open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אורקל

**אוֹרַקֶל** הוא נביא או כת המתנבאים על העתיד לבוא בהשראה אלוהית.

בדומה לשאר העמים בעולם העתיק, היוונים והרומאים נמשכו לתחום ניבוי העתיד. שליטים ופשוטי העם ביקשו לעמוד על כוונות האלים ולנהוג בהתאם להן. במקדש זאוס באולימפיה ובמקדש אפולו האיסמני בתבאי, התקיימו ניחושים. אורקל קדום ומפורסם היה בדודונה, וניחשו שם לפי רשרוש העלים בחורשה הקדושה.

להשפעה יתרה זכה האורקל מדלפי שבו דיבר האל מפיה של פיתיה, כוהנת שהייתה ממלמלת דברי נבואה סתומים.

ישנם חמישה סוגים שונים של אורקלים:
האורקל של דלפי (דוברת הנבואות של אפולו), האורקל של חורשת דודונה, האורקל של מערת טרופוניוס, האורקל של מערת הסיבילה מארית'רה (שנהגה לתת נבואות בתור תשבצים), וספרי הסיבילות, שהקיסר טרקווינוס סופרבוס נהג להיוועץ בהם בשעת סכנה.

## אזכור האורקל בתרבות
*אורקל מופיע בספר "הסיפור שאינו נגמר", מאת מיכאל אנדה. הנער אטריו משבט ירוקי העור נשלח אל האורקל הדרומי, כדי לקבל שם את המענה שיציל את הקיסרית הילדותית ועמה את כל ממלכת פנטסיה מן החידלון המכלה אותה. האורקל הדרומי בסיפור הוא קול בלבד, ללא גוף, המזמר בחרוזים ומבין רק שאלות המוצגות גם הן בחרוזים. אטריו מצליח לקבל מן האורקל את התשובה האחרונה, לפני שהחידלון מכלה גם אותו.
*האורקל מופיע בסדרה "מכושפות", שם הוא אישה צעירה המסייעת לנבל הראשי.
*האורקל מופיע בסדרת "פרסי ג'קסון והאולימפיים" כישות נקבית המתגוררת בעליית גג של מחנה החצויים. כאשר כמה מחברי המחנה יוצאים למסע חיפושים המנהיג של המסע עולה לעליית הגג פיתיה מנבאת נבואות בחרוזים.
*בסדרת הסרטים "מטריקס" מופיעה האורקל כישות מסתורית במטריקס המסייעת להתנגדות האנושית.
*בספרי "הארי פוטר" מופיע המושג "אורקל החלומות" בשיעורי חיזוי העתיד עם הפרופסור טרלוני, והוא ספר עב-כרס המשמש כמעין מילון מושגים לפירוש חלומות.
*בספר "האורקל הנסתר" שכתב ריק ריירדן, העלילה מתבססת על אורקל שנעלמה.
*בסרט "אלאדין ומלך הגנבים", האורקל מופיעה בתור מתנה שאלאדין ויסמין קיבלו כמתנת חתונה - מגדת עתידות שנראית כהולוגרמת אור שעונה על שאלות - והיא אומרת: "שאלה אחת, תשובה אחת..."
*בסדרה "הוויקנגים" מופיע האורקל כמעניק נבואות לגיבורי הסיפור.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אתרי עלייה לרגל
קטגוריה:יוון העתיקה: דת
קטגוריה:ניבוי עתידות
קטגוריה:נבואה
תאוריית המצב היציב

מודל **המצב היציב** הוא מודל קוסמולוגי שפותח בשנת 1948 על ידי המדענים פרד הויל, הרמן בונדי ותומאס גולד כאלטרנטיבה למודל המפץ הגדול שנוצר כתוצאה מתגליתו של אדווין האבל בדבר התפשטות היקום וחישובים שהוכיחו כי יקום סטטי אינו אפשרי למעשה.

מודל המצב היציב נדחה כיום בידי רוב מכריע של קוסמולוגים, אסטרופיזיקאים ואסטרונומים. הראיות הנצפות מעידות על הקוסמולוגיה של המפץ הגדול, עם גיל קבוע ליקום המודרני ותחילת התרחבותו, מה שסותר את תאוריית המצב היציב.

מאחורי פיתוח המודל עמד הרצון לעקוף את הבעייתיות הנובעת מהתפישה שליקום הייתה ראשית, דבר שמעורר שאלות לוגיות ופילוסופיות רבות מהבחינה שההסבר שמחייב את ראשית היקום, מחייב הסבר נוסף, של בורא או של רקורסיה אינסופית של יצירת היקום מה שלא ניתן להוכיח מדעית. למודל זה היו תומכים רבים בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, אך לקראת סוף שנות השישים החלו המדענים לזנוח אותו, וזאת בעקבות גילוי קרינת הרקע הקוסמית, שסתר תאוריה זו לחלוטין.

חשיבותו של המודל היא בכך שניתן בקלות יחסית לוודא את נכונותו בניסוי, ומחקר רב באסטרופיזיקה נערך לשם כך. מחקר זה אישש ברובו את מודל המפץ הגדול.

לפי המודל, החומר מתפשט בחלל כל העת, אך בו בזמן מתהווה במקומו חומר אחר, כך שנוצרת יציבות מבחינת כמות החומר ופיזורו ביקום. לפי המודל נדרש "ייצור" של כמה מאות אטומי מימן בלבד בשנה בגלקסיה בגודל שביל החלב ולכן לא היה קשה לטעון כי יצירה מועטה שכזו לא נצפתה על ידי האסטרונומים.

מודל זה לא הצליח להסביר את שכיחותו הגבוהה יחסית של הדאוטריום (איזוטופ כבד של מימן) ביקום, שכן אין אף תהליך ידוע שמסוגל לייצר דאוטריום בשיעור מספיק כפי שנצפה ביקום (על פי מודל המפץ הגדול, נוצר כל הדאוטריום מיד לאחר המפץ, עוד בטרם נוצרו כוכבים). בנוסף גילו כי הצפיפות הייתה גדולה יותר בעבר ביקום, מה שסותר את המודל.

ב-1964 נתגלתה קרינת הרקע הקוסמית, שנחזתה במודל המפץ הגדול. תגלית זו הפריכה בעיני קוסמולוגים רבים את מודל המצב היציב כליל. סטיבן הוקינג טען כי גילוי קרינת מיקרו זו הוא "המסמר האחרון בארון תאוריית המצב היציב".

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אסטרופיזיקה
קטגוריה:קוסמולוגיה
קטגוריה:תאוריות מדעיות ארכאיות
האוקיינוס האטלנטי

**האוקיינוס האטלנטי** (באנגלית: **Atlantic Ocean**) הוא האוקיינוס השני בגודלו והוא מכסה כחמישית משטח כדור הארץ, כ-106.45 מיליון קמ"ר. שמו של האוקיינוס מגיע מהמיתולוגיה היוונית. אוקיינוס הוא אל הנהר הגדול המקיף את כדור הארץ ומעניק חיים לכל דבר הקשור במים.

## גאוגרפיה
צורתו של האוקיינוס כצורת S הנמתחת על ציר צפוני-דרומי. האוקיינוס מחולק לשני חלקים: צפון האטלנטי ודרום האטלנטי, והגבול ביניהם עובר בקו רוחב 8 מעלות צפון. גבולות האוקיינוס ממערב – אמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית, ואילו ממזרח – אירופה ואפריקה. האוקיינוס מחובר לאוקיינוס השקט מצפון באוקיינוס הקרח הצפוני, ומדרום במה שנקרא מעבר דרייק, בין דרום אמריקה לבין אנטארקטיקה. בנוסף, תעלת פנמה שבאמריקה המרכזית מהווה מעבר מלאכותי בין שני האוקיינוסים. במזרח, הגבול בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס ההודי נמצא בקו אורך 20 מעלות מזרח. הגבול בין האוקיינוס האטלנטי לבין אוקיינוס הקרח הצפוני עובר בקו דמיוני הנמתח בין סבאלברד וצפון נורווגיה.

האוקיינוס האטלנטי, כאמור, מכסה כ-20 אחוז משטחו של כדור הארץ, והוא שני בגודלו לאוקיינוס השקט. בתוספת הימים המחוברים אליו, האוקיינוס מכסה שטח של כ-106,450,000 קמ"ר. ללא הימים המחוברים אליו, שטחו רק כ-82,362,000 קמ"ר. שטח היבשה שמימיו מנוקזים לאוקיינוס האטלנטי ("אגן הניקוז" שלו, במובן מסוים) גדול פי 4 מהשטח המקביל של האוקיינוס ההודי או אף האוקיינוס השקט.

עומקו הממוצע של האוקיינוס כולל הימים המחוברים אליו הוא 3,332 מ' ובלעדיהם 3,962 מ'. הנקודה העמוקה ביותר נמצאת ליד פוארטו ריקו ועומקה 8,605 מ'. רוחבו של האוקיינוס האטלנטי נע בין 2,848 ק"מ בנקודה הצרה ביותר לבין 5,000 ק"מ בנקודה הרחבה ביותר.

הבתימטריה  של האוקיינוס האטלנטי מתאפיינת ברכס המרכז-אטלנטי שהוא רכס מרכז-אוקייני תת-ימי ברובו הנמתח מקו רוחב 87° צפון, כ-333 ק"מ דרומית לקוטב הצפוני, ועד לאי בובה בקו רוחב 54° דרום.

ממוזער|מפת 5 מערבולות זרמי הים העיקריות
באוקיינוס האטלנטי שתי מערבולות זרמי ים  בולטות: מערבולת זרמי הים הצפונית בכיוון השעון, ומערבולת זרמי הים הדרומית נגד כיוון השעון. זרימת המים בחלקו הצפוני של האוקיינוס האטלנטי מושפעת מזרם הגולף – זרם ימי חם שמוצאו במפרץ מקסיקו ואשר המשכו מגיע לחופי מערב אירופה וצפונה. זרם בולט נוסף הוא הזרם הצפון אטלנטי  היוצא מזרם הגולף.

האזור שבין ברמודה, פוארטו ריקו והחוף המזרחי של פלורידה קרוי "משולש ברמודה". באזור זה אירעו תאונות רבות של ספינות ושל מטוסים. במשך שנים רבות רווחו הסברים שונים ומשונים לתאונות, שרבים בהם המסתורין ותאוריות קונספירציה. בשנים האחרונות מתרבים המחקרים המדעיים שמסבירים את ה"תעלומות" בטעויות אנוש של טייסים וקברניטי ספינות.

במרכז האוקיינוס האטלנטי הצפוני מצוי ים סרגסו שהוא אזור בעל צורה אליפטית שתחום על ידי זרמי הים המקיפים אותו. הים מתאפיין בעושר גדול של אצות סרגסום ומכאן שמו.

האוקיינוס מחובר לימים ומפרצים רבים, בהם: הים הקריבי, מפרץ מקסיקו, ים לברדור, מפרץ הדסון, הים התיכון, הים השחור, הים הצפוני, הים הבלטי, וים ודל. מאפיין נוסף של האוקיינוס הוא מספר איים מועט יחסית. בין האיים באוקיינוס: סבאלברד, גרינלנד, איסלנד, בריטניה, אירלנד, פרננדו די נורוניה, האיים האזוריים, האיים הקנריים, כף ורדה, סנט הלנה, איי פוקלנד ועוד.

## טריטוריות השוכנות לחופי האוקיינוס

## ראו גם
* היסטוריה אטלנטית
* גאוגרפיה פיזית – מונחים
* הכתם הקר
* אטלנטיזם

## קישורים חיצוניים

* האוקיינוס האטלנטי, תקציר ונתונים סטטיסטיים באתר ספר העובדות על מדינות העולם של ה-CIA 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:אוקיינוסים
הגנים התלויים בבבל

שמאל|ממוזער|250px|תיאור עתיק של גן מפואר, כולל השקיה במתלול מלאכותי
**הגנים התלויים בבבל** הם אחד משבעת פלאי תבל העתיקים, על אף שקיומם טרם התגלה ארכאולוגית. נקראים גם "הגנים התלויים של סמירמיס". עדות על קיומם עולה מכתבים וממחקרים ארכאולוגיים שחוברו לאחר שהגנים נעלמו מן העולם. היסטוריונים יוונים כדיודורוס סיקולוס וברוסוס מתארים את הגנים כאתר מדהים ויוצא דופן ביופיו, אולם בתיעוד הבבלי אין אף אזכור לגנים אלו.

לפי ההשערה המקובלת, המלך נבוכדנאצר השני (604 לפנה"ס-562 לפנה"ס) בנה את הגנים על גדת הפרת. עצי הגן נבנו על גבי טרסות, ולפי האגדה נועדו להזכיר לאשתו, הנסיכה אמיטיס ממדי, את הנוף ההררי של מולדתה. יש המייחסים למלכה סמירמיס את בניית הגנים.

המדרגה העליונה הייתה בגובה 25 מטרים מעל פני הקרקע והגנים נראו כאילו הם תלויים באוויר, ומכאן שמם. הגנים הושקו במי נהר פרת, באמצעות מערכת השקיה שנחשבה למתוחכמת, ככל הנראה בורג ארכימדס. הגנים נחרבו בסדרת רעידות אדמה לאחר המאה השנייה לספירה.

## במקרא
בספר דניאל מתואר חלומו של נבוכדנאצר בו הוא רואה עץ ענק המגיע לשמיים. כפתרון לחלום אומר לו דניאל שהעץ הוא נבוכדנאצר עצמו. יש שרואים בכך רמז תנכ"י לגנים התלויים שנודעו למרחוק והביאו לנבוכדנאצר פרסום רב.

## בכתבים היסטוריים
האזכור הראשון לגנים אלו נמצא בכתבי ברוסוס (המאה השלישית לפנה"ס), כהן בבלי מהשושלת הכלדית (ממנה בא נבוכדנאצר). סבורים כי זהו המקור לכתבי ההיסטוריונים היוונים מאוחר יותר.

יש ארכאולוגים הסבורים כי גילו לאחרונה את הגנים התלויים במהלך חפירות בעיר העתיקה בבל בעיראק, לטענתם הגנים נמצאו כנראה סמוך לארמון המלוכה.

לעומתם יש הסוברים כי התיעוד היווני הרב בנוגע לגנים, שגה והחליף את המקום עם העיר העתיקה נִמְרוּד, שם נמצאו חרסים רבים בהם ציורי הגנים ותיאורם, כולל תיאור בורג ארכימדס להעלאת המים וכן תיאור דיפון הגנים בקירות סלע עצומים, תיאור שאינו מתאים לבבל העתיקה, בה לא נמצאו סלעים כלל. אחרים מציעים את הגנים של סנחריב מלך אשור בשנים 705-681 לפנה"ס שאכן נמצאו גנים בכניסה לארמונו על גדת החידקל.

## תיעוד
שמאל|ממוזער|250px|תחריט בשם "הגנים התלויים של בבל" מהאמן ההולנדי בן המאה ה-16 מרטין הימסקרק. ברקע נראה "מגדל בבל"

שמאל|ממוזער|250px|תמונת הגנים התלויים של סמיראמיס, הדמיה של צייר בתחילת המאה ה-20

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*מודל תלת־ממדי של הגנים התלויים - The Only Progress is Human
* 
* 

## הערות שוליים



קטגוריה:בבל
קטגוריה:שבעת פלאי תבל
תלויים
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:ארכאולוגיה
קמפוס

[200px|ממוזער|שמאל|[קמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים בלילה]]
**קמפוס** הוא מונח בלטינית המתייחס לשטח שבו ממוקמת האוניברסיטה. במקור משמעותו של המונח היא: "שדה" או "אזור פתוח".

ברומא העתיקה היה אזור שנקרא קמפוס (Campus), אשר שימש למגרש אימונים לחיילי הצבא הרומאי, שמשכנם היה קרוב לנהר הטיבר. לאחר מכן, המקום הפך לאזור למסלולי ריצה ולמשחקים. נכתב כי, לעיתים קרובות, יוליוס קיסר ואוגוסטוס קיסר נהגו לבלות שם. כחיקוי, הוקם מוסד דומה במרכזים עירוניים אחרים וביישובים בהם היו חיילים רומאיים.

הקמפוס האוניברסיטאי הוא השטח הכולל את המבנה הראשי של האוניברסיטה ואת מה שמסביב: מבני הפקולטות השונות, מבני סטודנטים, ספריות, משטחי הדשא וכל מה שבמתחם האוניברסיטה.

הקמפוס האוניברסיטאי מהווה אוטונומיה, ובדרך כלל הממסד השלטוני לא נוהג להתערב במה שנעשה בו, כגון בעת הפגנות סטודנטים, אלא אם כן זה מגיע לכלל הפרעות סדר שיש בהם משום סכנה לציבור ולרכוש.

במהלך המחצית השנייה של המאה ה-20 הורחבה משמעותו של המונח "קמפוס" והוא החל לשמש לתיאור מתחם רחב ידיים שבו פרושים בניינים של מוסדות גדולים, גם שאינם אקדמיים, כגון קמפוס של בית חולים, קמפוס של מפעל תעשייתי, קמפוס אולפני קולנוע וכדומה.

המושג קמפוס החל לשמש במאה ה-21 גם אתר שאינו בהכרח פיזי אלא וירטואלי המשתמש ללימודים כך ניתן לראות את מיזם קמפוס IL של המועצה להשכלה גבוהה ואת מיזם קמפוס ג'וניור שמהווה מרחב ללמידה אוניברסיטאי לילדים בגילאי 6 עד 12.

## המונח בעברית
בעברית נעשה השימוש במונח "**קריית האוניברסיטה**" כתחליף למילה "קמפוס" אף על פי שלעיתים מילה זו משמשת גם עבור "מתחם חינוכי גדול אחר".

## קישורים חיצוניים

* אמנון דירקטור, "לסדוק את מגדל השן: הקמפוס הישראלי בעבר, בהווה ובהעתיד", בבלוג שפת רחוב, מאי 2019

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
1902

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[150px|ממוזער|שמאל|[מנחם מנדל שניאורסון]]
[150px|ממוזער|שמאל|[לני ריפנשטאהל]]
[150px|ממוזער|שמאל|[יצחק בשביס-זינגר]]

## נפטרו
[150px|ממוזער|שמאל|[אמיל זולא]]

## לוח שנה

### שנת 1902 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1903

[ממוזער|300px|הטיסה הראשונה של [האחים רייט]]

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[150px|ממוזער|שמאל|[ישעיהו ליבוביץ]]
[150px|ממוזער|שמאל|[אלק דאגלס-יום]]
[150px|ממוזער|שמאל|[ארנסט קלטנברונר]]

## נפטרו
[150px|ממוזער|שמאל|[קאמי פיסארו]]

## לוח שנה

### שנת 1903 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1904

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[150px|ממוזער|שמאל|[דוקטור סוס]]

## נפטרו
[150px|ממוזער|שמאל|[בנימין זאב הרצל]]
[150px|ממוזער|שמאל|[אנטון צ'כוב]]

## לוח שנה

### שנת 1904 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
אוקיינוס הקרח הצפוני

**אוקיינוס הקרח הצפוני** , הנקרא גם **האוקיינוס הארקטי**, נמצא בחצי הכדור הצפוני, הוא הקטן והרדוד ביותר בין האוקיינוסים. שטח האוקיינוס הוא כ-14.09 מיליון קמ"ר.

האוקיינוס ממוקם כולו סביב ובאזור הקוטב הצפוני. האוקיינוס תחום על ידי היבשות צפון אמריקה, אירופה, אסיה, האי גרינלנד ואיים נוספים. לאוקיינוס מחוברים מספר ימים: ים קארה, ים מזרח-סיביר, הים הנורווגי, ים ברנץ ועוד.

רכס הרים תת-ימי, הנקרא רכס לומונוסוב, מחלק את האוקיינוס לשני חלקים: אוקיינוס הקרח האירואסיאתי (הנמצא בצד המזרחי של הרכס) ואוקיינוס הקרח הצפון אמריקאי (הנמצא בצד המערבי של הרכס). שני החלקים נקראים גם נאנסן והיפרבוריאן בהתאמה.

לאוקיינוס זורמים מים רבים בעיקר מן האוקיינוס האטלנטי דרך זרם הים הנורווגי, הנכנס לאוקיינוס הקרח וזורם לאורך החוף האירואסיאתי. מים זורמים לתוך האוקיינוס גם מן האוקיינוס השקט דרך מצר ברינג. זרם המים היוצא מן האוקיינוס זורם בעיקר לזרם הים המזרחי של גרינלנד. טמפרטורת המים ומליחותם משתנה במשך השנה בהתאם לקיפאון והפשרת הקרח. במשך רוב השנה שטח האוקיינוס מכוסה קרח, מה שמגביל את פעילות בעלי החיים באוקיינוס לאזורים המופשרים והדרומיים יותר. אזור הקוטב והאוקיינוס מהווים את המקור העיקרי לאוויר הקר, הגורם כאשר נפגש בקווי הרוחב האמצעיים (20–70 מעלות צפון) עם אוויר חם מהאזור המשווני, לפעילות מזג אוויר ענפה, הכוללת משקעים קפואים (שלג) ונוזליים (גשם). באוקיינוס אין נמלים רבים ותנועת המסחר בו נמוכה, אך דרכו עוברת הדרך הימית הקצרה ביותר בין צפון אמריקה לרוסיה. הנמלים העיקריים של אוקיינוס הקרח הצפוני ממוקמים בערים מורמנסק וארכנגלסק שברוסיה. פעם בשנה נערכת בגרינלנד ועידת האוקיינוס הארקטי בה מתקבלות החלטות בנוגע לאוקיינוס. מדענים צופים שבעקבות ההתחממות העולמית, כל הקרחונים באוקיינוס הקרח הצפוני יִמַּסּוּ.

## טריטוריות השוכנות לחופי האוקיינוס
* 
*  - דרך האי גרינלנד, ואיים נוספים.
*
* 
*  - כולל דרך הטריטוריה של האי סְבָאלְבָּרְד, ואיים נוספים.
*  - דרך אלסקה ואיים נוספים.

## גלריה

תמונה:Iceberg in the Arctic with its underside exposed.jpg|**[[קרחון ימי]]** באוקיינוס הקרח הצפוני, שחלקו התת-מימי נגלה לעין אף הוא, בשל המים השקטים באוקיינוס.
תמונה:Polar bears near north pole.jpg|שלושה דובי קוטב מתקרבים לצוללת צי ארצות הברית "הונולולו" בסמוך לקוטב הצפוני.


## קישורים חיצוניים

* אוקיינוס הקרח הצפוני, תקציר ונתונים סטטיסטיים באתר ספר העובדות על מדינות העולם של ה-CIA 
* שיא חדש בהפשרת קרחוני ים באוקיינוס הארקטי מאז תחילת המדידות הניו יורק טיימס, אוגוסט 2007
* 

*
קטגוריה:אוקיינוסים
קטגוריה:האזור הארקטי
אסכולת ויסקונסין

**אסכולת ויסקונסין** היא גישה בסוציולוגיה ובכלכלה המתארת את התפתחות האיגודים המקצועיים. גישה זו נוסדה בארצות הברית, כשמרכז פעילותה הוא אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. הוגים חשובים באסכולה זו הם הכלכלן וההיסטוריון זליג פרלמן (Selig Perlman) והכלכלן ג'ון קומונס (John Rogers Commons).

פרלמן חילק את החברה לשלוש קבוצות:

#**יזמים:** בעלי ההון המונעים מתוך רצון לרווח אישי.
#**[[פרולטריון|עובדי הכפיים]]** אשר מונעים על ידי הצורך בביטחון תעסוקתי.
#**[[אינטלקטואל]]ים** משכילים המעוניינים בשינויים סוציאליסטיים.

על פי גישת ויסקונסין, האיגודים המקצועיים נוצרים בשל צורכיהם של עובדי הכפיים בשוק העבודה. שתי הקבוצות האחרות עשויות להשפיע על איגודים אלו.
לדוגמה: בעולם הקומוניסטי, האינטלקטואלים חזקים מהיזמים, ולכן הפכו האיגודים המקצועיים לאמצעי להשתלטות המעמדות הנמוכים על המדינה. בארצות הברית, לעומת זאת, נושאים האיגודים אופי כלכלי טהור, בשל חוזקם היחסי של היזמים.

הסוציולוג ג' בארבאש הציג ניתוח דומה של האיגודים המקצועיים ב־1964: על פיו יחסי עבודה ביסודם כוללים מתח בין העובדים למעסיקיהם. מתח זה יוצר התאגדות עובדים, המגיבה למתח קיים זה ומוגדרת על־פיו. מרגע שנוצרו, משפיעים האיגודים המקצועיים עצמם על התפתחותם בכיוונים שונים, המשתנים בהתאם להתרחשויות המקומיות בכל מקום.

קטגוריה:סוציולוגיה
בושידו

שמאל|ממוזער|220px|סמוראי
**בּוּשידוֹ** (קאנג'י: **武[[שורש 33|士]]道**, רומאג'י: Bushidō, מילולית: "דרך הלוחם") או **בּוּדוֹ** (קאנג'י: **武道**, רומאג'י: budō, מילולית: "דרך הלחימה") הוא מושג ביפנית המתאר את קוד ההתנהגות של הסמוראים, מעמד האצולה הלוחמת ביפן הפיאודלית.

קוד ההתנהגות, שפותח במאות ה-9 עד ה-12, דורש נאמנות וכבוד עד המוות. כשהסמוראי נכשל בשמירת כבודו, הדרך היחידה להשיבו היא על ידי ביצוע "ספוקו" - התאבדות טקסית המבוצעת על ידי נעיצת חרב בבטן.

בצורתו הטהורה ביותר הבושידו דורש מההולכים בדרכו לבחון את המציאות מנקודת המבט של מותם העתידי.

הבושידו היווה גם את הבסיס הרוחני לאלו אשר ביצעו התקפות "קאמיקאזה" במהלך מלחמת העולם השנייה. מסיבה זו, לאחר כניעת יפן אסרו האמריקאים על היפנים לבצע כל סוג של אימון באמנויות לחימה יפניות, מכיוון ששורשיהן נעוצים בבושידו.

הספורט המודרני "קנדו" נסמך על בסיס הפילוסופיה של הבושידו, בעיקר בהתבססותו על העיקרון "מכה אחת-הריגה אחת". שלא כמו אמנויות לחימה אחרות, מגע ממושך עם היריב או חבטות רבות בו נמנעות לטובת מכה אחת "נקיה" בגופו או בראשו של היריב.

## שמונה המידות הטובות

אלה שמונה המידות הטובות המגדירות את המקיים את הבושידו:

# ג'י (義) - יושרה.
# יו (勇) - אומץ.
# ג'ין (仁) - נדיבות.
# רי (礼) - הוקרה.
# מאקוטו (誠) - כנות.
# מאיו (名誉) - כבוד.
# צ'וגי (尽忠) - נאמנות.
# ג'יסה (自制) - שליטה עצמית.

## ראו גם
* ארבעים ושבעה הרונין
* אבירות

## לקריאה נוספת
* גיליון דצמבר 2003 של הנשיונל ג'יאוגרפיק העוסק בתרבות הסמוראים.
* הספר הגאקורה

## קישורים חיצוניים

* גבריאל רעם, סוד הקסם הסמוראי
* 
* 

קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:מילים וביטויים ביפנית
קטגוריה:מידות טובות
שלושה בסירה אחת (רדיו)

250px|ממוזער|שמאל|עטיפת ספר התוכנית "שלושה בסירה אחת" (1957)
[שמאל|ממוזער|250px|יצחק שמעוני מנחה את התוכנית "שלושה בסירה אחת", [1957]]
"**שלושה בסירה אחת**" הייתה תוכנית רדיו פופולרית, ששודרה בקול ישראל בין השנים 1956–1959. השידור התקיים מדי חודש ביום שבת לפני הצהריים, ובשידור חוזר כעבור שבועיים.

יוזם התוכנית והמנחה שלה היה יצחק (צחי) שמעוני, שהיה בין העובדים הבכירים בקול ישראל. יחד עם שמעוני ערכו את התוכנית אלון שמוקלר ויהודה האזרחי. את הרעיון שאב שמעוני מתוכנית בריטית, בה צוות קבוע נשאל שאלות שונות וענה תשובות מתחכמות, לאו דווקא לגופו של לעניין.

לגרסה העברית של התוכנית נוספו מספר מרכיבים ייחודיים, כגון שירים ולחנים (שלכאורה חוברו ללא הכנה מוקדמת ועסקו בעניין אקטואלי), וגרסאות מקוריות לסיפורים ובדיחות. את השירים כתב המשורר אהרן אמיר (שלימים התפרסם גם כסופר ומתרגם), או הפזמונאי דן אלמגור. את המנגינות חיבר המוזיקאי מאיר הרניק. באין מתחרים לתחנה, זכתה התוכנית לפופולריות רבה.

שם התוכנית הושאל מכותרת ספרו של ג'רום ק. ג'רום "שלושה בסירה אחת (מלבד הכלב)".

בשנים 1957–1959 יצאו לאור שלוש אסופות של קטעי הומור מן התוכנית בעריכת יהודה האזרחי ויצחק שמעוני.
[שמאל|ממוזער|250px|משתתפי התוכנית "שלושה בסירה אחת", [1957. משמאל לימין: גבריאל צפרוני, שלום רוזנפלד, שמואל אלמוג, אמנון אחי-נעמי ודן אלמגור]]

ב-1964 יצא לאור תקליט ובו שישה מונולוגים של דן בן אמוץ מתוך התוכנית.

בין המשתתפים בצוות התוכנית:
* שאול ביבר
* שלום רוזנפלד
* רות בונדי
* אמנון אחי נעמי
* שמואל שניצר 
* דן בן אמוץ
* דן אלמגור
* עדה בן-נחום
* שמואל אלמוג
* גבריאל צפרוני
* חיים חפר
* יצחק איתן

## קישורים חיצוניים

* קטע מהתוכנית
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות רדיו בקול ישראל
קטגוריה:שנות ה-1950 בישראל
קטגוריה:הומור
אינטליגנציה גבישית ונוזלית

בפסיכולוגיה, המושגים **אינטליגנציה גבישית** ו**אינטליגנציה נוזלית** הוכנסו לשימוש על ידי ריימונד קאטל . לפי התאוריה של קאטל, המבוססת על בחינות פסיכומטריות, האינטליגנציה הכללית (g) כוללת שני מרכיבים:
* **אינטליגנציה גבישית**: כישורים נרכשים שמתגבשים במהלך החיים באמצעות חינוך, השכלה, לימוד עצמי ואימון.
* **אינטליגנציה נוזלית**: כישורים מולדים שנשארים ברמה דומה לאורך החיים ואינם משתנים לאחר חודשי החיים הראשונים.

שני סוגי האינטליגנציה מתפתחים באופן שונה. אינטליגנציה גבישית ממשיכה להשתפר לאורך כל החיים ומושפעת מאוד מהסביבה שבה מתפתח האדם. אינטליגנציה נוזלית מושפעת משינויים נוירולוגיים בכלל ומניוון בפרט, ולפיכך היא מתפתחת במהירות בגיל צעיר ומתייצבת בהמשך, מחקרים מצאו שהיא בדרך כלל מפסיקה להתפתח בסביבות גיל 16. היא אינה מושפעת מהשפעות סביבתיות.

יש המחלקים את גורם g ל-g נוזלי (בראשי תיבות gf) ול-g גבישי (בראשי תיבות gc), כאשר יש מתאם גבוה במיוחד בין גורם האינטליגנציה הכללי g ל-g הנוזלי.

## אינטליגנציה נוזלית
אינטליגנציה נוזלית מורכבת ממספר יכולות, המאפשרות חשיבה מופשטת, הפעלת היגיון, ויסות קשב ולמידה של מידע חדש.
בהתאם לכך, האינטליגנציה הנוזלית היא מרכיב מרכזי של החשיבה הלוגית והתפקודים הניהוליים. היא מקושרת גם ליכולת ההסתגלות למצבים חברתיים.

לאינטליגנציה הנוזלית יש קשר חזק במיוחד לשטף של חשיבה מסתעפת, הכוללת המצאה של פתרונות מרובים עבור בעיה או מטלה מסוימת. בהתאם לכך ייתכן שהיא יכולה להסביר את הקשר בין מנת משכל ויצירתיות.

## לקריאה נוספת

## ראו גם
* רב-תחומי

## קישורים חיצוניים
* על אינטלקט ואינטליגנציה במערכות הלימודים הקיימות

## הערות שוליים

קטגוריה:אינטליגנציה
קטגוריה:פתרון בעיות
קטגוריה:למידה
גורם g

**גורם g** הוא מושג בחקר האינטליגנציה, אשר טבע צ'ארלס ספירמן בניסיון להסביר כיצד קורה שבין כל שני מבחנים לאינטליגנציה יש מתאם גבוה. לכאורה אפשר היה לצפות שכישור מסוג אחד יבוא על-חשבון כישורים מסוג אחר (למשל בכך שהראשון תופס חלק מן המקום במוח, או בכך שהוא נובע מתרגול וגוזל זמן מתחומים אחרים), אבל בפועל מתברר שכל מדדי האינטליגנציה מתואמים זה עם זה. ספירמן פיתח שיטות סטטיסטיות (כמו ניתוח גורמים מקבילים) כדי לארגן את המידע רב-הפנים על אינטליגנציה באופן חסכוני, וקרא בשם "גורם g" לציר הראשי של הנתונים.

הביצוע של אדם במבחן מסוים מבוסס על שני גורמים אלו. הגורם הכללי g הוא החשוב ביותר והמשפיע ביותר. המתאם הגבוה בין כל שני מבחני אינטליגנציה נובע מהדומיננטיות של גורם g בכל אחד מהמבחנים. ספירמן אפיין את גורם g כשילוב של כושר הפשטה וכושר הסקה לגבי קשרים ויחסים.

ישנם כמה ניסיונות להסביר את קיומו של גורם g (שהוא עובדה סטטיסטית).
* הסבר נוירופיזיולוגי – מקור ההבדלים הבין אישיים באינטליגנציה נעוץ בסיבות הקשורות במבנה המוח, הפלסטיות המוחית, מהירות העברת המידע על ידי הנוירונים ועוד.
* הסבר מוטיבציוני – הרצון להצליח מתבטא בכל סוגי המבחנים. רצון זה הוא שיוצר מתאם חיובי בין המבחנים. הסבר זה נשען על ממצאים שישנו קשר בין ביצועים נמוכים של נבחנים משכבות סוציואקונומיות נמוכות, ובין גילויי חוסר אמון ביכולת האישית וחוסר רצון להתמודד. עם זאת, הסבר זה מתבסס על מחקרים מתאמיים, ולכן הטיעון הסיבתי שלו הוא חלש.
* הסבר ארכיטקטוני – כל סוגי הפעילות הקוגניטיבית דומים, כך שישנם רכיבים בסיסיים המשותפים לכולם, שמובילים למתאם בין הביצועים במבחנים השונים.

## ראו גם
* מונחים בפסיכולוגיה קוגניטיבית
* מונחים בהערכה פורמלית
* אינטליגנציה
* אינטליגנציה גבישית ונוזלית
* אין מידה לאדם

קטגוריה:אינטליגנציה
פסיכולוגיה חברתית – מונחים

* **[[פסיכולוגיה חברתית]]:** חקר השפעת החברה על אופן החשיבה האנושי.

* **[[דימוי עצמי]]**

* **[[צורך בהישג]]**

* **[[כישלון#פחד מפני הצלחה|פחד מפני הצלחה]]**

* **[[הטרמה]]:** הגברת הזמינות של מידע הנובעת מחשיפה לגירויים ספציפיים או מאורעות.

* **[[אפקט ההילה]]:** אפקט בו תכונה אחת מאפילה על כל יתר התכונות ביצירת הרושם הכללי.

* **אפקט הראשוניות:** אפקט בו אלמנטים מוקדמים בזמן יוצרים סכימה המטמיעה לתוכה אלמנטים שבאים בהמשך.

* **אפקט האחרונות:** אפקט בו אלמנטים מאוחרים בזמן יוצרים סכימה המטמיעה לתוכה אלמנטים מוקדמים.

* **[[הטיה לטובת העצמי]]:** נטייה ליחס כישלונות לגורמים ולנסיבות חיצוניים, והצלחות לגורמים פנימיים.

* **[[הטיית האישוש]]:** תופעה בה אנשים המחפשים אחר עדויות שיאששו את השערתם, נוטים להתעלם מעדויות שמפריכות את השערתם, על מנת להעלות את הסיכוי שאכן יקבלו תמיכה להשערתם.

* **[[הטיית הצופה המשתתף]]:** הנטייה לייחס את הפעולות של אנשים אחרים לתכונותיהם, ואילו את הפעולות האישיות לנסיבות חיצוניות.

* **[[היוריסטיקה]]:** כלל חשיבה פשוט המציע דרך קלה ומהירה להגיע לתשובה הדרושה.

* **[[טעות הייחוס הבסיסית]]:** הנטייה לראות התנהגות כנובעת מתכונות ומנטיות של המבצע, ולהזניח את השפעת הסביבה.

* **[[אפקט הצדקת היתר]]:** הנטייה לפרש התנהגות בהדגשת יתר על סיבות מצביות בולטות ולא לייחס דגש לאישיות.

* **[[נבואה המגשימה את עצמה]]:** מצב שבו ציפייה גורמת להתנהגות תואמת של בעל הציפייה, והתנהגות זו גוררת התנהגות תואמת גם מן הצד השני, דבר הגורם בסופו של דבר לאישוש הציפייה הראשונה ולהפיכתה למציאות (ראו גם אפקט פיגמליון).

***[[נבואה המזימה את עצמה]]:** מצב שבו ציפייה גורמת להתנהגות הפוכה של בעל הציפייה, המונעת את התגשמותה (כך ייתכן שאלמלא העלאת הנבואה לתודעה, היא אכן הייתה מתגשמת). 

* **[[הטיית רצייה חברתית|רצייה חברתית]]:** התנהגות של אדם שמושפעת מרצונו להתקבל על ידי החברה.

* **[[מוקד שליטה]]:**
** **[[מוקד שליטה פנימי]]**: האמונה שהצלחתו של אדם תלויה בכישרונו ומאמציו המושקעים להשגת המטרה.
** **[[מוקד שליטה חיצוני]]**: האמונה כי הצלחתו של אדם תלויה בגורמים חיצוניים.

* **[[פיזור אחריות]]:** התופעה שככל שקבוצת האנשים שבה נמצא יחיד גדולה יותר, נוטה הוא יותר להסיר מעצמו את נטל האחריות.

* **[[אפקט פיגמליון]]:** נבואה שמגשימה את עצמה.

* **[[ניכור]] החברה:** תפיסת האדם את החברה כפונקציונלית ויחסית לצרכיו.

* מיזוג זהות: מבנה (קונסטרוקט) פסיכולוגי שהוגדר בפסיכולוגיה החברתית ובאנתרופולוגיה הקוגניטיבית, כיישור קו עם של אדם עם קבוצה חברתית עמה הוא חווה תחושת אחדות מוחשית.

## מונחים נוספים

* פסיכואנליזה - מונחים
* פסיכולוגיה התפתחותית - מונחים

*
קטגוריה:מונחונים
Java Enterprise Edition

**Java Platform, Enterprise Edition** או **Java EE** (בעבר הייתה ידועה בשם **J2EE**) היא פלטפורמת Java של חברת אורקל לפיתוח תוכנות ארגוניות. הפלטפורמה מספקת ממשקי תכנות יישומים (API) וסביבת הרצה (runtime environment) המשמשים לפיתוח והרצה של network services ,web services ויישומי רשת מורכבים אחרים, הבנויים בארכיטקטורת שרת–לקוח רב-שכבתית, ומאופיינים בסילומיות (scalability), אמינות ואבטחת מידע.

Java Enterprise Edition מרחיבה את ה-Java Standard Edition, על ידי הוספת ממשקי תכנות יישומים התומכים במיפוי אובייקטי-רלציוני (עבודה עם בסיסי נתונים), ארכיטקטורות מבוזרות ורב-שכבתיות, web services ועוד. הפלטפורמה מבוססת על רכיבי תוכנה מודולריים אשר רצים על גבי שרת יישומים. תוכנה עבור Java EE מפותחת בעיקר בשפת התכנות Java ומשתמשת ב-XML לצורכי קונפיגורציה.

## נומנקלטורה, סטנדרטים ומפרטים
עד גרסה 5, הפלטפורמה הייתה ידועה בשם *Java 2 Platform, Enterprise Edition* או *J2EE*. הגרסה הנוכחית (נכון לחודש אפריל 2014) נקראת *Java EE 7*.

Java EE מוגדרת על ידי המפרט (specification) שלה. כמו במקרה של מפרטים אחרים של ה-Java Community Process, מפתחים צריכים לעמוד בדרישות תאימות מסוימות על מנת שיוכלו להצהיר על המוצרים שלהם כתואמי Java EE.

Java EE כוללת מפרטים לממשקי תכנות יישומים (APIs), כדוגמת XML ,web services ,JMS ,e-mail ,RMI ,JDBC ועוד, ומגדירה כיצד לתאם ביניהם. כמו כן, Java EE כוללת גם כמה מפרטים לרכיבים הייחודיים לפלטפורמה זו; ביניהם נכללים JavaServer Pages ,servlets ,Connectors ,Enterprise JavaBeans וכמה טכנולוגיות ל-web services. כל אלה מאפשרים לפתח תוכנות enterprise פורטביליות וסילוּמיוֹת, הניתנות לאינטגרציה עם מערכות מורשת.

שרת יישומים של Java EE יודע לטפל בטרנזקציות, אבטחת מידע, סילומיות, מקביליות וניהול של הרכיבים הפרוסים עליו, וזאת על מנת לאפשר למפתחים להתרכז בלוגיקה העסקית של הרכיבים במקום במשימות תשתית ואינטגרציה (שילוב מערכות).

## שרתים נפוצים מבוססי Java EE
* אפאצ'י טומקט - תומך במפרטים Java Servlet ו-JavaServer Pages.
* ג'רונימו - מפותח על ידי קרן התוכנה אפאצ'י.
* JBoss - פותח על ידי JBoss וכיום מפותח על ידי Red Hat.
* WebSphere של חברת IBM.
* WebLogic של חברת BEA אשר כיום בבעלותה של אורקל.
* GlasshFish - תוכנה חופשית שפותחה במקור על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס וכיום מתוחזקת על ידי אורקל.

## ראו גם
* Enterprise software
* Enterprise JavaBeans
* Spring Framework
* Java Servlet
* JavaServer Pages
* JavaServer Faces

## קישורים חיצוניים

* 

* Java EE at a Glance - מתוך האתר הרשמי של Oracle 

קטגוריה:Java
קטגוריה:תכנות
קטגוריה:טכנולוגיות צד-שרת
הטיה לטובת העצמי

**הטיה לטובת העצמי** (באנגלית: **Self-serving bias**) היא מונח בפסיכולוגיה חברתית, המתאר את הנטייה של האדם ליחס את כישלונותיו לגורמים ולנסיבות חיצוניים, בעוד את הצלחותיו הוא מיחס לגורמים פנימיים-אישיים.

דפוס ייחוס זה משרת את הדימוי העצמי החיובי של האדם, בכך שהוא מעצים את ההשפעה החיובית של הצלחות, ומצמצם את ההשפעה השלילית של כישלונות. להטיה הסבר מוטיבציוני, לפיו אנשים מעוניינים לקבל אחריות על הצלחות ולהימנע מכך במקרה של כישלונות, וכן הסבר קוגניטיבי, לפיו אנשים נוטים להשקיע מאמצים רבים בהשגת מטרתם ולכן מייחסים את ההצלחות לגורם פנימי ("השקעתי ולכן הצלחתי"), ואת הכישלונות לגורם חיצוני ("השקעתי, אך גורם שאינו תלוי בי הכשיל אותי").

## הכתם העיוור של ההטיה
אנשים מתקשים להודות בקיום ההטיה הזו, אף על פי שאנשים מזהים את ההטייה הזו בקלות אצל אחרים. הם מסוגלים לכעוס כשהם שמים לב להטיה הזו אצל השני, אך עם זאת לא לשים לב לקיום ההטיה אצלם.

## בתרבות הפופולרית
בתרבות הישראלית, נודע הפתגם העברי כי "להצלחה אבות רבים אך הכישלון יתום הוא". פירושו הוא שאנשים אוהבים לקחת תחת אחריותם מעשים שגררו עימם תוצאות חיוביות, אך מסירים מעצמם אחריות כשמדובר במעשים שגררו עימם תוצאות שליליות.

## ראו גם
* טעות הייחוס הבסיסית
* מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* פסיכולוגיה חברתית
* הטיית הצופה המשתתף
* אפקט האדם השלישי
* נטאי
* מקור שליטה
* אפקט דאנינג-קרוגר

## לקריאה נוספת
אולג קומליק, אגוצנטריות והטיה לטובת העצמי בניהול משא ומתן, **משאבי אנוש** 259-260, עמ' 12–18 (2009).

## קישורים חיצוניים
* יואב אריה לוי, "הכישלון הוא יתום" – האמנם?, 3 בפברואר 2019
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:עצמי
קטגוריה:הטיות
טעות הייחוס הבסיסית

**טעות הייחוס הבסיסית** היא מונח בפסיכולוגיה חברתית לפיו בני אדם נוטים בעת שיפוט של בני אדם אחרים לתת משקל יתר לגורמים פנימיים שהביאו לביצוע המעשה, כגון תכונות ומנטליות של המבצע, ולתת משקל חסר להשפעת הסיטואציה והגורמים החיצוניים שאינם תלויים באדם שהובילו למעשה. הנטייה נובעת מהבולטות הרבה יותר של מבצע ההתנהגות בהשוואה לסיטואציה שהוא מצוי בה.

טעות הייחוס הבסיסית מבוצעת על ידי אנשים בעיקר ביחס לאחרים ולא ביחס לעצמם, מה שידוע כהטיית הצופה המשתתף, הנטייה של אנשים לייחס את פעולותיהם לגורמים חיצוניים ואילו את פעולות האחר לגורמים פנימיים.

את המונח טבע פרופסור לי רוס מספר שנים לאחר הניסוי קלאסי של אדוארד א. ג'ונס וויקטור האריס (1967). רוס טען במאמר פופולרי כי טעות הייחוס הבסיסית היא הסלע הרעיוני לכל תחום הפסיכולוגיה החברתית. בהמשך נקבע, שאחת הסיבות להיווצרות טעות הייחוס הבסיסית היא הליך עיבוד קוגניטיבי שגוי: קודם עושים שיפוט תכונתי ואחר כך מתקנים תיקון חסר של השפעת המצב.

## השלכות של שגיאת הייחוס הבסיסית
כך לדוגמה, אם אדם יפוטר על ידי המעסיק מעבודתו, הוא ינטה לפרש זאת כחוסר הוגנות או רשעות של המעסיק, ולא יתן דעתו לכך שהפיטורין נובעים ממצבו של העסק, הצורך בביצוע קיצוצים וכדומה. השלכה נוספת לנטייה זו היא התייחסות החברה לאנשים בעלי נכות בלתי נראית שהיא מצב בו קיימות מוגבלויות שאינן מתבטאות בתופעות חריגות או במגבלות תפקודיות הנראות לעין.

## היבטים תרבותיים
שגיאת הייחוס הבסיסית מושפעת מהבדלים בין-תרבותיים. על פי מחקרים, בחברות מערביות יש נטייה גבוהה לבצע טעות ייחוס זו, ויש נטייה לייחס בהן יותר את התנהגות האדם לגורמים פנימיים. לעומת זאת במדינות המזרח הרחוק טעות ייחוס זו איננה נפוצה, מכיוון ששמים בהן יותר דגש לשדה ההתרחשות. מחקר נוסף הוכיח שאצל ילדים טעות הייחוס הבסיסית נפוצה פחות.
## טעות הייחוס המוחלטת
טעות הייחוס המוחלטת דומה לטעות הייחוס הבסיסית אלא שהיא באה בהקשר של קבוצת חוץ ויצירת סטריאוטיפ, אחת מהדרכים שבהן נוצרים סטריאוטיפים, זה בכך שאנו מייחסים התנהגות של יחיד לתכונה פנימית, ואז מכלילים את התכונה הפנימית הזו על כל הקבוצה שאליה הוא משתייך.

## ראו גם
* תאוריית הייחוס
* מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* הטיה קוגניטיבית
* נטאי
* פסיכולוגיה בין תרבותית
## לקריאה נוספת
* אולג קומליק, אגוצנטריות והטיה לטובת העצמי בניהול משא ומתן, **משאבי אנוש** 260-259, עמ' 12–18 (2009).

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:טעויות חשיבה
הטיית הצופה המשתתף

**הטיית הצופה המשתתף** (Actor-observer bias) הוא מונח בפסיכולוגיה חברתית המתאר נטייה של אנשים לייחס את פעולותיהם שלהם לנסיבות החיצוניות, אך לייחס פעולות של אחרים לעולמם הפנימי. 

את הטיית הצופה המשתתף הציגו אדוארד ג'ונס וריצ'רד ניסבט במאמר משנת 1971. הנחתם היא שההטיה נובעת מהנטייה הקיימת בבני אדם לסבור שאישיותם שלהם מורכבת ורבת פנים, ואילו אישיותם של אנשים אחרים פשוטה יותר. על פי ג'ונס וניסבט ההטיה מתקיימת בהתייחס להתנהגויות חיוביות ושליליות גם יחד, אך נחשבת חזקה יותר בהתייחס להתנהגויות שליליות, ובמקרים אלו ניתן להציגה באופן פשטני כ"כישלונות של אחרים הם באשמתם, כישלונות שלי הם מתוקף הנסיבות". ההשערה היא שההטיה חלה על כל מגוון ההתנהגויות, מכוונות ובלתי מכוונות, גלויות וסמויות. ההטיה מתייחסת לעיתים לכלל ההסברים הנוגעים לעולם הפנימי של האדם, אך לרוב נדון בהתייחס לתכונות קבועות של האדם ולא למצבי רוח. 

ההטיה נחשבת על ידי רוב הפסיכולוגים החברתיים כמבוססת ביותר, אולם פרופ' ברטרם מאלה מאוניברסיטת מישיגן, טוען בהסתמך על סקירת מאמרים שהראיות לקיומה קלושות. על פי בדיקתו, ההטיה קיימת במידה קלה בהתייחס להסברים של התנהגויות שליליות, אך הפוכה בהתייחס להתנהגויות חיוביות.

נהוג לחשוב על ההטיה כנובעת משתי סיבות:
1. בולטות שונה – העובדה שעבור מבצע ההתנהגות הסביבה בולטת יותר ממנו עצמו ומתכונות אישיותו, ואילו עבור הצופה בולט דווקא מבצע ההתנהגות עצמו ואישיותו ולא מה שמסביבו.
2. ידע שונה – המשתתף מכיר את עצמו, ומודע לכך שהוא מתנהג אחרת במצבים שונים, ואילו הצופה אינו מודע לכך שמבצע ההתנהגות יכול להתנהג אחרת בנסיבות ובמצבים שונים, ולכן קל לו יותר לייחס את ההתנהגות לגורמים קבועים באישיות.

## ראו גם
*מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* אפקט האדם השלישי

## הערות שוליים

קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:הטיות
1905

__TOC__

## אירועים
[שמאל|ממוזער|250px|[אלברט איינשטיין]]
* שנת הפלאות (Annus Mirabilis) – הפיזיקאי היהודי אלברט איינשטיין מפרסם ארבעה מאמרים – כל אחד מהפכני ופורץ דרך בתחומו. המאמרים שפרסם עסקו במכניקה סטטיסטית, מכניקת הקוונטים ותורת היחסות הפרטית (כל המאמרים פורסמו בשנתון הפיזיקה).

## נולדו
[150px|ממוזער|שמאל|[אלברט שפר]]

## נפטרו
[150px|ממוזער|שמאל|[ז'ול ורן]]

## לוח שנה

### שנת 1905 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
ידיד רובין

**ידיד רובין** (24 באוגוסט 1938, חדרה - 3 בינואר 2012) היה צייר ישראלי.

## ביוגרפיה

ידיד רובין נולד בקיבוץ גבעת חיים בשנת 1938. בעקבות הפילוג בקיבוץ הצטרפה משפחתו לקיבוץ גבעת חיים איחוד. בסוף שנות ה-50 נסע עם משפחתו לאוסטריה, שם למד מספר חודשים באקדמיה לאמנות בווינה. לאחר שובו לישראל התגייס לצה"ל ושירת כצנחן. לאחר שירותו הצבאי למד במכון אבני, ובשנת 1967, בעקבות קבלת מלגה, נסע ללמוד ברויאל קולג' אוף ארט בלונדון. בין השנים 1981–1983 התגורר ביפו, ולאחר מכן שב להתגורר בקיבוץ.

בשנת 2004 זכה בפרס שרת התרבות ליוצרים בתחום האמנות הפלסטית.

רובין הציג במקומות רבים בישראל ומחוצה לה. בתקופה שלפני מותו עבד בשיתוף פעולה עם גלריה שלוש בתל אביב וגלריה בלוס אנג'לס. רובין זכה להכרה משמעותית רק לאחר מותו.

בראשית 2024 הגישה אלמנת הצייר, אילת רובין, תביעה נגד גלריה שלוש והבעלים שלה נירה יצחקי על הונאה כספית ואי העברת תשלומים.

## סגנונו האמנותי

ידיד רובין נחשב בעיני רבים ל"צייר הארץ ישראלי האחרון". כמי שלמד תחת מורים כגון סטימצקי ושאר גדולי המופשט הלירי, "מרד" רובין במסורת זו של ציור תוך שהוא בונה שפה אישית משלו.

בניגוד למוריו שציירו בצבעים מדוללים ושבורים, פיתח רובין סגנון יותר ישיר הנשען על משיכות צבע רוויות ביותר, בהשראת ציירים אקספרסיביים כגון ואן גוך.

יצירותיו המוקדמות, מן התקופה שלאחר שובו מלונדון, הושפעו מסגנון ה"הארד אדג'" המופשט והגאומטרי. בשנות ה-70 של המאה ה-20 התנסה בסגנונות שונים. בין היתר עסק בפיסול ובאמנות מושגית. בשנות ה-80 הפך ציור הנוף לנושא המרכזי בציוריו. עבודותיו אופיינו בצבעוניות עזה, במשיכות מכחול אקספרסיביות ונטייה לסגנון גרפי של הדימויים.

ציוריו עוטים עליהם מסווה של נאיביות רבה כאשר דימויים ארכיטיפיים של עץ, בית וטרקטור המצוירים באופן נאיבי ואף סכמטי אינם אלא צוהר לציור מורכב ביותר הנשען על יחסים צבעוניים ייחודיים והנחת צבע חדשנית ואמיצה. תחת מעטה הנאיביות "מסתנן" ידיד אל תוך נבכי החיים והרגש, תוך שהוא נשען אך ורק על הדימויים הפשוטים ביותר המקיפים אותו בקיבוץ בו הוא התגורר.

## גלריה

File:Rubin 002.JPG|ללא כותרת, 1970ברזל צבוערחוב דובנוב 10, תל אביב-יפו


## קישורים חיצוניים

* 
* , ידיד רובין בגלריה שלוש.
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:גבעת חיים איחוד: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בגבעת חיים איחוד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
שרת פרוקסי

שמאל|ממוזער|250px|תרשים מופשט של שרת פרוקסי המקשר בין שתי תחנות קצה
**שרת פרוֹקסי** (באנגלית: **Proxy server**; החלופה העברית על פי האקדמיה ללשון העברית: **שרת מתווך**) הוא שרת שתפקידו העיקרי לספק גישה מהירה למשאבים חיצוניים ברשת מחשבים.
הסוואת כתובת ה-IP מתאפשרת על ידי חיבור לשרת פרוקסי שדרכו כל חיבורי האינטרנט עוברים (הנתונים נשלחים אליו וממנו אל השרת ומן השרת אליו ועד למשתמש) כפי שניתן לראות בתמונה.

תפקידו העיקרי של שרת הפרוקסי מתאפשר באמצעות תוכנה השומרת בזיכרון המטמון שלו עותקים של דפי אינטרנט ומאפשרת גישה מהירה אליהם מהמחשבים המחוברים לפרוקסי. בחלק מהמקרים משמש הפרוקסי כנקודת הפרדה וביקורת בין רשת המחשבים הפנימית של הארגון אליו הוא שייך לבין העולם החיצוני. הוא מאפשר מעקב, חסימה או שינוי לדפי HTML על פי מדיניות הארגון בענייני אבטחת מידע ותכני מידע קבילים (אפשר, למשל, לחסום אתרים פורנוגרפיים). יש מקרים שהוא משמש למימוש SSO (מסיר את הצורך בהכנסת שם לכל אפליקציה שונה) ולהוספת הגנות לדפי הארגון על פי הרשאת המשתמש.

שרתי פרוקסי אחרים, הנקראים **שרתי פרוקסי אנונימיים**, מאפשרים פרטיות. על ידי שימוש בשרת פרוקסי, המחשבים איתם הגולשים יוצרים קשר, מזהים את כתובת ה־IP של שרת הפרוקסי במקום את כתובת ה־IP של הגולש. בנוסף, ישנם שרתי פרוקסי שלא מאפשרים לאתרים ולמחשבים שאיתם גולשים לדעת שהם מתקשרים עם שרת פרוקסי.

## ראו גם
* פרוקסי הפוך
* מונחים בתוכנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:סוגי שרתים
קטגוריה:אנונימיות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
סופר

[ממוזער|250x250 פיקסלים|[שמואל יוסף עגנון, היחיד מבין כותבי הספרות העברית שזכה בפרס נובל לספרות]]
**סופר** הוא אדם העוסק בכתיבת סיפורת – רומנים, נובלות, סיפורים קצרים ומסות (לעיתים נקרא כך גם מי שעוסק בכתיבת ספרי עיון).

## אטימולוגיה
התואר "הסופר" מופיע בתנ"ך כתפקיד של אישים שונים, כגון עזרא הסופר ושפן הסופר. מדרש המובא בתלמוד הבבלי ובמדרש תנחומא מקשר את התואר לספירת האותיות שבתורה. הספירה נעשתה בתקופה הקדומה, כדי למנוע שיבושים בנוסח המקרא והעידה על בקיאות במקרא ובמסורת המובעת על ידו. אף על פי כן, לפי רבים ממפרשי המקרא ולפי המחקר המודרני המונח נגזר מהמילה סֵפֶר.

בתקופת חז"ל שימש המונח "סופר" במשמעותו הבסיסית – אדם העוסק בכתיבה (כך למשל, סופר סת"ם, שהוא סופר הכותב ספרי תורה, תפילין ומזוזות, או הממונה בבית הדין על כתיבת גיטין). בדרך כלל לתואר זה זוכה מי שאיננו בקי בכתיבה גרידא אלא נחשב למומחה בתחום עיסוקו, כולל הדינים השונים שנלווים לכתיבתו הדתית. בתקופה זו היה מקובל שלכל עיר ישנו "סופר מתא", הסופר המקומי. רש"י ותוספות נחלקים ביניהם האם הכוונה לסופר סת"ם, או לכותב שטרות חוב מקצועי (מעין נוטריון). כך או כך, עד להתפתחות העברית המודרנית במאה ה-19, לא שימש המונח "סופר" לתיאור כותב יוצר, והמונח המקובל היה "מחבר".

המונח "סופרים" (ברבים בלבד) התרחב עוד יותר ומהווה בחז"ל כינוי כללי לחכמים ולתלמידיהם, שדבריהם קרויים דברי סופרים, ועליהם נאמר "קנאת סופרים תרבה חכמה".

## בעת המודרנית
הכשרה לכתיבה של ספרות יפה ניתנת בסדנאות המיועדות למטרה זו, וכן במסגרת החוג לספרות באוניברסיטאות. הכשרה זו אינה הכרחית, ורבים מהסופרים עוסקים בכתיבה ללא הכשרה מסוג זה.

על פי רוב סופרים אינם נוטים לפרסם את ספריהם באופן עצמאי, והם עושים זאת באמצעות חברות הוצאה לאור. בתמורה לעמלו מקבל הסופר שכר סופרים, שהוא אחוז מסוים ממכירות הספר, ולא שכר קבוע. בישראל רק סופרים מעטים מוצאים את כל פרנסתם (או את עיקרה) בשכר הסופרים המשולם להם, ומרביתם עוסקים בעבודה נוספת, המספקת את פרנסתם העיקרית. בין יוצאי הדופן היו ש"י עגנון, שכבר בשלב מוקדם למדי ביצירתו קיבל תשלום חודשי קבוע מהמו"ל שלו, הוצאת שוקן, כך שיכול היה להקדיש את כל זמנו לכתיבה, ועמוס עוז שקיבל שכר קבוע מכתר הוצאה לאור, תוך התחייבות לבלעדיות ההוצאה על פרסום ספריו. סופרים מצליחים הכותבים באנגלית ובשפות נפוצות אחרות זוכים לשכר סופרים נאה מאוד.

אגודת הסופרים העבריים מקבלת לשורותיה, בדרך כלל, כל סופר שפרסם לפחות שני ספרים שהגיעו לרף מינימלי של הישגים ספרותיים.

## ראו גם
* מחבר
* משורר

## לקריאה נוספת
* ג'ורג' אורוול, "מדוע אני כותב" בספר: **מדוע אני כותב ועוד מסות** (תרגם מאנגלית והוסיף אחרית דבר: אפרים ברוידא), עם עובד, 1984, עמ' 177-168.
* רנה ליטוין, **הייתי כאן**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005: מסעות בעקבות סופרים שתרגמה המחברת. 
* מאיה קגנסקיה, **דמדומי אלים – על דוסטויבסקי, בולגקוב, סולז'ניצין צווטאייבה, נבוקוב ועוד**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2004. 
* פיליפ רות, **ענייני עבודה – סופר, עמיתיו ועבודתם**, זמורה ביתן, 2008.
* הרוקי מורקמי, **סופר כמקצוע**, כנרת, זמורה, 2024.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מקצועות האמנות
אלפים

300px|ממוזער|שמאל|חלוקת רכס האלפים המרכזי האירופי בין מדינות אירופה
אופוס (הוצאה לאור)

ממוזער|ספרים בהוצאת אופוס

**אופוס הוצאה לאור** בע"מ, הוקמה בשנת 1987 במטרה לקדם את תחום ספרי המחשבים, מדע בדיוני והפנטזיה בישראל.

החברה מוציאה לאור בעיקר רבי מכר מתורגמים לעברית, בתחומים: פנטזיה, מדע בדיוני, העידן החדש, ניהול עסקים ומדריכי שיפור עצמי, סיפורת מתורגמת.

אופוס הוצאה לאור בע"מ חברה בהתאחדות המו"לים בישראל.

במספר הזדמנויות יצאו ספרים בשיתוף פעולה בין הוצאת אופוס לבין הוצאת כתר.

ההוצאה מזוהה יותר מכל עם תרגום ספרי הפנטזיה והמדע בדיוני הקלאסיים והמודרניים, והיא אחראית לגרסאות העבריות של רבות מהיצירות המכוננות של סוגות אלו, בהן "שר הטבעות", "חולית" וסדרת "גנזך אורות הסער".

## תחומי התמחות וסופרים בולטים
אופוס מתמקדת בחמישה תחומים עיקריים, כאשר שני הראשונים הם הבולטים והמזוהים ביותר עם ההוצאה.

### פנטזיה ומדע בדיוני
אופוס נחשבת לאחת ההוצאות המרכזיות בישראל בתחום הספרות הספקולטיבית. היא הביאה לקהל הישראלי תרגומים של יצירות קלאסיות ופורצות דרך לצד סדרות מודרניות פופולריות. להלן רשימה חלקית של סופרים בולטים בז'אנר שיצירותיהם יצאו בהוצאה:

* ג'ו אברקרומבי
* דייוויד אדינגס
* הארלן אליסון
* ו.א. שוואב
* מרתה וולס
* מרגרט וייס
* קוני ויליס
* נ"ק ג'מיסין
* דייוויד גמל
* רוברט ג'ורדן
* גאי גבריאל קיי
* רובין הוב
* טרייסי היקמן
* רוברט א. היינליין
* פטרישיה בריגס
* סרגיי לוקיאננקו
* אן מק'קאפרי
* ג'ורג' ר. ר. מרטין ("שיר של אש ושל קרח")
* לארי ניבן
* ניל סטיבנסון
* דן סימונס ("היפריון")
* ר.א. סלבטורה ("האגדה של דריזט")
* ברנדון סנדרסון ("הערפילאים")
* ג'ון סקאלזי
* טרי פראצ'ט ("עולם הדיסק")
* טים פאוורס
* פטריק רותפס ("שם הרוח")
* אורסון סקוט קארד
* ריצ'רד א. נאק
* טד צ'יאנג
* פרנק הרברט ("חולית")
* אייזק אסימוב ("קץ כלזמן")
* ג'. ר. ר. טולקין ("שר הטבעות")
* רוג'ר זילאזני 
* ניל גיימן ("אלים אמריקאים")
* אורסולה לה גווין ("הקוסם מארץ ים")

### עידן חדש, ניהול וסיפורת
לצד ספרות הז'אנר, אופוס מוציאה לאור ספרים בתחומים נוספים:
* **[[העידן החדש]]**: ספרים רבי-מכר עולמיים בתחום הרוחניות, המודעות וההדרכה לחיים. בין הסופרים: אקהרט טולה, ריצ'רד באך, ניל דונלד וולש.
* **ניהול**: ספרי הדרכה בתחום הניהול, השיווק וההתפתחות האישית והעסקית. בין הסופרים: סת' גודין, סיימון סינק, ג'ון סי מקסוול.
* **סיפורת, מתח והיסטוריה**: רומנים מתורגמים ממגוון סוגות. בין הסופרים: ג'ודי פיקו, ג'פרי דיבר, פיליפה גרגורי, ברנרד קורנוול, מרקוס זוסאק.

## קישורים חיצוניים
*

קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1989
1906

__TOC__

## אירועים

## נולדו
[150px|ממוזער|שמאל|[אלכסנדר פן]]
[150px|ממוזער|שמאל|[אברהם חלפי]]
[150px|ממוזער|שמאל|[אדולף אייכמן]]
[150px|ממוזער|שמאל|[אד גין]]
[150px|ממוזער|שמאל|[שמעון אגרנט]]
[150px|ממוזער|שמאל|[דמיטרי שוסטקוביץ']]

## נפטרו
[150px|ממוזער|שמאל|[פייר קירי]]
[150px|ממוזער|שמאל|[פול סזאן]]

## לוח שנה

### שנת 1906 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
זמרה

[שמאל|ממוזער|הזמר [הארי בלפונטה במהלך פעולת זמרה]]
**זִמרה** או **שירה** היא יצירה של צלילים מוזיקליים על פי מקצב נתון, באמצעות הקול האנושי. במהלך זמרה, אוויר יוצא מן הריאות, וגובה הצליל נקבע על ידי שפתות הקול ("מיתרי הקול").

ברוב המקרים, הצלילים המופקים בזמרה מותאמים למילים, אליהן משויכת מנגינה, אך לא בהכרח: ישנם סוגי זמרה, כגון יודל, הכוללים הפקה של צלילים ללא מילים מסודרות. הפקת צלילים מבלי לפתוח את הפה מכונה זמזום. בסוגות זמרה מסוימות יש דגש רב יותר על הטונאליות וההרמוניות (למשל מוזיקה כנסייתית), בעוד בסוגות זמרה אחרות יש דגש חזק הרבה יותר על המקצב (לדוגמה שירי ראפ).

אדם העוסק בזמרה באורח מקצועי נקרא זמר. זמרה מתבצעת לעיתים קרובות בקבוצה, למשל במקהלה, ולעיתים קרובות בליווי כלים מוזיקליים, להקה או אפילו תזמורת שלמה. זמרה ללא ליווי מכונה א-קאפלה. כישורי זמרה נדרשים לעיתים משחקני תיאטרון או קולנוע, כאשר הם משתתפים במחזמר או אופרת רוק.

במוזיקת פאנק (Punk), לרוב אין חשיבות לדיוק וליופי של הקול, הזיוף אינו מהווה בעיה והקובע הוא אופי הביצוע והמסר במילים. באחדים מסגנונות מוזיקת המטאל, מועדפים קולות גרואלינג (מעין שאגות ונהמות) בצלילים נמוכים. בסגנונות אלה, נהוג להשתמש במונח "שירה נקיה" (clean vocals) על מנת לתאר סגנון שירה "רגיל".

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

*  תחרות הזמרה, תל אביב 1937
*  
* 
* 

*
מסמך נקדי

**מסמך נקדי** או **תדריך נקדי** הוא מסמך עקרונות שחובר בידי איש "קול ישראל" נקדימון רוגל בראשונה בשנת 1972 ובו מפורטים כללי אתיקה החלים על העוסקים בעיתונאות המשודרת.

כללים אלה יפים ליישום גם בעיתונאות הכתובה, אם ניתן בכלל לעשות הפרדה דיכוטומית בין השתיים.
"מסמך נקדי" הפך להיות מסמך שמהווה מעין "תורה שבכתב" של העיתונאות במדינת ישראל, ואף על פי שהוא לא מסמך מחייב מבחינה חוקית, אלא משמש כהשראה אתית, עיתונאים ואנשי תקשורת רבים, מסתמכים עליו בעבודתם.

## ראו גם
* עיתונות
* אמצעי התקשורת

## לקריאה נוספת
* **מסמך נקדי, תדריך חדשות ואקטואליה**, רשות השידור, ירושלים: 1995.

## קישורים חיצוניים
* תדריך נקדי באתר רשות השידור
* שימור מול דינמיקה גלגוליו של "מסמך נקדי" ברשות השידור, יחיאל לימור ואינס גבל, באתר עמלנט
* כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (אתיקה בשידורי טלוויזיה ורדיו) התשנ"ד-1994

קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מסמכים היסטוריים
קטגוריה:עיתונות בעברית
הכפר הגלובלי

**הכפר הגלובלי** הוא מונח שטבע חוקר התקשורת מרשל מקלוהן בשנת 1959 ולאחר מכן בספרו "הגלקסיה של גוטנברג" שיצא לאור בשנת 1962. מקלוהן טבע את המונח כדי להגדיר את האופן בו משפיעה תקשורת ההמונים על תחומי עניינם ועל אופן התייחסותם של בני-אדם זה לזה, בהופכה אנשים רחוקים ומנותקים זה מזה ברחבי העולם שותפים בתחומי העניין והצריכה החדשותית שלהם בזכות כלי תקשורת ההמונים המעבירים בו זמנית או בתוך זמן קצר מידע, חדשות ובידור לציבור רחב ברחבי העולם. לטענת מקלוהן, מצמצום המרחקים שיצרה העברת המידע באמצעות תקשורת ההמונים נגזר צמצומו של כדור הארץ עד כדי כפר גלובלי, בו יש מספר מוגבל של מוקדי עניין, וכל בני הכפר שותפים לעיסוק בהם ולהתמקדות בהם. כשמדברים על כפר גלובלי, הכוונה היא להדגיש את כך שהעולם כולו הפך לסוג של כפר אחד גדול. כפר שתושביו מתגוררים במקומות הרחוקים זה מזה במרחקים רבים, אבל כולם מקבלים את אותו מידע, מנהלים אורח חיים דומה, מקיימים ביניהם קשרים קרובים ומשפיעים אלה על אלה – וכל זאת כאילו הם גרים בכפר אחד גדול. הקשרים וההשפעות ההדדיות באות לידי ביטוי גם במתרחש ביחסים בין מדינות וכלכלתן לדוגמה כאשר נמצא משבר במדינה אחת, הוא משפיע גם על כלכלתן של מדינות אחרות בכל מקום בעולם, כשמתגלה נפט בכמות מסחרית במקום אחד, הדבר משפיע על מחירי הנפט בעולם כולו; וכאשר מתרחש אסון טבע במדינה כלשהי או באזור כלשהו בעולם, עלולות להיות לכך השלכות על הכלכלה, על הטכנולוגיה בעולם כולו.

כיום, בני האדם יכולים לתקשר עם כל העולם ממקומות שונים.
מקלוהן טבע את המונח שנים לפני התפתחות אמצעי תקשורת ההמונים באופן המאפשר העברה מיידית של אירועים (שידור חי טראנס-אטלנטי ראשון אירע בשנת 1967). בשנים שחלפו התפתחה טכנולוגיית התקשורת האלקטרונית ואפשרה שידורם של אירועים בו-זמנית לכל רחבי תבל, כשאירועים דוגמת שידורי האולימפיאדה וגביע העולם בכדורגל הופכים התרחשויות גלובליות בהן צופים מיליארדי אנשים בו-זמנית. התפתחותה של רשת האינטרנט ואפשרויות הידודיוּת חיזקו את יכולתם של אנשים לא רק לצפות באירועים בו-זמנית ולמקד עניינם בנושאים דומים, כי אם גם להגיב על אירועים, להחליף דעות ולהעביר מידע שאינו נמסר מגוף מרכזי אחד.

רבים מקשרים תופעות שונות של גלובליזציה ושל טשטוש גבולות תרבותיים למונח "כפר גלובלי". תופעות כמו אמריקניזציה נחשבות דוגמה לו, בכך שמקור אחד (ארצות הברית) מנחיל את עולם המושגים ואת התרבות שלו לרבים אחרים באמצעות בידור טלוויזיוני וקולנועי.

## מהות השם
העולם של היום נקרא כפר גלובלי. זאת אומרת תהליכי הגלובליזציה הרבים שמתרחשים בעולמנו יוצרים מעין כפר גלובלי שבו בעצם כל אדם יכול לדעת מה קורה בקצה השני של העולם, להתערב בו ולהתעסק בו.

המילים "כפר" ו"גלובל" הן מילים שונות ואולי אפילו הפוכות במשמעותן. המילה "כפר" מסמלת מרחב קטן ואינטימי. לעומת זאת, המילה "גלובל" מסמלת מרחב גדול – כלל עולמי. כשאנו משלבים את שתי המילים הללו אנו מתכוונים לומר שבעולמנו לכל תושב יש אמצעים מתאימים שיכולים לקשר אותו לתושבים אחרים בעולם ולהכיר אותם ממש כמו שמכירים אנשים בכפר.

## ראו גם
* גלובליזציה
* ממשלה עולמית
* אמריקניזציה
* לאומיות מתודולוגית

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גלובליזציה
קטגוריה:חקר תקשורת המונים
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:תקשורת המונים
קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:חברה וטכנולוגיה: יחסי גומלין
מערכת לומדת

**מערכת לומדת** היא מערכת אשר משפרת את ביצועיה בביצוע משימה נתונה ככל שהיא מבצעת משימה זו.

עקרון הפעולה של מערכות אלו בנוי משני שלבים עיקריים, למידת המידע ובדיקת מידע חדש.

בשלב הלמידה, הידוע גם כשלב אימון המערכת, המערכת מקבלת מידע מוכר ובונה מודל סטטיסטי באמצעותו תאפיין מידע חדש.

בשלב הבדיקה, המערכת מקבלת מידע חדש ובהתאם למודל שנבנה מסווגת אותו.

מערכת כזו מכילה:
*בסיס נתונים ללימוד המערכת ולבדיקת הביצועים שלה.
*כללים לאפיון מידע.
*כללים להחלטה על נכונות המידע.
*ניקוד להחלטה על אפיון מידע חדש:  שייך למופע ישן או מופע חדש.

שימוש במערכות כאלו מקובל במערכות זיהוי כתב, זיהוי דיבור, זיהוי דובר, גילוי ספאם, תוכנות ללמידת משחק ועוד.

בשנים האחרונות הופך תחום המערכות הלומדות לאחד מהתחומים המובילים במסגרת מחקרים בביואינפורמטיקה, בעיקר בכל האמור בזיהוי דפוסים חוזרים במסדי נתונים ביולוגים (מבנה חלבונים, אתרי קישור של פקטורי שעתוק ו-gene expression).

## ראו גם
* מונחים בתוכנה
* למידה חישובית

קטגוריה:בינה מלאכותית
קטגוריה:מונחים בתוכנה