם לביצוע ומתאר כיצד הצליחו אנשי cjv להשלים את סלילת 87 הק"מ הראשונים של הכביש תוך 54 חודשים.

## קישורים חיצוניים

* , החברה האחראית על המקטע צפונית ממחלף עין תות.
* אתר כביש 6
* אתר הבית של חברת כביש חוצה ישראל
* יורם אסידון, הכביש שיחצה את ישראל חברתית וכלכלית באתר מט"ח
* 
* דני רבינוביץ', כביש מניב נדל"ן, 2002, באתר המגזין פנים של הסתדרות המורים
* אורי שיינס, תכנון חובבני הגובל ברשלנות פושעת, 2000, אתר מט"ח
* 
* 
* 
* 
* 
*  נסיעה מצולמת בכביש 6 לכל אורכו (נכון לשנת 2014) מצפון לדרום
* 
* 
* מפה המציגה את תוואי כביש 6. ניתן להתמקד באזורים מסוימים לאורך התוואי, על ידי הקלקה על אחת משש המפות האזוריות המופיעות משמאל למפה הראשית.
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:ישראל: מנהרות כביש
קטגוריה:ישראל: כבישי אגרה
קטגוריה:הנצחת יצחק רבין
קטגוריה:מיזמי שותפות ציבורית-פרטית בישראל
קטגוריה:רהט: תחבורה
קטגוריה:בית קמה
קטגוריה:קריית גת: תחבורה
קטגוריה:רמלה: תחבורה
קטגוריה:ראש העין: תחבורה
קטגוריה:באקה אל-גרבייה: תחבורה
קטגוריה:יקנעם עילית: תחבורה
קטגוריה:להבים: תחבורה
קטגוריה:כביש 6
קטגוריה:הנגב: כבישים
6