רפאל פטאי

**רפאל פטאי** (בהונגרית: **Patai Ervin György**; באנגלית: **Raphael Patai**; 22 בנובמבר 1910 – 20 ביולי 1996) היה חוקר פולקלור, אנתרופולוג, מזרחן והיסטוריון יהודי-הונגרי-ישראלי-אמריקאי, מחלוצי המחקר האתנוגרפי בארץ ישראל.**

==ביוגרפיה==
נולד בשם **ארווין ג'רג' פטאי** ב[[בודפשט]] בירת [[הונגריה]] ב-[[22 בנובמבר]] [[1910]] בבית יהודי ליברלי ואינטלקטואלי. אביו, [[יוסף פטאי]], היה [[משורר]], סופר, פעיל [[ציוני]] ומקורב ל[[תיאודור הרצל|הרצל]]. אמו אדית (שלומית) הייתה משוררת וסופרת. הוא למד ב[[אוניברסיטת בודפשט]] וב[[בית המדרש לרבנים בבודפשט]]. כמו כן למד ב[[בית המדרש לרבנים בברסלאו]]. עבודת הגמר שלו במחלקה ל[[שפות שמיות]] והיסטוריה של [[המזרח הקדום]] באוניברסיטת בודפשט עסקה במשורר האיטלקי היהודי [[ישראל ברכיה פונטנלה]].
בשנת [[1933]] [[העלייה החמישית|עלה]] ל[[המנדט הבריטי|ארץ ישראל]].

לאחר עלייתו למד פטאי ב[[האוניברסיטה העברית|אוניברסיטה העברית]] לדוקטורט (שני), והיה הראשון שזכה לקבל תואר דוקטור באוניברסיטה העברית. הוא הוסמך כדוקטור בשנת [[1936]]. עבודת הדוקטור שלו, שעסקה במים במקורות היהודיים, הושפעה מעבודותיו של [[סר]] [[ג'יימס ג'ורג' פרייזר]], ונכתבה בהנחייתו של [[שמואל קליין]], מראשוני הפרופסורים של המכון למדעי היהדות של האוניברסיטה העברית. לאחר סיום הלימודים המשיך לעבוד במסגרות שונות של האוניברסיטה העברית, אך לא התקבל למשרה קבועה במוסד. היה מורה לעברית באוניברסיטה בין השנים [[1938]] ל-[[1942]], שימש בתור מזכיר [[הטכניון]] בשנת 1942. הוא חזר לזמן קצר לבודפשט, על-מנת לסיים את [[סמיכה לרבנות|הסמכתו לרבנות]]. בשנת [[1944]] הקים את [[המכון הארץ ישראלי לפולקלור ואתנולוגיה]], והיה מנהלו במשך ארבע שנים. במסגרתו ערך יחד עם [[יוסף יואל ריבלין]] את כתב-העת "עדות" וכן שתי [[סדרת ספרים|סדרות ספרים]].
פטאי היגר ל[[ארצות הברית]] והתאזרח בה.
הוא זכה במלגת קרן ויקינג (ונר גרן), שבמסגרתה למד ב[[אוניברסיטת קולומביה]] ב[[ניו יורק]] במחלקה לאנתרופולוגיה [[1947]]–[[1948]]. בין השנים 1948 ל-[[1957]] היה פרופסור לאנתרופולוגיה ב[[מרכז למחקרי יהדות מתקדמים|דרופסי קולג']] ב[[פילדלפיה]].

בשנת [[1936]] זכה ב[[פרס ביאליק]] (ביחד עם [[משה צבי סגל]]) ל[[מדעי היהדות|חכמת ישראל]].

פטאי נישא לנעמי טולקובסקי, בתו של [[שמואל טולקובסקי]] ואחותו של מפקד חיל האוויר לשעבר [[דן טולקובסקי]]. לרפאל ונעמי נולדו שתי בנות, ג'ניפר (1942), רופאה, ודפנה  (1943), סופרת וחוקרת פמיניסטית. אחיו הצעירים של רפאל פטאי היו [[שאול פטאי|שאול פטא]]<nowiki/>י, פרופסור ל[[כימיה אורגנית]], והמשוררת והסופרת חוה קויגן-פטאי.

רפאל פטאי נפטר ב-[[20 ביולי]] [[1996]], ב[[טוסון]] שב[[אריזונה]]. היה בן 85 במותו.

אוסף על שמו שמור ב[[הספרייה הלאומית|ספרייה הלאומית]].

==מחקריו==
פטאי פרסם בחייו כארבעים ספרים ומאות מאמרים בנושאים שקשורים לפולקלור יהודי, אנתרופולוגיה של המזרח התיכון והיסטוריה יהודית.
היה עורך של סדרת הספרים "Jewish Folklore and Anthropology series" של אוניברסיטת ויין ב[[מישיגן]]. כיום הסדרה קרויה על שמו.

בשנת [[1947]] פרסם פטאי שני ספרים רחבי היקף. "מדע האדם: מבוא לאנתרופולוגיה", [[ספר לימוד]] למדע ה[[אנתרופולוגיה]], שכלל פרקים העוסקים בנושאים: מוצא האדם והגזעים, הלשון, הכלים, המזון, הרכוש והמסחר, המשפחה והשבט. הספר השני, "אדם ומקדש במיתוס היהודי העתיק" (Man and Temple in Ancient Jewish Myth and Ritual), התפרסם באנגלית, ועסק בניתוח הטקסים והמנהגים שנערכו בבית המקדש. בספר טען שהיהודים לא היו האנשים היחידים שמרכז הפולחן שלהם היה סביב [[מקדש]], והמוטיבים של הטקסים שנערכו בו היו קיימים בתרבויות הסובבות את היהודים באותה תקופה ב. לדוגמה טקס [[שמחת בית השואבה]], [[ניסוך המים]] ונענוע ה[[לולב]] ב[[סוכות]] הוא בעל מוטיבים של טקסים [[פגניות|פגאניים]] דומים להבטחת פוריות וגשם לקראת החורף.

בשנת [[1953]] פרסם באנגלית את הספר "ישראל בין מזרח ומערב", על החברה הישראלית בו טען כי החברה האשכנזית עושה "דיסקולטורציה" ו[[תירבות (חברה)|אקולטורציה (תירבות)]] (ביטול תרבות אחת והקניית תרבות אחרת) בקרב העולים ה[[מזרחים]].

בשנת [[1964]] פרסם אנגלית את הספר "מיתוסיים עבריים: ספר בראשית", יחד עם הסופר הבריטי [[רוברט גרייבס]], איתו היה בקשרי ידידות במשך שנים רבות. בספר זה נערכת השוואה בין סיפורי ספר [[בראשית]] לבין [[מיתולוגיה יוונית]] ו[[מיתולוגיה|מיתוסים]] אחרים במיתולוגיה של [[היסטוריה של המזרח התיכון|המזרח הקדום]]. בהם סיפורי [[גן עדן]] ו[[מיתוסים של מבול]] שהיו משותפים לכל תרבויות האזור. סיפורי הבריאה דומים בקוויהם הכלליים לסיפורים דומים מעמי [[בבל]] ו[[כנען]]. בסיפורי האבות מתגלים סימני היכר של תרבויות קדומות, לדוגמה האגדה על בני יעקב שנולדו כביכול כל אחד עם אחות תאומה שאיתה התחתן כל אחד, מעידה על תקופה בה סגדו לאלים ואלות באופן שווה. הם גם קשרו את [[בית אל (אבן קדושה)]] עם המלה היוונית, "בייטילוס", המציינת עמוד בצורת חרוט, שהיו מושחים אותו לעיתים בשמן, ביין או בדם ואשר האל היה שוכן בתוכו. לדעתם עבר השם ליוונית מפיניקית. טקסים מסוג זה מוזכרים גם בתנ"ך. בשנת [[1989]] פרסם מהדורה חדשה ומורחבת של הספר "מיתוסיים עבריים" (Hebrew myths).

בשנת [[1967]] פרסם את ספרו פורץ הדרך "[[האלה העבריה]]" (The Hebrew Goddess), הכולל סקירה מקיפה, ממקורות [[ארכאולוגיה|ארכאולוגיים]], סיפרותיים והשוואתיים על תקופת המקרא, המגיעה למסקנה שאלוהי ישראל נעבד יחד עם אשתו, [[אשרה (אלה)|האלה אשרה]], בפולחן משותף. ורק רפורמות מאוחרות ביטלו אמונה עממית זאת. בין ההוכחות מהמקרא שהביא פטאי היו: שאליהו הנביא (וכן אלישע ויהוא מלך ישראל) נלחמים בפולחן הבעל, אבל אינם יוצאים נגד פולחן האשרה של שומרון שהיה נפוץ ומוזכר בתנ"ך פעמים רבות. וכשירמיהו הנביא מוכיח את גולי יהודה במצרים (ירמיהו פרק מ"ד ובמיוחד, (15-20 שהחורבן בא בגלל חטאים ל[[יהוה]], עונים לו "כל האנשים" שהחורבן בא בגלל הרפורמה של יאשיהו, ובמיוחד מפני שהיהודים חדלו ל"קטר למלכת השמיים ולהסיך לה נסכים, כאשר עשינו אנחנו ואבותינו מלכינו ושרינו בערי יהודון ובחוצות ירושלים, ונישבע להם ונהיה טובים ורעה לא ראינו". בנוסף כתב פטאי שהאמונה באשתו של אלוהי ישראל הייתה קיימת אצל [[יב#יהודים ביב|יהודי יב]], ושם אשתו של האלוהים אצלם היה 'ענת בית אל', כפי שניזכר בכתביהם. ש[[הכרובים]], ובמיוחד בבית־המקדש השני. שהיו מפוסלים כזכר ונקבה המחבקים זה את זה, סימלו את הדואליות האלוהית. ובזמן העלייה לרגל, היו מראים את הכרובים לעולי הרגל והיו אומרים להם: "ראו חיבתכם לפני המקום, כחיבת זכר ונקבה".

בשנת [[2013]] יצאה לאור "האנציקלופדיה לפולקלור ומסורת יהודיים" (Encyclopedia of Jewish Folklore and Traditions) עליה עבד פטאי עשרות שנים, אך מעולם לא השלים אותה. פרופסור חיה בר-יצחק, מחוג לספרות עברית והשוואתית ב[[אוניברסיטת חיפה]], לקחה על עצמה את המשימה להשלים אותה וגייסה ועדה מייעצת של עשרה חוקרים, וכן כמאה חוקרים שתרמו ערכים לאנציקלופדיה בתחומי התמחותם.

== מספריו בעברית ==
* **המים: מחקר לידיעת הארץ ולפולקלור ארצישראלי בתקופות המקרא והמשנה**. תל אביב, הוצאת החוקר על ידי [[דביר (הוצאת ספרים)|דביר]] בע"מ, תרצ"ו. 276 עמ'.
* **הספנות העברית: פרק בתולדות התרבות הארצישראלית בימי קדם**. ירושלים, הוצאת [[החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה|החברה העברית לחקירת א"י ועתיקותיה]] בסיוע „[[מוסד ביאליק]]“ על ידי [[הוצאת ראובן מס|ראובן מס]], 1938. 242 עמ'. [https://benyehuda.org/read/30739 העתק דיגיטלי] ב[[פרויקט בן יהודה]].
* **אדם ואדמה: מחקר במנהגים, אמנות ואגדות אצל ישראל ואומות העולם**. ירושלים, חברה להוצאת ספרים על יד האוניברסיטה העברית, תש“ב 1942 - תש”ג 1943.
* **מדע האדם: מבוא לאנתרופולוגיה**. תל אביב, הוצאת יבנה, תש“ז-תש”ח.
* **מיתוסים עבריים: ספר בראשית** (יחד עם [[רוברט גרייבס]]). תרגום: משה אראל. תל אביב, הוצאת מסדה, תשכ"ז.
* **מסורות היסטוריות ומנהגי קבורה אצל יהודי משהד**. ירושלים, המכון הא"י לפולקלור ואתנולוגיה, תש"ו 1945.
* **למגע התרבותי בארץ ישראל החדשה*'. ירושלים, המכון הארצישראלי לפולקלור ואתנולוגיה, תש"ז.

== ספריו באנגלית ==

<div class="mw-content-ltr">
*
*
*
*
*
*
* (with Emanuel S. Goldsmith)
*
* (with Jennifer Patai)
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* Reprint with an introduction by Merlin Stone
*
*
*
*
*

</div>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.jstor.org/pss/541163 נקרולוג] מאת [[דן בן עמוס]] (*The Journal of American Folklore*, 1997, Vol. 110, No. 437, pp. 314-316)  (כולל דיוקנו של פטאי)
* Eva Hentschel, [http://www.independent.co.uk/news/obituaries/obituary-raphael-patai-1308610.html Obituary: Raphael Patai], *The Independent'', 7 August 1996
* אורית אבוהב, [פני אדם: על תרומתם של האתנולוגים [אריך בראואר] ורפאל פטאי לחקר האנתרופולוגיה של היהודים]
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנתרופולוגים ישראלים
קטגוריה:אנתרופולוגים יהודים
קטגוריה:אנתרופולוגים אמריקאים
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:זוכי פרס ביאליק לחכמת ישראל
קטגוריה:פולקלוריסטים יהודים
קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:חוקרי יהדות יהודים אמריקאים
קטגוריה:מזרחנים ביישוב
קטגוריה:מזרחנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:היסטוריונים של המזרח התיכון
קטגוריה:זוכי פרס אניספילד-וולף
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברסלאו
קטגוריה:היסטוריונים יהודים אמריקאים
קטגוריה:משפחת פטאי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:חוקרי אסלאם יהודים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בבודפשט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1996