ג'יימס גליק

**ג'יימס גליק** ( נולד ב-1 באוגוסט 1954) הוא סופר והיסטוריון אמריקאי של המדע, שעבודתו תיעדה את ההשפעה התרבותית של הטכנולוגיה המודרנית. הוא מוכר בזכות כתיבתו על נושאים מורכבים באמצעות טכניקות של סיפורת עיון, וכונה "אחד מסופרי המדע הגדולים בכל הזמנים". הוא חלק מההשראה לדמות *[[פארק היורה (זיכיון)|מ"]]*פארק היורה" איאן מלקולם.

בין ספריו של גליק נמנים רבי המכר הבינלאומיים " כאוס – מדע חדש נוצר''"'' (1987) ו"המידע: היסטוריה, תיאוריה, מבול" (2011). שלושה מספריו היו מועמדים סופיים לפרס פוליצר ולפרס הספר הלאומי של ארצות הברית ; ו"המידע" זכה בפרס PEN/E. O. Wilson לכתיבה מדעית ספרותית ובפרס וינטון לספרי מדע של החברה המלכותית בשנת 2012. ספריו תורגמו ליותר משלושים שפות.

על פי הוול סטריט ג'ורנל, "יש סופרים המצטיינים ביצירת נרטיב היסטורי, אחרים בהבהרת תיאוריות אזוטריות, ואחרים בהפיכת מדענים לאנושיים. מר גליק הוא אמן בכל המיומנויות הללו."

## ביוגרפיה
גליק, יליד ניו יורק, נולד למשפחה יהודית במנהטן. הוריו היו דונן ובת' גליק. האב עורך דין, והאם כותבת ספרי ילדים ועורכת. בנערותו למד בקולג' הרווארד, שם היה עורך "ההרווארד קרימסון", וסיים את לימודיו בשנת 1976 עם תואר BA באנגלית ובלשנות.

### קריירת כתיבה
הוא עבר למיניאפוליס וסייע בהקמת עיתון שבועי אלטרנטיבי, "מטרופוליס". לאחר סגירתו שנה לאחר מכן, חזר לניו יורק ובשנת 1979 הצטרף לצוות "הניו יורק טיימס". שם עבד במשך עשר שנים כעורך במגזין המטרופוליטן ולאחר מכן ככתב מדע. בין המדענים שגלייק תיאר במגזין הניו יורק טיימס היו דאגלס הופשטטר, סטיבן ג'יי גולד, מיטשל פייגנבאום ובנואה מנדלברוט. דיווחיו המוקדמים על מיקרוסופט צפו את חקירות ההגבלים העסקיים של משרד המשפטים האמריקאי והנציבות האירופית.

הוא כתב את הטור "Fast Forward" במגזין הניו יורק טיימס בין השנים 1995 ל-1999, ומאמריו המתארים את צמיחת האינטרנט היוו את הבסיס לספרו "What Just Happened". עבודתו פורסמה גם ב"The New Yorker", "האטלנטיק", "סלייט" ו"הוושינגטון פוסט", והוא כותב קבוע ל"The New York Review of Books".

ספרו הראשון, כאוס: יצירת מדע חדש, דיווח על התפתחותו של המדע החדש של מורכבות וכאוס. הוא הפך את אפקט הפרפר למונח שגור, הציג את קבוצת מנדלברוט ואת הגאומטריה הפרקטלית לקהל רחב, ועורר עניין ציבורי בנושא, והשפיע על סופרים מגוונים כמו טום סטופארד (ארקדיה) ומייקל קרייטון ("פארק היורה").

לאחר פרסום הספר כאוס, הוא שיתף פעולה עם הצלם אליוט פורטר על "Nature's Chaos" ועם מפתחים באוטודסק על "Chaos: The Software". ספריו הבאים כללו שתי ביוגרפיות, Genius: The Life and Science of Richard Feynman, ו-"Isaac Newton". ג'ון באנוויל אמר שהאחרון "בוודאי יעמוד כמחקר המכריע עוד זמן רב מאוד".

בשנים 1989–1990 הוא היה מרצה מצטיין על שם מקגרו באוניברסיטת פרינסטון. בשנת 2000 הוא היה העורך הראשון של סדרת "כתיבת המדע האמריקאית הטובה ביותר ". גליק נבחר לנשיא גילדת הסופרים בשנת 2017.

### הפייפ-ליין
כתגובה לחוויית משתמש לקויה עם תצורת procmail ב־Panix, בשנת 1993 ייסד גליק את The Pipeline, אחת מספקיות שירותי האינטרנט הראשונות בניו יורק. The Pipeline הייתה ספקית האינטרנט הראשונה שהציעה ממשק משתמש גרפי, ששילב דואר אלקטרוני, צ'אט, Usenet ו־World Wide Web, באמצעות תוכנה עבור מערכות הפעלה Windows ו-Mac.

גליק ושותפו העסקי עודאי איבטורי העניקו רישיון לתוכנת Pipeline לספקי שירותי אינטרנט אחרים בארצות הברית ובחו"ל. בשנת 1995 גליק מכר את The Pipeline ל-PSINet, שם היא נבלעה מאוחר יותר ב־MindSpring ולאחר מכן ב-EarthLink.

### תאונת מטוס
ב-20 בדצמבר 1997 ניסה גליק להנחית את מטוסו הניסיוני Rutan Long-EZ בשדה התעופה גרינווד לייק בווסט מילפורד, ניו ג'רזי, כאשר הצטברות קרח בקרבורטור של המנוע גרמה למנוע המטוס לאבד כוח והמטוס נחת לפני המסלול בשטח עולה. הפגיעה הרגה את בנו בן השמונה של גליק, הארי, ופצעה אותו קשה.

## ביבליוגרפיה
### ספרים

### מאמרים
* ג'יימס גליק, "גורל הרצון החופשי" (ביקורת על קווין ג'יי מיטשל, "סוכנים חופשיים: כיצד האבולוציה נתנה לנו רצון חופשי", הוצאת אוניברסיטת פרינסטון, 2023, 333 עמ'), "The New York Review of Books", כרך LXXI, מס' 1 (18 בינואר 2024), עמ' 27–28, 30. "סוכנות היא מה שמבדיל אותנו ממכונות. עבור יצורים ביולוגיים, תבונה ומטרה נובעות מפעולה בעולם וחוויית התוצאות. אינטליגנציות מלאכותיות – מנותקות מגוף, זרות לדם, זיעה ודמעות – אינן זקוקות לכך." (עמ' 30).
* ג'יימס גליק, "עסקי הנביאים" (ביקורת על גלן אדמסון, "מאה של עתיד: כיצד דמיון העתיד מעצב את ההווה", בלומסברי, 2024, 336 עמ'), "The New York Review of Books", כרך LXXII, מס' 3 (27 בפברואר 2025), עמ' 6, 8, 10. "[גלן] אדמסון, לאחר שחשף... גזרים של עתידנות כושלת, מציע בכל זאת שעלינו... להמשיך לנחש בצורה הטובה ביותר... לזכור תמיד שכל תחזית היא הצהרה על ההווה... במשך... ארבע עשרה שנים, ויקיפדיה כללה ערך שכותרתו 'ציר זמן של העתיד הרחוק'... עורך האחראי על תוספת אחת לאחרונה נימק אותו בהערה, 'מוסיף קצת תקווה'. עורך אחר מחק אותו כמה שניות לאחר מכן." (עמ' 10).
* ג'יימס גליק, "התוכי במכונה" (ביקורת על אמילי מ. בנדר ואלכס האנה, "The AI Con: How to Fight Big Tech’s Hype and Create the Future We Want", Harper, 274 עמ'; וג'יימס בויל, "The Line: AI and the Future of Personhood", MIT Press, 326 עמ'), "The New York Review of Books", כרך LXXII, מס' 12 (24 ביולי 2025), עמ' 43–46.

## קישורים חיצוניים
* 

שמאל|ממוזער|ג'יימס גליק מדבר על "המידע: היסטוריה, תיאוריה, מבול" ברדיו Bookbits.
* אתר האינטרנט של ג'יימס גליק עם מבחר מעבודותיו.
* ג'יימס גליק, דף המחבר ב"The New York Review of Books".
* נס שנעשה לירי, ראיון של כריסטופר לידון עם ג'יימס גליק.
* "החוט הנרטיבי", ג'יימס גליק משוחח עם רוברט בירנבאום על "תורת הזהות" (מגזין אינטרנט).
* "עזבו את הסייברספייס, נפגשו במצרים", מאמר על תרבות ויקיפדיה.
* אודיו: ג'יימס גליק בשיחה עם ג'אנה לוין בסמינר הספרותי של קי ווסט, 2008.
* "'כתב המדע ג'יימס גליק מסביר את הפיזיקה המגדירה את המדיה החדשה במהפכת התקשורת המתמשכת'" מאת פיטר קדזיס, ראיון בבוסטון *פיניקס*, 6 באפריל 2011.
* מסע בזמן.
* גליק על מסטודון

## הערות שוליים

קטגוריה:ניצולי תקריות ואסונות תעופה
קטגוריה:מסאים אמריקאים
קטגוריה:סופרים אמריקאים
קטגוריה:ילידי 1954