פרשת קראצ'י

צוללת פקיסטנית מדגם אגוסטה|שמאל|ממוזער|250px
**פרשת קראצ'י** (בצרפתית: **Affaire Karachi**) מתייחסת, לשערורייה צבאית-פוליטית שהחלה בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובמהלכה הואשמו פוליטיקאים בכירים בצרפת וקצינים רמי דרג בפקיסטן בתשלום וקבלת שוחד כדי לאשר הסכם למכירת צוללות צרפתיות לפקיסטן. המאורעות נקשרו לעיר הנמל הפקיסטנית קראצ'י בה נמצאים מספנות ונמל צבאי בהן תוכננו הצוללות להיבנות ולשהות.

בנוסף לקצינים בכירים בצי הפקיסטני נחשד שגם בכירי ממשל פקיסטני וביניהם ראשי ממשלת פקיסטן, בנזיר בהוטו ואסיף עלי זרדארי היו מעורבים בפרשה. כמו כן נבדקה מידת המעורבות של נשיאי צרפת ז'אק שיראק ופרנסואה מיטראן וכן ראש ממשלת צרפת אדואר בלדור ומספר ממקורביו ובניהם ניקולא סרקוזי.

בפיגוע טרור, שאירע ב-2002 בפקיסטן, נהרגו 11 מהנדסי צבא צרפתים שעסקו בבניית הצוללות והאירוע יוחס לפרשה זו.

## הרקע לפרשה
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 החליטה ממשלת פקיסטן לרכוש ארבע צוללות אטומיות עבור חיל הים שלה כדי להחליף צוללות צרפתיות ישנות מדגם דופין  בהן הייתה מחומשת. המוטיבציה להתחמשות זו נבעה מהתחמשות דומה שהתרחשה באותה תקופה אצל חיל הים ההודי.

כבר בשלב מוקדם של בחינת החלופות ויתרה פקיסטן על מודל הצוללות האטומיות. ב-1990 החלה לבחון הצעות לרכש צוללות קונבנצינליות של צרפת, סין שוודיה כשהדרישה של פקיסטן, כחלופה לצוללות האטומיות, הייתה שילובה של טכנולוגיה של מערכות הנעה לצוללות ללא תלות באוויר חיצון בצוללות.

ההצעה הסינית נפלה בגלל פיגור טכנולוגי בפתרון הנעת צוללות ללא תלות באוויר חיצון ובהמשך ירדה מהפרק ההצעה השוודית בגלל מחירה הגבוה ופקיסטן נשארה עם ההצעה הצרפתית בלבד. הצעה זו הייתה למכירת צוללות חדשות, לא אטומיות, מדגם אגוסטה B90 .

## הסכם מכירת הצוללות
ב-1993, לאחר שצרפת נשארה בחירה יחידה, נודע דבר המכרז לבריטים (שמכרו באותה שנה לצי הפקיסטני פריגטות בריטיות מדגם 21 ). בריטניה מיהרה להציע לפקיסטן ארבע צוללות מיושנות מדגם אפהולדר/ויקטוריה  שהוצאו, באותה תקופה, משירות הצי המלכותי הבריטי.

להצעה הבריטית היו יתרונות של זמינות הצוללות ומחיר אטרקטיבי לעומת ההצעה הצרפתית שהיו לה אומנם יתרונות טכנולוגיים אך הצוללות היו בשלב האב טיפוס עם צפי פיתוח ובנייה ארוך ומחיר גבוה יותר.

המידע על ההצעה הבריטית הזולה דלף לממשל הצרפתי שמיהר לשפר את הצעתו. ההצעה המשופרת כללה עזרה במימון הפרויקט והעברת חלק מהעבודות על הצוללות למספנות הפקיסטניות בקראצ'י, מהלך שנועד לפתור חלק מבעיות האבטלה בעיר.

ההיקף הכולל של ההצעה הצרפתית עמד על 950 מיליון דולר (520 מיליון דולר עבור הצוללות ועוד 430 מיליון דולר עבור טכנולוגיות שונות).

בקרב מפקדי חיל הים הפקיסטני היו הדעות חלוקות כשמפקד החייל, אדמירל סעיד מוחמד ח'אן  תמך בהצעה הבריטית בעוד שסגנו, סגן-אדמירל עבדוללה ח'אן , וקצינים נוספים תמכו בהצעה הצרפתית.

ב-1994 פרש מפקד חיל הים הפקיסטני מתפקידו והביא בכך לצמצום התמיכה בהצעה הבריטית. זמן קצר לאחר מכן הודיע שר ההגנה של פקיסטן בממשלת בנזיר בהוטו, אפטב שבאן מיראני , באופן רשמי, על ההחלטה לבחור בהצעה הצרפתית

החוזה בין שתי המדינות נחתם ב-1994 על ידי נשיא צרפת דאז, פרנסואה מיטראן ובנזיר בהוטו. עם השלמת העסקה חתמה ממשלת צרפת חוזה מקביל עם חברות שונות, שלהן תרומה לייצור הצוללות, כדי להתחיל בפרויקט.

## תשלום העמלות
ב-1994, מייד לאחר חתימת החוזים, החלו ממשלות צרפת ופקיסטן בתשלום עמלות לחברות ובודדים שסייעו לקדם את העסקה. בין מקבלי העמלות היו גם קצינים בכירים בצבא הפקיסטני כשהיקף העמלות ששולם נאמד ב-63 מיליון דולר (כ-6.25% מהיקף העסקה) בהתאם לאחוזים שהיו מקובלים באותה תקופה.

תשלום העמלות, שנעשה בתשלומים, החל ב-1994 (בתקופת נשיאותו של מיטראן) ונמשך עד 2001 (תקופת נשיאותו של ז'אק שיראק).

יש לציין שהסדרים כגון אלו לתשלום עמלות בעסקאות ממשלתיות היו לגיטימיים בתקופה בה נחתמה העסקה אך צומצמו בתחילת המאה ה-21 כשצרפת הצטרפה ל (OECD) שהגביל תשלומים כאלו.

## החקירה בפקיסטן
ב-1995 החל אגף המודיעין של חיל הים הפקיסטני , בראשות שאהיד אשרף , לחקור את העמלות ששילמה ממשלת צרפת לקצינים בכירים בחיל הים בחשד שכספים אלו נועדו להטות את ההחלטות של אותם קצינים לטובת ההצעה הצרפתית.

החקירה התמקדה בראש מטה חיל הים, מנסורול חאק  אך התקדמה באופן איטי ביותר כשמאוחר יותר התברר שהחוקר הראשי, שאהיד אשרף, בלם את החקירה לאחר ששוחד על ידי הנחקרים כך שבסופו של דבר נבלמה החקירה לחלוטין.

ב-1996 חודשה החקירה תחת פיקודו של אדמירל משנה טנביר אחמד  שחשף את האופן בו טוייחה החקירה באגף המודיעין.

ב-1997, תחת ראש ממשלת פקיסטן נוואז שריף, הגיעה הפרשה לכותרות העיתונים בפקיסטן ובצרפת. שריף הדיח את ראש מטה חיל הים, מנסורול חאק  וכן את ראש אגף מודיעין בחיל הים, שאהיד אשרף  ששיבש את החקירה.

מנסורול חאק, שנאסר לתקופה קצרה, שוחרר ויצא לארצות הברית. ב-1999 הגישה פקיסטן בקשה לממשל ארצות הברית להסגיר את מנסורול חאק וזאת לאור ממצאים חדשים שהתגלו בפרשה. חאק הגיע להסדר טיעון עם השלטונות הפקיסטנים לפיו ישלם כופר בסך 9.5 מיליון דולר כדי לבלום את בקשת ההסגרה ולמנוע את מאסרו .

הרחבת החקירה והסמכת גופים אזרחיים בממשל לחקור את הפרשה הביאה לכך שבשנים 1999–2005 הגישו בתי המשפט בפקיסטן מספר כתבי אישום והרשעות כנגד קבלנים אזרחיים ופוליטיקאים. עם חלק מהנאשמים נחתמו הסדרי טיעון שהובילו להחזרת עמלות בהיקף של כ-30 מיליון דולר לקופת המדינה.

ב-2013 עלתה הפרשה שוב לכותרות כשאדמירלים של הצי טענו שלא די בהדחתו של מנסורול חאק ושגם מפקד חיל הים, אדמירל סעיד מוחמד ח'אן, סגנו, סגן-אדמירל עבדוללה ח'אן, ועוזריהם היו מעורבים בפרשה, קיבלו שוחד ופעלו לבלום את החקירה.

החקירות לא הצביעו על אשמתה של בנזיר בהוטו אולם ב-2011 נטען שבעלה של בהוטו, אסיף עלי זרדארי שמונה לראשות ממשלת פקיסטן, היה בין הנהנים מהשוחד.

## החקירה בצרפת
ב-1997, עם פרסום הפרשה בפקיסטן, פתח בית המשפט בצרפת בחקירה בנושא זה על בסיס ראיות שהועברו ממערכת המשפט הפקיסטנית. החקירה התמקדה בקבלן והמתווך הצרפתי-לבנוני זיאד טקיאדין  שלפי הממצאים קיבל עמלות במיליוני יורו ושילם לחברות לובינג בפקיסטן ובצרפת.

התרחבות החקירה בצרפת הביאה לחשד שחלק גדול מהעמלה (כ-8.8 מיליון יורו) שולם ב-1995 למימון הקמפיין לנשיאות של ראש ממשלת צרפת לשעבר, אדואר בלדור. בהקשר של הקמפיין של בלדור לנשיאות הקיפה החקירה גם את הלוביסט האמריקאי פול מנפורט שהיה יועץ לקמפיין של בלדור, את רינו דונדיה דה ואברה, את פרנסואה לאוטאר  וניקולא סרקוזי ששימשו שרים בממשלתו של בלדור ואת תיירי גוברט  שהיה מנהל הקמפיין לנשיאות של בלדור.

בינואר 2021 נפתח משפטם של אדואר בלדור ופרנסואה לאוטארד. לאחר מספר חודשים זיכה בית המשפט את אדואר בלדור וקבע כי אין ראיות לשוחד וכי לא הוכח שמקור המימון של הקמפיין שלו היה לא כשר.

ב-2020 נדון המתווך זיאד טקיאדין, שלא בפניו, לחמש שנות מאסר על חלקו בפרשה ומעורבים אחרים נידונו לעונשים קלים יותר.

הנשיאים מיטראן ושיראק לא נמצאו מעורבים בפרשה.

## ביטול העמלות והפיצוץ בקראצ'י

ב-1995 החליט נשיא צרפת, ז'אק שיראק, לבטל את העמלות ששולמו והורה לפעול להחזרת הכספים. דבר זה עורר כעס רב בקרב פקידים רבים בפקיסטן ובצרפת.

ב-8 במאי 2002 פוצץ מחבל מתאבד את רכבו בצמוד לאוטובוס שיצא ממלון שרתון בקראצ'י. באוטובוס נסעו, בין השאר, מהנדסים של חיל הים הצרפתי שעבדו על הצוללות שרכשה פקיסטן. בפיגוע נהרגו 11 מהנדסים צרפתים ושני מהנדסים פקיסטנים ונפצעו כ-40 נוספים.

ההאשמות הראשונות הוטלו על הסניף ההודי של אל-קאעדה ונטען שפעילי הארגון טעו לחשוב שנוסעי האוטובוס הם אמריקאים ואף נטען שמתכנן הפיגוע נעצר על ידי משטרת פקיסטן.

מאוחר יותר הטילה התקשורת האירופית את האשמה על הצבא הפקיסטני שתכנן את הפיגוע כנקמה בצרפת על ביטול העמלות על מכירת הצוללות מהן נהנו קצינים בכירים בצבא. טענה זו התבססה על תחקיר של העיתון הצרפתי ליברסיון ושל חוקרים אמריקאים שהחלו לחקור את אירוע הטרור ב-2002 כשהמקור היה תחקיר סודי של עובד של המינהל לפיקוח טריטוריאלי הצרפתי לפיו אכן הפיגוע נקשר להפסקת תשלומי העמלות.

תיאוריה זו נדחתה שוב על ידי משרד הפנים הפקיסטני וחוקרי המשטרה הפקיסטניים שהמשיכו לדבוק בטענה שהפיגוע בוצע על ידי ארגון הטרור אל-קאעדה.

משפחותיהם של 11 המהנדסים הצרפתים שנהרגו הגישו תביעות לבית המשפט העליון בפקיסטן שכללו דרישה לעונש מוות למתכנני הפיגוע. חלק מהמעורבים בפיגוע, שנעצרו, אכן הוצאו להורג. בנוסף תבעו המשפחות את ממשלת צרפת בטענה למעורבות בפרשה שהביאה לפיצוץ.

## מסירת הצוללות
הצוללת הראשונה, שהורכבה כולה במספנת שרבורג בצרפת, נמסרה לחיל הים הפקיסטני בספטמבר 1999. הצוללת השנייה הורכבה במספנה בטולוז על ידי צוות משותף של צרפתים ופקיסטנים ונמסרה לפקיסטן בנובמבר 1999.

הצוללת השלישית נבנתה כולה במספנה בקראצ'י ונמסרה ב-2000.

## לקריאה נוספת

* Goldrick, RN, R.Adm. James (1997). "The Pakistan Navy 1972-1996". No easy answers: the development of the navies of India, Pakistan, Bangladesh, and Sri Lanka, 1945-1996 (3 ed.). Hartford, Wi, U.S.: Spantech & Lancer. p. 269. 
* Durham, Robert B. (2015). "Karachi Affairs". Supplying the Enemy: The Modern Arms Industry & the Military–Industrial Complex (1 ed.). U.S.: Lulu.com. p. 210. 
* פרשת קראצ'י: שופטים עוקבים אחר חשבונות בנק שוויצריים, באתר העיתון ל'אקספרס, 14 באפריל 2012


## קישורים חיצוניים
* וייג'ו נרבן, שערוריית מכירת צוללות קראצ'י, באתר thehindu.com, 25 ביולי 2016
* מפקדו לשעבר של חיל הים הפקיסטני מאשר את שוחד שנתנה צרפת, באתר thenews.com.pk, 12 בינואר 2010
* פרשת קראצ'י, באתר corruption-tracker.org

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:יחסי פקיסטן–צרפת
קטגוריה:מסחר בנשק
קטגוריה:פקיסטן: היסטוריה צבאית
קטגוריה:צוללות פקיסטניות
קטגוריה:שוחד
קטגוריה:שחיתות
קטגוריה:צרפת: צבא וביטחון