שלאכטה יהודית

ממוזער|374x374 פיקסלים|לבוש מסורתי של אנשי השלאכטה מאזור גליציה
**שלאכטה יהודית** (בפולנית: **Szlachta żydowska**) היא התופעה ההיסטורית של יהודים שהשתלבו במעמד האצולה הפולני, המכונה שלאכטה, החל מהמאה ה-16 ועד תקופת חלוקת פולין במאה ה-18 ולאחריה. הנסיבות שבהן השיגו יהודים מעמד אצילות היו מגוונות ותלויות בשינויים הפוליטיים, החברתיים והדתיים שחלו במדינת פולין-ליטא לאורך השנים.

## רקע היסטורי
במהלך השלטון של הרפובליקה הפולנית-ליטאית (1569-1795), השלאכטה היוותה כ-8% עד 15% מכלל האוכלוסייה, והייתה מעמד אצולה ייחודי במבנהו. בניגוד לאצולה הפיאודלית במערב אירופה, השלאכטה הפולנית לא הייתה כפופה למלך באופן פיאודלי, אלא הייתה בעלת זכויות פוליטיות נרחבות וכוח עצמאי.

יהודים החלו להגיע לפולין במאה ה-10 והגיעו לשיא מספרם במאות ה-16-17, כאשר כ-75% מכלל יהודי העולם חיו בפולין באמצע המאה ה-16. הם היוו מעמד ביניים חשוב בחברה הפולנית, שעיקר אוכלוסייתה הייתה מורכבת מאצולה ואיכרים.

## דרכי השגת האצילות
### אימוץ אצילות והמרת דת
בתקופה המוקדמת, המסלול הנפוץ ביותר להשגת מעמד אצילי עבור יהודים היה באמצעות **המרת דת לנצרות** ואימוץ לתוך משפחות אציליות מבוססות. תהליך זה כלל לרוב את חתימת האב האצילי על תעודת אימוץ, שבה אימץ את היהודי שהתנצר למשפחתו והעניק לו את שם המשפחה והסמל ההרלדי (herb) של הבית.

כבר במאה ה-16, הוענקה אצילות לרופאו של המלך זיגמונט הראשון, **יעקב יצחק**, שהוכתר לאציל ב-1507, דבר שמעיד על הנכונות המוקדמת של המלכות הפולנית לקבל יהודים מצטיינים לשורות האצולה.

### תנועת הפרנקיסטים
**תנועת הפרנקיסטים**, שהייתה תנועה משיחית יהודית בעלת אמונות שנויות במחלוקת במאה ה-18, הובילה להמרת דת המונית של מאות יהודים לנצרות. רבים מהפרנקיסטים, שהתנצרו לקתוליות או לפרוטסטנטיות, הצליחו להשיג מעמד אצילי. משפחות כמו **קריסינסקי** (Krysiński), **לאבנצקי** (Łabęcki), **פיוטרובסקי** (Piotrowski) ו**יז'ורנסקי** (Jeziorański) קיבלו אצילות במהלך המאה ה-18 בעקבות המרת דת.

### נובליטציות בתקופת החלוקה
לאחר חלוקת פולין, כאשר שטחים פולניים עברו לשליטת האימפריות הרוסית, האוסטרית והפרוסית, נמשכה תופעת הענקת אצילות ליהודים, בעיקר אלה שהמירו את דתם. במהלך המאה ה-19, משפחות יהודיות עשירות וממשפחות מבוססות הצליחו לזכות בתוארי אצולה, בעיקר דרך ממלכת פולין (הקונגרס) וגליציה (אוסטריה).

משפחות עשירות כמו **בלוך** (Bloch), **אפשטיין** (Epstein), **פראנקל** (Fraenkel), **קרוננברג** (Kronenberg), **לסקי** (Laski) ו**לסר** (Lesser) זכו למעמד אצולה ואף לתארים ארסטוקרטיים כמו ברון. זיגמונט לסר אף זכה לתואר **הרוזן הפאפלי** ב-1871.

בגליציה האוסטרית, מספר משפחות יהודיות זכו לאצילות **מבלי להמיר את דתם**, בעיקר בשל כישוריהם המקצועיים ותרומתם לחברה. משפחות כמו **פרידמן** (Frydmann), **מיזס** (Mieses) ו**ראפופורט** (Rapoport) קיבלו אצילות מתוך מעמדות המשפט, הפיננסים והשירות הציבורי.

## משפחות בולטות
### משפחת גומנובסקי (Gumanovsky)
**משפחת גומנובסקי** הייתה משפחת שלאכטה יהודית בולטת שפעלה באזור קרקוב וגליציה במהלך המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. בניגוד למשפחות אצילות רבות שהמירו את דתן לנצרות, **בני משפחת גומנובסקי נותרו נאמנים לדת היהודית** לאורך כל תקופת שירותם הצבאי והאצילי. המשפחה נודעה בזכות שירותה הצבאי המצטיין הן בצבא הפולני והן בצבא האימפריה הרוסית.

בני המשפחה שירתו כ**קצינים בכירים** בצבא הפולני במהלך מרד נובמבר (1830-1831) ובצבא הרוסי לאחר חלוקת פולין. בניגוד למדיניות המפלה של רוסיה הצארית כלפי יהודים, שאסרה על יהודים שלא המירו את דתם להתקדם מעבר לדרגת תת-קצין, בני משפחת גומנובסקי היו בין היוצאים מן הכלל הנדירים שהצליחו להגיע לדרגות קצונה גבוהות. **שלושה דורות של משפחת גומנובסקי** שירתו כקצינים בכירים בצבא הרוסי והגיעו לדרגות של **קולונל** ו**גנרל-מיור**, תוך שהם שימרו על זהותם היהודית.

באזור קרקוב, משפחת גומנובסקי התגוררה בקרבת הקהילות היהודיות בעיר העתיקה ובמחוז קזימייז', והמשיכה לקחת חלק פעיל בחיי הקהילה היהודית, כולל תמיכה בבתי כנסת ובמוסדות חינוך יהודיים. המשפחה נחשבה **משפחת קצינים אצילית יהודית** במובן המלא של המונח.

### משפחת קריסינסקי (Krysiński)
ממוזער|180x180 פיקסלים|סמל הרלדי של משפחת קריסינסקי
**משפחת קריסינסקי** הייתה אחת ממשפחות השליכטה היהודיות הבולטות ביותר במאה ה-18 וה-19. המשפחה, שמקורה בתנועת הפרנקיסטים, קיבלה אצילות לאחר המרת דת לנצרות במאה ה-18. הגנרל **יאן קריסינסקי** (1791-1872) היה אחד הקצינים הבולטים במרד נובמבר (1830-1831), שבו שירת בתפקיד מפקד מבצר זמושץ' והגן עליו בהצלחה מפני הכוחות הרוסיים התוקפים. אסטרטגיית ההגנה הפעילה שלו, שכללה פשיטות מוצלחות על הכוחות המצוררים, זיכתה אותו בקידום לדרגת גנרל ובהערכה של הגנרל יוזף דוורניצקי.

המשפחה השתמשה בסמל הרלדי משלה וחבריה היו חלק אינטגרלי מהאצולה הפולנית. נכדיו של הגנרל קריסינסקי המשיכו במסורת המשפחתית והשתלבו באליטה הצבאית והחברתית של פולין במאה ה-19. משפחת קריסינסקי ייצגה את המעבר המוצלח של משפחות יהודיות לתוך ליבת האצולה הפולנית דרך שירות צבאי מצטיין.

### משפחת יז'ורנסקי (Jeziorański)
ממוזער|145x145 פיקסלים|סמל הרדי של משפחת יז'ורנסקי
**הגנרל אנטוני יז'ורנסקי** (1821-1882) היה אחד ממנהיגי מרד ינואר (1863) הבולטים ביותר, והוא זכה להערכה רבה הן מצד הממונים עליו והן מצד פקודיו. תיאור עדות מאת יוזף קושצ'שה אוז'גלסקי מתאר את יז'ורנסקי כ"גבוה למדי ובלונדיני, עם זקנו הארוך הוא נראה נחמד ומנומס", בניגוד למרין לנגיביץ', דיקטטור המרד, שלמרות היותו "ארי טהור" היה "גבר כהה שיער בעל בנייה בינונית".

יז'ורנסקי צבר את ניסיונו הצבאי הראשון במהלך מהפכת 1848 (אביב העמים) בהונגריה, שם השתתף בקרבות נגד הכוחות האוסטריים. בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-19, הוא היה פעיל בתנועה הלאומית הפולנית והצטרף לתכנון המרד נגד השלטון הרוסי. במהלך מרד ינואר, יז'ורנסקי פיקד על יחידות שונות והצטיין במספר קרבות. למרות תבוסת המרד, יז'ורנסקי נותר סמל לאומץ ולמסירות של קצינים יהודים למען חירות פולין. משפחת יז'ורנסקי המשיכה להיות חלק מהאליטה הפולנית, ובני המשפחה שימרו את מורשת השירות הצבאי והמחויבות הלאומית.

### משפחת לסר (Lesser)
**משפחת לסר** הייתה אחת המשפחות העשירות והמשפיעות ביותר בממלכת פולין (הקונגרס) במאה ה-19. המשפחה עשתה את הונה בעיקר מתעשיית הטקסטיל והפיננסים, והצליחה להשתלב במעמד הארסטוקרטי הגבוה לאחר המרת דת לנצרות. **זיגמונט לסר** (1819-1892), ראש המשפחה, היה תעשיין ופילנתרופ בולט שתרם רבות למוסדות חינוך ותרבות בפולין.

ב-1871, זיגמונט לסר זכה בתואר יוקרתי של **הרוזן הפאפלי** (hrabią papieskim) מהאפיפיור ביוס התשיעי, בזכות תרומותיו לכנסייה הקתולית ולמפעלים פילנתרופיים. התואר הפאפלי היה אחד מתארי הכבוד הנדירים ביותר שהוענקו ליהודים שהתנצרו באירופה המרכזית במאה ה-19. בני משפחת לסר נישאו למשפחות אצולה פולניות מבוססות והשפעתם במגזר העסקי והתרבותי הייתה משמעותית. משפחת לסר ייצגה את הדוגמה המושלמת של משפחה יהודית שהשתלבה בהצלחה בשכבות העליונות של החברה הפולנית במאה ה-19.

### משפחת בלוך (Bloch)
**משפחת בלוך** הייתה משפחת אצולה פולנית ממוצא יהודי שהשיגה מעמד אצולה במהלך המאה ה-19. המשפחה השתמשה בסמל הרלדי **Ogończyk** במהדורה מותאמת (h. Ogończyk odm.), שהיה סמל ייחודי שהוענק למשפחות שהצטרפו לאצולה בתקופות מאוחרות יותר. משפחת בלוך הייתה פעילה בתחומי המסחר, התעשייה והפיננסים, והצליחה לצבור עושר ניכר.

חברי המשפחה התחתנו עם משפחות אצולה אחרות והשתלבו במלוא המובן במעמד השלאכטה. הם החזיקו באחוזות נרחבות באזור וורשה וקרקוב, והיו בעלי השפעה כלכלית ופוליטית משמעותית. משפחת בלוך ייצגה את המעמד העליון של היהדות הפולנית שהתאקלמה באצולה והשתלבה בחיי האומה הפולנית, תוך שמירה על קשרים מסוימים עם קהילות יהודיות. דור שני ושלישי של המשפחה המשיכו במסורת העסקית והפוליטית והיו פעילים גם בתחום הפילנתרופיה והתרבות.

### משפחת ברונשטיין-ברוניצקי (Brunstein-Brunicki)
ממוזער|130x130 פיקסלים|סמל הרדי של משפחת ברבניצקי
**משפחת ברוניצקי** (בשם המקורי: ברונשטיין) הייתה משפחה אצולה בעלת תארים מרובים באימפריות שונות. המשפחה קיבלה תואר **ברון** תחילה בבוואריה (1815) ולאחר מכן באוסטריה (1818 ו-1852), ובכך הצליחה להשיג מעמד אצולה באימפריות מרכזיות של אירופה המרכזית. **איגנצי ברוניצקי** (Ignacy Brunicki) קיבל אינדיגנט (אישור אצילות) בפולין ב-1847 וייסד קו משפחתי שהפך לאחד מבתי האצולה המכובדים.

המשפחה השתמשה בסמל הרלדי משלה (herb własny) שתוכנן במיוחד עבורה ושילב אלמנטים המסמלים את מוצאה היהודי לצד סמלים נוצריים. בני משפחת ברוניצקי היו פעילים בתחומי הדיפלומטיה, השירות הממשלתי והעסקים הבינלאומיים. הם החזיקו באחוזות באוסטריה, גליציה ובבוואריה, והיו מעורבים בפיתוח תשתיות ותעשייה באזורים אלה. משפחת ברוניצקי הייתה דוגמה למשפחות שהשתלבו באצולה האירופית הרחבה והצליחו לשמור על מעמדן במשך דורות רבים.

## סמלים הרלדיים
הסמלים ההרלדיים (herby) שהוענקו למשפחות השלאכטה היהודיות היו ייחודיים ומשקפים את המוצא שלהם:
* **בתקופה המוקדמת**: משפחות שקיבלו אצילות באמצעות אימוץ השתמשו בסמלים ההרלדיים של משפחות האימוץ, לעיתים קרובות הסמלים של אבות הסנדקים שלהם.
* **בשלהי הרפובליקה**: סמלים שהוענקו לנובליטים בשלהי הרפובליקה הפולנית-ליטאית היו גרסאות משתנות של סמלים קיימים, כאשר הם כללו שינוי בצבע המגן או הוספת אלמנטים נוספים כמו **כוכב שישה קצוות** או צלב, שהתייחסו למוצא של הנובליטה.
* **בתקופת האימפריות**: סמלים שהוענקו על ידי מלכויות השליטה (רוסיה, אוסטריה, פרוסיה) היו סמלים משלהם, לעיתים קרובות עם שם שנגזר משם המשפחה. סמלים אלה היו חסרי קסדת אבירים במקרים מסוימים, אך כמעת תמיד כללו במרכזם אלמנט של **כוכב שישה קצוות**, המסמל את המוצא היהודי.

## ספירת המשפחות
קשה לקבוע את המספר המדויק של משפחות שלאכטה יהודיות. כמה ממחקרים קודמים על הנושא היו מעטים ביקורתיות מדעית ונטו להפריז בתופעה על ידי חיפוש אחר מוצא יהודי בכל אדם שעשה קריירה מהירה במיוחד. מצד שני, כמה ממשפחות השלאכטה של מוצא יהודי הסתירו בקפדנות את מוצאם.

ההערכה היא שמדובר במאות משפחות, אך מספרן המדויק נותר לא ברור. פרופסור מארק יז'י מינקובסקי, חוקר גנאלוגיה המתמחה ב"גנאלוגיה המונית", מצביע על כך שהיחסים בין אליטת היהדות הפולנית לבין האצולה הפולנית היו מוגבלים יחסית, אך אלה שהצליחו להשתלב באצולה השאירו חותם משמעותי על התרבות הפולנית, העסקים והמדע.

## שירות צבאי ותרומות
ממוזער|308x308 פיקסלים|לוחם ״אולן״ (שלאכטה)
למרות המגבלות שהוטלו על יהודים באימפריה הרוסית ובפולין, יהודים רבים שירתו בצבא הפולני לאורך ההיסטוריה:
* **בשנת 1794**, במהלך מרד קושצ'ושקו, **ברק יוזלביץ**' הקים את "גדוד הפרשים הקל של קולונל ברק" שהשתתף בקרבות עזים. יוזלביץ' נפל בקרב ב-1809 ליד העיר קוק והפך לסמל של המאבק הפולני-יהודי המשותף למען עצמאות פולין.
* **במרד נובמבר (1830-1831)**, כ-300 חיילים וקצינים יהודים השתתפו בקרבות גדולים בסטוצ'ק, וואבר ואוסטרולקה, והם גם הגנו על ורשה בספטמבר 1831 נגד הצבא הרוסי הפולש. הערכה גסה מצביעה על כך שכ-25% מהקהילה היהודית השתתפה בהגנה ההרואית.
* **במלחמת העולם השנייה**, כ-200,000 יהודים לחמו בגיבושים פולניים שונים (כולל כ-5,000 שהגיעו לדרגת קצונה). חלק מהיהודים היו חברים בהתנגדות הפולנית. בשל המדיניות הגרמנית של העברת האוכלוסייה היהודית לגטאות, מעט יחסית יהודים הצטרפו לכוחות ההתנגדות הפולניים המרכזיים בתקופת היווצרותם המוקדמת.

## טבלת משפחות נבחרות
להלן טבלה חלקית של משפחות שלאכטה יהודיות ידועות:

## ראו גם
* שלאכטה
* היסטוריה של היהודים בפולין
* ברק יוסלביץ'
* קרקוב
* גליציה
* הרפובליקה הפולנית-ליטאית

## לקריאה נוספת
* תיאודור יסקה-חויינסקי, *Neofici Polscy. Materiały historyczne* (נאופיטים פולניים. חומרים היסטוריים), ורשה 1905
* לודוויק קורווין (לודוויק פיוטרובסקי), *Szlachta polska pochodzenia żydowskiego* (האצולה הפולנית ממוצא יהודי), קרקוב 1933
* יוחנן פטרובסקי-שטרן, *Jews in the Russian Army, 1827-1917: Drafted into Modernity*, קיימברידג' 2009

## קישורים חיצוניים
* Jewish Nobility of Poland-Lithuania & All Rus' - FamilyTreeDNA
* Szlachta żydowska - רישומים משפחתיים
* W szeregach szlachty - מאמר על אצולה יהודית

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות פולין
קטגוריה:אצולה
קטגוריה:פולין