קובלא חאן (פואמה)

שמאל|ממוזער|250px|השיר בכתב ידו של המשורר
[שמאל|ממוזער|250px|[סמיואל טיילור קולרידג'|קולרידג' ב-1814]]
שמאל|ממוזער|250px|העמוד הראשון של ההקדמה ממהדורת 1816

**קובלא חאן** (באנגלית: **Kubla Khan, a vision in a dream, fragment**) היא קטע מפואמה מאת סמיואל טיילור קולרידג', שיצא לאור ב-1816 עם הקדמה מאת המשורר ועם כותרת המשנה "חיזיון בחלום, פרגמנט". בהקדמה מגולל המשורר סיפור מוזר לפיו הוכתבו לו 300 שורות שיר בחלומו, כשהיה שקוע בהזיה כתוצאה משימוש בסם אופיום שנטל כמשכך כאבים 19 שנים קודם לכן, ב-1797, מעשה מקובל ולא בלתי-חוקי אז; הוא הצליח להעלות על הכתב 54 שורות לפני שהופרע על ידי מכר, אך כשחזר לכתוב - נשכח ההמשך מזכרונו. הפואמה בנויה משני חלקים, בראשון מתואר ארמונו הפלאי של הקיסר המונגולי קובלאי חאן, **[[זאנאדו|זאנאדוּ]]**, ובשני מתוארת השתוקקות לקול זמרתה של נערה חבשית. הפואמה אינה דומה לשירים אחרים מאת המשורר והיא עוררה עניין רב בשל המסתורין האופפים אותה. לדברי אסף ענברי "זהו השיר הנחקר ביותר בתולדות הספרות האנגלית, אם לא בתולדות ספרות המערב כולה".

## רקע וההקדמה
בסתיו 1797 חי קולרידג' בנת'ר סטווי שבדרום אנגליה, ובילה בטיולים בסביבה וביצירה משותפת עם חברו, המשורר ויליאם וורדסוורת', ועם אחותו דורותי. באוקטובר אותה שנה חלה במהלך טיול ונאלץ לנוח מספר ימים בבקתה בחווה סמוכה. לפי ההקדמה לפואמה, היה עימו באותה עת ספרו של סמיואל פרצ'ס "מסע הצליינות" (*Pilgrimage*, 1613). הספר מכיל בין היתר את תיאור ארמון הקיסר קובלאי חאן, כפי שנמסר על ידי מרקו פולו. התיאור פותח במילים:

לדברי קולרידג', הוא סבל מכאב בטן ונטל מנת אופיום להקלה, לאחר מכן קרא שורות אלה בספר ושקע בשינה עמוקה. בשנתו חווה חיזיון מוחשי ביותר, במהלכו נגלו אליו הארמון, הגנים, הנהר "אלף" התת-קרקעי ועוד. החיזיון אף נרקם והוכתב עבורו ב-200 עד 300 טורי-שיר. כשהתעורר משנתו מיהר המשורר לכתוב את השורות שזכר. אך לאחר שכתב 54 שורות - נקטע לפתע על ידי "אדם מפורלוק" (a person from Porlock), שהפריע לו. כשנפרד מהאיש, חזר קולרידג' אל שולחן הכתיבה רק על מנת לגלות ששאר טורי השיר פרחו מזכרונו.

הסיפור בהקדמה מעורר תהיות רבות. ראשית, ספרו של פרצ'ס היה ספר עב-כרס ביותר (בין 900 ל-1,000 עמודים), לא ספר שנוטל עמו איש לטיול. שנית, הפואמה פותחת אמנם בתיאור הארמון, אך עד מהרה עוברת לתמונה שונה, נושא העלמה החבשית, שאינו קשור לחיזיון לפי ההקדמה.

## שורות לדוגמה מהפואמה
### הפתיחה

### פתיחת החלק השני

## ביקורת ופרשנות
עוד לפני שהשיר פורסם הראה אותו קולרידג' ללורד ביירון, שאהב אותו והאיץ בו לפרסמו, כך נהג גם וולטר סקוט. אולם משפורסם השיר בחוברת (שכללה גם את השירים "קריסטבל" ו"מכאובי השינה") ב-1816, היא לא זכתה להימכר, והתגובות עליה היו מעטות ושליליות ביותר. ויליאם הזליט כתב את הביקורת המלגלגת הראשונה, שנתנה את הטון לאלו שבאו אחריה. "קובלא חאן", הוא כתב, "מראה שמר קולרידג' יכול לכתוב נונסנס יותר טוב מכל אדם אחר באנגליה". עם זאת, הזליט הכיר במוזיקליות של היצירה, כשכתב "זו לא פואמה אלא קומפוזיציה מוזיקלית" וסיכם שגם אם משמעות השורות אינה מובנת, הקוראים נמשכים לחזור עליהן שוב ושוב. ביקורת עוקצנית אחרת, שפורסמה בעילום שם, התייחסה למכלול השירים ולהקדמה בציינה ש"השיקול האמנותי פגום בעת השינה".

רק ב-21 באוקטובר 1821 חלה תפנית שגרמה לקריאה חיובית ושונה בפואמה, כאשר לי האנט ציין ב"אקזמינר" ש"אין להתייחס אל הפואמה כאל שיר אלא כאל 'מוזרות פסיכולוגית' המציגה לקורא מראות עומק ציוריים, בדרך חדשה ובלשון חדשה". לאורך המשך המאה ה-19, ככל שגבר העניין בפסיכולוגיה ובחקר החלומות הלכו ורבו ההתייחסויות לחוויה של קולרידג' וליכולתו של האדם לראות מראות אמת בחלומו, עם או בלי הסתייעות בסם פסיכואקטיבי. 

ב-1927 טען ג'ון לווס (John Lowes) בספרו *Road to Xanadu* ("הדרך לזאנאדו"), מחקר בדרכי הדמיון, שהפואמה היא אחת היצירות הראויות לציון ביותר בספרות האנגלית. הוא מציין את יכולתו של קולרידג' לצייר מראות חיים ומלאי דמיון באמצעות שימוש יצירתי וחדשני בשפה ובסמלים. צירופם של הארמון, הנהר התת-קרקעי, הנקיקים ומערות הקרח, סילון המים הפורץ ועוד, יוצרים לדבריו מכלול שלם שלא נוצר אף לא מאחד מהדימויים בנפרד, ומקנה תחושת מציאות למראה הדמיוני. במאמרו "The use of poetry and the use of criticism" ("השימוש בשירה והשימוש בביקורת") מ-1933 פתח טי אס אליוט במתקפה על ההילה לה החלה זוכה הפואמה. הוא טען שלא ניתן להתייחס לצמד הבתים כאל השיר כולו. השיר מעולם לא נכתב. השראה, דמיון ומקור יצירה מסתורי - אין בהם די, יש צורך בארגון צורני וביצירה אמנותית כדי שאוסף שורות יוכל להיקרא שיר. מאמר זה פתח דיון על הקשר שבין צורת השיר לבין תוכנו, ומה שהתכוון להביע.

במהלך השנים נכתבו עשרות פרשנויות, בהן מרחיקות לכת, הקשורות לתחומי הפסיכואנליזה, הפאראפסיכולוגיה, המין, השימוש בסמים, ואף ההיסטוריה והפוליטיקה.

## ההתייחסות של בורחס
הסופר הארגנטיני חורחה לואיס בורחס הוקסם מסיפור הפואמה וחזר אליו מספר פעמים. בחיבור קצר בשם "חלומו של קולרידג'" (שפורסם בספר "חקירות נוספות" מ-1952 וראה אור בעברית בספר "מבוכי הזמן" בתרגומו של יורם ברונובסקי ב-1986), מצביע בורחס על העובדה שב-1836 יצא בצרפת תרגום של "ספר ההיסטוריות" של רשיד אלדין המדאני, ספר פרסי שחובר במאה ה-14 ובו מופיעה הפסקה: "...הקים קובלאי חאן ארמון, הוא בנה אותו לפי תוכנית שנתגלתה לו בחלום ואשר נשמרה בזיכרונו". בורחס מפליג מצירוף המקרים אל רעיון לפיו הארמון והפואמה אינם אלא התגלויות בעולמנו של חפץ מיסטי, שנגלה ליחידי סגולה שמימשו אותו, איש איש לפי יכולתו ודרכו, בהכרח באופן עמום ומקוטע ביחס למקור השמימי.

## התייחסויות נוספות
בסרט המוזיקלי "זאנאדו" מ-1980, שהפך מאז לסרט פולחן, מצוטטת הפואמה.

## האדם מפורלוק
המכר שהתדפק על דלתו של קולרידג' והפריעו מעבודתו זכה אף הוא להתייחסות נרחבת. יש שראו בו את האבטיפוס של הגורם המפריע, המעכב את היצירה ומונע הוצאתה לאור, הגורם הארצי המטשטש את ההשראה האלוהית.

הדמות זכתה למספר התייחסויות בתרבות וה"אדם מפורלוק" היה למטבע לשון:
* בספרו של ולדימיר נבוקוב "לוליטה" נרשם אדם במלון בכינוי "א.דם, פורלוק, אנגליה" (A. Person, Porlock, England).
* ברומן "שלג" מאת אורהאן פאמוק, הדמות קא חושב לרשום שיר במחברת באמרו - "שום אדם לא יבוא מפורלוק הפעם".
* בספר "סוכנות הבילוש של דירק ג'נטלי" מאת דאגלס אדמס נוסע דירק ג'נטלי בזמן ומפריע לקולרידג' להשלים את הפואמה.
* בקומיקס "סאנדמן" של ניל גיימן יש התייחסות לאדם מפורלוק, כאשר גיבור מנסה להזכר נואשות בשורות משיר.
* בספר "עמק הפחד" מאת ארתור קונאן דויל מפריעה דמות בשם "פרד פורלוק" לשרלוק הולמס במהלך עבודתו.
* בספר "גר בארץ נוכרייה" מאת רוברט היינליין נגרמת לסופר ג'ובאל הרשו הפרעה במחשבותיו על ידי שיחת טלפון, לה הוא עונה במילים: "הפרעת למחשבה עמוקה, את איתות מפורלוק".

## התייחסות בתרבות העברית
המשורר העברי משה דור חיבר בעקבות הפואמה את השיר "כְּסָנָדוּ בשנית".

## לקריאה נוספת

*Anonymous. "Samuel Taylor Coleridge". The Church Quarterly Review. Vol 37 (October 1893 - January 1894). London: Spottiswoode, 1894
*Anonymous. Westminster Review. Vol 67 (January, April). Philadelphia: Leonard Scott, 1885.
*Ashton, Rosemary. The Life of Samuel Taylor Coleridge. Oxford: Blackwell, 1997.
*Barth, J. Robert. Romanticism and Transcendence. Columbia: University of Missouri Press, 2003.
*Bate, Walter Jackson. Coleridge. New York: Macmillan, 1968.
*Beer, John. Coleridge the Visionary. New York: Collier, 1962
*Bloom, Harold. "Introduction" in Samuel Taylor Coleridge. Ed. Harold Bloom. New York: Infobase, 2010.
*Bloom, Harold. The Visionary Company. Ithaca: Cornell University Press, 1993.
*Burke, Kenneth. "'Kubla Khan': Proto-Surrealist Poem" in Samuel Taylor Coleridge. Ed. Harold Bloom. New York: Chelsea House, 1986.
*Caine, T. Hall. Cobwebs of Criticism. London: Elliot Stock, 1883.
*Doughty, Oswald. Perturbed Spirit. London: Associated University Presses, 1981.
*Fruman, Norman. Coleridge, the Damaged Archangel. New York: George Braziller, 1971.
*Fulford, Tim. "Slavery and Superstition in the Poems" in The Cambridge Companion to Coleridge. Ed. Lucy Newlyn. Cambridge: Cambridge University Press, 2002.
*Furst, Lilian. Romanticism in Perspective. New York: St Martin's Press, 1969.
*Holmes, Richard. Coleridge: Early Visions, 1772-1804. New York: Pantheon, 1989.
*Holmes, Richard. Coleridge: Darker Reflections, 1804-1834. New York: Pantheon, 1998.
*House, Humphry. Coleridge. London: R. Hart-Davis, 1953.
*Jackson, J R de J. Coleridge: The Critical Heritage. New York: Barnes & Noble, 1970.
*Jackson, J R de J. Coleridge: The Critical Heritage 1834-1900. New York: Routledge, 1995.
*Knight, G. W. "Coleridge's Divine Comedy" in English Romantic Poets. Ed. M. H. Abrams. Oxford: Oxford University Press, 1975.
*Lang, Andrew. "The Letters of Coleridge". Littell's Living Age. Vol. 206 (July, August, September). Boston: Littell and Co., 1895.
*Lowes, John. The Road to Xanadu. Boston: Houghton Mifflin, 1927.
*Mays, J. C. C. (editor). The Collected Works of Samuel Taylor Coleridge: Poetical Works I Vol I.I. Princeton: Princeton University Press, 2001.
*Mays, J. C. C. "The Later Poetry" in The Cambridge Companion to Coleridge. Ed. Lucy Newlyn. Cambridge: Cambridge University Press, 2002.
*McFarland, Thomas. "Involute and Symbol" in Coleridge, Keats, and the Imagination. Ed. J. Robert Barth and John Mahoney. Columbia: University of Missouri Press, 1990.
*Perkins, David. "The Imaginative Vision of Kubla Khan: On Coleridge's Introductory Note" in Samuel Taylor Coleridge. Ed. Harold Bloom. New York: Infobase, 2010.
*Radley, Virginia. Samuel Taylor Coleridge. New York: Twayne, 1966.
*Rauber, D. F. "The Fragment as Romantic Form", Modern Language Quarterly. Vol 30 (1969).
*Roe, Nicholas (2001), Samuel Taylor Coleridge and the sciences of life, Oxford University Press, , 
*Rzepka, Charles. The Self As Mind. Cambridge: Harvard University Press, 1986.
*Schneider, Elisabeth. "Kubla Khan" in Coleridge. Ed. Kathleen Coburn. Englewood Cliffs: Prentice-Hall, 1967.
*Sheppard, John. On Dreams. London: Jackson and Walford, 1847.
*Singh, Sukhdev (1994), Coleridge and the New Criticism, Anmol Publications, 
Sisman, Adam. The Friendship. New York: Viking, 2006.
*Stillinger, Jack. "Pictorialism and Matter-of Factness in Coleridge's Poems of Somerset" in Samuel Taylor Coleridge. Ed. Harold Bloom. New York: Infobase, 2010.
*Watson, George. Coleridge the Poet. New York: Barnes & Noble, 1966.
*Wheeler, Kathleen. The Creative Mind in Coleridge's Poetry. Cambridge: Harvard University Press, 1981.
*Woodberry, G. E. "Samuel Taylor Coleridge" in Library of the World's Best Literature. Vol VII. New York: R. S. Peale and J. A. Hill, 1897.
*Yarlott, Geoffrey. Coleridge and the Abyssinian Maid. London: Methuen & Co, 1967.


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרות בריטית
קטגוריה:פואמות
קטגוריה:שירי המאה ה-19