open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
תזמורת הרדיו הפילהרמונית של הולנד

**תזמורת הרדיו הפילהרמונית של הולנד** (בהולנדית: **Radio Filharmonisch Orkest**) היא תזמורת רדיו הולנדית שמקום מושבה הקבוע הוא בהילברסום. התזמורת פועלת בחסות "המרכז לשידורי מוזיקה" (Muziekcentrum van de Omroep), ארגון גג המאחד את מחלקות המוזיקה של תאגידי השידור השונים המסופחים לשידור הציבורי ההולנדי.

תזמורת הרדיו הפילהרמונית מופיעה בערוץ 4 של רדיו הולנד ובקונצרטים פומביים בקונצרטחבאו שבאמסטרדם ובאוטרכט. כמו כן היא מנגנת בהפקות האופרה הלאומית ההולנדית. תוכניות התזמורת אינן נקבעות ישירות על ידי הנהלת התזמורת ומנצחה הראשי אלא במרכז המוזיקה שנזכר לעיל.

אלברט ואן ראלטה ייסד את התזמורת ב-1945 וכיהן כמנצחה הראשון. מנצחיה הראשיים בעבר היו פאול ואן קמפן, ברנרד הייטינק, ז'אן פורנה, וילם ואן אוטרלו, הנס פונק וסרג'יו קומיסיונה. אדו דה וארט היה מנצח ראשי של הפילהרמונית משנת 1989 עד 2004 וכיום הוא מנצח כבוד. יאפ ואן זביידן התמנה למנצח ראשי ומנהל אמנותי בשנת 2005. ואן זביידן פרש ממשרת המנצח הראשי בשנת 2012, אז ניתן לו תואר מנצח אורח של כבוד (honorair gastdirigent). באוגוסט 2010 הכריזה התזמורת על מינוי מרקוס שטנץ למנצח הראשי השמיני שלה, החל מעונת 2012-13, בחוזה התחלתי לשלוש שנים. המנצחת הראשית הנוכחית של התזמורת משנת 2019 היא קרינה קנלקיס.

באוקטובר 2010 ניצבה תזמורת הרדיו הפילהרמונית לפני איום אפשרי בפירוק, עקב ביטול המימון למרכז המוזיקה, אך השבה חלקית של הקרנות הסירו את החשש להמשך קיומה של התזמורת.

## מנצחים ראשיים
* אלברט ואן ראלטה (1945- 1949)
* פאול ואן קמפן (1949-1955)
* ברנרד הייטינק (1957 - 1961)
* ז'אן פורנה (1961 - 1978)
* סרג'יו קומיסיונה (1982 - 2004)
* אדו דה וארט (1989 - 2004)
* יאפ ואן זביידן (2005 - 2012) (מונה למנצח אורח של כבוד)
* מרקוס שטנץ (2012 - 2019)
* קרינה קנלקיס (2019 - ממשיכה)

## קישורים חיצוניים
* 

הולנד
רדיו
הולנד
מכון מורשת אשכנז

**מכון מורשת אשכנז** הוא מכון שנוסד בשנות ה-90 בבני ברק על ידי חוקר יהדות אשכנז הרב בנימין שלמה המבורגר. המכון שם לו למטרה לשמר ולחדש את מנהגי היהדות המסורתית שהיו נפוצים במחוזות גרמניה וננטשו על ידי צאצאיהם בארץ ישראל ובמקומות אחרים.

המכון עוסק בחקר ההלכה שהייתה נהוגה בגרמניה, ובחקר נוסח התפילה (יהדות) המסורתי, לצד פולקלור מקומי וניגוני התפילה המקובלים.

המכון הוציא את סדרת הספרים **שרשי מנהג אשכנז**, העוסקת בחקר מנהגים הנהוגים אצל יוצאי גרמניה, מתוך השוואה לדעות הפוסקים, ומנהגי הקהילות השונות. עד כה יצאו חמישה כרכים בסדרה.

המכון גם מוציא ספר שנה, "ירושתנו", לנושאים הקשורים למטרות המכון. בסופו לוח מנהגי בית הכנסת לבני אשכנז.

בחסות המכון נפתחים בתי כנסיות ברחבי ישראל והעולם כדי לשמור על מנהגי אשכנז ומערב אירופה. קהילות כאלו קיימות היום בבני ברק, בירושלים, בביתר עילית, במודיעין עילית, בחיפה, ובמקומות נוספים בישראל ומחוצה לה.

## רשימת פרסומים
* **גדולי הדורות על משמר מנהג אשכנז**, בני ברק תשנ"ד
* **שרשי מנהג אשכנז**, א-ה, בני ברק תשנ"ה-תשע"ח
* **זכרונות ומסורות על החתם סופר**, בני ברק תשנ"ו. יצא במהדורה מורחבת בתשפ"א.
* **נשיא הלויים**: פרקי חייו ופעליו של רבנו יצחק דוב הלוי זעליגמאן בער באמבערגער, בני ברק-ניו יורק תשנ"ב
* **הרב יונה מרצבך**, פרקי חיים – דרכו ופעליו, בני ברק תשס"ד
* **משיחי השקר ומתנגדיהם**, בני ברק תשס"ט
* **מקום שנהגו**: מנהגים דק״ק בעכהאפען פרנקוניה בוואריה אשכנז: לאור מנהגי קהילות אשכנז ופולין, לונדון תשע״א-2011
* **Shorshei Minhag Ashkenaz**: Minhag Ashkenaz Sources and Roots: Synopsis of Volumes I–IV, Bnei Brak 2010
* **הישיבה הרמה בפיורדא**: עיר תורה בדרום גרמניה וגאוניה, א-ג, בני ברק תש״ע
* **מחזור ליום הכיפורים**, ביתר עילית תשע"ו. נוסח מוגה ע"פ ס"י עם ביאור קצר למילים הקשות.

## קישורים חיצוניים
* 
* **[https://www.kayj.net/he/nusach מדור הנוסח]** של חזנות אשכנז באתר של קהל עדת ישורון ירושלים, אחד מהמנינים שנוסד על ידי מכון מורשת אשכנז.
* 

אשכנז
קטגוריה:יהדות גרמניה
נילומטר

[שמאל|ממוזער|250px|פסיפס המראה נילומטר בעתיקות [ציפורי (יישוב עתיק)|ציפורי]]
שמאל|ממוזער|250px|מבנה חרוטי מעל הנילומטר בקצה הדרומי של האי רודה, קהיר, 1966.
[שמאל|ממוזער|200px|נילומטר באי [יב]]
מתקן ה**נילומטר** היה מבנה בו מדדו את ניקיון הנילוס ואת גובה פניו בתקופת ההצפות השנתית.

בין יוני לספטמבר, הנהר הזורם במצרים היה פורץ את גדותיו ומציף את האדמות המישוריות הסמוכות. לכשנסוגו המים, בין ספטמבר לאוקטובר, הם השאירו מאחוריהם אדמת סחף שחורה ועשירה. ההצפות,* אח'ט* (*akhet*) במצרית עתיקה היוו את אחת משלוש העונות עימם בני מצרים העתיקה חילקו את השנה. (ראו לוח השנה המצרי).

קשה להפריז בחשיבות ההצפות השנתיות על התרבות המצרית. גאות מתונה הייתה חיונית למחזור החקלאות, אולם גאות נמוכה יותר הייתה עלולה לגרום לרעב וגאות גבוהה מדי הייתה עלולה להביא לאסונות, בסוחפה את התשתיות ותעלות ההצפה במישורי ההצפה. רשומות מתקופת הפרעונים הראו שבאחת מכל חמש שנים בממוצע הייתה גאות טובה שלא הציפה מדי את האדמות ולא החסירה מהן מים.

היכולת לחזות את כמות ההצפות הייתה חלק מהמסתורין של הכהנים. אך כמובן שיחקה תפקיד פוליטי ומנהלי, כיוון שאיכות ההצפה קבעה את רמת המיסים שהשליטים יכלו לגבות מאיכריהם. כאן נכנס לתפקיד הנילומטר, כשהכהנים מדדו את הגובה היומיומי של הנהר והכריזו על הגאות הצפויה בקיץ.

מתקן הנילומטר הפשוט ביותר הוא עמוד הניצב בתוך מימי הנילוס, עם סימנים במרווחים קבועים הקובעים את עומק המים. במתקן שכזה, השוכן בתוך מבנה משוכלל ומקושט, עדיין ניתן לחזות באי רודה שבמרכז קהיר. למרות שנילומטר זה מתוארך לשנת 861 לספירה כשנבנה על פי הזמנת הח'ליף אל-מתוכל הראשון לבית עבאס, הרי שהוא נבנה על גבי נילומטר קדום יותר.

תכנון מתקדם יותר של הנילומטר כולל גרם מדרגות היורד לתוך המים, עם סימני עומק לאורך הקירות. הדוגמה הידועה ביותר נמצאת באי יב אשר באסואן. המיקום הלז היה בעל חשיבות מיוחדת, משום שלאורך רוב ההיסטוריה המצרית, יב סימנה את הגבול הדרומי של מצרים ולכן זהו המיקום הראשון בו הבחינו בהצפות השנתיות.

הדגם המתקדם ביותר כלל תעלה שהובילה מגדת הנהר - ולעיתים למרחקים ארוכים במיוחד - עד לסיומה בבור מים, מכל מים או באר. בורות הנילומטר הללו היו ממוקמים לרוב בתחום מקדשים, להם רק לכהנים ולשליטים הייתה גישה. ניתן לראות דוגמה נאה, עם באר גלילית עמוקה, ותעלה פתוחה בחומה המקיפה, במקדש קום אומבו צפונית לאסואן.

בעוד שהנילומטרים הראשונים מוצאים עוד בימי הפרעונים, הם שימשו גם את שאר התרבויות ששלטו במצרים. במהלך המאה ה-20 נמדדו ההצפות השנתיות של הנילוס לראשונה בצורה קפדנית, אך מדידות אלה הופסקו עם בניית של סכר אסואן, שהביא להפסקת הצורך בנילומטרים.

נילומטר מופיע בארץ בכמה רצפות פסיפס: בבית הנילוס בציפורי, בכנסיית הלחם והדגים בטבחה ובבית לאונטיס אשר בבית שאן (כיום במוזיאון ישראל).

התמונה למעלה של הנילומטר מציגה את גובה הנילוס 17 (כ-8.5 מטר). IZ מייצג י"ז, 17: האות העשירית ביוונית עתיקה הנה  iota I, והאות השביעית  Ζ zêta.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מכשירי מדידה
קטגוריה:אספקת מים
קטגוריה:מצרים: היסטוריה
קטגוריה:מצרים: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:נילוס
טאליב קוולי

**טאליב קוולי גרין** (באנגלית: **Talib Kweli Greene**) (נולד ב־3 באוקטובר 1975) הוא ראפר ומשורר אמריקאי. קוולי מתואר על ידי רבים כ"ראפר תודעתי" (Conscious Rapper), ורבים משיריו עוסקים בנושאים חברתיים ופוליטיים.

## אודות
קוולי נולד בברוקלין שבניו יורק למשפחה משכילה. אמו, ברנדה גריין היא פרופסור לאנגלית באוניברסיטת ניו יורק ואביו עבד באוניברסיטת אדלפי. אחיו הצעיר, ג'מאל, הוא פרופסור למשפט חוקתי באוניברסיטת קולומביה. בנעוריו התעניין בראפ בעל גוון אפריקאי כמו של ההרכב דה לה סול. הוא למד תיאטרון באוניברסיטת ניו יורק.

בשנת 1995 החל להופיע ולהקליט בשיתופי פעולה יחד עם אמנים אחרים. בשנת 2002 יצא אלבומו הראשון, Quality. 

בשנת 2009 התחתן עם האמנית Dj Eque ולזוג ילד אחד.

## דיסקוגרפיה
* Quality - 2002
* The Beautiful Struggle - 2004
* Right About Now - 2005
* Eardrum - 2007
* Gutter Rainbows - 2011

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:ברוקלין: אישים
קטגוריה:ראפרים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
רמי בר אבא (השני)

**רמי בר אבא** היה אמורא בדור השישי לאמוראי בבל.

בתלמוד מובא ששאל שאלה הלכתית את רב פפא ורב הונא בריה דרב יהושע, ולפי גרסה אחרת (של הדקדוקי סופרים) הוא שאל את רב פפי ורב הונא בר תחליפא אודות ההלכה שאסור לסתור בית כנסת ישן עד שבונים את החדש. השאלה נסובה אודות בית כנסת חדש שרצה רמי בר אבא לבנות לבני עירו, מאבני בית הכנסת של בית הכנסת של הישן, והסתפק האם מותר לו לסתור את בית הכנסת הישן במקרה כזה שכל מטרת סתירת בית הכנסת הישן הוא כדי לבנות את החדש. הוא בא לפני רב פפא ואסר לו, וכן כאשר שאל אותה שאלה עצמה את רב הונא, הוא הצטרף לדברי חבירו רב פפא ואסר לו לעשות כך, מכיוון שהם סברו שגם במקרה כזה חלה ההלכה שאין לסתור בית כנסת ישן עד שיבנו את החדש, מחשש שמא יסתרו את הישן ולא יבנו את החדש.

לפי גרסת השאילתות, רמי בר אבא היה חותנו של רב אשי וככל הנראה, לפי סדר הדורות, מדובר ברמי בר אבא זה (ולא רמי בר אבא הראשון). 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השישי לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי רב פפא
להקת אולטראס

**אולטראס** היא להקת סינת'-פופ מישראל, שהוקמה בשנת 2005 בתל אביב.

הלהקה יצרה מוזיקה אלקטרונית מקורית בעברית.

## ביוגרפיה
אולטראס מונה שני חברים: ששי צור (הסולן, היוצר והמפיק המוזיקלי) ודדי מישאלי (תופים ותכנותים).
ההרכב משלב מוזיקת סינת'-פופ עכשווית יחד עם טקסטים ולחנים מלודיים. הלהקה זוכה לפופולריות בסצנה האלקטרונית המקומית וידועה בהופעותיה החיות האנרגטיות. בפברואר 2007 חיממה אולטראס את להקת הענק הגרמנית In Strict Confidence  בהופעתה בתל אביב.

אלבום הבכורה "לא מריר אבל משועמם" יצא לחנויות בשנת 2008. לסינגל הראשון מתוכו "יום הולדת לסופרמן" צולם קליפ מושקע בבימוי אדם דויטש. אף על פי ששירי הדיסק לא חדרו לפלייליסטים של תחנות הרדיו הגדלות, הם הצליחו לעורר דיון על מקומו של הסינתפופ (ושל המוזיקה האלקטרונית בכלל) בשוק המוזיקה הישראלי של היום.

הלהקה זכתה בהישג יוצא דופן במרץ 2008 בכך שחתמה בחברת התקליטים האוסטרלית Base Records, על הפצה דיגיטלית של אלבום הבכורה.

אלבומם השני של אולטראס "עבדים ואדונים" יצא בנובמבר 2011. הוא משלב הפקה אלקטרונית עדכנית עם קריצה לענקי הסינתפופ של שנות השמונים כדוגמת דפש מוד.

מאז 2013, הלהקה לא פעילה יותר והופעותיה נפסקו מסיבות לא ידועות.

## דיסקוגרפיה
### אלבומי אולפן
* 2008 - לא מריר אבל משועמם
* 2011 - עבדים ואדונים
### מיני אלבומים
* 2006 - מהדורת דמו מוגבלת
### סינגלים
* 2008 - יום הולדת לסופרמן
* 2011 - סימן קטן
* 2011 - עבדים ואדונים
* 2011 - מסיבת פרידה
* 2012 - אני שלי
* 2013 - איך אנחנו משתנים
## קישורים חיצוניים
* 

*  לרגל צאת אלבום הבכורה, 6 באוגוסט 2008
* ריאיון עם רבקה מיכאלי לרגל השקת אלבום הבכורה, 1 באוגוסט 2008
* כתבה בג'רוזלם פוסט לרגל הוצאת האלבום בארצות הברית, 19 ביוני 2008
* ביקורת באתר מומה על הסינגל "טוב שבדיוק הזכרת לי", 21 בספטמבר 2008
* ביקורת באתר נענע10 על הסינגל "איך אנחנו משתנים", 17 באוגוסט 2008
* 
* ראיון בידיעות השרון לרגל צאת האלבום "עבדים ואדונים", 16 בדצמבר 2011
* ביקורת במקומון מעריב על האלבום "עבדים ואדונים", 16 בדצמבר 2011

אולטראס
אולטראס
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2005
קטגוריה:להקות שהתפרקו בשנת 2013
ג'ובנה טריליני

**ג'ובנה טריליני** (באיטלקית: **Giovanna Trillini**; נולדה ב-17 במאי 1970) היא סייפת איטלקייה. אלופה אולימפית ברומח, בעלת 8 מדליות מהן 4 מזהב, אחת מהן אישית, מ-5 אולימפיאדות. היא אלופת עולם ברומח, בעלת 19 מדליות מהן 9 זהב ואלופת אירופה בעלת 6 מדליות מהן 2 זהב.

## ביוגרפיה
טריליני נולדה ביסי.

באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה טריליני בשתי מדליות זהב, בתחרות רומח אישי, במדליית כסף זכתה וואנג הויפנג מסין ובמדליית ארד זכתה טטיאנה סדובסקאיה מחבר המדינות ובתחרות רומח קבוצתי, במדליית כסף זכתה גרמניה ובמדליית ארד זכתה רומניה.

באולימפיאדת אטלנטה (1996) זכתה טריליני לכבוד לשאת את דגל מדינתה בטקס הפתיחה. במשחקים עצמם היא זכתה בשתי מדליות, מדליית זהב ומדליית ארד. מדליית ארד בתחרות רומח אישי, במדליית זהב זכתה לורה בדיאה מרומניה ובמדליית כסף זכתה בת ארצה ולנטינה וצאלי. מדליית זהב בתחרות רומח קבוצתי, במדליית כסף זכתה רומניה ובמדליית ארד זכתה גרמניה.

באולימפיאדת סידני (2000) זכתה טריליני בשתי מדליות, מדליית זהב ומדליית ארד. מדליית ארד בתחרות רומח אישי, במדליית זהב זכתה בת ארצה ולנטינה וצאלי ובמדליית כסף זכתה ריטה קוניג מגרמניה. מדליית זהב בתחרות רומח קבוצתי, במדליית כסף זכתה פולין ובמדליית ארד זכתה גרמניה.

באולימפיאדת אתונה (2004) זכתה טריליני במדליית כסף בתחרות ברומח אישי, במדליית זהב זכתה ולנטינה וצאלי ובמדליית ארד זכתה סילביה גרוצ'לה מפולין. לא נערכה תחרות ברומח קבוצתי.

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכתה טריליני במדליית ארד בתחרות רומח קבוצתי, במדליית זהב זכתה רוסיה ובמדליית כסף זכתה ארצות הברית. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בתחרות רומח אישי.

## תארים והשגים
* בסך הכל צברה טריליני 33 מדליות, מהן 15 זהב, 7 כסף ו-11 ארד במשחקים האולימפיים, באליפויות העולם ובאליפויות אירופה.
* 20px בסך הכל זכתה טריליני ב-4 מדליות זהב אישיות בגביע העולם בסיף בשנים 1991, 1994, 1995 ו-1998

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נושאי דגל איטליה באולימפיאדה
קטגוריה:סייפות באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:סייפות באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:סייפות באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:סייפות באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:סייפות באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מאיטליה
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מאיטליה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: סיף
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית: סיף
קטגוריה:אלופות אולימפיות איטלקיות: סיף
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1970
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1970
ההפגנות במרוקו (2011)

[שמאל|250px|ממוזער|אלפי מפגינים בעיר [קזבלנקה]]
**ההפגנות במרוקו** הן סדרה של הפגנות מחאה שהחלו במרוקו ב-20 בפברואר 2011, נגד המשטר המונרכי במדינה ונגד המלך מוחמד השישי. ההפגנות החלו כחלק מאפקט הדומינו של גל המחאות בארצות ערב (2011-2010).

ב-20 בפברואר צעדו אלפי מפגינים בעיר רבאט ודרשו מהמלך להעביר חלק מסמכויותיו לפרלמנט ולשנות את החוקה. הפגנות דומות התרחשו לאחר מכן בערים קזבלנקה, מרקש, טנג'יר, פאס, תטואן, אל-ג'דידה ועוד.

ב-5 ביוני מספר המפגינים במדינה הגיע לשיא של כל הזמנים כש-60,000 מפגינים הפגינו בעיקר בערים רבאט וקזבלנקה בדרישה לרפורמות בחוקה.

בעקבות ההפגנות המתמשכות נגדו, ב-17 ביוני פנה המלך מוחמד השישי בנאום לעם בטלוויזיה והודיע כי יתבצע משאל עם על רפורמות בחוקה ב-1 ביולי. הרפורמות המיוחסות בחוקה הן:
*הפרדת כוחות בין המלך לראש הממשלה, כשהמלך יתחייב לבחור בראש הממשלה מהמפלגה הכי גדולה בפרלמנט.
*העברת חלק מהיכולות הפוליטיות מהמונרך אל ראש הממשלה, כולל היכולת לפזר את הפרלמנט.
*העברת היכולת של נתינת חנינה מהמלך לידי הפרלמנט.
*הפיכת השפות הברבריות (תמאזיגת) לשפה רשמית במרוקו, לצד השפה הערבית.

כמו כן, הודיע המלך כי יתקיימו בחירות מוקדמות לפרלמנט ב-7 באוקטובר 2011. ב-2 ביולי אישרו אזרחי מרוקו במשאל עם ברוב גדול את השינויים בחוקה לפיהם הועברו סמכויות מהמלך לידי הממשלה.

ב-25 בנובמבר החלו הבחירות לפרלמנט במרוקו, כשמפלגות איסלאמיות מתונות מתמודדות נגד מפלגות חילוניות במדינה. חלק מהמפגינים במרוקו קראו להחרמת הבחירות, שלטענתם התוצאות בה מתוכננות מראש על ידי המלך.

מפלגת "הצדק והפיתוח" האסלאמיסטית (בערבית: "חיזב אל-עדאלה ואל-תנמיה" حركة العدالة والتنمية) אשר מזוהה עם ארגון האחים המוסלמים, ניצחה בבחירות הכלליות לפרלמנט שנערכו במדינה וקיבלה 107 מתוך 395 המושבים בפרלמנט. התיקון לחוקה שהתקבל ב-2011 קובע שהממשלה תורכב על ידי יושב ראש המפלגה שזכתה במספר הגדול ביותר של מושבים. לפיכך, ימנה המלך מוחמד השישי את יושב ראש מפלגת הצדק והפיתוח, עבד אל-אילה בן כיראן (בערבית: عبد الإله بن كيران), להרכיב את הממשלה. "הצדק והפיתוח" היא הזרוע הפוליטית של תנועת הייחוד והרפורמה (בערבית: חרכת אל-תווחיד ואל-איסלאח حركة التوحيد والإصلاح), המהווה שלוחה של תנועת האחים המוסלמים במרוקו, אשר השיגה בבחירות אלה ניצחון נוסף, במסגרת שינויי השלטון שחלו כתוצאה מגל המחאות בארצות ערב.

## קישורים חיצוניים

* יהונתן דחוח הלוי, זאב בעור של כבש - ניצחון המפלגה מפלגת הצדק והפיתוח האסלאמית במרוקו, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה

## הערות שוליים

קטגוריה:מרוקו: היסטוריה
קטגוריה:האביב הערבי
קטגוריה:2011 באפריקה
קטגוריה:2012 באפריקה
תלמי מלך גשור

**תַּלְמַי מלך גְּשׁוּר** הוא דמות מקראית. היה מלך בגשור במהלך המאה ה-11 לפנה"ס. הוא ירש את אביו עמיהוד במלוכה ובימיו גשור הפכה למעין מדינת חסות של ממלכת ישראל המאוחדת. אבשלום נכדו קיבל אצלו מקלט מדיני כשברח מדוד אביו לאחר שרצח את אחיו אמנון, ותכנן שם את מרד אבשלום.

## צאצאי תלמי
מעכה, בתו של תלמי, נישאה לדוד (לפי המדרש, במתכונת של אשת יפת תואר) וילדה לו את תמר ואבשלום. שלמה המלך השיא את בנו רחבעם לבתו של אבשלום, שגם שמה היה מעכה, מזיווג זה נולד אביה מלך יהודה. גשור נשארה חלק מממלכת יהודה עד ימי המלך אסא.

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי הגויים בתנ"ך
קטגוריה:אישים שחיו באלף ה-2 לפנה"ס
אלדו נדי

**אלדו נדי** (באיטלקית: **Aldo Nadi**; 29 באפריל 1899 – 10 בנובמבר 1965) היה סייף איטלקי. אלוף אולימפי בעל 4 מדליות מהן 3 זהב, מאולימפיאדה אחת (אנטוורפן 1920).

## ביוגרפיה
נדי נולד בליבורנו. אחיו הבוגר נדו, נחשב לאחד הסייפים הגדולים בהיסטוריה.

### אולימפיאדת השיא
באולימפיאדת אנטוורפן (1920) זכה נדי ב-4 מדליות, מהן 3 זהב כולן בתחרויות הקבוצתיות: בתחרות ברומח קבוצתי, בתחרות בדקר קבוצתי ובתחרות בחרב קבוצתי. הוא זכה במדליית כסף בתחרות חרב אישי, כשבמדליית זהב זכה אחיו, נדו. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי בתחרות רומח אישי.

בשנת 1935 היגר נדי לארצות הברית ולימד סייף בניו יורק עד שנת 1943. בהמשך אותה שנה עבר ללוס אנג'לס, קליפורניה.

בשנת 1965 נפטר נדי בלוס אנג'לס.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלופים אולימפיים איטלקים: סייף
קטגוריה:סייפים איטלקים
קטגוריה:מהגרים מאיטליה לארצות הברית
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1899
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1965
עזתאללה נגהבאן

**עֵזָתאללה נגהְבּאן** (פרסית: **عزت‌الله نگهبان**, נהגה: אֶזָּתוֹללָה נֶגַהְבָּאן; 1 במרץ 1926 – 2 בפברואר 2009

) היה ארכאולוג איראני שנודע כאבי הארכאולוגיה המודרנית האיראנית.

## תולדות חייו
נגהבאן נולד באיראן בעיר אהוואז. הוא למד בבית הספר התיכון פִירוּז בַּהְרָאם.

ב-1949 סיים את לימודי התואר הראשון בארכאולוגיה באוניברסיטת טהראן, וב-1954 קיבל את התואר השני בארכאולוגיה מאוניברסיטת שיקגו. ב-1955 התמנה למרצה מן המניין במחלקה לארכאולוגיה באוניברסיטת טהראן, וב-1962 נעשה פרופסור. מ-1967 עד 1978 הוא שימש בתפקיד ראש המחלקה, ומ-1975 עד 1979 – דקאן הפקולטה לספרות ולמדעי הרוח. מ-1960 עד 1965 היה המנהל הטכני של השירות הארכאולוגי האיראני, ומ-1965 עד 1979 – יועץ טכני של משרד התרבות האיראני. מ-1980 עד 2000 היה אוצר אורח במוזיאון האוניברסיטה של אוניברסיטת פנסילבניה.

נגהבאן היה המדען הראשי בחפירות רבות באתרים איראניים קדומים, ובכללם מָארְלִיכּ (במחוז גילאן), הַפְט טַפֶּה (ליד שוש ואהוואז), שם ייסד מוזיאון להצגת הממצאים מהאתר, ומישור המדאן שהוקם בו מרכז הכשרה לסטודנטים.

עם תרומותיו החשובות של פרופ' נגהבאן לארכאולוגיה האיראנית נמנות הרפורמות שערך בתוכנית הלימודים של המחלקה לארכאולוגיה באוניברסיטת טהראן, וייסודו של המכון הארכאולוגי. כשהצטרף נגהבאן למחלקה לארכאולוגיה, הציג ועודד את הגישה המדעית לתחום, אך רק בשנת 1967, כשנעשה ראש המחלקה, בנה את תוכנית הלימודים מחדש עם דגש על עבודת שטח, ובשנים 1970–1971 הפכה עבודת השטח לחובה. כדי לקדם את כל אלה, הקים מחנה לבית ספר השדה של המחלקה במישור קזווין באתר של חאן ספווי משוחזר, והשיג רישיון חפירה לתקופה ארוכה מהשירות הארכאולוגי האיראני. לאחר שהוסיף רכיב מעשי משמעותי למחלקה, הנהיג תוכנית לתואר שני הכוללת עבודת שדה נוספת בחפירות הַפְט טַפֶּה במחוז ח'וזסתאן בחורף. למכון הארכאולוגי שייסד ב-1958 ואותו ניהל עד 1979, היה תפקיד חשוב בכל הפיתוחים האלה: הוא נתן למדריכים ולסטודנטים את המשרדים, המעבדות ושירותי הספרייה שהיו צריכים כדי לנתח את התוצאות של עבודת השטח ולפרסם מאמרים.

## מיזמים
* חפירות עיקריות:
** מֶהְרָאנָאבָּאד, 1961
** מָארְלִיכּ, 1961 - 1962
** הַפְט טַפֶּה, 1965 - 1979
** מישור קזווין 1970 - 1979
* מיזמים נוספים:
** סקר ח'וראסאן לאורך הגבול הסובייטי, 1965
** סקר מישור כֶּלָארְדַשְׁת, 1975 - 1976

## פרסים
* מדליית המורשת התרבותית לשנת 1999 של משרד התרבות וההכוונה האסלאמית של איראן -- על מפעל חיים בתחום הארכאולוגיה
* פרס ספר השנה לשנת 1992 של משרד התרבות וההכוונה האסלאמית של איראן -- על המהדורה הפרסית של הספר "חפירות בהַפְט טַפֶּה, איראן" (*Excavations at Haft Tepe, Iran*)

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:איראנים
קטגוריה:ארכאולוגים איראניים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טהראן
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1926
קטגוריה:איראנים שנפטרו ב-2009
1-פרופנול

**1-פרופנול** (**1-propanol**) הנקרא גם **n-פרופנול** (**n-Propanol**), הוא תרכובת כימית דליקה, חסרת צבע. נוסחתו הכימית היא: C3H7OH. זהו כוהל ראשוני (כוהל בו קשור הפחמן הכוהלי לאטום פחמן אחד כלומר בסוף השרשרת) ואיזומר מבני של איזופרופנול. שימושו העיקרי הוא כממס.

## כימיה
* ככל כוהל ראשוני פרופנול יכול להפוך לאלקיל-הליד, כך למשל תגובה עם זרחן אדום ויוד נותנת  בניצולת של 80%.
* אסטריפיקציה: תגובה קטליטית עם חומצה אצטית בנוכחות H<sub>2</sub>SO<sub>4</sub> נותנת , והרתחה עם חומצה פורמית נותנת פרופיל פורמט.
* חמצון: בתגובה עם  (Na2Cr2O7) וחומצה גופרתית (H2SO4) מתקבל האלדהיד פרופנאל בניצולת של 36%, וחמצון בחומצה די-כרומית (H2Cr2O7) נותן חומצה פרופיונית.

מרכז|ממוזער|450px|תגובות כימיות של 1-פרופנול

## הפקה
* 1-פרופנול מתקבל מכמה חומצות אמינו כאשר דגנים או תפוחי אדמה מותססים להפקת אתנול.
* בתעשייה מופק החומר על ידי הידרוגנציה של פרופיל אלדהיד המופק בעצמו מתגובה של אתילן עם פחמן חד-חמצני ומימן.
# הפקת פרופילן אלדהיד H_2C=CH_2 + CO + H_2 \Rightarrow CH_3CH_2CH=O.
# הידרוגנציה לקבלת פרופנול CH_3CH_2CH=O+ H_2 \Rightarrow CH_3CH_2CH_2OH.

## בטיחות
1 פרופנול דומה לאתנול בהשפעתו על גוף האדם אך השפעתו חזקה פי 2–4 והוא משכר. LD50 בבליעה שנמדד בחולדות 1870 מ"ג לק"ג משקל גוף בהשוואה ל 7060 מ"ג לק"ג עבור אתנול. בגוף הופך החומר לחומצה פרופנואית.

## ראו גם
* איזופרופנול
* אתנול

## קישורים חיצוניים

* MSDS (גיליון בטיחות חומרים) של 1-פרופנול
* 

קטגוריה:תרכובות אורגניות
קטגוריה:כהלים
קטגוריה:ממסים פרוטיים
אקזיט (עסקים)

**אקזיט** (מאנגלית: **Exit planning**; בעברית: **הֶנְפֵּק**) הוא הכינוי הנפוץ שניתן בישראל לבחירה של יזמים או מנהלי חברה בחלופה של יציאה מפעילות עסקית בחברה שהקימו או שעומדים בראשה, לרוב על ידי מכירת הפעילות של החברה. השם אף הפך בשנים האחרונות לשם נרדף לרכישת חברות (דוגמת רכישת סודהסטרים על ידי פפסיקו).

בישראל, המונח נפוץ במיוחד בתחום ההייטק, בו האקזיט מציין יזמים בחברות הזנק ("סטארט-אפ"), המוכרים את המניות בחברה שהקימו בעבור הון, בדרך כלל לתאגידים גדולים, המעוניינים לשלב במוצריהם את הטכנולוגיה שפיתחה החברה.
אפשרות נוספת לאקזיט היא הנפקה בבורסה לניירות ערך (IPO), כשהחברה ממשיכה למעשה לפעול אך הון המניות של המשקיעים נמכר לציבור. בעבור מכירת אחוזיהם בחברה זוכים היזמים וכן המשקיעים בחברה (כגון אנג'לים וקרנות הון סיכון) להחזר על השקעתם. במקרה של אקזיטים מוצלחים, אלו עשויים לזכות בתשואה גבוהה מאוד (נמדד לרוב במכפיל על גובה ההשקעה). חברה מסחרית עשויה להגן על יכולתה לבצע אקזיט אם למשל תחתום רק על חוזים בעלי תנאי סיום התקשרות נוחים עבורה.

## בישראל
ישראל, שבה תעשיית הייטק והון סיכון משגשגת, בולטת בעולם במספר חברות הטכנולוגיה שביצעו אקזיט. בעשור שבין 2003 ל־2012 נמכרו בישראל 772 חברות ב־41.6 מיליארד דולר. בכל שנה היו בישראל אקזיטים בסכום ממוצע של כ־4 מיליארד דולר. בתקופה זו התעשייה המובילה בכמות האקזיטים הייתה תעשיית השבבים: בתחום הזה בוצעו יותר רכישות מאשר בכל תחום אחר, והמחיר הממוצע לעסקה היה 100 מיליון דולר. תשעה מתוך עשרת האקזיטים הגדולים של התקופה הזאת היו חברות ציבוריות שכבר נסחרו ברגע המכירה בבורסה. בסוף התקופה הזאת חלה האטה בתחום רכישות חברות השבבים, לצד צמיחה בתחומי התקשורת הסלולרית, האינטרנט, התוכנה והסייבר.

בשנים 2008–2010, בעקבות המשבר הכלכלי העולמי, ירד בכ-50% שווי סך האקזיטים של חברות הזנק ישראליות שנרכשו על ידי חברות בינלאומיות. ב-2011 חלה התאוששות, בין היתר כחלק מהקלות במיסוי, שהעניקו אינטרס לחברות בינלאומיות להוציא כספים מארצות הברית ולהשקיע בפעילות של מיזוגים ורכישות בינלאומית. פרט לשנת 2006, שנת 2011 הייתה השנה בה שווי האקזיטים הישראליים היה הגבוה ביותר בעשור האחרון וברבעון הראשון של שנת 2012 כבר נעשו אקזיטים בשווי גבוה יותר מבכל שנת 2011.

יש הטוענים כי כמות האקזיטים הגבוהה בישראל לא בהכרח חיובית עבור המשק הישראלי, כיוון שהנטייה למכור כשהחברה עדיין קטנה יחסית, גורמת לכך שלא מתפתחות בישראל חברות הייטק גדולות רבות ולא מוכשרים מנהלים בהתאם בעלי ניסיון בניהול חברות ענק. מאידך, הכסף המוזרם לישראל משמש כמנוע צמיחה לפתיחת חברות טכנולוגיה חדשות, ומביא חברות בינלאומיות גדולות להקים או להרחיב מרכזי פיתוח בישראל, המעסיקים עשרות ומאות עובדים.

דו"ח של פירמת רואי החשבון PwC Israel קבע כי ב-2016 חלה ירידה של 67% בהיקף האקזיטים שבוצע בישראל ב-2016 לעומת 2015. זוהי השנה השנייה ברצף בה חלה ירידה בהיקף האקזיטים, לאחר שגם 2015 זכתה להיקף קטן מקודמתה.

## בתרבות הפופולרית
* סדרת הטלוויזיה הישראלית "מסודרים" (2007 – 2009) עסקה בקבוצה של צעירים ישראלים שמכרו את חברת ההזנק שלהם תמורת הון עתק, כלומר "ביצעו אקזיט". הסדרה נעשתה בהשראת מכירת חברת מיראביליס הישראלית לחברת America Online האמריקאית בשנת 1998.

## ראו גם
* מיזוגים ורכישות
* סיליקון ואדי
* עמק הסיליקון

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* גאווה כחול-לבן: 10 האקזיטים הגדולים מאז תש"ח, 2 במאי 2017
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מיקרו-כלכלה
קטגוריה:יזמות
קטגוריה:היי-טק
עיבוד תיאטרוני

**עיבוד תיאטרוני** או **הַמחָזה** (בלועזית **דְּרָמָטִיזַצְיָה**) הוא תהליך של יצירת מחזה או הצגה, או שניהם גם יחד, על סמך יצירה אמנותית קיימת, קודמת, כגון רומן, סיפור קצר, סרט קולנוע, קומיקס, סדרת טלוויזיה, כתבה עיתונאית, ראיונות בטלוויזיה, שיר, מוזיקה, ציור וכדומה. על בסיס היצירה נכתב מחזה, ומופקת הצגה, המהווה יצירה נגזרת.

התסריטאים בתחום הקולנוע והטלוויזיה, והמחזאים בתחום התיאטרון, הם בדרך כלל אנשי המקצוע הנוהגים לערוך עיבודים מן הספרות והאמנויות אל התיאטרון, או מן הספרות והאמנויות אל הקולנוע והטלוויזיה. אך קיימים גם כמה עיבודים מן הקולנוע אל הטלוויזיה או מן הקולנוע אל התיאטרון וכך הלאה.

קיימות דוגמאות רבות מספור לעיבודים תיאטרוניים בעולם כולו. דוגמה אחת מני רבות לתיאטרון מודרני, היא ספריו של בשביס זינגר שעובדו לתיאטרון במדינות רבות בעולם.

קטגוריה:מונחים בתיאטרון
פנלופי מילפורד

**פנלופי מילפורד** (באנגלית: **Penelope Milford**; מרץ 1948 – 14 באוקטובר 2025) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית. מועמדת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1978 על הופעתה בסרט "השיבה הביתה".

## ביוגרפיה
מילפורד נולדה בסנט לואיס ולמדה ב"תיכון ניו טרייר" שבווינטקה, אילינוי.
אחיה היה השחקן קים מילפורד.

התפרסמה בדרמה "השיבה הביתה" מ-1978, בה גילמה את וי מונסון חברתה הטובה של סאלי הייד (ג'יין פונדה) העובדת בבית חולים ומשגיחה על אחיה ביל הסוחב צלקות ממלחמת וייטנאם. הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר על תפקיד זה.

התבלטה לאחר מכן בשני תפקידים בלבד, בדרמת ההתבגרות "אהבת בוסר" ובקומדיית הקאלט "מלכות הכיתה" מ-1989 בה גילמה את המורה פאולין פלמינג.

בשנת 1996 שיחקה בדרמת הפשע "חיים נורמלים" בתפקיד אדל אנדרסון, לצד אשלי ג'אד. ב-1997 שיחקה בסרט "הלילה של עורכי הדין" לצד קייט וולש.

נפטרה ב-14 באוקטובר 2025.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2025
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2025
אפקט גיבס-דונן

**אפקט גיבס-דונן** (באנגלית: **Gibbs–Donnan effect**), הידוע גם כ**אפקט דונן**, **חוק דונן**, **שיווי משקל דונן** או **שיווי משקל גיבס-דונן**), הוא שם שניתן להתנהגותם של חלקיקים טעונים חיובית בקרבת ממברנה חדירה חלקית כאשר הם אינם מגיעים לחלוקה שווה משני צדי הממברנה. הגורם השכיח להתנהגות זו הוא נוכחותו של חומר טעון אחר שאינו יכול לעבור דרך הממברנה ובכך יוצר מתח חשמלי לא שווה משני עבריה. 
כתוצאה מכך, היחס בין היונים השליליים בצד אחד של הממברנה ליונים השליליים בצד השני של הממברנה יהיה שווה ליחס בין היונים החיוביים בצד אחד ליונים החיוביים בצד השני.

האפקט נקרא על שם הפיזיקאי ג'וסיה וילארד גיבס והכימאי פרדריק ג'ורג' דונן.

## לקריאה נוספת

*Blaustein, Kao and Matteson, **Cellular Physiology**, Mosby 2004


## קישורים חיצוניים

* שיווי משקל גיבס-דונן 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קדחת חלב

**קדחת חלב** (שם רפואי: **אקלמפסיה**; באנגלית: **Eclampsia**) היא מצב של חוסר חמור בסידן בגופו של בעל חיים יונק  ממין נקבה (לרוב כלבות ופרות).
הקדחת מופיעה לרוב לאחר המלטה והנקה. בזמן ההנקה מרבית הסידן מגופה של האם עובר לחלב בשביל צאצאיה, וכתוצאה מכך יכול להיווצר מחסור של סידן בגופה של האם.
בכלבים, הקדחת עשויה להופיע בתוך שבוע עד שלושה שבועות מרגע ההמלטה.

## תסמינים
### בכלבים

קדחת חלב בכלבים מופיעה לרוב בתוך 1-3 שבועות לאחר המלטה. גזעים קטנים יותר מועדים להתפתחות המצב.
התסמינים של קדחת החלב בכלבים כוללים:
*חוסר מנוחה
*התנשפויות
*מעידות תוך כדי הליכה
*גירוד בפנים
*נוקשות של הרגליים
*הליכה נוקשה
במצב של קדחת חלב קשה, עשוי בעל החיים לסבול מרעידות, עוויתות שיתוק, תרדמת, ולבסוף מוות.

### בפרות חלב
אצל פרות ברפת חלב, קדחת חלב מתרחשת בדרך כלל לאחר המלטה. הפרשות של בלוטת החלב גורמות להכפלת הדרישה של ייצור סידן בגוף הפרה. אם סידן אינו מסופק לפרה על ידי מזון, היא עלולה לפתח קדחת ולקרוס. אם הקדחת לא תטופל במהרה על ידי זריקה של סידן גלוקונאט, הפרה עלולה למות.
על פי מחקר שנעשה בשנת 1946, פרות מזן ג'רזי יותר מועדות לסבול מקדחת חלב מאשר זנים אחרים. המחקר מצא כי 33.3% מפרות הג'רזי מפתחות קדחת חלב, לעומת פרות מזנים אחרים בהם השכיחות היא 9.6% בלבד.
המחקר מצא כי ניתן למזער את סיכויי התפתחות הקדחת בפרות על ידי מתן ויטמין די לפרה. התפתחות הקדחת בפרות ג'רזי שלהן היסטוריה של קדחת חלב בעבר הופחתה מעט על ידי נתינת שמרים בעלי הוויטמין לפרות.
## היסטוריה
במשך שנים, קדחת חלב ותסמיניה לא הובנו כראוי. המונח **אקלמפסיה** נטבע על ידי הפרופסור האנגלי ג'ון ורנדאוס בשנת 1619.

## ראו גם
* רעלת הריון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מחלות בעלי חיים
ברברה ברי

**ברברה אן ברמן** (באנגלית: **Barbara Ann Berman**; נולדה ב-23 במאי 1931) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון יהודייה-אמריקאית מועמדת שלושה פרסי אמי, פרס טוני ו פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1979 על תפקידה בסרט "תרגילים בהתבגרות".
ברי היא כוכבת הסדרות הקומיות "בארני מילר" ו"סוף סוף סוזאן".

## קורות חיים
ברי נולדה בשיקגו למשפחה יהודית, בתם של פרנסיס רוז ולואיס ברמן.
ברי גדלה בעיר קורפיוס כריסטי, טקסס ולמדה ב"אוניברסיטת טקסס".
ברי היא ניצולת סרטן המעי הגס, כתבה על ניצחונה על המחלה בביוגרפיה שכתבה "Second Act: Life After Colostomy and Other Adventures".
ברי היא אמם של השחקנים אהרון וג'יין הארניק, ממערכת נישואיה לג'יי מלקלום הארניק שנמשכה כ-43 שנים עד למותו בשנת 2007.

## קריירת משחק
ברי התחילה את הקריירה שלה עם זכייה בצוותא עם אן בנקרופט בפרס השחקנית הטובה ביותר של פסטיבל קאן לשנת 1964.
את הפרס קיבלה על הופעתה בדרמה הבין-גזעית "מעגל הגיר המודרני".
בשנת 1970 שיחקה במחזמר "קומפני" בתפקיד שרה המתאמנת בקראטה והועמדה לפרס הטוני.
באמצע שנות ה-70 התפרסמה בקומדיית המצבים "בארני מילר" בתור אליזבת', אשתו העובדת הסוציאלית של הבלש קפטן בארני מילר.

ב-1979 הופיעה בדרמת הספורט "תרגילים בהתבגרות" והועמדה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר על הופעתה בתפקיד אוולין אמו של רוכב האופניים הצעיר דייב סטולר. 

ב-1983 שיחקה בתפקיד הראשי בסיטקום "Reggie" של רשת ABC שבוטלה בטרם זמנה לאחר שישה פרקים. ברי גילמה את אליזבת פוטר, אשתו של רג'י (ריצ'רד מאליגן).

ב-1981 שיחקה בדרמה הטלוויזיה "הילד שאף אחד לא רצה" בCBS, בכיכובה של מישל פייפר.

ברי גילמה את דמותה של אוולין סטולר בסדרת הטלוויזיה המבוססת על עלילת הסרט והועמדה לפרס אמי.

ב-1997 דיבבה בסרט האנימציה "הרקולס" את קולה של אלקמני אמו המאמצת של הרקולס.

ב-1999 הועמדה ברי לפרס אינדפנדנט ספיריט על הופעתה בתור המורה סו ברלין בדרמה העצמאית "ג'ודי ברלין".
הועמדה לשני פרסי אמי על הופעותייה בסדרות "חוק וסדר" ו"חוק וסדר: מדור מיוחד".
ברי הופיעה בארבע עונות הסיטקום "סוף סוף סוזאן" בתפקיד הלן סבתה של עובדת המגזין "השער" סוזן קיין (ברוק שילדס). 

ב-2005 שיחקה בסרט הטלוויזיה "אבות ובנים", לצד בראדלי ויטפורד וקתי בייקר.

בשנת 2025 שיחקה בתפקיד קטן בסרט הקומדיה "Things Like This" בתפקיד פורטיה אנתוני. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:כותבות אוטוביוגרפיה אמריקאיות
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1931
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1931
מרדכי מן

ממוזער|הרב מרדכי מן (עומד מימין)
הרב **מרדכי ליב מן** (ה'תרע"ז, 1916 – ד' באדר ב' ה'תשנ"ז, 13 במרץ 1997) היה חבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה וראש ישיבת בית הלל.

## ביוגרפיה
נולד בבריינסק (ליטא הפולנית) למשה וחיה מן. בהיותו כבן 11 נשלח על ידי אימו ללמוד בישיבת סלונים בראשותו של הרב שבתי יגל. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת מיר שם התבלט בשקדנותו.

בשנת תרצ"ט (1939) עקב חשש גיוס לצבא הפולני עלה לארץ ישראל (באמצעות סרטיפיקט ששלח אליו הרב ראובן כץ ראש ישיבת לומז'ה בפתח תקווה). עם עלייתו לארץ ישראל נכנס ללמוד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה אצל רבו רבי ראובן כץ, באותה תקופה התקרב לחזון איש, והוא שידכו למרים, בתו של הרב הלל ויטקינד, ראש ישיבת בית יוסף בתל אביב (נפטרה ב-1980).

לאחר נישואיו החל למסור שיעורים בישיבתו של חמיו. בשנות ה-70 עברה הישיבה לשיכון ויז'ניץ בבני ברק ונקראה "בית הלל" על שם חמיו. הישיבה בבני ברק משמשת ככולל אברכים.

עם הקמת מועצת גדולי התורה של דגל התורה, בשנת תשמ"ט (1989), הזמינו הרב אלעזר מנחם שך לכהן בה.

בחצי שנה האחרונה לחייו היה משותק. בד' באדר ב' תשנ"ז נפטר לאחר מחלה קשה, ונטמן בהר הזיתים בירושלים. בשנת תשס"א (2001) נהרגו בתאונת דרכים בתו חיה מינדל, חתנו הרב שמשון פינקוס ונכדתו.

חיבר סדרת הספרים **דברי מרדכי** על הש"ס.
[ממוזער|הרב מרדכי מן עם [הרב שך והרב משה שמואל שפירא]]

## משפחתו
משפחת אביו נספתה כולה בשואה למעט אחיו אלחנן המתגורר כיום בחולון (כתב ספר זיכרון לעירו ומשפחתו, בשם נר לבריינסק).

גיסיו חתני חמיו הם הרב דוד פינקל, הרב שרגא גרוסברד והרב יחיאל צוקרוב.

* בנו הרב דוד יצחק, היה ראש ישיבת כנסת חזקיהו
* בנו הרב משה, ראש ישיבת באר יצחק
* בנו הרב אליהו, מראשי ישיבת אור ישראל בפתח תקווה, וחתנו של הרב רפאל שפירא.
* בנו הרב חיים, ראש ישיבת באר התלמוד באלעד ורב קהילת שדרות יחזקאל במודיעין עילית, ומרבני ועדת הרבנים לענייני חינוך של תנועת דגל התורה. חתנו של הרב הלל זקס.
* בנו הרב אברהם ישעיהו, מראשי ישיבת תפארת משה בבני ברק וחתנו של הרב חיים פרידלנדר
* בנו הרב יוסף, חתנו של רבי משה קופשיץ, ממלא מקומו בישיבת בית הלל, מייסד וראש ישיבת דברי מרדכי הקרויה על שמו.
* בנו הרב אליעזר יהודה, היה ר"מ בישיבת דברי מרדכי. נפטר בשנת תשע"ו.
* בנו הרב ישראל מאיר, מראשי ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחתנו של הרב ברוך ויסבקר

חתניו הם הרב שמשון דוד פינקוס - היה רב הקהילה החרדית באופקים; יוסף חיים שינברגר - נכדו של רבי עמרם בלוי; והרב שמואל גריינמן, בנו של הרב חיים גריינמן ומרבני חוג חזון איש.

## לקריאה נוספת
*אלחנן מן, **נר לבריינסק**, טרגדיה של עיירה יהודית ידועה במזרח אירופה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של דגל התורה
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים בישראל
קטגוריה:ראשי כולל אברכים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:בוגרי ישיבת לומז'ה-פתח תקווה
קטגוריה:בוגרי ישיבת סלונים (בלארוס)
קטגוריה:בוגרי ישיבת מיר (בלארוס)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997
חוג הקריאה

שמאל|ממוזער|250px|טולסטוי כפי שנראה בעת חיבור הספר
**חוג הקריאה** (ברוסית: **Круг чтения**) או בשמו המלא: "חוג הקריאה: תורת החיים על פי לב טולסטוי וחכמים: מחשבותיהם של חכמים וסופרים על האמת, החיים וההנהגה, שנבחרו, נאספו וסודרו לכל ימי השנה", הוא ספר מאת לב טולסטוי, האמור להיות מדריך להגות וקריאה לאדם המשכיל.

היה זה ספרו האחרון של טולסטוי והוא שקד על חיבורו במשך כ-15 שנה, טולסטוי חיבר את הספר כיוון שחש שלאחר אנה קארנינה מיצה את כוחו ככותב רומנים. הספר המלא מחזיק למעלה מ-1,000 עמודים ובהם ציטוטי הוגים רבים על נושאים שונים הערוכים כתוכנית קריאה לאורך כל ימות השנה. על הספר שורה רוח של אנרכיזם ושלילת כל ממסד, בפרט הכנסייה הממוסדת וכמריה, לעומת זאת מביע הספר אמונה שלמה בטוב ליבו של היחיד ובכוחו ליצור קשר בלתי-אמצעי עם אחיו בני האדם ועם האלוהים.

## מבנה הספר
המוטו של הספר נכתב ביומנו של טולסטוי כבר ב-15 במרץ 1884:

במהדורתו הראשונה של הספר, שהושלמה ב-1908, סודרו הפרקים לפי נושא (בין הנושאים: ידע, אמונה, חינוך, טוב לב, שקר ואמת, ענווה, אהבה, מוות, אישה, חוק, אלוהים ועוד).

במהדורה השנייה, שיצאה לאור ב-1910, סודר הספר לפי ימי השנה. לכל יום נקבע נושא הגות ובהקשרו סודרו קטעי קריאה מעורבים מפרי עטם של הוגים שונים עם הערות מאת טולסטוי. בסוף כל יום הוסיף טולסטוי סיפור קצר בנושא, פרי עטו או פרי עטם של סופרים כגון צ'כוב, גי דה מופסאן, אנטול פראנס, איוון טורגנייב, ויקטור הוגו ואחרים, לרוב נשאו גם הסיפורים דברי הסבר ופרשנות מאת טולסטוי. בכל שבעה ימים שובץ סיפור ארוך יותר ובכל חודש נבחר נושא להתעמקות.

עריכת המובאות זו לאחר זו וזו כנגד זו, יחד עם הערותיו של טולסטוי הופכות את הספר ליצירה מאוחדת, מקנות לו אמירה מגובשת ומסר והופכות אותו ליותר מאשר ספר ציטטות בעלמא.

## הוצאה לאור ותרגומים
לאור הנימה האנרכיסטית שבו, היה הספר מוחרם הן במשטר הצאר והן במשטר הסובייטי. הוא יצא לאור במהדורה מוגבלת בפראג ב-1957. רק ב-1998 יצאה לאור מהדורה שלמה של הספר ברוסית ללא תיקונים והשמטות, במסגרת הסדרה "אנתולוגיה של החשיבה".

בשנת 1919 יצא לאור תרגום לאנגלית של המהדורה הראשונה (המסודרת לפי נושא) מאת ארצ'יבלד וולף (Archibald J. Wolfe). בשנת 1911 החלה לצאת סדרת תרגומים חודשית לאנגלית של המהדורה השנייה, אך ננטשה לאחר הכרך הראשון. רק ב-1997 יצאה לאור מהדורה אנגלית מלאה ומוערת מאת פטר סיקירין (Peter Sekirin) תחת השם *A Calendar of Wisdom*.

בעברית יצא בשנת 1945 (ובהדפסה נוספת ב-1962) תרגום של חלקים נבחרים מתוך הספר בתרגומו ועריכתו של חיים תרסי תחת השם "חוג של קריאה".

## מהדורות של הספר וקטעים מתוכו
### באנגלית

* Tolstoy, Leo. *A Calendar of Wisdom: Daily Thoughts to Nourish the Soul*' translated by Peter Sekirin. Prentice Hall & IBD. Oct 1997. .

* תרגום מהדורת 1919 - חלק ראשון
* תרגום מהדורת 1919 - חלק שני

### ברוסית
* קטעים מתוך הטקסט ברוסית (זמין באופן מקוון)
* קטעים מתוך הטקסט ברוסית (זמין באופן מקוון)

### בעברית
* חיים תרסי, **חוג של קריאה: תורת החיים על פי לב טולסטוי וחכמים: מחשבותיהם של חכמים וסופרים על האמת, החיים וההנהגה, שנבחרו, נאספו וסודרו לכל ימי השנה**, הוצאת מאי, 1962

## לקריאה נוספת
* חיים שפירא, **קוהלת: הפילוסוף המקראי**, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2011, עמודים 41–49

## קישורים חיצוניים
* דף המוקדש לספר 
* טולסטוי שנה לפני מותו קורא קטע מתוך הספר חוג של קריאה 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי 1910
קטגוריה:ספרי לב טולסטוי
קטגוריה:חיבורים פילוסופיים
אקלים קוטבי

שמאל|ממוזער|250px|אזורי האקלים הקוטבי בכדור הארץ
[ממוזער|250px|[דוב לבן באזור הארקטי]]
**האקלים הקוטבי** (המכונה גם **אקלים ארקטי**) הוא האקלים השורר באזורי הקטבים. אקלים כזה שורר באזור הארקטי, מצפון לחוג הקוטב הצפוני ובאנטארקטיקה, והוא מאופיין בטמפרטורות נמוכות מאוד. אקלים זה נוצר כתוצאה מכמות קרינה נמוכה מהשמש.

הטמפרטורה הממוצעת בחודש החם ביותר בשנה נמוכה מ־C° 10 באזורים אלו, ובחורף לעיתים יורדת ל־C°20- בממוצע.

המשקעים באזורי האקלים הקוטבי מועטים, לרוב בכמות המקבילה ל־100–350 מ״מ של מים, והם יורדים בצורת שלגים. באקלים הקוטבי הקיץ קצר מאוד וקר. לעומת זאת, החורף הקוטבי הוא ארוך וקר מאוד.

האקלים מחולק לשני סוגים, לפי שיטת קפן לסיווג אקלימים: אקלים כיפות הקרח (EF) בו אין אף חודש בשנה שהטמפרטורה הממוצעת בו גבוהה מ־C°0 ואקלים הטונדרה (ET) בו יש לפחות חודש אחד בשנה שהטמפרטורה הממוצעת בו גבוהה מ־C°0.

באזור האקלים הזה לא גדלים עצים כלל ולכן הם נמצאים מעבר לקו העצים. עם זאת, בטונדרה גדלים צמחים נמוכים כגון עשבים, טחבים וחזזיות.

חילופי האור והחושך באזור האקלים הקוטבי שונים מאוד מאזור האקלים הים-תיכוני. במשך חצי שנת הקיץ שורר אור במרבית שעות היממה כשהשיא הוא שמש חצות, יממה בה נראית השמש לכל אורכה. במשך חצי שנת החורף מרבית היממה חשוכה כשהשיא הוא ליל קוטב בו שורר חושך רוב היום למעט דמדומים בצהריים. מספר שעות האור והחושך בכל מקום תלוי במרחקו מקו המשווה.

## קישורים חיצוניים

* ממוצעים אקלימיים באיקאלואיט, קנדה - ET (אתר הארגון המטאורולוגי העולמי)

*
קוטבי
רבי אחא בר חנינא

רבי **אחא בר חנינא** היה אמורא ארץ ישראלי בדור השלישי (המאה ה-4). מופיע רבות בתלמוד הבבלי, ומעט גם בתלמוד הירושלמי.

## מתולדותיו
במקורו היה תושב האזור המכונה "דרומא" (אזור הרי חברון), ובכמה מקומות מופיע הביטוי "כי אתא רבי אחא בר חנינא מדרומא" (תרגום: כשבא מדרומא, כנראה לישיבת טבריה). כך העביר את מאמריהם של חכמי אזור הדרום, כגון רבי יהושע בן לוי, תושב לוד.

בטבריה למד אצל רבי אסי, וממנו קיבל את מאמרי רבי יוחנן. חברו היה רבי יעקב בר אידי, ונמסר על ויכוח ביניהם על משמעותם של הייסורים בעולם.

כנראה היה עני, שכן מסופר עליו שיצא לשוק כשנעליו מטולאות. שיבח את לימוד התורה מתוך דוחק הפרנסה, והתנגד לשימוש בכספי צדקה.

ככל הנראה ירד לבבל, וזוהי הסיבה לשכיחות מאמריו בתלמוד הבבלי דווקא. (במסכת סנהדרין אף מופיעה שיחה בינו לבין רב פפא, מחכמי בבל, אך הגרסה שם אינה בטוחה).

אביו, רבי חנינא, נקרא לעיתים על שמו: "רבי חנינא אביו של רבי אחא". דודו, אחי אמו (ולגרסה אחרת: סבו, אבי אמו), היה חכם בשם שמואל בר נחום, שנחשב לבקי באגדה.

רבי יהודה בר טיטס מסר שמועות בשמו.

רוב מאמריו הם בענייני אגדה, וגם בסוגיות הלכתיות הרבה להביא מקורות מן המקרא לביסוס ההלכה. היה גם דורש בפני הציבור בענייני אגדה.

## ממאמריו
* מעולם לא יצאה מדה טובה מפי הקדוש ברוך הוא וחזר בה לרעה, חוץ מפעם אחת
* כל האומר שמועה זו נאה, וזו אינה נאה - מאבד הונה של תורה
* כל המבקר חולה - נוטל אחד מששים בצערו.
* לא כעולם הזה העולם הבא; העולם הזה, על בשורות טובות אומר ברוך הטוב והמטיב, ועל בשורות רעות אומר ברוך דיין האמת. לעולם הבא - כולו הטוב והמטיב.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי רבי יהושע בן לוי
אוטו ויידט

שמאל|ממוזער|220px|בניין בית המלאכה ברוזנטאלר שטראסה מספר 39 בברלין
[שמאל|ממוזער|250px|קברו של ויידט בבית הקברות ב[צלנדורף, ברלין]]
שמאל|ממוזער|220px|לוחית הזיכרון במוזיאון בית המלאכה
**אוטו וַיידט** (נהגה "וייט"; גרמנית: **Otto Weidt**; 2 במאי 1883 – 22 בדצמבר 1947) היה בעלים של בית מלאכה בברלין המיועד עבור החירשים והעיוורים. תחילה עסק בהדבקת טפטים, אך עם הזמן ראייתו התדרדרה והוא נעשה עיוור. לכן הקים בית מלאכה למברשות ומטאטאים. רוב עובדיו היו יהודים חירשים ועיוורים. כאשר החלו רדיפות הנאצים בתקופת השואה, ניסה לשמור על עובדיו תוך סיכון עצמי. עזרתו כללה מציאת מקומות מסתור עבורם, זיוף תעודות, שוחד של מנהל לשכת התעסוקה ועוד. כיום בית המלאכה שלו שוחזר באזור הנקרא "האקשה הֶפה" (Hackesche Höfe - אזור ייחודי המורכב מ-8 חצרות שאוחדו ליצירת מתחם משותף), ברחוב רוזנטאלר 39 בברלין.

ויידט הלא-יהודי עשה מאמצים מיוחדים להציל את עובדיו ולהסתירם, ועל פועלו זה זכה להכרה והוכרז בשנת 1971 כחסיד אומות העולם.

## ביוגרפיה
ויידט נולד ברוסטוק שבגרמניה בשנת 1883, וזמן קצר לאחר מכן עברה משפחתו לברלין. כמו אביו, הפך למדביק טפטים, וכאיש צעיר היה מעורב בחוגים אנרכיסטיים ופציפיסטיים של תנועת הפועלים הגרמנית. הוא נמנע מהגיוס הכללי למלחמת העולם הראשונה בשל דלקת באוזן.

בשנת 1936 הקים את בית המלאכה לייצור מטאטאים ומברשות, אשר בשנת 1940 עבר לחצר האחורית של רח' רוזנטאלר 39 בברלין. הוורמאכט היה אחד מלקוחותיו, וכך הצליח לקיים את העסק שלו, שסווג כחיוני למאמץ המלחמתי, על אף תקופת המלחמה. בבית המלאכה הועסקו כ-30 יהודים עיוורים וחירשים בין השנים 1941 ו-1943. כאשר הגסטאפו החל לעצור ולגרש את עובדיו היהודים, ויידט נאבק כדי להבטיח את ביטחונם על ידי זיוף מסמכים בעזרת מזכירתו הדוויג פורשוץ ושוחד קצינים גרמנים.

לאחר המלחמה הקים בית יתומים וכן בית אבות עבור ניצולי מחנות הריכוז.

ב -7 בספטמבר 1971 הוכרז ויידט ביד ושם, לאחר מותו, כחסיד אומות העולם.

בשנת 1993 הוסיפה אינגה דויטשקרון (Inge Deutschkron), שהייתה בין היהודים שהציל, לוחית זיכרון באתר בית המלאכה, ובשנת 1994 הוסיפה לוחית הוקרה לקברו בבית הקברות שבצלנדורף. בשנת 1999 נפתח מוזיאון באתר בית המלאכה, ומשנת 2005 הוא מופעל באמצעות הקרן לזיכרון ההתנגדות הגרמנית.

## לקריאה נוספת
* לייבוביץ', הדס. **מטאטאים רוקדים בחורף**. הוצאת צלטנר, 2019.

## קישורים חיצוניים

* 
* Otto Weidt. From Anarchist to Righteous Among the Nations. 1883-1947. A biographical study. - A doctorate from Robert Kain, Berlin 
* The Museum of Otto Weidt's Workshop for the Blind 
* Hackeschen Höfe 
* ריאיון עם אינגה דויטשקרון, 16 בנובמבר 2009
* אוטו ויידט - פעילותו להצלת יהודים בתקופת השואה, באתר יד ושם 

## הערות שוליים

קטגוריה:גרמנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מתנגדים גרמנים למשטר הנאצי
קטגוריה:מצילים בשואה: גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1883
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1947
לנגה

**לנגה** (Lange) הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית ומשמעותו ארוך

קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
מצעד הסינגלים הבריטי (1980–1989)

ערך זה עוסק במצעדי הפזמונים הבריטיים השבועיים **"[[מצעד הסינגלים הבריטי|UK Singles Chart]]" שנערכו משנת 1980 עד שנת 1989**.

מצעד הסינגלים הבריטי הוא מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה הבריטית, שמתבסס על נתוני מכירות סינגלים ומתעדכן מדי שבוע על ידי חברת המצעדים הרשמית.

## נתוני המצעד ויצירתו
עד לשנת 1983 סוכנות מחקרי השוק BMRB הייתה האמונה על הרכבת המצעד בעבור תעשיית המוזיקה הבריטית. נתוני המכירות נאספו באמצעות שליחים מחנויות התקליטים, סמוך לתום המסחר בימי שבת. בימי שני עובדו הנתונים לרשימת המצעד ונמסרו ל-BBC. המצעד שודר בערבי יום שלישי בתוכנית הרדיו של ג'וני ווקר, ובהמשך הופיע גם במגזין "Music Week".

החל ב-4 בינואר 1983 הועברה משימת הרכבת המצעד לידי חברת גאלופ והמצעד הורחב מ-75 שירים ל-100 שירים. במקביל ועם כניסתן של קופות ממוחשבות הפך תהליך איסוף הנתונים לאוטומטי. כתוצאה מכך מאוקטובר 1987 שודרו "40 הגדולים" במצעד בימי ראשון.

## שירים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי בשנות ה-80
&#160;&#160;♪&#160; – הסינגל הנמכר ביותר בבריטניה באותה השנה
&#160;&#160;♫&#160; – הסינגל הנמכר ביותר בבריטניה בשנות ה-80

[שמאל|ממוזער|220px|שירם של להקת [פרנקי הולך להוליווד "Two Tribes", היה לשיר שכיכב במשך הזמן הרב ביותר במקום הראשון במצעד הבריטי במהלך שנות ה-80 (9 שבועות רצופים). כמו כן הלהקה הצליחה גם להישאר במשך הזמן הרב ביותר בצמרת המצעד הבריטי במהלך שנות ה-80 (15 שבועות).]]
[שמאל|ממוזער|220px|הזמרת האמריקנית [מדונה הצליחה להביא את מספר הלהיטים הרב ביותר לצמרת המצעד הבריטי במהלך העשור (6 שירים)]]
[ממוזער|220px|שמאל|לאחר ההתנקשות בחייו של המוזיקאי הבריטי הנודע [ג'ון לנון, שירו "Imagine" הגיע למקום הראשון במצעד הבריטי.]]

## נתונים סטטיסטיים

### האמנים בעלי המספר הרב ביותר של שירים בצמרת המצעד
להלן האמנים אשר במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 היו בעלי המספר הרב ביותר של שירים אשר הגיעו למקום הראשון במצעד:

### סינגלים שמכרו מיליוני עותקים וסינגלים שזכו במעמד של תקליט פלטינה

## ראו גם
* בילבורד הוט 100 (1980–1989)
## הערות שוליים

קטגוריה:מצעדי מוזיקה משנות ה-1980
אברהם יהושע השיל פרידמן

רבי **אברהם יהושע השיל פרידמן** (כ"ט בשבט תרי"ח – ט"ו באלול ת"ש) היה האדמו"ר מאדז'וד . מגזע בוהוש.

## קורותיו
נולד כבן שלישי לרבי יצחק פרידמן מבוהוש. אביו היה נכדו של רבי ישראל מרוז'ין וסבתו, אם אביו, הייתה נכדת רבי אברהם יהושע השיל מאפטא שעל שמו נקרא. רבי אברהם יהושע העשיל נשא את בת דודו זקינו, אחי סבו, רבי מנחם נחום משטפנשט. אחר חתונתו התגורר מספר שנים בשטפנשט ליד חותנו ולאחר כמה שנים חזר לבוהוש. בשנת תרמ"ז נפטרה אשתו. לאחר זמן נשא את אשתו השנייה את בתו של הרב זלמן הורנשטיין צאצאו של הרב נפתלי כ"ץ. לאחר פטירת אביו מונה אחיו הגדול רבי ישראל שלום יוסף לממשיך ורבי אברהם יהושע העשיל עבר לגור באדז'וד ומשם החל לנהל חצר. בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לגאלאץ שם התגורר עד פטירתו. 

היה מפורסם כאדם מורם מעם וכפועל ישועות. בקידוש ליל שבת היה מתלהב מאוד ורוב היין היה נשפך מהכוס והיו צריכים למלא את הכוס מחדש בסיום הקידוש. סבל כל חייו בייסורי הנפש, וישב שבעה שמונה עשרה פעמים בחייו ועם כל זאת לא התלונן וקיבל הכל באהבה. נפטר בשלהי שנת ת"ש (1940).

## צאצאיו
מאשתו הראשונה נולדו לו שני בנים. בנו רבי מנחם נחום ובנו הרב אהרן מתתיהו. 

רבי מנחם נחום (תרל"ט-כ"א בסיוון תרצ"ג) היה חתנו של רבי ישראל פרידמן מטשורטשקוב, בן דודו של סבו רבי יצחק מבוהוש ובן דודה של אמו. בשנת תרפ"ג עבר לשטפנשט שם דודו רבי אברהם מתתיהו פרידמן לקחו תחת חסותו והועידו ליורשו אך נפטר חודש לפניו. כיהן כאדמו"ר לא רשמי בשטפנשט. בתו  ונכדו נרצחו בשואה. 

הרב אהרן מתתיהו מצ'רנוביץ (נפטר תרע"ז) נשא את בתו של דודו רבי משה יהודה לייב מפאשקאן. אשתו ובתו נרצחו בשואה.

מאשתו השנייה נולד לו בנו יצחק מפריז.

## לקריאה נוספת
* **נר ישראל** (ביוגרפיה ותורות אדמו"רי רוז'ין) חלק ו', בני ברק 1978, מאת הרב חיים דב שטרן.
* **[[אנציקלופדיה לחכמי גליציה]]** מאת מאיר וונדר.

## הערות שוליים

אברהם יהושע השיל
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:חסידות בוהוש
קטגוריה:משפחת הגר
ג'יני ברלין

**ג'יני ברלין** (נולדה בתור **ג'ני ברט מאיי**, באנגלית: **Jeannie Brette May**; נולדה ב-1 בנובמבר 1949) היא שחקנית קולנוע ותיאטרון אמריקאית-יהודייה, שהייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב ולפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1972 על תפקידה בסרט "אשת החלומות".

## ביוגרפיה
ברלין נולדה בלוס אנג'לס לבמאית, תסריטאית היהודיה איליין מאיי. אמה פרצה את דרכה של ברלין כשחקנית כשליהקה אותה לתפקיד לילה קולודני, כלתו היהודייה המעצבנת של איש המכירות לני קאנטרו בקומדיה בבימויה "אשת החלומות".
ברלין זכתה על הופעתה בפרסי מבקרים והועמדה לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר אותו הפסידה לאיילין הקרט ולפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר. באותה שנה הופיעה גם בסרטו הראשון של לארי כהן "בון".

בשנת 2019 החלה לשחק בעונתה השנייה של סדרת הדרמה "יורשים" ב־HBO, בדמותה של סיד פיץ'. בשנת 2020 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "ציידים" בפריים וידאו, לצדם של אל פצ'ינו וקרול קיין.

בשנת 2022 שיחקה בסרטו של סטיבן ספילברג "הפייבלמנים". בשנת 2023 גילמה את ג'ורג'יה בסרט "שקרים קטנים" . 

בשנת 2026 שיחקה בסרטה של מגי ג'ילנהול "הכלה!" לצד שחקנים כמו כריסטיאן בייל ופנלופה קרוז. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1949
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1949