חשוון

שמאל|ממוזער|150px|בול ישראלי לחודש מרחשון, מזל עקרב.
[שמאל|ממוזער|250px|חודש מרחשוון, [מזל עקרב, פרט מפסיפס של גלגל המזלות בבית הכנסת העתיק בציפורי]]
**חֶשְׁוָן**, או בשמו המלא **מַרְחֶשְׁוָן** (מאכדית: **waraḫsamna**), הוא חודש בלוח הבבלי ובלוח העברי, השמיני במספר לפי המסורת המקראית, והשני לפי מסורת חז"ל. חודש זה חל בסתיו.

## בלוח הקבוע
אורכו של חודש חשוון משתנה. בשנה "חסרה" ובשנה "כסדרה" אורכו 29 יום, ואילו בשנה "שלמה", כלומר בפחות ממחצית השנים, אורכו 30 יום. א' בחשוון יכול לחול בימים שני, רביעי, חמישי ושבת.

## שם החודש
מקור השם מרחשוון הוא בצירוף המילים האכדי "וַרְחֻ-שַׁמְנֻ", שפירושו, **וַרְחֻ** = יֶרַח, חודש; **שַׁמְנֻ** = שמיני. מכיוון שהאותיות ו' וּ-מ' הן עיצורים שפתיים, לעיתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ, וה-מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'. גם התלמוד מעיד ש"שמות חודשים עלו בידם מבבל".

אברהם אפשטיין הטיל ספק בהסבר זה, בין השאר על סמך כך שאף לא אחד מן החודשים האחרים קרוי על שם מספרו הסידורי אלא על שם אלוהויות או תופעות עונתיות. הוא קישר בין שם החודש לאל הפיניקי המוזכר בכתובת אשמן מארח.

בעילמית נקרא החודש מַרְכַּשַׁנַשׁ.

שמו המקורי של החודש כפי שהוא נקרא בפי חז"ל הוא מרחשוון (וכך הוא משמש בהלכות שונות, למשל: דיני גט - בו' אחת), אך החל מהמאה ה-15 רבים נוהגים לקרוא לחודש בשם המקוצר, "חשוון". בכמה כתבי יד אשכנזיים מימי הביניים מופיעה הצורה "שוון".

ההגייה הנפוצה בעברית היא **מַר־חֵשְ־וָן** ואילו בהגיית יהדות תימן **מְרַח־שְׁוָן**. ההגייה הנפוצה מופיעה כבר בפיוט עם ניקוד בבלי מגניזת קהיר וכבר בקדמוניות היהודים ביוונית יש תנועה באות מ' ולא באות ר' (Μαρσουάνῃ). בביתא ישראל החודש נקרא תשואן.

### ירח בול
בתנ"ך החודש נקרא **ירח בול**, בפסוק: . שם זה, כמו השם ירח האיתנים המופיע גם הוא בתיאור בניית בית המקדש הראשון, מוכר גם מכתובות פיניקיות. הופעת שמות אלה במקרא נובעת מהשפעת הבנאים הפיניקים שהובילו את בניית בית המקדש, והשפיעו על המונחים שנכנסו לפרקים המתארים את הבנייה.

רש"י מפרש שם זה: "הוא מרחשון שהעשב בלה בשדה ובוללין לבהמה מן הבית". רד"ק מפרש "נקרא כן מפני הגשמים שמתחילין בו, עניין מבול". בילקוט שמעוני מובא מדרש המסביר את הורדת האות "מ" מהמילה מבול בכך שעם בניית בית המקדש פסקו גשמי הזעף שירדו עד אז. בילקוט שמעוני מובא גם הסבר המבוסס על דברי בראשית רבה שבתקופת תשרי "הארץ עשויה בולים בולים (=גושים, גושים) של אדמה".

## סמלים ומאפיינים
החיתוך המוטעה **מַר־חֶשְׁוָן** הביא לסברות שונות לפירושה של הקידומת "מר":
* בחודש זה מתחיל הגשם, ומר היא גם טיפת מים (ככתוב: ).
* חודש זה נחשב כחודש בעל טעם מר – אין בו שום חג או אירוע משמח ואף קרו בו, לפי המסורת, מאורעות מצערים.
* תואר כבוד לחודש.

בספר יצירה מצוין מזלו של חודש חשוון - מזל עקרב. בלוח השנה במגילות קומראן מזל חשוון הוא מזל קשת.

## מועדים עיקריים
* **[[תענית בה"ב]]** - מנהג אשכנז לצום בימים שני, חמישי ושני שלאחר ראש חודש חשוון
* ז' בחשוון: **[[שאלת גשמים]]** מתחילה להיאמר בארץ ישראל
* כ"ט בחשוון: **[[סיגד]]**, חג במסורת ביתא ישראל

## בהיסטוריה של עם ישראל
* י"א בחשוון: על פי ספר היובלים ומדרש תדשא, נולד בנימין ונפטרה רחל אימנו
* י"ב בחשוון: נרצח ראש הממשלה יצחק רבין
* י"ז בחשוון: לדעת רבי אליעזר החל המבול

## קישורים חיצוניים

* ש"ז כהנא, מר חשוון
* מר-חשוון במסורת ישראל, שמואל חגי
* חודש מרחשוון בספר התודעה, אליהו כי טוב
* תכנים לחודש חשוון במרכז הפדגוגי הווירטואלי של רשת מורשה.
* 
* מְרַחְשְׁוָן, באתר הוצאת לוח - מדור הסיכומים
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
חח
קטגוריה:2 (מספר)
קטגוריה:8 (מספר)