מבצע עם כלביא

**מבצע "עָם כְּלָבִיא"**, המכונה גם **מלחמת איראן–ישראל**, היה עימות צבאי ישיר בין ישראל בתמיכת ארצות הברית לאיראן שהתקיים בין 13 ל-24 ביוני 2025 במסגרת זירת איראן במלחמת חרבות ברזל. המבצע נפתח במתקפת פתע ישראלית שכללה סיכולים ממוקדים של בכירי מערכת הביטחון האיראנית, וכן מדעני גרעין בכירים. בנוסף הותקפו מתקני הגרעין נתנז, פרצ'ין ופורדו, אתרי טילים בליסטיים, ומיליציות פרו-איראניות בעיראק ובתימן, לצד מתקפות סייבר שהשביתו זמנית את מערכות ההגנה האווירית של איראן. בתקיפות נהרגו מעל 1,060 בני אדם, כמחציתם אזרחים.

בתגובה שיגרה איראן למעלה מ־1,000 כטב"מים ו־500 טילים בליסטיים לעבר ישראל, שגרמו למותם של כ־30 אזרחים ולנזקים כבדים לרכוש. ב-22 ביוני הצטרפה ארצות הברית למערכה ותקפה את מתקני הגרעין באיראן באמצעות פצצות MOP ממפציצי B-2, מתקפה שעיכבה את תוכנית הגרעין האיראנית בכמה חודשים עד שנים. ב־24 ביוני הושגה הפסקת אש בתיווך אמריקני. בסיכום הפעילות דיווח צה"ל על תקיפת כ־900 מטרות בכ־1,500 גיחות.

נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כינה את המבצע "**מלחמת 12 הימים**" ברשת החברתית Truth Social. הכינוי אומץ בישראל ומחוצה לה.

## מקור השם
שם המבצע, "עם כלביא", נלקח מדברי בלעם בן בעור על עם ישראל: . הפסוק מסמל את יוזמתו של עם ישראל לקום כלביא המתגבר על מבקשי רעתו. שם המבצע באנגלית (**Rising Lion** – **אריה מתנשא**) ובפרסית (**طلوع شيران** – **עליית האריות**) רומז לסמל השאה, ההנהגה האיראנית שקדמה למהפכה האסלאמית באיראן ב-1979, שבו מופיעים אריה ושמש. סמל זה מזוהה עם האופוזיציה האיראנית, ועם השאיפה להפיל את שלטון האייתוללות.

## רקע

בשנות ה-80 החלה איראן להעניק תמיכה צבאית, חסות ומשאבים שונים לארגוני הטרור במזרח התיכון. במקביל קידמה תוכנית גרעין, שבישראל רואים בה איום קיומי. במערכה בין המלחמות, פעלה ישראל לעיכוב תוכנית הגרעין האיראנית ולסיכול התחזקות חזבאללה, גרורתה בלבנון. המתקפה על איראן תוכננה בישראל במשך לפחות שני עשורים. ב-2015 נחתם הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית, שבו איראן התחייבה לאפשר פיקוח על תוכנית הגרעין שלה ולעכב אותה למשך 15 שנים, בתמורה להסרת הסנקציות הבין-לאומיות עליה. לאחר החתימה על ההסכם, איראן אפשרה לפקחים מהסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א) לפקח על מתקניה. רמת העשרת האורניום באותה עת הגיעה עד 3.67%, כמות האורניום המועשר הגיעה עד 300 קילוגרם, והצנטריפוגות היו מהדור הראשון. ב-2018 פרשה ארצות הברית בראשות הנשיא טראמפ מההסכם וחידשה את העיצומים, צעדים שנעשו בעידוד מפורש של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ובתמיכת מדינות המפרץ הפרסי. לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם ב-2018 והחזרת הסנקציות, האיצה איראן את ההתחמשות הגרעינית שלה. בשנת 2021 הצליחה איראן להעשיר אורניום לרמה של 60%, רמה שאינה משרתת שימושים אזרחיים, והגדילה את הכמויות שצברה.

לאחר טבח שבעה באוקטובר כוחות ציר ההתנגדות, שמגובים על ידי איראן, היו מעורבים במלחמת חרבות ברזל. החות'ים בתימן וחזבאללה בלבנון תקפו את ישראל בטילים בליסטיים ובכטב"מים. באפריל 2024 ישראל התנקשה במוחמד רזא זאהדי, גנרל איראני בכיר, סמוך לשגרירות איראן שבסוריה, במה שהיווה עימות ישיר ראשון בין המדינות. איראן הגיבה במתקפה של כטב"מים וטילים שנורו לעבר ישראל. באוקטובר 2024, בתגובה להתנקשות באסמאעיל הנייה בטהרן, תקפה איראן את ישראל פעם נוספת, מה שהוביל למתקפת נגד ישראלית. לאחר המתקפה האיראנית השנייה על ישראל, החלה להתגבש תוכנית תקיפה משותפת לחיל האוויר הישראלי ולמוסד והוכנה רשימת מטרות המתמקדת בגורם האנושי בפרויקט הגרעין.
במשך חודשים הבריח המוסד הישראלי חלקי כטב"מים לאיראן, על מנת שיורכבו שם לביצוע התקיפה.

מנובמבר 2024 צה"ל פיתח תוכניות מקיפות למכת פתיחה, שכללו העברת כטב"מים וציוד נוסף והכנת רשימות חיסול ויעדים אסטרטגיים. במסגרת מבצע "נרניה" נבנתה רשימת מטרות שכללה כמאה מדעני גרעין, שדורגו לפי רמת החשיבות והידע הייחודי שלהם. במקביל גובשה רשימת בכירים במערכת הביטחון באיראן לקראת מבצעי חיסול, שנועדו לצמצם את יכולת התגובה המיידית.

בחודש פברואר 2025 דווח כי כמה ממנהיגי משמרות המהפכה האסלאמית דוחקים במנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי, לבטל את הפתווה שהוציא נגד פיתוח נשק גרעיני. לפי המודיעין הישראלי, אישר ח'אמנאי למדעניו להאיץ את הפעילות, אשר כבר הואצה מאוד ממילא מאז סוף 2024. לעומת זאת, להערכת המודיעין האמריקאי, ח'אמנאי לא אישר לחדש את תוכנית הנשק הגרעיני, שהופסקה בשנת 2003. באותו חודש פרסמה הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית כי איראן מאיצה את קצב העשרת האורניום, ומחזיקה בכמות המספיקה לייצור שש פצצות גרעין. לשם הרכבת נשק גרעיני שמיש, נותר לאיראן בשלב זה להשלים את ייצור הרכיב שמביא לתגובת שרשרת גרעינית ופיצוץ.

ב-12 באפריל נפתח במסקט, בירת עומאן, תהליך . הנשיא טראמפ הודיע כי הוא מקציב למהלך הדיפלומטי 60 יום, ובמאי הוגשה לאיראן טיוטת הסכם. במקביל לתהליך, התריע ראש הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית של האו"ם, רפאל גרוסי, על יכולת המשטר האיראני כי "הם לא רחוקים מפצצת אטום". על פי ה"וול סטריט ג'ורנל", המנהיגים האיראנים זלזלו בהערכתם את הנשיא טראמפ, וסברו כי הם יכולים להמשיך לעכב את השיחות מבלי לשלם מחיר. במקביל ניהלה ישראל מבצע הונאה מתואם עם ארצות הברית, כדי לשכנע את איראן שלא צפויה תקיפה לפני סיום השיחות. המבצע כלל הפצת ידיעות כוזבות, יצירת מראית עין של מחלוקות בין המדינות וקביעת פגישות סרק אחרי מועד התקיפה, שנועדו להציג את התקיפה כרחוקה משלבי מימוש. כלי התקשורת בישראל שימשה כלי מרכזי במאמץ. לשכת ראש הממשלה ושר הביטחון העבירו לעיתונאים ידיעות שקריות על פגישות דיפלומטיות מדומות ודיוני קבינט בנושא עסקת החטופים, כדי ליצור תחושת שגרה ואופטימיות, ולמסך את היערכות המבצעית.

ב-12 ביוני, לראשונה מזה 20 שנה, דיווחה הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית כי איראן מפירה את התחייבויותיה בתחום הפיקוח הגרעיני, וכי לאיראן יש כ-400 קילוגרם של אורניום מועשר ברמה של 60%, מספיק כדי לייצר תשע עד עשר פצצות גרעיניות, דבר המצביע על כך שהאיראנים קרובים מאוד לנשק גרעיני. ערב התקיפה, פונו אזרחים אמריקאים מהמזרח התיכון, ומדד הפיצה זינק. לפי הניו יורק טיימס, איראן לא ציפתה שההתקפה תצא לפועל לפני סבב השיחות הנוסף בין ארצות הברית לאיראן, שתוכנן ל-15 ביוני. כתוצאה מתפיסה זו, סימני האזהרה המקדימים נתפסו כפעולות פסיכולוגיות שמטרתן דיפלומטית. לפי העיתון, בעקבות טעות זו לא הופעלו באיראן פרוטוקולים הגנתיים שעליהם סוכם מראש.

בדיוני המדיניות נבחנו שלושה מודלים: פעולה ישראלית מצומצמת, פעולה ישראלית בתמיכה אמריקנית או תקיפה משותפת. האפשרות האחרונה התקבלה, וכתוצאה מכך פעלה ארצות הברית לצד ישראל במבצע "פטיש חצות". לשם מענה לחשש מפעולת פתע איראנית גובשה גם תוכנית "טורנדו", שנועדה ליצור פגיעה משמעותית בטהראן. היעד המקורי למועד התקיפה נקבע לאפריל 2025, אך על אף העדפה לדחייה לאוקטובר, המבצע יצא לבסוף אל הפועל ביוני 2025. מבצע המתקפה הישראלית אושר פה אחד בישיבת הקבינט המדיני-ביטחוני שהתקיימה בלילה שבין 12 ל-13 ביוני. בישיבה הוצגה לממשלה הערכת צה"ל כי במלחמה עלולים להיהרג בין 800 ל-4,000 אזרחים, והוגדרו מטרות המבצע הרשמיות: פגיעה משמעותית בתוכניות הגרעין והטילים הבליסטיים האיראנית, פגיעה בציר ההתנגדות, ויצירת תנאים לסיכול ארוך טווח של תוכנית הגרעין ותוכנית הטילים באמצעים מדיניים. סמוך לתחילת המבצע, בשעה 3:00 לפנות בוקר, הועלתה בישראל הכוננות למתקפת נגד של איראן ושלוחיה, הוכרז על מצב מיוחד בעורף, סגירת המרחב האווירי של ישראל, ביטול הלימודים ואיסור התקהלויות. באופן נדיר, אף על פי שלא בוצעו שיגורים נגד ישראל, פיקוד העורף הפעיל אזעקת מלחמה בכל רחבי ישראל, ונשלחו במערכת שידור תאי הודעות לתושבי המדינה להישאר סמוך למרחב מוגן. זאת כדי ליידע את התושבים על פתיחת המערכה, וכדי להכינם לאפשרות של מתקפת נגד רחבה מצד איראן. במקביל החל צבא הגנה לישראל בגיוס חיילי מילואים. נמל התעופה בן-גוריון פונה ממטוסים, והמרחב האווירי של ישראל נסגר לטיסות, וצי המטוסים של ארקיע הועבר לקפריסין.

## אירועי הלחימה

### 13 ביוני: מתקפת הפתע הישראלית
[245x245px|ממוזער|התרעה שנשלחה ביישומון [פיקוד העורף בתחילת המבצע]]
301x301px|ממוזער|מטוסי חיל האוויר הישראלי בדרך לתקיפה באיראן
220px|ממוזער|שמאל|בניין שהותקף בטהראן
ממוזער|220px|נזק לבניין בטהראן במתקפת הפתע

בלילה בין ה-12 ל-13 ביוני 2025, בסמוך לשעה 03:00 לפנות בוקר שעון ישראל, פתח חיל האוויר הישראלי בגל תקיפה רחב היקף נגד יעדים ברחבי איראן, במקביל לאזעקה כללית שנשמעה ברחבי ישראל על מנת להכין את האזרחים למלחמה. התרעה נוספת על רעידת אדמה הופעלה בטעות באותה שעה, בשל זיהוי שווא של מערכת התרעה על רעידת אדמה של גוגל, שהחשיבה את התנועות הפתאומיות והמהירות של טלפונים רבים (של אנשים שנעו למרחבים מוגנים) כרעידת אדמה. התקיפות התמקדו במתקנים גרעיניים, בסיסים צבאיים ומערכי טילים אסטרטגיים. בין מוקדי התקיפה המרכזיים נמנו טהראן, נתנז ותבריז. בנתנז נפגעו מתקני ההעשרה התת-קרקעיים ומתקנים ניסיוניים. הותקפו גם אתרי גרעין באספהאן, בכרמאנשאה, בפורדו, בח'ונדאב, ובח'ורמאבאד.

מכת הפתיחה כללה מתקפה באמצעות מטוסי ה-F-16 המיושנים יחסית שפגעה באתרי שיגור הטילים הבליסטיים במערב איראן ומנעה את שיגורם על ידי פגיעה בפתחי הבונקרים כך שהמשגרים והטילים נלכדו בתוכם.

במקביל למתקפות האוויריות, פתח המוסד במתקפה החשאית שהכין באמצעות עשרות רבות של סוכנים זרים בתחומי איראן. בתחילת התקיפה התמקמו צוותים מצומצמים עם כטב"מי נפץ וטילי נ"ט (מסוג ספייק) שהוברחו לתוך איראן בסמוך לאתרי הגנה אווירית של איראן ובקרבת אתרי שיגור הטילים שלה. עם פתיחת המתקפה, הופעלו המערכות ושיגרו טילים לעבר מטרות שנקבעו מראש. בגל תקיפה נוסף, הופעלו אמצעי לחימה מוסווים שהוחדרו קודם לכן לשטח איראן על מנת לשבש ולנטרל את מערכי ההגנה האווירית האיראנית, ולאפשר חופש פעולה למטוסים תוקפים. לצד שני הצירים הראשונים, הופעל מערך רחפני תקיפה מתוך בסיס חשאי שהוקם סמוך לטהראן, ככל הנראה בידי סוכני המוסד. הרחפנים שוגרו לעבר אתר השיגור אספג'אבאד, אחד המרכזים העיקריים של טילי קרקע-קרקע האיראניים המאיימים ישירות על ישראל.

במהלך חמשת גלי התקיפה הראשונים, שנמשכו עד לשעה 06:30 בבוקר וכללו שיגור של יותר מ־330 חימושים מכ־200 מטוסי קרב לעבר כ־100 יעדים שונים, נהרגו לפחות 78 בני אדם ו־329 נפצעו. נהרגו מדענים בכירים בתוכנית הגרעין האיראנית וצמרת הפיקוד של חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית.
אנשי צבא בכירים, כולל בכירים במשמרות המהפכה האסלאמית, התעלמו מהנחיות להסתתר או לתפוס מחסה, מה שהביא להריגתם במכת הפתיחה של המבצע, במתקפות ממוקדות על מתקנים צבאיים, בעיקר בטהראן.
דווח כי במסגרת ההכנות למבצע ביצעה ישראל פעולה שגרמה לצמרת חיל האוויר של משמרות המהפכה להתכנס במפקדה המרכזית – ואז הפציצה אותה. דבר זה תרם לפגיעה משמעותית בצמרת הפיקוד.

### 13–21 ביוני: תקיפות הדדיות

בשעה 7:56 ביום הראשון למבצע "עם כלביא", פרסם דובר צה"ל שאיראן שיגרה לכיוון ישראל מעל מאה כטב"מים. חיל האוויר הישראלי וחיל האוויר הירדני יצאו למבצע יירוט, ולאחר השעה 11:00 עדכן דובר צה"ל כי כל הכטב"מים יורטו בהצלחה, ובפיקוד העורף עדכנו שכבר אין צורך לשהות בסמוך למרחבים מוגנים. צה"ל המשיך ליירט כטב"מי תקיפה איראניים גם בצהרי אותו היום. בהמשך היום נמשכו התקיפות הישראליות וכללו יעדים נוספים כגון בסיס חיל האוויר האיראני בתבריז שהושמד, הבסיס האווירי בהמדאן ומפעל לייצור טילים בליסטיים בשיראז. בסיום גלי התקיפה הראשוניים, שוב הופצצו המתקנים הגרעיניים בתבריז ובנתנז, בניסיון להשלים את נטרולם המלא. בשעות הערב הכריזה איראן על מבצע "הבטחת אמת 3" ושיגרה לישראל לאורך הלילה טילים בליסטיים שרובם יורטו. בסביבות השעה 19:30 שיגרו החות'ים טיל לעבר ישראל. לא שוגרו מיירטים לעבר הטיל, והוא התפוצץ במרחב חברון. הסהר האדום הפלסטיני הודיע שהטיל נפל בכפר סעיר הסמוך לחברון, ושלושה ילדים נפצעו מרסיסים.

ב-14 ביוני בשעה 1:00 תקפה ישראל באמצעות חיל האוויר שכונה בטהראן שבה שוכן ביתו של המנהיג העליון עלי ח'אמנאי ומתחם הנשיאות האיראנית. חיל האוויר המשיך בתקיפה לאורך הלילה, במקביל למטחים איראניים רבים ששוגרו באותה עת לישראל. מההתקפה נהרגו שלושה אזרחים ישראלים, נפצעו עשרות, ונגרם נזק רב לרכוש. לפי צה"ל, איראן שיגרה לעבר ישראל כ-200 טילים בליסטיים בארבעה מטחים. ה"ניו יורק טיימס" דיווח כי המנהיג העליון עלי חמינאי הורה לשגר עד 1,000 טילים בליסטיים לעבר ישראל כדי להרוות את ההגנה האווירית של ישראל ולגרום לה "נזק מקסימלי". אולם, המתקפות של ישראל על בסיסי הטילים של האיראנים הקשו מאוד על יכולת התגובה האיראנית. לאחר תקיפות חיל האוויר על אתרי השיגור והסוללות הניידות והנייחות באיראן, התקיימה בצה"ל הערכה כי מאות טילים התפוצצו על הקרקע או זמן קצר לפני השיגור, ולמעשה נותרו לאיראנים פחות מ-2,000 טילים.

ב-15 ביוני דובר צה"ל בפרסית, רס"ר במיל' כמאל פנחסי, פרסם לראשונה אזהרת פינוי דחופה לכל אזרחי איראן: "כל האנשים הנמצאים כעת או בעתיד הקרוב במפעלי ייצור נשק צבאי ובמוסדות התמיכה שלהם או בסביבתם צריכים לעזוב מיד אזורים אלה ולא לחזור עד להודעה חדשה."293x293px|ממוזער|מבנים בבת ים שניזוקו מפגיעת טיל בליסטי
[220x220px|ממוזער|כוחות הביטחון עוסקים בפינוי בזירת פגיעת טיל. [בת ים, 15 ביוני.]]

שיגורי הטילים מאיראן אל עבר ישראל במסגרת "מבצע הבטחת האמת 3" האיראני נמשכו גם לאורך הלילה שבין 14 ל-15 ביוני. במהלך הלילה שוגרו כשני מטחים שונים: הראשון שוגר לעבר חיפה, הקריות והגליל המערבי, ונהרגו בו ארבעה אזרחים בפגיעה ישירה ביישוב טמרה. המטח השני שוגר בסביבות השעה 2:40 בלילה, ונהרגו בו תשעה אזרחים בעקבות פגיעה ישירה בבניין בבת ים, ועשרות רבות נפצעו. שתי זירות נוספות היו ברחובות. טיל אחד נפל בעיר ופצע מספר אזרחים, בהם פצועים קשה, וטיל שני נפל במכון ויצמן, פגע במספר מבנים וגרם הרס משמעותי למידע שנאגר שם. באותו זמן, במאמר ב"וול סטריט ג'ורנל" נכתב כי ישראל הצליחה תוך 48 שעות להשיג עליונות בשמי איראן, מה שרוסיה לא הצליחה לעשות באוקראינה כבר כשלוש וחצי שנים מאז פרוץ מלחמת רוסיה–אוקראינה. הדבר נעוץ באיכות האמל"ח, ברמת האימון הישראלית, ביכולות המודיעין והסייבר ובאפקט ההפתעה.[220x220px|ממוזער|שתי אבוקות בוערות לאחר שטיל איראני פגע במפעלים הפטרוכימיים ב[מפרץ חיפה]]

במטח טילים מאיראן בלילה שבין 15 ל-16 ביוני נהרגו שמונה ישראלים: ארבעה בפתח תקווה, שלושה בבתי זיקוק לנפט בחיפה ואחד בבני ברק. הפגיעה במתקן של בתי זיקוק לנפט הביאה להדממת כלל מתקני בית הזיקוק והחברות הבנות.
ב-16 ביוני הצהיר דובר צה"ל כי חיל האוויר הישראלי השמיד יותר מ-120 משגרים, המהווים כשליש ממשגרי הטילים של איראן. ישראל המשיכה להתקיף מטרות באיראן גם בימים הבאים.

המטחים המשיכו גם בלילה שבין ה-16 ל-17 ביוני ובו שוגרו מספר מטחים, והגדול מביניהם שוגר בשעה 8 בבוקר. בעקבות המטחים הללו נרשמה פגיעה ישירה בחניון אוטובוסים בהרצליה, מה שגרם להצתה של אחד מהם, ללא נפגעים.

ב-18 ביוני פורסם בוול סטריט ג'ורנל כי טראמפ אישר את תוכניות התקיפה של ארצות הברית נגד איראן, אך המתין לראות אם טהרן תנטוש את תוכניתה הגרעינית.
פורסם גם כי איראן שיגרה לעבר ישראל כ-1,150 כטב"מים, שלמעט אחד, כל היתר לא פגעו במטרתם. בנוסף שיגרה איראן כ-400 טילים בליסטיים, שכ-20 מהם פגעו במבנים.
באותו יום נפרצה הטלוויזיה האיראנית ושודרו על המסך סרטונים מתקופת מחאת החיג'אב כשלוגו מבצע עם כלביא מופיע בחלקו בפינה העליונה של המרקע. הלוגו הופיע ללא כיתוב וללא דגל ישראל אלא דמות האריה בלבד, כסמל משטר השאה.

ב-19 ביוני אמר טראמפ שיש סיכוי למשא ומתן, והוא יחליט תוך שבועיים אם ארצות הברית תצטרף למלחמה. לפי האטלנטיק, הצהרה זו הייתה חלק ממהלך הטעיה. באותו בוקר שוגרו לכיוון ישראל 25 טילים בנוסף למל"טים. המתקפה גרמה לארבע זירות נפילה וכ-50 פצועים בכל הזירות, ארבעה במצב קשה. בית החולים סורוקה היה אחת הזירות שנפגעו. ב-20 ביוני הצהיר דובר צה"ל שחיל האוויר הישראל השמיד מעל 200 משגרי טק"ק באיראן.

במהלך המבצע חיל האוויר הישראלי ביצע 1,200 גיחות תקיפה. הוא תקף והחליש את מנגנוני הדיכוי המרכזיים של המשטר, ובכך אפשר לכוחות אופוזיציה במדינה לפעול נגד המשטר. ב-21 ביוני מתנגדי המשטר הציתו לפחות שבע מפקדות של הבסיג' בכפרים שונים ברחבי אירן, על מנת לפגוע בזרוע האזרחית-צבאית של משמרות המהפכה.

#### מבצע טורנדו
במהלך העימות נוהל בין 14 ל-24 ביוני **מבצע טורנדו** לתקיפת טהראן. המבצע יצא לפועל באופן חלקי מאוד ומצומצם, כאשר חלקו המכריע, שהתמקד בתקיפת תשתיות ממשלתיות בטהראן, בוטל ברגע האחרון.

### 22–24 ביוני: המתקפה האמריקאית באיראן

ממוזער|הודעתו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על המתקפה האמריקאית|220x220 פיקסלים
[ממוזער|מטוס [נורת'רופ B-2 ספיריט, שבאמצעותו הפציצה ארצות הברית את המתקן בפורדו שבאיראן, בשימוש מבצעי ראשון של פצצות MOP.|220x220 פיקסלים]]
ב-22 ביוני תקפו מטוסי קרב אמריקאים את שלושת מתקני הגרעין בפורדו, נתנז ואספהאן: מתקן פורדו להעשרה גרעינית הותקף ב-12 פצצות MOP – השימוש המבצעי הראשון בפצצות אלו. המתקנים בנתנז ובאספהאן הותקפו ב-30 טילי טומהוק.

בבוקר 22 ביוני שיגרה איראן כ-30 טילים בשני מטחים על ישראל, ושניים מהם פגעו בתל אביב ונס ציונה וגרמו לנזק כבד למבנים ופצועים. בחיפה נפל ראש קרב של טיל איראני שהתנתק מגוף הטיל בזמן השיגור ולא זוהה על ידי המערכות, וגרם להרס רב. האיראנים טענו שבמטח הם שיגרו טיל בליסטי מתמרן מדגם ח'ייבר שכן.

ב-22 ביוני תקפו מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי טילי קרקע-קרקע ארוכי טווח מדגם ח'וראמשהאר שאוחסנו בבסיס הטילים האימאם חוסיין במרחב יזד, כ-2,200 ק"מ מישראל.

ב-23 ביוני תקף צה"ל שישה שדות תעופה של צבא איראן במערב, במזרח ובמרכז המדינה. על פי הודעת דובר צה"ל, בתקיפות הושמדו 15 כלי טיס, בהם מטוסי קרב מדגם F-14 ו-F-5, מסוקי קרב מדגם AH-1, ומטוס תדלוק. התקיפות בוצעו באמצעות כלי טיס מאוישים מרחוק וגרמו לנזק למסלולי המראה, לדירים תת-קרקעיים ולמערך התעופה הצבאי האיראני שפעל מהבסיסים שהותקפו.

בנוסף, חיל האוויר תקף במרחב טהראן סמלי שלטון של משטר האייתולות. התקיפות כוונו לעבר מפקדות של משמרות המהפכה, מטה הבסיג' ובית הכלא אווין – המשמש לכליאתם של אסירים פוליטיים ומתנגדי משטר. בין המטרות שהותקפו נכלל גם השעון בכיכר פלסטין, שמכונה "השעון להשמדת ישראל", וכן מפקדות ביטחון הפנים של משמרות המהפכה "ומטה ההכוונה האידאולוגי". בנוסף, הותקפה אוניברסיטת "שהיד בהשתי" בטהראן, שבמכת הפתיחה נהרג ראש הפקולטה להנדסה גרעינית שלה. בתקיפות, על פי הערכות, נהרגו בין עשרות למאות פעילי משמרות המהפכה האסלאמית.

באותו יום, כתגובה למבצע האמריקאי, יצאה איראן למבצע בשורת הניצחון, שבמסגרתו היא שיגרה כטב"מים וטילים קצרי-טווח לבסיסים של צבא ארצות הברית בקטר ובעיראק. חיל האוויר הקטרי הודיע כי יירט את האיום האווירי בשטחו.

בליל 24 ביוני, חיל האוויר הישראלי תקף עשרות מטרות בטהראן ובכרג' ובאזורים נוספים באיראן. בתקיפות הרג מספר בכירים במשמרות המהפכה, בהם את מפקד המודיעין של הבסיג', מוחמד-תקי יוספוונד ואת מדען הגרעין האיראני מוחמד רידא סדיקי (צדיקי).

בלילה פורסמו דיווחים המצביעים על כך שהושג הסכם הפסקת אש בין ישראל לאיראן, המתוכננת להיכנס לתוקף ב-24 ביוני בשעה 7:00. על פי הצהרות ראשוניות של מתווכים דיפלומטיים ופוסט בפלטפורמת המדיה החברתית Truth Social, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ נטל קרדיט על תיווך העסקה, וקבע כי הוא סייע ל"הפחתת הסלמה היסטורית בין שתי מדינות חזקות". בעוד שאף אחת מהממשלות לא אישרה בינתיים את טענתו של טראמפ, נרשמה ירידה משמעותית במעשי האיבה וכוונה בישראל לחזור הדרגתית לטיסות אזרחיות באזור החל מ-24 ביוני 2025.

החל משעה 5:00 בבוקר שיגרה איראן חמישה מטחי טילים לעבר ישראל. אחד הטילים פגע בבניין דירות בבאר שבע וארבעה בני אדם נהרגו ועוד 24 אזרחים נפצעו, בהם גם חייל צה"ל בחופשה. לפי תחקיר ראשוני בצה"ל, האיראנים שיגרו כ-20 שיגורים מ-4:58 בבוקר ועד השעה 7:11. באיראן הכריזו על כניסת הפסקת האש לתוקף אחרי המטח, נתניהו אישר זאת בשם הממשלה אחרי שעות. בצה"ל אמרו כי נעשה רצף ירי על כל הארץ, בפיזור מצומצם של טילים בודדים – כל מטח לאזור אחר.

בשעה 10:27, שלוש שעות אחרי כניסת הפסקת האש לתוקף, שוגרו עוד שני טילים מאיראן לצפון ישראל אך הם יורטו. הוכרז כי ישראל תגיב בעוצמה בטהרן על ההפרה, אך הנשיא טראמפ הביע התנגדות נזעמת וישראל צמצמה את המתקפה שלה ותקפה לבסוף מכ"ם כמטרה "סמלית" בצפון איראן.

## תגובות דיפלומטיות
### הצדדים המעורבים
* [ממוזער|דגל שהונף בבוקר שלאחר מתקפת הפתע במסגד ג'מכראן  ב[קום (עיר)|קום שבאיראן, הנושא את הכיתוב "הו נוקמי דמך, יא חוסיין!". בשגרה, הדגל מונף בימי האבלות של העשוראא. קודם למתקפה הישראלית, הונף הדגל רק פעם אחת מחוץ לימי העשוראא, לאחר התקיפה בנמל התעופה הבין-לאומי בבגדאד (2020)|304x304 פיקסלים]] – המנהיג העליון של איראן עלי ח'אמנאי פרסם הצהרה בעקבות המבצע ובה כינה את התקיפות "פשע" ואיים כי "המשטר הציוני הכין לעצמו גורל מר וכואב". נשיא איראן מסעוד פזשכיאן אמר כי ארצו לא ביקשה את המלחמה וכי היא אינה זו שפתחה בה. לדבריו, לאיראן אין שום כוונה לפתח נשק גרעיני. דובר הכוחות המזוינים של איראן נשבע לנקום בישראל על התקיפה. שר החוץ האיראני טען כי לאיראן עומדת זכות חוקית ולגיטימית להגיב לתקיפות הישראליות על פי מגילת האומות המאוחדות, ואמר כי גם ארצות הברית תישא בהשלכות של "ההרפתקה המסוכנת של המשטר הציוני". תגובות עוינות דומות נשמעו גם משאר חלקי משטר האייתוללות.
*  – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ אמר בתגובה למבצע כי הוא נתן לאיראן הזדמנות לעשות הסכם, וכעת כולם מתים. כמו כן, הוא קרא לאיראן להגיע מיידית להסכם, כי המתקפות הבאות יהיו אכזריות יותר. ב-16 ביוני פרסם הנשיא הודעה כי על כל תושבי טהראן להתפנות מהעיר. ולמחרת אמר כי הוא "דורש כניעה ללא תנאי" מהמשטר האיראני. לינדזי גרהאם, יו"ר ועדת התקציב של הסנאט, אמר בעקבות תחילת המבצע, כי "המלחמה של ישראל היא מלחמה שלנו. לחזבאללה, חמאס ואיראן יש דם אמריקני על הידיים. איראן היא אויב האנושות. לכן האינטרס שלנו הוא שישראל תצליח". מזכיר המדינה של ארצות הברית מרקו רוביו אמר כי ישראל פעלה עצמאית, ושארצות הברית לא מעורבת בתקיפות ולא מסייעת בהן. הוא גם טען כי ישראל הודיעה לארצות הברית על התקיפות קודם לתחילתן, אך באוקטובר 2025 אמר טראמפ כי הוא יזם את המבצע והיה אחראי על המתקפה.
*  – ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הצהיר כי מטרת המבצע היא לפגוע בתשתיות הגרעין של איראן, במפעלי הטילים הבליסטיים וביכולותיה הצבאיות. הרמטכ"ל אייל זמיר אמר כי "הגיעה נקודת האל-חזור, ואין לישראל אפשרות להמתין למועד אחר לפעולה". לדבריו, "ההיסטוריה לימדה כי מול איומים קיומיים אין להרכין ראש – ועל כן ישראל תילחם למען קיומה". המפלגות הציוניות באופוזיציה הישראלית בירכו על המבצע. יושב ראש האופוזיציה יאיר לפיד פרסם: "מברך את כוחות הביטחון ומחזק אותם על פעולתם הלילה לשמירה על ביטחון אזרחי ישראל. עם ישראל חי". גם חבר הכנסת בני גנץ ציין בפתיחת המבצע כי "מדינת ישראל יצאה הלילה למהלך אסטרטגי מהמעלה הראשונה. בשעה היסטורית זו כולנו מאוחדים מאחורי מערכת הביטחון ואני מבקש לחזק גם את הדרג המדיני על קבלת ההחלטה לצאת למבצע 'עם כלביא'." המפלגות הלא-ציוניות – בל"ד, חד"ש ותע"ל התנגדו לפעולה – סיעת חד"ש-תע"ל הגישה הצעת אי אמון בממשלה, וחבר הכנסת איימן עודה נאם ואמר כי "הממשלה הזו יודעת רק דרך אחת – להוביל אותנו למלחמה... רק הסכמים מצילים חיים."

### תגובות בין-לאומיות
באופן כללי מדינות המערב הביעו תמיכה בזכותה של ישראל להגנה עצמית, אבל קראו להרגעת המצב ולפתרון דיפלומטי. על עמדה זו חזר ראש ממשלת בריטניה, קיר סטארמר, ומנגד, ראש האופוזיציה, קמי בדנוק, הביעה תמיכה מפורשת בתקיפה הישראלית. קנצלר גרמניה, פרידריך מרץ, תקף בחריפות את משטר האייתוללות, והוסיף ש"ישראל עושה את העבודה המלוכלכת עבור כולנו", ורחש "כבוד גדול ביותר" לממשלת ישראל ולצה"ל על האומץ לפעול. נשיא צרפת, עמנואל מקרון, הודיע כי צרפת תגן על ישראל במקרה של תקיפה איראנית, אך הבהיר כי צרפת לא תשתתף במתקפה יזומה ותפעל רק באופן הגנתי. ראש ממשלת קנדה, מארק קרני, גינה את מתקפת הטילים האיראנית על ישראל, אך קרא גם לישראל ולאיראן לנהוג באיפוק מרבי ולפנות לפתרון דיפלומטי.

גם הארגונים הבין-לאומיים הדגישו את הצורך באיפוק ובדיפלומטיה. מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, קרא לשני הצדדים לגלות איפוק מרבי, ולאחר המתקפה האמריקאית על מתקני הגרעין באיראן הביע דאגה עמוקה מהשימוש בכוח. הנציגה העליונה של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון, קאיה קאלאס, הביעה נכונות לתמוך בשלום ובסיום פעולות האיבה באמצעות דיפלומטיה. נאט"ו טען כי הכרחי שבעלות בריתה של ישראל יסייעו בהרגעת המצב. יושב ראש הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א), רפאל גרוסי, הזהיר מפני פגיעה במתקנים גרעיניים, "מכיוון שזה עלול להזיק גם לאנשים וגם לסביבה", והתריע מפני "פליטות רדיואקטיביות בעלות השלכות חמורות". לבקשת איראן, מועצת הנגידים של הסוכנות התכנסה ביום הראשון של המבצע.

רוסיה וסין גינו בחריפות את המתקפה הישראלית והפצירו בה להפסיק כל פעולה צבאית. נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, ניהל שיחות עם הנשיא האיראני ועם ראש ממשלת ישראל, גינה את ההתקפות הישראליות והציע לתווך בין שתי המדינות. בדיון במועצת הביטחון של האו"ם, השגריר הרוסי וסילי נבנזיה גינה את ישראל בחריפות. גם השגריר הסיני, בדיון במועצת הביטחון, גינה את ישראל וקרא לה "להפסיק לאלתר כל הרפתקה צבאית ולהימנע מהסלמה נוספת".

גם מדינות ערב ומוסדות אסלאמיים ואפריקאיים התאחדו בגינוי המתקפה הישראלית, ראו בה הפרה בוטה של הריבונות האיראנית וקראו לקהילה הבין-לאומית לפעול להפסקת התוקפנות. ערב הסעודית פרסמה גינוי נחרץ נגד ישראל על המתקפה. מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ גינתה את התקיפה וכינתה אותה "איום על השלום". הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי גינה אף הוא בחריפות את התקיפה הישראלית, ראה בה "הפרה בוטה" של הריבונות האיראנית והחוק הבין-לאומי, וקרא לאו"ם ולקהילה הבין-לאומית לפעול בהחלטיות "לעצירת התוקפנות". האיחוד האפריקאי קרא להפסקת ההתקפות והזהיר מפני איום על השלום העולמי. ארגוני טרור תומכי איראן לא רק שגינו את המתקפה הישראלית, חלקם הביעו כוונה מפורשת לנקום. חמאס גינה את המתקפה וכינה אותה "תוקפנות אלימה" וקרא ל"עמידה מאוחדת" נגד ישראל. ארגון חות'ים גינה את התקיפות ואמר כי הוא "תומך בזכותה של איראן להגן על עצמה". לעומת זאת, חזבאללה גינה את התקיפות, אך גורמים מטעמו אמרו שהארגון אינו מתכוון לתקוף את ישראל בתגובה אליהן. [ממוזער|220x220px|התכנסות [מועצת הנגידים של הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית בווינה בעקבות התקיפות באיראן. בתמונה, יושב ראש הסוכנות רפאל גרוסי]]

## אבדות ונזקים
### איראן
במבצע נהרגו מעל  איראנים, בהם מאות חיילים ופעילים במשמרות המהפכה האסלאמית וצבא איראן. ארגון זכויות האדם HRANA פרסם שמעל 1,190 איראנים נהרגו ולמעלה מ-4,475 נפצעו. בין ההרוגים למעלה מ-436 אזרחים.

#### אתרים שהותקפו

#### כלים שהושמדו
* מספר מתקני גרעין נפגעו והושמדו
* מעל ל-1,000 טילים בליסטיים הושמדו או יורטו
* בין 200 ל-250 משגרי טק"ק הושמדו, לפי ההערכה מדובר בכ-50%–60% מסך המשגרים של איראן
* מעל ל-950 כטב"מים הותקפו טרם שיגורם
* מעל ל-1,000 כטב"מים יורטו
* מעל ל-80 סוללות טילי קרקע-אוויר הושמדו ועוד 70 מכ"מים הושמדו, המהווים ביחד כ-80% ממערך ההגנה האווירית של איראן
* 5 מטוסי F-14 טומקט
* 2 מטוסי נורת'רופ F-5
* כ-8 מסוקי AH-1 קוברה
* מטוס תדלוק אחד
* 15 כלי טיס נוספים
* לפחות ספינה אחת הושמדה

#### סיכולים ממוקדים

### ישראל
על ישראל שוגרו למעלה מ-550 טילים ונשמעו בה למעלה מ-12,708 אזעקות. כ-86% מכלל הטילים ו-99% מהכטב"מים יורטו. כ-63 טילים הצליחו לחדור את מערך ההגנה הרב-שכבתי וגרמו ל-31 הרוגים ו-3,238 פצועים, 23 מתוכם במצב קשה. 15,000 אזרחים פונו מבתיהם. נכון ל-13 ביולי 2025 הוגשו לרשות המיסים כ-50,000 תביעות מהן 39,093 בגין נזק למבנה, 5,052 בגין נזק לרכב ו-5,609 בגין נזק לתכולה וציוד. עלות הנזקים הישירים הוערכה ביותר מ-4.5 מיליארד ש"ח. בנוסף נגרם נזק תשתיתי ונזק לבסיסים צבאיים, כולל פגיעות משמעותיות במכון ויצמן למדע בעלות של יותר משני מיליארד שקלים, במתחם בתי הזיקוק בחיפה, בבית החולים סורוקה, ובמתקני תשתית חשמל באשקלון ובאשדוד. לרשות המסים בישראל הוגשו כ-50 אלף תביעות לפיצויים בגין נזקי המבצע. המחיר הכלכלי הכולל הוערך ב-22 מיליארד שקלים.

לפי דיווח בעיתון הבריטי "הטלגרף" המתבסס על נתוני לוויין שניתחו חוקרים באוניברסיטת אורגון, שישה טילים איראניים פגעו בחמישה בסיסי צה"ל: בסיס גלילות, בסיס תל נוף, מחנה "ציפורית" הסמוך לנוף הגליל, בסיס באזור טולכרם ובסיס באזור בית נחמיה, שנפגע פעמיים, אך מידע על כך נאסר לפרסום על ידי הצנזורה הצבאית. לדברי דובר צה"ל "כל היחידות הרלוונטיות שמרו על כשירות תפקודית לאורך כל המבצע". כמו כן זיהו החוקרים כי שישה טילים פגעו בתשתיות חשמל ונפט.

טבלת שיגורי טילים על ישראל:

## אמצעי לחימה
### אמצעי לחימה של ישראל
צה"ל תקף באיראן באמצעות מטוסי קרב מכל הדגמים: F-35I אדיר, F-15I רעם, F-15A/B/C/D בז, F-16I סופה ו-F-16C/D ברק 2020. אחרי השמדת רוב מערך ההגנה האווירית האיראני, השתמש צה"ל בכלי טיס בלתי מאוישים רבים לתצפית, מודיעין צבאי, תקיפת מטרות וציד משגרי טילי קרקע-קרקע. צה"ל עשה שימוש בלווייני תצפית ותקשורת.

כטב"מים ששוגרו מאיראן יורטו באמצעים שונים, כולל מסוקי קרב, מטוסי קרב, כיפת ברזל וברק MX. לאחר סיום המלחמה, צה"ל פרסם לראשונה שעשרות כטב"מים הופלו על ידי גדוד הלוחמה אלקטרונית (גדוד 5114).

[ממוזער|220x220px|מטוס [בואינג 707 "שקנאי" לתדלוק אווירי מלווה בצמד מטוסי F-35I אדיר בדרך לאיראן, 18 ביוני 2025.]]

**כלי טיס של :**

[ממוזער|220x220px|שיגור מיירט [חץ 3 נגד טילים בליסטיים מאיראן במהלך המבצע]]

**** (בסיוע ):

### אמצעי לחימה של איראן
ערב המלחמה לאיראן היו בין 2,000 ל-2,500 טילי קרקע-קרקע ובין 300 ל-400 משגרים. הכוחות האיראניים עשו שימוש בעיקר בטילי קרקע-קרקע כבדים מדגמים שונים, בעלי טווח של 1,500–2,500 ק"מ וראש קרב של 500–1,500 ק"ג חנ"מ. איראן שיגרה טילים מסוג פצצות מצרר שפגעו במטרות אזרחיות בישראל, כולל בבית חולים סורוקה. איראן שיגרה למעלה מ-530 טילים לעבר ישראל, רובם יורטו בהצלחה, אך חלקם פגעו בעורף הישראלי וגרמו להרוגים ונזק כבד למבנים.

איראן גם שיגרה מעל ל-1,000 כלי טיס בלתי מאוישים מתאבדים לעבר ישראל. רבים מהם מדגם שאהד 136 ושאהד 129. כמעט כולם יורטו בטרם חדרו לשטח ישראל, כאשר חיל האוויר הישראלי וחיל הים הישראלי יירטו למעלה מ-480 כטב"מים. רק שני כטב"מים עברו את מערך ההגנה האווירית ופגעו בשטח ישראל, ולא גרמו לנפגעים.
**חימושים איראניים:**

**כלי טיס של [[חיל האוויר האיראני]]:**

### אמצעי לחימה של ארצות הברית
במסגרת תקיפת ארצות הברית את מתקני הגרעין באיראן, נעשה שימוש במטוסי B-2 ספיריט שהטילו פצצות חודרות בונקרים מדגם GBU-57 על אתרי גרעין תת-קרקעיים. בנוסף שוגרו כ-30 טילי שיוט מסוג BGM-109 טומהוק מצוללות.
**כלי טיס של [[חיל האוויר האמריקאי]]:**

**צוללת של [[צי ארצות הברית]]:**

**חימושים אמריקאים:**

**מערך ההגנה האווירית האמריקאי:**

## תוצאות

בזמן הלחימה ביצע המשטר האיראני מעצרים המוניים, פרס נוכחות מוגברת של כוחות הביטחון ברחובות, וקיים הוצאות להורג.

בימים שאחרי המלחמה פורסמו הערכות סותרות בנוגע למידת הפגיעה בתוכנית הגרעין האיראנית. ראש ה-CIA, בכירים בצה"ל והוועדה הישראלית לאנרגיה אטומית העריכו שהתוכנית נפגעה קשות וייקח לה שנים להתאושש. הערכה זו קיבלה חיזוק מהודעה של דובר משרד החוץ האיראני, כי ההתקפה החזירה את תוכנית הגרעין "עשרות שנים אחורה". מאידך, סוכנות ביון ההגנה האמריקאית וראש הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א) רפאל גרוסי העריכו כי תוכנית הגרעין ספגה מכה שמשמעותה עיכוב של מספר חודשים בלבד. גרוסי, וגורמים אירופיים העריכו שרוב מאגר האורניום המועשר שהיה בכור הגרעיני בפורדו עדיין נמצא בשליטתה של הרפובליקה האיסלאמית, וכי הראיות מצביעות על כך שהעבירו חלק ניכר ממנו. הערכה זו קיבלה חיזוק מדבריו של בכיר איראני, שטען כי ממשל טראמפ התריע מבעוד מועד על כוונתו לתקוף את מתקני הגרעין, אשר פונו מעובדיהם ומ"רוב" האורניום המועשר עוד לפני התקיפה.

כשבוע לאחר תום המלחמה הכריזה איראן על עצירת שיתוף הפעולה עם הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית, ומוחמד אסלאמי, יו"ר הארגון האיראני לאנרגיה אטומית, אמר כי מדינתו תמשיך לקדם תעשיית גרעין מקומית. סבא"א הוציאה את פקחיה מ"סיבות ביטחוניות".

על פי הערכת המודיעין האמריקאי מ-17 ביולי, מתקן העשרת האורניום בפורדו נהרס כמעט לחלוטין ואילו למתקנים בנתנז ואיספהאן נגרם נזק חלקי שיאפשר לאיראן לחדש את ההעשרה בהם בתוך מספר חודשים, אם תבחר לעשות זאת. לפי ראש הממשלה בנימין נתניהו, הממשלה ידעה מראש שמלאי האורניום המועשר של האיראנים לא ייפגע במבצע, ובידיהם עדיין 400 קילוגרם אורניום, אותה הכמות שעליה התריעה סבא"א לפני המלחמה.

באוקטובר התראיין שוב ראש סבא"א, רפאל גרוסי, לערוץ טלוויזיה שווייצרי ואמר כי רוב האורניום שהיה לאיראן נקבר באדמה. הוא הוסיף כי סבא"א מעריכה שלמעלה מ-400 קילו של אורניום מועשר ב-60% נותרו מתחת להריסות האתרים שהותקפו במבצע עם כלביא, ואם יחולצו ניתן יהיה להרכיב מהם עשר פצצות. ב-21 בנובמבר פורסם כי איראן חידשה את רוב מלאי הטילים שלה, והיא קרובה להגיע למספר הטילים שהיו לה לפני המבצע.

לפי דוח חסוי של הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית, שנשלח ב-27 בפברואר 2026 למדינות החברות, איראן אחסנה כמויות משמעותיות של אורניום מועשר ברמה של 60% במתחם תת-קרקעי באספהאן, במרכז המדינה. לפי דיפלומטים שצוטטו ברויטרס, הכניסה לקומפלקס המנהרות באספהאן הופצצה בזמן מבצע עם כלביא ולמרות הנזק שנגרם לכניסות למנהרות, הממצאים של סב"א הצביעו על כך שהמתקן התת-קרקעי עצמו נותר במידה רבה ללא פגע.

לפי ניתוח של הניו יורק טיימס בתחילת פברואר 2026, בכל הקשור למערך הטילים הבליסטיים (כמו באתר שאהרוד), זוהה שיקום מהיר של תשתיות הייצור. כמו כן, אתרי הגרעין, מתקני ההעשרה בנתנז, פורדו ואיספהאן נותרו ברובם לא מבצעיים והעבודות בהם התמקדו בהסתרה ובמיגון ולא בחזרה לייצור פעיל. לפי הדיווח, איראן פועלת בשיטה של "שיקום פסיבי", כלומר ניסיון להסתיר את עומק הפגיעה שספגו אתרי הגרעין המרכזיים במהלך המבצע.

ב-28 בפברואר 2026 פתחו ישראל וארצות הברית במבצע שאגת הארי נגד איראן. במבצע זה נמשכו הסיכולים הממוקדים של בכירים איראניים וההשמדה של מתקני הגרעין.

## ראו גם

* התקיפה הישראלית באיראן (אפריל 2024)
* תקיפת הכור הגרעיני בעיראק
* תקיפת הכור הגרעיני בסוריה
* מבצע שאגת הארי

## קישורים חיצוניים

; אתר צה"ל
* 
* 
* 
* 

; מכוני מחקר
* מפה אינטראקטיבית: איראן – עדכונים בזמן אמת, INSS
* דייוויד אולברייט וספנסר פארגאסו, הערכה לאחר התקיפה של התקיפות הישראליות והאמריקאיות על מתקני הגרעין האיראניים, באתר ISIS המכון למדע וביטחון בין-לאומי , 24 ביוני 2025
* 
* תמיר הימן, "עם כלביא" – הישגים, שאלות פתוחות ותרחישים מכאן באתר המכון למדע וביטחון בינלאומי, 7 ביולי 2025

; תקשורת
* 
* 
* 
* אמיר אחמדי אריאן, מתים רק פעם אחת, באתר הזמן הזה, יוני 2025
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* אורן סתר, דרוש הסכם גרעין חדש עם איראן, גם אם יאפשר לה להעשיר אורניום, 1 ביולי 2025
* 
* 
*  (הכתבה המקורית, באתר פרופבליקה)

; מדיה, סרטונים וכתבות וידאו ביוטיוב
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
מבצע עם כלביא
קטגוריה:2025 באיראן
קטגוריה:2025 בישראל
מבצע עם כלביא
קטגוריה:חיל האוויר הישראלי: תקיפות אוויר-קרקע
קטגוריה:המוסד: מבצעים
קטגוריה:דוקטרינת בגין
קטגוריה:ההתנגדות לתוכנית הגרעין של איראן
קטגוריה:האיום האיראני
קטגוריה:מתקפות פתע
קטגוריה:תקיפות כורים ואתרים גרעיניים
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל: מבצעים