משה רוזיליו (הראשון)

רבי **משה רוזיליו** הראשון (ה'תקנ"ד 1794 - אייר ה'תר"ג 1843) היה דיין בעיר מרקש שבמרוקו, וכן מגדולי רבני ישיבת רבי אברהם אזולאי. נמנה בין רבני העיר החשובים במאה ה-19, משפחתו נחשבת למיוחסות שבמרוקו ונמנית עם קבוצת מגורשי ספרד. התפרסם בחיבורו "קול מבש"ר" על התלמוד.

## משפחת רוזיליו
מקור משפחת רוזיליו על פי מסורת המשפחה הוא ממחוז אנדלוסייא שבספרד. אך יש טוענים, שהמקור המשפחה קדום יותר ומקורו מחבל הארץ 'רושיליו' (רוסיליון) שבדרום צרפת. השערה נוספת, המתבססת גם כן על המקור שבדרום צרפת, שזה מלשון רוז' (שפירושו 'אדמדם' בצרפתית). השערה נוספת, שמקור המשפחה היה תמיד בספרד, ושמו המקורי הוא 'רושיליו' על שם רבנו רושילו שחי בברצלונה בתקופת הראשונים, ולפיה הרי שהוא אבי שושלת המשפחה. מקורה של השערה זו היא מהקדמת הרב מרדכי רפאל רושילו לספרו 'שערי חיים' שעל עשר ספירות, שהוא פותחה . לדעת כל החוקרים, משפחת רוזיליו נדדה למרוקו בעקבות גירוש ספרד.

## קורות חייו
נולד במרקש בשנת ה'תקנ"ד לרבי שלמה. למד אצל רבי מוסא בן דוד וחיון, ראש הישיבה במרקש. בשנת ה'תקע"ז, כאשר היה רבי משה בגיל עשרים ושלוש, נפטר רבו, ורבי משה הספידו. נישא למרים, נכדתו של רבי יצחק חרוש, מדייני מרקש. לא ידוע לנו באיזה גיל רבי משה נישא, אך ברור שבהיותו בן עשרים וארבע הוא כבר היה נשוי. רבי משה לימד תלמידים ב'ישיבת רבי אברהם אזולאי', ובין תלמידיו ידועים רבי מרדכי הצרפתי ורבי יעקב בטאן, שניהם לימים שימשו כדייני מרקש, ומרבניה החשובים בעיר.

רבי משה נפטר בחודש אייר ה'תר"ג (1843) ודרש עליו תלמידו רבי יעקב בטאן. כמו כן כתב עליו רבי שמואל אלבאז שיר לכבודו. רבי משה הניח ארבעה בנים, מתוכם שניים ידועים כרבני מרקש החשובים, הלא הם בנו בכורו רבי יצחק רוזיליו, ורבי שלמה רוזיליו.

## לימודו
דרך לימודו הייתה עיון בפשט וניסיון לדייק בכל מילה ומילה. הבסיס לחידושיו הם הגמרא עם פירוש רש"י והתוספות, חידושיו דומים לחידושי מהרש"א ומהר"ם. רבי משה היה נוהג פעמים רבות, להרצות את חידושיו בפני תלמידי הישיבה. לעיתים תלמידי הישיבה הסכימו עימו, ולעיתים לא הסכימו, כמו שמתעד בעצמו בספרו. שיטת חכמי הישיבה דאז, הייתה ללמוד מסכתות שלימות מהתחלה ועד הסוף. רבי משה מתאר במדויק בספרו 'קול מבשר' את הזמנים בהם התחילו וגמרו את המסכתות. חידושיו על התלמוד נכתבו מגיל שש עשרה עד גיל עשרים ושש, (ה'תק"ע - ה'תק"ף), רוב המסכתות נלמדו בעיון במשך קרוב לשנה, מסכתות ארוכות יותר השתרעו על פני שנה ויותר. ספרו קול מבש"ר, המשקף את שיטת העיון דאז, נלמד בישיבה לאחר פטירתו. ספר זה היה שמור בכתב יד אצל ראש הישיבה אחריו, רבי אלעזר הלוי, והוא מביא את חידושיו של רבי משה, בספרו 'עבודת הלוי' על הש"ס.

נמצאו פסקי דינים רבים בהן חתום רבי משה, אך ספק אם כיהן בפועל כדיין רשמי.

## חיבוריו
***קול מבש"ר** - חידושים על הש"ס, נדפס לראשונה בשנת ה'תרס"ז, על ידי נכדו רבי משה רוזיליו השני. נדפסו המסכתות: פסחים, בבא קמא, בבא מציעא, שבועות, סוטה סנהדרין, עבודה זרה. המסכתות שידוע בבירור שכתב אך כתב היד אבד, הן: כתובות, בבא בתרא.
***חידושים על הרא"ם** - לא נדפסו, עקב היעלמות כתב היד.
***דרושים** - כולל הספדים, לא נדפס, עקב היעלמות כתב היד.
***פסקי דינים** - נמצאו מספר פסקי דינים, החל מסביבות שנת ה'תקצ"ב עד לשנת ה'תר"א.

## ראו גם

*רבי יעקב דהאן
*רבי אברהם אביטבול
*מרקש

## קישורים חיצוניים

* הקדמה לספר 'קול מבש"ר' מכון צוף דבש, באתר אוצר החכמה.
* הקדמה לספר 'קול מבש"ר' על מסכת עבודה זרה, באתר אוצר החכמה.
* רבי משה רוזיליו באתר זילברבוש.
* משפחת רוזיליו במראקש, ספר 'מראקש וחכמיה' פרק י', באתר אוצר החכמה.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבה מרוקאים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:ילידי 1794
קטגוריה:נפטרים ב-1860