open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פרדסיה

**פַּרְדֵּסִיָּה** (**פרדסיה** בכתיב ללא ניקוד) היא מועצה מקומית במחוז המרכז של מדינת ישראל, אם כי היא שוכנת מבחינה גאוגרפית באזור השרון, מזרחית לעיר נתניה ומוקפת במושבים השייכים למועצה אזורית לב השרון. פרדסיה הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1952.

## היסטוריה
שמאל|300px|ממוזער|ראשית ההתיישבות בפרדסיה, יוני 1938
אדמות היישוב נקנו בשנת 1928 על ידי יונה (ז'אן) פישר, יהודי מבלגיה, שקיווה כי למקום יגיעו יהודים בלגים. בשנות ה-30, לאחר שלא יושב היישוב, יצאה קריאה של יהודי תימן בארץ ישראל ביישובים בנימינה, פתח תקווה, נווה שלום וראשון לציון להקים יישוב יהודי חדש באזור השרון. בשנת 1938 הוקם במקום יישוב של עולי תימן ובמקום ניטעו פרדסים, שאת פירותיהם שלחו התושבים לאירופה. בזמן מלחמת העולם השנייה נסגרו שערי ארץ ישראל, ולכן לא נשלחה סחורה, והיישוב היה תחת סיכון פירוק, אך בעזרת התערבות של הסוכנות היהודית ניצל מכליה.

בקרבת פרדסיה ישבו מספר קבוצות של ערבים אשר פגעו ביישוב קשות, אך במלחמת העצמאות נטשו כולן, ועדות לאחת מהן הוא בית השייח' הנטוש במושב צור משה השכן. בשנת 1952 הוכרזה פרדסיה כמועצה מקומית, ונפרדה ממועצה אזורית השרון הצפוני אשר אליה השתייכה. בשנות ה-50 של המאה ה-20 הוקמה בקרבת היישוב מעברת שבות עם, אשר שטחה צורף לפרדסיה בשנת 1982.

## אוכלוסייה

פרדסיה נחשבת לאחד היישובים האמידים בישראל, מבחינת קטגוריית מדד חברתי-כלכלי - אשכול הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2019, עם ציון של 9 מתוך 10.

## ראשי היישוב ותקופת כהונתם
* 1955 1956 אהרון כהן
* 1956–1961 זכריה ימיני
* 1961–1965 יעקב בן־אהרון
* 1965–1972 יפתח מוצרפי
* 1972–2013 יצחק ימיני
* 2013–הווה טל גורקי

## ערים תאומות
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* סיור וירטואלי בפרדסיה (כולל תמונות, מפה ותצלום לוין של היישוב)
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1942
קטגוריה:השרון: מועצות מקומיות ואזוריות
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז המרכז
ריינה

**רֶיינַה** (בערבית: **الرينة**) היא מועצה מקומית ערבית בישראל, השוכנת בגליל התחתון, בסמוך לנצרת. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1968. רוב תושביה הם ערבים-מוסלמים ומיעוטם ערבים-נוצרים.

## אוכלוסייה ודת
  

נכון ל-2020 (על פי הלמ"ס): כ-84% מתושבי ריינה הם ערבים-מוסלמים, ועמם כ-15% ערבים-נוצרים.

## היסטוריה ואישים

ריינה הוא כפר עתיק יומין, המיושב על ידי ערבים שרובם מוסלמים ומיעוטם נוצרים.

המקום היה ככל הנראה מיושב בימי קדם, ויש המזהים בו את היישוב הקדום אבל המוזכר בתלמוד (עירובין פז, ע"א), שממנו הזרימו מי שתייה ליישוב העתיק ציפורי.

רוב התושבים במקום התפרנסו בעבר רק מחקלאות אך בהדרגה חל שינוי ובמאה ה-21 מתפרנסים רוב התושבים מעבודות בניין לסוגיהן.

ביישוב שוכנים ארבעה בתי ספר יסודיים, שני בתי ספר תיכון ממלכתיים ובית ספר פרטי הכולל כיתות מגן חובה עד י"ב.

ילידת הכפר, ז'נאן בסול, הייתה הכתבת הכלכלית הערבייה הראשונה בישראל בעיתון TheMarker.

המשוררת דארין טאטור מתגוררת אף היא בכפר.

קבוצת הכדורגל המקומית, מכבי בני ריינה, עלתה לליגה הלאומית בשנת 2021 לראשונה. בשנת 2022 היא עלתה לליגת העל בכדורגל בפעם הראשונה בתולדותיה.

ג'מיל בסול הוא יו"ר המועצה המקומית, במועצה 11 חברים. עדנאן אנור בסול  כיהן שתי קדנציות (1998-2003 + 2008-2013) כיו"ר המועצה המקומית ריינה והוא גם אחיו של יו"ר המועצה הנוכחי.

## גאוגרפיה
עד שנת 1927 שכן היישוב צפונית לכביש נצרת, אך בעקבות רעידת אדמה שפקדה את המקום באותה השנה, עברו תושבי הכפר למיקום הנוכחי, דרומית לכביש.

נחל ציפורי, שזורם לקישון, מתחיל את דרכו בריינה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות
קטגוריה:יישובים ערביים בישראל
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז הצפון
שגב שלום

[250px|ממוזער|שמאל|ה[מסגד במרכז היישוב שגב שלום]]
**שֶׂגֶב שָׁלוֹם** (בערבית: **شقيب السلام** - **שֻקֵיבּ אֶ-סַּלָאם**) היא מועצה מקומית בדואית במחוז הדרום בישראל, שהוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1996. נוסד בשנת 1979 ככפר בדואי באזור הנגב. כיום, כלל תושבי היישוב הבדואי שגב שלום הם ערבים-מוסלמים.

## היסטוריה
היישוב הוקם ככפר בדואי ב-1979 בקרבה לעיר באר שבע, כחלק מתוכנית להקמת שבעה יישובים באזור הנגב למען יישוב הבדואים בנגב, והם: **[[רהט]]**, **[[חורה]]**, **[[כסייפה]]**, **[[תל שבע]]**, **שגב שלום**, **[[ערערה בנגב]]** ו**[[לקייה]]**.

שמו של היישוב, "**שגב שלום**" או "**שקיב א-סלאם**" (**شقيب السلام**) בערבית, מתייחס הן לקרבתו לנחל שגיב והן להסכם השלום בין ישראל למצרים שנחתם בשנת 1979, השנה שבה הוקם היישוב. בשנת 1988 צורף היישוב למועצה אזורית משוש, המועצה האזורית הבדואית הראשונה. המועצה פורקה בשנת 1996 ובשגב שלום הוקמה מועצה מקומית.

ביישוב מתגוררת אוכלוסייה ערבית-מוסלמית בלבד. בשנת 2004 הוקמה בבית ספר תיכון מקיף שגב השלום מגמת רובוטיקה שזכתה בפרסים רבים בארץ ובעולם.

### אוכלוסייה

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב:

ImageSize = width:500 height:220
PlotArea = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
Colors =
 id:gray1 value:gray(0.9)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:12000
ScaleMajor = unit:year increment:1000 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
 bar:1995 color:gray1 width:1
 from:0 till:2400 width:15 text:2,400 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2005 color:gray1 width:1
 from:0 till:6300 width:15 text:6,300 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2006 color:gray1 width:1
 from:0 till:6500 width:15 text:6,500 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2010 color:gray1 width:1
 from:0 till:7739 width:15 text:7,739 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2015 color:gray1 width:1
 from:0 till:9100 width:15 text:9,100 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2019 color:gray1 width:1
 from:0 till:10936 width:15 text:10,936 textcolor:red fontsize:8px


### תעסוקה
בצפון היישוב הוקם אזור תעשייה, וכן ביישוב עצמו נפתחה משחטת עופות בתחילת 2011 המעסיקה רבים מהתושבים. חלק מן התושבים עובדים באזורי תעשייה נוספים באזור - נאות חובב, חורה, רהט ואזור תעשייה חדש אשר נמצא בשלבי בנייה - עידן הנגב (סמוך לרהט ולהבים). בתחילת 2012 נחנך בשגב-שלום, במסגרת תוכנית החומש הממשלתית לקידום האוכלוסייה הבדואית בנגב, מרכז הכוון תעסוקתי אשר נחל הצלחה ועזר בהשמה של מאות מהתושבים.

### השכלה ותנאים ביישוב
ישנם מספר בתי ספר בשגב שלום, סניפים של קופות חולים, מתנ"סים עם חוגים.

## קישורים חיצוניים

* אתר המועצה המקומית
* 
* 
* מינהל מקרקעי ישראל. בדואים, רקע
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות
קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז הדרום
שעב

**שעב** (בערבית: **شعب**, בכתבי חז"ל: **שאב**) היא מועצה מקומית במחוז הצפון בישראל, השוכנת במערב הגליל התחתון. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1975. ראש המועצה הוא מחמוד בוקעי (אבו מנהל).

נכון ל-2021, כלל תושבי שעב הם ערבים-מוסלמים.

## היסטוריה
### שאב העתיקה
המועצה הערבית-מוסלמית כיום שוכנת במיקומה של העיירה היהודית **שאב** מימי הבית השני, תקופת המשנה והתלמוד והתקופה הערבית בארץ ישראל. בספרו של יוספוס פלביוס מלחמות היהודים נזכר אלעזר בן שמי כיליד המקום שהצטיין בהגנת יודפת הסמוכה במהלך המרד הגדול ברומאים. שאב שרדה את החורבן לאחר המרד, ונזכרת בסקר היישובים היהודיים בגליל לאחר המרד בספרו של פרופ' מיכאל אבי יונה 'גאוגרפיה היסטורית'.

בתקופת המשנה והתלמוד שאב התקיימה כעיירה יהודית בתווך שבין המרכזים היהודיים הגדולים בסכנין הסמוכה ממזרח ובכבול הסמוכה ממערב. בין חכמי המקום נזכרים בכתבי חז"ל האמוראים מהדור השלישי והרביעי **רבי זכאי דשאב** ו**רבי מנא דשאב**.

היישוב היהודי בשאב המשיך להתקיים עד התקופה הצלבנית, ועדות לכך נמצאת בתעודה מן המאה ה-11 המזכירה יהודי שנפטר במקום.

### המאה ה-20
ביולי 1935 השתוללה בכפר מגפת טיפוס. באוגוסט 1938 הרס הצבא הבריטי צריפים רבים בכפר לאחר שעקבות של מניחי מוקש הובילו אל הכפר. בשנת 1945 היו בכפר כ-1,750 תושבים והוא נחשב אחד הכפרים העשירים ביותר באזורו. הכפר נכבש על ידי צה"ל סמוך לסופו של מבצע דקל, רוב תושביו עזבו אותו והוא נותר עם כ-250 מתושביו המקוריים. צה"ל לא נשאר בכפר, והערבים חזרו לשלוט בו בתחילת ההפוגה השנייה, תוך התכתשויות רבות עם צה"ל, אשר כבש סופית את הכפר במבצע חירם. חלק מתושבי הכפר שנמצאו במקומות אחרים בתוך ישראל לא הורשו לשוב אליו. במקום התושבים שעזבו, שוכנו בכפר עקורים ערבים מכפרים אחרים.

במרץ 1951 פונו מהשטח המפורז בגבול עם סוריה הערבים שהתגוררו במקום והועברו לשעב. ישראל פינתה את התושבים מאזור החולה מחשש שיסייעו לסורים ויפריעו לייבוש החולה ונתנה להם אפשרות להגר לסוריה או לעבור לשעב. בלחץ של הגנרל ויליאם אדוארד ריילי, ראש מטה משקיפי האו"ם, הסכימה ישראל להשיב את המפונים לכפריהם וקיימה בקיץ 1951 משאל בין המפונים בשעב, בו נשאלו אם רצונם לחזור לאזור המפורז או להישאר בשעב. במשאל הביעו כ-230 תושבים רצון לחזור וכ-420 הודיעו שרצונם להישאר בשעב. בתחילת 1961 נחנכה שכונת קבע עבורם. בשנת 1983 הורחב שטח השיפוט של המועצה.

בשעב שוכן המוזאון האקולוגי, שהוא אוסף יצירות ופסלים שיצר האמן ויסאם בוקאעי תושב היישוב מגרוטאות ופריטי פרסה ומתכת. 

## אוכלוסייה
תושבי היישוב התפרנסו בעבר בעיקר מחקלאות ממטעי הזיתים הנרחבים המקיפים את המקום. כיום הכפר מתגאה באחוז משכילים גבוה ואנשיו עוסקים במשלחי יד מגוונים.

## לקריאה נוספת
* בני גשור, "הקרבות באזור מעאר-שעב במלחמת העצמאות", **[[קתדרה (כתב עת)|קתדרה]]** 178, 2021, עמ' 150-127.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות
קטגוריה:יישובים ערביים בישראל
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז הצפון
שלושים וחמישה במאי

**שׁלוֹשִׁים וַחֲמִשָּׁה בְּמַאי אוֹ דָּנִי רוֹכֵב אֶל הַיָּם הַדְּרוֹמִי** (תרגום אלישבע קפלן, 1947) או **שׁלוֹשִׁים וַחֲמִשָּׁה בְּמַאי אוֹ קוֹנְרַד רוֹכֵב אֶל הַיָּם הַדְּרוֹמִי** (תרגום לעברית מיכאל דק, 1999) הוא ספר ילדים של אריך קסטנר משנת 1931. הספר אויר על ידי המאייר ולטר טריר. הספר משלב בעלילתו פנטזיה, מדע בדיוני והומור נונסנס.

## עלילת הספר
הספר מספר על **דני** (**קונרד**) המקבל מטלה לכתוב חיבור על הים הדרומי, שכן הוא טוב בחשבון אך "אין לו דמיון". דודו התמהוני **סבוני** (**רינגלהוט**) לוקח אותו לשם, בלוויית הסוס המדבר **נגרו קבלו** (בתרגום מספרדית: סוס שחור) שפגשו בדרך, דרך הארון שבביתו. דרכם לשם רצופה אתרים שונים ומשונים, כמו ארץ הבטלנים שבה איש אינו עושה דבר למחייתו וכולם ניזונים מכדורים כדי לחסוך את הטרחה שבאכילה, ארץ העבר הנהדר שמתקיימות בה באותה השעה תחרויות ומצביאים דגולים מהעבר משחקים בחיילי בדיל, העיר האוטומטית שבה שולטת טכנולוגיה עתידנית (אשר בזמן כתיבת הספר נחשבה למדע בדיוני כמו אדם שמדבר בטלפון שמוציא מכיסו בעל חיוג קולי), והעולם ההפוך, שבו הילדים מחנכים את ההורים בבית הספר. כל זאת עוד בטרם הגיעו לים הדרומי. אחרי ההרפתקאות הללו הם מגיעים לים הדרומי באמצעות החלקה על קו המשווה, ופוגשים בנסיכה המשובצת שחור ולבן בשם פטרוזיליה, על אי טרופי באזור אוסטרליה. הכול מתרחש ב-35 במאי, שלפי הספר הוא יום המוּעָד לניסים ונפלאות.

## תרגומים לעברית
הספר תורגם לעברית בשנת 1947, ותורגם מחדש בשנת 1999. שני התרגומים ראו אור בהוצאת אחיאסף. אחד ההבדלים הבולטים בין שני התרגומים הוא שמות הגיבורים. בעוד שבתרגום הראשון תורגמו גם השמות, הרי בתרגום השני הם נותרו במקורם הגרמני. גיבור הספר, הקרוי דני בתרגום הראשון, הוא קונרד בתרגום השני, ודודו, הדוד סבוני, הוא הדוד ראנגלהוט.
* **שלֹשים וחמִשה במאי או דני רוכב אל הים הדרומי**; עברית: אלישבע קפלן; ציורים: ולטר טריר, ירושלים: אחיאסף, 1947.
* **שלֹשים וחמִשה במאי או קונרד רוכב אל הים הדרומי**; מגרמנית: מיכאל דק; איורים: הורסט למקה , תל אביב: אחיאסף, תשנ"ט 1999.

אבנר רוטנברג כתב מחזה לילדים על בסיס הספר.

## התייחסויות ליום ה-35 במאי
על פי חישוב מספר הימים שחלפו מתחילתו של חודש מאי, יש המתייחסים לתאריך 4 ביוני כאל "35 במאי". בסין, בה מוטלת צנזורה על התבטאויות שאינן אהודות על השלטון, נוהגים רבים להתייחס לאירועי כיכר טיין-אן-מן תחת שם הקוד "35 במאי" (כיוון ששיאם חל בתאריך 4 ביוני 1989). דווח כי בעקבות השימוש בביטוי, אפילו המחרוזת "35 במאי" אסורה לשימוש ברשת החברתית הסינית "Weibo". כמו כן, יש המברכים זה את זה בברכת "35 במאי שמח" בתאריך 4 ביוני, או משתמשים בתאריך זה על מנת לפרסם כתבות או מאמרים בנושא הספר.

## קישורים חיצוניים

* הפרק הראשון של הספר, באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית
* אהוד מימון, מפי הסוס: על הביקורת הפוליטית ב-'35 במאי' של אריך קסטנר, 29 ביוני 2006
* 
** 
* משדר מיוחד בגלי צה"ל, בהגשת ים מעיין ואייל גבע, 4 ביוני 2011
* 
* 
* 
* 
* זיוה שמיר, '''על מציאוּת פרי-הדמיון שנבראה למען ילד חסר-דמיון''' – על "35 במאי" של אריך קסטנר, אתר '''''מב"ע''''', פברואר 2024

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:ספרי אריך קסטנר
קטגוריה:ספרי 1931
קטגוריה:ספרי הוצאת אחיאסף
קטגוריה:ספרים המתרחשים ביום אחד
יואש (מלך ישראל)

**יוֹאָשׁ** (במקרא גם **יְהוֹאָשׁ**) היה מלך ישראל בשנים 800–784 לפנה"ס (לפי אחת משיטות התיארוך). מוזכר גם בכתובת האשורית של אדד־ניררי השלישי, שנכתבה על גבי מצבה שנמצאה בתל רימאח, כמעלה מס לאשור.

יואש הוא חלק מרשימה בת 53 דמויות מקראיות, שאושרו במחקר מבחינה ארכאולוגית כדמויות היסטוריות.

## במקרא
יהואש מלך לאחר ימי השפל של ממלכת ישראל בימי אביו יואחז. על המפנה במצבה המדיני של ישראל שחל בימי יהואש נכתב בספר מלכים:

אלישע הנביא (שהיה אז זקן מופלג) עודד את מלך ישראל לצאת מסע שחרור לאומי ולמלחמת חורמה בארם. אלישע הזקן קרא ל"חֵץ־תְּשׁוּעָה לַיהוָה וְחֵץ תְּשׁוּעָה בַאֲרָם וְהִכִּיתָ אֶת־אֲרָם בַּאֲפֵק עַד־כַּלֵּה" (). באורח סמלי, תבע הנביא ממלך ישראל לירות בחץ וקשת לסמל את ניצחונו על ארם, אך הואיל והמלך יורה שלוש פעמים בחץ, במקום "חָמֵשׁ אוֹ־שֵׁשׁ פְּעָמִים", אלישע מתנבא שניצחונו לא יהיה מוחלט. מפנה מדיני זה כרוך כנראה בתבוסת ארם בידי מלך אשור אדד־ניררי השלישי בשנת 804 לפנה"ס.

על עוצמתה החדשה של ישראל מעידה העובדה שאמציה מלך יהודה שכר מיואש 100,000 חיילים על מנת לשתפם במסעו נגד אדום: "וַיִּשְׂכֹּר מִיִּשְׂרָאֵל מֵאָה אֶלֶף גִּבּוֹר חָיִל בְּמֵאָה כִכַּר־כָּסֶף" (דבה"ב כה, ו). לפי המסורת המובאת בספר דברי הימים, ויתר אמציה בסופו של דבר על השימוש בחיל זה ושילחם חזרה לישראל, מה שעורר את כעסם של החיילים המוחזרים ובתגובה לכך הם פשטו על ערי יהודה, בזזו ביזה והרגו הרג רב: "וּבְנֵי הַגְּדוּד אֲשֶׁר הֵשִׁיב אֲמַצְיָהוּ מִלֶּכֶת עִמּוֹ לַמִּלְחָמָה וַיִּפְשְׁטוּ בְּעָרֵי יְהוּדָה מִשֹּׁמְרוֹן וְעַד־בֵּית חוֹרוֹן וַיַּכּוּ מֵהֶם שְׁלֹשֶׁת אֲלָפִים וַיָּבֹזּוּ בִּזָּה רַבָּה (שם, יג). כנראה בתגובה על כך נאמר במלכים ובדברי הימים שאמציה, לאחר ששב ממסעו באדום שלח למלך ישראל הכרזת מלחמה. מלך ישראל ניסה אמנם להניאו מצעד זה אך המלחמה פרצה בסופו של דבר וצבא יהודה הובס. צבא ישראל פרץ את חומת ירושלים ולקח את כל הזהב והכסף שבאוצרות המקדש ובאוצרות בית המלך.

אחריו שלט בנו ירבעם השני, בימיו הגיעה ממלכת ישראל לשיא גודלה.

## בממצא הארכאולוגי
יואש מוזכר כ־, "יואש השומרוני" (על שם בירת ממלכתו שומרון), במצבת אדד־ניררי השלישי מתל רימאח, בין מעלי המס למלך אשור מארצות המערב.

## ראו גם
*משל החוח והארז

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:בית יהוא
קטגוריה:שליטים תחת האימפריה האשורית החדשה
קטגוריה:אישים משבט מנשה
קטגוריה:אישים בתנ"ך המוזכרים במקורות חיצוניים
קטגוריה:יהודי המאה השמינית לפנה"ס
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
זכריהו בן ירבעם

**זכריהו** בן ירבעם הוא דמות מקראית, ומלך של ממלכת ישראל. לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך בשנים 748 עד 747 לפנה"ס.

לאחר מות ירבעם השני ב-748 לפנה"ס חזר והתערער מעמדה של ממלכת ישראל. זכריה, בנו של ירבעם, עלה למלוכה, אך נרצח 6 חודשים לאחר מכן, ועמו נשמד בית יהוא: .

הביטוי "קָבָלְ־עָם" הוא יחידאי במקרא. בתרגום הארמית כתוב "קָדָם עַמָא", כלומר: נגד העם, לעיני העם. ייתכן שהכוונה למקום ציבורי, אולי בשעת התכנסות העם או נציגיו. ייתכן שזו תוספת של עורך ספר מלכים, שרצה להדגיש כי הנבואה שניתנה ליהוא ("בני רביעים ישבו לך על כיסא ישראל") התגשמה לעיני העם. בתרגום השבעים, לעומת זאת, כתוב "יבלעם", כלומר שם של מקום, וחוקרים רבים סבורים כי גרסה זו עדיפה.

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:יהודי המאה השמינית לפנה"ס
קטגוריה:קורבנות רצח בתנ"ך
קטגוריה:אישים משבט מנשה
קטגוריה:בית יהוא
פונקציה מעריכית

**פונקציה מעריכית** היא פונקציה מתמטית מהצורה \ a^x. המספר \ a נקרא **בסיס** הפונקציה. כאשר מגדירים את הפונקציה כפונקציה ממשית, מגבילים לרוב את בסיס החזקה ודורשים \ a>0.

דוגמה:
*אם \ f(x)=2^x אז \ f(4)=16, f(10)=1,024
*אם \ f(x)=10^x אז \ f(2)=100, f(6)=1,000,000

520px|ממוזער|מרכז|גרפים של פונקציות אקספוננציאליות אחדות
המספר e הוא בסיס מיוחד לפונקציה המעריכית. ייחוד זה בא לידי ביטוי, למשל, בכך שנגזרת של פונקציה מעריכית ש-e הוא בסיסה, זהה לפונקציה עצמה. פונקציה מעריכית שבסיסה הוא e נקראת אקספוננט.

הפונקציה ההופכית לפונקציה המעריכית היא פונקציית הלוגריתם.

כפונקציה ממשית, פונקציה מעריכית היא פונקציה עולה אם בסיסה גדול מ-1. אם הוא 1 היא הפונקציה הקבועה 1, ואם הוא קטן מ-1 וגדול מ-0 היא יורדת. בפונקציות מעריכיות ממשיות, מגבילים את בסיס הפונקציה המעריכית למספרים חיוביים בלבד, מכיוון שבבסיס שלילי, הפונקציה לא תהיה מוגדרת עבור מספרים מסוימים (0.5 וכדומה).

## הגדרת הפונקציה המעריכית
במסגרת החשבון האינפיניטסימלי, הדרך הקלה והמהירה ביותר להגדיר את הפונקציה המעריכית, היא באמצעות האקספוננט (\ e^x) והלוגריתם הטבעי, כאשר את הפונקציה \ e^x, ואת הקבוע e מגדירים באמצעות טור חזקות: \ e^x = \sum_{n=0}^{\infty}\frac{x^n}{n!}. מבחני ההתכנסות הסטנדרטיים מראים שהטור מתכנס לכל ערך ממשי x, ולכן ניתן להגדיר באופן טבעי \ e=e^1.

את הפונקציה הכללית \ a^x מגדירים:
:\ a^x = e^{x \cdot \ln a }

ניתן להגדיר באופן כללי את הפונקציה המעריכית באמצעות פיתוח חוקי החזקות של חתכי דדקינד מתוך פעולת החזקה של המספרים הרציונליים, בלי תלות בפונקציית האקספוננט.

## תכונות הפונקציה המעריכית
כל תכונות הפונקציה המעריכית נובעות מתכונות האקספוננט. כך, הפונקציה המעריכית היא פונקציה רציפה וגזירה. הפונקציה המעריכית הפיכה כאשר בסיסה שונה מאחד, כלומר a \ne 1 (כלומר כאשר \ \ln(a) \ne 0 ).
הפונקציות המעריכיות מעבירות חיבור לכפל, וכפל לחזקה כלומר מתקיימות התכונות:
:\ a^x \cdot a^y = a^{x+y}
:\ (a^x)^y = a^{x\cdot y}
למעשה, קל לראות שאם פונקציה כלשהי מעבירה כפל לחזקה (מקיימת את התכונה השנייה), אז היא בהכרח פונקציה מעריכית. לעומת זאת פונקציה שמעבירה חיבור לכפל (מקיימת את התכונה הראשונה) איננה בהכרח פונקציה מעריכית, אם היא לא רציפה.

פונקציה מעריכית ממשית גדלה מהר יותר מכל פולינום (\ n^c=o(a^n), לכל \ c ולכל \ a>1), אבל לאט יותר מכל חזקה חיובית של פונקציית העצרת (\ a^n = o(n!^{\epsilon})).

## דוגמאות
* קצב הילודה - אם לכל אדם נולדים שני ילדים (4 ילדים לזוג), אז קצב הילודה הוא אקספוננציאלי בבסיס 2.
* פריקת וטעינת קבל דרך נגד מבוטאת על ידי הקשר \ I={I_0}e^{\frac {-t}{RC}}.
*דעיכה רדיואקטיבית - בחומר רדיואקטיבי, כמות האיזוטופ הרדיואקטיבי מבצעת דעיכה מעריכית
:N_t = N_0 \left(\frac {1}{2}\right)^{t/t_{1/2}}
:N_t = N_0 e^{-t/\tau} \,
:N_t = N_0 e^{-\lambda t} \,
כש-N_0  היא הכמות המקורית, N_t היא הכמות שנשארת אחרי זמן t_{1/2},
t הוא חצי אורך החיים של החומר, \tau  הוא אורח החיים הממוצע של החומר ו-λ הוא קבוע הדעיכה.
שלושת הפרמטרים t_{1/2}, \tau,ו-λ קשורים על ידי המשוואות
:t_{1/2} = \frac{\ln (2)}{\lambda} = \tau \ln(2)
כש-(ln(2 הוא הלוגריתם של 2 (בערך 0.693)
* בהסתברות: התפלגות מעריכית.
* בפיזיקה: התפלגות בולצמן.
* בתחומי ההונאה היצירתית: מזימת פירמידה.

## ראו גם

*אקספוננט
*נגזרות של פונקציות מעריכיות
*משוואה מעריכית

## קישורים חיצוניים
* 
* 

מעריכית
מנחם בן גדי

**מְנַחֵם בֶּן גָּדִי** היה מלך ישראל ולפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 747 עד 737 לפנה"ס. בתקופתו ממלכת ישראל הייתה משועבדת לאימפריה האשורית, והמס שמנחם (באשורית: **me-ni-ḫi-im-me**, **me-ni-ḫi-me** או **mi-ni-ḫi-im-me**) העלה לה מוזכר אף בספרי השנים האשוריים.

מנחם הוא חלק מרשימה בת 53 דמויות מקראיות, שאושרו במחקר מבחינה ארכאולוגית כדמויות היסטוריות.

## שמו
השם מנחם הוא שם כנעני נפוץ שמופיע עוד במאה ה-17 לפנה"ס בפפירוס ברוקלין 35.1446 - Munahhima (מֻנָחִימָה), ומהווה ביטוי ככל הנראה לכך שהרך הנולד הוא נחמה להוריו.
יש הסוברים ש"בן-גדי" מכוון להיותו בן שבט גד.

## מלכותו
מנחם בן גדי רצח את קודמו, שלום בן יבש, אך בניגוד לשני קודמיו הצליח לשרוד זמן רב יחסית.

מנחם הצליח להחזיר לישראל מידת מה של יציבות פנימית, אך לא את שלטונה והשפעתה במרחבי ארץ ישראל וסוריה. תקופת שלטונו ארכה עשר שנים ובמהלכה עלה תגלת-פלאסר השלישי מלך אשור על ישראל ומנחם העלה לו מס. זהו האזכור הראשון של ממלכת אשור בספר מלכים, וזאת על אף שממלכת ישראל כבר הייתה מעורבת במלחמה עם אשור בימי אחאב (כמאה שנה לפני כן) ועל אף שיהוא העלה לה מס בשנת 841 לפנה"ס עקב כניסת מלך אשור לארץ ישראל.
השתעבדותו של מנחם - על אף שמלך אשור כלל לא התקרב ולא סיכן את ממלכת ישראל - באה ככל הנראה על רקע מצבה המדיני המעורער של ישראל, ומעמדו האישי של מנחם, וייתכן שגם בשל האיום שנשקף לממלכתו מממלכת יהודה שהגיעה אז לשיאה.[ממוזער|ה[אסטלה בכתב היתדות בה מוזכרת העלאת המס ממנחם בשומרון למלך תגלת פלאסר השלישי. מוזיאון ישראל]]על גודלו של המס השתמרו ידיעות במקרא: 1,000 ככר כסף = 3,000,000 שקל כסף (ישנם 3,000 שקל בכיכר). ומאחר שעל כל "גיבור חיל" הוטלה מכסה של 50 שקל משמע שהיו בישראל אז 60,000 "גיבורי חיל", היינו השכבה האמידה.
התואר "גיבור חיל" התייחס לכל אזרח חופשי בעל רכוש, החייב בשירות צבאי, ובתקופה זו השכר השנתי של פועל היה 10 שקלים לערך. לדעת פרשנים, המילה "שם" במשפט "וַיָּשָׁב מֶלֶךְ אַשּׁוּר וְלֹא-עָמַד שָׁם בָּאָרֶץ", מעידה על כך שהסופר המקראי שהביא את הידיעה הזו, לא ישב בארץ ישראל, וייתכן שישב בבבל.
הטלת המס מוזכרת אף באנאלים של תגלת פלאסר השלישי, לצד הזכרת שמות מלכים נוספים שהעלו אף הם מס למלך אשור: .
בחפירות שומרון התגלו בשטח המצודה, סמוך להיכל המלך, שרידי בנין ובו אולמות ששימשו, כנראה, מחסנים לאגירת כלי יין ושמן. בתוך חורבות האולמות הללו התגלו ב-1910, 75 חרסים ועליהם כתובות. מהם 63 כתובים עברית בכתב עברי עתיק. הם מהווים מערכת אחידה של מסמכים הכתובים לפי נוסחה חוזרת, כגון: (אוסטרקון 9) "בשנה התשיעית מן יצית (שם מקום) לאחינועם, נבל יין ישן". אלו ככל הנראה חשבונות משלוח של נבלי יין ושמן שנשלחו לבית המלך כמס בעין מידי הפקידים שגבו אותם מבעלי האחוזות. החוקר יגאל ידין סבור שיש ליחס חרסים אלו למנחם, ולקשרם למס שהטיל מנחם על "גבורי החיל". החוקר חיים תדמור הצביע על כך שסברה זו אפשרית מבחינה כרונולוגית.

מנחם נשאר נאמן לאשור עד סוף ימיו, אך שושלתו לא האריכה ימים אחר מותו: בנו פקחיה הומת, לאחר שהספיק למלוך זמן קצר בלבד (שנתיים לפי ), על ידי פקח בן רמליהו שנקט מדיניות אנטי-אשורית.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:שליטים תחת האימפריה האשורית החדשה
קטגוריה:אישים בתנ"ך המוזכרים במקורות חיצוניים
קטגוריה:יהודי המאה השמינית לפנה"ס
שלום בן יבש

**שַׁלּוּם בֶּן יָבֵשׁ** הוא דמות מקראית, ומלך על ממלכת ישראל. זמן מלכותו מתוארך בכרונולוגיה המקראית והמסורתית בשנת 747 לפנה"ס.

שלום בן יבש, איש הגלעד, מלך על ישראל לאחר שרצח את זכריהו בן ירבעם: "וַיִּקְשֹׁר עָלָיו שַׁלֻּם בֶּן יָבֵשׁ וַיַּכֵּהוּ קָבָלְ עָם וַיְמִיתֵהוּ וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו". הביטוי "קָבָלְ־עָם" הוא יחידאי במקרא. בתרגום הארמית כתוב "קָדָם עַמָא", כלומר: נגד העם, לעיני העם. ייתכן שהכוונה למקום ציבורי, אולי בשעת התכנסות העם או נציגיו. ייתכן שזו תוספת של עורך ספר מלכים, שרצה להדגיש כי הנבואה שניתנה ליהוא ("בני רביעים ישבו לך על כיסא ישראל") התגשמה לעיני העם. בתרגום השבעים, לעומת זאת, כתוב "יבלעם", כלומר שם של מקום, וחוקרים רבים סבורים כי גרסה זו עדיפה.

השם 'בן יבש' יכול להעיד על עיר מוצאו ולאו דווקא על שמו של אביו, מכאן ייתכן שמוצאו היה מיבש גלעד, בנחלת שבט מנשה.

ממלכותו של שלום בן יבש מתחילה תקופה של אי-יציבות בממלכת ישראל, בניגוד ליציבות השלטון בימי בית יהוא.
שלום החזיק במלוכה חודש ימים בלבד, ונרצח בידי מנחם בן-גדי: "שַׁלּוּם בֶּן-יָבֵשׁ מָלַךְ בִּשְׁנַת שְׁלֹשִׁים וָתֵשַׁע שָׁנָה לְעֻזִּיָּה מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ יֶרַח-יָמִים בְּשֹׁמְרוֹן. וַיַּעַל מְנַחֵם בֶּן-גָּדִי מִתִּרְצָה וַיָּבֹא שֹׁמְרוֹן וַיַּךְ אֶת-שַׁלּוּם בֶּן-יָבֵישׁ בְּשֹׁמְרוֹן וַיְמִיתֵהוּ וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו".

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:יהודי המאה השמינית לפנה"ס
קטגוריה:מתנקשים פוליטיים בתנ"ך
קטגוריה:קורבנות רצח בתנ"ך
מנחם

קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם מנחם
נאו-חסידות

**נאו-חסידות** היא אהדה או קרבה רעיונית מודרנית אל החסידות ומורשתה, אם בכתיבה ואם בדרכים אחרות.

אם בספרותה של תנועת ההשכלה היהודית מקובל היה להציג את החסידות באור שלילי, באה תקופת התחייה בספרות היהודית החדשה ושינתה במידה רבה את היחס המודרני אל החסידות.

בין הסופרים וההוגים המודרניים שעסקו בכך היו אליעזר צבי צווייפל, שמעון דובנוב בצעירותו, י"ל פרץ, יהודה שטיינברג, מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, מרטין בובר, בר טוביה, שמואל אבא הורודצקי ומרדכי בן יחזקאל.

גם בדורות שלאחר מכן הופיעו חיבורים מודרניים המציגים את המאור שבחסידות, כמו יצירות של אברהם יהושע השל, זלמן שחטר-שלומי, אלי ויזל, ארתור גרין, פינחס פלאי וחיים פוטוק.

במאה העשרים ואחת נוצרה תנועה בזרם הדתי לאומי המתקרבת לחסידות, בפרט חסידות ברסלב וחסידות חב"ד.

אחד המאפיינים הבולטים המבדילים בין החסידות ה"חדשה" למרכזית, הוא היעדר האדמו"ר – הרבי והצדיק – שסביבו מתכנסים כל החסידים. החל מראשית תנועת החסידות, מתלכדים החסידים סביב מורם ורבם, מתוך אמונה שנשמותיהם הן "ניצוץ" בלבד מנשמת הצדיק, שמקבלות דרכו שפע גשמי ורוחני. לעומתם, התנועה החדשה מתאפיינת באינדיבידואליות, שאיפה אישית לקשר עם הבורא ללא "הגבלות" של רבי כלשהו. לכן, בניגוד ל"קנאות" שבה החסידים מתאספים דווקא סביב רבם (ורבותיהם לדורותיהם), לומדים דווקא את תורתם, ונוהגים במנהגיהם – אנשי החסידות החדשה, באופן מוצהר, אינם "מגבילים עצמם" אלא לומדים מתורות רבים מגדולי החסידות, מכל הזרמים השונים (גם כאשר קיימות סתירות בין הדרכים), כולל מוסר, חקירה, ו"השקפה". הם מאמצים לעצמם מנהגים והליכות על פי הבנתם, וקוראים לפתיחות מחשבתית. חלקם, המקורבים לתורת חב"ד, ברסלב, והראי"ה קוק, מכנים עצמם בשם חבקו"ק – כלומר, חב"ד, ברסלב, קוק (ויש מוסיפים: "וקרליבך").

## קישורים חיצוניים

* דוד אסף, 'שונאים – סיפור אהבה? התפתחויות במחקר יחסי הגומלין בין החסידות וההשכלה', ישראל ברטל ושמואל פיינר (עורכים), ההשכלה לגווניה: עיונים חדשים בתולדות ההשכלה ובספרותה, ירושלים תשס"ה, עמ' 183–200.
* תומר פרסיקו, נאו-חסידות והמתח המובנה בין הרוחניות העכשווית להלכה, מתוך דעות גיליון 54
* 
* דניאל רייזר, חסידות המאה העשרים וניצני הנאו-חסידים, בתוך: **[[דעות]]**, גיליון 54

## הערות שוליים

*
משקה

[שמאל|ממוזער|250px|מגוון משקאות קרים המוצעים למכירה ב[תאילנד]]
[ממוזער|שמאל|200px|[סיידר ומיץ תפוחים]]
[ממוזער|שמאל|200px|[קפה]]
[שמאל|ממוזער|200px|[קולה (משקה)|קולה המשקה המוגז הפופולרי ביותר]]

[שמאל|ממוזער|200px|[מיץ תפוזים]]

**משקה** הוא סוג של מזון, המציין את צורתו הנוזלית שאינו תבשיל. בהגדרה מצומצמת יותר, "משקה" מציין מזון נוזלי שאינו מים.

קיימים סוגים רבים של משקאות, וכמו כל ענף המזון, גם השימוש במשקאות מהווה חלק מן התרבות האנושית. סוג מפותח ביותר של משקאות הוא משקאות חריפים – משקאות המכילים אלכוהול.

## משקאות חמים
משקאות אותם מגישים מחוממים, כוללים לרוב סוגים שונים של תה או חליטת צמחים, קפה לסוגיו ושוקו.

## משקאות ממותקים
משקאות מתוקים, טבעית או בתוספת סוכר (או תחליפי סוכר), מוגשים בדרך כלל כשהם מקוררים.
* משקאות מוגזים הם משקאות המכילים פחמן דו-חמצני. רוב המשקאות מסוג זה מכילים גם כמות גדולה של סוכר וחומרי טעם וריח אחרים. המשקה המוכר ביותר מסוג זה הוא קוקה-קולה. ישנם משקאות מוגזים המומתקים בתחליף סוכר וממותגים כמשקאות דיאט.
* משקה קל
* מיץ
* נקטר

## משקאות חלביים
משקאות על בסיס חלב:
* חלב
* מילקשייק
* שוקו
* נס קפה

## [[משקה אלכוהולי|משקאות חריפים]]
משקאות המכילים אלכוהול.
* יין
* בירה
* וודקה
* טקילה
* וויסקי
* ג'ין
* רום
* אבסינת
* ערק
* ברנדי
* ליקר
* קוקטייל

## [[משקה אנרגיה|משקאות אנרגיה]]
משקאות קרים, המכילים כמויות גדולות של קפאין וחומרים ממריצים אחרים, מכונים משקאות אנרגיה. רד בול הוא המשקה המוכר בקטגוריה זו.

## קישורים חיצוניים

* רשימה של ערכים בוויקיפדיה העוסקים במשקאות
* משקאות, באתר "שפים"
* משקאות, באתר וואלה
* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מאכלים
סולם בופורט

שמאל|ממוזער|250px|הים בעת רוח בדרגה 12 בסולם בופורט
**סולם בּוֹפוֹרְט** (באנגלית: **Beaufort**, בקיצור: **BFT**) הוא מדרג עוצמת הרוח שהומצא בשנת 1806 על ידי תת-אדמירל סר פרנסיס בופורט.

בשנות ה-30 של המאה ה-19 כבר היה בשימוש על ידי הימאים, שרשמו את עוצמת הרוח לפי סולם בופורט ביומני האונייה. החל משנות ה-50 של המאה ה-19 משמש סולם בופורט גם במטאורולוגיה, לאחר שערכיו נקשרו לעוצמת רוח שנמדדה על ידי אנמומטרים.

לדירוג עוצמות הוריקנים משתמשים בהרחבות של סולם בופורט, כדוגמת סולם ספיר-סימפסון.

## יחידות הסולם

## קישורים חיצוניים

* סולם בופורט באתר CGATE  מכיל טבלה מפורטת (בעברית) של ערכי בופורט, עוצמת הרוח וגובה הגלים.
* 

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:אפונימים
הנדסה כימית

**הנדסה כימית** או **הנדסת כימיה** היא ענף בהנדסה העושה שימוש בעקרונות של כימיה, פיזיקה, מתמטיקה וכלכלה, לצורך שימוש, ייצור, והמרה של כימיקלים, חומרים ואנרגיה. ההנדסה הכימית עוסקת במעבר מפיתוח תהליכים בקנה מידה מעבדתי, דרך הקמת מתקני פיילוט לייצור ראשוני ובחינת היתכנות ועד לתפעול ושדרוג מתקני ענק בתעשייה הגדולה.

מהנדסי כימיה ממלאים מגוון רחב של תפקידים: פיתוח ראשוני משלב הרעיון, הקמת מערכי ייצור "בינוניים" ללימוד בעיות תפעוליות וניהול מערכי ייצור מלאים בתעשייה התהליכית.

המקצוע הוא רב-תחומי ומאפשר השתלבות במגוון רחב של תעשיות ותפקידים.

מהנדסי הכימיה לעיתים מכונים גם "מהנדסי תהליך", בשל עיסוקם בתהליכי ייצור.[שמאל|ממוזער|250px|תעשייה כימית - מפעל באזור [פורטסמות' (וירג'יניה)|פורטסמות', ארצות הברית]]
בעולם התעשייתי של היום, כמעט כל מוצר מיוצר לפחות בחלקו בתהליכים של הנדסה כימית - בצורתו הסופית או בצורת חומרי הגלם המשמשים לייצורו.

## ההיסטוריה של ההנדסה הכימית

## פעולות יסוד בהנדסה הכימית (Unit operations)
הנדסת התהליך מרכבת מפעולות יסוד שחוזרות על עצמן, המהוות את אבני הבניין של המקצוע. הפעולות העיקריות, המרכיבות כמעט כל תהליך הנדסי כימי הן:

### שינוע
העברת חומרים ממקום אחד לשני. בניגוד למעבדה, שבה ניתן להעביר מגיבים או תוצרים באופן ידני, בתעשייה מדובר בכמויות חומר גדולות ובקצבי מעבר גבוהים. תכנון תהליכי שינוע מחייבים הבנה מעמיקה בתכונות החומר, תהליכי זרימה והעברה, והערכת סיכונים.

### העברת חום
בחימום או קירור של זרמי תהליך יש צורך לשלוט בטמפרטורות ובמצב הצבירה של החומרים (פלזמה, גז, נוזל, מוצק). נדרשת הבנה של מעבר החום במרחב ובחומר, וציוד תהליכי ייעודי ומבוקר על מנת לאפשר שליטה ובקרה.

### תהליך
בלב התהליך לרוב מתקיימת ריאקציה כימית, שבה חומרים מגיבים בריאקטור, על מנת לייצור תוצרים. בניגוד למעבדה שבה התהליכים מתבצעים בקנה מידה קטן או בינוני, בתעשייה "ריאקטור" (כלי בו מבצעים את הריאקציה) עשוי להיות בעל ממדים של מבנה. הבעיות שאיתן יש להתמודד שונות מהותית מאלו שבמעבדה.

### הפרדה
כאשר חומרים מגיבים זה עם זה, נוצרים תוצרים רצויים, אולם עשויים להיווצר גם תוצרי לוואי. במקביל, ייתכן מצב שבו החומרים מגיבים זה עם זה, אבל לא בשלמות. במקרה זה יש ליישם תהליכי הפרדה, על מנת לנקות את התוצר הרצוי משאר החומרים. מהנדסי כימיה לומדים את מגוון פעולות ההפרדה הקיימות בתעשייה על מנת לבצע את ההפרדה היעילה והטובה ביותר בהתאם לחומרים אותם יש להפריד.

## מוצרים המיוצרים בטכנולוגיה של הנדסה כימית

בנוסף, בהנדסה כימית מיוצרים כל המוצרים אשר במהלך ייצורם יש המרה או שינוי של מבנה כימי אחד באחר.

## תהליכים המשמשים בהנדסה כימית
* תגובה כימית (ריאקציה)
* גיבוש
* התאיידות, עיבוי וגם זיקוק
* הפרדת פאזות
* אוסמוזה (הפוכה גם כן)
* מיצוי
* כרומטוגרפיה

## תחומים קרובים

## ראו גם
* תעשייה כימית בישראל

## קישורים חיצוניים

* כימיה ותעשייה כימית בשירות האדם, באתר מכון ויצמן למדע
* 
* 

*
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:תחומים בכימיה
בעיית יוספוס

**בעיית יוספוס** היא חידה בקומבינטוריקה שלה גרסאות אחדות. החידה קרויה על שמו של יוספוס פלביוס (יוסף בן מתתיהו), שעל-פי המסופר בגרסת פסאודו-הגסיפוס, עיבוד לטיני לספרו "תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים", בזכות פתרון חידה זו, הוא היה אחד משני הניצולים היחידים מבין 41 לוחמים יהודים שנלכדו במערה על ידי הרומאים. חבריו בחרו להתאבד ולא ליפול בשבי, ולכן הסתדרו במעגל, כך שכל לוחם שני במעגל יתאבד, עד למות כולם. יוספוס לא התלהב מהרעיון שנגזר עליו למות, ולכן חישב היכן במעגל עליו לעמוד כך שיהיה האחרון ברשימה (19).

בימי הביניים עלתה גרסה אחרת של החידה, שמופיעה בספר החידות של קלוד באשה, והוצגה קודם לכן על ידי ניקולו טרטליה: בספינה נמצאים 15 "טובים" ו-15 "רעים", ועקב סופה יש להשליך 15 נוסעים לים. יש לסדר את 30 הנוסעים במעגל, כך שאם שולפים כל אדם תשיעי מהמעגל ומשליכים אותו לים, יינצלו חייהם של כל הנוסעים ה"טובים".
על-פי האגדה פתר רבי אברהם אבן עזרא חידה זו, ובכך הציל את חייו וחיי תלמידיו.

גרסה נוספת: לאיכר עשיר היו 30 ילדים, 15 מתוכם מאשתו הראשונה, שנפטרה, ו-15 מאשתו השנייה. האישה השנייה רצתה שבנה הבכור יירש את הנחלה, ולכן פנתה לבעלה בהצעה לסדר את 30 הילדים במעגל, להתחיל בספירה מאחד מהם, ולהוציא מהמעגל כל ילד תשיעי, עד שיישאר רק ילד אחד, והוא יהיה היורש. זמן מה לאחר התחלת התהליך האיכר שם לב שכל 14 הילדים שהוצאו עד לאותו שלב הם ילדיה של אשתו הראשונה. הוא שם לב שהבא בתור לצאת הוא הילד האחרון מאשתו הראשונה, ולכן עצר את התהליך והציע שיהפכו את כיוון הספירה, החל מאותו ילד. האישה, שנדרשה להחלטה מהירה, העריכה שההסתברות לבחירת יורש שהוא פרי בטנה הוא 15 ל-16, ולכן קיבלה את ההצעה. מי נבחר להיות היורש?

הנוסח הכללי של בעיה זו הוא: n אנשים עומדים במעגל, ונתון מספר טבעי m, כך ש: . מתחילים עם אדם כלשהו במעגל, ומוציאים מהמעגל כל אדם m. תהליך זה נמשך עד שנותר אדם אחד בלבד. סדר ההוצאות של האנשים נותן את **[[תמורה (מתמטיקה)|תמורת]] יוספוס** (Josephus permutation), ויש לחשב תמורה זו. דוגמה: במעגל שבעה אנשים, ומוציאים כל אדם שלישי. סדר ההוצאה הוא, משמאל לימין: {3,6,2,7,5,1,4}.

הבעיה התגלגלה גם לפתחם של העוסקים במדעי המחשב, כדוגמה לאלגוריתם, לפתרון הנאיבי יש סיבוכיות זמן ריצה ליניארית, אך ישנם אלגוריתמים הפותרים זאת בזמני ריצה נמוכים יותר.

**פתרון ב #c**
```c#
static int Josephusproblem(int n, int m)

{

if (n ==1){

return 1;

}

return (Josephusproblem( n-1, m)+m-1) % (n)+1;

}
```


## לקריאה נוספת

* W.W. Rouse Ball and H.S.M Coxeter, **Mathematical Recreations and Essays**, 13th edition, pp. 32-36
* Ronald Graham, Donald Knuth, Oren Patashnik, **Concrete Mathematics: A Foundation for Computer Science**, Addison-Wesley, 1994, pp. 8-17


## קישורים חיצוניים
* 
*
* 


* Alexander Bogomolny, Josephus Flavius game, in Cut-the-Knot site.
* Josephus' Problem


קטגוריה:קומבינטוריקה
קטגוריה:בעיות נודעות במתמטיקה
קטגוריה:חידות
קטגוריה:יוסף בן מתתיהו
פרויקט גוטנברג

**פרויקט גוטנברג** (באנגלית: **Project Gutenberg**; בראשי תיבות: **PG**) הוא מיזם ליצירת ספרייה ממוחשבת (ארכיון דיגיטלי) חופשית באינטרנט, של ספרים ופרסומים שונים מתוך הקלאסיקה האנגלית והעולמית. הטקסטים (לעיתים מכונים גם e-texts) במיזם הם מסוג הפריטים הנחשבים כשייכים לנחלת הכלל או רשות הציבור, משמע, יצירות אשר אינן מוגנות על ידי זכויות יוצרים, שתוקפן של זכויות היוצרים פג, או שהתקבל אישור המחבר להכללתן במיזם.

המיזם החל בשנת 1971 על ידי פרופסור מייקל הארט (Michael Hart), באוניברסיטת אילינוי. הוא נקרא על שם ממציא מהפכת הדפוס במאה ה-15, יוהאן גוטנברג. המיזם מכיל יותר מ-70,000 כותרים.

למיזם זה קיים מיזם מקביל בשפה העברית, הנקרא פרויקט בן-יהודה.

פרויקט מקביל נוסף הוא פרויקט רונברג לספרות של המדינות הנורדיות.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:תוכן חופשי
קטגוריה:אתרי אינטרנט אמריקאיים
קטגוריה:דיגיטציה המונית
מדעי החברה

**מדְעי החברה** (באנגלית: **Social sciences**) מהווים קורפוס של מדעים, העוסקים בחקר החברה האנושית על היבטיה המגוונים, ובאינטראקציה של זו עם הלא-אנושי. לדוגמה: גאוגרפיה המתייחסת להשפעות האדם על הסביבה הפיזית כמו שינויי אקלים; אנתרופולוגיה המתייחסת לאלמנטים בתרבות החומרית ובאינטראקציה של התרבות האנושית עם אורגניזמים; פסיכולוגיה – תחום העוסק בחקר הנפש, התפיסה וההתנהגות, ומטרתו לחקור את התנהגות האדם – הן כפרט והן כחברה.

## גבולות התחום

מחקר במדעי החברה, נעשה על ידי מגוון של מתודות הנסמכות, הן על גישות פוזיטיביות עם אוריינטציה כמותנית, והן על גישות פרשניות עם אוריינטציה איכותנית. מבחינה היסטורית, בעקבות משבר מדעי אודות הבנת העולם, מדְעי החברה צמחו מתוך מדְעי הרוח החל מסוף המאה התשע עשרה. סוציולוגיה, כלכלה, מדע המדינה ופסיכולוגיה מהווים את אבן הראשה, ואף משמשים באופן היסטורי את התשתית המחקרית והאינטלקטואלית שעליו נבנה תחום הידע במדעי החברה. בתי ספר ופקולטות מקצועיות כגון בתי הספר למשפטים, בתי הספר לחינוך, בתי הספר למנהל עסקים, לעבודה סוציאלית ולבריאות הציבור עומדים בקשר הדוק עם הדיסציפלינות השונות של מדעי החברה ובמידה רבה מיישמים את הידע ממדעי החברה לתחומיהם. תחומי הדעת (דיסציפלינות) העיקריים של מדעי החברה תלויים בהקשר התרבותי האקדמי ועלולים להשתנות בהתאם. להלן התחומים המרכזיים:
* סוציולוגיה – חקר החברה וההתנהגות החברתית של האדם. מהסוציולוגיה, נגזרים תחומי משנה כגון יחסי מגדר, יחסי דתיים-חילוניים, יחסי מדע חברה, זהות.
* אנתרופולוגיה – שמה דגש באתנולוגיה ובחקר התרבויות.
* גאוגרפיה – תחום בין-תחומי העוסק בהגירה, קיימות, תכנון ערים, אדריכלות, פסיכולוגיה, מדעים קוגניטיביים, דמוגרפיה, כלכלה, ותרבות.
* מדע המדינה – מתמקד בחקר הפוליטיקה, השוואת משטרים, מחשבה מדינית, ההתנהגות הפוליטית והמדיניות הציבורית ברמת המדינה וכן ברמה הכלל־עולמית.
* יחסים בין-לאומיים – ענף המתמקד בהתנהגות הפוליטית, החברתית והכלכלית בזירה הבין-לאומית.
* מדיניות ציבורית – עוסקת בהבנת הגורמים המעצבים את תהליך המדיניות הציבורית ואת תוצאותיו.
* פסיכולוגיה – חקר הנפש וההתנהגות, כפי שאלה נקבעים בזיקה לחברה כולה.
* קרימינולוגיה – עוסקת בעניינים ובתרחישים חברתיים הקשורים בפשיעה ובהתנהגות פושעת.
* כלכלה – עוסקת ביחסים האנושיים והחברתיים הקשורים בהשגת אמצעים חומריים, והחוקים והיחסים החברתיים הנוגעים לייצורו ולחלוקתו של קניין.
* תקשורת – עוסקת בהעברת מידע בין שני משתתפים או יותר.
* בלשנות – מחקר השפות והתפתחותן. תחום שנחשב גם כחלק ממדעי הרוח.
* דמוגרפיה – תחום מחקר העוסק במחקר ותיעוד של אוכלוסייה אנושית.
* לימודים אזוריים – שדה מחקר בין תחומי שמתמקד באזור גאוגרפי, לאומי או תרבותי.
* עבודה סוציאלית – מתייחסת לרווחת האדם ברמות ניתוח שונות והיבטים מגוונים של הפרט, המדינה, המשפט, החברה, הכלכלה והתרבות.

## ראו גם
* מדעי הרוח
* זוכי פרס ישראל למדעי החברה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
*  The Social Sciences Library

*
קטגוריה:תחומי מחקר מדעיים
קטגוריה:אדם
פרנקו וספקטור

**פרנקו וספקטור** סדרת דרמה טלוויזיונית ישראלית העוסקת במשרד עורכי דין ששודרה בשנים 2003–2004 על ידי זכיינית ערוץ 2, קשת.

## הפקה ושידור
הסדרה הייתה ניסיון ליצור גרסה ישראלית לסדרה האמריקאית "הפרקליטים". בכתיבת התסריט השתתפו עורכי דין, כדי לספק לה אמינות.

"פרנקו וספקטור" צולמה בקיץ 2003, ועלתה לשידור ב-6 בנובמבר 2003. הסדרה זכתה למדרוג (רייטינג) ממוצע של כ-9%. 

הסדרה הייתה מעומדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית "סדרת הדרמה הטובה".

## עלילה
הסדרה מביאה את סיפורם של עובדי המשרד שנפלטו ממערכות קודמות בהם עבדו או חיו ומנסים לשקם את הקריירה שלהם במסגרת חדשה. הדמויות הראשיות בה הן: עו"ד דוד פרנקו (בגילומו של משה איבגי), עו"ד דפנה ספקטור (רונית אלקבץ), עו"ד נמרוד סגלסון (מארק איווניר), מזכירת המשרד, עו"ד מרגלית בר-ששת (רותי בורנשטיין) והחוקר נועם נאור (צחי גראד). הסדרה חושפת בכל פרק דילמה מוסרית או משפטית ובוחנת איך עורכי הדין מתמודדים איתה. במקביל מתוארות מערכות היחסים בין עובדי המשרד והקונפליקטים הפנימיים של כל אחד מהם, כשבמהלך הסדרה נחשף הפער העמוק בין החוק לצדק בחברה הישראלית.

## הדמויות
### דמויות ראשיות
* **עו"ד דוד פרנקו** (משה איבגי)
* **עו"ד דפנה ספקטור** (רונית אלקבץ)
* **עו"ד נמרוד סגלסון** (מארק איווניר)
* **עו"ד מרגלית ברסקי** (רותי בורנשטיין)
* **נועם נאור** (צחי גראד): חוקר
* **יונתן פרנקו** (אושרי כהן): בנו המתבגר של דוד פרנקו

### דמויות נוספות
* **ישראלה טביב** (עירית קפלן)
* **עו"ד ברבן** (דורון צפריר)
* **אירנה** (יבגניה דודינה)
* **רון** (גיא אריאלי)
* **אמיר** (ליאור אשכנזי)
* **רחום** (דובר קוסאשווילי)
* **גברת פרנקו** (לילית נגר)
* **שרון נמס** (ניקו ניתאי)
* **ג'ורג' מרקמן** (איתי טיראן)
* **איציק** (פיני קידרון)
* **חברה של פרנקו** (אנה סטפן)

## פרקים

רצועת השיעור שודרה בליל שישי החל מתאריך 14 בנובמבר 2003, ומהפרק החמישי הוחלפה לימי שלישי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות דרמה ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2003
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:עורכי דין בדיוניים
עיצוב גופנים

[250px|ממוזער|[FontForge היא תוכנת קוד פתוח לפיתוח גופנים דיגיטליים]]
אמנות **עיצוב גופנים** היא תחום בעיצוב גרפי שעוסק בעיצוב של גופנים. 

התחום נוגע לעיצוב גופנים לקריאה בפורמט מודפס או במדיה אחרת וסידורן יחד עם אלמנטים גרפיים ואחרים. 

על עיצוב הגופנים וסידורם להתאים למגוון מטרות, תוך כדי עמידה בכללים שונים של אסתטיקה ונוחות. מטרת עיצוב הגופנים לייעל העברת מידע טקסטואלי ולספק לעוסקים באמצעי תקשורת כלשהו או בדפוס מגוון רחב של סגנונות כתיבה שונים.

עיצוב גופנים משויך לעיתים לתחום הרחב יותר של טיפוגרפיה.

## ראו גם
* גופן
* עיצוב גרפי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:עיצוב גרפי
קטגוריה:טיפוגרפיה
חומצת גרעין

[שמאל|ממוזער|250px|תפקידן של חומצות הגרעין ביצורים החיים. תהליך בסיסי זה מכונה "[הדוגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית|הדוֹגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית"]]

**חומצות גרעין** הן תרכובות אורגניות המצויות בכל התאים המהוות את החומר התורשתי של כל יצור חי בטבע. חומצות הגרעין מאפשרות העברת מידע על תכונות מיצור בדור נתון לצאצאיו בדור הבא (ראו תורשה), כלומר, חומצות הגרעין כוללות הוראות לבניין התא והיצור (האורגניזם).

החומצות הן פולימר (מולקולה גדולה שמורכבת מכמה מולקולות קטנות יותר) המורכב ממספר עצום של מונומרים הקרויים נוקלאוטידים. כל נוקלאוטיד בנוי מבסיס חנקני (המבדיל בין נוקלאוטידים שונים), חד סוכר (ריבוז או דאוקסיריבוז, עבור רנ"א או דנ"א, בהתאמה (ראו להלן)), וקבוצת זרחה שהיא החלק החומצי בחומצות הגרעין.

הבדלים קטנים בהרכב הכימי של הנוקלאוטידים מבדילים בין חומצות הגרעין השונות. שרשרת נוקלאוטידים מכונה **[[גדיל]]**; חלק מחומצות הגרעין חד-גדיליות, ואילו חלקן מורכב משני גדילים המלופפים זה סביב זה, תוך יצירת סליל מרחבי. חומצות הגרעין החשובות ביותר הן **[[DNA]]** ו-**[[RNA]]**. הראשונה נמצאת במצב קבוע למדי בכל תא, והיא מכילה את המידע הבסיסי לייצור חלבונים. RNA, לעומת זאת, מהווה את שלב הביניים בין ה-DNA והחלבון; ה-RNA מסונתז לפי תבנית ה-DNA וממנו מיוצר החלבון באופן ישיר. תכולת ה-RNA בתא משתנה באופן קיצוני בהתאם לסוג התא ולגירויים מהסביבה; מולקולות ה-RNA הספציפיות מתקיימות למשך זמן קצר, עד לסינתזת החלבון או מספר חלבונים, ואז מפורקות. תהליך המעבר מ-DNA ל-RNA מכונה **[[שעתוק (ביולוגיה)|שעתוק]]**. תהליך ייצור החלבונים מ-RNA מכונה **[[תרגום (ביולוגיה)|תרגום]]**.

[ימין|ממוזער|120px|המולקולה הדו-גדילית של [DNA]]

התהליך הדו-שלבי מה-DNA ועד להרכבתו של חלבון נתון מאפשר בקרה יעילה ביותר על ייצור החלבונים ומהווה את הבסיס להבדלים בין התאים השונים ביצור רב-תאי (אשר כל תאיו מכילים DNA זהה). תהליך המעבר מ-DNA ל-RNA ומ-RNA לחלבון קרוי **[[הדוגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית|הדוֹגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית]]**. ה-DNA הוא חומצת הגרעין הראשונה שהתגלתה, ב-1871, בטיבינגן גרמניה, על ידי הביולוג השווייצרי פרידריך מישר.

## מגוון חומצות הגרעין
מולקולות ה-DNA גדולות מאוד, ואורכן נע בין כמה מאות אלפי נוקלאוטידים ביצורים הפשוטים ביותר (חיידקים) ובין מיליארדי נוקלאוטידים באדם. לצד ה-DNA וה-RNA קיימות בתא חומצות גרעין נוספות בעלות תפקידי בקרה, בעיקר, וכן קיימות מספר חומצות גרעין מלאכותיות, אשר מיוצרות במעבדה בשיטות שונות של ביולוגיה מולקולרית ואשר משמשות לצרכים שונים במחקר. רוב חומצות הגרעין קצרות בהרבה מה-DNA, וחלקן מורכב מגדילים בני נוקלאוטידים בודדים. הטבלה שלהלן מונה את סוגי חומצות הגרעין:

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:תרכובות ביוכימיות
אמין

90px|שמאל|ממוזער|אמוניה

**אמינים** הם קבוצת תרכובות אורגניות. אמינים רבים נמצאים בטבע ולהם חשיבות רבה בביולוגיה.

האמינים הם נגזרות של **[[אמוניה]]** (**NH<sub>3</sub>**), כשאחד, שניים או כל אטומי המימן מוחלפים באטומי פחמן, וליתר דיוק – בקבוצת **[[אלקיל]]** (שרשרת פחמימנית).

כשאחד או יותר מאטומי הפחמן קשור לאטום חמצן בקשר כפול (כלומר, מהווה קבוצת **[[קרבוניל]]**), אזי משתייכת התרכובת לקבוצת ה**[[אמיד]]ים**.

למתן שמות לאמינים, ראו **[[מונחון IUPAC]]**.

## סוגי אמינים
שמאל|ממוזער|90px|אמין ראשוני
שמאל|ממוזער|90px|אמין שניוני
שמאל|ממוזער|90px|אמין שלישוני
נהוג להבדיל בין **אמינים ראשוניים** (החנקן קשור לקבוצת אלקיל אחת), **שניוניים** (החנקן קשור לשתי קבוצות אלקיל) ו**שלישוניים** (החנקן קשור לשלוש קבוצות אלקיל). ה-R בנוסחאות המבנה מייצגת קבוצת אלקיל. הקבוצה הפונקציונלית **אמינו** מוגדרת כ-**NH<sub>2</sub>**, ומצויה אם כן רק באמינים ראשוניים.

## טרנסאמינציה
תגובת **טרנסאמינציה** היא תגובה שבה מועברת קבוצת אמינו מתרכובת אחת לשנייה; תגובה זו שכיחה בתאיהם של יצורים חיים. חומצת האמינו אלנין, למשל, הופכת לחומצת הקטו פירובט באמצעות מסירה של קבוצת אמינו. תגובה זו מאפשרת לתאים לנצל חומצות אמינו (כלומר: חלבונים) לשם הפקת אנרגיה; הפירובט שנוצר נכנס ישירות למעגל קרבס, מהחשובים שבמסלולי הפקת האנרגיה בתא.

## חימצון
האנזים מונואמין אוקסידאז (MAO) מסוגל בין היתר לחמצן אמינים ראשוניים, שניוניים ושלישוניים.
מעכב מונואמין אוקסידאז חוסם את פעולת ה-MAO.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:קבוצות פונקציונליות
Internet Relay Chat

**IRC** (ראשי תיבות של **Internet Relay Chat**, בעברית: ממסר שיחוח מרשתת) הוא פרוטוקול המשמש לשיחה טקסטואלית ברשת האינטרנט. השימוש העיקרי ב-IRC הוא לשיחות מרובות משתתפים, אך הוא מאפשר לקיים גם שיחות פרטיות.

את הפרוטוקול ניסח יארקו אויקארינן (Jarkko Oikarinen) ב־1988, והוא פיתח את התוכנה הראשונה שמימשה אותו, כתחליף לתוכנת MUT ששימשה לצרכים דומים עד אז. השימוש הראשון בתוכנה החדשה נעשה ב־BBS בשם OuluBox בפינלנד.

התוכנה קנתה לעצמה פרסום בתקופת מסך הברזל, שבה היא שימשה להעברת הודעות בין ברית המועצות לבין העולם המערבי.

IRC הוא פרוטוקול שרת–לקוח ברמת שכבת התוכנה של מודל ה־OSI ושל ה־מודל ה־TCP/IP. הוא משתמש ב-TCP להעברת המידע ברשת ובמידת הצורך גם ב־SSL כדי להצפין את תעבורת המידע.

תוכנות IRC נכתבו עבור מגוון פלטפורמות, לרבות Windows, יוניקס, לינוקס ו־Mac OS X.

## לקוחות
* mIRC
* מירנדה IM ו־Pidgin כוללים תמיכה בפרוטוקולי מסרים מיידיים רבים, וגם ב־IRC.
* מוזילה כוללת גם תוכנת IRC.
* מוזילה פיירפוקס כולל את אותה תוכנה כהרחבה בשם ChatZilla.

## רשתות
בפרוטוקול IRC שרתים יכולים להיות מחוברים ביניהם ביחד לרשת. כל לקוח שמחובר לאחד השרתים ברשת יראה את אותם הדברים שרואה לקוח שמחובר לכל שרת אחר ברשת.

ישנן אלפי רשתות IRC ציבוריות. ביניהן:

* Quakenet - הרשת הגדולה ביותר כיום.
* IRCNet - הרשת השנייה בגודלה כיום, שרת ה - IRC הראשון irc.oulu.fi עדיין מחובר לרשת.
* EFNet - איגדה במקור את רוב שרתי ה־IRC באינטרנט.
* Freenode - רשת קטנה יותר אשר מיועדת לפרויקטים מבוזרים, כגון פרויקטי תוכנה חופשית.
* OFTC - רשת נוספת לתמיכה בפרויקטי תוכנה חופשית. משמשת את פרויקט דביאן.

### בישראל
שרתי IRC פעילים בארץ:

* meatball.ddns.net - צ'ט פלאפל.
* ivrit.irc.co.il רשת עצמאית.

## משתמשים
כל משתמש מזוהה על ידי כינוי, שיכול להיות כמעט כל צירוף של תווי ASCII. במקור לא הייתה כמעט שום הזדהות, למעט הסתמכות על פרוטוקול IDENT. שרתים חדשים הוסיפו דרכי הזדהות שונות: אם כחלק מההתחברות, ואם כשרות הזדהות נפרד (NickServ - משתמש מיוחד שצריכים לשלוח לו הודעה עם הסיסמה).

## ערוצים
עיקר התקשורת בפרוטוקול IRC היא שיחה ב**ערוצים** (channels. נקראים גם **חדרים** - rooms). כל משתמש יכול להיות במספר ערוצים בו־זמנית. כל משתתף מקבל את כל ההודעות שנשלחות לערוץ (ולכן מתקבל הרושם של שיחה בחדר). ברוב המקרים שם הערוץ מתחיל בסימן '#'. מלבד שמו, יש לכל חדר שורת נושא אשר מתארת אותו בקצרה.

המשתמש הראשון שמנסה להיכנס לערוץ שלא קיים, יוצר אותו. הוא גם מקבל הרשאות מפעיל (**op**, קיצור של operator). הוא רשאי להעניק הרשאה זו לאחרים. הוא רשאי גם לבעוט משתמשים אחרים מהערוץ (**kick**) או למנוע מהם להיכנס שוב (**ban**). פעולות שנדרשות לעיתים כנגד טרולים.

## ראו גם
* מסרים מיידיים
* מונחים ברשת מחשבים

## קישורים חיצוניים

* RFC 1459 - מפרט טכני של IRC
* IRC - מי נגד מי?, מבוא ל-IRC בעברית מאת אורנה אגמון

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
קטגוריה:מסרים מיידיים
קטגוריה:פינלנד: המצאות
נקודת רתיחה

[ממוזער|350px|[גרף (נתונים)|גרף מעברים בין מצבי צבירה]]
**נקודת רתיחה** היא הטמפרטורה שבה לחץ אדים של חומר נוזלי כלשהו משתווה ללחץ האטמוספירי שמופעל עליו, ובכך הופך החומר מנוזל לגז.

## הגדרות ותכונות פיזיקליות
מכיוון שנקודת הרתיחה תלויה בלחץ האטמוספירי שבו מתרחש התהליך, ככל שהלחץ הסביבתי נמוך יותר טמפרטורת הרתיחה תהיה נמוכה יותר. (למשל טמפרטורת הרתיחה של המים שבגובה פני הים היא 100 מעלות צלזיוס, עולה בים המלח ל-101 מעלות צלזיוס ויורדת ל-71 מעלות באוורסט). כשמצוינת טמפרטורת הרתיחה של חומר מסוים, הכוונה היא לטמפרטורת הרתיחה בלחץ סביבתי של אטמוספירה אחת, שהוא הלחץ בגובה פני הים. 

בסיר לחץ אוטמים את הסיר, כדי להגביר את הלחץ של האדים. פעולה זו מעלה את טמפרטורת הרתיחה בתוך הסיר ומאפשרת בישול מהיר יותר.

נקודת הרתיחה נקראת כך בדרך כלל כאשר דנים בחומרים המהווים מוצק או נוזל בטמפרטורת החדר. כאשר דנים בחומרים המהווים גז בטמפרטורת החדר, מתייחסים בדרך כלל ל**נקודת הניזול** שלהם. למשל כאשר מדברים על חנקן.

נקודת הרתיחה היא גם נקודת העיבוי בעת קירור של אדי חומר. 

האנרגיה הנדרשת כדי להפוך נוזל לגז בנקודת הרתיחה נקראת אנתלפיית אידוי. 

נוזלים יכולים להפוך לגזים גם בטמפרטורות שמתחת לנקודת הרתיחה, על ידי התאיידות.

## נקודות רתיחה של חומרים
נקודת הרתיחה הנמוכה ביותר של חומר היא נקודת הרתיחה (ניזול) של ההליום; 269- מעלות צלזיוס, כמעט האפס המוחלט (273-).

נקודת הרתיחה של חומר תלויה בעוצמת קשרי ואן דר ואלס וקשרי המימן שבין המולקולות שלו.

## מדידה
שמאל|ממוזער|150px|תרשים של מד רתיחה
ניסיונית ניתן למצוא את נקודת הרתיחה של חומר בעזרת מַד רְתִיחָה (אֶבּוּלְיוֹמֶטֶר). המכשיר מוצא את הטמפרטורה של נקודת שיווי המשקל נוזל-גז, בתהליך איזוברי או איזותרמי. מד הרתיחה משמש כלי למדידת אחוז הכהל ביינות יבשים.

## ראו גם
*נקודת התכה
*אבני רתיחה
*נקודה משולשת
*נקודה קריטית
* התאיידות

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:תכונות כימיות
קטגוריה:טמפרטורה
קטגוריה:מעבר פאזה
קטגוריה:גדלים מטאורולוגיים
דונם

**דונם** (בטורקית: **dönüm**), היא יחידת מידה עות'מאנית לשטח. היא אינה שייכת למערכת היחידות הבין-לאומית, בה יחידת השטח היא מטר רבוע.

מקור השם הוא מהמילה הטורקית העות'ומאנית **ﺿﻨﻤﻕ** (dönmek) שמשמעותה "להפוך" או "לעבד". פירוש המילה הוא שטח שאדם יכול לחרוש ביום אחד. בעבר, לא הוגדרה המידה במדויק, וגודל השטח המוחלט השתנה משמעותית ממקום למקום. במדינות רבות שהיוו חלק מהאימפריה העות'מאנית, המונח נמצא עדיין בשימוש. במדינות אלו המונח מוגדר בצורה מדויקת, אם כי באופן שונה ממדינה למדינה. מידת השטח הנהוגה ביוון, הסטרמה (Stremma), שקולה בגודלה לדונם.

## גדלים

גודלו של דונם אחד במדינות שונות:

* 1,000 מטרים רבועים, "דונם מטרי": בישראל, ירדן, לבנון,  בוסניה והרצגובינה (נקרא דולום dulum), סרביה (дунум, dunum) וטורקיה.
* בתקופת השלטון העות'מאני בארץ ישראל ובתחילת המנדט הבריטי (עד שנת 1928) הוגדר הדונם כ-919.3 מ"ר.
* בצפון קפריסין דונם הוא 1,337.8 מ"ר.
* בעיראק דונם הוא 2,500 מ"ר.

## דונם ביחס ליחידות מידה אחרות
דונם מטרי אחד שווה ל:
* 1,000 מטר רבוע, שהם 0.001 קילומטר רבוע.
* ריבוע שאורך הצלע שלו הוא בקירוב 31.62 מטר.
* 10 ארים (אר שווה ל-100 מטרים רבועים. דונם שווה דקאר אחד (10 ארים), או 0.1 הקטאר).
* 0.2471 אקר (בקירוב).
* 1,196 יארד רבוע (בקירוב).
* 10,760 רגל רבוע (בקירוב).
* 4 אבלק (evlek) - מידת שטח הנהוגה בטורקיה.
* ברוסיה הצארית דסיאטינה היא 10,926.512 מ"ר.

## קישורים חיצוניים
* משקלים ומידות שהיו בעבר בשימוש 
* סיכום קצר באנגלית אודות דונם

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידות מידה: שטח
קטגוריה:מילים וביטויים בטורקית
תכסיס (תורת המשחקים)

בתורת המשחקים, **תכסיס** (אסטרטגיה) היא תוכנית פעולה שמורה לשחקן איך לפעול בכל מצב אפשרי של המשחק.

לדוגמה: במשחק איקס עיגול (איקס מיקס דריקס), כל תכסיס של השחקן המתחיל אומר לו איפה לשים את האיקס הראשון, לאחר מכן איפה לשים את האיקס השני, זאת על פי המהלך שהשחקן השני ביצע, וכן הלאה.

דוגמה נוספת: בדילמת האסיר יש לכל שחקן שני תכסיסים – "בגוד" או "שתף פעולה".

חשוב לשים לב שהתכסיס מייצג את כל הבחירות שיכול שחקן לעשות בהתרחשות אחת של המשחק. כלומר, אותו תכסיס לא יכול להגיד לשחקן לעשות שני דברים שונים באותו מצב.

כאשר אין מעורב מזל במשחק, תוצאת המשחק נקבעת בצורה בלעדית על פי בחירת התכסיסים על ידי השחקנים. כאשר מעורב מזל במשחק, ונותנים ערך מספרי לכל אחת מתוצאותיו עבור כל שחקן, ניתן לדבר על התוחלת של הרווח שמביאה בחירת התכסיסים המסוימת הזו.

תכסיס אופטימלי של שחקן הוא תכסיס שמבטיח לו את הרווח הגדול ביותר במשחק סכום אפס, בלי תלות במעשי השחקנים האחרים.

כאשר לא מתעניינים בפרטיו של משחק, אלא רק בתוצאותיו, נהוג להשתמש במודל של משחק בצורה תכסיסית, שבו לכל בחירה אפשרית של תכסיסים במשחק מותאם הרווח המושג מהם לכל שחקן.

## ראו גם
* תכסיס מעורב
* משחק בצורה תכסיסית
* מונחים בתורת המשחקים
* אסטרטגיה (מדעי החברה)

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תורת המשחקים
קטגוריה:אסטרטגיה