open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מרכז מסחרי

**מרכז מסחרי** או **מרכזון** הוא מרכז קניות אשר כולל חנויות ושירותים שונים. על פי רוב, חנויות אלו ממוקמות כך שפתחיהן פונים לרחוב, ומעליהן בנויים בתי דירות. המרכז המסחרי ממוקם במרכז העיר, והגישה אליו בתחבורה ציבורית נוחה.

המרכז המסחרי תפס את מקומו של השוק, הפרוץ לכל נזקי מזג האוויר (אף כי בימינו שוקי הירקות והפירות מכוסים במספיק סככות הנושקות זו לזו, עד כי רוב שטחם מכוסה). במרכז המסחרי נותרו עדיין אלמנטים בלתי סדורים כמו בשוק, המתבטאים בעיקר בצפיפות בכבישים הסמוכים למרכז המסחרי, בחניות כפולות ובעיכובי תנועה בגלל כניסה ויציאה מחניה.

המרכז המסחרי מאופיין בהזנחה ברוב הערים בהם נבנו קניונים חדשים. ההזנחה מתבטאת בחנויות סגורות, לכלוך וכדומה. בנוסף, המרכז המסחרי מאופיין במכירה קמעונאית ובחנויות עצמאיות, שאינן חלק מרשת. שלטי החנויות עשויים להיות חלק מעסקת פרסום בין בעל החנות לבין החברה הממנת את השלט: השלט האחיד מפרסם מוצר שהחנות מוכרת, ובתחתיתו שם החנות. שלטים כאלה מונפקים על ידי חברות חומרי בניין, משקאות קלים וסיגריות בדרך כלל. תחלופת החנויות, בעליהן ומרכולתן נמוכה בדרך כלל יותר מאשר בקניון. החנויות מתגאות לעיתים בזמן שחלף מאז נפתחו, למשל במילים "נוסד 1938", המציינות כי החנות החלה לפעול בשנה זו. גם הגופן העתיק מאפיין חנויות אלה.

המרכז המסחרי ירד מגדולתו עם עלייתם של שתי צורות מסחר חדשות:
*קניונים בהם המסדרונות מקורים והאזור מאובטח, והאזור המסחרי כולו מתוכנן בתכנון מרכזי.
*קניוני החוצות (פאוור סנטרים) בהם מרוכזות חנויות ענק.

## ראו גם
* מרכז עסקים ראשי
* מרכז קניות
* עירוב שימושים
* מרכז מסחרי (תל אביב)

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
קטגוריה:מרכזי קניות
קטגוריה:מסחר
לילית מצויה

**לילית מצויה** (שם מדעי: *Strix aluco*) היא מין בסוג לילית. הלילית המצויה היא דורס הלילה השכיח ביותר במרכז אירופה.

היא נפוצה ברוב ארצות אירופה, צפון אפריקה (מרוקו, תוניסיה ואלג'יריה) ודרום רוסיה. תפוצתה האסייתית כוללת את צפון מערב הודו, הרי ההימלאיה, דרום סין, קוריאה וטאיוואן. בישראל היא יציבה ומקננת נפוצה למדי בצפון הארץ. עד שנות החמישים הייתה לילית זו נפוצה בכל החבל הים-תיכוני. במהלך השנים הצטמצמה תפוצתה בארץ בשל הרעלות וכיום היא נפוצה בחורשי הגליל העליון ונדירה יותר בכרמל. מאז אמצע שנות התשעים של המאה העשרים, ניכרת עלייה בגודל האוכלוסייה, והרחבת תפוצה לאזורים רבים בהם לא נראתה שנים רבות, בהם השומרון, עמק חפר ובקעת הנדיב, הגליל התחתון ואף בשפלת יהודה.

הלילית המצויה חיה בזוגות קבועים ולכל זוג נחלה משלו. היא מקננת בנקרות עצים, בנקיקי סלע, במאורות שונות, בעליות גג ובמחסנים. ביישובים כמו חיפה וטבעון היא מקננת על ענפים יבשים בצמרת דקל הוושינגטוניה.
ימין|ממוזער|250px|ראש הלילית
ממוזער|''Strix aluco sylvatica''
הלילית המצויה היא עוף דורס בגודל בינוני והיא גדולה וכהה יותר מלילית מדבר (*Strix hadorami*). אורך גופה 37–43 ס"מ, מוטת כנפיה 81–96 ס"מ ומשקלה כ-500 גרם. ללילית המצויה ראש גדול ומעוגל וכנפיים מעוגלות. ללילית טפרים חדים המשמשים אותה לתקוף את המאיימים על הקן שלה או על גוזליה. היא מופיעה בשתי צורות צבע, חום אדמדם וחום אפרפר, עם כל צורות הביניים. עיניה של הלילית שחורות וביכולתה לסובב את ראשה עד 180 מעלות.

בעבר זוהתה הלילית כשֵׁדַת הלילה, כנראה בשל קולה הדומה ליללה. לעומת זאת בימי הביניים נחשבה הלילית המצויה כסמל החוכמה. קולה של הלילית הונצח על ידי ויליאם שייקספיר כ-*tu-whit tu-whoo*. כיום ידוע שלמעשה הקול מורכב משני קולות: ה*tu-whoo* של הזכר ותגובתה של הנקבה *tu-whit*. השם לילית נזכר במקרא: "...שָׁם הִרְגִּיעָה לִּילִית וּמָצְאָה לָהּ מָנוֹחַ" ().

## קישורים חיצוניים

* לילית מצויה, באתר הצפרות הישראלי
* The owl pages: Eurasian Tawny Owl - Strix aluco 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:ינשופיים
קטגוריה:בעלי חיים בתנ"ך
קטגוריה:ארץ ישראל: דורסי לילה
קטגוריה:אוקראינה: עופות
קטגוריה:טורקיה: עופות
קטגוריה:הונגריה: עופות
קטגוריה:שווייץ: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
שמחה ארליך

**שמחה ארליך** (15 בדצמבר 1915 – 19 ביוני 1983) היה פוליטיקאי ישראלי חבר מפלגת הליכוד משנת 1973, שכיהן כחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.

## ביוגרפיה

### ראשית חייו
ארליך נולד בח' בטבת תרע"ו, 15 בדצמבר 1915 ליצחק ולבת-שבע לבית שורצמן למשפחה מסורתית בת ארבעה ילדים בעיירה ביחאווה הסמוכה ללובלין שבפולין. למד בגימנסיה העברית בלובלין והיה פעיל בתנועת הנוער הציוני. באפריל 1939 עלה ארצה באופן בלתי-לגאלי בספינת המעפילים "אסימי", שם הכיר את רעייתו לעתיד, צילה לבית גולדגרם.

בתחילה עבד בפרדס בבית עובד ומאוחר יותר עבר לתל אביב, הקים מפעל למוצרי אופטיקה ופשט את הרגל.

### בפוליטיקה
נכנס לפעילות פוליטית במסגרת מפלגת "הציונים הכלליים" ומטעמה נבחר למועצת עיריית תל אביב בה כיהן בשנים 1955–1969. בשנים 1962–1965 אף כיהן כסגן ראש העירייה.

בשנת 1969 נבחר ארליך לכנסת השביעית. במקביל, הוא נבחר לראשות המפלגה הליברלית שהיוותה אז חלק מגח"ל. המפלגה נוצרה מתוך "הציונים הכלליים", לאחר שהתאחדה עם המפלגה הפרוגרסיבית.ב 1973 הוקם הליכוד כאשר גח"ל שותפה מרכזית בו.

[ממוזער|ימין|ארליך ו[אויגן פרופר בביקור במפעל|273x273 פיקסלים]]
עם הקמת ממשלת בגין הראשונה אחרי "המהפך" של שנת 1977, נתמנה לשר האוצר וסגן ראש הממשלה. בתפקידו זה החל "המהפך הכלכלי" עם שורת רפורמות שוק חופשי, שכללו את ביטול הפיקוח על מטבע חוץ, ביטול והפחתת מיסים (למשל מס נסיעות שהיה שנוא במיוחד על ציבור הנוסעים לחו"ל) וצעדים נוספים. עם זאת, לצד רפורמות המיסוי לא היה קיצוץ בהוצאות הממשלה, מה שהוביל לאינפלציה דוהרת. ב-1979 נאלץ להתפטר מתפקידו בעקבות האינפלציה הגואה ובמקומו מונה יגאל הורביץ. למרות זאת בגין, שראה בו שותף פוליטי ותיק, השאיר אותו בממשלה כסגנו. עם הקמת ממשלתו השנייה ב-1981 הוא מונה לסגן ראש הממשלה ושר החקלאות.

את הישרדותו הפוליטית לאחר אי-הצלחתו כשר אוצר הוא חב למנחם בגין, שבו ראה את שותפו הפוליטי, ואשר קירב אותו אליו יותר מפוליטיקאים אחרים במפלגתו, ביניהם לא חש עצמו כל כך חופשי.

שמחה ארליך נפטר לאחר ניתוח מעקפים בלבו בט' בתמוז תשמ"ג (1983) ונטמן בבית הקברות נחלת יצחק.

## הנצחה
רחובות על שמו בערים חולון ,נתניה ובאר שבע.

## חיים אישיים
היה נשוי לצילה לבית גולדגרם. לזוג נולדו בן ובת.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:סגני ראש ממשלת ישראל
קטגוריה:חברי הציונים הכלליים
קטגוריה:פעילי המפלגה הליברלית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם גח"ל
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:סגני ראש עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:חברי הכנסת התשיעית
קטגוריה:חברי הכנסת העשירית
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:פעילים ציונים בפולין
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השמונה עשרה
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
קטגוריה:חברי הכנסת: פועלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברי הכנסת
קטגוריה:חברי הכנסת: תעשיינים
תנאי אמת

**תנאי אמת** הם התנאים אותם יש לדעת כדי שמשפט מסוים ישפט כאמיתי.

המשפט "**הדלת סגורה**", למשל, יחשב כאמיתי רק במצב עניינים בו יש דלת סגורה, ללא קשר לשאר העובדות במצב עניינים זה. בין אם המדובר בדלת מעץ או מנחושת, כל עוד הדלת סגורה המשפט ישפט כאמת. ואולם מרגע שתיפתח הדלת, המשפט ישפט כשקר (לא-אמת).  

תנאי האמת של המשפט, "**האיש איים על הילד עם הרובה**" הם מסובכים קצת יותר, מכיוון שמשפט זה הוא דו-משמעי. המשפט יהא נכון אם ורק אם מצב העניינים אותו הוא מתאר מכיל אדם, שמאיים עם רובה על ילד, או לחלופין אדם המאיים על ילד, שנושא רובה.

משפט יכול להיות אמיתי גם אם אחד ממרכיביו הוא שקרי. המשפט "**דן מת או שדינה מתה**" מאפשר שאחד מחלקיו יהא שקר, כל עוד חלקו השני יהא אמיתי. 

לעיתים ידיעת אמיתותו של משפט אחד גוררת את אמיתותו של משפט אחר. כך, למשל, אם המשפט "**הכלב שלי חולה**" הוא אמיתי, אז גם המשפטים "**יש לי כלב**" ו"**קיים כלב חולה**" הם אמיתיים.

## ראו גם
* סמנטיקה
* לוגיקה
* ערך אמת

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לוגיקה
נרטולוגיה

**נרטולוגיה** (באנגלית: **Narratology**) היא תורת חקר הנרטיבים – כלומר, מחקר העוסק בסיפורים והאופן בו הם בנויים סביב קו העלילה, דמויות ומוטיבים נוספים.

באופן היסטורי, נרטולוגיה החלה עוד בפואטיקה של אריסטו, אשר טען בהקשר זה כי התכונה המהותית לסיפור היא: מימזיס – חיקוי פעולות. מכאן נובע שסיפור אינו סדר פעולות המתרחשות בעולם, אלא פעולות בעולם **מיוצג**. בפשטות, על סיפור להיות מסופר בדרך כלשהי, סובייקטיבית. לפיכך, הסובייקט המספר אותו לדוגמה בהקשר היסטורי, מתייחס לעובדות קיימות כחומר ביד היוצר והנרטיב הוא תוצאה של הבניה הנשענת על תהליכי סוציאליזציה של אותו סובייקט. אותן עובדות והתרחשויות, יכולות להיות מסופרות אחרת על ידי סובייקט אחר, כזה אשר חווה סוציאליזציה שונה. התוצאה היא, שלאירוע היסטורי ישנם נרטיבים שונים.

אחת התרומות המשמעותיות לנרטולוגיה מיוחסת לולדימיר פרופ. הלה ניסח ב־1928 את הכללים המשותפים לאגדות עם רוסיות בחיבורו: "מורפולוגיה של המעשייה". הכללים שניסח פרופ הורחבו ונבדקו מחדש על ידי הסטרוקטורליסטים, ואלו למעשה מהווים את התרומה העיקרית לתחום זה. מאז ועד היום, עוסקת הנרטולוגיה בניסיון לחשוף ולתאר את הכללים העומדים בבסיס סיפורים באשר הם סיפורים, ואת האופן בו סיפורים מיוצגים בתחומים שונים. מלבד תרומתה המרכזית של הנרטולוגיה לתורת הספרות והיסטוריה, היא גם חצתה גבולות לתחומים יישומים מאוד. תרומתה משמעותית למשל במתודולוגיה של מדעי החברה, לדוגמה בסיפורי חיים, וגם בעולם הטיפולי בתהליכים שונים של פסיכותרפיה.

## ראו גם
* תורת הספרות
* מספר ודובר
* טיפול נרטיבי
* הנרטיב הדואלי

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:חקר קולנוע
קטגוריה:תורת הספרות
שיטת ספירה

**שיטת ספירה** היא שיטה להצגתם של מספרים באמצעות קבוצה נתונה של סימנים, הקרויים ספרות. שיטת הספירה המקובלת ביותר בימינו היא **[[השיטה העשרונית]]** המשתמשת בספרות הודיות-ערביות, אך בעבר היו מקובלות שיטות ספירה אחרות. מחשבים משתמשים בשיטת ספירה בינארית, המתאימה יותר למערכות האלקטרוניות שלהם.

המספר המוכר לנו 12, למשל, מוצג בספרות רומיות כ-XII, בספרות עבריות בתור י"ב, בספרות בינאריות הוא 1100, ובספרות הקסדצימליות הוא C. צורות ההצגה השונות אינן משנות את מהותו של המספר, ומבחינה מתמטית אין משמעות לבחירת הסימון.

השיטות המודרניות משתמשות במספר קטן מאוד של ספרות, אולי בתוספת מעט סימנים נוספים, על מנת להציג תחום רחב מאוד של מספרים. עיקרן בהצגה שבה למיקום היחסי של כל ספרה במספר יש חשיבות לקביעת הערך המוצג. בחלק מהשיטות הקדומות יותר יש ערבוב, או אף חוסר שימוש, במיקום של הספרה כדי לקבוע את ערכו של המספר. יתרונן של השיטות המודרניות הוא בתמציתיות, באחידות, וביכולת ההרחבה בהן ניתן להציג את המספרים. אך שיטת מיקום כזו דורשת לימוד, כי היא פחות טבעית. שיטת המיקום היא יתרונה העיקרי של מערכת ספרות הודיות-ערביות על מערכות אחרות.

## ראו גם
* בסיס
* בסיס הקסדצימלי
* בסיס בינארי
* בסיס אוקטלי
* "בסיס פיבונאצ'י"
* אפס
* גלישה נומרית (מדעי המחשב)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* שיטות ספירה, באתר campus il

*
קטגוריה:אריתמטיקה
קטגוריה:סימנים מתמטיים
קוואזר

ממוזער|קווזאר, במרחק של 10 מיליארד שנות אור מכדור הארץ
**קוואזר** (באנגלית: **Quasar**, נקרא גם **גוף מעין כוכבי** **Quasi-Stellar Object**, או **QSO** כראשי תיבות) הוא גרם שמים אנרגטי במידה יוצאת דופן - בין האנרגטיים ביותר הקיימים ביקום. ההשערה המקובלת היא שקוואזרים נמצאים בליבן של גלקסיות צעירות שבמרכזן חור שחור גדול במיוחד - מסה של מיליארדי שמשות, להבדיל מגודלו של חור שחור בליבת רוב הגלקסיות, שמסתו בין עשרות אלפי שמשות לעשרות מיליוני שמשות.

הסברה המקובלת היא שסביב החור השחור יש מסה גדולה של כוכבי ענק, גז ואבק. מסה זו נדחסת ומצטופפת בנפילה לתוך החור השחור, ופולטת קרינה בכמויות גדולות במיוחד. מאחר שלאחר פרק זמן שאורכו לכל היותר מיליארד שנה כמעט כל המסה הצפופה כבר נבלעה בחור השחור, ורמת הקרינה קטנה מאוד. מדובר בתהליך שראשיתו בקוואזר שרמת הקרינה שלו הולכת ופוחתת באורח מתון, עד לרמת גלקסיה בעלת ליבה פעילה, ובהמשך לרמת קרינה של ליבת גלקסיה מן השורה.

הקוואזרים הראשונים 3C 48 ו- התגלו בשנות ה-60 של המאה ה-20 הודות לתצפיות בטלסקופי-רדיו, ואף שמם נובע מהכינוי "מקור רדיו מעין כוכבי" (quasi-stellar radio source).
הייחוד של גרמי שמיים אלה הוא בכך, שהם אומנם בסדר גודל של מערכת שמש, אך עוצמת האנרגיה שהם פולטים רבה, מסדר גודל של כל כוכבי גלקסיית שביל החלב יחדיו.
[ממוזער|תמונה מ[טלסקופ החלל האבל של קווזאר, מימין הטלסקופ נעזר בקורונגרף כדי לחסום את האור של הקווזאר]]
מאפיין נוסף של הקוואזרים הוא ריחוקם הרב, ואי לכך הם מהגופים הקדומים ביותר ביקום הנצפה, ובעזרת הבנת אופן פעולתם ניתן לקבל תמונה על השלב הראשוני של היווצרות היקום. הקוואזר הקרוב ביותר לצופה מכדור הארץ הוא במרחק של למעלה ממיליארד שנות אור.

בצפייה בקוואזרים הרחוקים ביותר, ניתן לראות קוואזר כפי שהיה בזמן של מיליארד שנה אחרי המפץ הגדול.

מחקרים מתקדמים מנסים לאפיין את הגאומטריה של קוואזרים בודדים ושל כלל האוכלוסייה, בעזרת מדידת מהירויות סיבוב של ענני הגז סביב המקור המרכזי (תוך שימוש באפקט דופלר הנצפה בקווי הפליטה בספקטרום) ומדידת הפרשי הזמנים שבין שינויי העוצמה בקרינת המקור המרכזי (דיסקת הספיחה) ובקרינת קווי הפליטה. בשיטות אלו ניתן, עקרונית, גם להעריך את מסת החור השחור. 

מקובל להניח כי במרכזן של מרבית הגלקסיות ביקום ישנו חור שחור, וכי בתקופות מסוימות הוא הופך ל"פעיל", כלומר מתחיל לספוח גז ולקרון כקוואזר. כמו כן, נמצא קשר תצפיתי ברור בין בהירות הקוואזר לקצב יצירת כוכבים באזורים המרכזיים של הגלקסיה, ואף להתפלגות המהירויות של הכוכבים במרכז הגלקסיה (עקב המסה העצומה של החור השחור). מודלים וסימולציות ממוחשבים מצליחים באחרונה לשחזר את הקשרים הללו, תוך שמתבררת והולכת החשיבות העצומה שיש לפיזיקת הקוואזרים ביצירתן והתפתחותן של הגלקסיות.שמאל|ממוזער|250px|הדמיית אמן של הקוואזר Gb1508

## ראו גם
* קוואזר אפוף אבק
* בלאזר
* גלקסיה
* חור שחור

## קישורים חיצוניים

* רן לוי, הקוואזרים – רחוק מאוד וחזק להחריד, הידען, 1 בנובמבר 2009
* רן לוי, מה זה קוואזר? טיקטוק, 13 בנובמבר 2024
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:גרמי שמיים
קטגוריה:חורים שחורים
קטגוריה:רדיו אסטרונומיה
קטגוריה:מושגים באסטרונומיה
אינסטינקט

שמאל|ממוזער|250px|התנהגות אינסטינקטיבית של ניעור פרווה רטובה

**אִינְסְטִינְקְט** (**יצר בסיסי**, לפי קביעת האקדמיה ללשון העברית) מוגדר בביולוגיה ובמרבית ענפי הפסיכולוגיה כנטייה מולדת ונלמדת לביצוע מעשה מסוים באופן מדויק ואוטומטי כתגובה לגירוי ספציפי.

בדרך כלל אינסטינקטים הם תבנית פנימית של תגובות למצבים מסוימים. תפקיד האינסטינקטים בדרך כלל הוא לקבוע במנגנוני הדחפים שיעוררו יצור לפעולה. הפעולה המסוימת המבוצעת עשויה להיות מושפעת על ידי למידה, סביבה ועקרונות טבעיים. בעיקרון, ככל שיצור הוא ממין טקסונומי בעל מוח מפותח יותר, ההתנהגות שלו מונעת פחות על ידי אינסטינקטים.

דוגמאות ניתן לראות בהתנהגותם של בעלי חיים, המבצעים מגוון פעילויות (לעיתים תשלובת) אשר אינן מבוססות על ניסיון קודם (למשל רבייה או אכילת חרקים). דוגמאות אחרות כולל קרבות בעלי חיים וחיזור בבעלי חיים.

## מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים
רמות גבוהות של מוליכים עצביים ממשפחת הקטכולאמינים, המופרשות בשעת לחץ כתגובה למצבי מתח, יכולים לדכא במהירות את הפעילות של קליפת המוח הקדם-מצחית ולהעביר אותה למצב "offline" כדי להגיב לסכנה, על ידי העברת השליטה על ההתנהגות למערכות פרמיטיביות יותר כמו האמיגדלה והסטריאטום שמתווכים תגובות אינסטינקטיביות (ואלמנו) פעולות על מצב offline.

## מחקר
התצפית המדעית באינסטינקטים או בדבר מה המעיד בביטחון גבוה על אינסטינקטים היא קשה מאוד. זאת משום שקשה לתצפת ולהוכיח טיעונים הקשורים במניעים שאינם חשיבתיים ולכן אינם מודעים. חקר החשיבה הלא מודעת הוא ממשימותיו הקשות ביותר של המדע.

כמה סוציוביולוגים וחוקרי התנהגות בעלי חיים ניסו לכלול התנהגות חברתית של בני אדם ובעלי חיים במונחים של אינסטינקטים. אך ניסיון זה כשל בשל הקושי להוכיח שהתנהגות פשוטה באדם נובעת מאינסטינקט. הפסיכואנליטיקאים הצהירו שאינסטינקט מתייחס לכוחות מוטיבציה אנושיים (כמו מין ותוקפנות). שימוש זה במונח ספג ביקורת קשה כמו כלל הניסיון של הפסיכולוגיה לחקור את הלא מודע. אולם, המושג "אינסטינקט" בפסיכואנליזה אינו מוגדר כהתנהגות אוטומטית אלא כדחף מולד לכיוון התנהגות כללי - דהיינו יצר.

הצורך בתקפות מדעית מכתיב לחוקרי התנהגות בעלי חיים הגדרה מחמירה ביותר עבור התנהגות שניתן לטעון שהיא מונעת אינסטינקטים. להגדרה להתנהגות הנובעת מאינסטינקט בר חקירה יש חמישה מאפיינים:
# התנהגות ייחודית כמעט לכל פרט למין טקסונומי מסוים ונדירה במינים אחרים.
# התנהגות מורכבת ורבת שלבים.
# דפוס התנהגות נוקשה ואחיד - הפרעה לאחד משלבי דפוס ההתנהגות תגרור את ההפסקה המוחלטת של אותה התנהגות.
# התנהגות שאינה יכולה להילמד לא מניסיון ולא מתצפית על פרטים אחרים.
# התנהגות אוטומטית - אותו גירוי יוביל בכל תנאי סביבה בדיוק לאותה התנהגות.

## ראו גם
* רפלקס
* דחף
* אינטואיציה

## לקריאה נוספת
* רוברט ווינסטון, **האינסטינקט האנושי **, ההוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב, 2005

## קישורים חיצוניים

* 
* משה מנשהוף, '''רפלקס ואינסטינקט''' - הבחנה בין רפלקס, המוגדר כתגובה אוטומטית לאינסטינקט, המוגדר כתגובה אוטונומית, כתב הוצאה לאור, 2019
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתולוגיה
קטגוריה:פסיכולוגיה אבולוציונית
מסמן ומסומן

**מסמן** הוא סמל מוחשי המייצג מסומן כלשהו. המסמן יכול לבוא לידי ביטוי בדרכים שונות, למשל: על ידי צלילים בשפה הדבורה או כאותיות בשפה הכתובה.

**מסומן** הוא המובן המיוצג על ידי הסמל שמסמן אותו. המושג המסומן יכול להיות מציאותי או מופשט והוא כולל את כל הידיעות, המחשבות והרגשות המקושרים אליו.

מקור המונחים "מסמן" ו"מסומן" הוא מתחום הבלשנות. הם נטבעו על ידי פרדינן דה-סוסיר.

## המסמן בתחומי דעת שונים

בסמנטיקה המסמן מתייחס למילים וחלקי שפה אחרים המייצגים משמעות כלשהי.

המונח "מסמן" משמש גם את הסמיוטיקה, אשר בתחילת דרכה התמקדה בחקר סמלים של שפות טבעיות והחלה להתייחס בהדרגה למערכות סמלים נוספות.

תורת האינפורמציה מתייחסת למסמן כאות, אשר ניתן להעברה על ידי מערכת תקשורת כלשהי.

בפסיכולוגיה נהוג להתייחס למסמן כגירוי בסביבה החיצונית או הפנימית. הקליטה של הגירוי היא השלב הראשוני בתהליך התפיסה המאפשר את עיבוד המידע לצורך הפקת משמעות.

## מסומן

בסמנטיקה המסומן מתייחס למשמעות של מילים וחלקי שפה אחרים.

המונח "מסומן" משמש גם את הסמיוטיקה, אשר בתחילת דרכה התמקדה בחקר סמלים של שפות טבעיות ובהמשך החלה להתייחס בהדרגה גם למערכות סמלים נוספות.

## מסמן ומידע
בתחום המידענות, מידע מוגדר כקשר של משמעות בין מסמן למסומן.
המידע קיים באופן פוטנציאלי, אובייקטיבי ומרומז כל עוד שהמסמן לא אותר ופורש על ידי גורם חיצוני. תהליך הפירוש של המסמן מזהה את המשמעות של המסומן ובכך הופך את המידע למפורש וסובייקטיבי.
זאת משום שאנשים שונים יכולים לפרש מסומנים שונים בדרכים שונות, בהתאם לאינטליגנציה, לידע ולניסון העומד לרשותם.

## ראו גם
* סמנטיקה לקסיקלית
* קוד

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מידע
קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:בלשנות
תחביר

**תַּחְבִּיר** או **סִינְטַקְסִיס** (בלעז: **Syntax**, מיוונית: **Σύνταξις**, תעתיק: *סִינְטַקְסִיס*) הוא מערכת הכללים של שפה, הקובעת איזה רצף מילים הוא משפט תקין. לתחביר יש קשרים הדוקים עם סמנטיקה, מכיוון שמשמעות המשפט תלויה במבנה התחבירי.

משפטים דו-משמעיים מסוג זה מצביעים על כך שכללים תחביריים הם כללים היררכיים, ולא די לבחון את סדר המילים לבדו. במובן הראשון של המשפט, צירוף היחס "מתל אביב" היה כבול לצירוף הפועל "נסע...". במובן השני של המשפט, אותו צירוף יחס היה כבול לשם העצם "אופיר". טענה זו, וטענות אחרות, הובילו את נועם חומסקי לתקוף ניסיונות שרווחו עד שנות החמישים, לתאר תחביר באופן ליניארי ולא היררכי. התאוריה התחבירית שהציע חומסקי, הידועה בשם בלשנות גנרטיבית, שואפת לתאר באופן מדויק ושיטתי את המבנה ההיררכי ואת המגבלות האוניברסליות המגדירות מהו משפט אפשרי בשפה טבעית.

בעוד שהתחביר הוא הבסיס שממנו נגזרת הסמנטיקה של המשפט כולו, הסמנטיקה הלקסיקלית (כלומר, משמעותן של מילים בודדות) משפיעה על התחביר. לדוגמה: המשפט "גדי הפיל" ("הפיל" מהשורש נפ"ל) אינו תקני בעברית, משום שהמילה "הפיל" (פועל יוצא) דורשת מושא. כדי שהמשפט יהא שלם עלינו לדעת **את מי** (או את מה) הפיל גדי.

ערכו של הניתוח התחבירי אינו רק תאורטי אלא גם מעשי. בתחום הבלשנות החישובית, ניתוח מבנה המשפט הוא אמצעי עזר יעיל, ולעיתים אף מהווה תנאי הכרחי לביצוע משימות דוגמת בדיקת דקדוק (במעבדי תמלילים), תרגום ממוחשב, אחזור מידע אוטומטי מטקסט בשפה טבעית, ממשק משתמש בשפה טבעית ועוד. בתחום הפסיכו-בלשנות אפשר להיעזר בידע תחבירי לאבחון בעיות הקשורות בשפה ולטיפול בהן, כמו דיסלקסיה ופגיעות מוחיות מסוימות.

## גיזרון המילה סִינְטַקְסִיס
המילה סִינְטַקְסִיס באה מהמילה היוונית העתיקה , אשר היא חיבור המילים  (סינ־, "יחד" או "דומה") ו־ (טָקְסִיס, "סדר" או "סידור"), כלומר, "סידור יחד" או "סדר שיטתי". ביוונית קוינה, מילה זו התפתחה עם שינוי קל באיות: , כלומר "יחד לסדר".

## דוגמאות
המשפט "דני אכל את התפוח" שונה משמעותית מהמשפט "התפוח אכל את דני". מיקום המילה "דני" במשפט זה הופך אותו לנושא המשפט; מכיוון ש"אכל" הוא פועל בו הנושא הוא מבצע הפעולה, הרי שבמשפט זה "דני" מתפרש כמבצע הפעולה. עם זאת, לא בכל משפט הנושא הוא מבצע הפעולה; במשפט סביל כמו "התפוח נאכל", הנושא הוא התפוח, שאינו מבצע הפעולה.

בנוסף, המשפט "יוסי נסע לאופיר מתל אביב" הוא משפט דו-משמעי. אפשר להבין אותו בשתי דרכים:
# יוסי נסע מתל אביב אל אופיר
# יוסי נסע אל אופיר, אשר גר בתל אביב
שתי משמעויות המשפט נובעות מהתחביר, וליתר דיוק, מהעובדה כי צירוף היחס, "מתל אביב", יכול להיחשב כתיאור או ליוסי או לאופיר.

## ראו גם
* בלשנות
* בלשנות גנרטיבית
* דקדוק אוניברסלי
* סמנטיקה
* עברית
* תחביר עברי
* שחבור (בלשנות)

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:סמנטיקה
קומקון

ה**קומקון**, ראשי תיבות של המועצה לסיוע כלכלי הדדי (Сове́т экономи́ческой взаимопо́мощи ברוסית), הוא גוף שנוצר בתקופת המלחמה הקרה כתגובה לתוכנית מרשל, וכלל את כל מדינות מזרח אירופה בגוש המזרחי, מלבד יוגוסלביה. הקומקון נוצר כדי לפתח את כלכלת מדינות הקומוניזם, אולם הוא לא היה מסוגל לעזור כלכלית למדינות מזרח אירופה ולכן דאג לשמור בעיקר על האינטרסים הכלכליים של ברית המועצות. כלכלת מזרח אירופה עוצבה על פי דגם הכלכלה הסובייטית. המדינות לא הורשו להתקשר עם כלכלת המערב הקפיטליסטי, והיה עליהן לייצא רק לברית המועצות. הקומקון גרם להקפאת קצב התפתחות המשק הכלכלי של מדינות הגוש הסובייטי.

הקומקון הגביר את פעילותו בשנות ה-50 וה-60 (לאחר מותו של סטלין). נתמנו ועדות משותפות, עובדו תוכניות כלכליות משותפות, הוקם בנק סוציאליסטי בינלאומי ועוד.

בקומקון היו חברות שמונה מדינות: ברית המועצות, פולין, צ'כוסלובקיה, גרמניה המזרחית, הונגריה, בולגריה, רומניה ואלבניה.

הקומקון לא היווה בעצם מענה לתוכנית מרשל, היות שהתמיכה שהוא העניק הייתה כאין וכאפס לעומת התמיכה הכלכלית שהוענקה בתוכנית מרשל, והוא הספיק רק למנוע את התמוטטותן של המדינות בגוש הקומוניסטי.

## רקע

עם תחילת "המלחמה הקרה", הציע נשיא ארצות הברית הארי טרומן לגבש תוכנית כלכלית שתסייע לשיקום אירופה, על מנת למנוע את המצב ששרר לאחר מלחמת העולם הראשונה, ותרם לעלייתם של הפשיסטים באיטליה והנאצים בגרמניה, מה שסלל את הדרך למלחמת העולם השנייה. תוכנית זו ידועה בשם "דוקטרינת (מסמך הצהרות) טרומן".

שלושה חודשים לאחר מכן, החל שר החוץ האמריקני ג'ורג' מרשל ביישום התוכנית על ידי מתן הלוואות לכל מדינה אירופית שחפצה בכך. התוכנית לא הייתה מוגבלת לשיטת משטר או סוג מפלגת השלטון במדינה, ותאורטית גם ברית המועצות ומדינות הגוש הקומוניסטי יכלו לקבל תמיכה אך סטלין אסר עליהן.

## הקמת הקומקון
כתגובה לתוכנית מרשל, ייסד סטלין בשנת 1949 את הקומקון, כשהמטרה היא כביכול "לפצות" את מדינות הגוש המזרחי, שלא יכלו לקבל תמיכה עקב האיסור של רוסיה. אולם, במקום לשפר את מצבן של המדינות הקומוניסטיות, הקומקון רק הרע את מצבן מכיוון שהוא חִייב אותן למכור את תוצרתן רק לברית המועצות וחייב אותן לקנות רק מתוצרתה. כתוצאה מכך, אותן מדינות סבלו מרמת מוצרים ירודה, עקב חוסר התחרות שהייתה בהן להבדיל מזו שהייתה במדינות השוק האירופי המשותף.

בדיעבד אפשר להגיד, שעצם קיום הקומקון רק גרם למשטר הקומוניסטי להראות גרוע יותר בעיני אזרחי הגוש המזרחי (פרט אולי לאזרחי ברית המועצות שנהנו משגשוג יחסית למדינות האחרות בגוש) ובכך גרם למעשה להתמוטטותו בסופו של דבר בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90.

## ראו גם
*הקהילה הכלכלית האירו-אסייתית
*בניין קומקון, מטה הארגון

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:המלחמה הקרה
קטגוריה:קומוניזם
קטגוריה:קובה: יחסי חוץ
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים לשעבר
קטגוריה:מזרח אירופה
גידולי חממה

שמאל|ממוזער|200px|גידול של צמחים בתוך חממה מודרנית
**גידולי חממה** הם גידולי חקלאות אינטנסיבית, במקום מקורה, אשר מאפשר יצירת מיקרו אקלים באמצעות בקרה על התאורה, הטמפרטורה, הלחות וחדירת המזיקים.

החממה היא יריעת בידוד (לרוב פוליאתילן או זכוכית) שאינה חדירה למים אך מאפשרת חדירת קרינת השמש. שיטת הכיסוי מוודאת שפחות מים יתאדו ממצע הגידול של הצמחים ומהצמחים עצמם. בחממה הצמחים גם מוגנים טוב יותר מפני קרה, הטמפרטורה של האוויר בחממה לא יורדת במהירות עקב הבידוד מהסביבה. ניתן לחמם חממה באמצעים שונים. שמירת החום מבוססת על כך שהכיסוי מעביר מעט קרינת חום (אינפרה אדום). חממה היא מבנה בעל קירות שקופים שנועד לגידול צמחים בתנאים מיטביים. צמחים הגדלים בחממה קרויים גידולי חממה. חלק מהחממות סגורות הרמטית ומאפשרות שליטה באוכלוסיית החרקים שבהן. באופן זה הן חוסכות פיזור רעל חרקים על הגידולים.
## ראו גם
*חממה
*אפקט החממה
*גידולי מים
*מצע מנותק

קטגוריה:חקלאות
קטגוריה:חממות
ריגול תעשייתי

**ריגול תעשייתי** הוא איסוף מידע סודי על מוצרים ותהליכי עבודה של מתחרים, כחלק הלא לגיטימי של פעילות המודיעין העסקי. ריגול תעשייתי יכול להיות ברמה פרטית או אף ברמה בינלאומית. נוהגים להשתמש בביטוי זה גם לאיסוף מידע סודי על דרך פעולתם של ארגונים לא תעשייתיים.

## שיטות הריגול התעשייתי
השיטות המשמשות בריגול תעשייתי דומות ביסודן לאלה המשמשות בריגול למטרות צבאיות. הפעלת שיטות כאלה במסגרת אזרחית - מהווה על פי רוב שיטות המשפט המודרניות עבירה פלילית. בין השיטות הנקוטות נמצאת האזנת הסתר, צילום בסתר, מעקב, גנבת מסמכים ותוכניות ייצור, גנבת דואר, מתן שוחד לעובדים, האזנה למערכות המחשב, גנבת מחשבים ואמצעי אחסנה.

## [[מעקב על מחשבים ורשתות]]
בשל מרכזיותו של המחשב בפעילות העסקית התפתחה מערכת ריגול תעשייתי הממוקדת במחשבים. חלק משיטות הריגול הן גנבה רגילה של אמצעי אחסנה וגיבוי המכילים מידע על היריב. שיטות ריגול ממוחשב אחרות מתוחכמות יותר, ומשתמשות בטכנולוגיות חומרה ותוכנה. שיטות אלה מאפשרות האזנה לתקשורת המחשבים וכן העברה חשאית של מידע תוך שימוש ברשת האינטרנט. שיטה נפוצה בתחום זה היא החדרת תוכנות סוס טרויאני למחשבי היריב. התוכנה שהוחדרה מאפשרת קריאת קבצים ושידורם ליעד כלשהו תוך שימוש בתשתית האינטרנט. בשנת 2005 התפוצצה בישראל פרשת הסוס הטרויאני, שבמהלכה התגלו תוכנות סוס טרויאני במחשבי חברות מובילות ומרכזיות במשק הישראלי.

## קישורים חיצוניים
*ריגול תעשייתי, באתר משטרת ישראל
*דף הסבר איך לזהות ריגול תעשייתי
*
*
*
*
*
* 

קטגוריה:מידע
קטגוריה:ביון
קטגוריה:מודיעין עסקי
אב טיפוס

[שמאל|ממוזער|250px|אב טיפוס של [מרכבה (טנק)#מרכבה סימן 1|מרכבה סימן 1 - תובת טנק צנטוריון שהוסבה כדי לבחון את הרעיון של מנוע קדמי. מוזיאון יד לשריון, לטרון]]
**אַב טִיפּוּס** הוא דגם ראשוני ניסיוני של מוצר תעשייתי חדש. אב הטיפוס מיוצר כדי לבחון את המוצר החדש.

לפני השקעה בהקמת מערכת לייצור מוצר חדש, מהווה אב הטיפוס מודל לבחינה והתנסות. בהתאם לתוצאות ההתנסות באב הטיפוס עובר המוצר שינויים ושיפורים, הבאים לידי ביטוי במוצר הסופי. בתהליך התכנון של מוצר גדול ממדים, כגון מטוס, נהוג ליצור מספר אבות טיפוס, חלקם בקנה מידה קטן יותר מהמוצר הסופי, לבחינה וללימוד בעיות ביצירת המוצר הסופי.

אב טיפוס נבנה בדרך שונה מדרך בניית המוצר המוגמר ומצריך אמצעים אחרים ושיטות עבודה אחרות ושונות. לדוגמה, המוצר המוגמר נבנה בפס ייצור ואילו אב טיפוס נבנה בעבודה פרטנית. חברות רבות משקיעות משאבים בפיתוח אבות טיפוס, וטכנולוגיה לבניית אבות טיפוס כמו הדפסה תלת-ממדית ו-CNC. אב טיפוס עשוי להיבנות גם בסיוע גורם חיצוני לחברה. בישראל הטכניון הוא המוביל בפיתוח טכנולוגיות ליצירת אבות טיפוס, והוא משקיע מיליוני שקלים בשנה במחקר ופיתוח תהליכים רלוונטיים.

בציבור, אב טיפוס הפך למטבע לשון המתאר דגם ראשוני חדש, לא בהכרח בתחום התעשייה. אב טיפוס יכול להופיע, למשל, כמודל כלכלי ואפילו פוליטי, שישופר בהמשך.

## ראו גם
*פיילוט (ניסוי)
* ארכיטיפ
* הוכחת היתכנות

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תעשייה
קטגוריה:דגמים
קטגוריה:ניסוי
קטגוריה:התהליך ההנדסי
מבחן לחץ

**מבחן לחץ** הוא אמצעי הנדסי לבחינת יכולתו של מבנה, או מוצר אחר, לעמוד בלחץ המופעל עליו.

נהוג ליצור אב טיפוס או מודל מוקטן של המוצר, לצורך בדיקות או ניסיונות לבדיקת עמידותו בלחץ גבוה.

נוהגים לבצע מבחן לחץ גם במדגם של מוצר תעשייתי, לבדיקת איכותו של המוצר.

לדוגמה: נוהגים לבצע בדיקות לחץ על בלוקים לבנייה, לבדוק את כשירותם לשמש בבנייה.

קטגוריה:הנדסה
לחץ
קטגוריה:לחץ
פנאומטיקה

**פְּנֶאוּמָטִיקָה** (**פְּנֵימטיקה**, על פי חוקי התעתיק לעברית; מיוונית עתיקה: πνεῦμα, פנֵימה - אוויר או נשימה) הוא שם כולל לטכנולוגיה של הפעלה מכנית באמצעות גז דחוס, בדרך כלל אוויר.

היתרון של שימוש באוויר נובע מהיות האוויר חומר זמין, זול, ובטוח לשימוש. דליפה של אוויר אינה גורמת לנזק בניגוד לנוזל הידראולי, המשמש למטרות דומות.

לפנאומטיקה חסרונות בהשוואה להידראוליקה הנובעים מדחיסות האוויר המקטינה את יעילות העברת הכוח. למרות זאת, יש לטכנולוגיות המבוססות על פנאומטיקה שימושים מודרניים רבים כגון מערכות לאיסוף אשפה עירונית.

## ראו גם
*אוטומציה
*שפופרת אוויר
*רובוטיקה
*בוכנה פנאומטית
*אשפה פנאומטית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:מכונות
קטגוריה:שינוע
*
הידראוליקה

[ממוזער|שמאל|250px|הידראוליקה ו[הידרוסטטיקה, איור מתוך ציקלופדיית צ'יימברס משנת 1728]]
**הידראוליקה** היא מדע העוסק בחוקי שיווי המשקל וחוקי התנועה של נוזלים, אשר זורמים בתנאי לחץ. מערכת מדעית זו אף מפתחת שיטות ליישום חוקים אלה. לרוב, השימוש במונח **הידראוליקה** מתייחס לזרימת מים במערכת צינורות לחץ, אשר דוחסות נוזל ובכך מעבירות כוח.

נוזלים וגזים (המכונים יחד זורמים) מורכבים ממספר רב של מולקולות אשר נעות באופן אקראי לכל הכוונים. בכל זמן נתון מספר רב של מולקולות מתנגשות זו בזו או במשטח, והכוח אשר הן מפעילות בהתנגשות זו יוצר לחץ אחיד בקירוב טוב.

מקור השם הוא ביוונית הידרו – מים, אולוס – צינור.

כיום משתמשים בחוקי ההידראוליקה בכל מדעי הטבע ובענפי הטכנולוגיה בהם יש לנוזלים תפקיד חשוב. תנועת מים במובילים קרקעיים ותת-קרקעיים, אספקת מים, ניקוז, הובלת שפכים, טיהור שפכים, הגנה מפני שיטפונות, הפקת אנרגיה הידרו-חשמלית, הפקה והובלה של נפט, חימום, קירור וייצור מוצרי תעשייה.

בהתבסס על חוקי ההידראוליקה, לעיתים מערכות משתמשות בנוזל דמוי שמן תעשייתי כאמצעי ישיר להעברת הכוח.

## משאבה ובוכנה הידראולים
דוגמה אחת לשימוש בהידראוליקה, היא **[[משאבה הידראולית|המשאבה ההידראולית]]** - זו משאבה שתכליתה להגביר את הלחץ של נוזלים שונים, לרוב שומניים, למטרת העברת והגברת כוח. משאבה כזו משמשת בעיקר בתעשייה להפעלת ציוד הידראולי כגון בוכנות הידראוליות. משאבות המתאימות לשימוש זה הן משאבות בוכנאיות ומשאבות גלגלי שיניים.

**בוכנה הידראולית** היא התקן המשתמש בלחץ של נוזל על מנת לדחוף גליל שמבצע עבודה מכנית הדורשת כוח רב. משאבת שמן מזרימה שמן בלחץ רב אל הבוכנה. כתוצאה מלחץ השמן, הבוכנה שבגליל נעה קדימה או אחורה. אסור שתהיינה בועות אוויר במערכת, כי אוויר הוא גז הניתן לדחיסה ואילו שמן הוא נוזל שלא נדחס. לפיכך, אם יהיה אוויר במערכת, הבוכנה לא תיפתח במלואה עקב בועות אוויר שנדחסו (בצורה דומה, יש לרוקן את מערכת הבלמים שבמכונית מאוויר).

שמאל|ממוזער|250px|מגבה ידני.
יש בוכנות המקבלות את אספקת השמן ממשאבה ממונעת ויש בוכנות המקבלות את אספקת השמן שלהן ממשאבה ידנית (מגבה של רכב- ג'ק, לדוגמה).

**משאבה ידנית** מסתמכת על חוק פסקל שקובע שלחץ הנוזל שווה בכל חלקיקי הנוזל. כוח המופעל על בוכנה קטנה (1) מתורגם לתנועת נוזל בגליל הצר (3), במכל (5), בגליל הרחב (4) ולתנועת הבוכנה הגדולה (2). הבוכנה הקטנה מניעה כמות קטנה של נוזל בעזרת שטח קטן של הבוכנה. כמות הנוזל הזו, מתחלקת על פני שטח גדול יותר בבוכנה הגדולה - שתנוע לאט יותר אך בעוצמה רבה יותר. נוצרת כאן הכפלת כוח, אך לגובה קטן. אם שטח הגליל הקטן הוא A ושטח הגליל הגדול הוא S, אזי מחוק פסקל והגדרת הלחץ נובע ש
: \ F_S / S = P = F_A / A או \ F_S = \left( \frac{S}{A} \right) F_A \ 

## ראו גם
* מכניקת הזורמים
* משאבה הידראולית, בוכנה הידראולית
* רובוטיקה
* אוטומציה
* לחץ בנוזלים
* עומד הידראולי

## קישורים חיצוניים

* מילון למונחי הידרוליקה | 1951 | 1963 | באתר האקדמיה ללשון העברית
* 
* 

קטגוריה:מכונות
דעת קהל

ממוזער|250px|דעת הקהל
ממוזער|250px|קריקטורה העוסקת בהשפעת דעת הקהל על מערכת המשפט

**דעת קהל** היא צירוף האמונות והדעות של ציבור גדול (למשל: כל תושבי מדינה מסוימת) בנושא מסוים.

וולטר ליפמן הגדיר דעת קהל כ"תמונות המצויות בראשינו" לעומתו אמר תומאס קרלייל "דעת הקהל היא השקר הגדול ביותר עלי אדמות" ומור הרחיב ואמר: "דעת הקהל היא ראי עקום; פעם היא מגדילה ופעם היא מקטינה, אולם תמיד מעוותת את הדברים".

נוסח הצירוף על פי תפילת כל נדרי: "על דעת המקום ועל דעת הקהל ... אנו מתירין להתפלל עם העבריינים" (שם בהוראת הסכמת הקהל).

## בממשל
ממוזער|250px|השפעתה של דעת הקהל על הממשל

בממשל דמוקרטי ליברלי, לדעת הקהל השפעה ניכרת על פעולתם של פוליטיקאים ומנהיגים, ולכן נעשה ניסיון לעצב אותה באמצעות מיטוב יחסי ציבור. לבירור דעת הקהל נהוג לערוך סקר דעת קהל על מדגם מייצג של האוכלוסייה הרלוונטית.

לדעת הקהל משקל גדול יותר בדמוקרטיה מאשר בדיקטטורה. בפרט גדל משקלה של דעת הקהל בתקופה שלפני הבחירות. בתקופה זו נערכים סקרי דעת קהל רבים, ביוזמת המפלגות או ביוזמת אמצעי תקשורת, בניסיון לחזות את תוצאות הבחירות. דעת הקהל משתקפת לעיתים גם ללא עריכת סקר, למשל על ידי בחירות או משאל עם, וכן, באופן פחות מהימן, באמצעות רשתות חברתיות או השתתפות המונית בהפגנה. הסיבה לחשיבותה של דעת הקהל בדמוקרטיה, מצויה ביכולת ההיזון החוזר שלה. כלומר, יצירת היזון חוזר אודות דעתו של העם המיוצגת בתקשורת (מצב אידיאלי) מביאה לתיקון עוולות השלטון לסירוגין. בצורה זו יכולה הדמוקרטיה לחשוף את חסרונותיה ולתקנם, ובכך גדולתה.

## בעסקים
עיצוב דעת קהל הוא חלק חשוב מתהליך שיווק והטמעת מוצר חדש בשוק, ואף משמש ככלי נשק כנגד מתחרים. לעיתים, דעת קהל שלילית, גם היא שגויה עובדתית, יכולה לעכב פיתוחו של מוצר או לשנות מוצר קיים מוצלח ומוכח, בשל הפגיעה במוניטין.

לדוגמה, רשת המסעדות הגדולה בעולם, מקדונלד'ס, שינתה את הרכב התפריט שלה ברוב העולם המערבי, והוסיפה לו מגוון סלטי בריאות בעקבות מחאה ציבורית כללית שנשמעה בארצות הברית על השמנה ומחלות לב ב-2003. מספר סרטים פופולריים שנעשו בנושא, חלקם פרטנית כנגד הרשת, גרמו לגל מחאה שיצר שינוי במוצר דגל מצליח ומוכח שלא עבר שינוי מהותי מזה כ-10 שנים.

## ראו גם
*סקר דעת קהל

## קישורים חיצוניים

* Masterful Inactivity Could Be the Solution Everybody Runs Round in Circles to Find - הסבר של David Porter על הסכנות שבחקיקת חוקים מתוך ניסיון להשפיע על דעת הקהל, ללא בחינה מעמיקה של השלכותיהם העתידיות.
* 
* 

## הערות שוליים

*
פיליפוס הערבי

[שמאל|ממוזער|250px|פסל רומי של הקיסר פיליפוס הערבי מוצג ב[המוזיאון החדש (ברלין)|מוזיאון החדש בברלין]]
**מַרְקוּס יוּלְיוּס פִילִיפּוּס** (בלטינית: **Marcus Iulius Philippus**; בערך 204–249 לספירה), הידוע גם בשם **פִילִיפּוּס הערבי**, על שם מוצאו, היה מקיסרי רומא.

## שנותיו הראשונות
לא הרבה ידוע על שנותיו הראשונות של פיליפוס, הוא נולד בעיר קטנה הסמוכה לטרכון שנוסדה על-ידיו מחדש בשם פיליפופוליס (באתרה שוכנת כיום העיירה  בהר הבשן), למשפחה ממוצא ערבי.
אביו היה אזרח רומאי שהיה מנהיג שודדים ידוע. אחיו, גאיוס יוליוס פריסקוס היה חבר המשמר הפרטוריאני בתקופתו של הקיסר גורדיאנוס השלישי.

## קריירה פוליטית
בשנת 243 במהלך מסע מלחמה של גורדיאנוס כנגד מלך פרס שאפור הראשון, מת מפקד המשמר הפרטוריאני. פיליפוס, בעידודו של אחיו, הצליח להתמנות למפקד החדש.

בעקבות תבוסתו הצבאית בשדה הקרב בשנת 244 הקיסר גורדיאנוס נפטר בנסיבות לא ברורות. משערים שפיליפוס היה אחראי למותו מכיוון שמיד אחרי מות גורדיאנוס הוכרז פיליפוס כקיסר על ידי הלגיונות.

פיליפוס חתם על חוזה שלום עם שאפור, מינה את אחיו לאחראי על הפרובינקיות המזרחיות ונסע לרומא כדי להבטיח את מינויו לקיסר על ידי הסנאט.

## קיסר
בתחילת שלטונו נאלץ פיליפוס להתמודד עם פלישה של שבטים גרמאניים לפאנוניה ופלישת הגותים למואסיה. הפלישה נהדפה לבסוף בשנת 248 אולם הלגיונות נשארו ממורמרים על חלקם הקטן בשלל, דבר זה הוביל למרידה בראשותו של טיבריוס קלאודיוס פקטיאנוס, המרד דוכא ופיליפוס מינה את דקיוס לעמוד בראש הפרובינקיות, שורה של מרידות פרצו גם במזרח כתגובה לשלטונו המדכא של פריסקוס אולם הם לא זכו להצלחה.

באפריל 248 ערך פיליפוס את משחקי המאה לציון שנת ה-1,000 לייסודה של העיר רומא, החגיגות היו מרהיבות וכללו הצגות תיאטרון, משחקי גלדיאטורים ומשחקי ספורט.

למרות החגיגות גברה המרירות בקרב הלגיונות ודקיוס הוכרז על ידם כקיסר. באביב של שנת 249, כוחותיו התחילו לצעוד אל רומא ופגשו את כוחותיו של פיליפוס ליד ורונה. ידו של דקיוס היה על העליונה ופיליפוס נהרג בקרב או שנרצח על ידי חייליו שרצו להראות את נאמנותם לקיסר החדש.

## לקריאה נוספת
* 
* אדוארד גיבון, **שקיעתה ונפילתה של הקיסרות הרומאית**, עברית: אריה ענבי, הוצאת "ספרי זהב", תל אביב, 1955.
* **[[היסטוריה אוגוסטה]]: הקיסרים החיילים**, תרגם מלטינית, הוסיף מבוא והערות דוד גולן. ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2014. מבוא, "פיליפוס הערבי", עמ' 25–29; "חיי גורדיאנוס השלישי", כט–לא, עמ' 132–135.


* The Cambridge Ancient History, Volume 12: *The Crisis of Empire, AD 193-337*, 2nd edition. Edited by Alan Bowman, University of Cambridge, 2005


## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:סורים
קטגוריה:קיסרי רומא
קטגוריה:ילידי 204
קטגוריה:נפטרים ב-249
ישיבה יוניברסיטי

**אוניברסיטת ישיבה** (באנגלית: **Yeshiva University** או בקיצור **YU**) היא אוניברסיטה יהודית פרטית בניו יורק שנוסדה ב-1886. תוכניות הלימוד לתואר ראשון משלבות את ערכי האורתודוקסיה המודרנית בארצות הברית - "תורה ומדע".

לאוניברסיטה סניף נוסף, בירושלים. ישיבה אוניברסיטה בלוס אנג'לס (YULA) החלה כסניף של ישיבה אוניברסיטה, אבל היום היא מהווה מוסד נפרד.

## רקע
מסלולי הלימודים לתואר ראשון נפרדים לנשים ולגברים. הם כוללים מדעי הרוח ומדעי הטבע, בשילוב לימודי יהדות.

הנשיא הנוכחי של האוניברסיטה הוא הרב ארי ברמן. נשיאי האוניברסיטה בעבר: הרב דב רבל, הרב שמואל בלקין, הרב נחום לאם וריצ'רד יואל.

מלבד הקולג' האקדמי, כולל המוסד גם את ישיבת רבינו יצחק אלחנן, על שם הרב יצחק אלחנן ספקטור. תלמידי הישיבה לומדים במתכונת ישיבתית רגילה במשך חציו הראשון של היום, ובחציו השני הם לומדים לתואר ראשון או שני. בין ראשיה היו הרב שלמה פוליצ'ק, הרב משה סולובייצ'יק, הרב יוסף דב סולובייצ'יק והרב נחום לאם. לישיבה שלוחה בירושלים בשם "כולל גרוס", השוכן בסמוך לקמפוס של המרכז האקדמי לב.

מסלולים לתארים מתקדמים ומסלולי הכשרה מקצועית מוצעים בתחומים שונים.

התלמידים במסלולים אינם רק יהודים.

לישיבה מסונף גם בית ספר תיכון שהוקם ב-1916 בשם "אקדמיה תלמודית על שם מרשה שטרן". בבית הספר כ-300 תלמידים.

ב-22 באוגוסט 2019 הוגשה תביעה כנגד המוסד בטענה שרב התיכון במוסד, ג'ורג' פינקלשטיין וארבעה עובדים אחרים ביצעו בתלמידים עבירות מין שונות, לפני עשרות שנים. התביעה הוגשה לבית המשפט העליון בניו יורק, ורוב התלמידים שמצוינים בה, 33 במספר, נשארו אנונימיים.

## אקדמיה
### בתי ספר
#### תוכניות לתואר ראשון
* מכללה למדעים ורפואה על שם מרדכי כ"ץ
* סטרן קולג' לנשים
* מכללת עסק על שם סיי סימס
* ישיבה קולג'
* מכללת מוזיקה על שם פיליפ ושרה בלז

#### תוכניות לתואר שני
* בית הספר קרדוזו למשפטים
* מכון וורצווילר לעבודה סוציאלית
* בית הספר למוסמכים מתקדמים אזריאלי לחינוך ומינהל יהודי
* בית הספר למוסמכים ברנרד רבל ליהדות
* בית הספר למוסמכים פרקאוף לפסיכולוגיה

## ישיבה
* ישיבת רבינו יצחק אלחנן
* תיכון ישיבה יוניברסיטי לבנים על שם מרשה שטרן
* תיכון ישיבה יוניברסיטי לבנות על שם שמואל ונג

## נשיאים
* דוב רבל - 1915–1940.
* שמואל בלקין - 1943–1975.
* נחום לאם - 1976–2003
* ריצ'רד יואל - 2003–2017
* ארי ברמן - 2017– מכהן.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מוסדות תורניים אקדמיים
קטגוריה:ארצות הברית: ישיבות
קטגוריה:סמינרים להכשרת רבנים
קטגוריה:וושינגטון הייטס
קטגוריה:ניו יורק: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:ניו יורק: ישיבות
קטגוריה:ארצות הברית: אוניברסיטאות ומכללות יהודיות
קטגוריה:קצרמר ארצות הברית
סרט מגנטי

שמאל|ממוזער|220px|סרט הקלטה מגנטי ברוחב 1/4 אינץ'
[שמאל|ממוזער|220px|[קלטת שמע (רוחב הסרט 1/8 אינץ')]]
**סרט מגנטי** הוא סרט ארוך, עשוי מחומר פלסטי שבו חומר הניתן למגנוט, המיועד להקלטת אותות אנלוגיים או דיגיטליים.

סרט מגנטי בנוי מבסיס של סרט מחומר פלסטי דק, המצופה בשכבה דקה המכילה חלקיקים של תחמוצת הברזל, אשר משנים את התכונות המגנטיות שלהם בהתאם לשדה מגנטי שיוצר ראש ההקלטה של מכשיר ההקלטה. הסרט משמש להקלטת אותות אנלוגיים או דיגיטליים. רוחב נפוץ של סרטים מגנטיים היה 1/2 אינץ' (במחשבים) ו-1/4 אינץ' (ברשמקולים).

בראשית ימיו סרט מגנטי היה מלופף על גלגל יחיד, ולשם שימוש בו נדרש גלגל נוסף, ריק, שאליו עבר הסרט במהלך קריאתו או כתיבתו. בהמשך הוחלפו סרטים אלה בקלטות, המכילות במארז אחד שני גלגלים, אחד לאספקת הסרט והשני לקליטתו.

סרט מגנטי משמש באלקטרוניקה בידורית, להקלטה של צליל בפורמטים שונים על גבי סרטי הקלטה וכן בקלטת אודיו רגילה או קלטת אודיו דיגיטלית מסוג DAT, וכן להקלטה של תמונה וקול בקלטת וידאו. במחשבים משמש הסרט המגנטי לאחסון של נתונים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מגנטיות
קטגוריה:התקני אחסון נתונים
מגנטי
פס ייצור

שמאל|ממוזער|250px|פס ייצור של פורד, 1913
**פס ייצור** הוא שיטת ייצור המורכבת ממספר תחנות עבודה, שבכל אחת מהן, חלקים הניתנים להחלפה מוספים למוצר מסוים באופן עקבי, ולאחריה עובר המוצר לתחנה הבאה, על מנת ליצור בסוף התהליך מוצר סופי.

פס הייצור הוצג לראשונה על ידי אלי ויטני כדי ליצור מוסקטים (סוג של רובה) עבור ממשלת ארצות הברית. מאוחר יותר, הנרי פורד הציג את פס הייצור הנע במפעל "היילנד פרק פורד" על מנת לחסוך בהוצאות ולמסור מוצר סופי זול יותר.

## ההיסטוריה של פס הייצור
עד המאה ה-19, נהוג היה שאדם אחד או מספר אנשים, ייצרו את כל החלקים של מוצר מסוים לחוד, והרכיבו אותם למוצר יחיד, תוך עשיית שינויים קלים בחלקים כך שיתאימו ביחד. שיטה זו נקראת השיטה הבריטית לייצור. אלי ויטני פיתח את השיטה האמריקאית לייצור בשנת 1799, על ידי שימוש ברעיונות חלוקת העבודה וכוח הסבל ההנדסי, על מנת ליצור הרכבה מחלקים באופן עקבי. תהליך ההרכבה הקווי הזה, אפשר גם לעובדים שאינם מיומנים בהרכבת כל המוצר, לחבר חלקים אחדים למוצר מסוים. מכיוון שכל החלקים כבר יוצרו (בפס ייצור פשוט ודומה אחר), כל שהיה צריך לעשות הוא לחבר את החלקים יחדיו.

בתחילה, למוצרי עבודת יד לא הייתה דרישה לאיכות גבוהה, ולכן עיצובים שעוצבו בפס ייצור הצריכו עובדים מיומנים פחות ולכן יוצרו בעלות קטנה יותר. כל החלקים נעו על רצועה או שרשראות, והעובדים היו עומדים בשורה ומרכיבים את המוצרים. מכאן השם "פס ייצור". פסי ייצור מודרניים מורכבים לעיתים מתלות הדדית מורכבת יותר.

בתחילת תקופת התעשייה, פס הייצור רץ בצורה חלקה, אך כאשר התחרות גברה, העובדים נדרשו לעבוד מהר יותר ולמשך יותר שעות, ובכך הגבירו את קצב תקריות הפציעה בעבודה. רבים מהעובדים לא אהבו את פס הייצור, שכן רובם לא חשו את שביעות הרצון מראיית המוצר הסופי, וכן הם היו מתוסכלים מתנאי העבודה המעייפים והלא-בטוחים. משום שהעובדים נדרשו לעמוד באותו המקום במשך זמן רב לחזור על אותה פעולה מאות פעמים ביום, הם סבלו לימים ממה שנקרא כיום **פציעת מתח חוזרת**.

אף על פי שוויטני היה הראשון להשתמש בפס הייצור בתקופת המהפכה התעשייתית, רעיון השימוש בחלקים ניתנים להחלפה לא היה חדש, אך השימוש בו היה מועט.

## ההיסטוריה של פס הייצור הנע
הנרי פורד התקין את פס הייצור הנע הראשון שהשתמש בסרט נע ביום ה-1 בדצמבר 1913, כאחד ממספר חידושים המיועדים לחסוך בהוצאות ולאפשר ייצור המוני. הרעיון היה שכלול והתאמה של שיטה אשר שימשה לעיבוד בשר בשיקגו, אילינוי. בדרך זו, בהבאת החלקים אל העובדים, נחסך זמן רב. שיטות הייצור של פורד התבססו על שני רעיונות עיקריים, הראשון פס הייצור והשני אחידות המוצר.

כיום מרבית פסי הייצור עבור להיות פסי ייצור אוטומטי, המשתמשים בכלים מעולם הרובוטיקה, תוכנה, על מנת לייעל את תהליך הייצור ולחסוך בכוח אדם כגון: מכונות מילוי, הזנה, פיקוק, שינוע, ומכונות סוף הקו (אריזה למשלוח).

## ראו גם
* המהפכה התעשייתית
* ייצור המוני

## קישורים חיצוניים

* 
* טל ענבר, ייצור לוויינים בקצב מסחרר ישנה את פני תעשיית החלל, באתר סוכנות החלל הישראלית, 29 ביוני 2017

קטגוריה:ייצור
קטגוריה:תעשייה
קטגוריה:הנדסת תעשייה
שבטבט גדול

**שבטבט גדול** (שם מדעי: *Equisetum telmateia*) הוא צמח רב-שנתי עשבוני במשפחת השבטבטיים.

צמח זה אוהב אדמת ביצות שיש בה גם כבול, ומי תהום גבוהים, והרבה צל. הצמח לא נפגע על ידי בעלי חיים, יש בו חומר צורני ומרכיבי הצמח עלולים לפגוע באוכל אותם. לאדם יש תועלת רפואית - יש טוענים שהוא מסייע לפתיחת צינורות בגוף, כמו שתן ומעברי דם. המינונים זעירים, וכדאי להשאיר זאת לרופא או למומחה בצמחי מרפא.

מרכיבי צמח זה מיובאים לארץ בשמות מסחריים שונים למטרות רפואיות. בארץ יש שני מינים, שבטבט ענף ושבטבט גדול, בעולם כ-30 מינים, שהגדול ביותר מגיע לגובה 12 מטר. קבוצת הצמחים האלו ידועה ממאובנים שנוצרו לפני 350 מיליון שנים, הרבה לפני שבאו לעולם צמחים בעלי פרחים, לכן הם נקראים צמחים ירודים הקרובים יותר למחלקת השרכים.

## השבטבטים בקיבוץ הגושרים
בצפון הארץ, בקיבוץ הגושרים, נמצא "עמק הנהר הנעלם", ובו שמורת טבע פרטית שהייחוד שלה הוא באלפי השבטבטים הגדלים במקום.

מחזור החיים מתחיל בסוף פברואר, עם יציאת עמודי פריחה, לא פרח כי אם עמוד גבעולי
ללא מחטים, ובראשו מרוכזים עלי שיבולת, הנבגים, תאי מין משני המינים. לאחר כ10 ימים עמוד זה נעלם לאחר שהנבגים התפזרו ונפגשו במיוחד בעזרת מים.

מיד לאחר מכן, בשבוע הראשון לחודש מרץ, עולים מהשורשים התת-קרקעיים צמחים עם גבעול שממנו יוצאים כעין מחטי אורן. הצמח בצעירותו הוא ירוק בהיר והמחטים שבו צמודים לגבעול כמו עץ אורן קטן, עם הזמן הוא גדל לגובה והמחטים נפרשים ומעט גולשים לצדדים. סוף גידולו באמצע הקיץ שאז גובהו מגיע לסביבת מטר אחד. עם תחילת החורף הגבעול מתחיל להשחיר ולקמול. אם החורף קר מאוד הוא נעלם מהר ורק השורשים התת-קרקעיים ממשיכים לשמור חיים.

השבטבט הגדול הוא צמח מוגן, והשטח הכמעט יחידי שבו הוא גדל בישראל הוא בקיבוץ הגושרים, בשמורה ליד נחל קורן (עמק הנהר הנעלם).
ימין|ממוזער|250px|שבטבט גדול בעמק הנהר הנעלם בקיבוץ הגושרים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שבטבטיים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
יוניקוד

**יוּנִיקוֹד** (באנגלית: **Unicode**) הוא תקן בין־לאומי לייצוג טקסט במערכות מחשב. התקן מגדיר מערכת תווים המקיפה את כל מערכות הכתב הנמצאות כיום בשימוש פעיל בשפות העולם, וכן מערכות כתב ותווים נוספים שבהם נעשה שימוש בתחומים מדעיים וטכניים, כגון מתמטיקה ובלשנות.
בנוסף מגדיר התקן כללים לייצוג צירופים של תווים שונים (כגון אות לטינית שעליה סימן אקצנט, או אות עברית שעליה סימן ניקוד), וכללים לייצוג והצגה של טקסט דו־כיווני (הכולל קטעים במערכת כתב הנכתבת משמאל לימין ובכזו הנכתבת מימין לשמאל). הגרסה הראשונה של התקן פורסמה בשנת 1988. נכון לספטמבר 2021 הגרסה האחרונה היא 14.0.

מערכות הפעלה מודרניות כדוגמת Windows החל מ־Windows 2000, הגרסאות החדשות של לינוקס ו־OSX, מערכת ההפעלה של אפל, כולן עושות שימוש בתקן יוניקוד. מערכות ההפעלה הראשונות שתמכו ביוניקוד היו Windows NT על כל גרסאותיהן ו־Plan9, שהיא מערכת מבוססת יוניקס.

תקן מקובל לייצוג טקסט לפני יוניקוד היה ASCII, שייצג את האלפבית הלטיני הפשוט (ללא אקצנטים וכולי), מספרים וסימני פיסוק בקידוד של 7 סיביות. כדי לתמוך בתווים נוספים הורחב ייצוג זה לקידוד של 8 סיביות, שכל אחד מהם הכיל 256 תווים: 128 תווי ASCII ו־128 תווים אחרים לפי האזור. כך למשל, המספר 224 הכיל את האות à בקידוד של מערב אירופה ואת האות א בקידוד העברי. דבר זה גרם לבעיות בהעברה של טקסט ממערכות שונות. ב־1990 התכנסו חברות תוכנה ותקשורת עולמיות כדי לפתור את הבעיה וכך החלה התקינה של יוניקוד.

עד לגרסה 2.0, התבסס יוניקוד על קידוד של 16 סיביות, היכול להכיל 65,536 תווים. לאחר שתוקנו תווים רבים לצורכי תאימות (כגון הברות קוריאניות), היה ברור כי אין זה מספר מספיק לכל הצרכים העולמיים, וגרסה 2.0 של יוניקוד הורחבה להכיל 1,112,064 תווים באמצעות מנגנון UTF-16, שבו 2048 קודים מנוצלים כדי לייצג יותר ממיליון תווים. בגרסה 3.1 של יוניקוד הותקנו התווים הראשונים מעבר לתחום ה־65,536 העליונים (המשטח הרב־לשוני הבסיסי), וקידוד יוניקוד ניתן לבצע באחת משלוש צורות: UTF-8, UTF-16 ו־UTF-32. הראשונה משמשת באינטרנט ובלינוקס, השנייה בג'אווה ובחלונות, והאחרונה בתור קידוד פנימי (בתוך הזיכרון) של מערכות יוניקס מסוימות.

תקן היוניקוד מוסיף נדבך קטן בהפיכתו של העולם לכפר גלובלי קטן בשל העובדה שיש מערכת קידוד אחידה שאפשר להשתמש בה בכל העולם. הדבר מקל במיוחד על אנשים הנוסעים ברחבי העולם, היכולים כמעט בכל מחשב לכתוב בשפתם. כמו גם החלפת תכתובות באינטרנט בין אנשים דוברי שפות שונות מרחבי העולם.

## אוצר התווים של יוניקוד

כל תו ביוניקוד הוא בעל שם ומספר סידורי (שאותו נהוג לציין בבסיס הקסדצימלי עם הקידומת U+&lrm;). לדוגמה, האות העברית "א" ידועה בשם HEBREW LETTER ALEF או U+05D0.

כאשר קונסורציום יוניקוד מוסיף תו חדש לתקן, מספרו הסידורי מוקצה מתוך אחד מהבלוקים הבאים, בהתאם להשתייכותו. להלן הבלוקים נכון לגרסה 4.0 של התקן וטווחיהם המספריים (מצוינים בבסיס הקסדצימלי):

## ראו גם
* אלגוריתם דו־כיווניות של יוניקוד
* קידוד תווים
* ASCII
* BOM

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* האתר של ארגון יוניקוד
* decodeunicode 50.000 gifs.
*כיצד מקודד אימוג'י ב-יוניקוד

קטגוריה:קידוד תווים
ארץ עיר

[שמאל|250px|משחק ארץ עיר מצויר על רצפת גן משחקים ב[מעלה לבונה|ממוזער]]
**ארץ עיר** (ידוע גם בשם "**חי צומח דומם**") הוא משחק ידע כללי הבוחן את יכולתו של המשתתף למצוא מילים המתחילות באות נתונה עבור כל אחת ממספר קטגוריות כלליות. ברוב המקרים כולל המשחק את הקטגוריות הבאות: ארץ, עיר, חי, צומח, דומם, שם פרטי של בן, שם פרטי של בת, מקצוע ואישיות. על אלה אפשר להוסיף כהנה וכהנה.

## כללי המשחק
המשחק מיועד לשני משתתפים ומעלה. הוא מתחיל בבחירת אות באופן אקראי (בדרך כלל על ידי כך שאחד המשתתפים מדקלם את האלפבית בלב והשאר אומרים לו מתי לעצור על ידי המילה "סטופ"). אחרי בחירת האות, המשתתפים מנסים למצוא במהירות האפשרית מילים שונות שמתחילות באות שנבחרה, בהתאם לקטגוריות שנקבעו מראש. כל משתתף כותב את המילים בטבלה שלו.

ברגע שאחד המשתתפים מצליח לסיים את הרשימה, סיבוב המשחק נעצר (גם אם יתר המשתתפים טרם סיימו למלא את הטבלה) ומתחילים להשוות בין הרשימות של כל המשתתפים. את הניקוד נהוג להעניק באופן הבא: משתתף מקבל 15 נקודות עבור קטגוריה שבה הוא מצא מילה תקנית, אך אף משתתף אחר לא מצא; 10 נקודות מתקבלות עבור קטגוריה שבה המשתתף מצא מילה תקנית - שעה שמשתתפים אחרים מצאו לה מילים אחרות, ו-5 נקודות על קטגוריה שבה משתתף אחד נוסף לפחות מצא את אותה המילה. במקרה שמשתתף לא מצא מילה תקנית בקטגוריה מסוימת, כמות הנקודות שברשותו עד אז לא משתנה.

בשלב זה נבחרת אות חדשה, ומתחיל סבב חדש, עם אותם הכללים. המשחק נמשך עד שמחליטים המשתתפים להפסיקו, או אם הסתיימו האותיות באלפבית.

בסיום המשחק מסכם כל משתתף את הניקוד שלו, ובעל הניקוד הגבוה ביותר נקבע כמנצח.

משחק דומה, עם הבדלים קטנים, קיים גם בשפות אחרות. באנגלית נקרא המשחק "Scattegories", והוא מופץ גם בגרסה מסחרית.

## דוגמאות לתשובות אפשריות למשחק
להלן דוגמה לפתרון מלא של המשחק בו מופיעים ערכים מומלצים בוויקיפדיה (כשהדבר ניתן).

## קישורים חיצוניים

* שחקו ארץ עיר, באתר סנופי
* ארץ עיר לאנדרואיד, משחק ארץ עיר באנגלית, בחנות האפליקציות של גוגל (בחינם)
* כל התשובות באתר ארץ עיר

קטגוריה:משחקי ילדים
קטגוריה:משחקי עט ונייר
סרט מנוקב

שמאל|ממוזער|150px|סרט מנוקב לפסנתר אוטומטי
שמאל|ממוזער|150px|סרט מנוקב של מחשב וסדר צילום

**סרט מנוקב** הוא סרט העשוי לרוב מנייר או מחומר פלסטי, ובו ניקוב המכיל נתונים הניתנים לפענוח על ידי מכשירים אוטומטיים ומחשבים.

תחילת השימוש בסרט מנוקב הייתה מתן הוראות הפעלה למכונות אוטומטיות, כגון מכונות אריגה, לביצוע פעולות החוזרות על עצמן. במקרה של מכונת אריגה, הכתיב הסרט המנוקב את דוגמת האריגה. סרטים מנוקבים שימשו גם למתן הוראות הפעלה לתיבות נגינה ולכלי נגינה מכניים אחרים. בסרטים מנוקבים ניתנו הוראות נגינה לפסנתרים אוטומטיים. היה סוג של פסנתר ששימש ל"הקלטה", וממנו הוכנו סרטים מנוקבים אשר הוזנו לפסנתרי השמעה שהיו דומים לפסנתר רגיל בתוספת מנגנון הפעלה אוטומטי. פסנתרנים מלחינים מפורסמים הונצחו על גבי סרטים מנוקבים, בהם גוסטב מאהלר, סרגיי רחמנינוב וג'ורג' גרשווין. כיום ניתן לרכוש תקליטורים עם הקלטות שנעשו לאחרונה בעזרת הסרטים המנוקבים, כך שאפשר להאזין למלחין היצירה המנגן בפסנתר. היו מקרים שבהם נערך ביצוע פומבי של יצירה עם תזמורת ופסנתר אוטומטי, שבה "ניגן" המלחין הרבה שנים לאחר מותו. בשנת 1975 יצא לאור תקליט של חברת קולומביה רקורדס שבו הושמע ג'ורג' גרשווין ביצירה "רפסודיה בכחול" על פסנתר מכני שניגן סרט מנוקב אותו ניקב גרשווין בשנות ה-20, ואת נגינתו (38 שנים לאחר מותו) ליוותה תזמורת ג'אז בניצוחו של מייקל טילסון תומאס.

בעבר היה השימוש בסרט מנוקב נפוץ לאחסון נתונים של מכשירי טלפרינטר לסוגיהם, תחילה בקוד בודו, שבו 5 חורים מיצגים תו, ואחר כך בקוד ASCII, שבו 7 או 8 חורים מייצגים תו. סרטים אלו שימשו כאמצעי קלט למכונות סדר צילום והיו בשימוש נרחב בענף ההוצאה לאור של ספרים וכן בהכנה לדפוס. הסרט המנוקב שימש כאמצעי לאחסון נתונים של מחשב או גם לסדר צילום משולב מחשב, אף זאת בקוד ASCII.

## ראו גם
* הנול של ז'אקאר
* כרטיס ניקוב

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:התקני קלט
קטגוריה:חומרי פלט מתכלים
קטגוריה:התקני אחסון נתונים
קטגוריה:טכנולוגיות מיושנות
קטגוריה:אוטומציה
מנוקב