יחסי החוץ של קטר

**[[קטר (מדינה)|קטר]]** קיבלה עצמאות מלאה מבריטניה ב-3 בספטמבר 1971. מדינות ערב היו הראשונות שהכירו בקטר וקטר זכתה להיכנס לליגה הערבית עוד לפני שהיא נכנסה לאו"ם. קטר כוננה יחסים עם הגוש המזרחי והמדינות הקומוניסטיות בעולם בשנים 1985–1990. העצמאות של קטר התקבלה באהדה, וקטר התקבלה גם לאופ"ק וגם למועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ בשנים הראשונות לעצמאותה.

חשיבותה של קטר בזירה הבינלאומית עלתה במהלך השנים והיא החלה להיות מעורבת במאורעות בינלאומיים, ובהם: אירוח מונדיאל 2022 ופרשת השחיתות הקטרית בפרלמנט האירופי.

קטר גם מטפחת קשרים הדוקים עם מעצמות מערביות, ובעיקר ארצות הברית ובריטניה. אל חודייד אייר בייס, בסיס חיל אוויר גדול הממוקם בקטר, משמש את בריטניה ואת ארצות הברית כאחד. קטר מנהלת קשרים גם עם העולם העוין את מערב כגון: איראן, חמאס, האחים המוסלמים וגורמים מוסלמים רדיקליים בסוריה.

אוכלוסיית קטר מונה כ-2.2 מיליון בני אדם, אולם רק 290,000 מהם אזרחים. השאר הם מהגרי עבודה הסובלים מהפרות חמורות של זכויות אדם לרבות תנאי עבודה קשים, התעללות על ידי מעסיקים, וגנבות של דרכונים ומסמכי הגירה אחרים. הפגיעה בזכויות אדם על ידי קטר הביאה לביקורת מצד מדינות המערב. קטר היא גם אחת המדינות היחידות בעולם בה אזרחים בלבד פטורים מתשלומי מיסים והמהגרים חייבים במס.

קטר חברה בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי ובמועצת אחדות כלכלות ערב.

ביוני 2017 הודיעו מצרים, ערב הסעודית, בחריין, איחוד האמירויות ומדינות נוספות על ניתוק היחסים הדיפלומטיים עם קטר האשימו אותה בתמיכה בארגוני טרור ובתנועות אסלאמיסטיות, שנתפס בתור התערבות בענייניהן הפנימיים והווה איום על יציבות המשטרים במדינות אלו, קשרים קרובים עם איראן והשפעתה התקשורתית של רשת אל-ג'זירה, שמותחת ביקורת על ממשלות האזור. בהמשך הצטרפו מדינות נוספות לניתוק הקשרים, ובינואר 2021 הסתיים החרם לאחר יותר משלוש שנים.

קטר ידועה בכישרונה ללכת בין הטיפות ועל חבל דק בהיותה מדינה שמממנת טרור באותה מידה שהיא מנהלת קשרים עם ישראל והמערב. כלי לתיווך עם האלמנטים הקיצוניים ביותר בעולם הערבי מצד אחד, וגם זו שמעבירה להם כסף מהצד השני. על פי הערכות העבירה האמירות לחמאס מאות מיליוני דולרים בשנה. המדיניות הזו ממומנת על ידי כמויות הכסף האדירות של קטר, שנובעות מהפקת גז ובמיוחד מיצוא גז נוזלי (LNG) - הנחשב כמו זהב בשוק האנרגיה של היום, אחרי שרוסיה סגרה כמעט כליל את ברזי הגז הטבעי לאירופה.

## יחסים עם מדינות
### המזרח התיכון

### אסיה

### אירופה

### אפריקה

### אמריקה

### אוקיאניה

## המשבר הדיפלומטי (2017–2021)

**המשבר הדיפלומטי של קטר** החל כאשר ערב הסעודית, מצרים, איחוד האמירויות הערביות ובחריין ניתקו את כל יחסיהן הדיפלומטיים עם קטר ב-5 ביוני 2017. ניתוק היחסים כלל עזיבה מידית של שגרירי קטר את מדינות אלו ואיסור רשמי של המדינות על נסיעה לקטר - כל השוהים בה התבקשו לצאת משטחה בהקדם האפשרי. ארבע המדינות ניתקו את יחסיהן עם קטר בטענה שהיא מסייעת במימון ארגוני טרור כמו: חמאס, חזבאללה, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וכו', גם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ האשים את קטר בהאשמה זו. איסור הסחר עם קטר יחד עם ניתוק היחסים גרם בקטר למשבר כלכלי קטן מכיוון שהסחר העיקרי של קטר הוא עם ערב הסעודית ומצרים.

לאחר ניתוק היחסים המוחלט והתמיהה הקטרית לניתוק היחסים ארבע המדינות הסוניות החלו בכתיבה של רשימת דרישות לקטר שלאחריהן הסחר יחודש והמשבר הדיפלומטי יסתיים, הרשימה הועברה לקטר בתיווך כווית. המדינות נתנו לקטר אולטימטום של עשרה ימים למלא אחר כל הדרישות, הכוללות גם תשלום "קנס" בסכום שלא צוין. קטר לא עמדה באולטימטום ואף חידשה יחסים עם איראן השיעית הקיצונית, המשבר רק הוחרף ומדינות רבות נוספות הורידו את דרג יחסיהן עם קטר (צ'אד, ירדן, ניז'ר) והטילו עליה סנקציות כמו סגירת משרדי אל ג'זירה בתחומן (ישראל, קומורו).

מצרים (2021), בחריין (2023), ערב הסעודית (2023) ואיחוד האמירויות (2023) חידשו מאז את היחסים עם קטר.

## נציגויות קטריות
250px|ממוזער|משימות דיפלומטיות של קטר
רשימת נציגויות קטריות:

## נציגויות בקטר
ממוזער|שמאל|400px|מפת מדינות שלהן נציגות בקטר
שגרירות בדוחה:

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:קטר: פוליטיקה
קטר