קישלה

[שמאל|ממוזער|250px|חזית הקישלה ב[העיר העתיקה|עיר העתיקה בירושלים (2007)]]
[250px|ממוזער|מראה כללי של מתחם הקישלה מצריח [מגדל דוד]]
[שמאל|ממוזער|250px|[מוחמד עלי (שליט מצרים)|מוחמד עלי, השליט שהקים את מבנה הקישלה]]
250px|ממוזער|מראה כללי של החפירה מתחת למבנה המעצר ההיסטורי במתחם (2013)
**קישלֶה** (מטורקית: **kışla**, כלומר - "מקלט לחורף", מ kış "חורף") הוא כינוי לבית המעצר שהוקם בעיר העתיקה בירושלים בתקופה העות'מאנית. המבנה שוכן בצמוד למגדל דוד מדרום, בשולי הרובע הארמני, ומשמש כיום את מטה מרחב דוד של מחוז ירושלים של משטרת ישראל.

## המבנה
הקישלה הוא מבנה רבוע בעל חצר גדולה וקטוּרה (לא מקוּרָה), הדומה במתכונתו לחאן. הוא בנוי שתי קומות, כאשר הקומה התחתונה גבוהה בהרבה ביחס לשנייה. צדו המערבי נסמך אל החומה העות'מאנית; צדו הצפוני פונה לכיוון חפיר המצודה; צדו המזרחי פונה אל העיר העתיקה, וצדו הדרומי פונה אל פרברי הרובע הארמני. הכניסה אל המבנה מצפון דרך שער מסוגנן.

### משמעות השם
לאחר נפילת שלטונם של מוחמד עלי ובנו, שימש המבנה את הצבא העות'מאני למגורי חיילים עבור שומרי העיר. משמעות השם בטורקית היא אפוא "קסרקטין", וצורת הגייתו היא קישְלָה (במלרע). ותיקי ירושלים טוענים כי במהלך הפרות סדר והפגנות היו החיילים צועקים אל הקהל המתגודד: "קישְלָה! קישְלָה!", כאומרים: "התפזרו מיד, לפני שניקח אתכם לבית המעצר" ומזה נולדה המילה "קישטה!"

יש הטוענים כי המילה ״קישלה״ באה מן המילה בארמית של יהודי כורדיסטן ״קשלה״ שפירושה בית ממשל (אשר היה מימי קדם המקום בו שכן בית המעצר).
## היסטוריה
המבנה הוקם במחצית הראשונה של המאה ה-19 על ידי שליט מצרים מוחמד עלי ובנו אבראהים פאשא כארמון קיץ. המיקום בסמוך למצודה לפנים מן החומה לא היה מקרי, שכן המבנה הוקם באותן עשר שנים בהן מרדו מוחמד עלי ובנו בשלטון המרכזי באיסטנבול, וביקשו להבטיח את שלומם.

לאחר כיבוש העיר בידי הבריטים, נמשך השימוש בקישלה כבסיס צבאי וכרחבת המסדרים המרכזית בעיר העתיקה. על רחבה זו נערך, בין היתר, טקס השבעתם של הז'נדרמים המקומיים, שהמשיכו בשירותם תחת הממשל הצבאי הבריטי. בשנת 1921, לאחר הקמת משטרת המנדט, עבר מתחם הקישלה לרשותה. במשך כשנה פעל במקום בית הספר הראשון לשוטרים בארץ ישראל. במקביל הוצבה בו יחידת משטרה קטנה, שפעלה בעיר העתיקה. בתקופת המרד הערבי הגדול, בשנים 1936–1939, הוצבה בקישלה תזמורת המשטרה, אשר מילאה תפקיד מבצעי ופיקחה על הנעשה ברובע היהודי. במקביל נמשך השימוש בקישלה כבית כלא, אליו נוסף בשנות הארבעים גם בית מעצר לאסירי המחתרות היהודיות. בין היתר, נכלאו בקישלה עשרים מלוחמי הגדודים העבריים ובהם זאב ז'בוטינסקי, לאחר שהגנו על תושבי ירושלים במהלך התקפות הערבים עליהם באפריל 1920 (מאורעות תר"פ). על קירות בית המעצר נותרה עד היום חריטת סמל האצ"ל ושמו של העציר החורט - שמואל מצא. בין העצורים במקום היו גם אנשי בית"ר והאצ"ל שתקעו בשופר בכותל מדי שנה במוצאי יום הכיפורים, בניגוד לאיסור הבריטים מאז פרעות תרפ"ט לתקוע בשופר בכותל המערבי.
טקסט=טקס פתיחת תחנת העיר העתיקה ברחבת הקישלה, 31.7.1967|ממוזער|טקס פתיחת תחנת העיר העתיקה ברחבת הקישלה, 31.7.1967
לאחר כיבוש העיר העתיקה על ידי הלגיון הערבי במלחמת העצמאות, הוחזקו בקישלה הלוחמים היהודים שנשבו, עד שעברו למחנה שבויים בירדן. לאחר שביתת הנשק, המשיכו הירדנים להשתמש בקישלה כמתקן המשטרתי המרכזי בעיר העתיקה וכבית כלא.

לאחר איחוד ירושלים במלחמת ששת הימים, הוצבה בקישלה משטרת העיר העתיקה, בפיקודו של מפקח מרדכי ישראלי. בנוסף לשוטרים הישראלים, שירתו ביחידה גם שוטרים ירדנים לשעבר, שהתגייסו למשטרת ישראל. היחידה החלה לפעול כמה ימים לאחר סיום המלחמה. בקישלה נערכו גם מכירות פומביות של משטרת ישראל של אבידות ומציאות שבעליהן לא אותרו וחפצים שנתפסו בפעילות מבצעית. חלק ממצודת מגדל דוד גם היה בשימוש בתקופה הירדנית, אך הוסב למוזיאון לתולדות של ירושלים ותוספות בנייה שהירדנים בנו בו נהרסו.

בינואר 1984 התמוטט הקיר החיצוני של מבנה אורוות הסוסים של המשטרה בקישלה. בעקבות חפירה ארכאולוגית שנערכה בין הקישלה ומגדל דוד, בה חיפשו אחר ארמון הורדוס. עקב כך אוכסנו 15 הסוסים שהיו במקום באורווה פתוחה, שהוקמה בחצר הקישלה.

ב-2011 הוסב צד אחד של המבנה לאולם הופעות ותערוכות, בנוסף שומרו בו הממצאים של ארמון הורדוס.משטרת ישראל המשיכה להשתמש בשלוש מצלעות המבנה ובחצר המתחם. בקישלה מוצבים מטה מרחב דוד, שבתחום אחריותו האזור הרגיש של העיר העתיקה, על מורכבותו הפוליטית, הדתית והדמוגרפית. כן פועלות מהמתחם יחידות נוספות, השייכות למרחב ולמחוז ירושלים (משטרה).

## ממצאים ארכאולוגיים
הקישלה עומד במקום בו עמד ארמונו של המלך הורדוס בשלהי המאה הראשונה לפני הספירה. שרידי הארמון נחשפו לראשונה בחפירה ארכאולוגית שנערכה ברחבה שלפני המבנה ב-1984. ב-1999 נקרא הארכאולוג ד"ר עמית ראם לבצע במקום חפירות הצלה מטעם רשות העתיקות. אז החל להיחפר גם המבנה המוארך הצמוד לחומה, ששימש בעיקר לחדרי מעצר. בחפירות נתגלו קירות מאסיביים, שזוהו באופן כמעט ודאי עם ארמונו של הורדוס, והיוו אישוש ראשון להנחה ההיסטורית שהארמון רחב המידות היה באזור זה. בנוסף נתגלתה במקום חומה מימי בית המקדש הראשון, המתוארכת לימי חזקיהו מלך יהודה. בין האבנים נמצא חומר אפרפר, זהה על פי אנליזה כימית בהרכבו לטיח שמכסה את נקבת חזקיהו. במקום נתגלו גם נישות לחימה מימי חומת סולימאן שנבנתה ב-1541. בחלק המזרחי של המבנה התגלו בריכות ובהן ממצאים מלפני כאלף שנה - מתקופת הצלבנים - כלי חרס, מטבעות וחלוקי נחל, שככל הנראה שמשו כתעשייה של בורסקאים, מעבדי עורות או צביעת בדים, באופן שמתאים לתיאורו של בנימין מטודלה שביקר כאן באותה תקופה וסיפר בתיאוריו כי לרגלי ארמון הצלבנים עסקו יהודים במלאכת צביעת בדים.

בשנת 2018 שולב המבנה המוארך והממצאים ארכאולוגים שבו במוזיאון מגדל דוד הסמוך למבנה.
## מבני "קישלה" נוספים
מבנים נוספים שנבנו בתקופה העות'מאנית כבית מעצר או בית כלא וקיבלו את הכינוי "הקישלה" היו:
* "הקישלה" ביפו - מבנה בכיכר השעון ששימש כתחנת משטרת יפו ואחר כך הוסב למלון
* "הקישלה" בחיפה
## קישורים חיצוניים

* 
* הקישלה באתר מוזיאון מגדל דוד

## הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים: מבנים
קטגוריה:העיר העתיקה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז ירושלים
קטגוריה:שער יפו
קטגוריה:מחוז ירושלים (משטרה)
קטגוריה:משטרת ישראל: תחנות
קטגוריה:ירושלים: מבנים עות'מאניים