ה' מלך ה' מלך ה' ימלוך לעולם ועד

**ה' מֶלֶךְ ה' מָלָךְ ה' יִמְלֹךְ לְעוֹלָם וָעֶד** הוא היגד דמוי פסוק, שמבטא את מלכותו של השם בשלושת הזמנים: הווה, עבר ועתיד. משפט זה מורכב מפסוק ושני חלקי פסוקים, אך אינו מופיע כצורתו במקרא. אף על פי כן, הוא משמש בהקשרים שונים בתפילה כאילו היה פסוק ומופיע בקטעים שונים המלקטים פסוקים. המשפט נמצא בשימוש לכל הפחות מתקופת הגאונים, והוא נאמר בכמה תפילות ובמועדים נוספים. מאיר בר-אילן כינה אותו "פסוק מלאכותי".

היגד זה בנוי מצירוף של הפסוק "ה' יִמְלֹךְ לְעֹלָם וָעֶד" מתוך שירת הים המבטא את מלכות ה' בעתיד, יחד עם שני חלקי פסוקים: "ה' מֶלֶךְ" מתוך הפסוק "ה' מֶלֶךְ עוֹלָם וָעֶד אָבְדוּ גוֹיִם מֵאַרְצוֹ", ו"ה' מָלָךְ" מתוך הפסוק "ה' מָלָךְ תָּגֵל הָאָרֶץ יִשְׂמְחוּ אִיִּים רַבִּים".

היגד זה הוא חלק מנוסח שנקרא "קבלת עול מלכות שמים" ולו לחנים מסורתיים בכמה עדות ישראל, וכן לחנים חדשים.

שלושת הזמנים של המלכות אינם לפי סדרם הכרונולוגי, אלא המלכות בהווה קודמת למלכות בעבר. פרט זה עורר שאלה פרשנית, ונאמרו כמה דרכים כהסבר לכך.

## מקורות המשפט
בספרות ההיכלות, בספר היכלות רבתי, מופיעים חלקים של המשפט מפי הארץ כחלק מקדושה שנאמרת בידי דוד המלך, הרקיעים והארץ, ויש הרואים בכך את המקור למשפט זה. המשפט מופיע גם בחלק מנוסחאות ברייתא דרבי עקיבא, גם היא מספרות ההיכלות, כפתיחה לתפילת שחרית שברקיע: . ומכאן המנהג לומר משפט זה בעמידה לפני תחילת פסוקי דזמרא.

המשפט נזכר במסכת סופרים בסדר הוצאת ספר תורה: . כמו כן מובא ההיגד בסדר רב עמרם גאון כחלק מפסוקי יהי כבוד.

## שימושים במשפט זה
משפט זה נאמר בכמה הזדמנויות:
*ב**[[תפילת שחרית]]** – נאמר כאחד מפסוקי יהי כבוד, ולפי כמה נוסחים (נוסח הספרדים, נוסח ספרד) נאמר גם בחלק של פסוקי דזמרה המקדים את ברוך שאמר.
*בברכת **[[ברכת ברוך ה' לעולם#הקטע "יראו עינינו" ותחליפיו|יראו עינינו]]**, הנאמרת לפי כמה מנהגים בברכות קריאת שמע בתפילת ערבית, ולפי כמה מנהגים בנוסח יראו עינינו המקוצר שנאמר כחלק מסדר קריאת שמע על המיטה.
*ב**[[הוצאת ספר תורה]]** בשבת, לפי חלק מהמנהגים.
*בפסוקי הפתיחה ב**[[הקפות#בשמחת תורה|הקפות בשמחת תורה]]**.
*ב**[[ברית מילה]]** בפסוקים שנאמרים לפני המילה.
*ב**[[סליחות]]** (למנהג הספרדים).

נוסף על כך, משמש המשפט כמוטיב מרכזי (ולעיתים רפרן) בפיוטים קדומים כמו אדירי איומה יאדירו בקול ובטרם שחקים וארקים נמתחו. גם בפיוט הידוע אדון עולם, השורות הפותחות מביאות את שלושת זמני המלוכה: "אֲדוֹן עוֹלָם אֲשֶׁר **מָלַךְ** בְּטֶרֶם כָּל יְצִיר נִבְרָא. לְעֵת נַעֲשָׂה בְחֶפְצוֹ כֹּל אֲזַי **מָלַךְ** שְׁמוֹ נִקְרָא. וְאַחֲרֵי כִּכְלוֹת הַכֹּל לְבַדּוֹ **יִמְלֹךְ** נוֹרָא".

## הלכות ומנהגים ביחס לאמירתו
***הכפלה** – על פי תיקוני הזוהר, כתב הבית יוסף שנוהגים לומר את המשפט פעמיים לפני פסוקי דזמרא. נוהגים כן גם בברית מילה, ולמנהג הספרדים גם בסליחות ובהקפות. אחד ההסברים לטעם ההכפלה הוא כדי להמליך את ה' על הגוף והנפש יחד.
***עמידה** – כבר במסכת סופרים מוזכר לגבי משפט זה "**עומד**... ואומר...". בשיבולי הלקט מביא שיש עניין לעמוד באמירה זו משום שמובא במדרש "מלאך אחד **עומד** ופותח ואומר ה' מלך", אלא שבימי חול טרודים וממהרים ולכן אומרים אותו בישיבה, ובשבת שאינם ממהרים אומרים בעמידה. גם בשער הכוונות כתב לומר משפט זה בעמידה מטעם על פי הסוד. בילקוט יוסף כתב שהעמידה הזו היא מידת חסידות, ולכן מי שהעמידה קשה לו יכול לכתחילה לשבת.
***אמירה עם הציבור** – בשער הכוונות כתב שאם אדם נמצא בבית הכנסת כשהציבור אומר את המשפט הזה והוא נמצא בשלב אחר בתפילה, עליו לעמוד עם הציבור, אך אינו צריך לומר עמם את המשפט, ויכול הוא להמשיך לומר את החלק בתפילה שבו הוא מצוי. הפרי חדש כתב שאם הוא אינו מכוון את כוונות התפילה לפי הסוד, יותר טוב שגם יאמר את הפסוקים הללו כדי לקבל עול מלכות שמים עם הציבור. וכך כתב הרב חיים פלאג'י. לעומת זאת הרב עובדיה יוסף ואחרים כותבים שכל אדם, גם אם אינו מכוון על פי הסוד, ינהג כמו שכתב האר"י. וכתב הבן איש חי שבתפילה ובסליחות צריך לעמוד בשעת אמירת ה' מלך, אך לא בהקפות.
* **הפסקה באמצע האמירה** - כתב בספר אליה רבה, שאין להפסיק באמירתו, כשם שאסור להפסיק באמירת "ה' אלקיכם אמת" שבקריאת שמע.
## רמזים ודרשות
* מהרש"ל מציין שהגימטריה של המשפט הזה היא 620, כמו הגימטריה של "כתר", שהיא הגבוהה בין עשר הספירות.

## קישורים חיצוניים

* ה' מלך, מתוך שיחת השבוע

## הערות שוליים

קטגוריה:תפילת שחרית
קטגוריה:תפילת ערבית
קטגוריה:ברית מילה
קטגוריה:האמונה היהודית
קטגוריה:קריאת התורה