תרבות יידיש ברומניה

[שמאל|ממוזער|320px|קהל הצופים ב[תיאטרון יידיש "העץ הירוק" של אברהם גולדפאדן, מייסד התיאטרון היידישאי, ביאשי, רומניה]]
**תרבות יידיש ברומניה** הייתה חלק משמעותי מתרבות יהדות רומניה. תרבות היידיש כללה ספרות, עיתונות, תיאטרון ולימודי היידיש בבתי ספר יהודים ברומניה.

תרבות היידיש ברומניה הסתייעה לא מעט בתרבויות היידיש של הקיבוצים היהודים הגדולים השכנים, ברוסיה, בפולין ובהונגריה. יוצרים, במאים, להקות ושחקני יידיש חצו שוב ושוב את הגבולות והפיצו את התרבות בקהילות היהודיות. עיתוני התקופה הופצו מעבר לגבולות וזכו לכותבים וקוראים מעבר לגבולות.

## דוברי וקוראי היידיש ברומניה
היידיש הגיעה לרומניה עם דובריה, היהודים האשכנזים שנמלטו מרדיפות בארצות אחרות, בעיקר מאימפריה רוסית, אך גם מהמערב, מהמרחב דובר הגרמנית. האימפריה הרוסית גבלה ברומניה מצפון וממזרח, למעשה גבלה בחבלי נסיכות מולדובה לשעבר. הלחץ שהופעל באימפריה הרוסית על היהודים, הסופות בנגב, הביאו לגל הגירה גדול של יהודים וחלק ממנו פנה אל מחוזות רומניה - אלה היו יהודים דוברי יידיש מזרחית.

על פי מפקד האוכלוסין של ממלכת רומניה ב-1930 היו ברומניה 756,930 יהודים, שהיוו 4% מהאוכלוסייה, אך פיזורם לא היה אחיד. בבוקובינה, בבסרביה ובמולדובה, הסמוכות לגבול הרוסי אחוזי היהודים היו 10.8, 7.2 ו-6.5 בהתאמה. לפי אותו מפקד, 518.754 יהודים הצהירו שיידיש היא שפת אימם.

ב-1893 רומניה חסמה בפני ילדי היהודים את בתי הספר היסודיים והמקצועיים והיהודים נאלצו להקים לעצמם מערכת חינוך משלהם. במוסדות החינוך היהודים לימדו את הילדים גם שפות ואחת מהן הייתה יידיש.

## תיאטרון יידיש ברומניה
[ממוזער|300px| בניין [התיאטרון היהודי באראשאום בבוקרשט, בימינו התיאטרון היהודי הממלכתי בבוקרשט]]
ב-1876 ייסד אברהם גולדפאדן, ביאשי, רומניה, להקת תיאטרון הנחשבת ללהקת התיאטרון המקצועית הראשונה בעולם שהציגה את מופעיה ביידיש. כשהגיע גולדפאדן ליאשי, רצה לייסד עיתון ביידיש, פנה ליהודי אחר וביקש את תמיכתו. רעיית היהודי האחר אמרה שעיתון ביידיש זו דרך בדוקה למות מרעב והציעה במקום זאת שגולדפאדן יופיע בביצוע שיריו הנודעים. גולדפאדן ארגן מופע וודווילי  במקום הקרוי Grădina Pomul Verde (תיאטרון העץ הירוק) והצלחת המופע הובילה לייסוד תיאטרון של קבע. גדול משוררי רומניה מיכאי אמינסקו, נכח בבכורה וכתב בעיתון המקומי ביקורת אוהדת. התיאטרון הזה הופיע בערים רומניות נוספות בעלות קהילות יהודיות וגם מחוץ לרומניה.

תיאטרון העץ הירוק לא היה המופע הראשון ביידיש ביאשי, קדמו לו הופעות של זמרי יידיש מברודי וממקומות אחרים. המפורסם מבין זמרים אלה היה ברל ברודר (על שם עירו, ברודי). הופיע גם ישראל גרודנר, שהקים להקה קטנה של זמרים חסידיים בשם בראָדער זינגער. גורדנר הצטרף בהמשך לתיאטרון של גולדפאדן.

בנובמבר 2009 היו גולדפאדן ותיאטרון העץ הירוק נושאיהּ של סדרת בולים, שהוציאו במשותף ישראל ורומניה.

התיאטרון היהודי הממלכתי של יאשי פעל ביידיש בין השנים 1947 - 1963. התיאטרון נסגר בעקבות התערערות המבנה שלו והתמעטות מבקריו. במוזיאון התיאטרון היהודי ברומניה מוקדשים ארבעה אולמות לתיאטרון היהודי הממלכתי של יאשי.

התיאטרון היהודי הממלכתי בבוקרשט הוא תיאטרון ביידיש הפועל בבוקרשט בירת רומניה החל משנת 1948. התיאטרון הוא מוסד ממלכתי, ומייצג מסורת של מעל מאה שנות תיאטרון יידיש. התיאטרון שוכן באותו הבניין ("אולם באראשאום"), שבו פעל בשנות הרדיפות הגזעניות נגד היהודים בשנים 1940–1944 וזמן קצר אחר כך התיאטרון היהודי באראשאום – להקה שאולצה על ידי השלטון להציג רק הצגות ברומנית ומאת מחזאים לא רומנים. להקה זו קלטה בזמנו שחקנים ואמנים יהודים רבים, שסולקו מכל מוסדות התרבות והתיאטראות האחרים שברומניה.

התיאטרון היהודי הממלכתי בבוקרשט מתמחה במחזות מן הרפרטואר ביידיש, מחזות מן הרפרטואר העולמי שתורגמו ליידיש או יצירות הקשורות לנושאים יהודיים. מפני שהציבור דוברי היידיש ברומניה פחת בצורה מסיבית לאורך השנים מסיבות תרבותיות (המעבר לשפה הרומנית) והגירה, ההצגות מלוות החל משנות ה-1970 בתרגום סימולטני לרומנית. התיאטרון ממשיך לפעול למרות שבכלל האוכלוסייה היהודית ברומניה מונה בהתחלת המאה ה-21 רק אלפים ספורים. אולם הצגותיו מושכות גם קהל רומני לא יהודי ותיירים.

## עיתונות ביידיש ברומניה
[ממוזער|200px|[קורות העתים, עיתון דו-לשוני, יידיש ועברית, שהופיע ברומניה באמצע המאה ה-19]]
עיתונות היידיש הופיעה בנסיכויות ולאכיה ומולדובה זמן רב לפני הופעתה בחלקים אחרים של העולם היהודי באירופה. הייתה זאת עיתונות מבוססת ומגוונת מאוד שהופיעה במשך שנים רבות.

קורות העתים היה העיתון היהודי הראשון שהופיע בנסיכות ולאכיה ובנסיכות מולדובה, והשני העתיק ביותר בעולם היהודי. קורנטין, העיתון הראשון ביידיש באירופה, יצא לאור באמסטרדם בשנים 1686–1688.

קורות העיתים היה כתב עת דו לשוני בשפות יידיש ועברית, שיצא לאור פעמיים בשבוע באופן לא סדיר. הוא נמכר למנויים שיכלו לבחור בין מינוי לשנה, לשלושה חודשים או לארבעה חודשים.

ב-1874 יצא לאור בבוקרשט, רומניה, העיתון הידישאי "היועץ", שישנה את שמו ב-1895 ל-Der Wahre Hajoetz. ב-1877 הופיעו בבוקרשט גם Der Politiker, Der Idische Blat, Idischer Telegraf. בהמשך התרבו עיתוני היידיש והתחילו להופיע עיתונים מקומיים גם בערים הקטנות יותר, בבוטושאן, בגאלאץ, בפיאטרה ניאמץ, בבראילה וכמובן עוד ועוד ביאשי ובבוקרשט.

לאחר היעלמות מרבית דוברי היידיש מרומניה, כבר אין בה כתבי עת ביידיש, אך הופיע ב-2014 ספר על עיתונות היידיש: Vocile unei istorii neterminate : presa idiş din spaţiul românesc extra-carpatic : 1855-1900 (קולותיה של היסטורי בלתי גמורה: עיתונות היידיש במרחב הרומני החוץ-קרפטי: 1855 - 1900) מאת Maria Augusta RADOSAV (מאריה אאוגוסטה ראדוסאב).

## ספרות יידיש
הפדרציה של הקהילות היהודיות של רומניה מחזיקה בספריה ובה ספרים קבים בשפות רבות. בספריה זו יש אלפי ספרים ביידיש.

ברומניה חיו יהודים שלא ידעו יידיש, למשל בני הקהילה היהודית הספרדית ברומניה, אך גם יהודים אשכנזים שעברו מהיידיש לשימוש עיקרי בשפת המדינה, ברומנית. לצורך הנגשת יצירות ספרותיות ביידיש לציבורים שאינם דוברי יידיש תורגמו יצירות רבות לרומנית. התרגומים החלו לפני יותר ממאה שנים וכללו מגוון רחב של יוצרים, מחזאים ומשוררים, סופרים ומספרים. מתרגמים רבים שקדו על המלאכה ומהתוצאה נהנו גם לא יהודים, שרצו להכיר יצירות אלה.
ב-1904 תרגם מ. רוסו "שירים מהגטו" מאת מוריס רוזנפלד. ב-1906 תרגם יוסף מרכוס את "שביתת העופות" של שלום עליכם. אסופת נובלות של י. ל. פרץ תורגמה על ידי הוריה קרפ ב-1915.

תורגמו יצירות איקוניות ויצירות פחות ידועות, סיפורים לילדים וסיפורים מהווי יהודי מזרח אירופה. הסופרים המתורגמים ביותר הם שלום עליכם, שלום אש, יצחק בשביס-זינגר, איציק מאנגר, י. ל. פרץ, מנדלה מוכר ספרים ואליעזר שטיינבארג.

המתרגמים עשו זאת גם בכיוון ההפוך, תרגמו ליידיש יצירות רומניות.

### תרגומים מיידיש ברומניה הקומוניסטית
רומניה הקומוניסטית ראתה בעין יפה תרגומים מיידיש כל עוד הם התאימה לתפיסת העולם הקומוניסטית. היידיש טופחה על ידי המשטר הקומוניסטי כנגד העברית, בה ראו הקומוניסטים ביטוי לאומני. גם תרגומי היידיש סוננו בקפדנות, זכו להקדמות ארוכות המכוונות את הקוראים לדרך בה הם אמורים להבין את היצירה. קורות חייהם של הסופרים עברו צנזורה ושינויים, כדי להתאים אותם להשקפה הקומוניסטית.

## פסטיבלי השפה והתרבות יידיש
הפדרציה של הקהילות היהודיות ברומניה ארגנה בימי 2 עד 5 בספטמבר 2010 את פסטיבל השפה והתרבות יידיש הראשון. הפסטיבל כלל מסיבות עיתונאים, הרצאות, הצגות תיאטרון, מוזיקה של כליזמרים וסרטים דוקומנטריים.

בנובמבר 2016, לרגל חגיגות 140 שנה לייסוד תיאטרון היידיש ברומניה, נחוג לראשונה פסטיבל התיאטרון יידיש הבינלאומי TESFEST. TES הן ראשי התיבות ברומנית של "תיאטרון יהודי ממלכתי".

לפסטיבל הוזמנו והופיעו להקות תיאטרון יידיש מארצות הברית, מישראל, מפולין ומצרפת. הופיעו גם כליזמרים, להקות ופרטים מכל העולם. הפסטיבל אורגן על ידי התיאטרון היהודי הממלכתי בעזרת עיריית בוקרשט ומשרד התרבות הרומני.

הפסטיבל נחוג שוב ושוב כל שנה והפך למסורת, אך מועדו הוזז לסוף חודש מאי, כדי שיחפוף את יום השנה לתרבות היידיש ותיאטרון היידיש.

## יום השפה והתיאטרון ביידיש ברומניה
בשנת 2017 קבעו מחוקקי רומניה בחוק 253/2017 שיום 30 במאי בכל שנה יהיה ברומניה חג השפה והתיאטרון ביידיש. המועד הוא יום הולדתו של איציק מאנגר, יוצר יידיש בולט, שפעל ברומניה. מהנימוקים לקביעת החג הוזכרו ניצני תרבות היידיש המוקדמים ברומניה, ייסוד תיאטרון היידיש המקצועני הראשון, הופעת עיתוני יידיש מוקדמת ועוד.

ביום החג נהוג לקיים מופעי תרבות ביידיש או על תרבות היידיש.

## קישורים חיצוניים
* Literatura clasică idiș în limba română 
* Debating the Place of Yiddish in the Romanian Jewish Education System During the Interwar Period 

## הערות שוליים

קטגוריה:רומניה: תרבות
קטגוריה:יהדות רומניה
קטגוריה:תרבות יידיש