open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים

**משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים** (באנגלית: **United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs**, בראשי תיבות: **OCHA**) הוא סוכנות של האומות המאוחדות האחראית לסיוע הומניטרי באזורי מצוקה בעולם. המשרד הוקם בדצמבר 1991 בהחלטת העצרת הכללית של האומות המאוחדות. גוף זה נועד לחזק ולרכז את תגובת האו"ם במצבי חירום ואסונות טבע. מנובמבר 2024 בראש המשרד עומד טום פלטשר.

המשרד מיזג לתוכו ארגונים מוקדמים יותר של האו"ם שעסקו בנושאים הומניטריים - המחלקה לעניינים הומניטריים (DHA) ומשרד הסעד לנפגעי אסונות (UNDRC) - למשרד מאוחד בעל מעמד משקיף בקבוצת הפיתוח של האו"ם.

המשרד מספק מגוון שירותים המאפשרים תגובה יעילה במקרים של אסון הומניטרי. הוא מתאם תגובה הומניטרית, ועוסק בהסברה הומניטרית וניטור מימון הומניטרי.

משרדים אזוריים של הארגון נמצאים בכל היבשות, ובין השאר בערים: פנמה סיטי, דקר, קהיר, יוהנסבורג, בנגקוק, וירושלים.
וכן במדינות: אפגניסטן, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, צ'אד, קולומביה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, אתיופיה, חוף השנהב, סרי לנקה, סודאן (כולל משרד בג'ובה, דרום סודאן), סוריה וזימבבואה.
צוותי ליווי ותמיכה יושבים בניו יורק ובז'נבה. צוות הארגון מונה כ-1,900 עובדים.

## הסניף הפלסטיני
בשנת 2002 הוקמה שלוחה של הארגון כדי לטפל באוכלוסייה הפלסטינית, והיא מכונה "משרד האו״ם לתיאום עניינים הומניטריים בשטח הפלסטיני הכבוש". בראשי תיבות הוא ידוע כ-OCHA-OPT. השלוחה פעילה בירושלים ובשטחי הרשות הפלסטינית במטרה, כעולה מפרסומיו, לתאם את המאמצים הבינלאומיים למניעת פגיעה במצב ההומניטרי בשטח זה.

מרכזו של שלוחה זו בירושלים ויש לו סניפים בערים שכם, רמאללה, חברון ועזה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:האומות המאוחדות
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים
קטגוריה:ארגונים המסונפים לאו"ם
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני: ארגונים
עונת 1970/1971 בליגה הלאומית

**עונת 1970/1971** בליגה הלאומית הייתה העונה ה-15 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הקבוצות שעלו לליגה לאומית לעונת 1970/1971 היו הפועל חדרה והפועל חולון. העונה החלה ב-17 באוקטובר 1970 והסתיימה ב-5 ביוני 1971. בתום העונה סיימה מכבי נתניה במקום הראשון, וזכתה באליפות לראשונה בתולדותיה. המבקיע המצטיין של העונה היה אלי בן רימוז' מהפועל ירושלים שכבש 20 שערים. 

בסיום העונה מכבי פתח תקווה והפועל חולון ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה לאומית לעונת 1971/1972 היו מכבי יפו והפועל באר שבע. 
## טבלת הליגה

## קישורים חיצוניים
* סיכום סטטיסטי של העונה, מתוך עיתון מעריב, 7 ביוני 1971

קטגוריה:1970 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1971 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1970
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1971
פייר שאייה

**פייר שאייה** (בצרפתית: **Pierre Chaillet**; 1900, סיי-מזייר  שבאזור פראנש-קונטה – 1972, ליון) היה כומר, אב ישועי, מורה, איש המחתרת הצרפתית וחסיד אומות העולם מצרפת.

## קורות חיים
שאייה נולד למשפחת איכרים אדוקה. הוא התחנך במספר מוסדות לימוד במספר יישובים באזור פראנש-קונטה, בהם בזנסון. בשנת 1922 הצטרף למסדר ישועי והוסמך לכמורה בשנת 1931. בשנת 1937 נשבע אמונים לכנסייה הראשית של המסדר הישועי . הוא הגיע לאוסטריה ובשנת 1939, לאחר האנשלוס של 1938, היה עד לעליית הנאציזם שם. פעילותו משכה את תשומת לבו של הגסטפו ומאז היה נתון במעקב.

### פעילותו בתקופת השואה
פייר שאייה התגורר בליון והניע קתולים לסייע לאסירי מחנות ריכוז בדרום צרפת. בין שותפיו להצלה היה האב הפרוטסטנטי רולאן דה פורי. שאייה פעל כך לאחר שנוכח לדעת כי ארגונים פרוטסטנטיים ויהודיים פועלים יותר למען אסירים אלה. בשנת 1941 יזם שאייה את הקמתו של עיתון מחתרתי בשם "מחברותיו של עד ראייה נוצרי" (Les Cahiers du Témoignage Chrétien). הגיליון הראשון יצא ב-5,000 עותקים. באחת מכותרותיו הראשונות נכתב: "צרפת, היזהרי, פן תאבדי את נשמתך." הגליונות שראו אור ב-1942 יצאו ב-30,000 עותקים, ומהדורה חדשה של הגיליון הראשון יצאה שוב. העיתון דחה את האנטישמיות ואת מדיניותו האנטישמית של משטר וישי. שאייה פיקח על הוצאתו לאור של העיתון. כשלושים חוברות של עיתון זה יצאו במהלך מלחמת העולם השנייה.

שאייה סיפק לפליטים יהודים מסמכי זהות מזויפים וסייע להבריח יהודים לשווייץ. בסוף אוגוסט 1942 סייע בהצלת 108 ילדים יהודים ממחנה ריכוז שהוקם בעיירה וניסייה  שליד ליון, מחנה שממנו נשלחו יהודים למחנות ההשמדה במזרח אירופה. שר הפנים של משטר וישי ציווה על שאייה למסור לו את כתובותיהם של הילדים שהוסתרו. שאייה סירב, וכעונש, נכלא למשך כחודשיים בבית חולים פסיכיאטרי בפריווה , עיר מדרום לליון. 

ב-1943 פשט הגסטפו על משרדי הארגון "ידידות נוצרית" (Amitié Chrétienne) ועצר את כל הנוכחים, בהם שאייה. בעת מעצרו הצליח שאייה לבלוע מספר מסמכים מפלילים שהיו ברשותו. הוא נחקר באלימות אך שוחרר והמשיך בפעילות ההצלה וההסברה שלו לטובת היהודים.

כתביו של שאייה השפיעו על כמרים ואישים רבים נוספים, שהפיצו אותם וסייעו ליהודים לברוח לשווייץ או להסתתר. חלק מאישים אלה הוכרו לימים בתור חסידי אומות העולם, ובהם מריוס ז'וליבה, ז'אן-ז'וזף רוזה, ז'ילבר פרנו ואחרים.

### הכרה
בשנת 1981 הוכר שאייה על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם.
ממוזער|העץ שניטע ביד ושם לכבוד פייר שאייה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:צרפתים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:כמרים צרפתים
קטגוריה:מעוטרי צלב המלחמה
קטגוריה:מעוטרי מדליית הרזיסטנס
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1900
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1972
היקום האלגנטי

**היקום האלגנטי: על-מיתרים, ממדים נסתרים, והחיפוש אחר התאוריה של הכול **(The Elegant Universe: Superstrings, Hidden Dimensions, and the Quest for the Ultimate Theory), הוא ספר של בריאן גרין אשר פורסם בשנת 1999 באנגלית ובשנת 2002 בעברית, אשר מציג את תורת המיתרים ואת תורת העל-מיתר, ומספק הערכה מקיפה אך לא טכנית של התאוריה, חסרונותיה ומעלותיה. בשנת 2000 הספר זכה בפרס החברה המלכותית לספרי מדע והיה מועמד לפרס פוליצר לספרות. מהדורה חדשה הודפסה בשנת 2003 באנגלית ובשנת 2012 בעברית, עם הקדמה מעודכנת.

## תוכן עניינים
* הקדמה (במהדורה המעודכנת ישנה הקדמה נוספת).
* חלק I: פאתי הידע.
* חלק II: דילמת המרחב, הזמן והקוונטים.
* חלק III: הסימפוניה הקוסמית.
* חלק IV: תורת המיתרים ומארג המרחב-זמן.
* חלק V: איחוד במאה ה-21.

## תוכן
הספר מתחיל בסקירה קצרה של הפיזיקה הקלאסית, ומתמקד בקונפליקטים המרכזיים בה. גרין קובע קשר תולדי בין תורת המיתרים כאמצעי לשילוב העולם ההסתברותי של המודל הסטנדרטי של פיזיקת חלקיקים, והדטרמיניזם של מכניקה קלאסית של העולם המאקרוסקופי. גרין דן בבעיה המהותית של הפיזיקה המודרנית: איחוד של תורת היחסות הכללית של אלברט איינשטיין ומכניקת הקוונטים. גרין טוען שתורת המיתרים היא הפתרון לסתירה בין שתי התאוריות. לעיתים קרובות גרין משתמש באנלוגיות וניסויי מחשבה כדי לאפשר להדיוט להשלים עם התאוריה שיש לה פוטנציאל ליצור תאוריה מאוחדת של הפיזיקה.

## עיבודים
היקום האלגנטי עובד לתוכנית זוכת פרס אמי בת שלוש שעות בשלושה חלקים ששודרה בטלוויזיה בסוף 2003 בסדרת NOVA ב-PBS.
* חלומו של איינשטיין (Einstein's Dream).
* הכול כמיתר (Strings The Thing).
* ברוכים הבאים למימד ה-11 (Welcome To The 11th Dimension).

## ראו גם
* מכניקת הקוונטים
* תורת M<br>
## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ספרי פיזיקה
קטגוריה:ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:ספרי הוצאת מטר
קטגוריה:היקום
קטגוריה:ספרים שזכו בפרס החברה המלכותית לספרי מדע
לב חופשי

**לב חופשי** הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר מוקי מאז החל בקריירה עצמאית. האלבום יצא בפברואר 2014 בהוצאת חברת הליקון וכלל בתוכו את הלהיטים "ילד של אבא" ו"לב חופשי". מוקי, שכתב את מילות כל השירים, הגדיר את האלבום כ"אלבום הכי אישי שלי, מסע ארוך של חיפוש עצמי". בעקבות יציאת האלבום זכה מוקי בתואר "זמר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של "קול ישראל".

## השירים באלבום
האלבום "לב חופשי" הוא האלבום הראשון בקריירת הסולו של מוקי בו הוא בחר לשתף פעולה עם אמנים שונים, שהלחינו את שירי האלבום. השיר "לב חופשי", שהיה הסינגל הראשון שיצא בחודש אוקטובר 2013, הולחן על ידי דודו טסה. השיר זכה להצלחה במצעדים והגיע למקום השני במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ ווואלה ולמקום השישי במצעד של רשת ג'. חודשיים לאחר מכן יצא הסינגל השני "ילד של אבא", שהולחן על ידי יאיא כהן אהרונוב מלהקת הדג נחש. השיר נחשב ללהיט הגדול של האלבום ואף נבחר כשיר השנה של אקו"ם וזכה בתואר במצעד של וואלה וגלגלצ, במצעד של ערוץ 24 ותחנות הרדיו האזוריות ובמקום השלישי במצעד של רשת ג'.

דודו טסה הלחין גם את שיר הסיום של האלבום ("אוהב אותך יותר") ויאיא כהן אהרונוב הלחין שני שירים נוספים ("אם יש סיכוי", "מה תעשי איתי"). בנוסף השתתפו בלחני האלבום גם שלומי שבן, זאב נחמה, יזהר אשדות ויונתן גולדשטיין (ג'וני הקטן). בנוסף אירח מוקי את הזמרת שירי מימון בשיר "לראות הפוך".

באוקטובר 2014 קיבל האלבום מעמד "אלבום זהב" על מכירה של יותר מ-15,000 עותקים.

לאחר הוצאת האלבום יצא מוקי למסע הופעות ברחבי הארץ שנקרא "ילד של אבא". מסע ההופעות תועד ויצא כאלבום בשנת 2015.

## רשימת השירים באלבום

## קישורים חיצוניים

* לב חופשי-פרטי האלבום באתר אקו"ם.

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי מוקי
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
קטגוריה:אלבומי זהב בישראל
קטגוריה:אלבומי פופ
דקוטה בלו ריצ'רדס

**דקוטה בלו ריצ'רדס** (באנגלית: **Dakota Blue Richards**; נולדה ב-11 באפריל 1994) היא שחקנית אנגלייה. הופעתה הראשונה, בגיל 12, הייתה בסרט מצפן הזהב, בו שיחקה את הדמות הראשית. עוד בילדותה, לוהקה ריצ'רדס לתפקידים ראשיים בשני סרטים נוספים, "ילדת אשפתות" ו"סודות אחוזת הירח". בנוסף היא גילמה את פרנקי פיצג'רלד בדור השלישי של הדרמה עטורת הפרסים "סקינס" מבית E4.

## ילדות
ריצ'רדס נולדה בדרום קנזינגטון, לונדון. היא נקראה "דקוטה בלו" כיוון שאימה רצתה שם שהוא שילוב של צבע ומקום. המשפחה עברה לסאסקס לאחר זמן קצר. בבית הספר היא נרשמה למעט חוגי דרמה ולא השתתפה באופן פעיל בפעילויות החוגים הללו ובהצגות בית הספר. למרות זאת, בהיותה בבית הספר היסודי, היא השתתפה בחוגי דרמה בסופי שבוע והפסידה לימודים כדי ללכת לאודישנים. לאחר סיום לימודה בבית הספר היסודי, היא התחילה את לימודיה בבית ספר תיכון בעיר *הוב* שבמזרח סאסקס ובבית הספר למשחק K-Bis שבעיר ברייטון, בה היא מתגוררת כיום.

## קריירה
### [[מצפן הזהב]]
כאשר הייתה ריצ'רדס בת 9, אמה הקריאה לה את ספרי *[[חומריו האפלים]]* שהראשון בהם הוא מצפן הזהב ודקוטה הרגישה שהיא יכולה "להיות" הדמות הראשית - *ליירה*. לאחר שראתה את ההצגה על הספר בתיאטרון המלכותי הלאומי, אמרה שהיא "פשוט רוצה להיות ליירה".

פיליפ פולמן, הסופר של ספרי *חומריו האפלים, *אמר ש"ברגע שראיתי את מבחן המסך של דקוטה, הבנתי שהחיפוש (אחר שחקנית לתפקיד ליירה) הסתיים". כריס וייץ, במאי הסרט, הוסיף שריצ'רדס "הפכה את מה שהיה יכול להיות החלטה מאוד קשה (בחירת השחקנית המתאימה), לקלה". מצפן הזהב יצא לאקרנים ברחבי העולם בדצמבר 2007. משחקה של ריצ'רדס תואר על ידי המבקרים כ- "יעיל", "עבודה ראויה", "משחק טוב" ו-"מקסים"; מבקר אחד קרא לה "ליהוק מצוין". מבקר הסרטים של *[[הגרדיאן]]*, פיטר בראדשאו כתב בטורו: "ליירה מגולמת יפה על ידי השחקנית החדשה בת ה-13, דקוטה בלו ריצ'רדס, אם כי במבטא מעט *פרחחי *שבא והולך לו", בעוד מגזין הקולנוע אמפייר טען שהיא "נאבקת ב*מבטא מחוספס*". רוג'ר איברט, מבקר סרטים וזוכה פרס פוליצר, השתפך וקרא לריצ'רדס "תגלית מענגת" שהייתה "יפה ואמיצה, חזקה, מיושבת בדעתה וכרזימטית ודי מתקבלת על הדעת כאדוניתו של דוב משוריין וכמגינת ה*אבק*" (אובייקטים בסרט).

### [[סקינס]]
בעונות 5 ו-6 (דור 3) של דרמת הנעורים *סקינס*, ריצ'רדס גילמה את דמותה האנדרוגנית משהו של פרנקי פיצג'רלד — נערה חכמה, אך ביישנית ומסוגרת. הפרקים בהשתתפותה שודרו לראשונה ב 27 בינואר 2011. לכתחילה היא נבחנה לתפקיד ראשי אחר בדור 3: *ליב מלוני*; רק לקראת סוף תהליך האודישנים לדור 3, היא לוהקה כ*פרנקי*. כאשר נחשפה כחלק מדור 3 באוגוסט 2010, ריצ'רדס אמרה: "זהו *שיגעון *להיות חלק מתופעת *סקינס*, זוהי בחירה של סגנון-חיים בגלל תשומת הלב שבאה עם התפקיד". בעונה 6 של סקינס, שהיא העונה השנייה שבה היא מופיעה, פרנקי משתנה בצורה דרמטית, בהופכה לדמות נשית, בעלת אופי מרדני ונטייה להרס-עצמי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:שחקניות ילדות אנגליות
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1994
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1994
חיל האוויר של סינגפור

**חיל האוויר של הרפובליקה של סינגפור** (בטמילית: **சிங்கப்பூர் ஆகாயப்படை**; באנגלית: **Republic of Singapore Air Force**; בראשי תיבות: **RSAF**; בסינית: **新加坡空军部队**; במלאית: **Angkatan Udara Republik Singapura**) הוא הזרוע האווירית של הכוחות המזוינים של סינגפור. הוא נוסד בשנת 1968 בשם "Singapore Air Defence Command". בשנת 1975 שונה שמו ל"חיל האוויר של הרפובליקה של סינגפור" או בקיצור "חיל האוויר של סינגפור".

לחיל האוויר כ-13,500 חיילים ו-262 מטוסים ומסוקים, בין היתר מתוכם כ-100 מטוסי קרב מסוג F-16C/D ,F-15SG וכ-80 מסוקים מלבד 19 מסוקי Apache AH-64D. בנוסף 11 מטוסים בעלי יכולת תדלוק אוויר. 

## מבנה וארגון
RSAF מובל על ידי מפקד חיל האוויר (באנגלית: CAF) אשר מדווח ישירות למפקד כוחות ההגנה ומסתייע במפקד הכללי (של חיל האוויר). הפיקוד העליון (Air Staff) מורכב משש מחלקות עיקריות: כח אדם אווירי, מודיעין אווירי, מבצעים אווירי, לוגיסטיקה אווירית, תכנון אווירי ואימונים אוויריים. בנוסף יש שתי מחלקות מומחים, חוקר אווירי וקצין רפואה אווירית (CAMO).

## קישורים חיצונייםהכוחות המזוינים של סינגפור

* 

[300px|ממוזער|ימין|[מקדונל_דאגלס_F-15_איגל#F-15SG|F-15SG Strike Eagle של חיל האוויר של סינגפור]]

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגפור: צבא וביטחון
סינגפור
רפליבקה

**רפליבקה** (באוקראינית: **Рафалівка**, בפולנית: **Rafałówka**, רפלובקה) היא עיירה במחוז רובנו שבמערב אוקראינה, בסמוך לנהר סטיר, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. העיירה מחולקת לשני חלקים נפרדים, המכונים "רפליבקה הישנה" ו"רפליבקה החדשה".

## תולדות היישוב
רפליבקה הישנה נזכרת החל מהמאה ה-17, ורפליבקה החדשה הוקמה בשנת 1902, עת נבנתה במקום תחנת רכבת בקו סארני-קובל. בהמשך, נבנו ביישוב מספר מפעלי תעשייה. במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית עברה העיירה מיד ליד בין הרוסים והפולנים. בהתאם להסכם ריגה, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי רפליבקה
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מהמחצית הראשונה של המאה ה-17, ובמהלך גזירות ת"ח ות"ט נפגעה הקהילה במקום. לאחר מכן הייתה כפופה הקהילה ביישוב לקהילת לוצק. מסוף המאה ה-19 גדלה האוכלוסייה היהודית ביישוב, ובשנת 1897 נמנו בעיירה 1,054 יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-600 יהודים, כשליש מתושביה, ופעלו בה בית ספר עברי מרשת תרבות ותנועות הנוער בית"ר והשומר הצעיר. בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הסובייטים, ובתקופה זו הגיעו אליה פליטים יהודים רבים ממערב פולין.

### בשואה
ב-4 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נסוגו הסובייטים מהעיירה, והשלטון בה עבר לידי המשטרה האוקראינית. במועד זה בוצע פוגרום ביהודי העיירה, תוך ביצוע מעשי התעללות ושוד ביהודי היישוב, וגיוסם לעבודות כפייה.

במחצית השנייה של יולי 1941 נכנסו לעיירה הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת תשלום סכומי כופר. ב-1 במאי 1942 רוכזו כ-2,500 יהודי העיירה וכפרי הסביבה שלה בגטו שהוקם בה. ביולי 1942 נרצחו כ-60 עובדי כפייה מגטו זה.

ב-29 באוגוסט 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציית חיסול, בה נרצחו 2,250 יהודי הגטו בבורות ירי בדרך לכפר סוחובולה. כמה עשרות יהודים מהעיירה הצליחו להימלט מהאקציה ליערות הסביבה, והצטרפו ליחידות פרטיזנים. מיהודי העיירה שרדו את השואה כ-30 איש.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* ראפאלובקה ב אתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז רובנו: יישובים
קטגוריה:מחוז רובנו: עיירות יהודיות
קטגוריה:בורות ירי בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1902
רקאו

**רקאו** (בבלארוסית: **Ракаў**; בפולנית: **Raków**, רקוב; ביידיש: **ראקאוויי**) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, על גדות נהר איסלאץ' (Islach), כ-39 ק"מ מערבית למינסק, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
רקאו נזכרת לראשונה במאה ה-15, הגם שאתרה של העיירה היה מיושב מאות שנים קודם לכן. בשנת 1465 העניק קז'ימייז' הרביעי, מלך פולין, את העיירה לשליט מטעם הדוכסות הגדולה של ליטא. מאז הייתה העיירה בבעלות מספר משפחות אצולה.

בחלוקת פולין בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ובאותה שנה נבנתה בה מצודה. בהתאם להסכם ריגה משנת 1921, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי רקאו
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-2,400 יהודים, כשני שלישים מתושביה, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות, שהפעילו במקום בית ספר עברי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש העיירה בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

ב-26 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הוציאו בה להורג 49 צעירים יהודים שהואשמו בקומוניזם. שלושה אנשי חברה קדישא שקברו את אלו נרצחו גם כן. כעבור כשבועיים רצחו הגרמנים 14 יהודים נוספים מהעיירה.

באוקטובר 1941 נצטוו יהודי העיירה להתרכז בכיכר השוק בה. יהודים שלא התייצבו נורו בבתיהם, ובהם קשישים וחולים. בהמשך היום, רצחו הגרמנים 112 גברים יהודים בבית העלמין היהודי בעיירה.

כ-2,000 היהודים שנותרו בעיירה רוכזו לאחר האקציה בגטו שהוקם במתחם בית הכנסת המקומי, ממנו נלקחו מדי יום לעבודות כפייה, תוך החרמת כל רכושם. בתקופה זו הצליחו מספר צעירים מהגטו להימלט ליערות הסביבה, ולחבור ליחידות פרטיזנים.

ב-4 בפברואר 1942 נרצחו כל יושבי הגטו שבעיירה בבית הכנסת המקומי. יהודים מעטים שהושארו בעיירה לאיסוף ולסידור רכוש הנרצחים שולחו לאחר מכן למחנה עבודה בקראסנה.

## גלריה

Jewish cemetery in Rakov 1a.jpg|בית הקברות היהודי ברקאו
Ghetto Rakov b2.jpg|אנדרטה לזכר קרבנות אוקטובר 1941
Ghetto Rakaw 10a.jpg|אנדרטה לזכר קרבנות 4 בפברואר 1942


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מינסק: עיירות יהודיות
המסדר הראשון

**המסדר הראשון** הוא משטר טוטליטרי דמיוני ביקום מלחמת הכוכבים, הוא קם לאחר הקרב על ג'אקו וצמח מהאימפריה הגלקטית מעט לאחר נפילתה.

הופעתו הראשונה של המסדר הייתה ב"הכוח מתעורר", שם הוא הוצג כמסדר שמטרתו להשתלט על הגלקסיה בעזרת כוח ואימה. מטרותיו, בין היתר, הם להשמיד את המחתרת והרפובליקה, במטרתו השנייה הוא נוחל הצלחה כש"קוטל הכוכבים" פוגע במערכת הוסניאן (ובה בירת הרפובליקה חדשה, הוסניאן פריים) ומשמיד אותה.

ב"אחרוני הג'דיי" בוגד קיילו רן במנהיג סנוק ולוקח לעצמו את השליטה בארגון. כעת הוא מוכר כ**מנהיג העליון רן**.

## ארגון הכוח של המסדר הראשון
המנהיג העליון סנוק שלט במסדר באופן מוחלט. תחת הדרכתו פעל תלמידו הבכיר קיילו רן (בן סולו, אביר הג'די שעבר לצד האפל) המשמש גם מפקד בכיר בצבא. רן פעל בעיקר כשליח למשימות מיוחדות (בדומה לסבו דארת' ויידר לפני מותו של גראנד מוף טארקין), אך גם בעל השפעה רבה בקרב הכוח הצבאי של המסדר ומעמד גבוה מאוד, גם אם לא רשמי.

גנרל **ארמיטאג' האקס** הוא המפקד העליון הצבאי של המסדר הראשון, והוא צעיר ושאפתן. הוא מורה (בעידודו של סנוק) על השמדת הרפובליקה והוא כפוף בעצם רק למנהיג העליון עצמו. למרות זאת, כאמור, רן מורה לו לחפש את הדרואיד BB-8 ומאיים עליו למצוא אותו וניכר כי האקס חושש ממנו. הם נאבקו בגלוי על תשומת לבו והערכתו של המנהיג העליון סנוק. וכל אחד מהם נכשל בפעילות מולו לפחות פעם אחת במהלך אירועי פרק 7.

המפקדת הבכירה במסדר היא קפטן פאזמה, הדמות הנשית הבכירה הראשונה המזוהה עם הנבלים. אמנם תוארה הרשמי הוא "קפטן", אך זהו שם מטעה, דרגתה האמיתית גבוהה בהרבה. פאזמה, למעשה, בכירה כל כך עד כי נחשבת חלק ממשולש הפיקוד הבכיר (של בסיס מחסל הכוכבים בפרט והמסדר בכללותו)- קיילו רן, גנרל האקס והיא עצמה. תחתיהם משרתים מספר רב של קצינים ומפקדים אשר שמם אינו ידוע. תחת המעגל הבכיר שהוזכר לעיל קיים צבא של חיילים שנחטפו בילדותם ממשפחתם ועברו אימונים "לשם דבר אחד - להרוג".

בפרק 8 מתחלף השלטון כאשר הורג קיילו רן את המנהיג העליון סנוק ותופס את מקומו. האקס נותר לשרת תחתיו. בפרק 9 נחשף כי  גנרל **אנריק פרייד** עומד בעת בראש המסדר הראשון כמפקדו העליון ולא האקס. כמו כן, המסדר מתגלה כחלק מתוכנית המגירה של הקיסר פלפטין, לצד צי ספינות נוסף אשר נבנה בחשאי בחלל הלא- נודע אשר כונה "המסדר האחרון".

## עוצמה
המסדר הראשון בנה כוכב מוות חדיש ומשופר בשם "קוטל הכוכבים" (Starkiller) המסוגל לשלוח קרן לייזר עוצמתית שבכוחה להשמיד מערכת שלמה של כוכבים ולא רק כוכב בודד (כמות אנרגיה הגדולה פי כמה מיליארדים מכוכב מוות). בנוסף, הנשק משגר קרן לייזר דרך העל-חלל, דבר המאפשר תקיפה מבסיס נייח והגעה למטרה תוך זמן קצר. משם קרן הלייזר מתפצלת ומשמידה את מטרותיה.

למסדר הראשון מהלכים כבדים, תותח על להתכת מתכות כבדות, מגה-משחתת (60 ק"מ לרוחב), משחתות (כולל הספינה של סנוק) וצי אדיר של ספינות וחלליות קרב.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מלחמת הכוכבים
קטגוריה:ארגונים בדיוניים
עונת 1993/1994 בליגה הלאומית

**עונת 1993/1994** בליגה הלאומית הייתה העונה ה-38 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 14 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 13 משחקים כל אחד - 39 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1993/1994 היו מכבי הרצליה, מכבי עירוני אשדוד והפועל כפר סבא. 

בעונה זו נשברו שיאים רבים בכדורגל הישראלי, כאשר הבולטים שבהם הם פתיחת העונה המושלמת של מכבי תל אביב עם 11 ניצחונות רצופים וסיומה של העונה הסדירה בזכייתה של מכבי חיפה באליפות ללא הפסד ליגה בעונה של 39 מחזורים. שיא נוסף בעונה זו היה מספר הנקודות שצברה מכבי חיפה (95 נקודות), שלא נשבר עד היום. בעקבות זכייתה של חיפה באליפות באותה עונה נכתב שיר האליפות "ירוק בעיניים".

מלך השערים והמבקיע המצטיין של העונה היה אלון מזרחי ממכבי חיפה עם 28 שערים. לכדורגלן העונה בישראל נבחר אייל ברקוביץ', קשרה של מכבי חיפה שכבש 10 שערים ובישל 13. שחקנים בולטים אחרים היו קשרה הימני של מכבי חיפה אלון חזן שכבש 8 שערים ובישל 16 והקשר האחורי של מכבי חיפה סרגיי קנדאורוב שכבש 10 שערים ובישל 5.

בסיום העונה הפועל כפר סבא ירדה ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1994/1995 היו הפועל בית שאן, בית"ר תל אביב ועירוני ראשון לציון.

## טבלת הליגה

## משחקי המבחן
בסיום העונה התקיימו משחקי מבחן לליגה הבכירה כשהפועל חיפה שסיימה במקום ה-13 בליגה התמודדה מול שמשון תל אביב שסיימה במקום הרביעי בליגת המשנה.

הפועל חיפה ניצחה 3-1 בסיכום שני המשחקים ונשארה בליגה הבכירה.

## קישורים חיצוניים
* התוצאות המפורטות של העונה
* סטטיסטיקות של מכבי חיפה בעונת 1993/1994 באתר הרשמי של מכבי חיפה (כדורגל)
* תוצאות לפי מחזור
* 

קטגוריה:1993 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1994 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1993
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1994
ראבקה זדרוי

**ראבקה זדרוי** (בפולנית: **Rabka-Zdrój**; ביידיש: **ראבקע**) היא עיירת נופש במחוז נובי טארג שבפרובינציית פולין קטן בפולין, במפגש הנהרות ראבה, סלונקה ופוניצ'אנקה, ובגובה של 550 מטרים מעל פני הים, הידועה בשל המרחצאות החמים שבה.

## תולדות היישוב
העיירה נזכרת מהמאה ה-13, עת השתייכה למנזר, ובשנת 1364 עברה לבעלות מלוכה. במאה ה-15 עברה העיירה לבעלות פרטית של משפחת אצולה, ומשנת 1570 החלו להפיק מלח מהמעיינות בסביבת היישוב.

מהמאה ה-19 הפכה העיירה למוקד נופש וקיט אזורי, ועם חיבורה לקו מסילת הברזל, הואץ פיתוחה, ונבנה בה גם אתר סקי.

## יהודי ראבקה זדרוי
יהודים ישבו בעיירה מראשית המאה ה-19, ובשנת 1907 הוקם בה בית הבראה לילדים יהודים. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה קהילה יהודית קטנה, בת פחות מ-200 איש, ופעלו בה תנועות הנוער עקיבא ובית"ר. כמו כן, פעל בעיירה סניף של ההסתדרות הציונית.

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בספטמבר 1939, הוטלו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת תשלום סכומי כופר, גיוס לעבודות כפייה, הגבלות תנועה וחובת ענידת טלאי צהוב. בד בבד בזזו הגרמנים והפולנים את בתי וחנויות היהודים ביישוב. כעבור מספר שבועות הועלמו מהיישוב 13 יהודים.

בשנת 1941 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה. בתקופה זו פעל בעיירה בית ספר לאנשי ס"ד, אשר הכשירם בשיטות רצח שונות, תוך שימוש ביהודי העיירה וכפרי הסביבה כמטרות חיות, ורצח רבים מהם. 

ב-20 במאי 1942 רצחו הגרמנים כ-40 מיהודי העיירה, וב-26 ביוני 1942 רצחו כ-160 יהודים נוספים, חלקם מנובי סונץ'. ביולי 1942 רצחו הגרמנים בעיירה מאות רבות של יהודים מיישובי הסביבה, תוך השלכתם לקבר אחים, בו כוסו בסיד.

בסוף אוגוסט 1942 בוצעה אקציית חיסול בעיירה, בה שולחו רוב יהודי המקום למחנה ההשמדה בלז'ץ, וכ-200 יהודים שעברו סלקציה הוכנסו למחנה עבודה שהוקם בעיירה. במחנה נרצחו רוב היהודים, והיהודים המעטים שנשארו בחיים הועברו למחנה פלאשוב.

## קישורים חיצוניים

* 
* ראבקה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 
* 
* 

קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
רדווילישקיס

**רדווילישקיס** (בליטאית: **Radviliškis**; בפולנית: **Radziwiliszki**; ביידיש: **ראדווילישאָק**) היא העיר הגדולה במחוז המשנה רדווילישקיס שבמחוז שאולאי שבליטא. העיר ממוקמת על צומת מסילות ברזל, והתקיימה בה עד השואה קהילה יהודית.

## תולדות היישוב
העיר נוסדה בסוף המאה ה-15, ובשנת 1687 הוענקה לה זכות לקיים בה שווקים. בין המאות ה-17 וה-19 נפגעה העיר מקרבות שונים, ובייחוד בעת המלחמה הצפונית הגדולה.

עם חיבור העיר לקו מסילת הברזל בתחילות שנות ה-70 של המאה ה-19 הואץ פיתוחה.

## יהודי רדווילישוק
בין מלחמות העולם נמנו בעיר כ-250 משפחות יהודיות, והתקיימה בה פעילות ציונית, תוך קיום בית ספר עברי. עם סיפוח ליטא לברית המועצות ביוני 1940 נאסרה פעילות זו.

ב-26 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, תוך סימון בתי היהודים וגיוס היהודים לעבודות כפייה משפילות, שלוו במעשי התעללות.

ב-8 ביולי 1941 רוכזו יהודי העיר בגטו מגודר שהוקם בכמה צריפים בה, אשר נשמר בידי שוטרים ליטאים וגרמנים, ובו נצטוו בענידת טלאי צהוב ובביצוע עבודות כפייה.

ב-12 ביולי 1941 רצחו הגרמנים את רובם המוחלט של הגברים היהודים מהגטו בחורשה ליד בית העלמין היהודי המקומי. בהמשך אותו חודש הועברו כ-500 יושבי הגטו, בעיקר נשים וילדים, למחנה לשבויי מלחמה סובייטים, וב-26 באוגוסט 1941 שולחו כ-400 מהם לגטו זאגר, בו נרצחו כעבור זמן מה. יתר יהודי הגטו שבעיר הועברו לגטו שאולאי, כאשר חלקם נרצחו בדרך, והיתר נרצחו בעת השמדת גטו זה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בליטא
קטגוריה:גטאות בליטא
קטגוריה:מחוז שיאוליאי
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
דראפט ה-NFL

**דראפט ה-NFL** הוא דראפט שנתי של ליגת ה-NFL. בתהליך זה קבוצות הליגה בוחרות שחקני מכללות הרשאים לשחק בליגה. שחקנים אלה מהווים את המאגר הזמין והעיקרי של שחקנים חדשים בליגה. דראפט ה-NFL החל ב-1936 ומתכונתו השתנתה מספר פעמים במשך השנים, אבל העקרונות הבסיסיים נותרו. נכון ל-2022 הדראפט כולל שבעה סיבובי בחירה ומטרתו העיקרית היא ליצור איזון בין קבוצות הליגה השונות.

לכל קבוצה ניתן מיקום בחירה העומד ביחס הפוך להישגיה בעונה שחלפה. כך שהקבוצה הגרועה ביותר מקבלת את זכות הבחירה הראשונה וכך בסדר יורד עד לקבוצה שזכתה בסופרבול שמקבלת את זכות הבחירה האחרונה. קבוצה יכולה בתורה לבחור כל שחקן שעדיין פנוי או לסחור במיקום עם קבוצה אחרת תמורת שחקן או שחקנים או מיקום אחר בדירוג או כל שילוב ביניהם. מעבר לבחירות הרגילות שנקבעות על פי מיקום הקבוצה, מחלקת הליגה מסוף הסיבוב השלישי ואילך, 32 בחירות מיוחדות, אותן מעניקה כפיצוי לקבוצות השונות בהתאם לאובדן שחקנים חופשים בשנה החולפת.

כאשר כל הקבוצות ניצלו את זכותן, הסתיים סיבוב בחירה ומתחיל סיבוב בחירה נוסף עד השלמת כל סיבובי הבחירה.

כדי למצות את היכולות לבחור את השחקנים הטובים ביותר כל הקבוצות מחזיקות סקאוטים שעוקבים אחרי רוב שחקני המכללות ומנקדים את יכולותיהם בשלל פרמטרים.

במשך השנים הפופולריות של הדראפט גדלה מאוד וכיום זה אחד מאירועי העל של ה-NFL ומשודר בפריים טיים ברשת ארצית כאשר מיקום הדראפט עצמו משתנה מעיר לעיר כל שנה. בשנים האחרונות הדראפט מתקיים בסוף אפריל או תחילת מאי.

## כל הדראפטים

### NFL

### AFL

## קישורים חיצוניים

* 
* חוקי הדראפט באתר ה-NFL
* עמוד הדראפט באתר ה-NFL

קטגוריה:NFL
NFL
בלהה רובינשטיין

**בלהה רובינשטיין** (נולדה ב-1936 בירושלים) היא חוקרת ספרות ומתרגמת ספרות מיידיש לעברית, לשעבר מורה וכותבת תוכניות לימוד ומקראות לספרות.

## ביוגרפיה
נולדה בשנת 1936, בתו של הסופר, המחזאי, המבקר והעיתונאי יהושע בר-יוסף ואחות ליוסף ויצחק בר-יוסף. נישאה ליוסף (יוסקה) רובינשטיין, ממייסדי קיבוץ לוחמי הגטאות (נפטר 2012).

הייתה מורה לספרות בבית הספר התיכון אחד העם בפתח תקווה. במשך שנים רבות הייתה חברה בצוות לספרות של האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך, ובמסגרת זו כתבה ספרי הדרכה רבים וקיימה השתלמויות מורים. היא בעלת תואר דוקטור בספרות מאוניברסיטת בר-אילן (1990) ולימדה ספרות באותה אוניברסיטה.

רובינשטיין עסקה רבות ביצירתם של אביה יהושע בר-יוסף ושל סופר היידיש יצחק בשביס-זינגר.

## מתרגומיה
ספרי יצחק בשביס-זינגר:
* **[[השטן בגוריי]]** (כרמל, תשס"א 2000)
* **חורבן קרשב, ועוד סיפורים על אנשים ועל שדים** (הוצאת כרמל, 2000)
* **[[עושה הנפלאות מלובלין|הקוסם מלובלין]]** (ספרית פועלים, תשס"ח 2008)
* **[[בית הדין של אבא]]** (ספרית פועלים, תשע"א 2011)
* **יארמה וקיילה** (הוצאת ידיעות ספרים, ספרי חמד, 2011)
* **[[תשמעו סיפור!]]** (הוצאת עם עובד, תשע"ד 2014)
* **[[השריד שנותר]]** (הוצאת משכל, 2016)
* **מכתב קטן לאמא** (הוצאת פרדס, סדרת "הדשא הגדול", 2021)
* **ספינה לאמריקה** (הוצאת פרדס, סדרת "הדשא הגדול", 2021)
ספרים מאת אלתר קציזנה:
* **חזקים וחלשים** (הוצאת ידיעות ספרים, ספרי חמד, 2012)
* **ערבסקות** (הוצאת בלימה, 2022)

אחרים:
* **המשומדת** מאת זלמן שניאור, הוצאת כנרת זמורה-ביתן, 2015
* **צימוקים ושקדים -** מבחר מאוצרות היידיש (הוצאת ידיעות ספרים, 2017)
* **לפני המבול / שלוש ערים** מאת שלום אַש (הוצאת כרמל, ירושלים, 2020)
* **בית עם שבעה חלונות** (סיפורים למבוגרים) מאת קדיה מולודובסקי (הוצאת פרדס, 2021)
* **האיש מנצרת** מאת שלום אַש (הוצאת פרדס, סדרת "הדשא הגדול", 2023)

## פרסים
* פרס מצוינות בתרגום ספרותי, משרד התרבות, 2017.
* פרס מפעל חיים, הרשות הלאומית לתרבות היידיש, 2021.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת בר-יוסף
קטגוריה:חוקרות ספרות ישראליות
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:מתרגמים מיידיש לעברית
קטגוריה:מתרגמות מיידיש
קטגוריה:מתרגמות ישראליות
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מורות לספרות עברית
קטגוריה:מורים לספרות עברית
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
בית ממלוק

שמאל|250px|ממוזער|שלט ההנצחה ליד המבנה
**בית מַמְלוֹק** היה בית המרקחת הראשון בגבעתיים. זהו אחד מהמבנים האותנטיים הבודדים אשר שרדו משכונת בורוכוב. זהו בית מרקחת ייחודי וראשון מסוגו, אשר הוקם על ידי איזידור יצחק ממלוק (Isidor Mamlock; 1877–1970), רוקח יליד גרמניה ומפעילי ציונות גרמניה, שדגל בשיטת הריפוי הטבעי וההומיאופתית.
## היסטוריה
בית המרקחת הוקם ב-1944 על ידי ממלוק ברחוב בורוכוב 12 שבשכונת בורוכוב. עיקר הטיפולים שלו היו בעשבי מרפא, ברפואה אלטרנטיבית ובהומיאופתיה. בחצר בית המרקחת גידל צמחי מרפא ובתוכם נענע, בבונג סרפדים ועוד. מעלי האקליפטוס שגדל בחצר הכין חליטה לאינהלציה. בית המרקחת פעל במקום עד 1970. כיום הבניין עזוב ומיועד לשימור.

מבנה בית המרקחת, יחד עם בית המגורים של איזידור יצחק ומרים ממלוק, הוכרו כמבנים חשובים לשימור, בעלי חשיבות היסטורית, ציונית ומקומית, על פי המלצות סקר השימור שערכה עיריית גבעתיים.

במהלך השנים נמכר בית המרקחת והוחלט להקים במקומו מגדל דירות, בעוד החלקה האחורית הופקעה על ידי העירייה למטרות ציבוריות. המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל פועלת לשמר את מבנה בית המרקחת ההיסטורי בחזית הרחוב ואת הגן שסביבו, והשמשתם למטרה ציבורית, תוך מימוש זכויות הבנייה במגרש האחורי על ידי בניית מגדל הדירות.


בית מרקחת ממלוק.JPG
גבעתיים בית מרקחת ממלוק, השנים נתנו אותותיהן.jpg


## לקריאה נוספת

Michael Mamlock, *Isidor Mamlock - Apotheker, Weggefährte Herzls, Pionier der israelischen Pharmazie (Jüdische Miniaturen)*, Berlin: Hentrich und Hentrich Verlag, 2009. 


## קישורים חיצוניים

* יונתן ממלוק, בית המרקחת הראשון בשכונת בורוכוב - גבעתיים, באתר תפוז
* יונתן ממלוק, בית המרקחת הראשון בגבעתיים של הרוקח יצחק איזידור ממלוק 1877-1970, באתר תפוז
* שרון רז, בית המרקחת של ממלוק, באתר "נטוש"
* עידן הראל, ילדי גבעתיים משמרים את בית ממלוק, מקומונט גבעתיים, 28 ביולי 2016
* תקוה וינשטוק, 2. הילד היהודי בקינדערגארטן הטמפלרי, **[[חדשות בן עזר]]**, 737 (ד' באייר תשע"ב, 26 באפריל 2012)
* 


* Isidor Mamlock – ein Leben für Pharmazie und Zionismus, *DAZ (Deutsche Apotheker Zeitung)*, 2009, Nr. 9, S. 69 
* Ofer Perelman, The House on Borochov Street, *Eretz*, April 29, 2012


## הערות שוליים

קטגוריה:גבעתיים: מבנים
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז מרכז
קטגוריה:מחוז תל אביב: מבנים לשימור
קטגוריה:ישראל: מבנים שוממים
קטגוריה:שכונת בורוכוב
קטגוריה:בתי מרקחת
קטגוריה:בנייה ופיתוח בתקופת המנדט
עונת 1994/1995 בליגה הלאומית

**עונת 1994/1995** בליגה הלאומית הייתה העונה ה-39 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1994/1995 היו הפועל בית שאן, בית"ר תל אביב ועירוני ראשון לציון. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיעים המצטיינים של העונה היו חיים רביבו ממכבי חיפה ועמיר תורג'מן ממכבי עירוני אשדוד עם 17 שערים כל אחד. 

בסיום העונה מכבי עירוני אשדוד ומכבי נתניה ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1995/1996 היו מכבי יפו והפועל כפר סבא. 
## טבלת הליגה

## קישורים חיצוניים
* התוצאות המפורטות של העונה
* 
* תוצאות לפי מחזור

קטגוריה:1994 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1995 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1994
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1995
שרה פורסטייה

[250px|ממוזער|שמאל|שרה פורסטייה, [2014]]
**שרה פורסטייה** (בצרפתית: **Sara Forestier**; נולדה ב-4 באוקטובר 1986) היא שחקנית צרפתייה, זוכת שני פרסי סזאר.

## ביוגרפיה
פורסטייה החלה בקריירת המשחק שלה כנערה. בגיל 16 שיחקה בסרט "משחקי אהבה וגורל" מ-2003 של הבמאי התוניסאי עבדלטיף קשיש. הסרט שנעשה בתקציב קטן זכה להצלחה כשקטף ארבעה פרסי סזאר כולל לסרט הטוב ביותר. פורסטייה זכתה על הופעתה בפרס סזאר לשחקנית המבטיחה ביותר. בשנת 2009 שיחקה במיני-סדרה הישראלית "לחיות מחדש" של ערוץ 1, שכתב וביים חיים בוזגלו. פורסטייה גילמה את דמותה של חנה גולדנברג, לצד שחקנים ישראלים וצרפתים כאחד, בין היתר מארי-פראנס פיזייה, לירון לבו וג'וליה לוי בוקן.

ב-2010 שיחקה בתפקיד הראשי בקומדיה הרומנטית-פוליטית "שמות של אהבה", וזכתה בפרס סזאר לשחקנית הטובה ביותר.

ב-2012 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "לילה אחד" (Une nuit), ב-2013 בסרט "סוזאן" עליו הייתה מועמדת לפרס סזאר. ב-2015 שיחקה בסרט "בראש מורם" (La Tete Haute), ודיבבה בסרט האנימציה "לעוף על זה" (Gus - Petit oiseau, grand voyage).

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:זוכי פרס סזאר
קטגוריה:זוכות פרס סזאר
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה צרפתיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה צרפתים
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1986
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1986
עונת 1995/1996 בליגה הלאומית

**עונת 1995/1996** בליגה הלאומית הייתה העונה ה-40 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1995/1996 היו מכבי יפו והפועל כפר סבא. העונה הסדירה הסתיימה בזכייתה השנייה ברציפות של מכבי תל אביב באליפות, שזכתה אף בגביע המדינה באותה העונה ובכך השלימה זכייה בדאבל. מלך השערים של העונה היה חיים רביבו ממכבי חיפה, שכבש 26 שערים. לרגל זכייתה של מכבי תל אביב באליפות נכתב שיר האליפות "צהוב עולה זה מכבי".

בסיום העונה בית"ר תל אביב ומכבי יפו נשרו לליגה הארצית. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1996/1997 היו הפועל ירושלים והפועל טייבה.

## טבלת הליגה

## קישורים חיצוניים
* עונת 1995/1996 בליגה הלאומית באתר rsssf.com
* 
* תוצאות לפי מחזור

קטגוריה:1995 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1996 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1995
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1996
אברהם שושנה

הרב **אברהם שושנה** (באנגלית: **Abraham Shoshana**) (נולד ב-1940) הוא סופר, חוקר ועורך תורני אמריקאי יליד מרוקו. מהדיר ספרות הראשונים, מייסד "מכון אופק".

## ביוגרפיה
נולד בשנת 1940 במרוקו לרב זבולון שושנה, שהיה ראש ישיבה במרקש ובקזבלנקה שבמרוקו, עד עלותו לישראל בשנת 1964; ולפריחה בת ר' משה ונכדת המקובל הרב סעיד אבירג'יל ממראקש. למד בישיבת טלז בקליבלנד, אוהיו. חידושיו מתקופה זו מוזכרים לעיתים בספרו של ראש הישיבה הרב ברוך סורוצקין. נישא לדבורה עטא.

בראשית דרכו בתחום המחקר התורני הוציא מהדורות מוגהות ומוערות של ספרי ראשונים מכתב יד: "חידושי רבינו דוד" מרבי דוד בונפיד, על מסכת פסחים (1974); "חידושי הרמ"ה ושיטות הקדמונים" על מסכת גיטין; ו"חידושי הר"א" על מסכת נידה" (ירושלים: הוצאת פלדהיים, 1972). הוא היה גם עורכו הראשי של ספר הזיכרון לרב ברוך סורוצקין (ירושלים 1982) במסגרת מכון ירושלים.

בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 הקים את "מכון אופק" לההדרת ומחקר ספרות תורנית. במסגרת המכון פרסם שושנה בשנת 1988 את פירושו לספר שופטים, "דרך בינה", שזכה להערכות חיוביות. את "חידושי הרמ"ה" על מסכת קידושין, וגרסה מוקדמת של "מסילת ישרים" לרמח"ל המסודרת בצורת דיאלוג.

מראשית שנות ה-90 החל המכון לפרסם מהדורה מוגהת ומוערת של "תורת כהנים" ושל כתבי הראשונים מפרשי החיבור, בעריכת הרב שושנה ובנו הרב נועם שושנה, שעתידה להתפרס על עשרה כרכים.

מיד עם התמוטטות השלטון הקומוניסטי בברית המועצות, פעל להשגת זיכיון לההדרת כתבי יד שהיו במשך השנים מעבר למסך הברזל. בשנת 1992 חתם על הסכם כזה וקיבל צילומים של כתבי יד רבים מאוסף גינצבורג במוסקבה, מהם ההדיר רבים מחידושיהם ותשובותיהם ההלכתיות של הראשונים. מהדורותיו לשיטה מקובצת למסכת חולין, ל"תוספות הרא"ש" (למסכתות פסחים וחגיגה) ולתוספות ר"י הזקן (למסכת שבת), נערכו בשיתוף עם בנו, הרב יהודה אמיתי שושנה, במסגרת מכון אופק. עוד ההדיר את חידושיו של רבינו תם על ספר איוב, פירושי רבי יוסף חיון לספר יחזקאל; ועוד

מלבד מחקריו אלו, פרסם הרב שושנה במשך השנים מחידושי תורתו בכתבי העת "הדרום" של הסתדרות הרבנים באמריקה, "עם התורה" ו"מוריה". הוא היה עורך הסדרה החדשה של כתב העת "פרי עץ חיים" מפרי עטם של תלמידי כולל האברכים של ישיבת טלז בארצות הברית, שראתה אור החל מסוף שנות ה-70.

לאחר פטירת רבו, ראש ישיבת טלז בארצות הברית, הרב מרדכי גיפטר, ערך והוציא לאור את חידושיו וכתביו על כמה מן המסכתות הנלמדות בישיבות, בשם "נתיבות מרדכי".

## קישורים חיצוניים
* 

;מכתביו
* "הישיבה בהתפתחותה", על ישיבת טלז, בתוך ספר "יובל המאה של ישיבת טלז". נדפס גם בתוך: יצחק אלפרוביץ (עורך), **ספר טלז**, תל אביב תשמ"ד, עמ' 66–89. (, תמונות: 74–97)
* "ר' חיים טלזר", בתוך: יצחק אלפרוביץ (עורך), **ספר טלז**, תל אביב תשמ"ד, עמ' 75, ו-83. (, תמונות: 83, ו-91)
* 

;על מכון אופק
* 
* 
* 
* 
*  מכון אופק לכתבי יד עבריים (ע"ר), ראש חודש טבת תשע"ד, דף סקירה באתר אוצר החכמה

## הערות שוליים

קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:עורכי כתבי עת תורניים
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:פרשני מקרא בעת החדשה
קטגוריה:בוגרי ישיבת טלז
קטגוריה:חרדים אמריקאים
קטגוריה:יהודים מרוקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1940
נור (טיל)

**נור** (בפרסית: **نور**) הוא טיל שיוט נגד ספינות לטווח ארוך תוצרת משרד ההגנה האיראני. הטיל משמש את חיל הים האיראני.

## היסטוריה
ממוזער|שיגור טיל הנור
ממוזער|משאיות המשנעות טילי נור
בשנת 1995 איראן חתמה על חוזה עם סין על רכש טילי C-802. לאחר העברה של כ-60 טילים (הערכה משנות ה-90), החוזה בוטל בעקבות לחץ ארצות הברית. כתוצאה מכך החל פרויקט איראני להנדוס לאחור על טיל ה-C-802.

לא ידוע מתי הפרויקט הסתיים, אך מוכר כי בשנת 2000–2001 איראן כבר ביצעה ניסוי שיגור של מערכת משודרגת של C-802, והטווח המקסימלי שלה גדל מ-30 ק"מ ל-130 ק"מ.

הטיל מונע באמצע מנוע סילון תוצרת SAHA האיראנית בשם "טלוע-4" (בפרסית: طلوع) המבוסס על המנוע הצרפתי "Microturbo TRI 60".

בינואר 2004, איראן החלה בייצור של מכ"ם DM-3B שישמש את טיל הנור. לפי גורמים רשמיים באיראן, מדובר במכ"ם הנמצא בחזית הטיל ומשמש לביות מכ"מי אקטיבי בשלב האחרון של המעוף שלו לפגיעה במטרה.

ב-2006 הוכרז שטווח המקסימלי של הטיל עלה ל-170 ק"מ.

ב-2011 נודע על גרסה אחרת של הטיל בשם **[[קאדר]]** המגיעה לטווח של 200 ק"מ ומסוגלת לתקוף מטרות חוף. סרטון של הטיל פוגע במטרה פורסם בגלוי בתקשורת האיראנית

.

בתחילת 2012, במהלך משחק מלחמה, בוצע ניסוי שיגור של טיל בגרסה המשלבת מערכת חשמלית חדשה ואלגוריתם ניווט והנחיה משופר. באותו תרגיל שוגר גם טיל הקאדר.

## גרסאות
***נור** - הנדוס לאחור של ה-c-802. בעל טווח מקסימלי של 30 ק"מ
***נור גרסה 2** - בעל טווח מקסימלי של 130 ק"מ
***נור גרסה 3** - בעל טווח מקסימלי של 170 ק"מ
***נור גרסה 4** - בעל מערכת חשמלית ואלגוריתם ניווט והנחיה משופרים
***[[קאדר]]** - גרסה משופרת בעלת טווח מקסימלי של 200 ק"מ
*נור גרסה לייצוא - גרסה ל-120 ק"מ

## משתמשים
בכחול - תפוצת השימוש של טיל הנור|300px
* 
*  - בשנים 2009–2011 הועברו מאיראן כ-40 טילים (25+15).
*  - על פי מכון עלמא למחקר איראן העבירה במהלך השנים לחזבאללה עשרות טילי חוף-ים מסוג זה.

## ראו גם
*קדיר

## קישורים חיצוניים

* 
*אירן ממשיכה בתמרוניה, וצבאה ניסה בהצלחה טילי קרוז, נור ונצר, דצמבר 2014
*איראן העבירה לחזבאללה אמל"ח מתקדם, פברואר 2015

## הערות שוליים

קטגוריה:טילים איראניים נגד ספינות
קטגוריה:חיל הים האיראני
כראר

**כראר** (בפרסית: **کرار**) הוא כטב"ם תקיפה תוצרת HESA עבור משרד ההגנה האיראני, המשמש את צבא איראן. לפי הדיווחים הוא מסוגל לתקוף מטרות במהירות גבוהה. הוא הכטב"מ ארוך-טווח הראשון המיוצר באיראן.

## פיתוח
ממוזער|טיל ה-MQM-107 האמריקאי, המוערך כבעל תצורה דומה
ב-23 אוגוסט 2010, יום לאחר הפעלת תחנת הכוח הגרעינית בבושהר, חשף בטלוויזיה נשיא, איראן מחמוד אחמדינז'אד, את הכטב"ם, כשבצדו חתומות המילים "*BOMBER JET*". הוא הוצג במסגרת טקס באוניברסיטת מאלכ אשתר שבטהראן. בטקס הנשיא תיאר:  .

ברשתות הטלוויזיה האיראניות טענו שהכראר מגיע לטווח של 1,000 ק"מ ויכול לשאת רש"ק של 227 ק"ג או 2 פצצות מנהגות של 115 ק"ג. כמו כן, יכול לשאת 4 פצצות מסוג "כות'ר" נגד אוניות או פצצה אחת מסוג "נאסר-1".

אורכו 4 מטרים והוא מונע במנוע סילון המספק לו מהירות מקסימלית של 900 קמ"ש. הכראר משתמש במאיצים מסוג JATO (ראשי תיבות:jet-assisted take-off) להאצה ראשונית בזמן השיגור.

ישנם מומחים המעריכים כי הכראר דומה למערכת ביצ'קראפט MQM-107 סטריקר  האמריקאית שפותחה בשנות ה-70.

## קישורים חיצוניים

*אתר איראני:"כך נסגור את מצרי הרמוז", דצמבר 2011
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:HESA: כלי טיס בלתי מאוישים
רדומישל

**רדומישל** (באוקראינית: **Радомишль**; בפולנית: **Radomyśl**; ביידיש: **ראַדעמישל**) היא עיר במחוז ז'יטומיר שבאוקראינה, על גדת נהר טטריב, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
## היסטוריה
רדומישל נזכרת לראשונה בשנת 1150, ובמשך השנים התקיים בה רוב יהודי ניכר. בשנת 1797 נמנו בעיר 1,424 תושבים, מהם כ-80% יהודים. בשנת 1897 נמנו בעיר 7,502 יהודים, שהיוו למעלה משני שלישים מאוכלוסייתה.

בין מרץ ליוני 1919, במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה, אירעו בעיר מספר פוגרומים קטלניים ביותר, בהם נרצחו כ-1,400 יהודים. בין הנרצחים היו האדמו"ר ממאלין רבי אברהם יהושע השל טברסקי ובנו מרדכי. בשנת 1921 הועלה באש בית הכנסת בעיר. בעקבות מאורעות אלו, עזבו את העיר יהודים רבים בתקופה הסובייטית.

ב-20 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד בביצוע מעשי התעללות ביהודיה. כעבור זמן מה, רוכזו יהודי העיר בגטו שהוקם בה, אשר שינה את מיקומו מעת לעת.

ב-7 באוגוסט 1941 רצחו הגרמנים 110 יהודים מהגטו שבעיר, וב-12 באוגוסט 1941 רצחו 160 יהודים נוספים ממנו. בד בבד, הביאו הגרמנים לגטו יהודים נוספים מיישובי הסביבה, ורבים מהם מתו בו מרעב וממחלות.

ב-6 בספטמבר 1941 חוסל הגטו שבעיר, תוך רצח כל יושביו בצ'ורני יאר הסמוך. באתר זה רצחו הגרמנים כ-1,100 יהודים בוגרים מהעיר, והשוטרים האוקראינים רצחו כ-550 ילדים יהודים מהעיר.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז ז'יטומיר: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
מטריצה ביסימטרית

ממוזער|250px|מטריצה ביסימטרית
**מטריצה ביסמטרית** היא מטריצה ריבועית ששני האלכסונים שלה הם צירי סימטריה. 

למטריצה בגודל 3 X  3 יהיה את המבנה הכללי:

:A = \begin{pmatrix} a & b & c \\ b & d & b \\ c & b & a \end{pmatrix}

למטריצה בגודל 4 X 4 יהיה את המבנה הכללי:

:A = \begin{pmatrix} a & b & c & d \\ b & e & f & c \\ c & f & e & b \\ d & c & b & a \end{pmatrix}

באופן פורמלי מטריצה ריבועית A עם n X n איברים היא ביסימטרית אם *A = A<sup>T</sup>* וגם  AJ = JA כאשר J הוא מטריצת ההמרה עם n X n איברים. (מטריצת ההמרה היא מטריצה בה ערך כל האיברים באלכסון הניצב לאלכסון הראשי הוא 1 וערך יתר האיברים הוא 0).

מטריצה ביסימטרית היא פֶּרְסימטרית וצנטרוסימטרית.

מכפלת שתי מטריצות ביסמטריות קומוטטיביות נותנת מטריצה צנטרוסימטרית וזו נשמרת גם בכפל בסקלר. 

מטריצת אפסים היא ביסימטרית באופן טריויאלי.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מטריצות
התוכנית החדשה

**התוכנית החדשה** הוא אלבום האולפן השני והאחרון  של שלישיית גשר הירקון, שיצא בשנת 1966.

## האלבום
זמן קצר לאחר יציאת האלבום "אהבה ראשונה" עזב יהורם גאון את הלהקה ובמקומו הצטרף ישראל גוריון. האלבום נערך בידי חיים חפר ובדומה לאלבום הראשון שולבו בו שירים מקוריים ומתורגמים. בין השירים הופיע השיר "העיר באפור" שנכתב במיוחד עבור הלהקה על ידי נעמי שמר בעת ששהתה בפריז, שמר כתבה עוד שני שירים שהופיעו באלבום ("לכבודך", "ג'ורג'יה, אלבמה"). האלבום כלל 4 שירים שנכתבו על ידי חיים  חפר ואת השיר "סימן שאתה צעיר" שנכתב על ידי יוסי גמזו. יצחק גרציאני היה מנצח הלהקה בהקלטת כל השירים.

זמן קצר לאחר יציאת האלבום התפרקה הלהקה וחבריה המשיכו בהצלחה בקריירות סולו וכצמד ("הדודאים").

## רשימת השירים באלבום

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומים בעברית
שאהד 129

**שאהד-129** (בפרסית: **شاهد ۱۲۹**; בערבית מכונה **סראג**') הוא כטב"ם תוצרת HESA עבור משרד ההגנה האיראני שהוצג לראשונה בספטמבר 2012 על ידי אמיר חאג'י-זאדה שכיהן כמפקד חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית. הוא מסוגל לבצע פעולות איסוף מודיעין ותקיפה, כמו גם לטוס במשך 24 שעות ברציפות. הוא הכטב"מ הראשון שפותח באיראן לגובה בינוני לטווח ארוך.

## פיתוח
שאהד-129 דומה בתצורתו לכטב"ם הישראלי הרמס 450, אך גדול יותר. הוא ככל הנראה מבוסס על הכטב"ם האמריקאי MQ9 Reaper.
פיתוח המערכת החל בשנת 2007. רכיבים שלו פותחו באוניברסיטת מאלכ-אשתר ומכון מחקר שאהד. תצורתו הסופית נקבעה בתעשייה האיראנית HESA. ביולי 2012 הוצג לראשונה במשחק המלחמה "הנביא הגדול 7", לצד כטב"מים נוספים.

הכטב"ם אינו נדרש לקשר ישיר עם תחנת השליטה והבקרה אלא עושה שימוש במערכת טייס אוטומטי, דומה לזו המשמשת בכטב"ם הכראר, כאשר מסלול הטיסה מוגדר מראש בנ"צים. גורמים צבאיים איראניים רשמים טוענים שהשאהד-129 מגדיל את יכולת התקיפה והשרידות בגבולות המדינה של איראן - המפרץ הפרסי ומפרץ עומאן.

הכטב"ם מסוגל לשאת טילי "סדיד-1", מה שהופך אותו לכטב"ם האיראני השני המסוגל לבצע משימה זו לאחר ה"כראר". בהתבסס על יכולת זו מוערך כי אורך מוטת הכנפיים שלו הוא 16 מטר ואורך כנפיו הוא כ-8 מ'.

בספטמבר 2013 איראן החלה בייצור סדרתי של כטב"ם השאהד-129. הוא הוצג כאשר הוא נושא 4 טילים ("סדיד") הטעונים במשגר דו-קני תחת כנפיו. מקורות איראנים מעריכים שהכטב"ם יכול לשאת מעל 8 פצצות ומעוצב לפגוע במטרות ניידות ונייחות.

על בסיסו פותח שאהד 149 שהחל לפעול בשנת 2022.

## פעילות מבצעית
זמן_חלונית=180|ממוזער|שאהד 129 טס מעל דמשק, אפריל 2014
ב-6 באוקטובר 2012, חדר למדינת ישראל כטב"ם ושהה מעל 20 דקות (על פי טיימס כ-3 שעות) בדרום ישראל (ומעל דימונה), עד אשר הופל על ידי חיל האוויר הישראלי באמצעות מטוס מדגם F-16I. על פי פרסום בעיתון הבריטי ה"סאנדיי טיימס", מוערך כי הכטב"מ שחדר שייך לחזבאללה היה מדגם שאהד-129. הדיווח לא אושר מפי גורמים רשמיים במערכת הביטחון.

ב-10 באפריל 2014, כוחות הצבא הסורי החופשי טענו כי צפו בכטב"ם מסוג זה טס מעל דמשק.

ב-14 בספטמבר 2017 מטוס אמריקאי מסוג F-15E הפיל כטב"ם מדגם שהאד 129 שהיה ברשות הכוחות התומכים במשטר אסד בסוריה ליד העיר א-תנף שבסוריה.

ב-28 בינואר 2020 כטב"ם מדגם שאהד 129 התרסק בצפון מערב איראן, במחוז ח'וזסתאן.

## גלריה

קובץ:Shahed 129 nose 2019.jpg|אף הכטב"ם
קובץ:Shahed 129 wing and armament.jpg|שאהד 129 UCAV (דור ראשון) עם פצצות סדיד-345 מקדימה ו-סדיד-1 ATGMs מאחור
קובץ:Shahed 129 tail.jpg|זנב הכטב"ם
קובץ:Shahed 129 nose.jpg|שאהד 129 עם מצלמת גימבל וטילי נ"ט סדיד-1
File:Shahed 129 (4).jpg|שאהד 129 (דור שני)


## קישורים חיצוניים

*העיצוב ישראלי, הייצור איראני? - IsraelDefense, אוקטובר 2012

* 
**תמונות**: תמונה 1, תמונה 2, תמונה 3, תמונה 4

## הערות שוליים

קטגוריה:HESA: כלי טיס בלתי מאוישים
קטגוריה:חזבאללה: אמצעי לחימה
רודולף פליוקפלדר

**רודולף ולדימירוביץ' פליוקפלדר** (ברוסית: **Рудольф Владимирович Плюкфельдер**; נולד ב-6 בספטמבר 1928) הוא מרים משקולות סובייטי, שהתחרה בקטגוריית המשקל של עד 82.5 ק"ג. פליוקפלדר זכה פעמיים באליפות העולם והיה האלוף האולימפי (טוקיו 1964).

## ביוגרפיה
פליוקפלדר נולד באובלסט דונצק (כיום במזרח אוקראינה) למשפחה גרמנית. בעקבות הפלישה הגרמנית לברית המועצות ב-1941, גורשה משפחתו לסיביר, שם הוצאו להורג אביו ואחיו הבכור. יתר המשפחה השתקעה בקיסליובסק, ופליוקפלדר בן ה-14 החל לעבוד במכרה פחם. בזמנו הפנוי, התאמן באתלטיקה ובהיאבקות, ובשנים 1948 ו-1949 היה אלוף סיביר בהיאבקות.

ב-1950 החל פליוקפלדר להתאמן גם בהרמת משקולות. ב-1956 רשם הישג ראשון בזירה הלאומית, כשזכה במדליית ארד בספרטקיאדת העמים של ברית המועצות, אירוע ספורט רב-ענפי שנערך בברית המועצות אחת לארבע שנים. ב-1957 זכה במקום השני באליפות ברית המועצות, וב-1958 הוכתר לאלוף ברית המועצות, עם שיא עולם חדש - 452.5 ק"ג. ב-1959 שיפר את שיאו והעמידו על 455 ק"ג. באותה שנה החל גם להשתתף בתחרויות בינלאומיות. כבר באותה שנה, בפעם הראשונה בה השתתף באליפות העולם, שנערכה בוורשה, זכה במדליית הזהב והוכתר כאלוף העולם, עם שיא עולם חדש - 457.5 ק"ג. באותה שנה זכה גם באליפות אירופה. ב-1960 שמר על תוארו כאלוף אירופה, אך נעדר מאולימפיאדת רומא עקב פציעה. באליפות ברית המועצות שנערכה בדנייפרופטרובסק ב-1961 שיפר שוב את שיא העולם, והעמיד אותו על 462.5 ק"ג, התוצאה הטובה ביותר שהשיג מאז ומעולם. באליפות העולם בווינה ב-1961 שב וזכה באליפות העולם.

אף שכבר היה אלוף עולם פעמיים, המשיך פליוקפלדר לעבוד במכרה הפחם, ורק ב-1962 עזב את עבודתו ועקר לשאחטי שבאובלסט רוסטוב. באליפות העולם שנערכה בסטוקהולם ב-1963 איבד את תוארו להונגרי גיוזו ורש, והסתפק במקום השני. באולימפיאדת טוקיו (1964) זכה בתואר האולימפי, עם שיא אולימפי, שהיה גם התוצאה הטובה ביותר שהשיג בתחרות רשמית - 475 ק"ג.

לאחר זכייתו בתואר האולימפי, כשהוא בן 36, פרש פליוקפלדר. הוא החל לעסוק כמאמן, ובין חניכיו נמנו אלופי עולם ואלופים אולימפיים כדוד ריגרט, אלכסיי וחונין, ניקולאי קולסניקוב וויקטור טרגובוב.

בשנים 1960, 1964 ו-1971 הוענק לפליוקפלדר עיטור אות הכבוד, ובשנת 1976 הוענק לו עיטור הדגל האדום של העמל.

לאחר פירוק ברית המועצות עבר להתגורר בגרמניה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ספורטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:מרימי משקולות סובייטים
קטגוריה:אלופים אולימפיים סובייטים: הרמת משקולות
קטגוריה:אלופי עולם בספורט
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1928
רדשקוביצ'י

**רדשקוביצ'י** (בבלארוסית: **Радашко́вічы**; בפולנית: **Radoszkowicze**, רדושקוביצ'ה) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

## תולדות היישוב
העיירה נזכרת לראשונה בשנת 1447, ובשנת 1569 הוענקו לה זכויות מגדבורג. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ולאחר מלחמת העולם הראשונה, בהתאם להסכם ריגה, נכללה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

## יהודי רדשקוביצ'י
ממוזער|אנדרטה לזכר קורבנות האקציה ב-11 במרץ 1942
בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,519 יהודים, רוב תושביה. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,200 יהודים, כמחצית מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית, תוך קיום בתי ספר עבריים. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

ב-25 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו גזירות שונות על יהודיה, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה, חובת תשלום סכומי כופר וחובת ביצוע עבודות כפייה מגיל 13.

ב-11 במרץ 1942 נערכה בעיירה אקציה, במסגרתה נורו החולים והקשישים בבתיהם, וכ-1,200 היהודים הנותרים הוצעדו אל מחוץ לעיירה, ונורו יחד עם יהודי הכפר הסמוך אודרנקה. בשלב זה ניסו להימלט מהטבח יהודים רבים, אך הגרמנים ערכו אחריהם מצוד ביערות הסביבה.

כ-110 יהודים בעלי מלאכה שעברו סלקציה, וניצלו מהטבח, הוחזרו לעיירה, ורוכזו בה בגטו מגודר בין שני בתים, אליו צורפו כ-110 יהודים נוספים שאותרו במקומות מסתור בסביבת העיירה. בגטו זה סבלו היהודים מרעב כבד, בשל אספקת מזון זעומה אליו.

ב-10 באוקטובר 1942 פשטו הגרמנים על הגטו שבעיירה, ולאחר שירו לתוכו, ריכזו את כל יושביו, וחייבו אותם בענידת לוחיות זיהוי ממוספרות על בגדיהם. בחודשים שלאחר מכן הצליחו להימלט מהגטו 35 צעירים. בעקבות זאת, אספו הגרמנים את כ-260 היהודים שנותרו בגטו ביום 7 במרץ 1943, ושרפו את כולם חיים באסם. שלוש נשים יהודיות וארבעה ילדים יהודים שנתגלו למחרת בהריסות הגטו נרצחו במקום. מתוך 22 עובדי כפייה יהודים שעוד הושארו בגטו, חמישה נורו כעבור מספר ימים, ו-17 הנוספים הצליחו להימלט מהגטו, ולחבור ליחידות פרטיזנים.

בעיירה התגוררה אולגה קולינה שקיבלה הכרה כחסיד אומות העולם.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* ספר זיכרון לקהילת רדושקוביץ
* 

קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מינסק: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15