open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
המלכודת (סרט)

**המלכודת** (אנגלית: **Elephant Song**) הוא סרט דרמה קנדי משנת 2014 בבימויו של צ'ארלס בינאם ובכיכובם של ברוס גרינווד, קסבייה דולן, קתרין קינר וקארי-אן מוס. התסריט הוא עיבוד קולנועי ממחזה באותו השם; את שניהם כתב ניקולס בילון. הסרט הוקרן בהקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו בשנת 2014. הסרט יצאה לאקרנים בישראל רק ב-18 באוגוסט 2016, בשם שונה מהשם המקורי.

## תקציר העלילה
ד"ר **טובי גרין** (ברוס גרינווד) הוא פסיכיאטר עצמאי אשר נמשך בהדרגה לתוך משחק מוחות פסיכולוגי עם **מייקל** (בגילומו של קסבייה דולן), שאותו הוא מתשאל בנוגע להיעלמותו של עמיתו של גרין, ד"ר לורנס (קולם פאור). מייקל, גבר צעיר ומופרע, בנו של זמרת אופרה ואב מרוחק אותו הוא ראה רק פעם אחת, הוא בעל הילה של קסם על עצמו ומציג סימני רציונליות ואינטליגנציה שמושכים הרופא עמוק אל תוך העלילה, למרות אזהרותיה של האחות הראשית **סוזן פיטרסון** (קתרין קינר) כדי לשמור על מרחק מן המטופל.

מייקל מתאר בפני ד"ר גרין את נסיבות השהות הכפויה שלו בבית החולים הפסיכיאטרי, תוך כדי רמיזת ליחסי רופא-מטופל פסולים, וכן יחסי אהבה-שנאה מוזרות עם האחות הראשית. התכסיסים של מייקל כוללים גם ניסיון לנהל משא ומתן לשחרורו המוקדם מבית החולים, בתמורה למסירת פרטים אודות נסיבות היעלמותו של ד"ר לורנס. לאחר הופעתו של ד"ר לורנס הנעדר, מייקל משכנע את ד"ר גרין להעניק לו קופסת שוקולדים כפרס. בהיותו אלרגי לאגוזים, מייקל מת בידיו של הרופא והאחות הראשית לאחר שאכל מספר שוקולדים. זריקת אדרנלין וניסיונות ההחייאה של הרופא והאחות לא מצליחים להציל את חייו של מייקל.

## צוות השחקנים

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2014
קטגוריה:סרטים קנדיים
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
יהושע הלר

הרב **יהושע הלר** (ה'תקע"ד, 1814 – כ"ג בסיוון ה'תר"ם, 2 ביוני 1880) היה רב ליטאי ודרשן ברוח תנועת המוסר, מתלמידיו הראשונים של מייסד התנועה, רבי ישראל מסלנט. שימש כמגיד מישרים (דרשן) בגרודנא ובווילנה ורבן של הערים פלאנגה וטלז. נודע בספריו "חוסן יהושע" ו"דברי יהושע" וחיבורים נוספים.

## ביוגרפיה
נולד לרב אהרן הלר, משפחתו הייתה משפחת רבנים נודעת, בין אחיו: הרב יחיאל הלר, רבן של ערים רבות בליטא ומחבר "עמודי אור"; הרב ישראל הלר, רבה של קיידנוב; הרב מאיר הלר, רבן של טרקאי וקסטוקוביץ ובסוף ימיו דיין בווילנה.

למד אצל רבי דוד טביל ממינסק, תלמידו של רבי חיים מוולוז'ין, ואצל אחיו הרב יחיאל הלר. בעת לימודיו בווילנה הכיר את רבי ישראל מסלנט ששכנע אותו ברעיונות תנועת המוסר. לאחר נישואיו לבתו היחידה של הצדיק הליטאי המפורסם בשם "ר' אליעזר מגרודנה", ישב ללמוד תורה בסמוך לבית הורי אשתו בגרודנה במשך שמונה עשרה שנים. הוא התמנה כמגיד מישרים של הקהילה היהודית הגדולה בגרודנה ושימש בתפקיד זה עד שנת ה'תרכ"ד, 1864, אז התקבל כרב בעיר פלאנגה, משרה שבה החזיק עשר שנים.

בשנת 1874, ה'תרל"ד, התמנה כרב העיר טלז, משרה שבה החזיק עד שנת 1879, ה'תרל"ט. הוא חיפש פרנסה אחרת כדי להיפטר מעול הרבנות וכבר בשנת 1878 השיג מינוי כמגיד מישרים של וילנה רבתי. הוא נסע לווילנה והחל לכהן בתפקידו החדש, אך כשחזר לטלז כדי לקחת את משפחתו לווילנה חלה במחלה קשה שאילצה אותו להתפטר מן המשרה החדשה ולהתמסר לטיפול בבריאותו. הוא נפטר בטלז ביום כ"ג בסיוון ה'תר"ם, 2 ביוני 1880.

## כתביו
הרב הלר היה מפורסם בליטא כרטוריקן ובעל כישרון ספרותי, נחשב אחד מגדולי הדרשנים ומחבר פורה של ספרי מוסר ויהדות. חלק מפירושו על מסכת אהלות נחשב לבעל חשיבות רבה בפרשנות המסכת. הפירוש מצוטט על ידי פרשנים מסורתיים (כפירוש קהתי) ומהדורות מדעיות.
בין ספריו:
* 
* 
* 
* 
*  (דפוס ראשון, וילנה תרכ"ב)
* 
* 

## לקריאה נוספת
* דב כ"ץ, **ר' יהושע הלר**, פרק ל' בתוך: **[[תנועת המוסר (ספר)|תנועת המוסר]]**, ב, עמ' 329–344

## קישורים חיצוניים
* 'הלר, ר' יהושע ב"ר אהרן', בתוך: דב ליפץ ונתן גורן (עורכים), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר א (תשכ"ז), עמ' 45 טור 2 (, תמונה 1243)
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גרודנו: רבנים
קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:טלז: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:משפחת הלר
קטגוריה:ילידי 1814
קטגוריה:נפטרים ב-1880
חרפת חיחון

**חרפת חיחון** הוא הכינוי שניתן למשחק כדורגל שהתקיים בשלב הבתים של מונדיאל 1982, בעיר חיחון שבספרד, בין גרמניה המערבית לאוסטריה במסגרת שלב הבתים הראשון של הטורניר. משחק זה היה המשחק האחרון בבית 2, כאשר המשחק המקביל באותו הבית בין צ'ילה לאלג'יריה התקיים יום קודם לכן. במשחק זה, הובקע שער בודד בדקה ה-10, ואחריו נראה היה כי שחקני שתי הקבוצות פועלים בתיאום, לכאורה, כדי להעביר את 80 הדקות הנותרות, מבלי לנסות בכלל לכבוש שערים נוספים, כדי להשאיר את התוצאה על כנה, אשר הבטיחה את העפלתן של שתי הנבחרות. כדי למנוע הישנות מקרים דומים, החליטה פיפ"א שבטורנירים הבאים משחקי הסיבוב האחרון בכול בית ייערכו במקביל באותה השעה.

## רקע
* הטבלה בבית לפני המשחק, ניצחון שווה 2 נקודות ותיקו נקודה אחת.

אלג'יריה החלה את דרכה בטורניר עם ניצחון מפתיע בתוצאה 2 - 1 על גרמניה המערבית החזקה. המחזור האחרון של שלב הבתים יכול היה להסתיים במספר תרחישים אפשריים. ניצחון מערב גרמני במחזור האחרון של שלב הבתים בשער אחד או בשני שערים היה מעלה את מערב גרמניה ואוסטריה לשלב הבא, ניצחון מערב גרמני בשלושה שערים או יותר היה מעלה את מערב גרמניה ואלג'יריה לשלב הבא וניצחון אוסטרי או תיקו היה מעלה את אוסטריה ואלג'יריה לשלב הבא.

## מהלך המשחק
עשר דקות מתחילת המשחק כבש הורסט רובש לזכות מערב גרמניה. לאחר מכן במשך 80 דקות התמסרו שחקני שתי הקבוצות ביניהם מבלי לנסות להבקיע שער. צוות הטלוויזיה הספרדי במשחק אמר כי "נראה שהקבוצות עובדות בתיאום, אך אי אפשר להוכיח זאת". צוות הטלוויזיה הגרמני ששידר את המשחק סירב להמשיך בשידור בשלב מסוים, והפרשן האוסטרי רוברט סיגר קונן ביקש בשלב מסוים מהצופים "לכבות את מכשירי הטלוויזיה שלהם, מכיוון שאין ולא תהיה התקדמות במשחק".

גם צופי המשחק לא אהבו את צורת המשחק, והמוני אוהדים ספרדים צעקו מדי פעם "החוצה מהמגרש", "החוצה!", "אלג'יריה אלג'יריה", "תנו להם לרקוד", ו"תנו להם לנשק". אוהדי אלג'יריה זרקו שטרות כסף על השחקנים בזעם. המשחק ספג ביקורת גם מצד אוהדי גרמניה המערבית ומצד אוהדי אוסטריה כאשר אוהד גרמניה המערבית אחד שרף את דגל מדינתו כמחאה.

## סיכום המשחק

## אחרי המשחק
* הבית לאחר המשחק וסיכום של שאר המשחקים בבית.

לאחר המשחק לכל שלוש הקבוצות היו 4 נקודות והעלייה לשלב הבא נקבעה לפי הפרש השערים: גרמניה המערבית סיימה במקום הראשון, אוסטריה סיימה במקום השני ואלג'יריה סיימה במקום השלישי. אוסטריה וגרמניה המערבית עלו לשלב הבא על חשבון אלג'יריה. המערב גרמנים הצליחו להגיע עד למשחק הגמר בו הפסידו בתוצאה 3-1 לאיטליה, והאוסטרים הודחו בשלב הבתים השני כאשר צרפת עולה על חשבונה לשלב הנוקאאוט.

התאחדות הכדורגל האלג'יראית הגישה תלונה רשמית לפיפ"א בנוגע למשחק, אך זאת סירבה להגיב בנושא וטענה שהמשחק היה משחק תקין. האלג'יראים תקפו את השופט בוב ולנטין על כך שלא עשה כלום בנוגע למשחק ונתן לו להמשיך להתנהל כרגיל.

משחק זה היווה את הסיבה העיקרית לכך שהוחלט שבמחזור האחרון בשלבי הבתים של טורנירי המונדיאל והיורו, משוחקים שני המשחקים בכל בית בשעה אחידה, על מנת למנוע הישנות של מקרים כאלה בעתיד, שבהן שתי הקבוצות המשחקות יודעות מראש איזה תוצאה תבטיח את העפלתן לשלב הבא.

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי גביע העולם בכדורגל
קטגוריה:מונדיאל 1982
קטגוריה:פרשות בכדורגל
קטגוריה:יחסי אוסטריה–גרמניה
קטגוריה:חיחון: ספורט
קילברן

**קילברן** היא שכונה בצפון-מערב לונדון, אנגליה, אשר מחולקת בין רובע ברנט לרובע קמדן, עם חלק קטן בתוך רובע וסטמינסטר. השכונה נמצאת כ-3.75 ק"מ מצפון-מערב לצ'רינג קרוס. הכביש הראשי, על ציר צפון-מערב לדרום-מזרח, הוא קילברן היי רוד (Kilburn High Road), והוא מהווה קטע מכביש A5, שהוא הגבול בין הרבעים ברנט וקמדן. תוואי הכביש חופף בחלקו לדרך רומאית עתיקה. ראשית היישוב בקילברן היא מן המאה ה-12, אז הוקם מנזר על גדת נחל קילברן. כיום קילברן היא שכונה הומה ורב-תרבותית, ובה הריכוז הגבוה ביותר של אירים בלונדון, וכן אחוז ניכר של אוכלוסייה אפריקאית-קריבית. השכונה נמנית עם 35 אזורי המרכז ב"תוכנית לונדון" (2004) של לונדון רבתי.

## היסטוריה
ראשיתו של הכביש הראשי של קילברן בדרך קלטית בין היישובים הנקראים היום קנטרברי וסנט אלבנס. בתקופת השלטון הרומי, נסללה הדרך. בתקופת האנגלו-סקסית נודע הכביש בשם "רחוב ווטלינג" (Watling).
ממוזער|אבן מדרכה בכביש קילברן מציינת את תוואי הדרך הרומית.
[ממוזער|[פאב האריה האדום, נוסד בשנת 1444]]

## דמוגרפיה
בקילברן מספר קבוצות אתניות, בהם אירים, אפרו-קריביים, הודים, בנגלדשים, פקיסטנים, אריתראים ואתיופים.

קשה לייצר סטטיסטיקה מדויקת של הדמוגרפיה בקילברן בשל השתייכותה לשלושה רבעים שונים. כחצי האוכלוסייה מוגדרת "בריטית לבנה" או "לבנה אחרת".

## תחבורה
### רכבת תחתית ועילית
בקילברן מספר קווי רכבת, בעיקר מזרח-מערב, אשר מחברים אותה לשאר לונדון. בקילברן התחנות הבאות של הרכבת התחתית של לונדון ושל הרכבת העילית:
* תחנת קילברן (קו ג'ובילי [היובל])
* תחנת קילברן פארק (קו בייקרלו)
* תחנת ברונדסברי (קו צפון לונדון)
* תחנת קילברן היי רוד (קו ווטפורד די.סי)

## ספורט
בקילברן שני מועדוני כדורגל (אחת מ-12 החברות הראשונות בהתאחדות הכדורגל נוסדה בקילברן ב-1863, וממנה בא הנשיא הראשון של ההתאחדות), מועדון ראגבי, ומועדון הרלינג.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:לונדון: שכונות
וילפריד וויניץ'

**וילפריד (מיכל) וויניץ**' (באנגלית: **Wilfrid Voynich**; שם לידתו הפולני: **Michał Wojnicz**; 12 בנובמבר 1865, טלז - 19 במרץ 1930) היה מהפכן פולני ממוצא ליטאי, סוחר עתיקות וספרים. זכה לפרסום רב בשל כתב יד וויניץ' שאותו מצא לדבריו בשנת 1912 בווילה מונדרגונה באזור פרסקטי בקרבת רומא שבאיטליה, ושנקרא מאז על שמו.

## ביוגרפיה
וילפריד וויניץ' נולד בטלז למשפחה ליטאית-פולנית. הוא למד בגימנסיה בסובאלק, ובהמשך באוניברסיטאות בוורשה, סנקט פטרבורג ומוסקבה. וויניץ' קיבל תואר בכימיה מאוניברסיטת מוסקבה והיה לרוקח מוסמך. 

ב-1885 הצטרף וויניץ' בוורשה לארגון הפרולטריאט המהפכני של לודביק ורינסקי. המשטרה הצארית פעלה נגד פעילי הארגון, וב-1886 לאחר ניסיון כושל לשחרור שניים מחבריו לארגון שנידונו למוות, פיוטר ברדובסקי (1846-1886)  וסטניסלב קונציקי (1861-1886), ממבצר ורשה, נעצר וויניץ' על ידי המשטרה הרוסית. וויניץ' נשלח לעבודות פרך בטונקה (Тунка) שבדרום מזרח רוסיה. ב-1890 הצליח וויניץ' להימלט והגיע לבייג'ינג, ומשם חזרה לאירופה להמבורג ומשם ללונדון.

וויניץ' אימץ שם בדוי כאיוון קלצ'בסקי וסייע לסרגיי סטפנייק להקים אגודת חברים למען רוסיה החופשית בלונדון. לאחר מותו של סטפנייק ב-1895 הפסיק וויניץ' לעסוק בפעילות מהפכנית. ב-1898 פתח חנות ספרים בלונדון, וב-1902 נישא לאתל ליליאן בול, בתו של המתמטיקאי ג'ורג' בול, סופרת ומוזיקאית. 

ב-1914 פתח וויניץ' חנות ספרים נוספת בניו יורק, וסחר בספרים ישנים.

ב-1930 נפטר וויניץ'.

## קישורים חיצוניים

* על חייו של וילפריד וויניץ'

קטגוריה:סוחרי עתיקות
קטגוריה:מהפכנים
קטגוריה:מהגרים מבריטניה לארצות הברית
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לממלכה המאוחדת
קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:נפטרים ב-1930
לורן טיילור

**לורן אלכסנדרה טיילור** (באנגלית: **Lauren Alexandra Taylor**, נולדה ב-16 ביוני 1998) היא שחקנית וזמרת אמריקאית הידועה בשל גילומה של שלבי מרקוס בתמיד ביחד, ובנוסף בשל גילומה של הרפר ריץ' בסדרה ריצ'י ריץ'.

## חיים וקריירה
טיילור נולדה בליטלטון, קולורדו וגדלה בסן דייגו, קליפורניה.

בגיל 14, היא פתחה את המופע של הלהקה ווילסון פיליפס, בנוסף היא פתחה גם את המופעים של מייקל בולטון, ונסה ויליאמס ודבי גיבסון. היא הייתה גם אחד ממופעי הפתיחה של יריד הקאנטרי של קליפורניה בדל מר ב-2015.

לטיילור יש שני אחים תאומים, והיא גרה איתם ועם אימה בחלק הדרומי של קליפורניה.

## פילמוגרפיה

## דיסקוגרפיה
### [[סינגל]]ים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:ערוץ דיסני: שחקנים ומנחים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1998
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1998
לנדרי בנדר

**לנדרי בנדר** (באנגלית: **Landry Bender**, נולדה ב-3 באוגוסט 2000) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בשל כיכובה בסדרות של ערוץ דיסני "קרש וברן" כקליאו ו"תמיד ביחד" כסיד ריפלי ובסדרה של נטפליקס "צער גידול בנות - הדור הבא" כרוקי.

## חיים אישיים
בנדר נולדה בשיקגו, אילינוי. היא עברה לפיניקס באריזונה עם משפחה כאשר הייתה בת שנתיים. התחילה לשחק בהפקות תיאטרון מקומיות כאשר הייתה בת 5. בשנת 2018 סיימה את לימודיה בבית הספר התיכון העצמאי באוק פארק, קליפורניה.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:ערוץ דיסני: שחקנים ומנחים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2000
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2000
ועד רבני יש"ע

**ועד רבני יש"ע** הוא גוף של רבני ההתנחלויות ביהודה ושומרון שהיה פעיל בתחום ההלכתי והפוליטי משנות התשעים.

## היסטוריה
הגוף הוקם בראשית שנות התשעים על ידי הרב זלמן ברוך מלמד, ראש ישיבת בית אל ורב היישוב, יחד עם רבני התיישבות נוספים ביהודה ושומרון. הגוף התפרסם בעיקר סביב הסכמי אוסלו ובהמשך בקריאה לסירוב פקודה בתקופת תוכנית ההתנתקות, וכן בתמיכה מתונה בעליית יהודים להר הבית. הגוף סיפק תשובות הלכתיות לתושבים וקרא להמשיך את הבנייה ביישובים גם בימי חול המועד.

בוועד היו חברים הרב זלמן מלמד ראש ישיבת בית אל ורב בית אל ב', הרב שלמה אבינר רבה של בית אל א', הרב דב ליאור - רבה של קריית ארבע (שהיה גם ראש הוועד), הרב גדעון פרל רבה של אלון שבות, הרב יגאל קמינצקי מגוש קטיף, הרב אליקים לבנון רבה של אלון מורה, הרב אלחנן בן נון רבה של שילה, הרב אליעזר מלמד רבה של הר ברכה (שימש כמזכיר הוועד, ורעייתו ענבל כמזכירה), והרב דוד דודקביץ רבה של יצהר. דוברו היה הרב דניאל שילה רבה של קדומים. בהמשך הצטרפו נוספים, דוגמת הרב חיים ירוחם סמוטריץ', הרב יאיר שחור רבה של מעלה לבונה ועוד.

ברבות השנים נחלשה פעילותו של הוועד, וכיום הוא לא פעיל.

### גיליון רבני יש"ע
בין השנים תשנ"ב–תש"ס, מזמן לזמן, הוציא לאור ועד הרבנים כתב עת בשם "**רבני יש"ע**" וכתבו בו מספר רבנים ביהודה ושומרון ומחוצה להם, דוגמת הרבנים שלמה גורן, נחום אליעזר רבינוביץ, אליעזר ולדמן, דב ליאור, יעקב אריאל, דוד חי הכהן, מאיר מאזוז, מנחם פרומן. עורכו היה הרב אליעזר מלמד ששימש גם כמזכיר הוועד. אחריו שימשו כמזכירים הרב ישי באב"ד והרב מרדכי רבינוביץ מהיישוב גבעת אסף, בנו של הרב נחום אליעזר רבינוביץ'.

בשיא תפוצתו נדפסו כ-30,000 אלף עותקים לכל גיליון. בשל היעדר משאבים כלכליים נדפס והופץ כתב העת למקוטעין, והפסיק את פעילותו לאחר שיצאו 35 גליונות.

כתב העת הוביל קו תקיף כנגד הסכמי אוסלו וכנגד מדיניות פושרת מדי, לטעמם של רבני הוועד, של ממשלת ישראל כנגד הטרור הפלסטיני. כן הוביל הגיליון קריאה לסירוב פקודה בידי חיילי צה"ל במקרה של פינוי יישובים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* רבני יש"ע: עליה להר הבית - מצווה!

## הערות שוליים

קטגוריה:מפעל ההתנחלות
קטגוריה:מועצות וקבוצות הנהגה רבניות
קטגוריה:אגודות רבנים
קטגוריה:שנות ה-1990 בישראל
דיאולוס

[ממוזער|תחרות ריצה ביוון העתיקה. מוצג ב[מוזיאון הלובר]]
**דיאולוס** (ביוונית עתיקה: **Δίαυλος**; תרגום מילולי "מרוץ כפול") הייתה תחרות ריצה שהייתה חלק מהמשחקים האולימפיים ביוון העתיקה.

ביוון העתיקה, תחרות הריצה הפופולרית ביותר נקראה "סטאדיון". אורכו של הסטאדיון לא היה קבוע, והיה תלוי באורך המתחם שבו התרחש. כך באולימפיה אורך הסטאדיון היה 192.27 מטרים בעוד בדלפי אורכו היה 177.5 מטרים. הדיאולוס היה למעשה סטאדיון כפול. המתחרים רצו לכל אורכו של הסטאדיון, ומיד לאחר מכן סבו על עקביהם ורצו חזרה אל נקודת ההתחלה. 

הסטאדיון היה נפתח בתקיעת חצוצרה של פקידים מיוחדים שניצבו בקו הזינוק, כדי לוודא שכל המתחרים מתחילים מאותה נקודה. פקידים נוספים נעמדו בסוף המסלול, כדי להחליט על הזוכה ולוודא שאיש לא מרמה. במקרה שלא הגיעו להכרעה, המירוץ היה מתחיל מחדש. לרוב נקודת הסיום של המרוץ הייתה נקודה בולטת ובעלת ממד דתי-פולחני, כמו מצבה או מקדש. בתחילה היו כל הרצים חוזרים לאחור אל אותו עמוד, אולם הדבר גרם לבלבול רב, וכן להיתקלויות וחבלות, ולפיכך, וכן כדי ליצור מקדם הגינות אחיד, נקבעו בהדרגה עמודים כמספר הרצים.

## ראו גם
* ספורט ביוון העתיקה

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מרוצים
קטגוריה:תחרויות ספורט ביוון
קטגוריה:יוון העתיקה: ספורט
קטגוריה:ספורט אולימפי
קטגוריה:ספורט אולימפי ביוון העתיקה
יחיאל הלר

רבי **יחיאל הלר** (אב ה'תקע"ד, 1814 - י"א בכסלו ה'תרכ"ב, 14 בנובמבר 1861) היה רב ליטאי. רבן של הלוסק, וולקוביסק, סובאלק ופלונגיאן. מחבר הספר **"עמודי אור"** וחיבורים רבים אחרים.

## ביוגרפיה
נולד בקוידנוב לרבקה בת ר' אברהם הלר מצאצאי הרב יום-טוב ליפמן הלר ולרב אהרן הלר. כל אחיו כיהנו כרבנים: אחיו הגדול היה הרב ישראל "חריף" הלר, מתלמידי רבי חיים מוולוז'ין וראש ישיבה בישיבת מיר; הרב מאיר הלר כיהן כדיין בווילנה וכרב בקוסטיקוביץ שליד מוהילב; אחיו הצעיר היה הרב יהושע הלר מחבר "חוסן יהושע" ורבן של ערים בליטא. גיסו היה רבי אליהו לוינזון מקרטינגה (ר' אלי' קרטינגר).

כבר בצעירותו נודע בכינוי "העילוי מקוידנוב". נסע למינסק ללמוד בבית המדרש המפורסם בשעתו "בלומקה'ס קלויז". בשנת 1835 (ראשית תקצ"ו), והוא בן 21 בלבד, החל לכהן כרבה של הלוסק, משרה שבה החזיק עד 1843 (ניסן תר"ג), אז עבר לכהן כרבה של וולקוביסק במקום רבי יצחק אייזיק חבר, שעבר לכהן בסובאלק. בתקופה זו פורסם פרק משלו בתוך המאמר "כבוד העמים שבזמנינו" שתורגם לכמה שפות והודפס בידי לאון מנדלשטם בספר "שני פרקים" (1852).

בסוף 1853 (תרי"ד) התמנה כרבה של סובאלק, לאחר פטירתו של הרב הקודם רבי יצחק אייזיק חבר (שאת מקומו מילא אף ברבנות וולקוביסק). בחג השבועות ה'תרי"ד נפטרה אשתו פסיה והוא נישא בשנית לחיה לוינזון, נכדת רבי אברהם אחי הגר"א. הוא כיהן כרבה של סובאלק במשך חמש שנים עד 1858, אז עבר לכהן כרבה של פלונגיאן.

הוא התפרסם כאחד מגדולי הדור למרות גילו הצעיר ורבנים גדולים החלו לפנות אליו בשאלות הלכתיות במקרים סבוכים, כמו גם בבקשה להצטרף להיתרי עגונה, בולטים בין הפונים אליו: הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט שאף ציטט אותו בחיבורו החשוב "פתחי תשובה", והרב שמואל אביגדור תוספאה מחבר "תנא תוספאה". ספרו "עמודי אור" (קניגסברג תרי"ז) הביא לפרסומו בבתי המדרש בליטא כאחד מגאוני ליטא. שם הספר מכיל את המילה **אור** להנצחת שמם של הוריו בראשי התיבות **א**הרן **ור**בקה.

הוא נפטר בפתאומיות בפלונגיאן ביום חמישי י"א בכסלו ה'תרכ"ב, 14 בנובמבר 1861. בן 47 היה בפטירתו.

בנו, הרב אברהם הלר, מחבר הספר "יפה נוף", כיהן כרבן של יאנישוק, הזנפוט וליבוי.

## לקריאה נוספת
* ברל כהן, **ראשוני הרבנים בסובאלק: ר' יחיאל הלר**, בתוך: יהודה אלראי ויוסף כרוסט (עורכים), **ספר קהילת סובאלק ובנותיה: בקלורובה, ויז'אן, סייני, [[פונסק]], פיליפובה, פשרושלה, ראצק** יהודה תל אביב: הוצאת יאיר ע"ש אברהם שטרן, תשמ"ט-1989. עמ' 149

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
;כתביו
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:סובאלק: רבנים
קטגוריה:פלונגיאן: רבנים
קטגוריה:משפחת הלר
קטגוריה:וולקוביסק: רבנים
יחיאל הלר (השני)

הרב **יחיאל הלר** (י"א בתשרי ה'תרכ"ז, 20 בספטמבר 1866 - כ"ב באב ה'תש"ב, 4 באוגוסט 1942) היה רב ליטאי; רבה של דזיארז'ינסק (קוידינוב) במשך שלושים וחמש שנה, ומחבר ספר המצוות לרמב"ם לפי סדר פרשיות התורה.

## ביוגרפיה
נולד בדזיארז'ינסק לרב העיר, אברהם מאיר הלר (בנו של רב העיר הקודם, ישראל "חריף" הלר מחבר "נחלת ישראל" שכיהן גם כראש ישיבה בישיבת מיר). אביו היה אחיינו של הרב יחיאל הלר מחבר "עמודי אור", והוא נקרא על שמו.

למד בישיבת וולוז'ין והיה מקורבם של הנצי"ב ושל רבי חיים סולובייצ'יק. נסמך לרבנות בידי רבי יצחק אלחנן ספקטור, רבי משה דנישבסקי, האדר"ת ורבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין. נישא לחנה בתו של הרב צבי הירש למפרט, אב"ד סטולביץ' ועורך ספרי הגר"א על שולחן ערוך.

בשנת 1894, ה'תרנ"ד, התמנה לרבה של קוידנוב, כאביו, וכיהן ברבנות העיר שלושים וחמש שנה, עד עלייתו לארץ ישראל בשנת ה'תרפ"ט, 1929. עלייתו נתמכה באחֶיה של אשתו, בניו של הרב צבי הירש למפרט מחבר "פסקי הגר"א", שהיו עשירים מפורסמים ורכשו עבורו בית בפתח תקווה ולצדו פרדס שיספק את פרנסתו. זמן קצר אחרי עלייתו ארצה, נפצע בנו צבי הלר, תלמיד ישיבת סלובודקה בחברון, במאורעות המכונים "פרעות תרפ"ט" בחברון ונפטר מפצעיו (כ"ד באב תרפ"ט).

באותה שנה הדפיס בירושלים את מהדורתו לספר המצוות לרמב"ם, שאותו סידר מחדש על סדר פרשיות התורה כדי לאפשר את הלימוד בו מדי שבוע בצמוד לפרשת השבוע.

נפטר בפתח תקווה בכ"ב באב ה'תש"ב, 4 באוגוסט 1942. על שמו רחוב במרכז פתח תקווה, בסמוך לנחלה שבה התגורר בישראל.

## משפחתו
אשתו חנה הייתה בתו של הרב צבי הירש למפרט, אב"ד סטולביץ' ועורך ספרי הגר"א על שולחן ערוך. גיסו, נחמיה למפרט (נפטר ב-1928), היה ממייסדי ישיבת רבי יצחק אלחנן.

לזוג היו ארבעה בנים ובת, מהם:
* המחנך והסופר ישראל הלר, חניך ישיבת מיר ואיש משמר העמק ותל אביב (נפטר 1973).
* רבקה, אמו של הסופר יהושע קנז.
* שלמה הלר, אביה של סופרת הילדים צביה גולן.

## לקריאה נוספת
* משה צינוביץ, **רבי יחיאל הלר**, בתוך: **עץ חיים**, תל אביב תשל"ב, עמ' 396

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ספר המצוות לרמב"ם: פרשנים, מתרגמים ומהדירים
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:משפחת הלר
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1866
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1942
מגן שוק

[ממוזער|[מגן אמה|מגני האמה בצד השמאלי של התמונה ומגן השוק בצד הימני.]] 
**מגן שוק** הוא מגן שנועד להגן על עצם השוק שברגל מפני שבירה. 

מגנים מסוג זה נפוצים בקרב שחקני כדורגל, במטרה למנוע את שבירת הרגל בעת התנגשויות וגליצ'ים. המגנים בכדורגל עשויים פלסטיק ונלבשים מתחת לגרב, ללא כל אמצעי המהדק אותם לגוף.

סוג שונה של מגנים מסוג זה נפוצים בקרב מתאמנים באמנויות לחימה, כדי להגן על הרגל הבועטת מפני שבירה או מכות יבשות כאשר זו תפגע בגוף היריב, זאת מכיוון שאין שומן באזור עצם השוק והיא עצם בולטת וארוכה, דבר ההופך אותה לפגיעה. כמו כן, המגן מרכך את המכה לגוף היריב.

מגנים לאמנויות לחימה מורכבים לרוב גומי או בד, ובפנים הם מלאים פלסטיק עטוף בספוג דק. המגנים נסגרים לרוב בעזרת סקוצ'ים, ולרובם יש רשת בחלק הפנימי למניעת גירוד. ישנם מגנים בצורת "גרב", הנלבשים על הרגל כמו גרב. מגנים עבור כדורגל עשויים פלסטיק בלבד ולרוב אינם כוללים אמצעי להידוקם אל השוק.

מגני שוק מיוצרים במידות שונות על ידי מגוון של חברות.

## ראו גם
* מגן אמה
* מגן שיניים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ציוד ספורט
קטגוריה:ציוד בטיחות
בזיליקת מריה הקדושה (קרקוב)

**בזיליקת מריה הקדושה** או **בזיליקת מריה הבתולה** () היא בזיליקה (מאז שנת 1963) בעיר קרקוב שבפולין. הכנסייה היא מקום התפילה המפורסם ביותר בפולין, והיא נמצאת בחזית הכיכר המרכזית של קרקוב. הבזיליקה החליפה כנסייה קודמת בסגנון הרומנסק במהלך המאה ה-13, והיא עצמה בנויה בסגנון הגותי. הבזיליקה נבנתה במהלך המאה ה-14, ושני המגדלים שלה נוספו לה עוד בשנת 1478. שני המגדלים בנויים בסגנון הגותי הפולני אך נוספו להם עיטורים מאוחרים יותר. המגדל הנמוך יותר (69 מטרים גובהו) מכיל את חמשת הפעמונים העצומים של הבזיליקה וגג בסגנון אדריכלות הרנסאנס, והגבוה יותר (גובהו 81 מטרים) מכיל כתר עצום ממדים שבאותו הזמן היה מצופה זהב בסגנון אדריכלות הבארוק. הבזיליקה אוצרת בתוכה כמה פריטים דתיים חשובים. המזבח הגדול הקרוי בשם Oltarz Mariacki נוצר על ידי הפסל הגרמני המפורסם פייט שטוס. בניית המזבח עצמו לקחה כ-12 שנים.

## היסטוריה
במהלך המאה ה-13 סבלו הערים הפולניות רבות מפלישות טטריות חוזרות ונשנות, וביניהן גם על העיר קרקוב. הטטרים השאירו את קרקוב חרבה, וראשיה יזמו חידוש נרחב של פני העיר ובהם בנייתה של כנסייה חדשה, עצומת ממדים שנבנתה בין השנים 1290–1300. הכומר יאן דלוגוש מצביע על בישוף קרקוב Iwon Odrowąży כמייסדה. הכנסייה לעומת זאת המשיכה להבנות ולהתפתח גם אחרי, ובשנת 1320 עברה שיפוץ בנוסף. הכנסייה החדשה לא שרדה זמן רב. היא פורקה והוחלפה באחת חדשה בשנים 1355–1365 על ידי מיקולאי ויירז'ינק (Mikołoj Wierzynek).

## ראו גם
*תרועת החצוצרה של קרקוב
*קתדרלת ואוול בקרקוב

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פולין: כנסיות
קטגוריה:קרקוב: מבנים
אל-אטרש

**אל-אטרש** (בערבית: الأطرش) הוא שם משפחה שמקורו בערבית. משפחת אל-אטרש, שמוצאה בחורן, היא משפחה דרוזית מיוחסת בעולם הערבי. פירוש השם הוא "החירש".

קטגוריה:שמות משפחה ערביים
מגדל ארמון

**מגדל ארמון** הוא מגדל משרדים בחיפה, בשכונת הדר, ברחוב הנביאים 18 פינת שבתאי לוי.
## היסטוריה
במקום פעל בעבר בית הקולנוע ארמון, שהיה ידוע בשל גגו הנפתח והמבנה הארכיטקטוני בעל החזית העגולה. הקולנוע, שנפתח לציבור בשנות ה-30 של המאה ה-20, הכיל 1,800 מושבים ותאים יוקרתיים להשכרה. בשנות ה-80 הוצעה תוכנית להרוס את הקולנוע ולהקים במקומו בניין משרדים עם קולנוע חדיש.

התכנית תוכננה על ידי משרד אדריכלים י.י.גרנות.

ב-1995 נהרס הקולנוע והחלה בניית מגדל הארמון. הבנייה הסתיימה ב-1998. את המגדל מאפיינים שני פסים כחולים ודקים שחוצים אותו, אחד בצדו המערבי ואחד בצדו המזרחי, וארבעה פסים עבים בצבע כחול, שניים בצד הצפוני ושניים בצד הדרומי.

במגדל יש 20 קומות. הגובה של קומת הכניסה הוא 71 מטרים מעל פני הים, וגובה הגג הוא 142 מטרים מעל פני הים. בסיום בנייתו היה נחשב לאחד המגדלים הגבוהים בצפון ישראל. נכון ל-2019 הוא המגדל ה-18 בגובהו בחיפה.

במגדל כ-6 קומות חניה. בשלוש הקומות הראשונות של המגדל יש מספר חנויות, ושאר הקומות משמשות למשרדים. במגדל עשר מעליות, מהן ארבע מהירות. בקומה העליונה של המגדל יש תצפית, שממנה ניתן לצפות עד למרחק של כשישים קילומטרים.

ביולי 2011 נמכר המגדל לחברת מגדל, מקבוצת אלקטרה, ב-100 מיליון ש"ח, וב-2021 לקרן ריאלטי ב-105 מיליון ש"ח

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ארמון
קטגוריה:הדר הכרמל
קטגוריה:רחוב הנביאים (חיפה)
אמילי אולרופ

**אמילי אולרופ** (בדנית: **Emilie Ullerup**; נולדה ב-27 באוקטובר 1984) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה דנית. מוכרת בשל תפקידיה בסדרת הטלוויזיה "מקלט באפלה" כאשלי מגנוס ובסדרת הטלוויזיה "חופי צ'סאפיק" כברי אובריאן.

## ביוגרפיה
אולרופ נולדה בקופנהגן, דנמרק כבת למשפחה דיפלומטית, בתו של המשפטן והשגריר אוב אולרופ (דנ').

לאחר שסיימה את לימודיה בתיכון בעיר הולדתה ב-2003, היא עברה לוונקובר, קולומביה הבריטית בקנדה, ולמדה בבית הספר לקולנוע של ונקובר (אנ'), שם סיימה את לימודיה ב-2005.

## קריירה
בשנת 2006 לוהקה לתפקיד המשחק הראשון שלה לדמותה של ג'וליה ברין בסדרת הטלוויזיה המחודשת "בטלסטאר גלקטיקה" ששודרה ברשת SyFy.

בשנת 2008 החלה לגלם את דמותה של אשלי מגנוס בעונה הראשונה והשנייה של סדרת הטלוויזיה הקנדית "מקלט באפלה".

בשנת 2011 התארחה בסדרת הפעולה בכיכובו של סטיבן סיגל, "צדק אמיתי", ושנה לאחר מכן קיבלה תפקיד יותר גדול בעונה השנייה.

משנת 2012 עד לשנת 2014 גילמה את אסטריד פולסן, אחת הדמויות הראשיות בסדרת הדרמה הקנדית "Arctic Air", לצדם של פסקל האטון וניאל מאטר עד לביטולה של הסדרה לאחר שלוש עונות.

בשנת 2014 שיחקה בתפקיד אורח בסדרה הקנדית-אמריקאית "מכתבי אהבה". אולרופ החלה לגלם את דייל טרוורס בסדרת הסרטים הטלוויזיונית אשר מבוססת על הסדרה. עד כה יצאו 11 סרטים בערוץ הולמרק, ואולרופ שיחקה בארבעה מתוכם.

בשנת 2015 שיחקה בסרט הפעולה "מתח גבוה".

בשנת 2016 שיחקה בסרט "זכרונותיו של מתנקש בינלאומי" בכיכובו של קווין ג'יימס. בשנה זו לוהקה לתפקיד ברי אובריאן לצד ג'סי מטקאלף בסדרת הטלוויזיה "חופי צ'סאפיק" בערוץ הולמרק.

בשנת 2017, היא כיכבה בסרט "With Love, Christmas" של ערוץ הולמרק, לצד ארון או'קונל.

## חיים אישיים
אולרופ דוברת דנית, אנגלית ווייטנאמית.

בשנת 2008 התגלה לה גידול שפיר אגרסיבי סביב עצבי עמוד השדרה. היא עברה ניתוח להסרת הגידול בשנת 2009, ובאותה העת הוסרה גם עצם הזנב שלה. לאחר כחמישה חודשי התאוששות היא חזרה לשגרה.

ב-14 באוגוסט 2018, היא נישאה לבן זוגה בשנים האחרונות, השחקן והקולנוען קייל קאסי. להם שני ילדים משותפים.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה דניות
קטגוריה:מהגרים לקנדה
קטגוריה:ילידות 1984
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1984
פייבלזון

**פייבלזון** הוא שם משפחה יהודי שמקורו ככל הנראה ביהדות ליטא.

קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
יהונתן בן בעיה ומסבלה בן שמעון

**יהונתן בן בעיה** (בארמית: **בר בעין**) ו**מסבלה בן שמעון** (וכן **משבלה** או **מסבלא**) היו שני פרנסי עין גדי מטעמו של שמעון בר כוסבה (בר כוכבא) בשלהי תקופת מרד בר כוכבא, אשר נודעו בזכות תגליות מערת האגרות שבמצוקי נחל חבר במדבר יהודה.

## יהונתן ומסבלה כמפקדי עין גדי
זהותם של השניים נתגלתה במסגרת קריאת אגרות בר כוכבא, שנתגלו במערת האגרות בשנת 1960 בידי פרופ' יגאל ידין. בצרור האגרות שנחשף מופיעים השניים כנמענים בעשרות אגרות שיועדו אליהם ישירות מבר כוכבא (כונה לרוב באגרות - "שמעון בן כוסבא נשיא ישראל"). מהאגרות עולה כי השניים היו פרנסי או מפקדי עין גדי מטעמו של בר כוכבא בשלהי ימי המרד.

מעיון בארכיון בבתא, שנתגלה אף הוא במערת האגרות, התברר כי יהונתן בן בעיה היה קרוב משפחתה של בבתא בת שמעון בעלת הארכיון. זאת, כאשר אחותו, מרים, הייתה צרתה של אותה בבתא. שם אביו, בעיה (ובגרסה הארמית - בעין), היה שם נדיר למדי. גם שמו של מסבלה שותפו היה נדיר באוצר השמות היהודיים באותה עת, ונזכר רק פעמים אחדות בכתבי חז"ל ובכתבי יוסף בן מתתיהו.

לפי הסברה שהעלה פרופ' ידין, ייתכן שהשניים מצאו מקלט עם דיכוי המרד במערת האגרות או במערת האימה שבמצוקי נחל חבר, בסמוך לעין גדי. במערות אלה, שעליהן הושם מצור רומאי, נתגלו פרט לאגרות גם שלדי אדם רבים וציוד מוכמן רב, וכן מטבעות בר כוכבא.

## יחסו של בר כוכבא ליהונתן ולמסבלה
מאגרותיו של בר כוכבא המיועדות ליהונתן ולמסבלה עולה כי הלה נהג בהם בקשיחות, ולעיתים אף הביע ישירות את אכזבתו מאי התמסרותם המספקת לטעמו למאמצי הלחימה ברומאים. האגרות ליהונתן ולמסבלה נכתבו ברובן בארמית, וקצתן בעברית.

באחת האגרות, הפותחת במילים , דורש בר כוכבא מיהונתן ומסבלה להחרים עבורו כמות חיטה מסוימת,  ("אחרת תיעשה בכם פורענות"). באותה איגרת צוין גם:  ("וכל איש תקועי אשר יימצא אצלכם, הבתים שישכנו בתוכם יישרפו").

בתעודה נוספת, מזכיר בר כוכבא את ה"רהומיה" (הרומאים), ודורש שוב מיהונתן וממסבלה לשלוח אליו סיוע,  ("אחרת תיעשה בכם פורענות").

באיגרת אחרת (היחידה הפותחת ממש במילה "איגרת") פונה בר כוכבא אל יהונתן בלבד, ומצווה עליו לשמוע לאדם בשם אלישע: .

באיגרת נוספת פוקד בר כוכבא על יהונתן ומסבלה לשלוח אליו את אלעזר בר חטה לפני כניסת השבת: .

ב"איגרת ארבעת המינים" של בר כוכבא הוא פוקד על אדם בשם יהודה בר מנשה מקריית ערביה (ח' ערוב או ח' ערביה, בין ביתר לעין גדי), לשלוח חמורים ליהונתן ולמסבלה כדי שיעמיסו עליהם לולבים ואתרוגים עבור מחנהו הראשי של בר כוכבא. 

מכתב נוסף שנתגלה בצרור ויועד ליהונתן ולמסבלה כתוב יוונית, וגם בו נתבקשו השניים לספק את ארבעת המינים עבור "המחנה היהודי", וזאת לבקשתו של בר כוכבא (ממכתב זה, הכתוב יוונית, נתוודעה לראשונה דרך הגיית השם כוסבה בניקוד מלא - "כוסיבה").

מאכזבתו של בר כוכבא מהתנהלותם של יהונתן ומסבלה ניתן להתרשם באופן מוחשי ביותר באיגרת כתובה עברית, שבה נכתב כך: .

## עץ משפחת יהונתן בן בעיה

## לקריאה נוספת
*י' ידין, **החיפושים אחר בר-כוכבא - פרשת התגליות במערות מדבר יהודה ואיגרותיו של מנהיג המרד נגד רומא**, ספריית מעריב, 1976.

## ביאורים

קטגוריה:מדבר יהודה
קטגוריה:מגילות מדבר יהודה
קטגוריה:מרד בר כוכבא: אישים
קטגוריה:עין גדי
קטגוריה:יהודים במאה ה-2
מלך הרומאים

[ממוזער|[אוטו השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה|אוטו השלישי, הראשון בשליטי האימפריה הרומית הקדושה שנשא בתואר " מלך הרומאים".]]
**מלך הרומאים** (בלטינית: **Rex Romanorum**; בגרמנית: **König der Römer**) היה התואר ששימש את מלך פרנקיה המזרחית לאחר בחירתו על ידי הנסיכים הבוחרים, החל מתקופת שלטונו של היינריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (1002–1024).

התואר התייחס במקור לכל מלך גרמני בתקופה שבין בחירתו לבין הכתרתו לקיסר האימפריה הרומית הקדושה על ידי האפיפיור. התואר שימש גם לציון יורש העצר הנבחר במהלך חייו של קיסר מכהן (כמו נסיך ויילס). החל מהמאה ה-16, כאשר מלכים גרמנים אימצו את התואר "קיסר נבחר" והפסיקו להיות מוכתרים על ידי האפיפיור, המשיך התואר לשמש אך ורק עבור יורש עצר שנבחר עוד בחיי קודמו.

התואר עצמו השתנה לאורך הזמן. בתקופת השושלת האוטונית, התואר היה **מלך הפרנקים** (בגרמנית: König der Franken, בלטינית: Rex Francorum), ומשלהי תקופת השושלת הסאלית הוא היה **מלך הרומאים** (בגרמנית: König der Römer, בלטינית: Rex Romanorum). בעת החדשה נכנס לשימוש התואר **מלך בגרמניה** (בגרמנית: König in Germanien, בלטינית: Germaniae Rex). לבסוף, ההיסטוריוגרפיה הגרמנית המודרנית טבעה את המונח **מלך רומאי-גרמני** (Römisch-deutscher König) כדי להבדיל אותו מקיסר רומא הקלאסי, וכן מהקיסר הרומאי-גרמני ומקיסר גרמניה המודרני.

## רקע
האימפריה הרומית הקדושה הייתה מונרכיה נבחרת שבה המלך היה נבחר ולא קיבל את תפקידו בירושה מבן משפחתו (כך לפחות להלכה, אולם לא תמיד בפועל).

השליטים נבחרו על ידי בכירי האצולה (החל מ-1356 שבעת "הנסיכים הבוחרים") למלכים, ובשלב שני הוכתרו לקיסרים על ידי האפיפיור. בתואר "מלך הרומאים" נשאו בתקופה בין בחירתם למלך עד הכתרתם לקיסר.

עם זאת, תקופה זו ארכה לעיתים שנים רבות, וחלק מהשליטים מעולם לא הוכתרו לקיסרים ונשארו "מלך הרומאים" עד סוף ימיהם.

## שלבי השימוש בתואר
השימוש בתואר "מלך הרומאים" החל בסוף המאה העשירית. הראשון שנשא בו היה אוטו השלישי, שנבחר למלך בשנת 983 והוכתר לקיסר בשנת 986. 

בשלב מאוחר יותר, כאשר השלטון בקיסרות עבר בירושה, "מלך הרומאים" היה התואר של יורש העצר.

התואר התיישן מבחינה תפקודית עם ביטול הדרישה שהקיסר יוכתר על ידי האפיפיור בשנת 1508 אך המשיך לשמש כחלק מהתארים הפורמליים של הקיסר עד סוף האימפריה בשנת 1806.

התואר בפועל השתנה עם הזמן. בתקופה השושלת האוטונית הוא היה **מלך הפרנקים** (בגרמנית: *König der Franken*; בלטינית: *Rex Francorum*), מתקופת השושלת הסליאנית המאוחרת היה זה **המלך הרומי** (*Römischer König*) או **מלך הרומאים** (בגרמנית: *König der Römer*; בלטינית: *רקס רומנורום*). 

בתקופה המודרנית, נכנס לשימוש התואר **מלך בגרמניה** (בגרמנית: *König in Germanien*; בלטינית: *Germaniae Rex*). הוא מעולם לא שימש כתואר ראשי. מי שהוסיף את התואר היה מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, שבימיו בוטלה את הדרישה שהקיסר יוכתר על ידי האפיפיור.  

לבסוף, ההיסטוריוגרפיה הגרמנית המודרנית קבעה את המונח **המלך הרומאי-גרמני** (*Römisch-deutscher König*) כדי לבדל אותו הן קיסר האימפריה הרומית, כמו גם מן הקיסרות הגרמנית. 

נפוליאון חידש את השימוש בתואר והעניק אותו לבנו נפוליאון השני.

קטגוריה:האימפריה הרומית הקדושה
היום השמיני

**היום השמיני** (או **האחים מרקוס**, באנגלית: **8th day**) הוא צמד מוזיקלי יהודי אמריקאי מלוס אנג'לס, קליפורניה, המבצע מוזיקת פופ רוקיסטית חסידית. הוא הוקם בשנת 2004 על ידי האחים שמואל ובן-ציון מרקוס.

הצמד פרסם שמונה אלבומי אולפן ואלבום הופעה אחד, וקיים הופעות ברחבי ארצות הברית והעולם, בין היתר במרכז לינקולן, באמריקן איירליינס ארנה ובטיילת יוניברסל סיטי .

## שם ההרכב
השם "היום השמיני" הוא מעין פרדוקס שמשמעותו 'היום שלא קיים בימי השבוע' ומטרתו לחזק את התדמית ההומוריסטית של הצמד. בנוסף לכך, בחירת השם הייתה כנגד יום שמיני עצרת שהוא יום ההולדת של שמואל מרקוס, וגם בשל הרעיון המופיע בתורת החסידות שלפיהו המספר שמונה שייך לדרגה ש"למעלה מהטבע" לעורר התעלות.

## סגנון
סגנון הצמד בעיקרו הוא מהמוזיקה החסידית, אך הוא מושפע מז'אנרים זרים, כמו פאוור-פופ , בלוז, רגאיי ועוד.

בנצי מרקוס תיאר את הלהקה כהרכב פאנק-קלייזר, אך "כל שיר הוא בפני עצמו, ישנם שירים המושפעים ממוזיקה ים-תיכונית, מוזיקה עממית, קאנטרי, רוק, ג'אז, בלוז, יש הכל.

## היסטוריה
האחים שמולי ובנצי מרקוס הם אחים של הזמר אלי מרקוס, אחייניו של הזמר אברהם פריד (שאף הופיע באחד הקליפים של הצמד) ובני-דודים של הזמר בני פרידמן ושמחה פרידמן, ולכן הושפעו מוזיקלית ממשפחתם אם כי פיתחו סגנון משל עצמם.

בשנת 2004 הם החלו לשתף פעולה בעוד בנצי משמש כבסיסט ושמואל כותב ושר. באותה שנה הוציאו ארבעה שירי הדגמה שהלחין אחיהם חיים מרקוס, וב-2005 הפיצו את אלבום הבכורה "טראכט גוט" (לחשוב חיובי, ביידיש), בקולות רקע השתתפו גם חיים, זלמן, יוסי ואלי מרקוס. לפי דבריהם, הם נהנו מאוד לשבת יחד ולהעלות רעיונות יחד, ובתחילה לא התכוונו להקים להקה כלל.

ב-2007 הוציאו אלבום בשם "ברוקלין", וב-2008 פרסמו אלבום מתוך הופעה שנקרא "יום השמיני חי!". ב-2011 הוציאו את אלבומם "רודפי הנבואה" שהסינגל הראשון "יאלילי" הפך לסרטון ויראלי והקליפ, המתבצע באופן מקפיץ, סאטירי והומוריסטי במסדרונות חנות סופרמרקט צבר 7.1 מיליון צפיות באתר יוטיוב, הלהקה זכתה למרבית המוניטין שלה מסרטון זה, ורבים מכירים אותה בשם "האחים יאלילי".

בשנת 2012 יצא אלבומם הרביעי "כל מה שיש לך", וב-2014 יצא אלבום ובו קליפ ויראלי נוסף בשם "הולה הולה" שדמה מאוד לקליפ יאלילי. ב-2015 יצא אלבומם "להבה פנימית" ב-2016 האלבום "הקהל" וב-2018 הוציאו אלבום בשם "קרוב יותר חזק יותר". כמו כן הוציאו בסך-הכל 9 סינגלים וקליפים. בחודש ניסן תשע"ז הוציאו את הקליפ 'כפיים'.

בשנת 2021 הוציאו את האלבום התשיעי שלהם (אלבום האולפן השמיני) בשם **מזל**.

אלי מרקוס, שהשתתף בקולות הרקע, המשיך להיות אמן סולו עם אלבום הבכורה שלו "דוד המלך" שיצא בשנת 2015.

## משתתפים
* בן-ציון מרקוס - גיטרה, קולות רקע ושירה, משחק.
* שמואל מרקוס - שירה, סולו, מילים, משחק.
לא מוצגים בקליפים:
* ג'ייסון רוזי - תופים.
* פיליפ ביינואו - בס.
* ליאו חליאפוב - מקלדת אלקטרונית, כלי נשיפה.

## דיסקוגרפיה
### אלבומים
* **טראכט גוט**, 2005
* **ברוקלין**, 2007
* **היום השמיני לייב**, 2008
* **רודפי הנבואה**, 2011
* **כל מה שיש לך**, 2012
* **להבה פנימית**, 2015
* **הקהל**, 2016
* **קרוב יותר חזק יותר**, 2018
* **מזל**, 2021

### השתתפות באלבומים
* **[[Journeys 5]]**, אייבי רוטנברג, 2022

## קישורים חיצוניים

*  
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקאים יהודים
קטגוריה:להקות רוק אמריקאיות
קטגוריה:להקות פופ אמריקניות
קטגוריה:להקות חסידיות
קטגוריה:צמדים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2004
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:צמד אחים זמרים
קטגוריה:צמד אחאים זמרים
יחיאל סגל

**יחיאל סגל** (1886 - 1962) היה מראשוני אדריכלי הנוף בישראל.

## קורות חיים
יחיאל סגל נולד בעיירה פלונגיאן שבליטא למשפחה יהודית אורתודוקסית. בשנת 1901 נשלח ללמוד גננות בבית הספר היהודי לגננות באהלם (Israelitische Gartenbauschule Ahlem כיום רובע בעיר הנובר) שבגרמניה. לאחר סיום הלימודים, בשנת 1904, עבד כגנן וכמתכנן גנים בגרמניה, בפרנקפורט. במלחמת העולם הראשונה גויס לצבא הגרמני ועסק בגידול ירקות. לאחר המלחמה עבר לצרפת ומשם הגיע לארץ ישראל בשנת 1919–1920 בהזמנתו של ארתור רופין וחברת הכשרת הישוב. בשנים 1919–1920 הוא לקח חלק בתכנון המוקדם של קמפוס האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1920 הוא התיישב בתל אביב והחל לעבוד כגנן הראשי של עיריית תל אביב. משנת 1924 החל לעבוד כאדריכל עצמאי.

יחיאל סגל תכנן בשנים הראשונות גנים עירוניים ובתים פרטיים. בשנת 1929 תכנן את הגן הבוטני בבית הספר החקלאי במקוה ישראל ובהמשך תכנן גם את בית הספר החקלאי במגדיאל. בשנות ה-30 וה 40 תכנן גם בתים פרטיים ובתי הבראה של קופת חולים. בשנות ה-40 החל לתכנן גנים בקיבוצים.
לאחר קום המדינה השתתף בצוות שתכנן את האוניברסיטה העברית בגבעת-רם. כולל תכנון של נטיעות היסוד ותוכניות הפיתוח של הפקולטות הראשונות.
בנו, יוסף סגל, למד גם הוא אדריכלות נוף, בצרפת, בורסאי ולאחר סיום לימודיו, בשנת 1952, הצטרף לאביו ועבד איתו עד לפטירתו של יחיאל סגל בשנת 1962.

### עבודות
* מקוה ישראל, הגן הבוטני- 1929 - מקוה ישראל
* הגן בבית ביאליק בתל אביב - 1924
* גן בנימין בחיפה 1925
* ימק"א ירושלים ירושלים - 1932
* קריית מאיר, תל אביב - 1936
* גן חוסמסה, חולון - 1937
* גן המושבה, ראשון לציון - 1932
* בית בוסל, צפת - 1946
* בית הבראה ארזה, ליד ירושלים
* גן הזיכרון, קיבוץ לוחמי הגטאות - 1956
* בית החולים דונולו, יפו

#### עבודות בקיבוצים
* כפר מסריק
* גן שמואל
* קיבוץ גשר
* קבוצת כנרת
* שער הגולן
* עין שמר
* יד מרדכי
* עין השופט
* עברון
* ראש הנקרה

### פרס סגל לאדריכלות נוף
עם פתיחת המסלול לאדריכלות נוף בטכניון הוחלט על ידי אגודת אדריכלי הנוף והמשפחה לתת מלגה לפרס לפרויקט השנתי המצטיין. הפרס ניתן כל שנתיים לפרויקט הגמר המצטיין. לאחר מותו של בנו, אדריכל הנוף יוסף סגל, שונה הפרס לפרס על שם יחיאל ויוסף סגל.

## קישורים חיצוניים
* גן הוורדים - ירושלים
* מגינת חיים נחמן ביאליק לגינת קריית מאיר - אילן שחורי, באתר "תל אביב שלי"

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלי נוף ישראלים
קבוצה אחת בטאלין

**קבוצה אחת בטאלין** הוא השם שניתן למשחק המתוכנן שבין אסטוניה לבין סקוטלנד. המשחק הסתיים כעבור שלוש שניות משריקת הפתיחה, לאחר שהנבחרת האסטונית לא התייצבה למשחק, כתוצאה ממחלוקת על שעת המשחק והשלכותיה. סקוטלנד הניחה כי תקבל ניצחון טכני, אך פיפ"א הקשתה על ההליכים ובסופו של דבר נקבע משחק חוזר במונקו שהסתיים בתיקו מאופס.

## רקע
במסגרת משחקי מוקדמות מונדיאל 1998 שובצו אסטוניה וסקוטלנד בבית ד' עם ארבע נבחרות נוספות: אוסטריה, בלארוס, לטביה ושוודיה. אסטוניה פתחה את הקמפיין עם הפסד בתוצאה 1 - 0 לבלארוס בעוד שסקוטלנד סיימה בתיקו מאופס נגד אוסטריה. במחזור הבא ניצחו שתי הנבחרות, והן הגיעו למשחק ביניהן כאשר נקודה אחת הפרידה ביניהן.

## לפני המשחק
סקוטלנד התאמנה באצטדיון קדריורג בלילה שלפני המשחק עם התאורה הזמנית באצטדיון שהייתה לקויה. סקוטלנד מחתה על כך בפיפ"א. לאחר דיון בפיפ"א, הוקדם זמן המשחק מ-18:45 ל-13:00. התאחדות הכדורגל האסטונית לא הייתה מרוצה משעת המשחק שנקבעה, לאור החשש מאובדן הכנסות מזכויות שידור. מנהל צוות הטלוויזיה של אסטוניה אמר כי היה מוכן וערוך לשדר את המשחק אך התאחדות הכדורגל האסטונית סירבה לכך בתוקף.

## מהלך המשחק
לפני המשחק שרו האוהדים הסקוטים שיר שטבע את כינויו של המשחק, "קבוצה אחת בטאלין, רק קבוצה אחת". השופט היוגוסלבי מירוסלאב רודמן שרק את שריקת הפתיחה ולאחר נגיעה אחת בכדור שרק את שריקת הסיום. הסקוטים נטשו את המגרש והחלו בהכנות לנסיעה הביתה. האסטונים לעומת זאת הגיעו ערוכים למשחק בשעות אחר הצהריים המאוחרות אך הופתעו לגלות שהמגרש שומם וריק.

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1998
קטגוריה:סקוטלנד: כדורגל
קטגוריה:אסטוניה: כדורגל
קטגוריה:טאלין: ספורט
זבולון בריט

הרב **זבולון** ליב **בריט** (בכתיב יידי: באריט; נפטר ב' בסיוון ה'תרס"ג, 28 במאי 1903) היה רב ופובליציסט ליטאי, רבן של עיירות וערים ליטאיות רבות, האחרונה שבהן פלונגיאן.

## ביוגרפיה
נולד לרב יום טוב ליפמן, על שמו הוא מכונה **ברי"ט** - בן רבי יום טוב, ולעיתים: ר' זבולון ליפמן. צאצאיו דבקו בשם ליפמן כשם משפחתם, בנו יצחק אייזיק מרדכי ליפמן, היה אביו של חוקר תולדות יהודי ליטא והעיר קובנה דוד מתתיהו ליפמן שנספה בשואה.

הרב בריט היה תלמידו של מהרי"ל דיסקין, נודע כבקי גדול בהלכה ובספרות חז"ל. לצד בקיאותו בתורה היה ידען גדול בהוויות העולם וניצל את ידיעותיו לפולמוסיו עם כותבים לא-דתיים בעיתונות היהודית. לפי סקירה שהתפרסמה לאחר פטירתו בירחון החרדי "הפלס" הוא פרסם גם מאמר אנטי-ציוני חריף בעילום שם מחשש שיבולע לו. גם הרב חיים ברודי מצטט אותו בחייו כאנטי-ציוני אולם חוגים דתיים ציוניים ראו בו חובב ציון בשל ידידותו עם הרב צבי הירש קלישר, ואברהם יעקב סלוצקי אף פרסם בשמו דברים בשבח בנין ארץ ישראל.

שימש כרב בעיירות וערים רבות, בהן: דרשונישוק, גודלבה (גודלעווע), פיליפובה (פיליפּאָווע) , וקראזש. בעשרים שנותיו האחרונות כיהן כרבה של פלונגיאן ובה נפטר ונקבר.

כתביו הרבים לא נדפסו, הוא מצוטט בספרי בני דורו כמו שו"ת מגן שאול לרב שאול קצנלנבוגן משילעל. מלבד מאמרי הפובליציסטיקה שפרסם בעיתונים כמו "המגיד" והירחון "הפלס", כתב הרב בריט גם בכתבי עת תורניים כמו "יגדיל תורה" האודסאי. חלק מחידושיו התורניים משוקעים בספרו של חתנו, הרב דב משה בן יחיאל מיכל נאמיאט שכיהן אף הוא כרבן של קרוז' ופלונגיאן.

## משפחתו
* בתו מיכלה נישאה לרב נתנאל יוסף גרז, מתלמידי ישיבת סלובודקה וקלם. בנם היה הרב זבולון גרז אב"ד רחובות, שנולד שבועות ספורים לאחר פטירת סבו ונקרא על שמו.
* בת נוספת נישאה לרב דב משה נמיאט, רב באנטוורפן ובגייטסהד, ומחבר הספר "דברי משה." בתו רבקה נישאה לרב יעקב משה פלדמן, לוס אנג'לס, מחבר "משיבת נפש" על התורה תמימה ו"ארשת שפתינו." בתו, הרבנית גולדי, הקימה יחד עם בעלה הרב מאיר פנדל, את בית הספר hanc בעיירה ווסט המפסטד בלונג איילנד ניו יורק. אחד מנכדיו הוא הרב דוד פנדל, ראש ישיבת שדרות, ונכד נוסף הוא הרב דניאל פלדמן, ר"ם בישיבה אוניברסיטה.
* נכדו, בן בנו יצחק-אייזיק מרדכי, הוא דוד מתתיהו ליפמן.

גיסו, בעל אחות אשתו, היה הרב שרגא פייבל פרנק מאלקסוט, תלמידו של רבי ישראל מסלנט. הגיס נפטר בגיל צעיר והרב בריט היה המוציא לפועל של צוואתו, בין היתר ביקש להשיא את כל בנותיו לתלמידי חכמים, הרב בריט דאג להשיאן למי שהיו לימים הרבנים: משה מרדכי אפשטיין, איסר זלמן מלצר, ברוך הורוביץ ושפטל קרמר.

## מקורות
* **מהנעשה והנשמע**, הפלס, שנה ג', תרס"ג, עמ' 635
* נפתלי בן מנחם, **ברי"ט-ליפמאן, זבולון ליב ב"ר יום טוב ליפמאן**, בתוך: **חכמי ליטא**, ירושלים תשי"ט, עמ' 22
* בערל כהן, **הרב הגאון ר' זבולון לייב ברי"ט ליפמאן**, בתוך: **יזכור־בוך [[סובאלק|סואוואלק]]**, ניו יורק תשכ"א, עמ' 185.

## קישורים חיצוניים
* .
;ממאמריו
* 
** 
* 

*  (בקורת על ספרו של ישעיהו ברשדסקי)
** 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:פלונגיאן: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
רות ג'בט

**רות ג'בט** (באנגלית: **Ruth Jebet**; נולדה ב-17 בנובמבר 1996) היא אתלטית ממוצא קנייתי המתחרה עבור בחריין, האלופה האולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) ושיאנית עולם בריצת 3000 מטר מכשולים.

## ביוגרפיה
ג'בט, ילידת קניה, החלה להתחרות עבור בחריין בגיל 16. באפריל 2013 זכתה באליפות התיכונים בקניה בריצות ל-3,000 מטרים ו-5,000 מטרים. אליפות מדינות ערב באתלטיקה שהתקיימה בקטר הייתה אירוע הבכורה בו ייצגה את בחריין. היא סיימה במקום השני בריצת 3,000 מטרים מכשולים בזמן של 9:52.47 דקות, שיא בחרייני חדש. באליפות אסיה באתלטיקה, שהתקיימה ביולי אותה שנה, היא שיפרה את שיאה האישי וקבעה שיא אליפות חדש כשסיימה את הריצה בזמן של 9:40.84 דקות וזכתה במדליית הזהב.

ביולי 2014 זכתה באליפות העולם לנוער באתלטיקה שהתקיימה ביוג'ין, אורגון תוך שהיא קובעת שיא אישי חדש 9:20.55, שיא אסייתי חדש ורחוק רק 13 מאיות משיא האליפות.

באולימפיאדת ריו זכתה במדליית הזהב עם זמן של 8:59.75, הזמן השני בטיבו בכל הזמנים. ב-27 באוגוסט 2016 שברה את שיא העולם בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:52.78 דקות.

ב-2018 דיווחה התאחדות האתלטיקה הבינלאומית על איתור אריתרופויאטין (EPO) בבדיקות שנערכו לג'בט, והפנייתה להעמדה לדין משמעתי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אתלטיות קנייתיות
קטגוריה:אתלטיות בחרייניות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:שיאניות עולם באתלטיקה
קטגוריה:שיאני עולם קנייתים: אתלטיקה
קטגוריה:ילידות 1996
קטגוריה:אלופות אולימפיות מקניה
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ריצת 3000 מטר מכשולים
רודולף פון פרומל

גנרל חיל הפרשים **רוּדוֹלְף רִיטֶר פוֹן פרוֹמֶל** (; 17 במאי 1857 – 12 ביולי 1921) היה גנרל גרמני שפיקד על כוחות במלחמת העולם הראשונה.

## ביוגרפיה
### תחילת דרכו
פרומל נולד ב-17 במאי 1857 בעיר אאוגסבורג, שהשתייכה אז לממלכת בוואריה. פרומל היה בנו של מנהל בית חרושת. בשנת 1875 התגייס לצבא הבווארי, וסופח לרגימנט האולאנים ה-2 ("המלך"). בשנת 1876 הועלה לדרגת לויטננט, ובשנת 1881 הועבר לרגימנט הרוכבים הכבד ה-2 ("הארכידוכס פרנץ פרדיננד מאוסטריה-אסטה"), ובין 1887–1890 למד במכללה הצבאית. בשנת 1896 הועלה לדרגת ריטמייסטר (מקביל לסרן), ובשנת 1890 הוענק לו צלב האבירים של ההצטיינות של הכתר של בוואריה. זמן קצר לאחר מכן קודם לדרגת אוברסט, וב-25 בפברואר 1905 מונה למפקד רגימנט הרוכבים הכבד ה-1 (הנסיך קרל פון באיירן"), וב-18 באפריל 1906 קודם לדרגת גנרל לוטננט ומונה למפקד בריגדת הפרשים ה-1. החל ממרץ 1910 כיהן כמפקח הכללי של הפרשים בצבא הבווארי, והוא החזיק בתפקיד עד מרץ 1913.

### מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914 מונה פרומל למפקד קורפוס הפרשים ה-3, שהיה חלק מהארמייה השישית של רופרכט, נסיך הכתר מבוואריה. הוא פיקד על הקורפוס שלו במהלך המערכה על הגבולות. חודש לאחר המלחמה, הועבר הקורפוס שלו לחזית המזרחית, ונכלל במסגרת הארמייה התשיעית שזה עתה הוקמה בפיקודו של אוגוסט פון מקנזן. במסגרת הארמייה התשיעית, השתתף פרומל בקרב על הוויסלה ובקרב לודז'. ב-23 ביוני 1916 הוא הועלה לדרגת גנרל חיל הפרשים. בנובמבר של אותה שנה, הפך הקורפוס שלו להיות הקורפוס ה-57. לאחר חוזה ברסט-ליטובסק בשנת 1918, הקורפוס שתחת פיקודו נפרס ככוח כיבוש בשטח גדול ברוסיה. ב-6 באפריל של אותה שנה, הוחזר הקורפוס שלו לחזית המערבית, אולם בגלל דלקת ריאות הוא אושפז בבית חולים, וכשהשתחרר כבר פורק הקורפוס שלו. ב-15 ביולי של אותה שנה עוטר בצלב הנשר האדום עם חרבות.

### אחריתו
פרומל לא קיבל כוח חדש לפקד עליו עד סוף המלחמה, ולאחריה פרש מהצבא. הוא מת ב-12 ביולי 1921 ברהונצל והוא בן 64.

בינואר 1895 הוא נישא לפאני שטיינל, היא מתה בשנת 1897 והוא נישא בפברואר 1898 לאליזבת פון קראפט, ממנה היו לו שני בנים.

## קישורים חיצוניים
* רודולף פון פרומל 
* רודולף פון פרומל 

קטגוריה:גנרלים בצבא הקיסרות הגרמנית
קטגוריה:החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1850
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1921
ורוניק דה קייזר

**ורוניק דה קייזר** (**Véronique Marie Alice Henriette De Keyser**; נולדה ב-23 במרץ 1945) היא פוליטיקאית בלגית, הייתה חברת הפרלמנט האירופי מטעם המפלגה הסוציאליסטית כחלק ממפלגת הסוציאליסטים הארופאים בין השנים 2001–2014. דה קייזר היא פסיכולוגית בהכשרתה ופרופסור אמריטוס באוניברסיטת לייז'.

## ביוגרפיה
### קרירה מדעית
דה קייזר נולדה בבריסל. היא למדה פסיכולוגיה באוניברסיטה החופשית של בריסל וקבלה מהאוניברסיטה תואר דוקטורט. דה קייזר שימשה כמרצה בפקולטה לפסיכולוגיה של אוניברסיטת לייז'. מ-1990 עד 1994 הייתה נשיאת ארגון הפסיכולוגיה הבלגי. דה קייזר. מחקריה עסקו בעולם העבודה המשתנה. היא שימשה נשיאת האגודה הצרפתית לארגונומיה, נשיאת החברה הבלגית לפסיכולוגיה עד 1996 וב-1997 התמנתה לנשיאת "האיגוד האירופאי לפסיכולוגיה ארגונית" וכיהנה בתפקיד עד 2003. היא זכתה במספר פרסים על פעילותה המדעית ובניהם פרס על שם מריה סיבילה מריאן ופרס נאט"ו למצוינות מדעית.

דה קייזר היא מומחית בתחום טעות אנוש באווירונאוטיקה והרדמה. לנושאי המחקר שלה הייתה השפעה על תפקידיה הפוליטיים ופעילותה לחקיקה בתחום הבריאות התעסוקתית.

### קרירה פוליטית
ב-2001 החלה לשמש חברה בפרלמנט האירופאי כחברה במפלגת הסוציאליסטים האירופאים. דה קייזר חברה בוועדה לענייני חוץ ומלאת מקום בוועדה לאיכות הסביבה. היא התבטאה נגד המעורבות האמריקנית בעיראק, והביעה את מחויבותה למזרח התיכון, זכויות האדם וזכויות הנשים. ב-2006 עמדה בראש המשלחת משקיפים מטעם הפרלמנט האירופאי לבחירות לרשות הפלסטינית. היא יצאה בראש משלחת דומה גם לדרום סודאן בשנת 2010. בשנת 2014, החליטה מפלגת הסוציאליסטים לא לאפשר לדה קייזר להתמודד לעוד קדנציה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאיות בלגיות
קטגוריה:פסיכולוגים בלגים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה החופשית של בריסל (1834–1969)
קטגוריה:חברי הפרלמנט האירופי מטעם בלגיה
קטגוריה:פסיכולוגיות
קטגוריה:פסיכולוגים
קטגוריה:בלגיות שנולדו ב-1945
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1945
הפניה רפואית

ברפואה, **הפניה רפואית** היא טופס המפנה מטופל לקבלת טיפול רפואי. 

הפניה ניתנת למטופל על ידי רופא, בדרך כלל רופא המשפחה שלו, המפנה לבדיקה של רופא מומחה, או על ידי מגיש עזרה ראשונה, המפנה לחדר מיון. בהפניה ניתן מידע בסיסי על המטופל, ותיאור של הבעיה שגרמה להפניה. ישנם טיפולים ובדיקות שעל מנת לקבלם נדרשת הפניה מרופא, דוגמת בדיקת מעבדה (אלקטרוקרדיוגרם) וביקור אצל רופא יועץ. 

בישראל נדרשת תמיד הפניה עבור לביקור אצל מרבית סוגי הרופאים בתחום של רפואה יועצת (לרופאים כגון אורתופד ורופא עור לא נדרשת הפניה). הגעה לחדר מיון עם הפניה פטורה מתשלום, ואילו הגעה לחדר מיון ללא הפניה פטורה מתשלום בעיקר כאשר הוחלט על אשפוז הפונה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מסמכים רפואיים