פרוקסימה קנטאורי

**פרוקסימה קנטאורי** הוא כוכב מסוג ננס אדום הנמצא 4.24 שנות אור מהשמש בקבוצת הכוכבים קנטאור. הוא נצפה לראשונה בשנת 1915 על ידי האסטרונום הבריטי רוברט אינס והוא הכוכב הקרוב ביותר לכדור הארץ שאינו השמש. עם בהירות נראית של 11.13, הכוכב חיוור מדי לצפייה בעין אנושית בלתי-מזוינת. פרוקסימה קנטאורי הוא חלק ממערכת הכוכבים המשולשת אלפא קנטאורי המורכבת מהכוכבים אלפא קנטאורי A ו-B. הוא נמצא במרחק 12,950 יחידות אסטרונומיות מהמערכת הפנימית ומשלים הקפה כל 550,000 שנים.

המסה של פרוקסימה היא בערך כשמינית מזו של השמש וצפיפותו היא בערך פי 33 מזו של השמש. בגלל קרבתו היחסית לארץ, ניתן למדוד בדיוק רב את קוטרו של הכוכב, כשביעית מקוטר השמש. למרות שבהירותו הנראית נמוכה, פרוקסימה הוא כוכב הבזק, מה שאומר שכל תקופה הוא חווה עלייה מורגשת בבהירות שלו בשל פעילויות מגנטיות בליבת הכוכב. קצב תהליכי ההיתוך הגרעיני וכן מסלולי הולכת החום שבליבת הכוכב מצביעים על כך שהכוכב ימשיך להיות כוכב הסדרה הראשית למשך 4 טריליון שנים נוספות.

לפרוקסימה קנטאורי יש שתי אקזופלנטות ידועות: פרוקסימה קנטאורי b ו-d ונוספת שקיומה טרם אושר: פרוקסימה קנטאורי c. האקזופלנטה b מקיפה את השמש שלה במרחק של 7.5 מיליון ק"מ (לעומת 150 של כדור הארץ) ומשלימה הקפה כל 11.2 ימי ארץ. מסלול ההקפה של b נמצא בתוך חגורת האזור הישיב - אזור הנמצא במרחק המספק מהשמש כדי שהטמפרטורות על פני הכוכב יאפשרו את קיומם של מים נוזליים. אולם בגלל התנודות החדות בעוצמת האנרגיה של פרוקסימה, יציבותו ואף קיומו של אזור כזה שנוי במחלוקת. פרוקסימה קנטוארי d נמצא אף יותר קרוב, במרחק של 4.3 מיליון ק"מ ומשלים הקפה כל 5.1 ימים. פרוקסימה קנטאורי c, אם קיים, מקיף את השמש שלו במרחק 1.5 יחידות אסטרונומיות (200 מיליון ק"מ) ומשלים הקפה כל 1,900 יום.

## אטימולוגיה
אלפא קנטאורי ככוכב יחיד היה ידוע עוד משחר האנושות. הכוכב היה ידוע בתרבויות רבות בשמות שונים. לדוגמה, באסטרונומיה המוסלמית הוא נודע בשני שמות: ריג'ל אל-קינטורוס (בערבית: رجل القنطورس), כלומר, "רגל הקנטאור" בשל מיקומה הנמוך של המערכת בקבוצה. וכן בשם א-ז'לימאן (الظليمان), או בלטיניזציה: Toliman, טולימן. משמעות השם היא "זוג יענים". אופיה הבינארי התגלה בשנת 1689, ושני מרכיביה זכו לשמות הסטנדרטיים Alpha Centauri A, B. 

לאחר ביצוע מדידות שגילו כי פרוקסימה קנטאורי הוא הכוכב הכי קרוב לשמש, הציע אינס לקרוא לכוכב בשם Proxima Centaurus, מלטינית: "[הכוכב] הכי קרוב בקנטאור". בזמן שלאחר מכן התקבע השם Proxima Centauri ונקבע על ידי האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי כשם הרשמי לכוכב. 

בהתייחס למערכת השמש עצמה, ציונו של פרוקסימה קנטאורי הוא אלפא קנטאורי C.

## מאפיינים
פרוקסימה קנטאורי הוא כוכב מסוג ננס אדום, השייך לסדרה הראשית ובעל סיווג ספקטרלי של M5.5. בהירותו המוחלטת כמוגדרת ממרחק , היא 15.5. מכדור הארץ לעומת זאת היא 11.05.

עוצמת הבהירות הכוללת של הכוכב בכל אורכי הגל היא רק קצת פחות מחמישית האחוז מזו של השמש. יותר מ-85% מהקרינה של פרוקסימה קנטאורי נפלטת באורכי תת-אדום, כך, שבפועל יוצא שכאשר מסתכלים על הכוכב, הבהירות שלו היא רק אלפית האחוז מזו של השמש.

בשנת 2002, מדידה אינטרפרומטרית שבוצעה עם הטלסקופ הגדול מאוד מצאה שהקוטר הזוויתי של פרוקסימה קנטאורי הוא 1.02±0.08 מיקרו שניית קשת. כיוון שהמרחק לכוכב ידוע בדיוק יחסית גבוה, ניתן לחשב את הקוטר האמיתי של פרוקסימה קנטאורי לכדי שביעית מזה של השמש, או פי 1.5 מזה של צדק. מסת הכוכב, בהתבסס על נתונים מכוכבים דומים, היא כמעט שמינית מזו של השמש, או 129 מסות צדק. המסה חושבה ישירות, אם כי בדיוק נמוך יותר, על ידי הפקת נתונים מעידוש כבידתי.

צפיפות החומר של פרוקסימה קנטאורי עומדת על 47.1 גרם לסנטימטר מעוקב. 

מחקר משנת 1998 שחקר פוטומטרית את השינויים בבהירות מצביע על כך שפרוקסימה משלים הקפה עצמית אחת ל-83.5 ימים. בשנת 2002, תוצאות מחקר שניתח את כרומוספירת הכוכב לאורך זמן הציע תקופת הקפה ארוכה יותר של 116.6 יום. עם זאת, תצפיות מאוחרות יותר על השדה המגנטי של הכוכב הגיעו לתוצאות הקרובות יותר למחקר משנת 1998, עם הערכה של 92 יום להקפה עצמית. 

## תמונת הפרלקסה הכוכבית
שמאל|ממוזער|ניתן לראות כיצד פרוקסימה קנטאורי נע על פני הרקע הבין-כוכבי. רוב המדידות הארציות הן בנות שתי יחידות אסטרונומיות (300 מיליון ק"מ), או הקוטר של מסלול כדור הארץ, לכן אילו נעשתה אותה מדידה על פני הארץ היה הבדל ההיסט הרבה יותר זעיר.
ב-22 באפריל 2020 ביצעה החללית ניו הורייזונס את מדידת ההיסט הכי גדולה שנעשתה עד כה, בת 7 מיליארד ק"מ: באותו תאריך נשלחה לחללית הודעה מכדור הארץ לכוון את המצלמה הטלסקופית ארוכת-הטווח שלה לעבר הכוכבים פרוקסימה קנטאורי ווולף 359 ולצלם אותם. בערך באותו הזמן צילמו טלסקופים בכדור הארץ את אותם כוכבים. כאשר הושוו זוגות התמונות של שני העצמים, התזוזה של שני העצמים על פני הרקע הכוכבי בין שני הפריימים הייתה כה ניכרת שלא היה צורך בשום מיכשור אסטרונומי שיבדוק את סטיית ההיסט. אלן שטרן, החוקר הראשי של ניו הורייזונס מאוניברסיטת סאות'ווסט בקולורדו אמר על כך: "כעת ניתן לומר בבטחה שניו הורייזונס מסתכלת על שמיים חוצניים".

חשיבותם של שני הצילומים היא עצומה עבור חקר הניווט הבין-כוכבי: כפי שנהגו פעם ימאים וספנים למדוד השינוי במיקומן של קבוצות כוכבים בשמיים על מנת למקם את עצמם על הארץ, כך יוכלו נוסעים בין-כוכביים למקם את עצמם בחלל, על ידי מפות שישוו מיקומים של כוכבים מהארץ ומנקודת מבטם של הנוסעים. התוצאות של התמונות מוכיחות ששיטה זו אפשרית ואף יכולה להוות אבן דרך במחקר הנסיעה הבין כוכבית.
## ראו גם
*אלפא קנטאורי A
*אלפא קנטאורי B

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* עודד כרמלי, אסטרונומים חוקרים אות רדיו מסתורי שהגיע מפרוקסימה קנטאורי, באתר סוכנות החלל הישראלית, 20 בדצמבר 2020
* ד"ר אלי אשד,המסע לפרקוסימה קנטאורי ,בקרוב?,יקום תרבות ,2017 
* ד"ר אלי אשד, פרוקסימה קנטאורי או מוות: ראל דארק והמסע לפרוקסימה קנטאורי ב',בלוג המולטי קיום של אלי אשד 

ימין|ממוזער|250px|השוואת גדלים בין כוכבים במערכת אלפא קנטאורי והשמש

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מערכת קנטאורי
קטגוריה:ננסים אדומים
קטגוריה:כוכבי הבזק
קטגוריה:קבוצת הכוכבים קנטאור
קטגוריה:קטלוג גליזה
קטגוריה:קטלוג לויטן