open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קלייה

שמאל|ממוזער|120px|פולי קפה קלויים
שמאל|ממוזער|120px|קלי
**קלייה** היא שיטה בה מייבשים חומרים באמצעות שימוש בחום יבש, באש גלויה או בתנור.
הקלייה גורמת לייבוש החומר באמצעות אידוי הנוזלים שבו. 

## סוגי חומרים לקלייה
* פולי קפה או קקאו.
* אגוזים, שקדים ופיצוחים אחרים.
* לחם - פרוסת לחם שנקלתה קרויה קלי. המכשיר הקולה לחם קרוי מקלה.
* בטון.

כשהחומר המתייבש הוא מזון, מתרחשות קרמליזציה של הסוכרים שבו ותגובת מייאר. טעם המזון משתנה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שיטות בישול
קטגוריה:כימיה של מזון: תהליכים
צלי קדירה

[שמאל|ממוזער|250px|צלי עם [צ'יפס]]
**צלי קדרה** הוא נזיד של נתחי בשר. בהכנת צלי קדרה משתמשים בנתחים היקרים פחות של הבקר, כמו חזה (בריסקט), כתף, ירכה ועוד. נתחים אלה הם שריריים יותר, אינם מצטיינים ברכות, ולא יתאימו לצלייה מהירה על גריל או בתנור.

משך הבישול של צלי קדרה עשוי להגיע למספר שעות עד יום שלם (חמין) וגם מעבר לכך.

שמאל|ממוזער|250px|שמות נתחי הבקר
הנתחים המתאימים ביותר לצלי-קדרה הם:
* **חזה (בריסקט)** - זהו נתח שמן שנדרש לו בישול ארוך כדי להתרכך. מתאים גם למרק ולחמין.
* **כתף -**  נתח ללא שומן. במרכזו יש סחוס.
* **פילה מדומה** (פאלש פילה) - דומה בצורתו לפילה, שונה מאוד במרקם.
* **אגוז** (נוס) - חלק אחורי, מחובר לירך.
* **ירכה** (צ'אך, שפיץ צ'אך) - חלק אחורי.
* **כף** - החלק הפנימי של הירך האחורית. מתאים גם לשניצל ואסקלופ.
* **ראש ירכה** (ויסבראטן) -  חלק אחורי, צמוד לירכה. חסר שומן.

הבישול הוא איטי, בחום נמוך, ונתחי הבקר מתבשלים לאיטם יחד עם התוספות, כמו ירקות שורש ופקעת. ההבחנה בין צלי קדרה לבין נזיד (צלי ברוטב) היא בכמות הנוזלים המעורבת בתהליך הבישול. הרוטב המשמש לבישול יכול להיות מורכב ממים מתובלים, משמן או מיין. בתבשילים מסוימים נהוג לצלות תחילה את נתח הבשר, כדי להשחים את שוליו ולשפר את טעמו. בסיום התהליך הבשר רך ועסיסי.

## תבשילים
* אוסובוקו - תבשיל מהמטבח האיטלקי, בדרך כלל מרגל קדמית של עגל.
* גולאש - תבשיל מהמטבח ההונגרי, מקוביות בקר.
* טוקיטורה - תבשיל מהמטבח הרומני, בשר בקר וחזיר ברוטב עגבניות.
* נזיד בשר אירי - מהמטבח האירי, מבוסס על כבש או טלה.
* פוריקול - תבשיל נורווגי, מבשר טלה וכרוב.
* קרבונד - תבשיל מהמטבח הפלמי, מבוסס על בקר המבושל בבירה.
* שוקרוט גארני - תבשיל מהמטבח הצרפתי, מבוסס על בשר חזיר מעובד המתבשל על כרוב כבוש.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:נזיד
המעתק הכנעני

בבלשנות ההיסטורית, **המעתק הכנעני** הוא כינוי למעתק הגאים שחל בניבים הכנעניים המשתייכים לענף הצפון־מערבי של משפחת השפות השמיות, ובהם בשפה העברית, אשר כתוצאה ממנו הפכה תנועת ā פרוטו־שמית־צפון־מערבית ל־ō פרוטו־כנענית. כך מוסבר למשל ההבדל בין שָׁלוֹם העברית למקבילתה הערבית سلام (סַלָאם): הצורה הקדומה הייתה כנראה šalāmu*, ובעוד בערבית נשארה תנועת ה־ā המקורית, בעברית נעתקה זו ל־ō. תנועה זו משתקפת לעיתים קרובות בכתיב המקראי, וכמעט תמיד בכתיב הדקדוקי התקני, כחולם מלא.

מעתק ā* > ō נחשב לאחד מהמאפיינים המובהקים של השפות הכנעניות והוא מתועד היטב בעברית ובפיניקית, אך פרטים רבים הנוגעים לטבעו ולמועד תחולתו אינם מחוורים. המחלוקת העיקרית נָסַבָּה על שתי שאלות: האם המעתק היה בלתי מותנה או שחל רק בהברה מוטעמת; והאם המעתק חל בפרוטו־כנענית או שכלל לא הייתה בנמצא שפה כזו, והמעתק התפשט בין חלק מהניבים הצפון־מערביים בדרך של השפעה הדדית (תאוריית הגלים), יחד עם מאפיינים דקדוקיים ולקסיקולוגיים אחרים, וכך נוצר בדיעבד דפוס משותף המאפיין את השפות הכנעניות.

על פני השטח משתקף ברוב המקרים מעתק ā* > ō בלתי מותנה, אולם יש סימנים המרמזים שמצב זה הוא סופו של תהליך ואיננו משקף את המעתק עצמו. ההנחה המקובלת היא שהמעתק היה מותנה וחל רק בהברה מוטעמת (כלומר, הברה שהייתה מוטעמת בעת תחולת המעתק). מאוחר יותר התרחש תהליך מתמשך של אנלוגיה, אשר טשטש את טבעו הראשוני של המעתק. בתהליך זה הושוו צורות רבות, שלא חל בהן המעתק, לצורות אחרות באותה קבוצת נטייה (פרדיגמה), שבהן התרחש המעתק המקורי. צורות כגון שְׂמָאלִי או רָאשִׁי, שבהן לא חל המעתק (לעומת שְׂמֹאל ורֹאשׁ שבהן הוא חל, בערבית שִׁמַאל, רַאְס) הן ראיה לכך שהמעתק חל רק בהברה מוטעמת, ואילו צורה כגון מְקוֹמוֹת היא ראיה שהוא חל גם בהברה שאיננה מוטעמת – ההברה "קוֹ" (בערבית מַקַאמַאת).

## היסטוריה
המעתק הכנעני, כפי ששמו מעיד, החל לפעול זמן מה לאחר התפצלות הענף הכנעני מהפרוטו־שמית־הצפונית־מערבית. ייתכן שהמעתק מתועד בקטעי לחש קצרים בכנענית גבלית שמשולבים בכתבי פירמידות מצריים מהפירמידה של אונס. הוא מתועד בוודאות לראשונה עוד במאה ה־14 לפנה"ס, במילים הכנעניות המשולבות בטקסט האכדי במכתבי אל־עמארנה. בשפה האוגריתית הפורמלית ישנם תיעודים רבים לחוסר תחולת המעתק, אך בכמה לוחות מאוחרים כן נמצאו עדויות למעתק, ויש חוקרים הטוענים שישנן עדויות לו גם בטקסטים בשפה הפורמלית.

המעתק הוסיף לפעול למשך זמן בלתי ידוע, אולם ידוע כי בעברית הוא חדל לפעול בשלב מוקדם יחסית. במילים שנשאלו לעברית לאחר תחולת המעתק משתקפת תנועת a ארוכה כקמץ (ארוך מבחינה היסטורית, ולעיתים קרובות מתקיים בנטיות) ולא כחולם. לדוגמה: המילים כְּתָב ודְרָשׁ שנשאלו מארמית אל העברית בתקופת בית שני.

מעתק ā > ō בהברה מוטעמת חל גם היום בארמית מערבית חדשה. ארמית היא אומנם שפה שמית צפון־מערבית שלא שייכת לענף הכנעני, אך הדיאלקט הזה של הארמית מדובר באותו אזור שבו דוברו בעבר ניבים כנעניים.

## דוגמאות
דוגמאות נוספות לתחולת המעתק:
* פרוטו־שמית lišānu*, עברית לָשׁוֹן (
* Harris, Zellig S. *Development of the Canaanite Dialects: An Investigation in Linguistic History* (American Oriental Series 16). New Haven, Conn.: American Oriental Society, 1996. pp. 43–45


## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:עברית
קטגוריה:מעתקי הגאים
אטימולוגיה עממית

**גיזרון עממי** או **אטימולוגיה עממית** היא תפישה שגויה, פשטנית או לא-מדויקת של מקורה של מילה בתודעת הדוברים בציבור הרחב. בניגוד לאטימולוגיה מדעית, המחפשת אחר התפתחותה של מילה על פי קריטריונים היסטוריים וסמנטיים, האטימולוגיה העממית מתבססת בדרך כלל על קרבה בצורה או בהגייה למילה אחרת.

אטימולוגיה עממית עשויה לעיתים לשנות את משמעותה של מילה. כך למשל הפועל העברי "הציע", שמשמעותו "ערך, שיטח, פרש", קיבל את המשמעות של "נתן עצה", בגלל הקרבה בין השורשים יצ"ע ויע"ץ. המילה המקראית "מנזר" מציינת היום את מושבם של הנזירים, אף על פי שבמקורה המקראי אין לה כל קשר לכך, שכן הוא כינוי לפקיד גבוה בבבל (). גם צורתה של המילה עשויה להשתנות: לדוגמה, דוברי עברית המפרקים את הביטויים "אי-רגולרי" (במקור irregular) או "אי-לגאלי" (illegal) כאילו מדובר בתחילית העברית "אי-" המציינת שלילה, בעוד שלמעשה מדובר בהידמות של התחילית הלטינית "in-&lrm;". בביטוי "הנץ החמה", צורת המקור "הנץ" נתפסה כהרכבה של ה"א הידיעה למילה "נץ", וכך נוצרה הצורה "נץ החמה". אותה תופעה קיימת לגבי הביטוי "יום הנף".

תופעה הקרובה לאטימולוגיה עממית היא תופעת המילים התאומות, שבה זוגות של מילים שמשמעותן קרובה וגם צורתן דומה מתחלפות זו בזו. זוגות כאלה בעברית הם למשל טפל-תפל, עפר-אפר, חרת-חרט, נתש-נטש, תעיה-טעיה ועוד.

במקרא ובמקורות קדומים אחרים משמשת לעיתים אטימולוגיה עממית לצורך מדרשי שם (שמות המעידים על בעליהם). כך למשל השם המצרי "משה" נדרש בספר שמות: , בעוד חז"ל טענו כי המקור הוא דווקא במילה מצרית. ואכן, החוקרים בני ימינו סבורים שמדובר במילה בלשון מצרית-קדומה בהגיית מֱס (ms) בהוראת: יֶלד 

## ראו גם
*תיקון יתר
*גזירה לאחור
*ראשי תיבות בדיעבד

## לקריאה נוספת
*גד בן-עמי צרפתי, **העברית בראי הסמנטיקה**, ירושלים: האקדמיה ללשון העברית, תשס"א, פרק שנים-עשר.

## קישורים חיצוניים
*, 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

__NOTOC__

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:אטימולוגיה
ז'אן-בטיסט לואי רומה דה ל'איל

**ז'אן-בטיסט לואי רומה דה ל'איל** (בצרפתית: **Jean-Baptiste Louis Romé de L'Isle**; 26 באוגוסט 1736 – 3 ביולי 1790) היה מינרלוג צרפתי, מראשוני הקריסטלוגרפים.

## חייו
רומה דה ל'איל נולד בעיירה גריי (Gray) במחוז סון עילית (Haute-Saône) שבחבל בורגון-פראנש-קונטה שבצרפת. במהלך מלחמת שבע השנים (1763-1756) נשלח רומה דה ל'איל, ששירת כקצין בחיל התותחנים, לאיי הודו המזרחית ונפל בשנת 1761 בשבי הבריטים. הוא שוחרר מהשבי שלוש שנים אחר כך ב-1764.

בשובו לצרפת עסק רומה דה ל'איל בכימיה ואז פיתח עניין רב במינרלוגיה וקטלג תכולות של אוספי מינרלים פרטיים. הרעיונות שהביע קארלוס לינאוס בספרו על מיון עולם הטבע בדבר היכולת לסווג מינרלים לפי צורתם החיצונית, תגליותיו של ניקולאוס סטנו על הזוויות של הקוורץ, ומחקרים שערך הביאו אותו לגילוי העיקרון החשוב, "חוק הזוויות הקבועות בין הפאות".

בספריו: "מסה על הקריסטלוגרפיה" (Essai de cristallographie, פריז 1772), ו"קריסטלוגרפיה, או תיאורן של הצורות הנקיות של כל הגופים בממלכת המינרלים" (Cristallographie, ou description des formes propres ¢ tous les corps du regne mineral, פריז 1783) פרסם רומה דה ל'איל את תגליתו החשובה ביותר שצורות שונות של גבישים של אותו חומר טבעי או מלאכותי קשורות בקשר הדוק האחת לשנייה. יותר מכך, על ידי מדידת הזוויות בין פאות הגבישים על ידי גוניומטר, הוא קבע את העיקרון הבסיסי שזוויות אלו זהות לאותו סוג חומר ומאפיינות אותו. כשהוא מחליף בעזרת מישור אחד או קבוצות של מישורים את כל הקצוות הזהים של המבנה לו קרא "צורה פרימיטיבית" הוא גזר צורות אחרות קשורות. הוא הבחין בשש צורות פרימיטיביות והן הקובייה, התמניון המשוכלל, הארבעון המשוכלל, רומבוהדרון (פאון בעל שש פאות מעוינות), תמניון בעל בסיס מעוין ופירמידה כפולה בעלת שש פאות. רק בשלוש האחרונות יכולים להיות שינויים בזוויות. 

רומה דה ל'איל מת בפריז ב-3 ביולי 1790. אחד משני הקולג'ים בגריי, עיר הולדתו, קרוי על שמו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:מינרלוגים
קטגוריה:קריסטלוגרפים צרפתים
קטגוריה:גאולוגים צרפתים
קטגוריה:מדענים צרפתים
קטגוריה:מלחמת שבע השנים: אישים
קטגוריה:אנשי צבא צרפתים
קטגוריה:ילידי 1736
קטגוריה:נפטרים ב-1790
אקסוציטוזה

**אקסוציטוזה** או **פליטה תאית** (exo=חיצון, cyto=תא, osis=תהליך) היא תהליך של הפרשת חומר אל מחוץ לתא על ידי הכוונת שלפוחית אל קרום התא. התהליך ההפוך נקרא בליעה תאית או אנדוציטוזה.

האקסוציטוזה מאפשרת מעבר של חומרים דרך קרום התא, מנגנון ביולוגי הכרחי. החומרים שנועדים להפרשה מן התא נארזים בשלפוחיות קטנות באברון הגולג'י. לקרום השלפוחית מבנה זהה לקרום התא, כך שבהגיעה אליו, קרומה מתאחה עם קרום התא ותוכן השלפוחית משתחרר אל הנוזל הבין-תאי שמחוץ לתא. תוכן השלפוחית עשוי להכיל אנזימים, הורמונים, משדרים עצביים (נוירוטרנסמיטורים), נוגדנים, חומרי פסולת וחומרים אחרים שהכיל התא, יתרון חשוב של התהליך הוא האפשרות להוציא מן התא מולקולות גדולות, שהוצאתן בדרך העברה אחרת (כגון דיפוזיה או תעלות) אל מחוץ לתא תהיה בעייתית. אקסוציטוזה מהווה גם חלק חשוב בהעברת אותות. 

תהליכי האנדוציטוזה והאקסוציטוזה משלימים זה את זה לתנועה מחזורית של הליפידים המרכיבים את קרום התא. האנדוציטוזה גורעת ליפידים מהקרום, בעוד שהאקסוציטוזה תורמת לקרום ליפידים.

## ראו גם
* אנדוציטוזה
* פינוציטוזה
* RIMS1

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תא
בונבוניירה

[ממוזער|שמאל|250px|בונבוניירה פתוחה, עם מגוון [פרלין|פרליני שוקולד]]
**בונבוניירה** היא קופסה או חבילה המעוצבת בפאר ומכילה ממתקים. לעיתים קרובות מוענקת כמתנה. לרוב תוכן הבונבוניירה הוא מגוון פרליני שוקולד במבחר צורות, זיגוגים וטעמים, לעיתים ממולאים קרם שוקולד, וניל, פירות, קליפות הדרים או ליקר פירות.

בונבוניירות תעשייתיות עממיות הן לרוב קופסת קרטון המעוטרת בהדפס צבעוני. מוצרים יוקרתיים יותר נארזים בסלסילה המכוסה בצלופן צבעוני או בקופסת עץ או מתכת דקורטיבית. בחנויות שוקולד רבות ניתן לבחור אריזה וסוגי פרלינים למילוי הבונבוניירה בהתאמה אישית לפי הזמנה.

מקור המילה במילה הצרפתית "bonbonnière", הגזורה מהמילה "bon" שפירושה "טוב".

## בתרבות
אחד מהפיליטונים הסאטיריים של אפרים קישון עוסק בבונבוניירה המוענקת במתנה מאדם לאדם ומועברת מאירוע לאירוע, עד שהיא חוזרת, ישנה ומעופשת, לאלו שהעניקו אותה לראשונה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ממתקים
קטגוריה:שוקולד
מוסינזון

**מוסינזון**/**מוסנזון** הוא שם משפחה יהודי אשכנזי. פירוש השם הוא **בנו של משה**.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם משה
חורומי

[שמאל|ממוזער|250px|רקדן גאורגי רוקד חורומי בפני [ספן|מלחים מהצי האמריקני]]
**חוֹרוּמי** (בגאורגית: **ხორუმი**) הוא ריקוד מלחמה מסורתי, שמקורו במחוז אג'ריה שבדרום-מערב גאורגיה.

הריקוד במקורו בוצע על ידי מספר קטן של גברים (עד 10). במרוצת השנים הורחב ובגרסת החורומי העכשווית יכולים לרקוד כשלושים עד ארבעים רקדנים (גברים). אף על פי שמספר המשתתפים השתנה, צורת הריקוד נותרה כפי שהייתה.

הריקוד מתאר את חיי הלוחם הגאורגי של המאות שקדמו. הריקוד מתחיל בפרלוד בו מספר רקדנים (בלבוש לוחמים) המחפשים אחר האויב כדי לתקוף אותו. לאחר מכן הם מזמינים את האויב לשדה הקרב. הריקוד כולל בתוכו חיפוש, מלחמה וחגיגת ניצחון על אויב, ומתאר אומץ-לב והלל לרוח הקרב של החיילים הגאורגים. לאור ההיסטוריה של גאורגיה, ריקוד החורומי נועד להזכיר כי על מנת לאפשר שלום יש להיות נכונים להילחם.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ריקודים גאורגיים
קטגוריה:גאורגיה: תרבות
קטגוריה:מחול
קטגוריה:אג'ריה
קטגוריה:לחימה
ה'תס"א

## אירועים
* א' בחשוון – עליית ר' יהודה החסיד לירושלים.
* כ"ז באדר ב' הפעם האחרונה שברכת החמה חלה בתאריך זה

## נולדו

## נפטרו
* ו' בחשוון – רבי יהודה החסיד.
## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
ה'תפ"ט

## אירועים

## נולדו
* י"ב באלול – משה מנדלסון, פילוסוף יהודי־גרמני מאבות תנועת ההשכלה היהודית

## נפטרו
* ט"ו בניסן – רבי יעקב אליעזר בראונשווייג, רב אשכנזי בראשית המאה ה-18. רבן של שטייניץ, אייבנשיץ וקוניץ.

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
Live Killers

***Live Killers*** הוא אלבום הופעה כפול של להקת הרוק הבריטית קווין. האלבום הוקלט בעת סיבוב ההופעות האירופאי של קווין לקידום האלבום Jazz, בין ינואר למרץ 1979 ויצא ב-26 ביוני 1979. האלבום הופק ועבר עיבוד באולפן הפרטי של הלהקה, אולפני מאונטיין, במונטרה שבשווייץ.

הגיטריסט בריאן מיי והמתופף רוג'ר טיילור חשפו בתוכנית רדיו בארצות הברית שהלהקה לא הייתה מרוצה מהעיבוד הסופי. למרות זאת האלבום הגיע למקום ה-3 במצעד האלבומים הבריטי, למקום ה-16 במצעד הבילבורד 200 ולמעמד של אלבום פלטינה בארצות הברית. בשנת 1985 הוציאה חברת התקליטים אלקטרה רקורדס גרסה ערוכה וקצרה יותר של האלבום בשם *Queen Live*, מחוץ לארצות הברית, אירופה וקנדה.

## רשימת השירים

## קישורים חיצוניים

* מילות השירים 

קטגוריה:אלבומי קווין
קטגוריה:אלבומי הופעה באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת אלקטרה רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת EMI רקורדס
ה'תקי"ז

## אירועים
* י"ג בטבת – לואי החמישה עשר מלך צרפת ניצל מניסיון התנקשות

## נולדו
* כ"ג בתשרי – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית ומייסד "המאסף". (נפטר בט' בתמוז ה'תקס"ד)
* ז' באדר – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות. (נפטר בי"ח בתמוז ה'תקפ"ח)

## נפטרו
* י"ב בכסלו – רבי יצחק למפרונטי, רב ורופא יהודי-איטלקי, ראש ישיבה ומרא דאתרא בפרארה, מחבר "פחד יצחק", האנציקלופדיה ההלכתית הראשונה. (נולד בכ"א בשבט ה'תל"ט)
* רבי סעדיה קטיעי, דיין יהודי תימני, וראש בית הדין הגדול בצנעא. (נולד בה'תמ"ב)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה

## הערות שוליים
ה'תקמ"ה

## אירועים
* כ"ה בטבת – לראשונה בהיסטוריה חוצים בדרך אוויר את תעלת למאנש בעזרת כדור פורח
[שמאל|ממוזער|150px|[משה מונטיפיורי]]
* כ"ו בניסן – הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה

## נולדו
* ט' בחשוון – משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות
* כ"ב בטבת – יעקוב גרים, פילולוג, אחד משני האחים גרים (נפטר בה'תרכ"ד)
* ז' באדר – הרב נחמן קרוכמל, היסטוריון והוגה דעות, מראשי תנועת ההשכלה בגליציה (נפטר ה'ת"ר)

## נפטרו
* כ"ה באייר – רבי שאול הלוי, רב קהילת אמדן והאג. (נולד בה'תע"ב)
* ט"ו בתמוז – רבי אריה לייב גינצבורג, פרשן תלמוד ופוסק בולט, ראש ישיבה בליטא, ואב"ד וראש ישיבה במץ, מחבר "שאגת אריה". (נולד בה'תנ"ה)

## לוח שנה

### מאפייני לוח השנה
משנה מקום משנה מזל

**משנה מקום משנה מזל** הוא ביטוי רווח בעברית המתאר את השפעת שינוי המקום על מזלו של האדם. 

הגם שהביטוי המקורי מתייחס להעתקת מקום פיסי לצורך יצירת שינוי, בהקשרים רבים אין הכוונה בהכרח לשינוי מקום פיסי, אם כי לשינוי דפוס התנהגות או יחס כלפי מצב נתון. פעמים רבות הביטוי מוזכר בהקשרים של החלפת מקום עבודה או תפקיד העשויה להשפיע לחיוב על היחס לאדם או לתוצאות שישיג במקומו החדש.

## מקור הביטוי
הביטוי אינו מופיע בצורתו בדברי חז"ל, אבל יש לו הדים בשני התלמודים.

בתלמוד הבבלי נאמר:

מקור זה מתייחס לשינוי מקום כבעל סגולה לשמיעת תפילות. בדומה לכך, וביחס לשינוי המזל בכלל, נאמר גם בתלמוד הירושלמי: "שנה מקומך [...] פעמים ששינוי המקום גורם".

כך גם בספר הזוהר "מי שלא זכה במקום זה ילך למקום אחר ויזכה".

בדברי חז"ל הובאו פעמים רבות מימרות האומרות ששינוי מקום גורם לביטול גזירות רעות, בחלק מהמקומות הדבר נתון במחלוקת.

על מימרת חז"ל זו כתב הר"ן "שהאדם הגולה ממקומו לבו נכנע" כך שאין קשר למזל, רבי משה מקוצי כתב שכשמנה מקום או שם "כאומר שאני אחר ואיני אותו האיש שעשה אותו מעשה".

לא ברור מתי התקבע נוסחו המוכר של הביטוי "משנה מקום משנה מזל" הרב שמואל אשכנזי כתב שהנוסח התקבע בדורות האחרונים ולדוגמה: בתרל"ב נדפס ספרו של הרב נפתלי סופר שם מופיע הביטוי, שישים שנה לאחר מכן הרב מיכאל גולדברגר גם ציטט אותו, ואחריהם רבים.

בערבית יש ביטוי שמשמעותו הפוכה – ששינוי מקום גורם למזל רע, כך רבי יוסף אבן זבארה מביא "המשנה את מקומו – ישתנה מזלו עמו".

## הסברים שונים

הסברים שונים ניתנו על השפעת שינוי המקום על מזלו של האדם. על פי אמונת חז"ל לכל מדינה ומדינה יש "שר ממונה", דהיינו מלאך ששולט על גזירותיה של אותה מדינה וביציאתו של האדם ממדינה למדינה הוא יוצא משליטתו של מלאך אחד ועובר לשליטתו של מלאך אחר שגזירותיו שונות. כמו כן לארץ ישראל וירושלים בפרט יש מעלות מיוחדת המשפיעות על מזלו של האדם וזאת בין היתר בשל מצוות התלויות במקום. כמו כן על פי אמונת ימי הביניים לארץ ישראל וירושלים יש מעלות הנגזרות מ"תורת האקלימים" הנפוצה באותה עת שייחסה למקומות אלו מעלה יתרה בשל היותם בעלי האקלים הממוזג ביותר המתאים ביותר לנבואה שבכוחה של זאת לגבור על גזירת הכוכבים.

הסבר נוסף הוא שבכוחו של האדם היהודי להשתחרר מגזירות הכוכבים על ידי קיום המצוות ולימוד התורה ובכך הוא דבק באלוהים שהוא נעלה ממערכת הכוכבים השולטת בדרך כלל על גורלו של האדם.
יש שנתנו הסבר לאימרה זאת ברוח הקבלה התיאורגית. בכוחו של האדם לשנות את ה"מקום" שהוא אחד מכינויו של האל, ובשל כך הוא זוכה למשוך אליו שפע ומזל.

## בתרבות המודרנית
האמרה השתרשה בתרבות המודרנית והדים לכך ניתן למצוא בתופעות שונות כמו הסברים לתורת הפנג שווי ברוח הביטוי, תרגום השם של סרט בכיכובו של אדי מרפי מ"Trading Places" ל"משנה מקום משנה מזל", וכן ציטוטה של אמרה זו (באופן שמשנה את משמעותה בכוונה) בשיר "יו יה" של להקת כוורת:
:קיבלתי עונש קצת מוגזם
:שפטו אותי למוות.
:ישבתי על כיסא חשמל
:נפרדתי מהפרייבט.

:לו יכולתי לפחות
:להחליף ת'כיסאות,
:כי אומרים בדרך כלל
:**משנה מקום משנה מזל**.

## לקריאה נוספת
* יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, **אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא**, חלק ב, ירושלים תשע"א, עמ' 673 – 675.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:גורל
תנשמית הצפצפה

**תנשמית הצפצפה** (שם מדעי: *Catocala elocata*) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא.

תפוצה: מרכז אירופה ודרומה, ומטורקיה מזרחה עד לכורדיסטן.

## תיאור
מוטת כנפיה של תנשמית הצפצפה היא הוא כ-80 מ"מ. כנפיה הקדמיות בצבע אפור-חום, ומצוירים עליהן פסי רוחב זגזגיים כהים. צבע הכנפיים האחוריות הוא אדום עם שני פסי רוחב שחורים. כשמטרידים את תנשמית הצפצפה, היא פורשת את כנפיה הקדמיות, ובכך חושפת את כנפיה האחוריות שצבען מהווה צבע הרתעה.

## [[רבייה]]
הזחלים חומים-אפורים, ויש להם פסי אורך בצבע חום כהה. הזחלים ניזונים בעלי הצפצפה (מכאן שמם) והערבה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1787
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אויגן יוהאן כריסטוף אספר
קטגוריה:תנשמיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
תנשמית המורכבים

**תנשמית המורכבים** (שם מדעי: *Heliothis peltigera*) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא.

תפוצה: ממרכז אירופה, דרומה לצפון אפריקה ומזרחה עד איראן.

מוטת הכנפיים של תנשמית המורכבים היא 32-41 מ"מ. צבע הכנפיים הקדמיות חום, עם שני כתמים חומים כהים יותר, בעלי צורת כליה, קרוב לשוליים. הכנף האחורית בצבע קרם, ויש לה פס אפור-חום מבריק ורחב לאורך השוליים.

הנקבה מטילה ביצים בודדות על צמחי בר, וגידולים שונים: עצי נוי, צמחי מספוא, עצי פרי וכותנה. הזחל ניזון בעלים בעיקר, אך יש והוא אוכל גם את קדקודי הצמיחה (האזורים בצמח מהם הוא מתפתח). זחלי תנשמית האביב נחשבים מזיקים לכותנה צעירה, בשל התנהגות זאת. הזחל הבוגר מגיע באורכו לבערך 35 מ"מ. צבעו לרוב ירוק עד ירוק-אפור, ויש לו פסי אורך כהים יותר. הוא מתגלם באדמה.

ימין|ממוזער|250px|בתמונה זו ניתן לראות את הכנפיים האחוריות

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי איגנץ שיפרמילר
קטגוריה:תנשמיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קוממיות (תנועה)

תנועת **קוממיות** היא תנועה דתית וחרדים לאומיים, המונהגת בידי רבני מפלגת תקומה. התנועה קמה בתשס"ו (2006), על רקע הפולמוס שהתפתח בציבור הדתי לאחר תוכנית ההתנתקות, ובמיוחד על רקע פולמוס סירוב הפקודה. מקור שם התנועה בפסוק 'וָאוֹלֵךְ אֶתְכֶם קוֹמְמִיּוּת' ().

התנועה עוסקת במאבק למען ארץ ישראל השלמה, וכן בהחזרה בתשובה, הנהגת חוקי ההלכה במדינה, הפחתת התלות בכלים חילוניים במדינה, הסברה ועוד. התנועה הקימה את תנועת רגבים וכן גרעינים תורניים בגוש דן.

## עקרונות ומטרות
תנועת קוממיות שואפת להפוך את מדינת ישראל למדינה יהודית-תורנית, המונהגת על ידי חוקי התורה. התנועה דוגלת בהמעטת השימוש בכלים חילוניים, כגון אמצעי התקשורת ובתי המשפט, ובהחלפתם בכלים דתיים כגון תקשורת דתית ובתי דין רבניים, כדרך 'להשבת עם ישראל לשורשיו ומורשתו'.

אחד מעקרונות התנועה הוא הנחישות, ('קומה זקופה') שמתבטאת באמונה בצדקת הדרך ופעולות אקטיביות תוך התחשבות פחותה בדעת הקהל החילונית (בניגוד לזרמים אחרים בציונות הדתית שרואים בדעת הקהל דבר שיש להתחשב בו במידה זו או אחרת).

תנועת קוממיות קשורה באופן בלתי רשמי במפלגת "תקומה" (הפועלת כחלק מרשימת הציונות הדתית כיום) ופועלת מאותם משרדים בירושלים. למעשה קוממיות מונהגת על ידי רבני מפלגת "תקומה".
התנועה עוסקת רבות במאבק על ארץ ישראל השלמה, בין השאר בעליות להריסות היישוב חומש (שפונה בהתנתקות) ובחיזוק המאחזים. התנועה רואה במאבק זה מצווה חשובה, וקוראת במפורש לסירוב פקודה של חיילים ושוטרים במקרה של פקודה לפינוי או פגיעה ביישובים.

התנועה מתנגדת ל"עבודה ערבית זולה" וקוראת למעסיקים להימנע מהעסקת ערבים (היענות לקריאה זו עלולה לחשוף את המעסיק לתביעה, אזרחית ופלילית, על הפרת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה). התנועה גם מתנגדת לקיום מצעד הגאווה אותו מקיימת הקהילה ההומוסקסואלית מדי שנה בירושלים, ובין היתר ארגנה "מצעד בהמות" כחלק מפעולות המחאה נגד המצעד.

התנועה גם עוסקת בהחזרה בתשובה, בעיקר באזור תל אביב.

במרץ 2010 פרסם יו"ר התנועה משה (מוסא) כהן קריאה להתפקדות אנשי ימין לליכוד, אף שאינם מתכוונים להצביע למפלגה זו בבחירות לכנסת, וזאת על מנת להשפיע על דרכה של מפלגה זו. לטענת כהן צעד כזה אינו מנוגד לערך הישרות, היות שלטענתו כך היא דרך ההתנהלות המקובלת בליכוד, וקבוצות נוספות של בעלי אינטרסים התפקדו לליכוד על מנת לקדם אג'נדה מסוימת

רבני התנועה הם מתלמידי הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, ובהם הרב דב ליאור, הרב זלמן ברוך מלמד, הרב אליקים לבנון, הרב דוד חי הכהן והרב חיים ירוחם סמוטריץ'.

יו"ר התנועה הוא מוסא כהן.

## פעילויות נוספות
התנועה הוציאה בין השנים תשס"ו-תשס"ח ירחון תורני חודשי בשם "קומי אורי", שעסק בענייני השעה. כמו כן הוציאה התנועה עלון שבת שיצא באופן בלתי רציף בין השנים תשס"ו-תש"ע והופץ בכ-60,000 עותקים בבתי כנסת בישראל. החל משנת תש"ע פסק העלון להופיע באופן עצמאי, והוא מופיע לעיתים כמדור בעיתון בשבע.

התנועה עוסקת גם בנושא שידוכים במגזר הדתי.

## קישורים חיצוניים
* אתר האינטרנט של קוממיות
* 
* עלוני פרשת השבוע של התנועה
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:חרדים לאומיים
אגרוטיס כתום

**אגרוטיס כתום**, הידוע גם כ**אגרוטיס הכלולות** (שם מדעי: *Noctua pronuba*) הוא מין של עש ממשפחת התנשמיתיים.

אזור התפוצה של האגרוטיס הכתום הוא אירופה, צפון אפריקה ומרכזה אסיה ומערבה. בישראל ניתן לראות את הבוגרים בעיקר בחודשים נובמבר ודצמבר ובחודשים אפריל ומאי.
## מאפיינים
מוטת כנפיו של האגרוטיס הכתום היא בערך 55 מ"מ. כנפיו הקדמיות בצבע חום-אפור, ומצוירים עליהם מספר כתמים כהים. הכנפיים האחוריות כתומות, ויש עליהן פס רוחב שחור-חום קרוב לשוליים.

הביצים מוטלות בקבוצות על צמחי בר, קרוב לפני הקרקע. האגרוטיס הכתום הוא רב פנדקאי (זחליו יכולים להתפתח על מספר צמחים), וזחליו מתפתחים בעיקר על צמחים נמוכים. כשהזחלים גדלים, יש והם עולים גם על צמחי תרבות. הזחל הבוגר יכול להגיע לאורך 50–60 מ"מ, צבעו חום או ירוק, ויש לו 3 פסי אורך בהירים על הגב. הזחלים פעילים בלילה ובמשך היום מסתתרים באדמה. ניתן למצאם בחורף ובאביב. הם מתגלמים בתוך האדמה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:תנשמיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
מריו אוסטין

**מריו טרוון אוסטין** (באנגלית: **Mario Trevon Austin**; נולד ב-26 בפברואר 1982 בלווינגסטון אלבמה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בעמדות פאוור פורוורד וסנטר.

## קריירה
אוסטין החל את הקריירה בשנת 2001 באוניברסיטת המדינה של מיסיסיפי ושיחק לצד טימי באוורס, ששיחק בהפועל ירושלים.

לאחר שלוש שנים, סירב לחזור ולסיים את לימודיו והצהיר שברצונו להיבחר לדראפט של ליגת ה-NBA.

בשנת 2003, הועמד לדראפט של ליגת ה-NBA ונבחר במקום ה-36 על ידי קבוצת שיקגו בולס.

לאחר שנבחר בדראפט, חתם בקבוצת צסק"א מוסקבה, ממנה שוחרר בעקבות פציעה ולפני ששיחק משחק רשמי במדיה.

לאחר שחרורו חתם עד לסיום העונה בקבוצת ג'קסון ריינג' מליגת ה-WBA.

בעונת 2004/2005, חתם בקבוצת פאלקאנסטרו ביאלה מליגת הכדורסל האיטלקית השנייה.

בעונת 2005/2006, חתם בקבוצת הפועל ירושלים, זכה עמה בגביע המדינה בכדורסל ונבחר לחמישיית העונה של מנהלת הליגה.

בעונת 2007/2008, הצטרף לקבוצת שיקגו בולס ושיחק במדיה בליגת הקיץ של ה-NBA.

בעונת 2007/2008, חתם בבנטון טרוויזו מליגת העל האיטלקית.

בעונת 2008/2009, חתם בקבוצת בשיקטש מליגת העל הטורקית.

בעונת 2009/2010, חתם בקבוצת פוג'יין שונשינג מסין אך שוחרר ממנה, לאחר השחרור חתם בקבוצת מרידיאנו אליקטנה אך ב-21 בינואר 2010 שוחרר מהקבוצה.

ב-10 באפריל 2010 חתם עד לסיום העונה בקבוצת אתלטיקו דה סן ז'רמן מליגת הכדורסל הפורטוריקנית, אך שוחרר חודש לאחר מכן.

בעונת 2010/2011, חתם בקבוצת בי.סי. דניפרו מהסופרליגה האוקראינית.

ב-2 באפריל 2011, הועברו זכויות השחקן של אוסטין משיקגו בולס אל קבוצת יוטה ג'אז במסגרת העברתו של קרלוס בוזר.

ב-31 באוקטובר 2011, חתם בקבוצת בי.סי. קייב.

ב-3 בנובמבר 2012, חתם בקבוצת אל כווית מליגת הכדורסל הכוויתי.

ב-9 בנובמבר 2013, חתם בקבוצת קזמה.

ב-3 בפברואר 2015, חתם בקבוצת קייבי פיה מליגת העל הקוסוברית.

ב-9 באוקטובר 2015, חתם בקבוצת דפורטיבו ולדיביה מליגת ה-LNB, אך שוחרר לאחר כחודש.

בסיום עונת 2014/2015, הודיע על פרישה ממשחק פעיל.

## פרשות ציבוריות
בשנת 2005, נקשר שמו של השחקן ושל חבריו הוראס ג'נקינס, רוג'ר מייסון ג'וניור ושחקן הפועל תל אביב דאז מרכוס האטן בפרשת התעללות מינית בנערה בת 19 עם צרכים מיוחדים, אך המשטרה והפרקליטות סגרו את תיק החקירה מחוסר אשמה.

## תארים
; הפועל ירושלים
* גביע המדינה (1): 2006/2007

## קישורים חיצוניים
* 
* פרופיל שחקן, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* פרופיל שחקן, באתר One
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אלבמה
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני בנטון טרוויזו
קטגוריה:כדורסלני בשיקטש
קטגוריה:כדורסלני ביאלה
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של מיסיסיפי
קטגוריה:כדורסלני בי.סי. קייב
קטגוריה:כדורסלני בי.סי. דניפרו
קטגוריה:בחירות דראפט של שיקגו בולס
קטגוריה:אלבמה: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1982
בר סלטים

שמאל|ממוזער|250px|בר סלטים בבית מלון
**בר סלטים** (מאנגלית: **salad bar**) הוא מזנון המכיל רכיבי סלט. סוג מזנון זה מקובל במסעדות ובתי מלון ומאפשר לאוכלים לבחור את רכיבי הסלט ואת רטביו. מרבית ברי הסלטים כוללים חסה, עגבניות, מלפפונים וכן רטבים כגון רוטב אלף האיים, רוטב איטלקי, שמן זית ומיץ לימון. יש ברי סלטים הכוללים גבינות, פסטה וסוגי סלטים מוכנים (כגון סלט ביצים, או סלט רוסי או סלט תירס).

## היסטוריה
מקורו של בר הסלטים אינו ידוע. מספר מסעדות טוענות לכתר המצאת מושג זה. מסעדה בשם "הצוקים" (**The Cliffs**) בספרינגפילד פרסמה בראשית שנות ה-50 על קיומו של בר סלטים. מסעדה אחרת מהוואי - "**Chuck's Steak House**" - בית הסטיקים של צ'אק - טוענת כי היא המציאה את המושג בשנות ה-60. המושג הפך נפוץ ופופולרי בארצות הברית בשנות ה-70 ובמהלך שנות ה-80 התפשט ברחבי העולם. בסוף שנות ה-80 הפך פופולרי גם בישראל.

מילון מריאם ובסטר מציין כי המונח הפך נפוץ ומקובל בשפה האנגלית בשנת 1973.

## קישורים חיצוניים

* ההיסטוריה של בר הסלטים 
* משחק המדגים את הערכים התזונתיים של רכיבי בר הסלטים 

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:סלטים
קטגוריה:מזון: דרכי הגשה
גאודה

**גאודה** או **חאודה** (בחית חוככת, לא גרונית) (בהולנדית: *Goudse kaas*, מילולית "גבינה מחאודה") היא גבינה קשה הולנדית הקרויה על שם העיר חאודה שבמרכז הולנד, בין הערים רוטרדם, אוטרכט והאג, בה יוצרה הגבינה לראשונה. הגבינה עשויה מחלב בקר שמעובד ומחומם עד שהגבן נפרד ממי הגבינה. זמן ההתיישנות של הגבינה אורך בין ארבעה לשמונה עשר חודשים, דבר המאפשר הוספת תבלינים מיוחדים היוצרים גבינות גאודה מיוחדות בתוספות קימל, עשבי תיבול, סרפדים, פלפל ועוד. הגבינה מכילה 28% שומן לפחות, והיא מיוצרת באופן מסורתי בכיכרות גדולות וכבדות של 5–8 קילוגרם עטופות בשעווה בצבעי אדום או צהוב.

הגאודה מהווה 60 אחוז מכלל ייצור הגבינות בהולנד, וענף ייצואה למדינות זרות גם הוא משגשג. הגאודה המשמשת לייצוא היא בדרך כלל צעירה יותר (מיושנת בין חודש אחד לשישה חודשים), ומרקמהּ שונה ממרקם גבינת הגאודה ההולנדית המקומית, שמיושנת בין 12 ל־18 חודשים, כך שצבעה מתכהה והופך צהוב־כתום. גאודה מיושנת זו נוהגים לעטוף בשעווה בצבע שחור.

בעיירות חאודה ואלקמאר אשר בהולנד מתקיימים שוקי גבינות בהם משחזרים את מכירת הגבינות בימים עברו, שהייתה חלק מ. בשווקים מתבצעות שקילות ומכירות פומביות של גבינות, בעיקר גבינת הגאודה, כמו גם הדגמות של תהליך הייצור שלה.

אי דיוק בשמה של הגבינה קיים באנגלית ובעברית. עובדה זו נובעת עקב תיעתוק לקוי של האות G מהולנדית, הנהגית כ־ח חוככת בשפת המקור, בעברית בתור גּ דגושה ובאנגלית בתור G.

[שמאל|ממוזער|250px|גבינות גאודה עטופות ב[שעווה בצבעים שונים על־פי אורכי תקופות ההתיישנות שלהן.]]

## ראו גם
* גבינת אדם
* המטבח ההולנדי
* גבינה צהובה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:גבינות הולנדיות
קטגוריה:גבינות קשות
גסטרונומיה

[ממוזער|250px|ספר הגסטרונומיה "''Physiologie du goût''" ("הפיזיולוגיה של הטעם"), על גבי הכריכה האחורית נראית תמונתו של [בריאנט סבארין]]
**גסטרונומיה** (מיוונית: *gastro* - קיבה; *nomia* - מערכת חוקים) הוא תחום החוקר את יחסי הגומלין בין המזון לבין התרבות האנושית. בקרב רבים רווחת הדעה שהגסטרונומיה עוסקת אך ורק באומנות הבישול, היא הקולינריה, אולם למעשה מדובר רק בחלק קטן מהתחום. אחד מהתחומים המרכזיים בגסטרונומיה הוא ההשפעות התרבותיות על סוגי המזון, צורת הכנתו והיחס אליו. מבחינה זו, הגסטרונומיה משתייכת לאמנויות היפות ולמדעי החברה. חלק מתחומי הגסטרונומיה, כגון חקר מערכת התזונה של גוף האדם, אף נוגעים למדעי הטבע. 

במהלך הלימודים הגסטרונומיים מבוצעות פעילויות רבות, בהן חקר המזון וההשפעות התרבותיות עליו, טעימתו, חווייתו, כתיבה עליו והבנת שיטות הבישול או הרעיונות העומדים מאחוריו. מכיוון שכך, הגסטרונומיה היא דיסציפלינה רב-תחומית. המזון הוא נדבך חשוב בתרבות האנושית, ואמנויות יפות רבות קשורות למזון, השפיעו עליו או הושפעו ממנו: ריקוד, דרמה, ציור, פיסול, ספרות, אדריכלות ומוזיקה. הגסטרונומיה מתמקדת בחקר הקשרים וההשפעות הללו. 

אחד מהחיבורים הראשונים שעסקו בגסטרונומיה היה הספר "*Physiologie du goût*" ("הפיזיולוגיה של הטעם") שנכתב בתחילת המאה ה-19 על ידי השף הצרפתי בריה סאווארן. בניגוד לספרי בישול סטנדרטיים המציגים לקוראים מתכונים בלבד, סאווארן עסק ב"הפילוסופיה של הטעם" ביחס בין הריח למזון ובנושאים נוספים הנוגעים לגסטרונומיה.

## ראו גם

* בישול
* גסטרונומיה מולקולרית

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מזון
*
המהירים והמתים

**המהירים והמתים** (באנגלית: **The Quick and the Dead**) הוא מערבון בבימויו של סם ריימי אשר יצא לאקרנים בשנת 1995. בתפקידים הראשיים מככבים כמה מבכירי שחקניה של הוליווד ובהם: שרון סטון, ג'ין הקמן, ראסל קרואו, לאונרדו די קפריו ואחרים. התסריט נכתב על ידי סימון מור.

## עלילה
עלילת הסרט מספרת אודות קרב אקדחים הנערך על ידי ג'ון הרוד (ג'ין הקמן), רוצח ששולט ביד רמה ובזרוע נטויה בעיירה קטנה בשם רדמפטשן באריזונה. הרוד מממן תחרות שמטרתה לחסל את כל היריבים בדו-קרב הנעשה בסגנון המערב הפרוע בירי באקדחים.

התחרות מושכת מגוון רחב של דמויות, ביניהן פושעים, הרפתקנים, בחור צעיר שטוען שהוא בנו של הרוד (לאונרדו די קפריו), אישה מסתורית שמטרתה היא הריגתו של הרוד (שרון סטון) ודמויות נוספות.

בהמשך העלילה מתברר שהאישה המסתורית, המגולמת על המסך על ידי סטון, מונעת על ידי שנאה עזה כלפי הרוד. האישה רוצה לנקום בהרוד על כך שבהיותה ילדה קטנה שכנע אותה הרוד בעזרת תכסיסים להרוג בטעות את אביה, שהיה מרשל העיירה. גיבור נוסף הוא פושע לשעבר שהפך למיסיונר בשם קורט (ראסל קרואו). בעידודו של הרוד עובר קורט סדרת התעללויות פומביות ומאלץ אותו להשתמש באקדח פעם נוספת. קורט כורת ברית עם האישה המסתורית במטרה להרוג את הרוד ולגאול את העיירה מאימתו.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סרטי 1995
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:מערבונים
קטגוריה:סרטי פולחן
קטגוריה:סרטים על מוות
קטגוריה:סרטים עם מוזיקה מאת אלן סילבסטרי
מיכאל דרוקס

**מיכאל דרוקס** (1940 – 22 באפריל 2022) היה אמן ישראלי, אשר פעל מאז תחילת שנות ה-70 בלונדון, והמשיך להציג בישראל.

## ביוגרפיה
דרוקס נולד בירושלים בשנת 1940 וגדל בתל אביב. הוריו, יחזקאל ושרה, עלו מפולין. בנעוריו נשלח להתחנך בפנימייה הדתית "כפר בתיה". לאחר שירותו הצבאי התגורר ביפו ועבד בבית חרושת לאריגה. במחצית השנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20 היה דרוקס פעיל ב-"קבוצת +10" ועסק גם בתיאטרון. בשנת 1972 היגר עם משפחתו. בתחילה התגורר בהולנד ולאחר מכן התיישב בלונדון, אנגליה. במחצית שנות ה-80 של המאה ה-20 נישא בשנית.

עבודותיו המוקדמות של דרוקס, ממחצית שנות ה-60 של המאה ה-20, הושפעו מן הפופ ארט והכילו מגוון של חומרי רדי מייד. בין היתר עשה דרוקס שימוש במודעות שקולפו מלוחות מודעות. בראשית שנות ה-70 הציג דרוקס עבודות בעלות תוכן מושגי. רבות מהן עסקו בדימוי הזהות הישראלי. לצד תצלומים מבוימים יצר דימויים של מפות, כגון "דרוקסלנד" (1975) הבוחנות עירוב של גבולות פוליטיים עם דימוי עצמי. בסדרת עבודות נוספת משנות ה-70 יצר דרקוס פעולות אמנותיות שתועדו בצילומים ובהם הסתיר או "צנזר" דימויים טלוויזיוניים או דמויות של מנהיגים ישראלים. סדרת עבודות ידועה נוספת היא סדרת ההדפסים "אדון זאב" (1980), שנוצרה בשיתוף עם חנוך לוין. בשנות ה-80 של המאה ה-20 חזר לעסוק בציור מסורתי, תוך אימוץ סגנון מופשט.

נפטר ב-22 באפריל 2022 בביתו בלונדון. הותיר אחריו אישה ושני ילדים.

## השכלה
*1959 ציור, אצל אברהם ישכיל וצבי מאירוביץ, חיפה
*1964 המכון לאמנות, בת-ים
*1965 בית הספר הגבוה לציור ("קלישר"), תל אביב-יפו

## פרסומים
*מיכאל דרוקס, "מסעות בדרוקסלנד, רטרוספקטיבה". מוזיאון עין חרוד, 2007
*מיכאל דרוקס, "דברים פרק א' תמונות בפרק ב'" הוצאת גלריה יאיר לאמנות, 2009
## גלריה

קובץ:Druks Memorial to Manshia 65.jpg|"יד למנשיה" (1965), טכניקה מעורבת
File:Shechori004.jpg|עונשים: לעמוד בפינה (1973)


## קישורים חיצוניים
*
* 
* 
* 
* "דברים פרק א', תמונות פרק ב' " בגלריה יאיר לאמנות, 22 באוקטובר 2009
* ביוגרפיה ורשימת תערוכות של מיכאל דרוקס, באתר Art Pane

## הערות שוליים

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס סנדברג לאמנות ישראלית
קטגוריה:בוגרי כפר הנוער כפר בתיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
מספר (בלשנות)

**מספר דקדוקי** הוא תכונה דקדוקית המציינת הבחנה כמותית (בעיקר של שמות עצם), ומשפיעה על נטייה של מילים במסגרת התאם (בדומה למין דקדוקי ולגוף דקדוקי).

ההבחנה הכמותית הבסיסית ביותר הקיימת ברוב שפות העולם היא בין **יחיד** ובין **רבים**. לדוגמה: **ספר** לעומת **ספרים**. בדרך כלל צורות היחיד היא הצורה הבסיסית ואילו צורת הרבים היא הצורה המסומנת מורפולוגית.

בשפות שונות ישנן הבחנות כמותיות נוספות, כגון:
* **[[זוגי (בלשנות)|זוגי]]** – הבחנה דקדוקית מיוחדת לציון המספר 2 (ערבית, סלובנית, וכן בשמות עצם רבים בעברית; למשל: "יומיים" לעומת "ימים").
* הבחנה דקדוקית לציון המספר 3 או 4 ().
* הבחנה דקדוקית לציון קבוצה קטנה, הגדולה מ-2 וקטנה מ-10 ().
* הבחנה דקדוקית (מסומננת מאוד) לציון הכמות 0, כלומר היעדר (לטבית).

## המספר בעברית
לפי הנחיות האקדמיה ללשון העברית, שם עצם אחרי מספר יופיע בצורת רבים במספרים 2 עד 10 (לדוגמה, "שלושה שקל**ים**"), ומהמספר 11 ואילך הוא יכול להופיע בין בצורת יחיד ובין בצורת רבים (לדוגמה, "חמישים ושלושה שקל" או "חמישים ושלושה שקלים"). עם זאת, גם מהמספר 11 ואילך, השימוש בצורת יחיד נפוץ בעיקר בשמות המצויים בספירה (כמו יום, שנה, נפש, איש, ראש, אחוז, שמות מטבעות וכדומה). בשמות אחרים (כמו מחשב או מזגן) פחות מקובל השימוש בצורת יחיד. חריג נוסף קיים שמות לועזיים לציון מידות ומשקלות, (מטר, קילוגרם, דונם, דולר, וכדומה) בהם מקובלת צורת היחיד גם במספרים עד עשר.
לדברי רוביק רוזנטל "בעברית החדשה יש ערבוב כמעט מלא בין שתי החלופות, בעיקר מ-11 ואילך". כמו כן, גם במקורות ניתן למצוא הרבה יוצאים מן הכלל ל"כלל הגדול" – שימוש בצורת הרבים למספרים גדולים מעשר. השימוש בכלל הגדול גם יוצר צירופים שלא נשמעים נכונים לדוברי העברית. לדוגמה: "... בניצנים יבנו '30 בית' ויעברו לשם '30 משפחה', הכוללות '30 גבר' ו-'60 ילד' ...". לכן, רוזנטל מציע להשתמש גם בצורת היחיד וגם בצורת הרבים עבור מספרים גדולים מעשר.

## ראו גם
* לוואי כמות
* דקדוק עברי – מונחים
* ריבוי שבור

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סמנטיקה
מילאן מרטינוביץ'

**מילאן מרטינוביץ**' (בסרבית: **Милан Мартиновић**; נולד ב-6 באוגוסט 1979) הוא כדורגלן עבר סרבי המשחק בעמדת הבלם.
## קריירה
החל את דרכו בקבוצת רד בלגרד, ולאחר מכן שיחק עונה אחת בקבוצת ריאל אוביידו הספרדית. חזר לסרביה ושיחק בקבוצת הכוכב האדום בלגרד, ובשנת 2003 עבר לצרפת וחתם בקבוצת אז'אקסיו, אך לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה. בעונת 2005/2006 הוא חזר להכוכב האדום בלגרד בה שיחק בהגנה לצד דושאן אנג'לקוביץ'.

בעונת  הגיע לישראל ועבר למכבי תל אביב, שם שיחק עונה וחצי. בעקבות פציעה ממושכת ויכולת חלשה שהפגין כששיחק, עבר מרטינוביץ' במהלך עונת  לבני יהודה תל אביב, לבקשת מאמן הקבוצה דאז, אלי כהן. במהלך שנת 2009 עבר מרטינוביץ' לקבוצת דיארבקירספור הטורקית, ובשנת 2011 עבר לשחק בסין.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:בלמי כדורגל סרבים
קטגוריה:בלגרד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ראד בלגרד
קטגוריה:כדורגלני ריאל אוביידו
קטגוריה:כדורגלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורגלני אז'אקסיו
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני דיארבקירספור
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים סרבים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים סרבים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בסין
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1979
אובול

**אוֹבּוֹל** (ביוונית עתיקה: ὀβολός) או אובולוס הוא מטבע יווני בשווי שישית הדרכמה. באתונה הקדומה האובול היה מחולק לשמונה כלקוי (פיסות נחושת).
ממוזער|אטיקה, אתונה; מאוחר מ־449 לפנה"ס
ממוזער|לוקניה, מטפונטיום; בין 350-425 לפנה"ס

### בעת העתיקה
לדברי פלוטרכוס לספרטנים היה אובול עשוי ברזל שערכו ארבעה כלקוי.

האובול היה גם מידת משקל. ביוון העתיקה אובול הוגדר כשישית הדרכמה או חצי גרם. ברומא העתיקה משקל האובול הוגדר כ 1/48 אונקיה רומאית, 0.57 גרם לערך. האובול מעולם לא הונפק במערכת המטבעות הרפובליקאית הרומאית הקדומה. ביוון המודרנית האובול שקול לעשירית הגרם.

משמעות המילה אוֹבּוֹלוּס או אוֹבֵּלוֹס היא מוט ברזל דק כגון שיפוד. ביוונית משמעות המילה אובליסק היא אובלוס קטן. האובול, כמו שקל הכסף, הפך למטבע עובר לסוחר משום שייצג מטיל נחושת או ברונזה ונסחר תחילה לפי הערך המשקלי של המתכת שלו. השלטון בספרטה בחר להמשיך להשתמש באובול הכבד והמסורבל במקום מטבעות של ממש מתוך כוונה לדכא את הנטייה לרכושנות ותאוות הבצע של הציבור, אך ללא הועיל.

למטבע האובול חלק בטקס הקבורה היווני העתיק. לאחר המוות הונח אובול אחד מתחת ללשון הנפטר או על עיניו. היוונים האמינו כי כאשר אדם מת ויורד לשאול עליו לעבור את נהר האכרון ולצורך זה עליו לשלם לכארון הספן כדי שישיט אותו בסירתו לגדה השנייה. מתים שלא יכלו להרשות לעצמם אובול או שנקברו ללא אובול מסיבות אחרות נידונו לבצע מעקף בן מאה שנים מסביב לנהר על מנת לעבור לצידו השני.

### בימי הביניים
אצל הפרנקים השתמשו באובולים החל משלהי התקופה המרובינגית ובהתחלת התקופה הקרולינגית .
אובולים אלה מן המאה ה-8  היו ברקטיאטים ובעלי צד אחד בלבד בניגוד למסורת הצרפתית המאוחרת יותר כשהיו בעלי קטר קטן יותר מהדינרים אבל היו מוטבעים בשני הצדדים. 
 
במרכז אירופה של ימי הביניים, היה קיים מטבע כסף קטן שנקרא אובולוס, ושהוטבע בהונגריה, בוהמיה, פולין וכו'. ערך האובולוס ההונגרי הזה היה חצי דינר.
החל מ-1365 גם ולאכיה הנפיקה מטבע מכסף בשם "באן" השווה לאובולוס הונגרי או חצי דינר.

### בימי המשטר הישן בצרפת
בצרפת האובול היה שווה 4/8 מהדינר, הפיטה 2/8 וסמיפיטה 1/8. 
אחרי הנפקת הליברות, הסולים (sou= סול) והדינרים הצרפתיים ("דנייה" denier) התחילו להשתמש  אובולים, פיטות וסמי-פיטות כביטוי לחלקי דינר.
.  
החל מן המאה ה-17 עברו הדינר והאובול פיחות מתמשך ומשמעות המילה "אובול"  הייתה "סכום כסף זעיר" והחל מן המאה ה-19 - "מתנה  פחותת ערך" 
.

### בתקופה המודרנית
בשנים 1863-1819 אובולוס נקרא המטבע היווני של רפובליקת האיים היוניים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטבעות עתיקים
אמיר נחומי

**אמיר נחומי** (נולד ב-25 בינואר 1945) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף וטייס קרב לשעבר בחיל האוויר הישראלי. בתפקידו האחרון שימש ראש להק אוויר. נחומי הוא אלוף הפלות עם 13 הפלות של מטוסי אויב, בעל עיטור המופת וחתן פרס ביטחון ישראל. בנוסף השיג את הפלת הבכורה העולמית עבור מטוס ה-F-16 פייטינג פלקון והשתתף בתקיפת הכור הגרעיני בעיראק.

## קורות חייו
אמיר נחומי נולד ב-1945 בירושלים, בן להורים יוצאי האימפריה הרוסית שעלו לארץ בעלייה השלישית. הוא החל מסלול בעתודה האקדמאית אך החליט לעזוב את הלימודים והתנדב לקורס טיס, ממנו הודח בשלב המכין. הוא עבר לסיירת שריון ושם השלים את שירות החובה. לאחר השירות למד כימיה ופיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. במלחמת ששת הימים לחם כשריונאי, ולאחריה ניסה להתקבל בשנית לקורס טיס. הוא נקלט ישירות לשלב הראשוני בקורס וסיים אותו בנובמבר 1968 כטייס קרב. הוא הוצב בטייסת אוראגנים והדריך בבית הספר לטיסה. ב-1971 עבר לטייסת 107, טייסת מטוסי F-4 פנטום.

בתחילת מלחמת יום הכיפורים (1973) הוביל נחומי את המבנה הישראלי בקרב האוויר הראשון במלחמת יום הכיפורים, בסמוך לבסיס חיל האוויר אופיר בשארם א-שייח' בדרום סיני. בקרב השתתפו שני מטוסי F-4 פנטום של חיל האוויר הישראלי, שהיו בכוננות יירוט והגנה רגילה, ומולם עשרים ושמונה מטוסי מיג-17 ומיג-21 מצריים שהיו בדרכם לתקוף מטרות של צה"ל באזור. בסיומו של הקרב, שנמשך כשש דקות, הופלו שבעה מטוסי מיג, מהם ארבעה על ידי נחומי. יתר מטוסי המיג נמלטו ומטוסי הפנטום נחתו בשלום. על פועלו בקרב זה קיבל נחומי את עיטור המופת. הוא הפיל שני מטוסים נוספים במהלך שירותו על מטוסי הפנטום.

נחומי שירת בתפקידי מטה בחיל, היה ראש מדור תקיפת טילים במחלקת מבצעים (רמ"ד עליונות אווירית בענף קרב) והיה שותף בצוות פיתוח מערכת לחיל האוויר בזכותה זכו בפרס ביטחון ישראל. בהמשך חזר לטייסת 107 כמפקדה.

ב-1980 עבר הסבה למטוסי F-16 פייטינג פלקון (שקיבלו בחיל האוויר את השם "נץ"), והתמנה למפקד טייסת "אבירי הצפון". במסגרת תפקיד זה השתתף בתקיפת הכור הגרעיני בעיראק ביוני 1981 כמוביל המבנה השני. ב-14 ביולי 1981 היה לטייס הראשון בעולם שביצע הפלת מטוס קרב עם מטוס F-16, כשהפיל מטוס מיג-21 סורי. ב-1982 הפיל במהלך קרבות אוויר שישה מטוסים נוספים. ב-1986 מונה למפקד בסיס רמת דוד ולאחר מכן המשיך לתפקיד ראש להק אוויר. במאי 1991 פיקד על החלק האווירי של מבצע שלמה להעלאת כ-14 אלף מיהודי אתיופיה לישראל. הוא כיהן כראש אגף אמצעים מיוחדים במשרד הביטחון. נחומי השתחרר בדרגת תת-אלוף ולאחר שחרורו המשיך לשרת במילואים כמדריך בבית הספר לטיסה. בשנת 2005 פרש מטיסה מבצעית בחיל.

ב-11 בספטמבר 2021 נפצע נחומי כשהדריך  בסכיני מנקושיה העולים מנחל חצצון שבלב מדבר יהודה. הוא פונה על ידי מסוק והוגדר כפצוע בינוני.

נחומי מתגורר ברמת השרון.

## הפלותיו

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* סיפורו של אמיר נחומי: כך נחתה עלי המלחמה, באתר YouTube

## הערות שוליים

קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:מפקדי בסיס רמת דוד
קטגוריה:מעוטרי עיטור המופת במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אלופי הפלות ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ביטחון ישראל: חיילי צה"ל
קטגוריה:ראשי להק האוויר
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ראשי האגף לאמצעים מיוחדים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
מילת יחס

**מילת יחס** או "**מילית יחס**" היא מילית, המהווה חלק דיבר, אשר מציין את היחס בין שני שמות עצם או בין פועל לשם עצם.

תפקידן של מילות היחס הוא בקישור בין הפועל לשם עצם והיחס בין שמות עצם. לדוגמה: הכיסא **ליד** השולחן. הבית **ב**שדרה. נפלתי **מ**הכיסא. עליתי **ל**ראש ההר.

דוגמאות למיליות יחס בעברית: אל, של, מן, בתוך, על, ליד, בין, אצל, בשביל ועוד. לאלה מצטרפות האותיות ב, כ, ל, מ (אותיות בכל"מ) שהן קיצור של מילות היחס (בהתאמה) בתוך, כמו, אל, מן.

ניתן להטות חלק ממילות היחס על ידי הוספת כינוי גוף:
* **ליד** – לידי (ליד + אני), לידך לידנו...
* **מן** – ממני, ממך, ממנו...
* **ל** – לי, לך, להם...
* **בלי** – בלעדי, בלעדינו...

קיימות מילות יחס אשר לא ניתן להטותן: לרגל, כדי, למרות.

**הערה:** ה"א הידיעה אינה מילת יחס.

צירוף של מילת יחס + שם עצם נקרא צירוף יחס.

דוגמאות:
* ישבתי על הכיסא: "על" – מילת יחס, כיסא – שם עצם, על הכיסא = צירוף יחס.
* ביקרתי אצל דני: "אצל" – מילת יחס, דני – שם עצם, אצל דני = צירוף יחס.
* הפיצרייה נמצאת ליד מאפיית הדגנים: "ליד" – מילת יחס, מאפיית הדגנים – שם עצם, ליד מאפיית הדגנים = צירוף יחס.

## מילת יחס בצירוף פועלי
דוגמה לשימוש ב**מילת יחס מוצרכת**, כחלק ממשלים פועל:
*דודו השתקע **ב**עפולה – כיוון שהפועל "השתקע" מצריך משלים של מקום (אי אפשר להשמיט אותו), מילת היחס ב- משמשת במשפט כמילת יחס מוצרכת, לקישור בין הפועל "השתקע" ובין המושא העקיף "עפולה".

בשפות רבות, יש בכוחן של מילות היחס המוצרכות לשנות את הוראתו של הפועל. כך, למשל, יש הבדל בין הצירופים הפעליים "קינא ב-" (בהוראת "קנאה") ו"קינא ל-" (בהוראת "קנאות (דתית)").

דוגמה לשימוש במילת **יחס בלתי מוצרכת**, כחלק מתיאור:
*דני אכל גלידה **ב**ירושלים – כיוון שהפועל "אכל" לא מצריך משלים מקום, הצירוף "בירושלים" מתפקד כתיאור מקום ולא כ"משלים מקום מוצרך". כלומר, המילית ב־ היא בלתי־מוצרכת.

## מילת יחס בצירוף תוארי
דוגמה לשימוש במילת יחס כחלק מלוואי צירוף יחס:
*הבית **ב**חיפה נמכר בשנה שעברה – צירוף היחס "בחיפה" אינו מתקשר לפועל, אלא משמש לתיאור של שם העצם "בית" (הוא עונה על השאלה "איזה בית?"). המילית ב- משמשת לתיאור יחס בין שני שמות עצם.

## קישורים חיצוניים

* נטיית מילות היחס, באתר לרגו

* Neuman, Yishai (2015). Prescriptively Unwarranted Comitative Complements in Modern Hebrew, *Journal of Jewish Languages* 3, pp. 207-217


קטגוריה:תחביר
אנדרה קאמפרה

**אנדרה קאמפרה** (בצרפתית: **André Campra**; 4 בדצמבר 1660 – 29 ביוני 1744) היה מלחין ומנצח צרפתי.

## ביוגרפיה
אנדרה קאמפרה, יליד אקס-אן-פרובאנס, רכש השכלה דתית ומוזיקלית בקתדרלה של סן-סובר באקס-אן-פרובאנס ובשנת 1678 התמנה לכומר. משנת 1694 עד 1700 היה המנהל המוזיקלי בקתדרלת נוטרדאם בפריז, אחרי ששימש בכהונות דומות בטולון, ארל וטולוז. 

נטייתו לכיוון התיאטרון החלה בשנת 1697. במועד זה עבד בחצר הנסיך מקונטי כמנהל מוזיקלי ואחר, בשנת 1730, היה למנהל האופרה. האופרה שחיבר, L'Europe galante הציבה אותו במעמד הגאון האמיתי של ה"באלט-קומדיה", סוגה מוזיקלית שיוצרה היה פסקל קולאס (בבלט שלו "העונות"). כמי שהיה ממוקם בסדר הזמנים בין ז'אן-בטיסט לולי (1632-1687) לז'אן-פיליפ ראמו (1683-1764), היה לקאמפרה חלק בהתחדשות האופרה הצרפתית.

קאמפרה עבד באקדמיה המלכותית למוזיקה ובקאפלה המלכותית בוורסאי אחרי מותו של לואי ה-14.

משנת 1720 ואילך, חזר קאמפרה לחיי הדת והקדיש את רוב זמנו למוזיקת קודש. הוא מת בגיל 83 בורסאי.

## יצירות חילוניות
* "ל'אירופה גאלאנטה" (1697) L’Europe galante
* "הזיונה" (1700) Hésione 
* "טאנקרד" (1702) (טקסט מלא) Tancrède 
* "חגיגות ונציאניות" (1710) Les Fêtes vénitiennes
* "אידומניאו" (1712) Idoménée
* "אניאס ודידו" (1714) Énée et Didon

## יצירות קודש
* שלושה ספרי קנטטות (1708, 1714 ו-1728)
* ניסי דומינוס (1722)
* רקויאם (אחרי 1723)
* מוטטים לקאפלה המלכותית (1723-1741)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מנצחים צרפתים
קטגוריה:מלחיני אופרה צרפתים
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:מלחיני רקוויאם
קטגוריה:צרפתים ממוצא איטלקי
קטגוריה:אוקסיטנים
קטגוריה:ילידי 1660
קטגוריה:נפטרים ב-1744
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-17
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-18
כלנית

[ממוזער|230px|[כלנית מצויה אדומה]]
**הכלנית** (שם מדעי: *Anemone*) או שושנת המלך, היא סוג פרח ממשפחת הנוריתיים בו כ-120 מינים הנפוצים בכל העולם למעט אוסטרליה ואנטארקטיקה. שמו העברי של הפרח ניתן על ידי החוקר היהודי עמנואל לעף בספרו "צמחי היהודים".

מיני הכלנית הם גאופיטים רב-שנתיים. בעולם הם נפוצים בעיקר באזורים בעלי אקלים מתון או קריר בחצי הכדור הצפוני והדרומי. בארץ ישראל מיוצג הסוג על ידי מין יחיד – כלנית מצויה (*Anemone coronaria*) – צמח מוגן אשר נפוץ מצפון הארץ עד הר הנגב. הכלנית פורחת מסוף דצמבר ועד סוף מרץ. ניתן לזהותה על פי טבעת פנימית לבנה בעלי הכותרת שלה (בכלניות מבוגרות בלבד). בדרך כלל בעלת חמישה-שישה עלי כותרת. פרח הכלנית ידוע בשלל צבעיו.

בתקופת המנדט הבריטי על ארץ ישראל קראו לחיילי הדיוויזיה המוטסת השישית של הצבא הבריטי "כלניות" על שם כומתותיהם האדומות.

בגן הבוטני בירושלים מצויים כמה מינים של כלניות מאירופה לצד הכלנית המצויה: כלנית אלפינית (*Anemone alpina*), כלנית נעימה (*Anemone blanda*) ובת-כלנית (*Anemone pulsatilla*). מינים נוספים שקנו להם מקום בגינון הישראלי: כלנית יפנית (*Anemone hupehensis*), כלנית היערות (*Anemone sylvestris*), *[[Anemone pavonina]]* שגדלה בדרום אירופה, ודומה לכלנית המצויה וכלנית מספרד (*Anemone palmata*). המינים האלו נפוצים כצמחי תרבות באזור ההר הגבוה של ישראל.

## בתרבות
"כלניות" הוא הכינוי שניתן על ידי אנשי היישוב לחיילי הדיוויזיה המוטסת הבריטית השישית, שהוצבה בארץ ישראל בספטמבר 1945.

"כלניות" הוא שיר ישראלי ידוע, פרי עטם של נתן אלתרמן ומשה וילנסקי. וידוע במיוחד בביצועה של הזמרת שושנה דמארי ששרה אותו כמעט בכל הופעותיה והפך מזוהה עמה.

"ימי הכלניות" הוא ספרו של העיתונאי וההיסטוריון תום שגב על ימי המנדט הבריטי.

## תמונות

קובץ:Anemones121.jpg|פריחה צפופה של כלנית מצויה על גדות נחל אדוריים
קובץ:Kalanit.JPG|כלנית בצבעי כחול-סגול
קובץ:Anemones5.jpg|כלניות בשלושה צבעים ליד מגידו
קובץ:Calanit006.jpg|כלנית מצויה אדומה
קובץ:Colorful-Anemone-coronaria-Zachi-Evenor.jpg|כלניות במגוון צבעים
קובץ:AnemonesIsrael1.jpg|שדה כלניות בסמוך לצומת סעד, הנגב הצפוני
קובץ:Focus on Anemone coronaria flowering after the rain.jpg|כלנית וסביונים, ליד קיבוץ רעים
קובץ:Anemone ranunculoides bgiu.jpg|כלנית מהמין Anemone ranunculoides
קובץ:Anemone hupehensis var. japonica 1.jpg|כלנית יפנית Anemone hupehensis
קובץ:Calanit israel netanya 2021.jpg|מרבד כלניות סביב שלולית החורף בנתניה, פברואר 2021


## ראו גם
* כלנית מצויה
* נורית
* פרג אגסני

## קישורים חיצוניים

* 
;מאמרים
* ראובן סיוון, '''הדמומית והכלנית''', לשוננו לעם, כרך יב חוברת ו (תשכ"א), עמ' 149, באתר האקדמיה ללשון העברית
* 

## הערות שוליים
2.נערך ב-3.5.2020 על ידי Darktermi Gaming

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:נוריתיים
ואלדיס זאטלרס

**ואלדיס זאטלרס** (בלטבית: **Valdis Zatlers**; נולד ב-22 במרץ 1955) הוא פוליטיקאי לטבי שכיהן כנשיא לטביה מ־8 ביולי 2007 ועד ל-8 ביולי 2011.

## ביוגרפיה
זאטלרס, אורתופד במקצועו, סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת ריגה לרפואה בשנת 1979. הוא החל לעבוד בבית חולים בריגה, וב-1985 מונה למנהל מחלקת הטראומה של בית החולים. ב-1994 היה למנהל בית החולים הלטבי לאורתופדיה וטראומטולוגיה וב-1998 מונה ליו"ר מועצת המנהלים שלו.

בסוף שנות ה-80 היה זאטלרס פעיל בחזית העממית של לטביה, תנועה שפעלה למען עצמאות המדינה מברית המועצות. מאז לא היה פעיל פוליטי, והוא אינו חבר באף מפלגה, אף שהיה בין תומכיה של מפלגת העם השמרנית, כשזו הוקמה ב-1998. מפלגה זו הציבה אותו בסופו של דבר כמועמד לנשיאות.

ב-31 במאי 2007 נבחר זאטלרס לנשיא, לאחר שזכה לתמיכתם של 58 מתוך 100 חברי הסאימה (הפרלמנט הלטבי). במאי 2011 הציע את פיזור הסאימה, אשר לפי חוקת לטביה גורם לקיום משאל עם בנושא. בבחירות לנשיאות לטביה ביוני 2011 הפסיד זאטלרס, אך המשאל העם תמכו 94% מהמבציעים בפיזור הסאימה, דבר שהביא לקיום בחירות בספטמבר 2011. זאטלרס הכריז על הקמת מפלגה חדשה, שזכתה בכ-20% מקומות בפרלמנט (מקום שני בבחירות).

זאטלרס נשוי ואב לשלושה.

## קישורים חיצוניים

* Valdis Zatlers, האתר הרשמי של נשיא לטביה

## הערות שוליים

קטגוריה:נשיאי לטביה
קטגוריה:רופאים לטבים
קטגוריה:אורתופדים
קטגוריה:ריגה: אישים
קטגוריה:מעוטרי מסדר הוורד הלבן של פינלנד
קטגוריה:קצרמר רופאים
קטגוריה:ילידי 1955