משק פועלות

[שמאל|ממוזער|250px|פועלות במשק הפועלות בחדרה, ב[שנות ה-30 של המאה ה-20|שנות השלושים]]
[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|מודעה של משק הפועלות בפתח תקווה, בכתב העת '''[השדה (כתב עת)|השדה**, [[1928]]]]
**משקי פועלות** היו משקים [[חקלאות|חקלאיים]] לנשים [[פרולטריון|פועלות]] ו[[חלוציות|חלוצות]] ב[[היישוב|יישוב]] העברי בארץ-ישראל במחצית הראשונה של [[המאה ה-20]].
== מייסדות ויעדים ==
במסגרת משקי הפועלות הוכשרו נשים צעירות, בדרך כלל [[עולה חדש|עולות חדשות]] ורווקות, לעבודה חקלאית ולניהול משק חקלאי עצמאי לפרנסתן ביישובים החקלאיים החדשים: [[קיבוץ|קיבוצים]] ו[[מושב]]ים. מנהיגות [[תנועת הפועלות]] ב[[ארץ ישראל]] אשר רכשו השכלה אקדמית ב[[אגרונומיה]] ב[[אירופה]], בהן [[חנה מייזל]], [[רחל ינאית]] ו[[חנה צ'יזיק]], הקימו והשתתפו בהקמתן של משקי הפועלות בארץ.

משק הפועלות הייתה אחת הדרכים של החלוצות להשתלב במעגל היצירה החקלאית ולא להידחק לתפקידיה המסורתיים של האישה – דהיינו בישול, כביסה וטיפול בילדים. לעזרתן של החלוצות בא המצב הכלכלי של מלחמת העולם הראשונה, כאשר הצבא הגרמני שחנה בארץ ישראל נזקק לתוצרת חקלאית טרייה והחלוצות היו מסוגלות לספק תוצרת זו על ידי עבודה משותפת בגינות ירק. [[עדה מימון]] תיארה את המאבק של הפועלת העברית כמאבק בשלושה מישורים בו זמנית – יכולתה של הפועלת לעבוד בעבודה יצרנית ולהתקיים מתגמולי ופרי עבודתה, התארגנות לשם עזרה הדדית, הכשרה חקלאית לשם עבודה בשדה והעבודה בשדה עצמה. כל אלו לשם השוויון החברתי.

הלימודים והעבודה המעשית במשקים כללו הכרות עם כל ענפי החקלאות, כגון [[פלחה]], [[מטע]]ים, [[לול]] ו[[רפת]], וכן כללים לניהול משק בית של משפחה. בנוסף להכשרה המקצועית, היו המגורים בסביבה התומכת של המשקים, שחלקם מוקמו בערים הגדולות, שלב חשוב בקליטתן ב[[ארץ ישראל|ארץ]] של נשים, שכלל גם לימוד השפה ה[[עברית]], והכרת [[תנועת העבודה]] והחברה היישובית בכללה.

החלוץ והמסאי [[מנחם שמואלי (ממשי)]] היה הראשון שהגה ב-1910 את רעיון החווה המיוחדת להכשרת פועלות חקלאיות במאמרו הפמיניסטי "לשאלת הפועלת הגלילית"::



האגרונומית והחלוצה [[חנה מייזל]] העלתה את רעיון משק הפועלות בהיותה בחוות סג'רה כאמצעי להכשרת החלוצות בעבודה חקלאית ומימשה את רעיון "משק פועלות" ב[[חוות כנרת]] בשנת [[1911]] בתמיכה כספית של אגודת נשים יהודית-גרמנית לעבודה תרבותית בארץ-ישראל שנציגתן בארץ ישראל הייתה [[שרה טהון]]. בזכות פעולה זו קיבלו לחזקתן 20 חברות מכנרת חלקת אדמה בה שתלו ועיבדו גן ירקות. אספת הפועלות הראשונה התקיימה בכנרת בשנת [[תרע"א]] 1911.

== משקי הפועלות ==
[[קובץ:משק הפועלות בשכונת בורוכוב.-PHKH-1261487.png|250px|ממוזער|משק הפועלות ב[[שכונת בורוכוב]], [[1927]]]]
בתקופת [[העלייה השנייה]], ב-1913 הוקם משק פועלות ב[[חוות מגדל]] בו היו חברות כ-14 נשים. באותה שנה הוקמה "קבוצת הצעירות" בוגרות [[חוות העלמות]] בכנרת בחווה החקלאית הלאומית [[חוות בן שמן|בן שמן]], חווה שנסגרה במהלך מלחמת העולם הראשונה וקבוצת הצעירות התפרקה.

לאחר [[מלחמת העולם הראשונה]], בתקופת [[העלייה השלישית]] פועלות וחלוצות הקימו ב-[[1921]] משק פועלות ב[[נחלת יהודה (ראשון לציון)|נחלת יהודה]], ב-[[1922]] הוקם על ידי 12 בחורות משק פועלות ב[[פתח תקווה]], ב-1923 הקימה קבוצה של 8 חברות משק ב[[שכונת בורוכוב]]. משקים נוספים הוקמו בתקופת [[העלייה הרביעית]].
במהלך [[שנות ה-20 של המאה ה-20]], הוקמו משקי פועלות ברחבי הארץ ב[[חדרה]], [[ירושלים]], [[נהלל]], [[עפולה]], [[עיינות]] ו[[תל אביב]].

המשקים נעזרו בהדרכה ובתמיכה של המוסדות המיישבים של התנועה הציונית. התקציב להקמתם של המשקים הגיע מ[[ההסתדרות הציונית]], ומארגוני [[פילנתרופיה]] של נשים יהודיות ב[[ארצות הברית]] ומדינות נוספות, שראו בהם מפעל חיוני לצמיחתו של היישוב.

==חבורת פועלות==
במקביל למשקי הפועלות קמו גם קבוצות שנקראו "חבורת פועלות". על הקמת חבורות אלו החליטה ועידת הפועלות השלישית ב-[[1926]]. המטרה הייתה להקים קבוצות נשים, שמטרתן אינה עבודה חקלאית אלא עבודה קבלנית וכיבוש עבודה. למעשה, קבוצות כאלו פעלו ביוזמתן, ובתמיכת המוסדות מראשית תקופת [[העלייה השלישית]]. [[מטילדה הלפרין]] הייתה מנהלת חבורת הפועלות בתל אביב, [[חיותה בוסל]] ניהלה חבורת פועלות ב[[טבריה]], חבורה אחרת הוקמה בעפולה ואחר כך הוקמו חבורות ביישובים נוספים. חלק מהחבורות שאפו להתיישבות חקלאית ואף מימשו זאת אולם את פרנסתן לא מצאו בעיבוד גינות ירק, אלא בעבודות אחרות תוך ניהול קופה משותפת.

==לקריאה נוספת==
* [[אסתר כרמל-חכים]], **שלהבת ירוקה : חנה מיזל - מפעל חיים**, [[רמת אפעל]]: [[יד טבנקין]], 2007.
* גילת (גילי) גופר, **האישה הציונית - הבנת הנשיות בתקופת הראשית של תנועת העבודה 1903-1923**, עבודת דוקטור, [[אוניברסיטת תל אביב]] 2009.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://tel-aviv.millenium.org.il/NR/exeres/E4A022F0-D4FE-451B-A39A-634C33320C96,frameless.htm ממשק הפועלות צפון לבית חנה], באתר [[עיריית תל אביב]]
* 
*[[נירית שלו-כליפא]], [http://www.openu.ac.il/zmanim/zmanim96/96-kalifa.html פועלות וחלוצות בשכונה בורגנית: בית החלוצות ברחביה], **זמנים''', 96, באתר האוניברסיטה הפתוחה

## הערות שוליים

קטגוריה:תנועת העבודה
קטגוריה:ישראל: ארגוני נשים
קטגוריה:ישראל: בתי ספר חקלאיים
קטגוריה:ישראל: הכשרה מקצועית
קטגוריה:נשים ביישוב