ענקיות מעמקים

[ממוזער| [דיונון ענק באורך 9 מטר, שנשטף לחוף בנורווגיה ב-1954]]
**ענקיות מעמקים** היא הנטייה של מינים של בעלי חיים, החיים במעמקי הים, להיות גדולים יותר מקרוביהם במים הרדודים על פני טווח טקסונומי רחב. הסברים אפשריים לסוג זה של ענקיות כוללים הסתגלות לטמפרטורה קרה יותר, מחסור במזון, לחץ טריפה מופחת וריכוזי חמצן מומס מוגברים בים העמוק. התנאים הקשים והנגישות המוגבלת לסביבה התת-ימית, הגבילו את התפתחות המחקר בתחום זה.

## טווח טקסונומי
אצל סרטנים ימיים נצפתה המגמה של ענקות מעמקים אצל קרילאים, מעשירי רגל, שטצדאים, ושווה רגלאים. לא-פרוקי רגליים שבהם נצפתה ענקיות מעמקים הם סילוניות, צורבים וצלופחים מסדרת הצלופחאים.

דוגמאות בולטות ליצורי ים המפגינים ענקיות בים העמוק כוללים את המדוזת הענקית, סרטן העכביש היפני, פלסיובאטיס, דג משוט ענק, תמנון שבע הזרועות, ומספר מיני דיונונים : הסטיגיומדוזה, דיונון עצום (עד 15 מטר אורך), דיונון צלצל חסון, דיונון דנה, דיונון יבלות ענק, מגנאפינה.

## הסברים
### טמפרטורה נמוכה יותר
ישנה השערה כי הגורם לענקיות הוא כלל ברגמן, כלל ברגמן מסביר את העובדה שעל פני כדור הארץ בעלי חיים מאותו המין יהיו גדולים יותר באזורים צפוניים וקרים. לפי כלל זה ככל שגוף גדול יותר כך היחס בין הנפח שלו לשטח הפנים קטן, והוא יאבד פחות חום לסביבה.

### מחסור במזון
הסבר נוסף לענקיות הוא התאמה למחסור במזון בעומקים של יותר מ-400 מטר. גוף גדול יותר יכול לשפר את היכולת לחפש משאבים מפוזרים. בנוסף הענקיות מאפשרת ליצור המעמקים לצבור אנרגיה ולשרוד זמן רב ללא מזון עד לפעם הבאה בה יתקל בטרף. דוגמה לכך היא איזופוד ענק ששרד בשבי במשך חמש שנים ללא מזון.

### לחץ טריפה מופחת
השפעה אפשרית נוספת היא לחץ טריפה מופחת במים עמוקים יותר. מחקר של ברכיופודים מצא שהטריפה בעומקים הייתה פחות שכיחה באופן משמעותי מאשר במים רדודים.

גם רמות החמצן המומסות נחשבות למלאות תפקיד בענקיות של הים העמוק. מחקר משנת 1999 על סרטנים שטצדאיים מצא שגודל אורגניזם פוטנציאלי מרבי נמצא בקורלציה ישירה עם רמות חמצן מומס מוגברות במים עמוקים. ידוע כי מסיסותו של חמצן מומס באוקיינוסים עולה עם העומק בגלל עלייה בלחץ, ירידה ברמות המליחות והטמפרטורה.

התיאוריה המוצעת מאחורי מגמה זו היא שענקיות בים עמוק יכולה להיות תכונה מסתגלת למאבק בחנק במימי האוקיינוס. אורגניזמים גדולים יותר מסוגלים לצרוך יותר חמצן מומס בתוך האוקיינוס, ומאפשרים נשימה מספקת. עם זאת, ספיגה מוגברת זו של חמצן יכולה גם להיות מסוכנת כאשר לאורגניזם יכולות להיות רמות חמצן כה גבוהות עד שהן הופכות מזיקות ורעילות.

## גלריה

קובץ:Giant_isopod.jpg|טקסט=A giant isopod (Bathynomus giganteus) may reach up to 0.76 m (2 ft 6 in) in length.| איזופוד ענק (*Bathynomus giganteus*) עשוי להגיע עד לאורך 76 ס"מ.
קובץ:Japanese_spider_crab.jpg|טקסט=A Japanese spider crab whose outstretched legs measured 3.7 m (12 ft) across| סרטן עכביש יפני שאורכו מרגל לרגל הגיע ל-3.7 מטר.
קובץ:Moroteuthis_robusta_bronco.jpg|טקסט=A robust clubhook squid, whose mantle reaches 2 m (6 ft 7 in) in length, caught off Alaska| דיונון צלצל חסון, שאורכו הגיע ל-2 מטר נתפס מול אלסקה
קובץ:Giant_Oarfish.jpg|טקסט=A 7 m (23 ft) king of herrings oarfish, washed up on the beach of a Navy SEAL training base in California| דג משוט ענק באורך 7 מטר, שנשטף אל החוף בקליפורניה
קובץ:Colossendeis_colossea_Smithsonian_Natural_History_Museum.jpg|טקסט=A Colossendeis colossea sea spider, displayed at the Smithsonian| עכביש ים *Colossendeis colossea*, מוצג בסמית'סוניאן
קובץ:Stygiomedusa_Gigantea_ov.jpg|טקסט=A Stygiomedusa jellyfish, which can grow up to 10 m (33 ft) in length| מדוזה *[[סטיגיומדוזה]]*, שיכולה להגיע לאורך 10 מטר
קובץ:Plesiobatis_daviesi_cochin.jpg|טקסט=A deepwater stingray, which can reach up to 2.7 m × 1.5 m (8 ft 10 in × 4 ft 11 in) in size| פלסיובאטיס, שיכול להגיע עד 1.5 מטר


## קישורים חיצוניים
* [עושים היסטוריה] 56: מסעות נועזים אל קרקעית האוקיינוס

## הערות שוליים

קטגוריה:צורות חיים ימיות
קטגוריה:חוקים אקוגאוגרפים