open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ויליאם גולדינג

**ויליאם ג'רלד גולדינג** (באנגלית: **William Gerald Golding**; 19 בספטמבר 1911 – 19 ביוני 1993) היה סופר, מחזאי ומשורר אנגלי, חתן פרס נובל לספרות.

## ביוגרפיה
ויליאם גולדינג נולד בסנט קולומב מיינור, שבקורנוול, אנגליה. בשנת 1940 התגייס לצי הבריטי, שירת בסיירות, משחתות ושולות מוקשים ובסיום המלחמה היה מפקדה של ספינת טורפדו.

בשנת 1945 התמנה למנהל בית ספר בסולסברי ולימד שם שנים רבות יוונית עתיקה. 

את ספרו "בעל זבוב" חיבר ב-1954. הספר הוסרט בשתי גרסאות, ב-1963 וב-1990 ואף יצאה מהדורה מיוחדת לבתי הספר באנגליה. 

ב-1955 כתב את ספרו החביב עליו מכולם, "היורשים", תיאור האופן שבו ההומו סאפיינס ניצח את האדם הניאנדרתלי, העדין והטוב יותר לפי גולדינג, במלחמת הקיום.

ספרים נוספים שכתב בתקופה מאוחרת יותר זכו לתשומת לב פחותה. יצירתו מגוונת בנושאיה ובסגנונה. ב-1983 קיבל את פרס נובל לספרות. אדם יוצר רוע, הוא אמר, כשם שדבורה יוצרת דבש.

## ספריו שתורגמו לעברית
* **[[בעל זבוב (ספר)|בעל זבוב]]** (Lord of the Flies, 1954) תורגם על ידי אסתר כספי והופיע בשנת 1965 בהוצאת עם עובד.
* **אנשי הנייר** (The Paper Men, 1984) הופיע בהוצאת מעריב, 1984, תרגם אהרן אמיר
* **היורשים** (The Inheritors, 1955) הופיע בהוצאת אלישר, 1981, תרגום א. נמרוד
* **הפירמידה** (The Pyramid, 1967) הופיע בהוצאת אלישר ומהדורה נוספת בהוצאת אסטרולוג, 1999, תרגום יעקב גוטשלק
* **נפילה חופשית** (Free Fall, 1959) הופיע בהוצאת אלישר,1984, תרגום א. נמרוד

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מחזאים אנגלים
קטגוריה:משוררים אנגלים
קטגוריה:סופרים אנגלים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער בריטים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לספרות
קטגוריה:זוכי פרס נובל בריטים
קטגוריה:אבירים בריטים
קטגוריה:כותבי יומן
קטגוריה:זוכי פרס בוקר
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1911
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1993
דגל צ'ילה

**[[דגל]] [[צ'ילה]]** מורכב משני פסים מקבילים מאוזנים ושווים זה לזה, העליון לבן, והתחתון אדום. בצידו השמאלי של הפס הלבן מצויר ריבוע כחול בגובה זהה לפס הלבן. במרכז הריבוע הכחול ישנו כוכב לבן בעל חמישה קודקודים.

על פי כללי הפרוטוקול ניתן לתלות את הדגל בצורה מאוזנת או מאונכת, אבל הכוכב חייב להיות בצד שמאל.

משמעות הצבעים:
*אדום - מסמל את דמם של הפטריוטים שלחמו לעצמאות.
*לבן - מסמל את השלג בהרי האנדים.
*כחול - מסמל את השמים הכחולים.
* הכוכב הבודד: מדגיש את העובדה שצ'ילה היא רפובליקה בעלת ממשל מרכזי ולא פדרציה של רפובליקות.

הדגל הצ'יליאני דומה לדגל מדינת טקסס שבארצות הברית.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

* 
* 

צ'ילה, דגל
קטגוריה:צ'ילה: סמלים לאומיים
צ'ילה
צ'ילה
צ'ילה
פנגיאה

שמאל|200px|ממוזער|מפת פנגיאה
[שמאל|250px|[אנימציה המדגימה את הפרדות פנגיאה ליבשות המוכרות כיום]]
**פנגיאה** (בלטינית: **Pangaea** או **Pangea**; מיוונית: πᾶν γαία, פאן גאיה – "כל האדמות") הוא השם שבו השתמש אלפרד וגנר בהתייחסו ליבשת-על שהתקיימה במהלך עידן המזוזואיקון, האחרונה עד כה מתוך מספר יבשות-על שהתקיימו על פני כדור הארץ, ואשר נוצרו בתהליך מחזורי של התכנסות הלוחות הטקטוניים ליבשת-על אחת והיפרדותם ליבשות נפרדות. פנגיאה נוצרה לפני כ-335 מיליון שנים, והופרדה לפני כ-175 מיליון שנים לשתי יבשות-על נפרדות, שמאוחר יותר התחלקו ליבשות שאנו מכירים כיום. 

כאשר היבשות התכנסו ויצרו את פנגיאה, נוצרו רכסי הרים; חלק מרכסי ההרים הללו עדיין קיימים, כגון הרי האפלצ'ים או הרי אורל. האוקיינוס הכביר שהקיף את פנגיאה נקרא פנתלסה  (ביוונית עתיקה: 'כל הים').

פנגיאה הייתה בצורה של האות C, והתפרשה לאורך קו המשווה. כיוון שהייתה כה גדולה, חבליה הפנימיים היו בעלי אקלים חם מאוד בגלל מיעוט משקעים.

מעטפת כדור הארץ שתחת היבשת הקדומה הייתה עדיין חמה מאוד, והירבתה לפרוץ החוצה אל פני כדור הארץ בצורת לבה, בעיקר באזור יבשת אפריקה. כתוצאה מכך, הייתה אפריקה מוגבהת בכמה עשרות מטרים לעומת היבשות האחרות.

ככל הנראה, פנגיאה לא הייתה יבשת-העל היחידה בהיסטוריה. הסברה הרווחת היא שיבשת-על בשם פנוטיה  נוצרה לפני 600 מיליון שנים והתפצלה לפני 550 מיליון שנים. לפניה התקיימה יבשת-על בשם רודיניה, אשר נוצרה לפני כמיליארד שנה והתפצלה לפני כ-750 מיליון שנים.

ההתפצלויות השונות שעברה היבשת גרמו להיווצרותם של הלוחות הטקטונים והרכסים באוקיינוסים, ואלו הם הגורמים לרעידות אדמה ולהתפרצויות געשיות.

במהלך עידן היורה, התפצלה פנגיאה לשני חלקים:
*גונדוונה – אמריקה הדרומית, אפריקה, אוסטרליה, אנטארקטיקה והודו
*לאוראסיה – אירופה, אסיה (בלי תת-היבשת ההודית) וצפון אמריקה

בהמשך התפצלו שתי יבשות אלו לחלקים נוספים עד שכדור הארץ הגיע למצבו הנוכחי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:יבשות קדומות
קטגוריה:תאוריות גאולוגיות
נגרג'ונה

**נגרג'ונה** (בדוואנגרי: नागार्जुन; חי בסביבות 150–250 לספירה) היה פילוסוף הודי, מההוגים הבודהיסטים המשפיעים ביותר מלבד גאוטמה בודהה עצמו.

נגרג'ונה ייסד את אסכולת ה"מאדהיאמקה" (דרך האמצע) ונחשב דמות משמעותית בקידום ובפיתוח של זרם המהאיאנה בראשיתו. המאדהיאמקה הגיעה לסין בשם אסכולת שלוש המסות ("סנלון"). מיוחס לו גם פיתוח הפילוסופיה של סוטרות הפרג'נאפארמיטה. היה מקורב לאוניברסיטה הבודהיסטית של נלנדה.

## הגותו
על פי תורתו של נגרג'ונה, אין זו אלא טעות או אשליה להבין את עולם התופעות כתוצר של מהויות קבועות ונצחיות שניתן להביט בהן ולהגדירן. העולם, על פי תורתו, הוא ריק, שונייטא (Śūnyatā), מונח קרוב למילה סוּניה (אפס).
המונח ריקות בו עשה שימוש איננו מעיד על ואקום או על חוסר, אלא על צורת התבוננות מסוימת מאוד על המציאות, צורת התבוננות אשר רואה בעולם מרחב אקולוגי אחדותי נטול מושגים והבחנות. אופי כזה של ראייה, הוא סבר, אמור להוביל את המתאמן הבודהיסטי, אל ההכרה כי הפער בינו לבין עולם האובייקטים הוא פער פיקטיבי ולכן תחושת הסבל או היעדר הסיפוק שבקיום הם בחזקת אשליה. נגרג'ונה הבין כי תפיסת עולם כזו מחייבת את התמוססותו של הסובייקט בעולם האמפירי ומכאן שלדעתו, לדבר על עצמיות כמומנט קבוע ובלתי משתנה הוא דיבור חסר משמעות.

## לקריאה נוספת
* נאגארג'ונה, **שירת השורש של דרך האמצע**, תרגם מסנסקריט: אביתר שולמן. הוצאת כרמל, 2010.
* אביתר שולמן, **על הריקות במלואה: הגותו של נגרג’ונה לאור הYukti-sastikâ-karikâ והSûnyatâ-saptati**, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, האוניברסיטה העברית, 2008.
* 

## קישורים חיצוניים

* מרכז לזרם מתורתו
* 
* Nāgārjuna, באנציקלופדיית סטנפורד לפילוסופיה
* 
* 

קטגוריה:פילוסופים הודים
קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
קטגוריה:אנשי דת בודהיסטים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-2
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-3
משה בר אילן

**משה** (**ארנסט**) **בר-אילן** (1907–1999) היה מבכירי ארגון ההגנה, מפקדו הראשון של חיל ציוד והספקה (לימים חיל התחזוקה) של צה"ל עם קום המדינה.
## ביוגרפיה
משה בר אילן נולד כארנסט בירנבאום בעיירה פירט שבגרמניה. בשנת 1933, חודשים אחדים לאחר עלייתו של היטלר לשלטון, עלה לארץ ישראל. בשנת 1939 הצטרף לשורות ההגנה, שם מילא שורה של תפקידים: בשנים 1940–1941 כיהן כראש המחלקה הכללית בש"י (שירות הידיעות), מנגנון המודיעין של ההגנה. לאחר מכן, בשנים 1941–1946 היה המזכיר של מטכ"ל ההגנה. בשנת 1947 מונה לעסוק בנושא ציוד ואספקה באגף חימוש ונשק במטכ"ל ההגנה, תחת פיקודו של יוסף אבידר.

הוא המשיך לכהן בתפקיד זה בפרוץ מלחמת העצמאות ב-1947, ועם הקמת מדינת ישראל ב-1948 מונה למפקד שירות ציוד ואספקה במסגרת אג"א עד יולי 1948.

כמקים השירות זה, הוא אחראי לאלמנטים רבים בו הידועים עד היום: השם "שק"ם" ("שירות קנטינות ומזנונים") – השירות המספק אוכל וסדקית לחיילים בבסיסי צה"ל – הוא פרי המצאתו, וכן טופס 1004 (תעודת ציוד אישי) – טופס הציוד שעליו חותם כל חייל בעת גיוסו.

משה בר אילן היה הראשון בעל שם המשפחה "בר-אילן": לאחר עלייתו לארץ, רצה לעברת את שם משפחתו המקורי, בירנבאום (גרמנית: "עץ אגסים"). הוא פנה לידידו, המשורר ש. שלום, בבקשה שיציע לו שמות אפשריים. האחרון ענה לו במכתב (ראו להלן) ובו הצעות אחדות, רובן המצאות מקוריות שלו, ואחת מהן הייתה "בר-אילן". שם זה נבחר הן בשל הדמיון לצליל השם המקורי והן בשל הדמיון במשמעות, באיות ללא מקף.

הרב מאיר ברלין, לימים הרב מאיר בר-אילן, מהמנהיגים הדתיים הבולטים באותה תקופה, הכיר אותו ועיברת את שמו בעקבותיו (ועל-שמו נקראה אוניברסיטת בר-אילן).

משה בר אילן נפטר בתל אביב בשנת 1999, והובא למנוחות בבית העלמין גני אסתר בראשון לציון.
ימין|ממוזער|300px|המכתב מש. שלום, בו הוא מציע את השם "בר-אילן"

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:קציני לוגיסטיקה ראשיים
קטגוריה:מפקדים בש"י
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות גני אסתר בראשון לציון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1999
עקב אכילס

שמאל|ממוזער|250px|"מותו של אכילס", פרט מפסל המראה את החץ התקוע בעקבו של אכילס
**עֲקֵב אָכִילֵס** הוא ביטוי המתאר נקודת חולשה, לרוב אצל מי שחזק וחסין למראית עין.

מקור הביטוי בסיפור מתוך המיתולוגיה היוונית, לפיו כשאכילס היה עולל, הייתה נבואה שימות בגיל צעיר. כדי למנוע את מותו, אמו, הנימפה תטיס, טבלה אותו בנהר הסטיקס שאמור היה לחסנו, מכיוון שחששה שמא יהיה לוחם וימות בקרב. אולם מאחר שאמו החזיקה בעקבו, איבר זה לא נשטף במימיו של הנהר, וכך נעשה כל גופו של אכילס בלתי פגיע מלבד עקבו.

אכילס היה מגיבוריה הבולטים של מלחמת טרויה. ב"איליאדה" של הומרוס, הקטור אמנם חוזה את מותו של אכילס במלחמה, אולם למעשה מותו אינו מתרחש ביצירה זו, אלא מתואר ביצירות שירה ודרמה יווניות ורומיות מאוחרות יותר העוסקות באירועים שהתרחשו אחרי ה"איליאדה", בשלב מאוחר יותר של מלחמת טרויה. במיתוסים שסבבו את המלחמה, נאמר כי אכילס מת כתוצאה מפגיעת חץ, אולי מורעל, שירה פאריס, נסיך טרויה. החץ הונחה על ידי אפולו, ופגע בעקבו של אכילס. כך נהרג גיבור שנחשב בלתי מנוצח מפגיעה פשוטה בעקב. למרות גורלו של אכילס נשארה תהילתו כגיבור שלא נוצח בשדה הקרב. 

ישנו אזור בעקב הנחשב פגיע, במקום בו קיים גיד המקשר בין שרירי השוק האחורית לקרסול, ועל כן נקרא "גיד אכילס". המדען ההולנדי פרהיידן, שעסק בתחום האנטומיה, השתמש לראשונה בביטוי זה בשנת 1693 בהקשר לאזור זה בעקב הרגל.

## ראו גם
* גיד אכילס
* מיתולוגיה נורדית
* בלדר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:מיתולוגיה יוונית
עקב
קטגוריה:עקב (איבר)
הברונקס

[ממוזער|שמאל|250px|מרכז רפואי על שם [אברהם ג'קובי ברובע]]
**הברונקס** (באנגלית: **The Bronx**) הוא הרובע הצפוני ביותר מבין חמשת רובעי העיר ניו יורק. רובע הברונקס מהווה גם את מחוז ברונקס, אחד ממחוזות מדינת ניו יורק. המחוז גובל בצפונו בעיר יונקרס, ונהר הארלם מפריד בינו לבין מנהטן. המחוז כולל גם מספר איים באיסט ריבר. נכון לשנת 2020 מתגוררים במחוז 1,472,654 תושבים.

## אטימולוגיה
מקור שמו של רובע הברונקס הוא בחוות ברונקס – חוותו של מהגר שוודי בשם יונאס ברונק, אשר שכנה באזור בשנת 1641. שמו הרשמי של הרובע הוא "**הברונקס**" (**The Bronx**), ושם המחוז הוא "**ברונקס**".

## היסטוריה
האזור בו נמצא כיום מחוז ברונקס היה בעבר חלק ממחוז וסטצ'סטר, אחד מהמחוזות המקוריים של מושבת ניו יורק.
בשנת 1874 הועבר למחוז ניו יורק חלקו המערבי של האזור שהיום הוא מחוז ברונקס, בו נמצאו הערים קינגסברידג', וסט פארם ומוריסניה, ובשנת 1895 הועברו למחוז ניו יורק העיר וסטצ'סטר וחלקים מאיסטצ'סטר ומפלהם, לאחר שתושבי המחוז הצביעו על רצונם להפוך לחלק ממחוז ניו יורק. בשנת 1914 הוגדרו אזורים אלה כ"מחוז ברונקס", והעיר ניו יורק סיפחה לתוכה את מחוז ברונקס כאחד מרובעי העיר.

## אתרים בעלי חשיבות
במחוז ברונקס נמצאים:
* יאנקי סטדיום
* גן החיות ברונקס
* הגנים הבוטניים של ניו יורק
* פארק מוריס
* אוניברסיטת פורדהאם
* מכללת מנהטן

במחוז נמצאים שני הפארקים הגדולים ביותר בשטח העיר ניו יורק:
* פארק ואן קורטלנד
* פארק מפרץ פלהאם

בברונקס נמצא היכל התהילה לאמריקאים נודעים, שתוכנן בידי האדריכל סטנפורד וייט.

רובע הברונקס הוא הרובע היחיד בניו יורק שבו זורמים נהרות מים מתוקים - נהר ברונקס ונהר הצ'ינסון, הזורם למפרץ איסטצ'סטר.

## גאוגרפיה
שטח המחוז 148.7 ק"מ, מתוכם 108.9 שטחי יבשה ו-39.9 שטחי מים (26.82%).

כמו רחובות מנהטן וקווינס כך גם רחובות ברונקס נושאים שמות מספריים. שמות הרחובות הם ההמשך של שמות רחובות מנהטן - והרחוב הדרומי ביותר נושא מספר 132. הרחובות, כמו במנהטן מחולקים למזרח ומערב, כאשר הרחוב החוצה הוא שדרות ג'רום.

### שכונות
השכונות העיקריות בברונקס הן:

### הארט (אי)
**הארט** (Hart) הוא אי קטן, מהווה החלק המזרחי ביותר של רובע הברונקס. אורכו כקילומטר וחצי ורוחבו כחצי קילומטר. הוא נמצא צפון-מזרחית לאי סיטי ובקבוצת איי פלהאם.

## אוכלוסייה
נכון לסקר שנערך בשנת 2000 מתגוררים ברובע 1,332,650 תושבים, 463,212 משקי בית ו-314,984 משפחות. צפיפות האוכלוסייה היא 12,242.2 נפשות לקמ"ר.

בשכונת ריברדייל  נמצאת אוכלוסייה יהודית ניכרת ובית הספר ס.ע.ר המשרת את תושבי השכונה היהודים.

## קישורים חיצוניים

* 
* ברונקס - אתר הספרייה הציבורית של ניו יורק
* אני אוהב את ברונקס
* גלה את ברונקס
* אתר התחבורה הציבורית של ניו יורק - מפה של הברונקס
* הברונקס: הקשר בין המחוז לשוודים
* גן החיות של ברונקס
* הגנים הבוטניים של ניו יורק
* מרכז האומנות נהר הברונקס
* מרכז התרבות וויב היל
* האגודה ההיסטורית של מחוז ברונקס
* 
* 

*
קטגוריה:מדינת ניו יורק: מחוזות
קטגוריה:ניו יורק: רבעים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1898
מורפולוגיה של צמחים

**[[מורפולוגיה (ביולוגיה)|מורפולוגיה]] של צמחים** היא ענף בבוטניקה העוסק בתיאור של הצורה החיצונית והמבנה הפנימי (אנטומיה) של הצמחים ושל האיברים שלהם.

התפתחות הענף הזה קשורה בהתפתחות הסיסטמטיקה (מיון הצמחים) אשר דרשה תיאור מדויק ומפורט של האיברים השונים בתוך הצמח, ביניהם השורש, הגבעול, העלים והפרחים, ובתוך כך נוצר גם אוצר מילים ומושגים בוטניים עשיר. אכן, מיון הצמחים למינים, וזיהוים המעשי בשטח מתבססים בראש ובראשונה על הקריטריונים המורפולוגיים. הגדרת המין המקובלת היא, איפוא, "אוסף של פרטים הדומים בינם לבין עצמם יותר מכפי שהם דומים לפרטים אחרים".

## ראו גם
* מורפולוגיה של הצמח - מונחים
* צורות חיים של צמחים

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:תחומים בביולוגיה
דרגות הוורמאכט

**דרגות הוורמאכט** הן הדרגות שהיו נהוגות  בוורמאכט, שמו הרשמי של צבא הקבע של גרמניה הנאצית בשנים 1935–1945. הוורמאכט כלל שלוש זרועות: חיל יבשה - Heer, חיל אוויר - לופטוואפה וחיל ים - קריגסמרינה.

הדרגות כמו גם טלאי הצווארון (קרגנשפיגל) כללו צבעי ואפנפרבה שונים בהתאם לחיל או זרוע אליהן השתייכו. כך, לדוגמה, קצין שריון בחיל היבשה ענד דרגות בעלות פאות בצבע ורוד וטלאי צווארון עם סמל חיל השריון ופאות ורודות.

פירוש המילה אובר הוא "רב-", כמו רב-סמל או רב-סרן, לכן אובר מאאט הוא "רב מש"ק". אונטר הוא "סגן", כמו "סגן-אלוף" או "משנה", כמו "סגן משנה".

המושג גנרל דר (של משהו) מתייחס לגנרל של התותחנים או גנרל של השריון. יכול להיות גם גנרל האחראי לתחזוקה או לוגיסטיקה במטה.

### דרגות חוגרים על פי תפקידם
כינויי דרגות החוגרים הנמוכות ביותר בצבא היבשה, "סולדט" ו"אובר סולדט", היו כינויים גנריים; למעשה, בכל חיל היה נהוג להעניק שמות שונים לדרגות החוגרים האלו, בהתאם לתפקידם הצבאי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ורמאכט
וורמאכט
וירג'ינל

[ממוזער|שמאל|150px|וירג'ינל, ככל הנראה מהמאה ה-17 ב[אנגליה.]]
**וירג'ינל** הוא כלי נגינה ממשפחת כלי המקלדת אשר היה פופולרי באירופה בסוף תקופת הרנסאנס ובתחילת תקופת הבארוק. 

הווירג'ינל נראה כמו דגם קטן של הצ'מבלו, וקדם לו בהתפתחות כלי המקלדת. הפקת הצליל דומה לזו של הצ'מבלו, אלא שהמיתר נפרט באמצעו, ולכן גון הצליל שונה וצלול יותר, ופעולת הקלידים איטית יותר. מיתרי הווירג'ינל מתוחים בניצב לקלידים, ולא במקביל להם, כמו בצ'מבלו. על כל פנים, ההבדל לא תמיד חד וחלק, ואותו כלי נקרא לפעמים בכמה שמות שונים. 

קוריוז נפוץ מסביר ששמו של הווירג'ינל נבע מכך שנשים צעירות ולא נשואות באירופה היו נוהגות לנגן עליו כדי לבדר מחזרים ואורחים שבאו לבתי המשפחות שלהן, ומכאן שמו (virgin – בתולה). ככל הנראה הדבר אינו נכון שכן המילה "Virga" או "Virgula" בלטינית, משמעותה "ענף" או "מקל" ככינוי כנראה לפיסות העץ שהיו יורדות על המיתרים בלחיצה על הקלידים.

קובץ:E. de Witte - Interieur met een vrouw die op een virginaal speelt - 2313 (OK) - Museum Boijmans Van Beuningen.jpg|פנים עם אישה מנגנת בווירג'ינל, פנים עם אישה מנגנת בווירג'ינל
קובץ:Virginal.jpg|וירג'ינל פלמי מאת הנס רוקרס, 1583, אנטוורפן
קובץ:Johannes Vermeer - Lady at the Virginal with a Gentleman, 'The Music Lesson' - Google Art Project.jpg|שיעור המוזיקה, יאן ורמיר, שנות ה־1660
קובץ:Johannes Vermeer - Zittende Klavecimbelspeelster (1673-1675).jpg|"אישה יושבת ליד וירג'ינל", יאן ורמיר, 1672
קובץ:Harpsichord,_About_1750.jpg|וירג'ינל, ככל הנראה מהמאה ה־17 באנגליה


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כלי מקלדת
קטגוריה:כלי פריטה
קטגוריה:כלים אותנטיים
עיטור

**עיטור** הוא אות כבוד הניתן כהוקרה על מעשה או הישג מסוים או על מפעל חיים. נהוג להבחין בין אותות ועיטורים צבאיים לאותות ועיטורים אזרחיים.

## היסטוריה
כבר בעת העתיקה היה מקובל להעניק עיטורים לאות הוקרה. ביוון העתיקה ניתנו זרים של עלי דפנה, זית או הדס לאזרחים שהצטיינו בפעילותם הציבורית. ברומא העתיקה, לעומת זאת, הוענקו עטרות זהב על השגים בשדה הקרב. 

הקיסר הרומי אוגוסטוס הרבה לטבוע מטבעות מתכת ועליהם דיוקנו, ונראה שהוא היה הראשון שהעניק מדליות לנושאי משרה בכירים ברומא. בימי הביניים נפסק הנוהג של הענקת מדליות, אך אצילים שהשתייכו למסדרי אצולה שונים קיבלו מן המלכים עיטורי כבוד כגון גלימות מיוחדות, צלבים וסרטים (כגון "אות מסדר הבירית" באנגליה). במאה התשע עשרה התחדש הנוהג להעניק עיטורים לא רק לאצילים אלא לבני כל המעמדות לאות על הישגים מיוחדים או על התנהגות אזרחית למופת.

## מדליות ועיטורים במדינת ישראל

[שמאל|ממוזער|250px|עיטור הגבורה, העיטור הגבוה ביותר ב[צה"ל]]
צה"ל מנפיק עיטורים צבאיים, והם מוענקים על ידי הרמטכ"ל או שר הביטחון. 

שר הביטחון העניק אותות שירות על פעילות ביטחונית לפני הקמת המדינה לחברי השומר, ניל"י, ההגנה, האצ"ל והלח"י. כמו כן למתנדבים לשירות בצבא הבריטי ובצבאות בעלות הברית במלחמת העולם השנייה (אות ההתנדבות), ליחידות הנוטרים (אות המשמר), וללוחמים בנאצים ביחידות פרטיזנים ובארגוני מחתרות (אות הלוחם בנאצים). מקבלי עיטורים אלו קיבלו גם את "עיטור לוחמי המדינה" (על"ה).

שמאל|ממוזער|250px|סרט אותות מערכה ישראלי
בנוסף מעניק שר הביטחון אותות מערכה וצל"שים (ציונים לשבח) לחיילי צה"ל ואנשי כוחות הביטחון שהשתתפו במלחמות ומערכות ישראל. האות ניתן גם לאזרחים שסייעו ללחימה (כגון עובדי התעשייה הצבאית ופעילי מל"ח). עד כה ניתנו אותות למשתתפי מלחמת העצמאות, מבצע קדש, מלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה, מלחמת יום הכיפורים, מלחמת שלום הגליל, מלחמת לבנון השנייה ומבצע צוק איתן.

## קישורים חיצוניים

*
מוטיב (ספרות ואמנות)

**מוטיב** (בעברית: **תֶּנַע**) הוא יחידת משמעות (מילה, ביטוי, רעיון, נושא, דמות, חפץ תבנית, רגש, תחושה, בעיה, יסוד), אשר מופיעה מספר פעמים ביצירות אמנות.

המונח מתייחס לשני סוגים של מוטיבים:
# מוטיב החוזר בתוך היצירה, ובכך מעצים אותה או מחבר בין חלקיה.
# מוטיב החוזר ביצירות שונות – לעיתים אצל אותו יוצר ולעיתים בין יצירות של מספר יוצרים (המשתייכים לאותו הדור או לאותו זרם ספרותי או אמנותי). במובנו זה, נכתב גם "מוטיף" (Motif).

## תפקידי המוטיב
החזרה על המוטיב נועדה ללמד על חשיבות האלמנט החוזר, ונועדה לגרום לתחושה של מקצב ואחדות ביצירה.
הופעתו החוזרת של המוטיב מראה שיש לאותו רעיון תפקיד מרכזי ביצירה – לעיתים בנוגע למבנה היצירה ולעיתים בתוכנה (אפיון הדמויות, הרעיונות או המסרים).
למוטיב נודע גם תפקיד חשוב בהנעת העלילה, כיוון שעצם החזרה על תופעה כלשהי, יש בה יסוד ידוע וחדש גם יחד – שבהתלכדם, הם מובילים ומניעים את העלילה. לעיתים מוטיב עשוי לכלול פרטים אשר יקדמו את העלילה ויעצימו את המתח (ראו רמז מטרים).
סוג אחר של מוטיב הוא **מוטיב משהה**, אשר מתאפיין בפרטים המשהים את העלילה ועוצרים את התקדמותה, במטרה לגרום לקורא לתהות בנוגע להמשך העלילה ומגבירים את המתח ואת הציפייה להמשיך לקרוא על מנת להגיע לתשובות שמספק הסוף.

עוד סוג של מוטיב הוא חפץ, אירוע, צירוף מילים וכדומה החוזר כמה פעמים ביצירה ומתקשר לתוכן היצירה. תפקיד המוטיב הוא להדגיש נושאים חשובים ולתרום להעמקת משמעותם

המוטיב מאיר את היצירה ונוצר קשר של משמעות, שהיא מעבר להופעה המקומית של החפץ או הרעיון.
רעיון מרכזי, שחוזר ביצירה מספר פעמים (לעיתים גם כצירוף משני), מארגן את היצירה סביבו ומקדם אותה נקרא "מוטיב מנחה" (leitmotiv).

## דוגמאות למוטיבים
* **מוטיב הסעודה** ב"סיפור פשוט" של ש"י עגנון, מוטיב אשר קושר בין חלקי היצירה ויוצר השוואה סמויה ביניהן. בכך המוטיב מעניק ליצירה משמעויות עמוקות.
* ** מוטיב הסעודה** מופיע גם בסיפור "האדונית והרוכל" (גם הוא נכתב על ידי עגנון). זהו מוטיב אשר מעשיר כל יצירה בנפרד, אך גם קושר ביניהן ומעצים אותן יחדיו.
* **מוטיב הגוזל** בשירת חיים נחמן ביאליק – אשר חוזר במספר יצירות וכך מחבר ביניהן.
* **מוטיב [[שיבה מאוחרת|השיבה המאוחרת]]** – אשר חוזר במספר רחב של יצירות ובין יוצרים שונים באודיסיאה של הומרוס וכן בסיפוריו של ש"י עגנון (כמו פרנהיים ווהיה העקוב למישור).
* האמנות המוסלמית משופעת במוטיבים של שריגי גפן וכנפיים.

## ראו גם
* לייטמוטיב
* תמה

## לקריאה נוספת
* אשר א' ריבלין, **מונחון לספרות**, הוצאת "אקדמון"

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
דרגה צבאית

**דרגה** היא הביטוי להיררכיה הצבאית. ככל שהדרגה גבוהה יותר, כך החייל הוא בעל עמדה בכירה יותר. הדרגות בצבא מתקיימות בשני מסלולים נפרדים: חוגרים וקצינים. על פי רוב, חוגר עובר למסלול של קצין באמצעות מעבר הכשרה בקורס קצינים.

הדרגה תלויה בדרך כלל בתפקידו של החייל. כך, למשל, מפקד מחלקה יהיה בדרגת סגן משנה בתחילת דרכו בתפקיד זה, ובדרגת סגן בהמשך דרכו בתפקיד זה. מפקד פלוגה יהיה בדרגת סרן או רב-סרן, מפקד גדוד יהיה בדרגת סגן-אלוף ומפקד חטיבה יהיה בדרגת אלוף-משנה. תפקידים מסוימים מזכים את הממלאים אותם בדרגת ייצוג.

אחת מדרכי הענישה בצבא היא הורדה בדרגה.

## טבלת דרגות השוואתית
בטבלאות ישנה השוואה בין דרגות בזרוע היבשה של צבא הגנה לישראל (בניגוד לדרגות הקצונה, בדרגות החוגרים אין הבדל בישראל בין זרועות הצבא), בצבא הבריטי, צבא ארצות הברית וכוחות היבשה הרוסיים. לעיתים סדר הדרגות ורמותיהן אינם זהות, ועל כן קוד נאט"ו לדירוג דרגות צבאיות מדרג כל דרגה ודרגה. בטבלאות הדרגות מסודרות לפי קוד זה.

### דרגות חוגרים

### דרגות קצונה

## ראו גם
* דרגות לפי צבא
* דרגות צה"ל

## קישורים חיצוניים

*
אסכולת ייל

**אסכולת ייל** (אנגלית: Yale school) הייתה קבוצה של מבקרי ספרות שפעלה בעיקר בשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים. על הקבוצה נמנו בין היתר פול דה מאן וג'וזף היליס מילר. חברי הקבוצה נודעו בפרקטיקות וטקטיקות שונות של קריאה דקונסטרוקטיביסטית שאותן הפעילו על טקסטים ספרותיים, במגמה להראות, ברוח כתביו ורעיונותיו של הפילוסוף היהודי-צרפתי, ז'אק דרידה, כי קיימת **אי-אפשרות** עקרונית להעמיד טקסט על משמעות אחת ויחידה, ולכן גם הגיעה למסקנה הפרדוקסלית, שאין להעמיד טקסט על משמעות כלשהי, שכן מספר המשמעויות כמספר הקוראים בכוח. מכאן שהתפקיד היחיד שנועד למבקר ולפרשן הספרותי הוא להנהיר את אי-אפשרות הקריאה.

## ראו גם
*תורת הספרות
*דקונסטרוקציה
*פוסט-סטרוקטורליזם
## לקריאה נוספת
* זאב לוי, **הרמנויטיקה**, הוצאת "ספריית פועלים"

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תורת הספרות
מהפך מתח

**מְהַפֵּךְ מתח** (ממיר מתח) במעגלים אנלוגיים הוא מעגל חשמלי הממיר זרם ישר לזרם חילופין.
שמאל|ממוזער|250px|מהפך מתח לשימוש ברכב
250px|ממוזער|מהפך מתח המשמש בהמרת זרם ישר המתקבל מתאים סולאריים לזרם החילופין של רשת החשמל
בעבר מהפך מתח בסיסי הכיל סוללה חשמלית שהזינה סליל ראשוני של שנאי דרך מפסק שהופעל במהירות על ידי ויברטור אלקטרו-מכני (סוג של זמזם), הסליל המשני של השנאי תוכנן לספק את המתח הדרוש. מהפך מתח מסוג זה היה בשימוש במכוניות לשם הפעלת מקלטי רדיו שהופעלו על ידי שפופרות זאת לפני עידן הטרנזיסטורים, המהפך היה דרוש לשם הפעלת השפופרות במתח מסדר גודל של 150 וולט על ידי מצבר של 12 וולט.

היום מהפכי מתח פשוטים מכילים מתנד המפעיל טרנזיסטור, אשר קוטע את הזרם הישר הנכנס ויוצר גל מרובע. הגל המרובע מוזן לשנאי, כדי להביאו למתח הדרוש. במהפכים מתקדמים יותר נעשה שימוש בטרנזיסטורים חדשניים יותר או בתיריסטורים. השנאי גם מחליק את הגל המרובע, ועושה אותו דומה יותר לסינוסואיד.

מהפכי מתח יעילים יותר משתמשים בשיטות מיוחדות כדי לוודא שכבר לשנאי נכנס גל סינוסואידי, במקום להסתפק בהחלקה שמספק השנאי:
* ניתן להשתמש בקבלים ובמשרנים כדי "להחליק" את הזרם הנכנס לטרנזיסטור והיוצא ממנו.
* ניתן להפיק גל דומה יותר לסינוסואיד על ידי אספקת הזרם הישר לכניסות בשני מתחים שונים, או במתח חיובי, מתח שלילית והארקה מרכזית. נקודות הכניסה לשנאי מחוברות בזו אחר זו לכניסות שונות:
** זרם חיובי והארקה
** חיובי ושלילי
** הארקה ושלילי
** הארקה והארקה
: באופן זה מתקבל סינוסואיד מדורג בכניסת השנאי. תוצאת שיטות אלה ביציאה נקראות "גל סינוס מותאם". מהפכי מתח מסוג זה עלולים לגרום למכשירים שונים, כגון מנועים, לעבוד באופן פחות יעיל.

מהפכי מתח יקרים יותר משתמשים באפנון רוחב פולס עם נשא בתדירות גבוהה כדי לקרב טוב יותר גל סינוסואידי. איכותם של מהפכים כאלה נמדדת במספר הטרנזיסטורים בהם הם משתמשים. מהפך בעל 12 טרנזיסטורים מספק תוצאה כמעט מושלמת, ואיכות הסינוס שלו עשויה להיות טובה יותר מן הסינוס של רשת החשמל עצמה, במקומות בהם רשת החשמל חשופה לעיוותים חיצוניים.

## יישומים
יישום נפוץ למהפכי מתח הוא לבניית ממירי מתח שתפקידם המרת זרם ישר ממצבר לזרם חילופין, כדי להפעיל מכשירי חשמל ביתיים. במיוחד נפוצים ממירי מתח המתחברים לשקע המצת הנמצא בכל רכב, וממירים את מתח מצבר הרכב (12V DC) למתח ביתי (230V AC), וכך מאפשרים הפעלת מגוון מכשירים בעת שהייה ברכב או בשטח. שימושים עיקריים הם הפעלת ציוד עבודה (לדוגמה, מקדחה או רתכת) באזורים שאין בהם מתח חשמלי מתאים.

ממירי מתח משמשים גם בבתים ידידותיים לסביבה, שבהם מקורה של אספקת החשמל לא בחברת החשמל אלא באמצעות תאים סולריים המותקנים על גג הבית. רוב הלוחות הסולריים מספקים 12V DC, ומתח זה מומר באמצעות ממיר המתח למתח ביתי רגיל (230AC).

## ראו גם
* מיישר זרם – מעגל הממיר זרם חילופין לזרם ישר
* ממירי זרם ישר ממותגים – מעגל הממיר מקור של זרם ישר מרמת מתח אחת לאחרת

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ממירי מתח וזרם
רדיאן

שמאל|ממוזער|150px|זווית בגודל של רדיאן אחד נוצרת על ידי קשת שאורכה שווה לאורך של רדיוס המעגל

**רדיאן** הוא יחידת מידה חסרת ממד למדידת זוויות הכלול במערכת היחידות הבין-לאומית. בעבר היה הרדיאן יחידה משלימה של מערכת היחידות הבין-לאומית, אך קטגוריה זו בוטלה ב-1995.

הרדיאן מוגדר כזווית היוצאת ממרכז מעגל ונוצרת על ידי קשת שאורכה שווה לאורך של רדיוס המעגל - r (ראו באיור משמאל). כיוון שהיקף מעגל הוא 2 \pi r, במעגל כולו יש בסך הכל \ 2 \piרדיאנים   (2 \pi r/r=2 \pi). לרוב, גודל זווית ברדיאנים ניתן ללא ציון היחידה המפורשת (בהיותה חסרת ממד). לעיתים היחידה מצוינת בקיצור כ-rad.

## רדיאנים ומעלות
שמאל|ממוזער|המרה בין מעלות (בתוך המעגל) לרדיאנים (מחוץ למעגל).
במובן מסוים, הרדיאנים הם יחידות הזווית האמיתיות, מאחר שמדובר בגדלים חסרי ממד הנקבעים על פי היחסים הטבעיים שבבעיה, רדיוס וקשת המעגל. זאת לעומת השימוש במעלות, בו נעשית חלוקה שרירותית של המעגל ל-360 גזרות.

מכיוון שהמעגל מחולק ל-\ 2\pi רדיאנים ול- 360 מעלות: 
* זווית של רדיאן אחד שווה לזווית של \ 180/\pi \approx 57.29578 מעלות.
* זווית של מעלה שווה ל- \ \pi/180 \approx 0.017 רדיאנים.

## שימוש ברדיאנים
במתמטיקה ופיזיקה, כאשר מבצעים אנליזה מתמטית של פונקציות טריגונומטריות, הארגומנט של הפונקציה ניתן תמיד ברדיאנים כך שהפונקציה מקבלת גודל חסר ממדים ומחזירה גודל חסר ממדים. 
: לדוגמה: עבור גל, פונקציית הגל מתוארת על ידי \ \psi (t,x) = A \sin\left( \omega t - 2\pi x / \lambda \right) כאשר \ \omega היא התדירות הזוויתית (יחידות של 1 חלקי זמן) ואילו \ \lambda הוא אורך הגל (יחידות של אורך).

אחד המניעים למדידת זוויות ברדיאנים, ולא במעלות, הוא שבחשבון אינפיניטסימלי, השימוש ברדיאנים מוביל לזהות הפשוטה: 
\lim_{h\rightarrow 0}\frac{\sin h}{h}=1

אשר היא הבסיס לזהויות רבות במתמטיקה דוגמת נוסחאות הגזירה של הפונקציות הטריגונומטריות. לכן, הרדיאן הוא יחידת מידה "טבעית" לזווית. לו הזווית הייתה נמדדת במעלות ולא ברדיאנים, הגבול והנגזרות היו כוללים פקטור תיקון שהיה מסרבל מעט את הנוסחאות, ואינו מופיע כאשר מודדים את הזווית ברדיאנים. כך, לדוגמה, טור טיילור של פונקציית הסינוס, כאשר הזווית נמדדת ברדיאנים, הוא:

:
\begin{align}
\sin x & = x - \frac{x^3}{3!} + \frac{x^5}{5!} - \frac{x^7}{7!} + \cdots \\[8pt]
& = \sum_{n=0}^\infty \frac{(-1)^n}{(2n+1)!}x^{2n+1} \\[8pt]
\end{align}


אם, לעומת זאת, הזווית הייתה נמדדת במעלות, מהעובדה ש-x רדיאנים שווים π*x* /180 מעלות, היה מתקבל טור טיילור הבא:

:\begin{align}
\sin x_\mathrm{deg} & = \frac{\pi}{180} x - \left (\frac{\pi}{180} \right )^3\ \frac{x^3}{3!} + \left (\frac{\pi}{180} \right )^5\ \frac{x^5}{5!} - \left (\frac{\pi}{180} \right )^7\ \frac{x^7}{7!} + \cdots .
\end{align}

## ראו גם
* אנליזה הרמונית
* תדירות זוויתית
* סטרדיאן - למדידת זוויות תלת־ממדיות (זוויות מרחביות).
* אלפית - יחידת מדידה צבאית המבוססת על הרדיאן.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* שני סרטוני הסבר - משמעות המושג וחשיבותו.
* סרט על רדיאנים ושימושיהם בעברית- באתר יו-טיוב
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחידות מידה: זווית
קטגוריה:טריגונומטריה
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
קטגוריה:פאי
מכבי רעננה (אגודה)

200px|שמאל|ממוזער|סמל האגודה
**מכבי רעננה** היא אגודת כדורסל צעירה, המטפחת שחקנים בני 6 עד 18 המשחקים בכל הליגות הצעירות של איגוד הכדורסל בישראל. האגודה אמנם לא זוכה בתארים רבים אך נחשבת לאחת האגודות המוצלחות בארץ. מכבי רעננה היא בין האגודות היחידות המשלבות אימוני אתלטיקה באימון שחקניה. 

האגודה שולחת נציגים רבים לנבחרות הצעירות, ונכון לעונת 2004-2005, היו לה נציגים בכל אחת מהן.

האגודה בעלת לפחות קבוצה אחת בכל ליגה של איגוד הכדורסל ובפרט בליגת הנוער "הליגה הלאומית", בניהולו של רון נווה (מאמן העל באגודה), שהגיעה בעונת 2004-2005 לחצי גמר הפלייאוף.

מרכזי הספורט של האגודה נמצאים ברעננה עצמה והם: היכל הספורט העירוני (1800 מושבים), מרכז קהילתי לב הפארק (300 מושבים), אולם השרון (550 מושבים), בית ספר דקל (100 מושבים), בה"ס רימון (100 מושבים), היכל אביב (800 מושבים)  (מתחם השייך לספורט לבנות). 

מרכז ההנהלה נמצא בסמוך לאצטדיון האתלטיקה העירוני (בחטיבת השרון).

## ראו גם
* מכבי עירוני רעננה

רעננה
קטגוריה:רעננה: מועדוני ספורט
השחתת זיכרון

**השחתת זיכרון** (Memory corruption) הוא סוג של באג, אשר קורה כאשר מיקום בזיכרון מחשב או אוגר משוכתב באופן מקרי ולא מבוקר, כתוצאה משגיאה בתוכנית, תקלה בחומרה (Hard Error) או אירוע חיצוני הגורם לשינוי תוכן הזיכרון (Soft Error). טעות כזו יכולה לגרום לקריסה מיידית של התוכנה (למשל במקרה של כתיבה לכתובת 0, התוכנית תיזרק על ידי מערכת ההפעלה בעקבות שגיאת סגמנטציה). מנגד, ייתכן גם שהשגיאה לא תבוא לידי ביטוי למשך זמן רב, ורק עבור קלטים מסוימים יופיע פלט  שגוי.

דוגמה בולטת להשחתת זיכרון היא ניסיון כתיבה לתא במערך כאשר הוא אינו קיים. בעיה זו ניתן למצוא במרבית שפות התכנות, בחלקן תהיה הודעת שגיאה ובחלק - לא. למשל בשפת התכנות C, תאים במערך מקבלים ערכים סדורים החל מ־0 ולא מ־1, ולכן למעשה התא ה־n (והאחרון) מקבל את התווית 1-n. טעות תכנותית נפוצה היא ניסיון כתיבה לתא הלא קיים n, דבר אשר גורם להשחתת זיכרון שלא בניהול המערך (אם כי, יש לציין שרוב הסיכויים שהזיכרון הנפגע שייך לתוכנית הרצה ולא למערכת ההפעלה, כך שאין סכנה ממשית לתפקוד המחשב).

## תקיפה זדונית של גלישת חוצץ (Buffer Overflow)
השחתת זיכרון עשויה להיות גם חור אבטחה. התקיפה הנפוצה ביותר מסוג זה מכונה גלישת חוצץ.

בתכנות, כאשר קוראים לפונקציה מתוך תוכנית, למעשה עוצרים את רצף הקוד הנוכחי כדי לבצע סדרה של פקודות שנמצאת במקום אחר (שבו מוגדרת הפונקציה). המעבד "קופץ" משורת הקוד שקראה לפונקציה אל שורת הקוד הראשונה של הפונקציה, ושומר מספר פרמטרים על גבי המחסנית שמשמשת את התהליך. פרמטרים אלה הם פרטים שהפונקציה צריכה כדי לפעול, ובנוסף להם צריך לשמור גם את כתובת החזרה, על מנת שבסיום ביצוע הפונקציה המעבד יוכל "לקפוץ" חזרה למקום שממנו הפונקציה נקראה ולהמשיך לבצע את הקוד של התוכנית.
כל הפרמטרים האלה וגם המשתנים הפנימיים של הפונקציה מוגדרים על המחסנית, ושם מוקצה להם כמות הזיכרון הדרושה להם.

פונקציות שמתעסקות עם קלט שמושם לתוך מערכים ולא בודקות את גודלם לפני שהן מבצעות את ההשמה חשופות להתקפה של הצפת מערך. אחד הפרמטרים שניתנים לפונקציה במקרה זה הוא התוכן שיש לשים במערך.
התוקף יבקש למלא את המערך בתוכן שהוא בכוונה גדול מאוד, גדול יותר מהממדים של המערך.

כאשר הפונקציה מנסה למלא את המערך בתוכן שקיבלה, נגמר לה המקום במערך לפני שנגמר התוכן למילוי. מאחר שהיא מבצעת את ההשמה בלי לבדוק, היא תמשיך למלא את המחסנית בתוכן ותדרוס נתונים אחרים שנכתבו בה (מעבר לחומות של הפונקציה). הקלט הזדוני דורס בכוונה את כתובת החזרה מהפונקציה עם הכתובת של קטע קוד אחר. בצורה זו, כשיסתיים ביצוע הפונקציה, המעבד "יקפוץ" לא להמשך התוכנית שקראה לה, אלא לתוכנית אחרת. הפקודות הללו יכולות להיות כל דבר שהוא, ולכן התוקף למעשה יכול לבצע כל שברצונו על המחשב שהריץ את התוכנית הזו.

## התמודדות עם השחתת זיכרון
בשפות תכנות מסוימות, כגון Java מתבצעת בדיקה אוטומטית לתחומי המערך, ובדרך כלל ניסיון להשחתת זיכרון יוציא הודעת שגיאה.
בנוסף, קיימים כלי תכנות אשר מזהים טעויות של גישה מעבר לגבולות מערך באופן אוטומטי, כגון Valgrind.

כיוון שמרבית התוכנות המסחריות מורכבות מקבצי מקור שונים שיצאו תחת ידיהם של מתכנתים שונים, זיהוי באגים אלה הופך לכמעט בלתי אפשרי, וגם פוגע בעקרון ההכמסה של תכנות מונחה עצמים.

## ראו גם
* ניהול זיכרון
* דליפת זיכרון
* גלישת חוצץ

## קישורים חיצוניים
* Valgrind - כלי לביצוע ניפוי שגיאות ו־Profiling

קטגוריה:תכנות
קטגוריה:זיכרון מחשב
קילומטר רבוע

**קילומטר רבוע** (סמל: **ק"מ²** או **קמ"ר**) הוא יחידת מידה השייכת למערכת היחידות הבין-לאומית (SI) למדידת שטח של משטח כלשהו.

קילומטר רבוע אחד שווה ל:
* שטח של ריבוע בעל צלע באורך 1 קילומטר
* 1,000,000 מטר רבוע (מ"ר)
* 100 הקטאר
* 0.386102 מיילים רבועים
* 247.105381 אקרים
* 1,000 דונם (ישראל)

ובחישוב הפוך:
* 1 מ"ר = 0.000001 קילומטר רבוע
* 1 הקטאר = 0.01 קילומטר רבוע
* 1 מייל רבוע = 2.589988 קילומטר רבוע
* 1 אקר = 0.004047 קילומטר רבוע
* 1 דונם (ישראל) = 0.001 קילומטר רבוע
השטח של העיר העתיקה בירושלים הוא בקירוב קילומטר רבוע.

## קישורים חיצוניים

* מחשבון להמרה של יחידות שטח
* עמי מיטב, ירושלים קילומטר מרובע אחד – העיר העתיקה מדריך אתרים, 2015
קטגוריה:יחידות מידה: שטח
דרגה

**דרגה** מבטאת את מעמדו של אדם בארגון היררכי. ככל שהדרגה גבוהה יותר, כך האדם הוא בעל עמדה בכירה יותר. בארגונים רבים מתקיימים מסלולים אחדים של דרגות, הקרויים דירוגים. ההתקדמות בסולם הדרגות היא התקדמות טבעית, המושפעת מהוותק ומרמת ביצוע העבודה (ולעיתים מותנית בפז"ם), ואילו החלפת דירוג קורה רק בעקבות רכישת השכלה מסוימת בקורס ארוך (קורס קצינים או רכישת תואר אקדמי, למשל).

לדירוג ולדרגה יש השפעה ישירה על שכרו של העובד.

בצבא, משטרה, וגופי ביטחון אחרים, יש לדרגה חשיבות גדולה במיוחד, משום שהדרגה גלויה לעין - היא מוצגת על מדיו של האדם, ומתקיימת חובת ציות להוראותיו של בעל דרגה גבוהה יותר.

## ראו גם
* דרגה צבאית
* דרגה דיפלומטית
* :קטגוריה:דרגות בישראל

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
איזי דורות

**יצחק** (**איזי**) **דורות** (8 בפברואר 1916 – 9 באפריל 1980) היה ראש השב"כ השני וסגן ראש המוסד.

## ביוגרפיה
נולד בעיר איוואנו-פרנקיבסק בשם **איזידור רוט** (Izydor Roth) בנם של זהבה (לבית פאהן) ואלקנה, סוחר סוסים. למד בתיכון ממלכתי מקומי ועלה לארץ ישראל ב-27 בספטמבר 1936. הוא התיישב בשכונת מקור ברוך בירושלים ועבד בפרדסנות. למד לטינית ויוונית עתיקה באוניברסיטה העברית בירושלים.

ביולי 1939 הוכשר בבית הספר לנוטרים בכפר ילדים בעפולה ולאחר מכן שירת במשטרת היישובים העבריים. בדצמבר 1940 התנדב לצבא הבריטי ושירת במהלך מלחמת העולם השנייה כפקיד פלוגתי בגדוד העברי השני, שם זכה לכינוי "בריג" (קיצור של בריגדה). עם שחרורו גויס לש"י (שירות הידיעות של "ההגנה") ונודע בכינוי "דפני". בעת שירותו שם נפצע קשה בגבו בתאונת דרכים בירושלים. לפי אחת השמועות, התאונה נגרמה כתוצאה מירי בגבו של דורות, שבוצע על ידי אנשי לח"י בשעה שחקר את ההתנקשות ברוזן ברנדוט, וגרם להידרדרות הג'יפ בו נסע.

לאחר קום המדינה החל לעבוד בשב"כ. הוא שימש סגנו של ראובן שילוח בעת הקמת המוסד.

כשנדרש איזידור רוט לעברת את שם משפחתו, בהתאם להנחיות שהיו נהוגות באותה עת בשירות המדינה (לדרישת דוד בן-גוריון), הפגין את שנינותו ושינה את שמו ל"איזי דורות", וכך ציית להוראה מבלי ששמו החדש יישמע אחרת.

בשנת 1951 יצא לשליחות באירופה, ובספטמבר 1952 מונה לעמוד בראש השב"כ, תפקיד שבו כיהן במשך שנה אחת. במהלך כהונתו נתפסו שניים מאנשי שירות הביטחון שטיפלו במכשיר האזנה שהוטמן בשולחן עבודתו של מאיר יערי ממנהיגי מפ"ם. דורות ניהל את מבצע ההאזנה יחד עם איסר הראל. לטענתם, הם חששו שגורמי שמאל בתוך מפ"ם שהזדהו עם ברית המועצות יפעלו באופן חשאי למען ברית המועצות ובקשו לעקוב אחריהם. יערי, לעומת זאת, טוען שההאזנות היו ממניעים פוליטיים.

בין השנים 1963–1953 היה סגנו של ראש "המוסד", איסר הראל. בשנים אלה עסק, בין היתר, בלכידתם של סוכנים זרים שפעלו בישראל ובחקירת פרשות כגון בגידתו של אברי אלעד. עם פרישתו של הראל, בעקבות פרשת המדענים הגרמנים במצרים, פרש גם דורות, והקים חברת השקעות בשם "הרן" שעסקה בפיתוח מיזמים שונים ברחבי ישראל. 

גם לאחר פרישתו שמר בקנאות על פרטיותו, ולא התראיין מעולם. שמו לא נודע ברבים עד לפטירתו. 

איזי דורות נפטר ב-9 באפריל 1980 ונטמן בבית העלמין הדרום. הותיר אחריו אישה ושני בנים.

## לקריאה נוספת
*איתן הבר, אלמוני בחייו ובמותו, ידיעות אחרונות, 17 באפריל 1991.

## קישורים חיצוניים

* עמוד לזכרו של איזי דורות, באתר שירות הביטחון הכללי

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי המוסד
קטגוריה:אנשי הש"י 
קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית
קטגוריה:אנשי משטרת היישובים העבריים
קטגוריה:ראשי השב"כ
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה האוסטרו-הונגרית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
מיץ פטל (ספר)

[ממוזער|250px|האריה והג'ירפה, גיבורי הספר "מיץ פטל", מעשה ידי [מאיירת הספר, תמרה ריקמן, בחזית מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל בפתח תקווה]]
**מיץ פטל** הוא ספר ילדים ישראלי שכתבה חיה שנהב ואיירה תמרה ריקמן. הוא יצא לאור בהוצאת עם עובד בשנת 1970.

הספר מעביר מסרים חינוכיים רבים, כגון שיתוף פעולה, סליחה על טעויות, סקרנות וסיפוקה, יצירתיות וחברות. הסיפור זכה לשלל עיבודים והומחז פעמים רבות, בין עיבודיו נמצא סרט הנפשה אשר הופץ עם עוד שני סרטים נוספים בקלטת "להיטים מצוירים משלנו", לספר גם יצא משחק מחשב אינטראקטיבי באותו השם על ידי חברת Impact Plus.

בשנת 2020 הלחין יונתן קרת אופרה בעקבות הספר "מיץ פטל".

חיה שנהב סיפרה שכתבה את הספר לבנה הבכור, שקיבל סיפור על מיץ פטל במקום כוס מיץ פטל לפני השינה.

בירושלים קיים רחוב מדרגות מיץ פטל ליד הבית שבו גרה חיה שנהב בעין כרם.

## עלילה
"הבית של מיץ פטל עמד בקצה החורשה: היו לו וילונות צהובים, חלונות ירוקים ותריסים אדומים. החיות בחורשה שאלו: 'מי הוא מיץ פטל?' אבל אף חיה לא ידעה", כך מתחיל הספר **מיץ פטל**, שמספר את סיפורם של ג'ירפה ואריה שמנסים לברר את זהותו של מיץ פטל המסתורי. ג'ירפה ואריה עוברים מסע נפשי ומנסים (ואף מצליחים) בדרכי תחבולה לגלות מיהו מיץ פטל, מה שמוביל לתחרות ריצה חברותית ומסתיים בשתיית מיץ פטל צונן שמוגש בכוסות גבוהות.

## עיצוב הספר
הספר "מיץ פטל" אויר בידי האומנית תמרה ריקמן. הוא מתאפיין באיורים פשוטים, בעלי צבעוניות עזה, בדגש על צבעי היסוד (כחול, אדום וצהוב).

במהדורה המקורית בהוצאת "עם עובד", בחלק בסיפור בו מוצג מיץ פטל "ואז – נפתחה הדלת..." לא נראה באיור דבר פרט לביתו. הקורא, יכול לגזור את הדלת המוצגת בצדו השמאלי של הדף בצורת 'ר' הפוכה, באופן המאפשר את פתיחתה. על ידי כך, מציצה דמותו של מיץ פטל המצוירת בדף הבא – דרך הדלת.

## לקריאה נוספת
* מירי ברוך, "על שישה כלים לשוניים ועל קונצרט סגנוני אחד: דיון מחודש ב'מיץ פטל' מאת חיה שנהב", **עולם קטן** 3, 2007, עמ' 148–157.
* ליאורה ישראלי, "'האחר' – איום או משאב? : תפיסות חברתיות קוטביות – עיון בשני ספרי ילדים: 'הברווזון המכוער' מאת ה"כ אנדרסן ו'מיץ פטל' מאת ח’ שנהב", **הלכה ומעשה בתכנון לימודים** 19 (תשס"ח) 231–258
*עטרה אופק, מי זה מיץ פטל? קריאה בספר 'מיץ פטל' של חיה שנהב, באתר פסיכולוגיה עברית. המאמר פורסם לראשונה בכתב העת מאזנים (2020)

## עיבוד לתיאטרון
בשנת 1998 הספר עובד להצגת ילדים בהפקת "אריק ושמוליק הפקות" שנכתבה על ידי רחל רוזנמן, בוימה על ידי אבי מלכה ולה נכתבה מוזיקה בידי טל בלכרוביץ'. בהצגה השתתפו יפתח קמינר, עלמה זק, יפעת זנדני צפריר ובילהה-נאה ממן.

## קישורים חיצוניים

* 
* יעל דר, והילד הזה הוא ארנב
* גיל סלוביק, "מיץ פטל והמהפכה המדעית", באתר המרכז האקדמי שלם
* מיץ פטל, באתר הוצאת עם עובד
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארנבים בדיוניים
קטגוריה:הוצאת עם עובד: ספרי ילדים
קטגוריה:ספרי 1970
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:ספרים על בעלי חיים
קטגוריה:אריות בתרבות
קטגוריה:ג'ירפיים בתרבות
מנוע

[ממוזער|מנוע של [מרצדס-בנץ|מרצדס]]
**מנוע** הוא מכונה הממירה אנרגיה לעבודה מכנית. מנועים מסוגים שונים ממירים סוגים שונים של אנרגיות לעבודה מכנית. ניתן להמיר אנרגיית חום, לחץ או חשמל לאנרגיה מכנית.

במנוע בעירה פנימית, למשל, הופכים את אנרגיית החום הנוצרת בשריפת הדלק לאנרגיית לחץ של גזי שרפה, אשר דוחפים בוכנה ועל ידי כך מבצעים עבודה מכנית. את האנרגיה (עבודה) המכנית המתקבלת מנצלים לסיבוב גלגלי רכב, מדחף של אונייה וכדומה.

בכל מנוע קיימים הפסדים מסוימים – חלק מהאנרגיה המושקעת אינו הופך לאנרגיה מכנית. אנרגיה זו הופכת ברוב המקרים לאנרגיית חום, ומתפזרת לסביבה. נצילות המנוע היא היחס בין כמות האנרגיה המתקבלת מן המנוע לבין כמות האנרגיה המושקעת בו, ובדרך כלל מבוטאת באחוזים. בכל המקרים בהם המנוע הופך אנרגיית חום לעבודה מכנית, נצילות המנוע מוגבלת, ולא יכולה לעבור את הנצילות של מנוע קרנו התאורטי. במנועי דיזל ובנזין מודרניים, למשל, הנצילות הגבוהה ביותר שהושגה היא כ-50%.

## מובנים אחרים למילה
במונח "מנוע" נעשה שימוש גם כדי לתאר רכיב המקבל קלט מסוים והמבצע עבודה כלשהי גם אם היא אינה עבודה מכנית. שימוש זה נפוץ במיוחד בתחום המחשוב. דוגמה לכך אפשר לראות במונח מנוע חיפוש, המקבל מילות חיפוש, המבצע עבודת חיפוש והמספק תוצאות חיפוש. כמו כן, קיים המונח מנוע גרפי (או בשם הכללי מנוע משחק), המייצג רכיב תוכנה שמטפל בעיקר בגרפיקה של משחקי מחשב.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ורנר פון האפטן

אובר-לויטננט (סגן) **ורנר פון האפטן** (בגרמנית: **Werner von Haeften**; 9 באוקטובר 1908 – 20 ביולי 1944) היה קצין הוורמאכט אשר השתתף בקשר העשרים ביולי. קשר זה נועד להפיל את משטרם של אדולף היטלר והמפלגה הנאצית בגרמניה הנאצית בעת מלחמת העולם השנייה.

## ביוגרפיה
פון האפטן נולד ב-9 באוקטובר 1908 בברלין להנס פון האפטן, קצין צבא שהיה לאחר מכן לנשיא ארכיון המדינה. למד משפטים בעירו ולאחר מכן עבד בבנק בהמבורג עד לפרוץ מלחמת העולם השנייה, אז גויס לוורמאכט.

בשנת 1943 בעת שהחלים מפציעה קשה שנפצע בחזית המזרחית, קיבל מינוי לשלישו של קלאוס שנק פון שטאופנברג, קולונל בצבא שהיה מראשי הקושרים כנגד היטלר. בחודש יוני 1944, קיבלו השניים תפקידים במטהו של הגנרל פרידריך פרום, אשר היה מפקד "צבא המולדת", חיל מילואים שנועד להגן על שטחי הרייך במקרים כגון התקוממות של עובדי הכפיה. שטאופנברג ניצל תפקיד זה על מנת לקדם את תוכניות הקשר, ומטהו של הגנרל פרום הפך למרכזו של הקשר.

ביום 20 ביולי 1944, ליווה האפטן את שטאופנברג למטהו של היטלר בפרוסיה המזרחית המכונה "וולף שאנצה" או מאורת הזאב. שם סייע האפטן לשטאופנברג בהטמנת הפצצה שנועדה להרוג את היטלר. השנים הספיקו לצפות מרחוק בפיצוץ, בטרם יצאו במטוס לברלין, שם לקח שטאופנברג את הפיקוד על הקשר.

בסופו של דבר, הקשר נכשל, והאפטן, ביחד עם שטאופנברג, אוברסט (אלוף-משנה) אלברכט ריטר פון מרץ פון קירנהיים, והגנרל פרידריך אולבריכט, נעצרו בידי הגנרל פרידריך פרום, אשר היה להוט להוציאם להורג, הן כדי להראות כמי שדיכא את הקשר, והן כדי להסתיר את העובדה שמטהו היה מרכז לתנועת הקושרים. פרום הכריז כי כינס בית דין צבאי אשר דן את הארבעה למוות. ניתנה להם הזדמנות לכתוב מכתב למשפחתם, ולאחר מכן הוצאו הארבעה אל קיר ליד משרד ההגנה הגרמני במקום הקרוי "בנדלר-שטראסה" (כיום "שטאופנברג-שטראסה"), ושם נורו למוות.

## ראו גם

* קשר העשרים ביולי
* ההתנגדות הגרמנית לנאציזם
* מבצע ולקיריה
* קלאוס שנק פון שטאופנברג
* הנס אוסטר
* מאורת הזאב

## לקריאה נוספת
* ויליאם ל. שיירר, **[[עלייתו ונפילתו של הרייך השלישי]]**, שוקן, 1976.
* קונסטנטין פיצגיבון, **20 ביולי - הקשר נגד היטלר**, מערכות, 1987.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:מתנגדים לנאצים שהוצאו להורג
קטגוריה:קושרי קשר ה-20 ביולי
קטגוריה:גרמנים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1908
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1944
הנס ברנד גיזביוס

**הנס ברנד גיזביוס** (בגרמנית: **Hans Bernd Gisevius**; 14 ביולי 1904 - 23 בפברואר 1974), דיפלומט ומרגל גרמני, מאנשי קשר העשרים ביולי לרציחתו של אדולף היטלר ולהפלת השלטון הנאצי בגרמניה.
## חייו
גיזביוס נולד בארנסברג, גרמניה, ולמד משפטים. בשנת 1933 הצטרף לשורות הגסטפו, אך פרש בעקבות אכזבתו מהמשטר הנאצי, לאחר אירועי ליל הסכינים הארוכות, שורת מעשי טבח שביצע היטלר במסווה של דיכוי התקוממות של האס אה.

בשנת 1938 הצטרף למודיעין הצבאי הגרמני, האבווהר, שראשיו ובהם וילהלם קנריס והנס אוסטר היו מראשי ההתנגדות הגרמנית לנאציזם, ועסקו בתכנון קשר לרציחתו של אדולף היטלר ולהפלת משטרו. גיזביוס נשלח על ידי האבווהר לשווייץ, בתפקיד סגן קונסול בציריך. שם ניהל את מגעי הקושרים עם איש המודיעין האמריקני אלן דאלס, שנועדו לקבל תמיכה מערבית במשטר החדש, לאחר רציחת היטלר.

ב-20 ביולי 1944 שהה גיזביוס במשרד ההגנה הגרמני בבנדלר שטראסה, לאחר כישלון הניסיון להרוג את היטלר באמצעות פצצה. הוא עמד בקשר עם מטמין הפצצה, וראש הקושרים קלאוס שנק פון שטאופנברג. לטענתו, הפציר בשטאופנברג כל אותו היום לשלוח אנשים להרוג את יוזף גבלס, שר התעמולה הנאצי, אשר עמד בראש ההתנגדות לקשר בברלין, אך לא הצליח להביא את שטאופנברג לכלל פעולה. בסופו של דבר רב עם שטאופנברג וגורש מן הבניין דקות ספורות לפני שהשתלטו עליו נאמני היטלר, אשר הוציאו להורג את כל הקושרים שהיו בבניין, ובהם שטאופנברג. יש להדגיש כי גרסה זו היא הגרסה שנתן גיזביוס לאירועים, ומכיוון ששטאופנברג הוצא להורג, לא ניתן לקבל את הצד שלו לאותו הסיפור.

לאחר כישלון הקשר ירד גיזביוס למחתרת, ובעזרת קשריו במודיעין האמריקני הצליח לקבל דרכון מזויף ונמלט לשווייץ. לאחר המלחמה העיד נגד ראשי המשטר הנאצי במשפטי נירנברג, וכתב ספר רב-מכר בשם "To the bitter end" ("עד הסוף המר"), שבו שטח את גרסתו לאירועי הקשר. 

גיזביוס נפטר בשנת 1974.

## לקריאה נוספת
* ויליאם שיירר, **[[עלייתו ונפילתו של הרייך השלישי]]**, שוקן, 1976
* קונסטנטין פיצגיבון, **20 ביולי - הקשר לרציחת היטלר**, מערכות, 1987
* הנס ברנד גיזביוס, **עד הסוף המר**, סיון, 2008 (תרגום לעברית: דניאל גלרי)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קושרי קשר ה-20 ביולי
קטגוריה:מרגלים שריגלו למען גרמניה
קטגוריה:אנשי הגסטפו
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1904
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1974
אוולד היינריך פון קלייסט-שמנצין

**אוולד-היינריך הרמן קונרד אוסקר אולריך וולף אלפרד פון קלייסט-שמנצין** (בגרמנית: Ewald-Heinrich Hermann Konrad Oskar Ulrich Wolf Alfred von Kleist-Schmenzin; 10 ביולי 1922 – 8 במרץ 2013) היה לויטננט (סג"ם) בוורמאכט שהיה מהפעילים בקשר העשרים ביולי לרציחתו של אדולף היטלר.

## ביוגרפיה
בנו של עורך הדין אוולד פון קלייסט-שמנצין, אשר היה ידידו של קרל פרידריך גרדלר (מראשי המתנגדים למשטר הנאצי), ושותף פעיל בניסיונות להפיל את היטלר משנת 1938, עת יצא ללונדון בשליחות האופוזיציה הגרמנית אשר נועדה להשיג תמיכה לקושרים אם היטלר יודח.

בחודש ינואר 1944 פנה אליו הקולונל קלאוס שנק פון שטאופנברג, שהיה אז ראש הקשר כנגד היטלר, וביקש ממנו ללבוש חגור ממולכד, וכאשר אדולף היטלר יסקור הדגמה של מדים חדשים, יהיה עליו להתפוצץ יחד עמו. קלייסט הסכים לכך, אך בשל נסיבות שונות בוטלה ההדגמה ברגע האחרון.

לאחר כישלון קשר העשרים ביולי לרציחת היטלר, נעצרו האב ובנו. האב נשפט בבית הדין העממי הידוע לשמצה, והוצא להורג. קלייסט נחקר, אך לא נמצאו הוכחות לקשריו עם הקושרים. הוא נשלח לחזית, ושרד במלחמה.

לאחר המלחמה הוביל מהלך להקמת פורום בינלאומי למניעת סכסוכים דומים והיה ממייסדי כנס מינכן לביטחון.

## ראו גם
* קשר העשרים ביולי
* ההתנגדות הגרמנית לנאציזם
* רשימת תוכניות התנקשות באדולף היטלר

## לקריאה נוספת
*קונסטנטין פיצגיבון, **20 ביולי - הקשר נגד היטלר**, מערכות, 1978.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:קושרי קשר ה-20 ביולי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1922
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2013
לוגוצנטריות

**לוגוצנטריות** או **לוגוצנטריזם** (Logocentrism), בהגדרה כללית, היא ההנחה המקובלת בתורת הספרות, כי ישנה "אמת" בלתי-תלויה הקודמת לייצוגה באמצעות השפה או הלשון, ואמת ומציאות זו מתקיימים למעשה מחוץ לגורם השפה. לפיכך, הלוגוצנטריות קוראת להתייחס לסימנים הלשוניים כמנותקים ובלתי-הכרחיים לאובייקטים (למסומנים) שאותם הם מייצגים. לכן ישנה גם העדפה ברורה של הדיבור על-פני הכתיבה, שכן בראשון קיימת נוכחות של הדובר, הנתפס כגורם-מתווך שיש ביכולתו לבטל במידה רבה אי-בהירות ורב-משמעות הקיימים בשפה הכתובה. העדפה זו של הדיבור על פני הכתיבה, מכנה הפילוסוף הצרפתי ז'אק דרידה "פונוצנטריזם". המונח הופיע לראשונה בהגותו של לודוויג קלגס.

בביקורת החריפה שאותה מותח דרידה על תפיסה זו, הוא מגדיר אותה כ"דעה קדומה" המושרשת בפילוסופיה המערבית כמעט מתחילתה עוד מימי יוון העתיקה. היא מכונה על ידו "מטפיזיקה של נוכחות".

ביקורת נוספת על תפיסה זו היא על כך שהיא מתייחסת באופן פשטני ליחס המורכב יותר בין מסמן ומסומן. 

כמו כן, דרידה טוען שמטפיזיקה זו (כפי שקרא לה) נוטה לזהות תפיסות פילוסופיות בסיסיות כדוגמת: "אמת", "מציאות", ו"קיום" - במונחים רעיוניים של "נוכחות", "מהות", "זהות" ו"מקור" - מתוך התעלמות כמעט מוחלטת מהתפקיד המכריע שממלאים ה"העדר" (Absence) וה"הבדל" (Difference), בתוך כל הגדרה או הבנה אפשרית של תפיסות אלה.

## ביקורת על המונח
ג'ון אליס, בספרו "נגד הדקונסטרוקציה", טען כי המונח "לוגוצנטריות" הוא שם חדש לתפיסה ישנה. יותר מכך, אליס טוען כי הביקורת על המהותנות התחילה הרבה לפני שדרידה התחיל להוקיע אותה ב-1966. לדבריו, ההבנה שהשפה אינה מייצגת רק תופעות בעולם, וכל מסומן נקבע גם ביחס למסמנים אחרים, נמצאת כבר אצל פילוסופים אנליטיים כמו לודוויג ויטגנשטיין, פרדינן דה-סוסיר, הבלשן ג'ון רופרט פירת (John Rupert Firth) ואצל בלשנים אנתרופולוגיים שהלכו בעקבות אדוארד ספיר ובנג'מין לי וורף.

אליס טוען כי דרידה מתעלם מחלקים ניכרים בפילוסופיה של הלשון, ומזנק מתפיסה קיצונית אחת לתפיסה קיצונית נגדית. דרידה, טוען אליס, מזהה כשל בסיסי בתפיסה שהלשון מתייחסת לאובייקטים שאינם תלויים בה, ועובר משם לתפיסה הקיצונית לא פחות, לפיה הלשון אינה מסמנת דבר מלבד עצמה. בין שתי האפשרויות הללו קיים טווח רחב, שפילוסופים שונים עסקו בו, וממנו דרידה והדקונסטרוקציה מתעלמים לחלוטין.

## ראו גם
*תורת הספרות 
*דקונסטרוקציה 
*פוסט סטרוקטורליזם 
*טבע או הסכמה

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פילוסופיה של הלשון
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:תורת הספרות
קטגוריה:תאוריה ביקורתית
פטר יורק פון וארטנבורג

שמאל|ממוזער|250px|פטר יורק פון וארטנבורג עומד בפני בית הדין העממי
גראף **פטר יורק פון וארטנבורג** (גרמנית: **Peter Yorck von Wartenburg**; 13 בנובמבר 1904 – 8 באוגוסט 1944), מהמתנגדים לשלטונו של היטלר בגרמניה, מראשי קשר העשרים ביולי להפלת המשטר הנאצי.

## ביוגרפיה
יורק נולד למשפחה אריסטוקרטית, בעלת מסורת צבאית. כשהתבגר למד משפטים וכלכלה, ועבד בשירות המדינה, זמן מה כעוזר למפקח על המחירים ברייך.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה קיבל מינוי כקצין זוטר, ולחם בפולין, ולאחר מכן שימש בתפקיד מטה בעל אופי כלכלי בברלין.

בשנת 1940 פגש את הלמוט ג'יימס פון מולטקה, והתיידד עמו. סביב השנים החל מתאסף חוג של אנשים בעלי רעיונות דומים - התנגדות למשטר הנאצי, ורצון להגיע למשטר אידיאלי. החוג נקרא "חוג קרייזאו" על שם אחוזתו הכפרית של מולטקה, בה נערכו השיחות.

אם כי "חוג קרייזאו" היה בעל אופי של מועדון רעיוני, ולא של ארגון ממשי להפלת המשטר, נקט וארטנבורג גם בצעדים מעשיים. בן דודו הוא הגראף קלאוס שנק פון שטאופנברג שעמד בראש קשר העשרים ביולי לרציחת היטלר. וארטנבורג התקרב לחוגי הקושרים בשורות הצבא, וסוכם כי אם יצליח הקשר יקבל את המינוי של מזכיר המדינה במשרד הקנצלר (הקנצלר עצמו אמור היה להיות ד"ר קרל פרידריך גרדלר).

הקשר, שיצא לפועל בניסיון להרוג את היטלר באמצעות פצצה ב-20 ביולי 1944, נכשל, והקושרים נתפסו, ובהם וארטנבורג. במשפטו בפני בית הדין העממי, גוף מעין משפטי שמטרתו הייתה לגזור על המתנגדים למשטר עונש מוות תוך השפלתם בהליך שכולו צעקות, הופיע בצורה מכובדת, וניסה לשאת נאום בגנות הנאציזם, ולהתריע על שואת היהודים, אך נקטע בצעקות על ידי אב בית הדין רולנד פרייזלר. וארטנבורג נידון למוות, ונתלה עוד באותו היום 8 באוגוסט 1944 באופן ברברי, עירום
על מיתרי פסנתר שנקשרו לוו קצבים. התלייה הוסרטה והוקרנה להנאתו הסדיסטית של אדולף היטלר.

## ראו גם
* מבצע ולקיריה
* התנגדות גרמנית לנאציזם
* קלאוס שנק פון שטאופנברג
* הנינג פון טרסקו
* מאורת הזאב
* מבצע ואלקירי (סרט)

## לקריאה נוספת
* קונסטנטין פיצגיבון, **20 ביולי - הקשר נגד היטלר**, מערכות, 1987.
* דני אורבך, **[[ואלקירי - ההתנגדות הגרמנית להיטלר (ספר)|ואלקירי - ההתנגדות הגרמנית להיטלר]]**, הוצאת ידיעות אחרונות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:מתנגדים לנאצים שהוצאו להורג
קטגוריה:קושרי קשר ה-20 ביולי
קטגוריה:גרמנים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1904
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1944