open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CBU-97 נשק מונחה סנסורים

שמאל|ממוזער|250px|שלבי ההפעלה
**CBU-97** (באנגלית גם: **Sensor Fused Weapon - SFW**) היא פצצת מצרר נגד ריכוזי שריון מתוצרת חברת טקסטרון דיפנס, ארצות הברית. ניתן להוסיף לפצצונות ערכת זנב לתיקון מסלול שמשפרת את הדיוק והופכת אותה לנשק מונחה מדויק המסומל **CBU-105**.

## תיאור המערכת
פצצת CBU-97 מורכבת ממכל מעטפת SUU-66/B ובתוכו מסודרות 10 פצצות BLU-108/B. בכל פצצה ארבעה תתי חימושים בצורת דיסקה (skeet) חודרי שריון, ובסך הכל ארבעים תתי חימוש. תתי החימוש מאתרים טנקים, נגמ"שים ורק"ם אחר על ידי חיישן טרמי המתביית על חום המנוע, ויורים לעברו קלע שחודר אותו.

## שימוש מבצעי
בשנת 1999 הובאו פצצות CBU-97 עם כוחות נאט"ו אל מבצע "שילוב כוחות" בקוסובו אך לא נעשה בהן שימוש.
השימוש המתועד הראשון היה ב-2 באפריל 2003 על ידי האמריקאים במלחמת עיראק.
ייתכן שערב הסעודית עשתה שימוש בפצצות CBU-105 בתקיפה בתימן בתחילת מאי 2015. החשד שהסעודים השתמשו בפצצה זו מתבסס על מציאת נפלים של תת-חימוש BLU-108/B באזור התקיפה, אולם חימוש זה מזווד גם בטיל AGM-154 שגם הוא נמצא בשימוש הסעודים.

## מפעילים
* CBU-97 ו־CBU-105
* בשנת 2010 הודיעה ארצות הברית כי מכרה 512 פצצות CBU-105 לשימש על מטוסי היגואר שלה
* CBU-105
* CBU-105
* CBU-105
* CBU-105
* באוקטובר 2004 הודיעו האמריקאים כי במסגרת עסקת שדרוג למטוסי הF-16 של טורקיה הם יתאימו את המטוסים לנשיאת פצצות CBU-105 וימכרו לטורקים פצצות מסוג זה.

## שיטת הפעולה
#הפצצה CBU-97 מושלכת ממטוס אל אזור המטרה.
#מעל למטרה מכל המעטפת מתפרק ומפזר את תתי החימוש BLU-108/B.
#תתי החימוש BLU-108/B מתפזרים באוויר
#ומתייצבים באמצעות מצנח
#המצנח מתנתק ונדלק מנוע שמסובב את תתי החימוש BLU-108/B באוויר ומקנה להם יציבות
#מהכח הצנטריפוגלי של הסיבוב גדל הפיזור של תתי החימוש BLU-108/B ונשלפים מתוכו תתי החימוש הקטנים
#הדיסקות שבתת החימוש סורקות כלפי מטה באמצעות שני חיישנים: לייזר שמחפש שינויים בפני השטח (אם ניתן לזהות בליטה בגובה 2 מטר בנקודה מסוימת, כנראה יש שם טנק), ואינפרה אדום שמחפש שינויים בחתימת החום של השטח.
#כשהחיישנים מזהים מטרה, הדיסקה מתפוצצת ומשגרת חודרן קלע קינטי (EFP בדומה למטען קלע) שחודר את המטרה שזוהתה, ורסס היקפי שנועד לפגיעה בבני אדם ומטרות רכות. לאחר זמן מוגדר, אם החיישנים לא זיהו מטרות כל תתי החימושים מתפוצצים.

## למידע נוסף
*ONE BOMB KILLS 40 TANKS us air force CBU 105 וידאו שמסביר את דרך הפעולה של הפצצה

## הערות שוליים

קטגוריה:פצצות
קטגוריה:אמצעי לחימה אמריקאיים
מרוץ הלילה של נייקי

**מרוץ הלילה של נייקי** הוא מרוץ עממי למרחק של 10 ק"מ, המתקיים בערים שונות בעולם מאז שנת 2007. המרוץ מאורגן על ידי חברת נייקי, ומלווה באפקטים של תאורה, עמדות השמעת מוזיקה קצבית ומסיבות.

בתל אביב התקיים המירוץ לראשונה ב-31 באוגוסט 2008 ומאז התקיים מדי שנה עד שנת 2013. בשנת 2013 השתתפו במירוץ בתל אביב כ-22 אלף רצים, כאשר מספר המסיימים הרשמי היה 18,697. היה זה המירוץ האחרון שנייקי ארגנה בישראל. מאז, עיריית תל אביב לוקחת תחת חסותה את ארגון מרוץ הלילה, ללא קשר לנייקי, והוא נקרא מרוץ הלילה של תל אביב.

יש המותחים ביקורת על כך שחברת נייקי מנצלת את המירוץ כפרסומת תוך שימוש באצנים החובבים. אחת הטענות היא שלא כבמרוצים עממיים אחרים, מחויבים המשתתפים ללבוש את חולצת המירוץ. כמו כן קוראים מתנגדי הגלובליזציה ותרבות הצריכה להחרמת התחרות כחלק מקריאתם לחרם כללי על החברה.

בעקבות המחאה בישראל על מרוץ הלילה של נייקי, ועל המחיר הגבוה הנקבע עבורו, אורגן בישראל מרוץ לילה פתוח על ידי רצים חובבים, והוא היה נערך בסמיכות לתאריך מרוץ הלילה של נייקי.

## הערות שוליים

נייקי
קטגוריה:תל אביב-יפו: תחרויות אתלטיקה
קטגוריה:נייקי
קטגוריה:חיי לילה
מדליית דרווין

**מדליית דרווין** (באנגלית: **Darwin Medal**) הוא פרס המוענק על ידי החברה המלכותית בכל שנה זוגית עבור "עבודה מצוינת בתחום הנרחב של ביולוגיה שבו פעל צ'ארלס דרווין". הפרס הנקרא על שם צ'ארלס דרווין, הוענק לראשונה בשנת 1890.

מועמדים לקבלת המדליה חייבים להיות אזרחים של אחת ממדינות חבר העמים הבריטי, או שחיים באחת המדינות לפחות שלוש שנים.
 
הפרס כלל עד שנת 2018, מדליה ומענק כספי של 1,000  לירות שטרלינג. החל משנת 2018 המדליה ניתנת בתדירות שנתית וכוללת מענק כספי על סך 2,000 לי"ש.

## בין מקבלי הפרס
* 1890 - אלפרד ראסל וולאס
* 1892 - ג'וזף דולטון הוקר
* 1894 - תומאס הנרי האקסלי
* 1896 -  ג'ובאני בטיסטה גראסי 
* 1898 - קרל פירסון
* 1900 - ארנסט הקל
* 1902 - פרנסיס גולטון
* 1904 - ויליאם בייטסון
* 1906 - הוגו דה וריס
* 1908 - אוגוסט וייסמן
* 1910 - רולנד טרימן
* 1932 - קרל קורנס
* 1948 - רונלד פישר
* 1952 - ג'ון הלדיין
* 1962 - ג'ורג' גיילורד סימפסון
* 1976 - שרלוט אאורבך
* 1984 - ארנסט מאייר
* 1992 - מוטואו קימורה
* 1996 - ג'ון סלסטון
* 2016 - קרוליין דין
* 2018 - ויליאם ג'ורג' היל 
* 2019 - פיטר וויליאם הרולד הולנד 
* 2020 - 
* 2021 - 
* 2022 - 
* 2023 - פיטר קמפבל
* 2024 - 
* 2025 - 

## קישורים חיצוניים

* 
* דף מדליית דרווין באתר החברה המלכותית 

קטגוריה:פרסים מדעיים
קטגוריה:הנצחת צ'ארלס דרווין
*
צבי דק-צוואר

**צבי דק-צוואר** (שם מדעי: *Nanger*) הוא סוג של צבאיים ממשפחת הפריים, החיים רק באפריקה. בסוג זה המינים הבאים:
*צבי יחמורי (*Nanger damd*) - מצוי בסכנת הכחדה חמורה.
*צבי גראנט (*Nanger granti*)
*צבי סומרינג (*Nanger soemmerringii*)

כל המינים שויכו בעבר לסוג צבי, בו נכללים רוב מיני האנטילופות דמויי הצבי. מינים אלו מתאפיינים בצוואר דק וארוך יחסית לשאר הצבאים והם דומים לצבי קלארק וצבי ג'ירפי. הם גדולים למדי מבחינת מידות גוף ולכולם יש כתמים לבנים בבטן ובעכוז. הזכרים שבהם גדולים לרוב בצורה ניכרת מהנקבות. הקרניים שלהם בעלות מבנה ספירלי יותר משל מיני הצבי הרגילים. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צבאיים
צבי אמיתי

**צבי אמיתי** (שם מדעי: *Eudorcas*) הוא סוג של אנטילופה מתת-משפחת הצבאיים, שהמינים בו חיים רק באפריקה. 

המינים בסוג זה:
* צבי תומסון (*Eudorcas thomsonii*)
* צבי מונגאלה (*Eudorcas albonotata*)
* צבי אדום חזית (*Eudorcas rufifrons*)
* צבי הוגלין (*Eudorcas tilonura*) (ייתכן שהוא תת-מין של צבי אדום חזית)
* צבי אדום (*Eudorcas rufina*) (ייתכן שנכחד)

כל המינים היו שייכים בעבר לסוג צבי, שבו נכללים רוב מיני האנטילופות דמויות הצבי. למינים בסוג יש פס רחב וכהה למדי באזור המותניים, קרניהם ישרות וארוכות ופרוותם אדמדמה יותר משל מיני הסוג צבי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1869
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לאופולד פיטזינגר
קטגוריה:צבאיים
ציפורה לוריא

**ציפורה** (**ציפי**) **לוריא** (1948 - 7 בדצמבר 2008) הייתה אוצרת אמנות, מבקרת אמנות, פובליציסטית ומרצה ישראלית. פרצה דרך לאמנות נשים, בעיקר מן הציבור הדתי.

## ביוגרפיה
ציפורה לוריא לבית טסלר נולדה בשנת 1948 בעיר קלוז' שברומניה, עלתה לישראל בגיל עשר והתיישבה בירושלים. היא למדה באולפנת "חורב" ובתום השירות הלאומי נישאה והחלה את לימודיה באוניברסיטה העברית בתולדות האמנות, ספרות אנגלית וספרות השוואתית. התמחתה בתיאטרון מודרני ובאמנות מודרנית. בד בבד למדה במדרשה בתל אביב אצל האמן רפי לביא. בשנים הראשונות לנישואיה לאיש ההתיישבות ישעיהו לוריא התגוררה בירושלים ואחר כך עברה ליישוב עפרה שבחבל בנימין.

לוריא כתבה ביקורות אמנות בעיתונים "דבר", עתון 77", "נקודה", "ארץ אחרת" ו"מקור ראשון". בשנים 1996-1995 הגישה תוכנית תרבות דו שבועית ברשת א' של קול ישראל.

הקימה כשותפה אוצרת עם אבנר בר חמא את "הגלריה האחרת" בתל אביב.

לימדה אמנות ותיאטרון במכללת אמונה ובמכללת תלפיות.

נפטרה ב-7 בדצמבר 2008 ממחלת הסרטן והובאה למנוחות בבית העלמין של עופרה.

## תערוכות שאצרה
* מזלית חצרוני טביב, "קול מקום" בגלריה האחרת, מכללת תלפיות תל אביב, 2002
* "קיץ - קטיף" (יחד עם אבנר בר חמא), נווה דקלים, גוש קטיף, 2005
* "הוי ארצי מולדתי", בית האמנים, 2007
* "יו"ש-עו"ש", הגלריה האחרת, 2008.

## קישורים חיצוניים
* ציפורה לוריא, מאמריה באתר ארץ אחרת
* כצל עובר, נקודה, מרץ 2009
* עידית עמיחי כותבת לזכרה ב"טרמינל"
* ציפורה לוריא, אבנר בר חמא, הפורטל הישראלי לאמנויות.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אוצרות ישראליות
קטגוריה:אוצרים ישראלים
קטגוריה:מבקרות אמנות ישראליות
קטגוריה:מבקרי אמנות ישראלים
קטגוריה:בעלות טור ישראליות
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:פמיניסטיות דתיות
קטגוריה:עולות בשנות ה-1950
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:עפרה: אישים
קטגוריה:ישראליות ילידות רומניה
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:בוגרות אולפנת חורב
קטגוריה:בוגרות שירות לאומי
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל מכללת תלפיות
קטגוריה:מתנחלות
קטגוריה:אישים הקבורים בעפרה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2008
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008
אליפות צרפת בטניס 1937

**[[אליפות צרפת הפתוחה#האליפות|אליפות צרפת]] 1937** הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-18 במאי והסתיימו ב-30 במאי. זו הייתה האליפות ה-42 מאז ייסודה.

## התחרות
### תחרות הגברים
בתחרות זו השתתפו 75 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:

# באני אוסטין (), הפסיד בגמר
# ברנר דסטרמו (), הודח בחצי גמר
# **הנר הנקל ( [[גרמניה]]), ניצח בתחרות**
# גאורג פון מטקסה (), הודח בסיבוב השלישי
# ג'ורג'ו דה סטפני (), הודח בסיבוב השלישי
# פול פרה (), הודח בסיבוב הרביעי
# יוסף קסקה (), הודח בסיבוב השלישי
# צ'ארלס האריס (), הודח בסיבוב השלישי
# אנדרה מרלן ), הודח בסיבוב רביעי
# שו' צ'נגג'י ( הרפובליקה הסינית), הודח בסיבוב השלישי
# פטריק יוז (), הודח ברבע גמר
# פרנטישק ציינר (), הודח ברבע גמר
# ורנון קירבי ( דרום אפריקה), הודח בסיבוב השלישי
# מרסל ברנר (), הודח בסיבוב השלישי
# אדם באוורובסקי (), הודח בסיבוב הרביעי
# יוזף הבדה (), הודח בסיבוב השלישי

מנצח תחרות של השנה הקודמת גוטפריד פון קראם ( גרמניה) השנה לא השתתף. בגמר התחרות נפגשו הנר הנקל ( גרמניה), ובאני אוסטין (). הנר הנקל ניצח ב-3 מערכות.

### תחרות הנשים
שמאל|ממוזער|180px|הילדה קראווינקל (שנייה מימין), מנצחת תחרות הנשים
בתחרות הנשים השתתפו 45 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:

# **הילדה שפרלינג קראווינקל, ( [[גרמניה]]) מנצחת תחרויות 1935-36, ניצחה בתחרות**
# סימון מתייה (), הפסידה בגמר
# הלן ג'ייקובס (), הודחה ברבע הגמר
# מרגרט סקריבן, () מנצחת תחרויות 1933-1934, הודחה ברבע גמר
# לילי דה לה ואלדן (), הודחה בחצי הגמר
# ידוויגה ינדז'ייובסקה (), הודחה בחצי הגמר
# מרי הרדוויק (), הודחה בסיבוב השלישי
# סילבי הנרוטן (), הודחה ברבע הגמר

במשחק הגמר הילדה שפרלינג קראווינקל ( גרמניה) נפגשה עם סימון מאתיה () וכמו בשנה הקודמת ניצחה בשתי מערכות. זה היה המפגש השלישי של טניסאיות אלו בגמר וניצחון שלישי של הטניסאית הגרמנייה.

### תחרות זוגות גברים
בתחרות השתתפו מספר זוגות. מזוג מנצחי תחרות 1936 ז'אן בורוטרה ומרסל ברנר () הודחו בשלבים המוקדמים. במשחק הגמר נפגשו גוטפריד פון קראם והנר הנקל ( גרמניה) עם ורנון קירבי ונורמן פרקוהרסון ( דרום אפריקה) וניצחו אותם ב-4 מערכות. באותה שנה הזוג הגרמני ניצח גם באליפות ארצות הברית הפתוחה.

### תחרות זוגות נשים
בתחרות השתתפו 19 זוגות. במשחק הגמר מנצחות תחרות 1936 סימון מתייה () ובילי יורק () שיחקו נגד דורותי אנדרוס () וסילבי הנרוטן () וניצחו ב-3 מערכות. בכך הן זכו בתחרות בשנה השנייה ברציפות. באותה שנה הן ניצחו גם באליפות וימבלדון.

### תחרות זוגות מעורבים
בתחרות השתתפו 38 זוגות. זוג מנצחי תחרות 1936 בילי יורק () ומרסל ברנר () הודחו בסיבוב השלישי. במשחק הגמר נפגשו סימון מתייה ואיבון פטרה () עם מרי-לואיז הורן ( גרמניה) ורולן ז'ורני () וניצחו אותם בשתי מערכות. לסימון מתייה זה היה התואר השני באליפות זו.

## קישורים חיצוניים
* תחרות הנשים
* תחרות הגברים
* האתר הרשמי של אליפות צרפת הפתוחה
* נתונים נוספים על האליפות

צרפת
1937
קטגוריה:1937 בצרפת
אבי ארזוני

**אָבִי אַרְזוֹנִי** הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, שירת בתפקידי פיקוד בחיל הים, בהם מפקד שייטת ספינות הטילים, ראש מספן המודיעין ומפקד בסיס חיפה.

ארזוני בוגר קורס חובלים, שירת כמפקד ספינת טילים אח"י גאולה (דצמבר 1990 עד יולי 1992), מפקד ספינת טילים אח"י חנית ומפקד שייטת ספינות הטילים בשנים 2003 עד 2005. תחת פיקודו זכתה השייטת בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות. ב-2007 מונה לראש מספן המודיעין במטה חיל הים וב-2009 מונה למפקד בסיס חיפה וכיהן בתפקיד עד נובמבר 2011.

לאחר שחרורו עוסק בייעוץ ביטחוני ופיתוח עסקי.

הוא בעל תואר ראשון בניהול מאוניברסיטת חיפה (1994), בוגר המכללה למלחמה של הצי האמריקני (2001), בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני במדעי המדינה ולימודי ביטחון מאוניברסיטת חיפה (2006).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי מספן המודיעין
קטגוריה:מפקדי בסיס חיפה
קטגוריה:מפקדי שייטת ספינות הטילים
קטגוריה:בוגרי קורס חובלים
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל הים
קטגוריה:מפקדי ספינות טילים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי מכללת המלחמה של הצי
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
מצפה איתן

ממוזער|שמאל|250px|נוף פנורמי הנשקף ממצפה איתן לכיוון דרום-מערב
ממוזער|שמאל|250px|שלט המספר את סיפור חייו של איתן לבב
**מצפה איתן** הוא אתר הנצחה לזכרו של סגן , לוחם ומפקד בגדוד 202 מחטיבת הצנחנים אשר נהרג במלחמת לבנון הראשונה. אתר ההנצחה הוא מצפה הנמצא במעלה הדרך מכביש הצפון אל קיבוץ אדמית, סמוך לגבול הצפון ופארק אדמית.

## האתר
האתר הוקם על ידי משפחת לבב בסיוע קרן קיימת לישראל. מיקום האתר בנקודה קרובה לגבול הצפון אשר צופה על לבנון ועל הגליל המערבי ונהריה מסמל את מסלול שירותו הצבאי של איתן לבב. באתר אזור תצפית הבנוי ממשטח אבן מקומית אותו תוחמת גדר אבנים וכן גלעד ועליו לוח זיכרון. מנקודה זו ניתן לצפות אל חוף הגליל המערבי ונהריה מן הצד האחד ואל גבול הצפון ולבנון מן הצד האחר. במקום יש אזור המיועד למנוחת אורחים ומטיילים, שביל גישה ומספר שולחנות פיקניק. באתר הותקנו אמצעי נגישות, מעקות ושביל המתאים לכיסא גלגלים.

האתר נחנך ב-12 ביוני 2015. בחנוכת האתר השתתפה משפחת לבב ואיתה בני משפחה וחבריו לנשק של איתן. כמו כן השתתף מפקד חטיבת הצנחנים בימי מלחמת לבנון, אלוף במילואים יורם יאיר, מפקדים מגדוד 202 מימי המלחמה, נציגי קרן קיימת לישראל וחיילים סדירים מגדוד 202. הסרת הלוט מעל הגלעד בוצעה על ידי זהבה לבב, אימו של איתן ואיתה אחיו דורון ומשפחתו.

### הכיתוב על לוח הזיכרון

## מסלול הלחימה של איתן לבב
ב-6 ביוני 1982 יצא צה"ל למבצע שלום הגליל. משימת האיגוף ונחיתה מן הים הוטלה על חטיבת הצנחנים בפיקודו של יורם יאיר.

סגן איתן לבב הפליג ללבנון יחד עם הכוח העיקרי של גדוד 202 וחטיבת הצנחנים על גבי נחתות של חיל הים. בשעות הלילה נחתה החטיבה בסמוך לשפך של הנהר אל-אוואלי מצפון לעיר צידון. גדוד 202 ירד מן הנחתות ברגל אל המים הרדודים ועלה על החוף. לאחר קרב קצר התמקם הגדוד על "הבוקסתא", גבעה גבוהה מצפון-מזרח לצידון. הגדוד שהה במקום כיומיים, במהלכם התקדמו כוחות צה"ל מגבול הצפון והגיעו לפאתיה הדרומיים של צידון. ביום שלישי, ה-8 ביוני, השתתף הגדוד בקרבות לכיבוש צידון. ביום רביעי, ה-9 ביוני, נע הגדוד לכיוון צפון על ציר החוף והשתתף בכיבוש העיר דאמור. ביום חמישי, ה-10 ביוני, נע הגדוד לכיוון כפר סיל וביצע סריקה של הרכס ממזרח לכפר סיל. ביום שבת, ה-12 ביוני, השתתף הגדוד בקרב על כפר סיל. בהמשך נע הגדוד לכיוון העיר ביירות והשתתף בקרבות לכיבוש העיר. ביום חמישי, ה-17 ביוני, נהרג סגן איתן לבב בקרב במערב ביירות.

## לקריאה נוספת
* יורם יאיר, **[[אתי מלבנון]]** - סיפורה של חטיבת הצנחנים במלחמת לבנון, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1990.

## קישורים חיצוניים

* נחנך מצפה איתן לבב לזכר לוחם הצנחנים שנפל במלחמת לבנון הראשונה - באתר קרן קיימת לישראל, 16 ביוני 2015
* הנחיתה בחוף האוואלי במלחמת לבנון באתר חיל הים
* תמונה של נחיתת טנקים של בית הספר לשריון של צה"ל בשפך האוואלי, יוני 1982

קטגוריה:הגליל העליון: אנדרטאות
איתן
קטגוריה:חטיבת הצנחנים
איתן
איתן
ככה זה בעברית

**ככה זה בעברית** הוא ספר לילדים מאת דתיה בן דור, שיצא בשנת 1990 בהוצאת עם עובד.

הספר מוקדש לשפה העברית. המחברת מאירה את רכיבי הלשון השונים באמצעות שירים הומוריסטיים, אליהם מתלווים איורים צבעוניים.
התכנים יצוקים אל תוך תבניות ספרותיות-צורניות שונות, החוזרות ונשנות בספר לסירוגין.

## נושאי השירים
*ככה זה בעברית: תבניות מילים
*בלי ועם: חלוקה להברות
*מילים של טעם: תואר השם ופרשנות פיוטית למילים
*מה אדום / מסתובב / דוקר / מתגלגל / חם / עגול / גדול / קטן / ירוק /?: תארים
*מילים אחיות: מילים נרדפות
*שמאל ימין שמאל: הנחלת המושגים שמאל וימין
*מה מתחיל במַ /אַ /חַ /נַ /תַ /שַׁ?: צליל פותח וסוגר
*היא והוא: לשון זכר ולשון נקבה
*שטוזים: שטויות בחרוזים
*איפה המים?/חורים חורים/איזה צחוק: מדרש תמונה, הבעה בעל פה

בספר זה פורסמו לראשונה בדפוס ה"שטוזים" (בשנת 2000 הוציאה בן דור ספר המוקדש כולו להם: "ספר השטוזים של דתיה").

הספר נבחר כספר האהוב על תלמידי כיתות א'- ג' ב"מצעד הספרים השנתי לילדים ולנוער" תשס"ט ע"ש מרים רות.

שיר מתוך הספר פורסם בכרזה מאוירת בפרויקט ״שירת ילדים על הדרך״ 2012 של עיריית תל אביב, שדרות ח"ן, תל אביב.

## קישורים חיצוניים
*  סרטון מדובב - קטעים מהספר, בערוץ היוטיוב של דתיה בן דור
*  סרטון אנימציה - היא והוא, בערוץ היוטיוב של דתיה בן דור
* שירת ילדים על הדרך - ככה זה בעברית

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:יצירות דתיה בן דור
קטגוריה:ספרי 1990
קטגוריה:הוצאת עם עובד: ספרי ילדים
הכנסה רעיונית

**הכנסה רעיונית** היא מושג בדיני מיסים המתאר מצב בו רשויות המס מכירות בהכנסה שלא התקבלה בכסף, כאשר ניתן נכס או שירות בחינם או במחיר הנמוך משווי השוק, או כאשר ניתנת הלוואה ללא ריבית או בריבית הנמוכה ממחיר השוק. זאת כאשר מתן השירות/הלוואה/נכס ניתן במסגרת אחת ממערכות היחסים הבאות: ממעביד לעובד, מספק ללקוח, בעל שליטה או קרובו המקבל את ההטבה מחברה שבשליטתו. עקב ההכרה בהכנסה זו, נדרש בעל ההכנסה לשלם מס הכנסה בגינה.

## הכנסה רעיונית במשפט הישראלי
הכנסה רעיונית הוכרה במשפט הישראלי כבר בשנות ה-60 של המאה ה-20. בפסק דין שמרלינג ושפר נקבע, שגם הכנסה בשווה כסף חייבת במס. פסק הדין הנ"ל עוסק במקרה שקבוצת חקלאים עיבדה קרקע עבור פרדסנים, והפרדסנים בתמורה נתנו להם לשתול עגבניות בפרדס, נפסק כי לפרדסנים הכנסה מדמי שכירות ולחקלאים הכנסה ממשלח יד, למרות שכסף ממשי לא עבר בין שתי הקבוצות. רואים את הסיטואציה כאילו הפרדסנים השכירו לחקלאים את הקרקע, ולכן יש להם הכנסה מדמי שכירות, ובכסף הרעיוני הזה, הם שילמו לחקלאים עבור עיבוד הקרקע, ולכן רואים את החקלאים כבעלי הכנסה משירותי עיבוד הקרקע. בפסק דין מנחם, השופט ויתקון קובע במקרה של הכנסה בשווה כסף, אנו רואים את העסקה כאילו בוצעו כאן שתי עסקאות נפרדות, החייבות במס, גם אם כסף ממשי לא ניתן בין שני הצדדים : 

" אין גם להתעלם מן העיקרון, שעסקה או פעולה, שבדרך רגילה יוצרת הכנסה-שבפירות, אינה חדלה להיות מקור להכנסה חבת-מס בשל כך בלבד שהיא נעשתה לא תמורת כסף אלא תמורת נכס או הנאה אחרת הניתנת להפך לכסף. כל עסקת-חליפין, למעשה כרוכות בה בעסקה אחת שתי עסקאות. צד אחד -הוא הנישום - משכיר נכס או, למשל, נותן הלוואה או שירות כלשהו אך במקום לקבל כ- quid pro quo שכר דירה או ריבית, עמלה או כל תמורה אחרת המתאימה לסוג השירות או הפעולה, יקבל הוא נכס הון או שירות כלשהו. ואילו הצד השני נותן את הנכס או את השירות תמורת ההשכרה, ההלוואה או השכירות, שהוא מקבלו "

## המקור למיסוי הכנסה רעיונית
בפס"ד זילברשטיין מינץנקבע כי סעיף 2 לפקודת מס הכנסה הוא המקור למיסוי הכנסה רעיונית, וסעיף 3(ט) לפקודה הוא רק סעיף כימות ותחימה של ההכנסה, ואינו יוצר מקור הכנסה עצמאי, אלא מפנה לסעיף 2, לצורך קבלת מקור המיסוי.

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: מיסוי
פנדות אדומות

[ממוזער|איור של [סימוקיון (Simocyon)]]
**פנדות אדומות** (שם מדעי: Ailuridae) היא משפחת טורפים דמויי כלב אשר התפתחה החל מתקופת האוליגוקן. רוב המינים הכלולים בה נכחדו למעט המין פנדה אדומה (*Ailurus fulgens*), החיה כיום בחלק ממזרח אסיה.

## סיווג
הזואולוג הצרפתי ז'ורז' קיוויה סיווג את הפנדה האדומה ב-1825 כמין במשפחת הראקוניים, זאת כתוצאה מתכונות דומות כמו מבנה הראש, הזנב והתפקיד האקולוגי. בהמשך שייך אותם למשפחת הדוביים, לצד הפנדה הענקית (*Ailuropoda melanoleuca*), אשר אינה קרובה אליה כלל. מחקרים שבדקו את הקרבה לדביבון הראו שוני גנטי גדול ביותר, אשר לפי המאובנים מראה על ניתוק של 40 מיליון שנה בין שתי הקבוצות.

כיום מעריכים שפנדות אלה הן קרוביה של הסמוריים, הראקוניים ובעיקר הבואשיים אך נחשבת למין פרימיטיבי יחסית. לדובים אשר להם מראה דומה היא כלל לא קרובה.

הפנדה האדומה היא יונק קטן באורך 50–75 ס"מ ובמשקל 5–20 ק"ג. בעבר היו מינים גדולים יותר כמו הסימוקיון ששוטט במרחבי אירואסיה ואולי גם באמריקה הצפונית, היה בעל נשיכה חזקה ותפקד בדומה לפומה מודרנית. אחרוני הפנדות האדומות נכחדו בעידן הקרח האחרון, למעט המין הקיים המצוי כיום בסכנת הכחדה.

## מיון
*תת-משפחה Amphictinae – נכחדה
**סוג *Amphictis*
*תת-משפחה Simocyoninae – נכחדה
**סוג *Actiocyon*
**סוג *Alopecocyon*
**סוג *Protursus*
**סוג סימוקיון (*Simocyon*)
*תת-משפחה Ailurinae
**סוג *Magerictis*
**סוג *Pristinailurus*
**סוג *Parailurus*
**סוג פנדה אדומה (*Ailurus*)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1843
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באוליגוקן
חשבון נפש

[250px|ממוזער|שמאל|[יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים (1878), ציור של מאוריצי גוטליב]]
**חֶשְׁבּוֹן נֶפֶשׁ** הוא רעיון וכלי-עזר בפילוסופיה של המוסר שמשמעותו העיקרית היא בתחום האתיקה היישומית, ופירושו בדיקה וביקורת מוסרית-אתית של אדם עם עצמו. המונח "חשבון נפש" בעברית לקוח מן היהדות, ומשמש בעיקר בהקשר דתי ובקונוטציה מוסרנית. המונח הכללי יותר הוא "ביקורת עצמית". בעברית, המושג הופיע לראשונה בספר חובת הלבבות.

חשבון נפש משמש ככלי למעקב והתקדמות הן לאדם פרטי המבקש להיות מוסרי, והן לחברה המבקשת להיות אתית. חשבון הנפש יכול להיות חד-פעמי במאמר ביקורת נוקב וכדומה, ויכול להיערך בריטואל קבוע על בסיס יומי, שבועי או שנתי.

## רקע
נהוג לחלק את תורת המוסר או האתיקה לשלושה ענפים:
# **[[מטא-אתיקה]]:** תחום הדעת העוסק בהגדרת גבולות האתיקה, שאלות בסיסיות כמו יכולת האדם החושב לקבוע נורמות, מקור הסמכות לקביעת ההתנהגות האתית וכדומה.
# **[[אתיקה השוואתית]]:** המעמידה מערכות מוסר שונות, על פני המרחב והזמן לבחינה השוואתית במטרה להתוות דרך אתית נאותה.
# **[[אתיקה נורמטיבית]]:** העוסקת בשאלות מעשיות הנגזרות מערכים אתיים, וכוללת גם את האתיקה היישומית החותרת להגדיר ולקבוע כיצד יהפוך החפץ בכך לאדם מוסרי.

## רעיון
הרעיון העומד בבסיס "חשבון הנפש", הוא ההנחה שכשם שאדם לא יכול לנהל בצורה מושכלת את ענייניו הגשמיים, כמו כלכלת ביתו או בית מסחרו, בלא לנהל חשבון מסודר של רווח והפסד. ובלי מעקב אחר מצבו הכללי אם הוא בנסיגה או בהתקדמות לקראת מטרותיו או המצב האידיאלי בעיניו. כך הוא המצב בענייניו האתיים. אם לא ינהל מעקב אחרי ענייני נפשו, חשבון נפש, סופו להתדרדרות מוסרית. בהמשך התפתח הרעיון לניהול פנקסנות מפורטת של התקדמות ונסיגה בתחומי אתיקה שונים, או מידות מסוימות בהן חפץ האדם המוסרי להשתפר.

נכתבו חיבורים רבים העוסקים בטכניקות שונות לחשבון הנפש. בתורת המוסר היהודית בולטים "שער חשבון הנפש" בספרו של רבי בחיי אבן פקודה, "תורת חובת הלבבות" המפרט סוגים שונים של חשבון נפש; ובפרט תנועת המוסר של הרב מסלנט, שהדגישה את משמעות המוסר ועשיית חשבון נפש יומיומי. גם הספר "חשבון הנפש" של מנדל לפין, מיישם את שיטת השיפור העצמי של בנג'מין פרנקלין, באמצעות קביעת יעדים להתקדמות אישית, ובקרה יומיומית של חשבון נפש בכתב.

## חשבון נפש ביהדות
ביהדות נהוג לראות ביום הכיפורים בפרט, ובתקופת חודש אלול ועשרת ימי תשובה בכלל, ימים של חשבון נפש, שבהם אדם בוחן את עצמו בבחינה נוקבת, ומסכם את מצבו הרוחני ומידת קיומו את חוקי התורה; ומסכם את מצבו האתי בינו לבין עצמו זולתו ואלוהיו. 

יום נוסף שנהוג לראות בו יום של חשבון נפש לאומי הוא תשעה באב, מאחר שלפי המסורת היהודית חרב בית המקדש השני בשל שנאת חינם.

האדם המאמין מקיים חשבון נפש ברמה פחותה מזו מדי יום, למשל בקריאת שמע שעל המיטה, בתחנון ווידוי.

## בתרבות
נהוג לעשות שימוש במושג "חשבון נפש" כמילה נרדפת לביקורת עצמית, ולכן הוא משמש לעיתים ככלי ניגוח בין יריבים לאמירות כמו: "על פלוני לערוך חשבון נפש".

## ראו גם
* תשובה (יהדות)

## לקריאה נוספת
* עדין שטיינזלץ, חשבון נפש. בתוך, ארתור א. כהן ופול מנדס-פלור (עורכים), אברהם שפירא (עורך המהדורה העברית), לקסיקון התרבות היהודית בזמננו: מושגים, תנועות, אמונות, הוצאת עם עובד, תל אביב, תשנ"ג, 1986. עמ' 215-225.

## קישורים חיצוניים
;ספרים העוסקים בחשבון הנפש
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתיקה
אנטילוקפריים

[ממוזער|שלד של [מריקודוס.]]
**אנטילוקפריים** (שם מדעי: Antilocapridae) היא משפחה של פרסתנים מכפילי פרסה החיים רק בערבות אמריקה הצפונית. בעבר היו מינים שונים במשפחה אך כיום רובם נכחדו ורק מין אחד שרד - אנטילוקפרה אמריקאית (*Antilocapra americana*). הם התפתחו בתקופת המיוקן ושגשגו במיוקן ובפליוקן אך רובם נכחדו לאחר מכן.

בני משפחה זו הם בעלי גפיים חזקות העוזרות להם לרוץ במהירות, קרניים קטנות הנושרות מדי שנה ו-4 מדורים בקיבתם העוזרים להם להעלות גירה ולעכל את ארוחתם בשנית.

האנטילוקפרה המודרנית מזכירה במראה צבי בעל קרניים רחבות וציצה המזכירים את ראש הג'ירפה. למעשה האנטילוקפרות הם קרובותיהם הרחוקות של הג'ירפות וקרובות גם לאיילים. מינים נכחדים רבים דמו במראם לאיילים והיו בעלי קרניים מסועפות. הקשר בינם לצבאים ולשאר הפריים אינו קרוב.

## מיון

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
חוק זכויות הסטודנט

**חוק זכויות הסטודנט, התשס"ז-2007**, נכנס לתוקף ב-1 בספטמבר 2007, ומטרתו, המוצגת ב, היא: "לקבוע עקרונות לזכויות האזרח הישראלי ותושב ישראל לנגישות להשכלה גבוהה, ועקרונות לזכויות הסטודנט, מתוך הכרה במחויבות החברה בישראל לזכויות אלה ולשוויון הזדמנויות בהשכלה גבוהה". לצד העקרונות הכלליים שבחוק ניתן למצוא התייחסויות ספציפיות לאוכלוסיות סטודנטיאליות שונות בכללים שהתקינה המועצה להשכלה גבוהה.

החוק מסדיר את זכויותיהם של המועמדים לקבלה ללימודים. כאן באים לידי ביטוי בעיקר עקרונות הנגישות להשכלה הגבוהה ושוויון ההזדמנויות.  קובע: "לכל אזרח ישראלי או תושב ישראל הזכות לשוויון הזדמנויות בקבלה ללימודים במוסד לצורך רכישת השכלה גבוהה והשכלה על תיכונית". פירוט לאמור ניתן למצוא ב הקובע כללים למניעת אפליה במעמד הרישום והקבלה ללימודים. ב' מופיעות הוראות מנהלתיות לאופן ההרשמה, התשלום, שמירת צנעת הפרט וכן זכות בחירת תחום הלימודים. 

זכויותיו של הסטודנט הקבועות בחוק כוללות את חופש הביטוי וחופש ההתארגנות בפעילות הסטודנטיאלית, בהתאם לכללים שקבע מוסד הלימודים. העקרונות כוללים הסדרה של אגודת הסטודנטים, בחירות, התקנת תקנונים וכיוצא בהם. לצד אלה נמצא גם את הפן המנהלתי הכולל הוראות לעריכת בחינות, הגשת עבודות, הסדרת מוסד הערעורים, דחיית לימודים וקבלת תעודת סטודנט. חלק עיקרי מהזכויות למענן נחקק החוק הוא זכויות הסטודנט בעת העמדה לדין משמעתי. החוק קובע הליכים בהם חובה על המוסד, המבקש להעמיד את הסטודנט לדין משמעתי, לנהוג. החוק קובע, מחד, את הרכבה של ועדת המשמעת, סדרי הליך ההעמדה לדין, ומאידך, את חובת הקמתו של נציב קבילות סטודנטים בכל מוסד, להבטחת אי-פגיעה בזכויות הסטודנט. החוק מסמיך את המועצה להשכלה גבוהה לנסח כללים משניים לו.

## היסטוריה חקיקתית
החוק אושר בכנסת ב-29 במאי 2007, ונכנס לתוקף ב-1 בספטמבר באותה שנה. יוזמי החוק הם חברי הכנסת אלכס מילר, מתן וילנאי ואלחנן גלזר. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את הצורך בו:
יש חשיבות רבה לעגן בחקיקה את מעמדם של הלומדים  במוסדות להשכלה גבוהה, ולבטא בכך את תפקידם בעיצוב  פניה של החברה בישראל ואת תרומתם לקידום כלכלתה. הדבר מקבל משנה תוקף בימים אלה, שבהם מתמודדת מערכת ההשכלה הגבוהה עם קשיים שונים המשפיעים על איכות ההשכלה בישראל ועל זכויות הסטודנטים. ההוראות המוצעות יסייעו לבצר את מעמדם ואת זכויותיהם של הסטודנטים בישראל, להבטיח שוויון הזדמנויות ולאפשר לסטודנטים מימוש של הפוטנציאל האישי שלהם. כמו כן יהיה בהן כדי לצמצם פערים חברתיים.
 
בתיקון ראשון לחוק נקבע שעל מוסד לימוד לקבוע התאמות לסטודנטים המשרתים במילואים. פירוט דרכי המימוש של עיקרון זה נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה בכללי זכויות הסטודנט (התאמות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים), תשע"ב-2012.

בתיקון מס' 2 לחוק נקבע יום הסטודנט הלאומי, שיצוין מדי שנה ביום חמישי שלפי חג השבועות.

בתיקון מס' 3 לחוק הורחבה תחולתו גם על מוסד על-תיכוני לאמנות.

בתיקון מס' 4 לחוק נוסף לו סעיף 19ב, העוסק בהתאמות שיינתנו לסטודנט עקב טיפולי פוריות, לידה, אימוץ או היריון. פירוט דרכי המימוש של עיקרון זה נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה בכללי זכויות הסטודנט (התאמות עקב טיפולי פוריות, היריון, לידה, אימוץ או קבלת ילד למשמורת או אומנה), תשע"ב-2012.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

זכויות הסטודנט
קטגוריה:סטודנטים בישראל
יגאל סבטי

**יגאל סבטי** (נולד ב-23 בדצמבר 1944) הוא מומחה לאיראן ולשפה הפרסית, סופר, מתרגם ועיתונאי. כתב, עורך ושדרן בקול ישראל בפרסית.

## קורות חייו
יגאל סבטי נולד בעיר המדאן שבאיראן. גדל והתחנך בבית הספר אליאנס שבעיר המדאן וכן בטהראן.

עם סיום לימודי התיכון למד ספרות פרסית ואת השפה העברית בישיבות אוצר התורה שבטהראן ובשיראז שימש כמורה ומחנך למשך כחמש שנים. תוך כדי עבודתו כמחנך באוצר התורה, ויתר על לימודי המשפטים על-מנת שיוכל להמשיך לחנך וללמד במקביל, והחל בלימודי תואר בספרות אנגלית באוניברסיטת טהראן.

עם סיום לימודיו עבד במשך כעשרים ושלוש שנים כמתרגם מומחה בכיר במכס האיראני והוציא לאור מספר ספרי הדרכה ומדיניות של המכס. כמו כן כתב, תרגם והוציא לאור מספר ספרי ילדים ונוער, שזכו להצלחה רבה באיראן. את חלקם המשיכו למכור באיראן עד לשנת 2011.

בשנת 1994 עלה לישראל והחל לעבוד בקול ישראל במחלקת השידורים בפרסית כעורך, מנהל הפקה וקריין. פינתו הקבועה של סבטי הייתה פינת הבריאות, שהפכה לפופולרית ביותר בקרב מאזיני הערוץ.  יצא לגמלאות בשנת 2012.

בשנת 2005, הוציא לאור את תרגומו לפרסית של הספר טביה החולב של שלום עליכם.

סבטי נשוי ואב ל-3.

## מספריו
* نجات الله سبطی, 1967, قصه های مادر, انتشارات بامداد.
* نجات الله سبطی, 1968, قصه های پدر, نقش جهان.
* نجات الله سبطی, 2005, توبیای شیرفروش.

## ראו גם
* קול ישראל בפרסית

## קישורים חיצוניים
* יגאל סבטי, באתר הספרייה הלאומית
* * יגאל סבטי, "[ארבעה קברים וחתונה אחת: חיי היהודים באיראן באמצע המאה ה-20, לפי מחמוד דנשוור, [יד יצחק בן-צבי]]".


## הערות שוליים

קטגוריה:מתרגמים יהודים איראנים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי איראן
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
דורון מור יוסף

**דורון מור יוסף** (נולד ב-1970) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר שימש כמפקד מחוז דרום בפיקוד העורף.

## שירות צבאי
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1988 שובץ בחטיבת הנח"ל בגדוד 931(שחם). בנח"ל עבר מור יוסף הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. מור יוסף שימש במספר תפקידי פיקוד בחטיבה. לאחר מכן שימש כמפקד פלנ"ט נח"ל והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. לאחר שהועלה לדרגת סא"ל, שימש מור יוסף כמפקד גדוד 50 בין השנים 2000–2003, והוביל אותו בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. לאחר מכן שימש כקצין המבצעים של פיקוד המרכז וכסגן מפקד חטיבת הנח"ל, בין היתר במלחמת לבנון השנייה. לאחר המלחמה הועלה מור יוסף לדרגת אל"ם ומונה לראש מטה עוצבת האש. לאחר מכן מונה למפקד מחוז דרום בפיקוד העורף, ושימש בתפקידו בין היתר במבצע עמוד ענן. בתפקידו הבא שימש כקצין אג"ם פיקוד העורף.

## קישורים חיצוניים
* .
* .

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי מחוז דרום בפיקוד העורף
קטגוריה:מפקדי גדוד 50
קטגוריה:קציני אג"ם של פיקוד העורף
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
אלון השעם

**אלון השעם** (שם מדעי: *Quercus suber*) הוא עץ אלון ירוק-עד שגודלו בינוני. מקליפתו של עץ האלון מופק חומר השעם אשר ממנו מייצרים לרוב פקקי בקבוקים ואטמים בשל אי חדירותו לנוזלים.

## מידע
אלון השעם גדל בדרום-מערב אירופה, בעיקר באזור פורטוגל, גיברלטר, צרפת, איטליה וספרד וכן בצפון-מערב אפריקה בעיקר באזור מרוקו תוניסיה ואלג'יריה. כשליש מיערות השעם בעולם גדלים בפורטוגל, והמדינה מייצרת כ-50 אחוזים מכלל תפוקת השעם העולמית. קליפתו של אלון השעם עבה ומבודדת והיא מתחדשת פעם אחת בעשר שנים. מכיוון שהשעם אטום לנוזלים, מייצרים ממנו פקקים לבקבוקים ובעיקר לבקבוקי יין.

פירותיו של אלון השעם הם בלוטים אשר קוטרם הוא 2–3 סנטימטרים, גזעו צפוף ורחב.

אלון השעם אינו דורש השקיה מרובה, והוא חסכוני במים
גובהו של האלון מגיע עד 20 מטרים, ואורך חייו הוא כ-150 שנה.
[ממוזער|אלון השעם ב[יער אילנות - עלים]]
[ממוזער|אלון השעם ב[יער אילנות - קליפה]]
בישראל גדלים מספר עצים: בגינון על תל כפר-סבא במזרח העיר, בחורשה הלימודית של קריית אונו, במרום גולן, במרכז מושב שתולה, ביער גבעת כ"ח (יער קולה) על שביל אלכסנדרוני (סימון שחור) קיים פרט בודד בטבע.

## קישורים חיצוניים

* אלון השעם באתר קק"ל

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
שעם
קטגוריה:צרפת: עצים
קטגוריה:צפון אפריקה: עצים
קטגוריה:שעם
שלמה שלומיל

הרב **שלמה שלומיל**, מכונה מיינשטרל, היה יהודי אשכנזי שחי בין סוף המאה ה-16 לתחילת המאה ה-17. בשנת שס"ב, 1602, עלה ממוראביה לצפת. היה חתנו של רבי ישראל סרוג ומחבר איגרות שנאספו בספר "שבחי האר"י".

## ביוגרפיה
נולד לרב חיים. היה תושב דרזניץ שבמוראביה. עלה לארץ ישראל בשנת ה'שס"ב. הוא יצא מעירו בחוסר כל ונתן גט לאשתו, שלא רצתה לעלות עמו, ואף השאיר נדוניה לבתו שהייתה בת 13. במשך תקופה עבר בקהילות ישראל ברוסיה, פולין, בוהמיה ואשכנז על מנת לאסוף כסף עבור עלייתו לארץ. בחול המועד סוכות שס"ג הוא הגיע לצפת. רבי יוסף יוזפא האן נוירלינגן מפרנקפורט קיבל ממנו מספר מסורות וקבען בספרו "יוסף אומץ".

בצפת נשא לאשה את בתו של ישראל סרוג מגורי האר"י מקובל שהגיע מאיטליה והיה בעל ממון. לדברי אברהם יערי קנה סרוג כתבי יד רבים של האר"י ומשכך יכל ר' שלומיל לעיין בהם. ע"פ יערי מורו בקבלה של שלומיל היה ר' מסעוד אזולאי מקובל סגי נהור שעלה מפאס שבמרוקו.

## אגרותיו
בין השנים ה'שס"ז-ה'שס"ט הוא כתב מכתבים נלהבים בשבח הארץ ובשבח האר"י ושאר חכמי צפת, והם משמשים מקור מידע לפרטים אודות העיר צפת וקורותיה בתקופה ההיא.

שלוש מהאיגרות הודפסו בפעם הראשונה בספר תעלומות חכמה ליש"ר מקנדיא (באסיליאה, שפ"ט) ומאז פעמים רבות בספר שבחי האר"י שכתב. איגרת רביעית פורסמה על ידי הרב פרופ' שמחה אסף בחוברת קובץ על יד. איגרת נוספת פורסמה על ידי דוד תמר בתרביץ בשנת תשט"ו, בתוך הספר "לחם הפנים" אך לפי מאיר בניהו מדובר בחיבור קדום וייחוסו לשלומיל מופרך.

בתחילת הספר עמק המלך נדפס "מעשה נסים" שהוא למעשה עיבוד איגרות הרב שלומיל.

## לקריאה נוספת
* אברהם כהנא, ספרות ההיסטוריה הישראלית ב, ורשה תרפ"ג, עמ' 203-205
* שלוש אגרות של ר' שלמה שלומיל מיינשטרל מצפת שס"ז (1607), בתוך: **[[אגרות ארץ ישראל]]**, תל אביב: אברהם יערי, תש"ג-1943, עמ' 194-209, באתר Hebrew Books
* מאיר בניהו, **תולדותיו של רבי שלמה שלומיל מיינשטרל**, בתוך: בניהו, ספר תולדות האר"י, מכון בן צבי, תשכ"ז, עמ' 57–59

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:האר"י
קטגוריה:יהודים צ'כים
קטגוריה:מקובלים ארץ-ישראלים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-17
בטי אלוור

**אליזבט "בטי" אלוור** (באסטונית: **Betti Alver**; 23 בנובמבר 1906, ייגבה, אסטוניה – 19 ביוני 1989, טרטו, אסטוניה) (משנת 1937, **אליזבט טאלוויק**, ומשנת 1956 **אליזבט לֶפּיק**) הייתה משוררת וסופרת אסטונית בולטת. היא שייכת לדור הראשון שהתחנך בבתי הספר של אסטוניה העצמאית.

## יצירתה
ראשית יצירתה בכתיבת סיפורת. היא השתייכה לקבוצה קטנה אך רבת השפעה של משוררים אסטוניים בשם *Arbujad* ("מגידי העתידות"), שכללה גם את ברנרד קאנגרו, אוקו מאסינג, קרסטי מרילאס, מארט ראוד, אוגוסט סאנג, הייטי טאלוויק (בעלה של אלוור) ופאול וידינג.

לאחר מלחמת העולם השנייה אסרו סוכני NKVD את טאלוויק, והוא גורש לסיביר ומת במחנה עבודה שם, בשנת 1947. במשך כשני עשורים לא פרסמה שירה, כמחאה נגד השלטון הסובייטי, אך חזרה לפרסם בשנות ה-60 של המאה ה-20. בתקופה זו פרסמה את קובץ השירים *Tähetund*. היא אף פרסמה רומנים ותרגומים, בהם תרגום לרומן בחרוזים יבגני אונייגין מאת פושקין.

ביובל המאה להולדתה הוקם מוזיאון מוקדש לחייה וליצירתה במקום הולדתה ייגבה.

## קישורים חיצוניים

* דף ביוגרפי על אלוור (אנגלית) באתר מרכז הספרות האסטונית.

## הערות שוליים

קטגוריה:ילידות 1906
קטגוריה:משוררים אסטונים
קטגוריה:משוררות אסטוניות
קטגוריה:סופרות אסטוניות
קטגוריה:נפטרות ב-1989
מט עם צריח

**מט עם צריח** במשחק שחמט הוא מט המבוצע בשני כלים, מלך וצריח מול מלך של היריב.

לשם ביצוע המט יש להגיע למצב בו המלך המותקף נמצא בשולי הלוח, בשורה התחתונה או העליונה או בטור צדדי, והמלך התוקף נמצא מולו ומונע ממנו לעבור לשורה או לטור אחרים. הצריח אמור לעשות את המהלך המאיים ולתת שח ומט.

הדרך למט מורכבת משני שלבים:

א. לדחוק את המלך הבודד לשורה האחורית

ב. להנחית מט עם המלך והצריח.

אלו עמדות הסיום שאליהן נרצה להגיע. כעת נדגים דרכים להגיע לעמדות אלו.

המלך והצריח צריכים לשתף פעולה כדי ללכוד את המלך היריב בקצה הלוח או בפינת הלוח. הטכניקה הנפוצה היא הגבלת המלך למלבן הולך וקטן בעזרת הצריח שהמלך מגן עליו עד שהמלך מובל לפינה / לשורה האחרונה ושם הוא מקבל מט.

יש לשחק בזהירות ולא להגיע למצב של פט כמודגם מטה, ולשמוט ניצחון בטוח. 

## קישורים חיצוניים
* מט מלך וצריח, באתר השחמט הישראלי

צריח
מלטשת

**מלטשת** היא כלי עבודה המשמש לליטוש ושיוף משטחים על ידי שפשופם בנייר לטש. מלטשות מאפשרות להצמיד אליהן נייר לטש ולשייף את המשטח הרצוי.
[ממוזער|מלטשת אקסצנטרית חשמלית של חברת [מקיטה]]

## מבנה
המלטשת עשויה גוף פלסטיק ומתכת המכילים מנוע חשמלי המחובר למשטח הצמדה. בחלק ניכר מהמלטשות המודרניות קיים חיבור לאיסוף אבק ובחלקן אף חיישן המודד את רמת הלחץ שמפעיל המלטש שעושה בה שימוש, זאת על מנת למנוע בלאי גבוה או נזק למשטח המשוייף. בנגריות מודרניות נהוג השימוש במלטשות פנאומטיות, העושות שימוש באוויר דחוס על מנת להפעיל את מנוע המכשיר.

נייר הלטש הנבחר לעבודה משפיע על עומק השיוף המושג, כאשר נייר לטש גס מתאים לשיוף משטחים מחוספסים ונייר לטש עדין מתאים לליטוש משטחים חלקים או צבועים מה שמאפשר גימור באיכות גבוהה.

לכל נייר לטש דירוג גירעון משלו, המופיע בדרך כלל על חלקו האחורי, כאשר ככל ומספרו נמוך יותר הוא גס יותר.

## סוגי מלטשות

### מלטשת אקסצנטרית
מלטשת הבנויה סביב גוף הצמדה עגול, ובה מנוע המניע את משטח ההצמדה באופן אורביטלי סיבובי, ועל ידי כך מושג שיוף שווה של המשטח. יתרונן של המלטשות האקסצנטריות הוא ברמת הגימור העדינה שהן מעניקות מחד, ומאידך מאפשרות ליטוש שווה של משטחים גדולים. חסרונן טמון בעובדה שהן עדינות יחסית ולא משייפות חומר רב מהמשטח המשויף.

ישנן מלטשות אקסצנטריות הפועלות באמצעות כבל חשמל וישנן כאלו המופעלות על ידי סוללות נטענות.

#### מלטשת דיסק
מלטשת דיסק היא הגרסה השולחנית של המלטשת האקסצנטרית.

### מלטשת ריבועית רוטטת
במלטשת ריבועית משטח הליטוש הוא מרובע ומנוע המלטשת מרטיט את המשטח בקצב מהיר ועל ידי כך משייף את החומר.

#### מלטשת פינות רוטטת
מלטשת פינות עובדת על אותו מנגנון פעולה כמו מלטשת ריבועית אלא שעיצובה החד בקצהו מאפשר לה לשייף פינות.

### מלטשת סרט
מלטשת המורכבת משני תופים וביניהם נמצא המנוע החשמלי. המנוע החשמלי מניע את התופים, עליהם מוצמד מתוח נייר הלטש. קיימות מלטשות סרט קבועות, המוצבות על שולחן עבודה, וכן קיימות מלטשות סרט ידניות, הניתנות לעבודה ניידת. יתרונן של מלטשות מסוג זה טמון בעובדה שהן מסירות חומר רב מן המשטח המשוייף בזמן קצר יותר. חסרונן מאידך הוא בעובדה שהן אגרסיביות ומעניקות רמת גימור נמוכה. בשל אופי פעולתן, מלטשות סרט מייצרות אבק רב.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נגרות: כלי עבודה
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי עבודה חשמליים
קטגוריה:כלי עבודה פנאומטיים
קטגוריה:ליטוש
ג'ורג' פטאקי

**ג'ורג' אלמר פטאקי** (באנגלית: **George Elmer Pataki**; נולד ב-24 ביוני 1945 במחוז וסטצ'סטר, ניו יורק) הוא פוליטיקאי אמריקאי מטעם המפלגה הרפובליקנית, שהיה מושל ניו יורק ה-53 בשנים 1995–2006. הוא נבחר לאחר שניצח את המושל המכהן מריו קואומו שרץ לכהונה רביעית. אחריו נבחר אליוט ספיצר הדמוקרט. לפני כהונתו כמושל היה חבר בבית המחוקקים של מדינת ניו יורק, בבית התחתון ובבית העליון.

במאי 2015 הכריז על התמודדותו לבחירות לנשיאות ב-2016. פטאקי הספיק לנכוח ב-5 עימותים משניים עד שהכריז על פרישתו מהמירוץ ב-29 בדצמבר באותה שנה.

הוא נשוי לליבי ואב לארבעה ילדים. הוא דובר אנגלית, הונגרית, גרמנית, צרפתית וספרדית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי המפלגה הרפובליקנית (ארצות הברית)
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית ב-2016
קטגוריה:מועמדים בבחירות המוקדמות מטעם המפלגה הרפובליקנית לנשיאות ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא הונגרי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1945
יהודה בר יקר

רבי **יהודה בר יקר** היה חכם יליד פרובאנס בתקופת הראשונים שפעל בברצלונה בראשית המאה ה־13. חיבר פירוש על התפילות והברכות והיה רבו של הרמב"ן

## קורות חייו
רבי יהודה ככל הנראה נולד ופעל בפרובאנס שבדרום צרפת. את חיבורו על התפילות והברכות כתב לאחר 1193, שכן מצטט בו את משנה תורה לרמב"ם שהגיע לפרובאנס בשנה זו. בשלהי המאה ה־12 או בראשית המאה ה־13 נדד צפונה והיה לתלמידו של הריצב"א מדמפייר . ב־1215 שימש כדיין בברצלונה שבקטלוניה. תלמידו המובהק הוא הרמב"ן, שקיבל ממנו את תורתם של בעלי התוספות, ומזכיר אותו תדיר בחידושיו לתלמוד, שחוברו סביב 1220, לרוב בברכת החיים.

תלמידיו ובית המדרש הספרדי מביאים בשמו מסורות ופירושים רבים בעיקר בענייני תלמוד. פרופ' שלם יהלום הוכיח שבכל מקום שרמב"ן אומר "שמעתי" או "מפי רבי" כוונתו לבר יקר.

הרשב"ש כינהו , בעקבת דבריו יש שהבינו שחוץ מחיבורו לירושלמי חיבר פירוש לבבלי, פירוש זה אינו קיים היום.

## כמקובל
גרשם שלום סבר שהיה מקובל, ולטענתו הוא ממקורותיה הראשוניים של תורת הקבלה, ואף סבר שהיה תלמידו של רבי יצחק סגי נהור וכך סבר משה אידל, חביבה פדיה חלקה על הנחה זו וסברה שהמרחק בין בר יקר לסגי נהור גדול.

עודד ישראלי פרסם מחקר מקיף בו טען שעל אף שבר יקר עסק רבות בתורת הספירות לא היה מקובל, עיסוקו בתורת הספירות דומה יותר לתורת הגלגולים האריסטוטלית מאשר לתורת הספירות הקבלית, עוד טען שאף שלא היה מקובל העביר מסורות קבליות אשר הכשירו את הקרקע לפרסום תורת הקבלה.

## חיבוריו
* **פירוש התפילה והברכות לרבי יהודה בר יקר (מעין גנים)** **- [[שמואל קרויזר|שמואל ירושלמי]],** ירושלים תשכ"ט. חיבור זה הובא בחיבורים רבים ביניהם ארחות חיים, שו"ת הרשב"ש, פירוש הריטב"א להגדה של פסח ועוד, בפירוש האבודרהם המפורסם לסידור התפילה העתיק קטעים רבים מפירוש זה.
* **פירוש י"ג מידות** - בתוך פירוש התפילות והברכות, חלק ג - ההשלמות עמ' 10–27.
* **פירוש תפילות יום הכיפורים מרבינו יהודה בר יקר** - רח"ד שעוועל, **[[סיני (כתב עת)|סיני]]** סב (תשכ"ח).
* **פירוש תפילות ראש השנה מרבינו יהודה בר יקר** - רח"ד שעוועל, **[[הדרום (כתב עת)|הדרום]]** כו (תשכ"ח) עמ' 7–43.

כמו כן חיבר פירוש לתלמוד ירושלמי אשר לא הגיע לידינו.

## לקריאה נוספת
* שלם יהלום, "ר' יהודה בר יקר – תולדותיו ומקומו במשנת הרמב"ן", **[[סידרא]]** יז, תשס"א-תשס"ב, עמ' 79–107.
*עודד ישראלי, "מקובל בעל כרחו: רבי יהודה בן יקר - בין דמות לדימוי", **קבלה** לא (תשע"ד), עמ' 281.

## קישורים חיצוניים
* פירוש התפלות והברכות לרבינו יהודה ב"ר יקר, בההדרת הרב און אברהם הכהן סקלי (וחלקו מלוקט מסידור "תפילה למשה"), באתר "על־התורה"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרשני התפילה
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:חכמי פרובנס
קטגוריה:רמב"ן
קטגוריה:יהודי פרובאנס במאה ה-12
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-13
כריש לימוני

**כריש לימוני** (שם מדעי: *Negaprion brevirostris*) הוא מין של כריש בינוני ממשפחת הכרישיים, החי בימים טרופיים וסובטרופים שונים וגם בחופים ובשוניות אלמוגים שונות. הכריש הלימוני קיבל את שמו בשל הצבע הצהוב שלו שעוזר לו להסתוות במים החוליים והטרופיים שהוא חי בהם.

## מאפיינים
הכריש הלימוני פעיל בלילות אז הוא יוצא לצוד דגים, דיונונים ויצורי ים שונים ואף דגי סחוס, אך אינו נוטה לתקוף אנשים. הוא קרובו לסוג של כריש לימוני חרמשי שהיה בעבר תת-מין שלו ומצוי לחופי אפריקה ואסיה.

אורכו של הכריש עד 2.4-3.1 מטר ומשקלו עד 90 ק"ג. עם זאת נמצאו כרישים באורך 3.43 מטר ובמשקל של 183 ק"ג.

כריש זה נפוץ בעיקר באזור האוקיינוס האטלנטי שבין חופי ניו ג'רזי לחופי ברזיל ובים הקריבי. הם נמצאים גם בחופי מערב אפריקה ובאוקיינוס השקט שליד קליפורניה. כמו מספר מיני כרישים הנקבה משריצה צאצאים חיים שגדלים בשוניות אלמוגים ובמנגרובים לאורך החוף.

הכריש ניצוד לשם שימוש בסנפיריו וכן למאכל והציד מצמצם את אוכלוסייתו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ פואיי
קטגוריה:כרישיים
קטגוריה:מגה-פאונה של האוקיינוס השקט
קטגוריה:מגה-פאונה של האוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1868
אהרן יוסף ירמנס

שמאל|ממוזער|150px|ד"ר אהרן יוסף ירמנס בתחילת המאה ה-20
[שמאל|ממוזער|200px|כתובת המציינת ייסוד בית בשכונת [זיכרון משה בירושלים על ידי ד"ר ירמנס]]
**אהרן יוסף ירמנס** (**יערמאנס**; 1859– 28 בדצמבר 1924) היה רופא היישוב היהודי בחברון בשלהי המאה ה-19, איש ציבור בירושלים המתחדשת, ומראשוני הרופאים בבית החולים שערי צדק בירושלים.

## ביוגרפיה
נולד בווילנה שבאימפריה הרוסית, בשנת 1859 למשה דוד, סוחר אריגים ששהה רוב ימות השנה בהודו ובמרחקי אסיה, ממנו התייתם בגיל 5, ולחיה רויזה לבית הלפרין.

למד בחדר, ולאחר מכן במכינת בית המדרש לרבנים בווילנה. היה מבאי ביתו של הבנקאי יוסף ויטקינד, אשר בתו חנה נתארסה לו.

שירת שנה בצבא הרוסי, שם נחשד במגע עם קבוצת מהפכנים ובהחזקת ספרות אסורה, אך זוכה מאשמה.

למד רפואה באוניברסיטאות ברלין והאלה, ועל הרצאת הגמר לקבלת התואר דוקטור היה עליו להגן נגד פרופסור מרטין לוי ואמן השחמט עמנואל לסקר. כשחזר לווילנה, אחרי שהוסמך לרופא בשנת 1886, נישא לארוסתו, והחליט לעלות עמה לארץ ישראל, חרף התנגדותו של אביה.

בשנת 1887 הגיע עם אשתו לאיסטנבול, שם התכונן לבחינות כדי לקבל רישיון לעסוק ברפואה בארץ ישראל. באותה עת שהה באיסטנבול דוקטור משה וולך לאותה מטרה, ובשנת 1890 הגיעו יחד לארץ ישראל.

## פועלו
בבואו ארצה התיישב עם משפחתו בחברון, לאחר שקיבל כתב מינוי מאת "אגודת אחים" מאנגליה לשמש רופא ליהודי חברון. תחילה, קיבל דירה בביתו של חכם נסים לאביא בפאתי העיר.

העניק שירותי רפואה ליהודי העיר, וכן לערביי הסביבה. השתתף בהקמתם ופעולתם של מפעלי חסד ציבוריים. כמו כן, הזמין מירושלים ספר תורה מהודר לבית הכנסת האשכנזי בעיר (אחרי פרעות תרפ"ט העביר בנו את הספר לשכונת תלפיות בירושלים).

בשנה שלאחר בואו ארצה, הצטרפה אליו לחברון אמו מווילנה (נזכרת ביומן מסעו של מנחם אוסישקין, שעלה עמה באותה האניה), והתגוררה עמו עד פטירתה בחברון בשנת 1903. בביתם התארחו משכילי היישוב החדש ועסקניו בבואם לחברון, והרופאים היהודיים שבארץ שהתכנסו אחת לשנה. בשנת 1904 נסע לגרמניה ובין השאר אסף כסף לצורך תפעול בית חולים בחברון.

בשבתו בחברון קיבל ייפוי כוח מאת קרן מזכרת משה מונטיפיורי ליסוד שכונה יהודית בחברון על שם השר, אך הדבר לא יצא אל הפועל. עבר לירושלים בשנת 1905 בעקבות מעבר אשתו לעיר, עבור חינוך חמשת ילדיהם, ושימש כרופא במגוון מוסדות, ובהם ביקור חולים, עזרת נשים, מושב זקנים ובית היתומים דיסקין, והיה בין הרופאים הראשונים בבית החולים שערי צדק.

השתתף עם דוד ילין ביסוד שכונת זיכרון משה, והיה בין ראשוני הבונים בבית הכרם ובתלפיות.

ב-1914 השתתף בוועידה הארצית בנושא מיגור הגרענת, הוועידה התכנסה בד' בניסן תרע"ד ב"בית חולי עיניים העברי", בירושלים.

חתם יחד עם אפרים כהן, וילהלם גרוס, דוד ילין, יחיאל מיכל פינס, זאב יעבץ ואברהם משה לונץ על מכתב עידוד מנכבדי ירושלים לבנימין זאב הרצל לרגל צאת ספרו מדינת היהודים. בנוסף, השתתף בכרוז עידוד להרצל לקראת ביקורו בארץ. כמו כן, הגה רעיונות בדבר פיתוח הארץ, אוצרות ים המלח וסגולותיו הרפואיות ופיתוח התחבורה אליו.

נפטר בירושלים בשנת 1924, ונטמן בהר הזיתים, לצד רעייתו שנפטרה שבע שנים קודם לכן, כתוצאה ממגפת הקדחת שפרצה בירושלים בעת מלחמת העולם הראשונה.

חתנו היה הסופר אהרון ראובני.

## קישורים חיצוניים
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:חברון: אישים בתקופה העות'מאנית ובתקופת המנדט
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הקדושים
קטגוריה:סגל בית חולים הרצוג
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שערי צדק
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1859
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1924
אליפות צרפת בטניס 1938

**[[אליפות צרפת הפתוחה#האליפות|אליפות צרפת]] 1938** הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-2 ביוני והסתיימו ב-11 ביוני. זו הייתה האליפות ה-43 מאז ייסודה.

סימון מתייה זכתה ב-3 תחרויות באליפות זו.

## התחרות
### תחרות הגברים
שמאל|ממוזער|180px|דון בדג', מנצח תחרות הגברים
בתחרות זו השתתפו 84 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:

# **[[דון בדג']] (), ניצח בתחרות**
# פרניו פונצ'ץ (), הודח בחצי גמר
# רודריך מנצל (), הפסיד בגמר
# כריסטיאן בוסי (), הודח ברבע גמר
# לדיסלב הכט (), הודח בסיבוב רביעי
# איבון פטרה (), הודח בסיבוב הראשון
# ג'ין מאקו (), הודח בסיבוב השלישי
# ברנר דסטרמו (), הודח ברבע גמר
# אדם באוורובסקי (), הודח בסיבוב השלישי
# פרנטישק ציינר (), הודח ברבע גמר
# דרגוטין מיטיץ' (), הודח ברבע גמר
# יוסיפ פלדה (), הודח בחצי גמר
# אוון אנדרסון (), הודח בסיבוב הרביעי
# ויליאם רוברטסון (), הודח בסיבוב הראשון
# אנדרה-מרטן לז'ה (), הודח בסיבוב השני
# פרניו קוקולייביץ' (), הודח בסיבוב הרביעי

מנצח תחרות של השנה הקודמת גוטפריד פון קראם ( גרמניה) השנה לא השתתף. בגמר התחרות נפגשו דון בדג' () ורודריך מנצל (). דון בדג' ניצח ב-3 מערכות. במהלך שנת 1938 הוא ניצח בתחרויות יחידים ב-4 תחרויות והיה הראשון שזכה בגראנד סלאם בתחרות הגברים במהלך שנה אחת.

### תחרות הנשים
שמאל|ממוזער|180px|סימון מאתיה, מנצחת תחרות הנשים
בתחרות הנשים השתתפו 37 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:

# **[[סימון מתייה]] (), מנצחת התחרות**
# ננסי בולטון (), הודחה בסיבוב השלישי
# סילבי הנרוטן (), הודחה ברבע הגמר
# ואלרי סקוט (), הודחה בסיבוב השני
# ארלט האלף (), הודחה בחצי הגמר
# נל הופמן (), הודחה בסיבוב השלישי
# מדזי רולין קוקרק (), הודחה בחצי הגמר
# אסתר היין-מילר (), הודחה בסיבוב השני

מנצחת תחרויות הנשים בשנים 1936–1938 הילדה שפרלינג קראווינקל ( גרמניה) השנה לא השתתפה. במשחק הגמר נפגשו סימון מתייה () ונלי אדמסון () שהפסידה בשתי מערכות. באליפות זו סימון מאתיה ניצחה גם בזוגות נשים וזוגות מעורבים.

### תחרות זוגות גברים
בתחרות השתתפו מספר זוגות. מנצחי תחרות 1937 גוטפריד פון קראם והנר הנקל ( גרמניה) לא השתתפו. במשחק הגמר נפגשו ברנר דסטרמו ואיבון פטרה () עם דון בדג' וג'ין מאקו () וניצחו אותם ב-4 מערכות.

### תחרות זוגות נשים
בתחרות השתתפו 18 זוגות. במשחק הגמר מנצחות חירויות 1937 ו-1938 סימון מתייה () ובילי יורק () שיחקו נגד נלי לנדרי וארלט האלף () וניצחו בשתי מערכות. בכך הן זכו בתחרות בשנה השלישית ברציפות.

### תחרות זוגות מעורבים
בתחרות השתתפו 38 זוגות. מזוג מנצחי תחרות 1937 רק סימון מתייה () השתתפה בתחרות. במשחק הגמר נפגשו סימון מתייה () ודרגוטין מיטיץ' () עם ננסי בולטון () וכריסטיאן בוסי () וניצחו אותם ב-3 מערכות. לסימון מתייה זה היה התואר השלישי באליפות זו.

## קישורים חיצוניים
* תחרות נשים
* תחרות גברים
* האתר הרשמי של אליפות צרפת הפתוחה
* נתונים נוספים על האליפות

צרפת
1938
קטגוריה:1938 בצרפת
אמבראר פנום 100

**אמבראר פנום 100** (באנגלית: **Embraer Phenom 100**) הוא מטוס מנהלים סילוני קל מאוד פרי פיתוחה של יצרנית המטוסים הברזילאית, אמבראר.

## תכנון
מטוס פנום 100 מתוכנן לשאת 4–6 נוסעים וטווח הטיסה שלו הוא 2,182 קילומטרים.

## פיתוח
באפריל 2005 חברת אמבראר החלה ליזום את פיתוחו של מטוס קל מאוד. בנובמבר של אותה שנה הוכרז כי שמו הוא פנום 100 והוצג דגם בקנה מידה של הייצור הסופי. טיסת הבכורה התקיימה ב-26 ביולי 2007 בסאו ז'וזה דוס קמפוס שבברזיל. ב-9 בדצמבר 2008, זכה בפרס רשות התעופה האזרחית הלאומית הברזילאית.

## תאונות
ב-8 בדצמבר 2014 התנגש מטוס פנום 100 מספר N100EQ בבית בפרברי מרילנד. בתאונה נהרגו שלושת האנשים ששהו במטוס ועוד שלושה בני אדם ששהו בבית.

## קישורים חיצוניים

* 
* First flight press release.
* Press Release - Embraer's Phenom 100 Executive Jet receives U.S FAA type certificate
* Friday, 5 December 2007 - JetBird gears up to launch low-cost executive air taxi programme
* Thursday, 8 May 2008 - Embraer's Phenom 100 completes cold soak tests
* Thursday, 1 January 2009 - Embraer Phenom 100 earns its license to fly
* Tuesday, 13 January 2009 - Embraer sets full-year delivery record
* Friday, 6 February 2009 - Phenom 100 flight test: building on a Legacy
* Wednesday, 30 July 2007 - SaxonAir orders Phenom 100 to keep more business in-house

## הערות שוליים

קטגוריה:מטוסים קלים
פנום 100