open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שמור בשבילך

**שמור בשבילך** הוא אלבומם הראשון של יאיר זיו ואילן דמתי שיצא לאור בשנת 1999.
את האלבום הפיקו מוזיקלית יאיר זיו, אילן דמתי (הפרויקט של עידן רייכל) וגל ילוב.
אילן ויאיר כתבו את רוב השירים באלבום חוץ מהשיר "שניים זה יותר מדי" שכתב והלחין גל ילוב.
לאחר מות אביו של יאיר זיו הלהקה התפרקה.
 
שירי האלבום הושמעו פעמים רבות בתוכניתו של דידי הררי ברשת ג'.

## רשימת השירים
#סיני אילת
#עכשיו זה הזמן
#דנה
#שמור בשבילך
#שניים זה יותר מדי
#אצלך בלב
#סם החיים
#ריח של אתמול
#כדור אחד בלב
#תני לי

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1999
קטגוריה:אלבומים בעברית
סאז

שמאל|ממוזער|170px|שני סוגי סאז- טמבורה ובגלמה
**סאז** הוא כלי מיתר הנפוץ בטורקיה, כורדיסטן, איראן, ארמניה, אזרבייג'ן ומדינות הבלקן.
[ממוזער|170px| [אזרבייג'ן|אזרבייג'נים מנגנים על סאז בפסטיבל מקומי]]

## היסטוריה
פירוש השם "סאז" בפרסית הוא "כלי-מוזיקלי". קודמו של הסאז הוא כלי נגינה שהומצא במאה ה-10 ושמו קוֹפוּז. גוף הכלי היה עשוי מעור. צוואר הכלי היה ארוך וחסר סריגים כשעליו מתוחים 2 - 3 מיתרים העשויים שיער סוס או כבשה. כלי נגינה דומים לקוֹפוּז נפוצים בקווקז, מרכז אסיה.

בחלוף השנים נכנסו שינויים בקופוז: המיתרים הוחלפו במיתרי מתכת (המאה ה-15) וגוף העור הוחלף בגוף מגולף בעץ (המאה ה-17). במאה ה-18 מוזכר לראשונה השם "בָגלַמה" שהוא הסאז של ימינו.

בשנות ה-60 החל ייצור של כלי סאז חשמליים בעלי פיקאפ בתוך תיבת התהודה של הכלי (בדומה לגיטרות אקוסטיות מוגברות). במרוצת השנים, הסאז התפשט לארצות שונות במזרח התיכון ובארצות הבלקן וממנו התפתחו הבוזוקי היווני והבוזוק הסורי, הצ'פטלי האלבני, ומשפחה שלמה של כלי נגינה דומים וכמעט זהים לסאז מארצות הבלקן.

## מבנה הכלי
השיטה המקובלת כיום לבניית גוף הסאז היא חיבור חתיכות עץ מכופפות (בדומה לשיטה לייצור עוד). שיטה נוספת היא גילוף הגוף מיחידת עץ אחת (בדרך כלל עץ תות). הצוואר ארוך ודק בעל סריגים מניילון הניתנים להזזה לשינוי הצליל. המפתחות, שבעה במספר, עשויים עץ או פלסטיק.

לסאז שלושה מיתרים כאשר השניים העליונים כפולים ואילו התחתון משולש (בסך הכול שבעה מיתרים).

סוגי סאז נפוצים הם:
* דיוואן - הכלי הגדול ביותר, משמש לנגינת צלילים נמוכים.
* טמבוּרה - בעל גוף קטן וצוואר ארוך.
* בגלמה - בעל צוואר ארוך או קצר וגוף קטן. הסוג הנפוץ ביותר של הסאז.
* ג'וּרה - הקטן מבין הכלים, בעל גוף קטן וצוואר קצר וכמו כן בעל שישה מיתרים בלבד.

## נגינה
כיוון המיתרים משתנה מארץ לארץ ואף בין חלקים שונים של טורקיה אך הכיוון המקובל הוא: G,D,A. הנגינה מתבצעת באמצעות פריטה בעזרת האצבעות או מפרטים העשויים פלסטיק או עץ.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כלי מיתר
קטגוריה:כלי נגינה מזרחיים
חוק האיחוד של 1800

[שמאל|ממוזער|250px|[דגל הממלכה המאוחדת, שילוב של דגלי בריטניה הגדולה ואירלנד]]
**חוק האיחוד של 1800** הוא חוק אותו חוקקו הפרלמנט האירי והפרלמנט הבריטי במקביל אשר איחד את ממלכת אירלנד לממלכת בריטניה הגדולה תחת הכותרת הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, שקמה ב-1 בינואר 1801.

עד איחוד זה, אירלנד ובריטניה הגדולה, שהורכבה מאיחוד קודם של ממלכת אנגליה וממלכת סקוטלנד ב-1701, היו ב"איחוד אישי" מאז 1541, כלומר שלט עליהן אותו מונרך. האיחוד בוטל ב-1922 עם חלוקתה של אירלנד למדינת אירלנד החופשית שהפכה לדומיניון באימפריה הבריטית ולאחר מכן ממלכה שהייתה באיחוד אישי עם הממלכה המאוחדת עד הפיכתה לרפובליקה ב-1949 וצפון אירלנד שממשיכה להיות חלק מהממלכה המאוחדת.

## ראו גם
*המרד האירי של 1798

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:קצרמר אירלנד
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: היסטוריה
קטגוריה:אירלנד: היסטוריה
איחוד
קטגוריה:הפרלמנט של אירלנד (לפני 1801)
ח' בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' שבט היא ברוב השנים פרשת בשלח. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.

## אירועים היסטוריים
* ה'תשט"ו – ד"ר משה מרזוק ושמואל עזר מוצאים להורג במצרים, בעוון השתתפותם בחוליית ריגול וחבלה ישראלית, פעילות שנודעה בשם "העסק הביש".
* ה'תשנ"ז – הכנסת מאשרת את הסכם חברון.
* ה'תשע"ו – פיגוע דקירה בעותניאל בו נרצחה דפנה מאיר לעיני ילדיה

## נולדו
* ה'תרמ"ו – יעקב זרובבל, ממנהיגי הציונות הסוציאליסטית וחבר הוועד הפועל של ההסתדרות. (נפטר בה'תשכ"ז)
* ה'תרנ"ח – בצלאל בזק, פעיל ציבורי למען הציונות הדתית. (נפטר בה'תשל"ה)
* ה'תרצ"ה – רבקה גור, שחקנית
* ה'תש"ח – רבי ישכר דב רוקח (השני), האדמו"ר החמישי מבעלז.
* ה'תש"י – דוד טל, פוליטיקאי ישראלי.
* ה'תשי"ז – אורי מקלב, חבר כנסת מטעם יהדות התורה.
* ה'תש"ל – עמי סמולרצ'יק, שחקן ישראלי.

## נפטרו
* ה'תצ"ג – רבי יעקב ריישר, ראב"ד פראג ורבן של וורמייזא ומץ, פוסק הלכה ומחבר הספרים "חק יעקב" ו"שבות יעקב".
* ה'תקי"ד – ר' יצחק (ויטה) בן יעקב לומברוזו (המהרי"ל), מגדולי רבני תוניסיה ואבי שושלת לומברוזו.
* ה'תקצ"ה – הרב יוסף ליג'י, רב ודרשן באזמיר ובקושטא.
* ה'תש"ב – פליקס האוסדורף, מתמטיקאי גרמני ממוצא יהודי (התאבד). (נולד בה'תרכ"ט)
* ה'תש"ב – רבי אריה פומרנצ'יק, מתלמידיו הקרובים של רבי יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק, ומחבר הספרים "תורת זרעים" ו"עמק ברכה". (נולד בט"ו בניסן ה'תרס"ח)
* ה'תש"ה – אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודייה גרמנייה. (נולדה בה'תרכ"ט)
* ה'תשט"ו – משה מרזוק, איש מודיעין ישראלי. (נולד בה'תרפ"ז)
* ה'תש"ל – נפטרה לאה גולדברג, משוררת וסופרת, וכלת פרס ישראל. (נולדה בה'תרע"א)
* ה'תשל"ח – רבי יוסף מאיר כהנא, האדמו"ר מספינקא-ירושלים. (נולד בה'תר"ע)
----

* ז' בשבט – ט' בשבט
* שבט

ה08
י08
ט' בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט' שבט היא, ברוב השנים, פרשת בשלח. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.

## חגים ומועדים
* בחסידות בעלזא חוגגים את הצלת הרבי הקודם ואחיו הרב מבילגורייא מידי הנאצים בשנת ה'תש"ד

## אירועים היסטוריים
* ה'תש"ד – אהרן רוקח (הרבי מבעלזא) ואחיו רבי מרדכי (הרב מבילגורייא) מגיעים לישראל

## נולדו
* ה'תרס"א – חיים גבתי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר ה'תשנ"א)
* ה'תרס"ט – יוסף בורג, רב, פילוסוף, שר, חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל (נפטר ה'תש"ס)
* ה'תרצ"ג – מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נפטר ה'תשס"ו)
* ה'תש"ח – נתן שרנסקי, אסיר ציון ופוליטיקאי ישראלי

## נפטרו
* ה'קל"ו – הר"ן, רבנו נסים בר ראובן גירונדי, מגדולי הראשונים בספרד, פוסק הלכה, פרשן תלמוד ומחשובי פרשני הרי"ף. (נולד ה'ע"ה בערך)
* ה'תקמ"ד – הרב אליהו ישראל, רב ואב בית דין באלכסנדריה (נולד ה'תע"ה)
* ה'תרכ"ה – ר' יהוסף שוורץ, שד"ר, מראשוני חוקרי ארץ ישראל בעת החדשה (נולד ה'תקס"ה)
* ה'תרס"ז – משה שטיינשניידר (**רמש"ש**), מייסד המחקר המודרני של הביבליוגרפיה העברית, היסטוריון ומזרחן, מגדולי מלומדי חכמת ישראל במערב (נולד ה'תקע"ו)
* ה'תשמ"ה – מנחם בדר, חבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ה'תרנ"ה)
* ה'תשע"ו – הרב רפאל שמואלביץ, ראש ישיבת מיר ומחברי מערכת האנציקלופדיה התלמודית (נולד ה'תרצ"ח )
----

* ח' בשבט – י' בשבט
* שבט

ה09
י09
י' בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי' שבט היא, ברוב השנים, פרשת בשלח. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.

## אירועים היסטוריים
[שמאל|ממוזער|150px|[פנחס לבון. התפטר מתפקידו כשר הביטחון בעקבות "העסק הביש"]]
* ד'תתקצ"ה – פוגרום ביהודי לאודה  ובישופסהיים  בבוואריה, בעקבות עלילת דם
* ה'תרצ"ט – היטלר מכריז בנאום לרגל יום השנה לעלייתו לשלטון כי אם תפרוץ מלחמה ייכחד הגזע היהודי באירופה
* ה'תשט"ו – פנחס לבון מתפטר מתפקידו כשר הביטחון בעקבות מסקנות ועדת החקירה שהוקמה בעקבות הפרשה הידועה בשם פרשת לבון
* ה'תשס"ז – 3 הרוגים בפיגוע התאבדות במאפיה באילת

## נולדו
* ה'תרפ"ח – פטר גינז, נער כשרוני שנספה בשואה. ציור שלו, המתאר את כדור הארץ הנראה מהירח, התפרסם והעתק שלו נלקח על ידי האסטרונאוט אילן רמון לחלל (נפטר ה'תש"ד)
* ה'תרצ"א – הרב יעקב כ"ץ, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד, ורב בית כנסת חב"ד בבני ברק. (נפטר ב-ה'תשע"ה)
* ה'תש"ח – רבי אלתר, מוזיקאי, כוכב ילדים ומלמד חרדי ישראלי
* ה'תשכ"א – אוולין הגואל, שחקנית ישראלית
* ה'תשכ"ט – הרב יוסף חיים קנטור, הרב הראשי לתאילנד

## נפטרו
[שמאל|ממוזער|150px|רבי [יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר מחב"ד]]
* ה'שכ"ה – רבי מאיר קצנלנבוגן (מהר"ם פדובה), רב הקהילה האשכנזית וראש הישיבה בפדובה, ומגדולי הפוסקים בדורו.
* ה'תקמ"ב – רבי שלום שרעבי (הרש"ש), מקובל וראש ישיבת המקובלים בית אל, מחבר "נהר שלום". (נולד בה'ת"פ)
* ה'תקע"ג – רבי שלמה פלאם מלוצק (המגיד מלוצק), מתלמידי המגיד ממזריטש וממפיצי החסידות. אבי שושלת אדמו"רים.
* ה'תש"י – רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר השישי בשושלת אדמו"רי חב"ד–לובביץ' (**אדמו"ר הריי"צ**). (נולד בה'תר"ם)
* ה'תשכ"א – חיים דב פרידברג, ביוגרף של משפחות רבנים ומחבר הספר "בית עקד ספרים". (נולד בה'תרל"א)
* ה'תשע"ד – אריאל שרון, ראש הממשלה האחד עשר של מדינת ישראל. (נולד בה'תרפ"ח)

----
* ט' בשבט – י"א בשבט
* שבט

ה10
י10
י"א בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"א שבט היא, ברוב השנים, פרשת בשלח. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת יתרו.
## אירועים היסטוריים
[שמאל|ממוזער|150px|סמל [המנורה על בול משנת 1955]]
* ה'תרפ"ט – נפתח הסניף הראשון של רוטרי ישראל
* ה'תרצ"ו – דוד פרנקפורטר מתנקש בחייו של הדיפלומט הנאצי הבכיר וילהלם גוסטלוף בדאבוס שבשווייץ
* ה'תש"ה – השואה: מתחילה צעדת המוות ממחנה הריכוז שטוטהוף
* ה'תש"ח – נפילת שבעת הנוטרים
* ה'תש"ט – מנורת שבעת הקנים, בעיצוב האחים שמיר, נבחרת כסמל מדינת ישראל
* ה'תשי"א – (ליל י"א שבט) – רבי מנחם מנדל שניאורסון מוכתר לאדמו"ר השביעי של חסידות חב"ד
* ה'תשע"ג – הבחירות לכנסת התשע עשרה

## נולדו
* ה'תקצ"ח – הרב ישראל מאיר הכהן, "החפץ חיים" (נפטר ה'תרצ"ג)
* ה'תרי"ג – הרב משה גרינוולד, רב בחוסט שבהונגריה, אבי שושלת חסידות פאפא ומחבר שו"ת "ערוגות הבושם" (נפטר ז' באב ה'תר"ע)
* ה'תרנ"א – הרב ישעיהו שפירא או האדמו"ר החלוץ, מנהיג ורב ציוני (נפטר בה'תש"ה)
* ה'תרפ"ו – שושנה ארבלי-אלמוזלינו, שרת הבריאות וחברת הכנסת מטעם המערך
* ה'תש"ז – מייק בראנט, זמר ישראלי נפטר ה'תשל"ה)
* ה'תש"ך – עופר שלח, עיתונאי ישראלי וחבר כנסת
* ה'תש"ם – יעל בר זוהר, ושחקנית

## נפטרו
* ה'ת"ם – נתן העזתי, נביאה של התנועה השבתאית.
* ה'תשנ"ד – בני אמדורסקי, שחקן וזמר (נולד ה'תרצ"א).
* ה'תשס"ח – עוזי כהן פעיל פוליטי בליכוד ובעיר רעננה.
* ה'תשס"ט – הרב נח וינברג, מראשי תנועת החזרה בתשובה מייסד וראש ישיבת אש התורה.

----

* י' בשבט – י"ב בשבט
* שבט

ה11
י11
י"ב בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ב שבט היא פרשת בשלח. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת יתרו.
## אירועים היסטוריים
שמאל|ממוזער|200px|משכנו הראשון של הטכניון
* ה'תרפ"ה – נפתח הטכניון בחיפה.
* ה'תש"ג – התנגדות חמושה ראשונה לאקציה בגטו ורשה.
* ה'תש"ג – ראשית חיסולו של גטו הורדנה בידי הנאצים.
* ה'תשכ"א – נוסד תיאטרון חיפה.
* ה'תשנ"ז – העיתונאית איילה חסון חושפת בערוץ הראשון את פרשת בר-און חברון.

## נולדו
* ה'תר"ך – יצחק ליב גולדברג, נדבן ופעיל ציוני ליטאי, ממייסדי חברת הכשרת הישוב וגואל אדמות הר הצופים. (נפטר בט"ו באלול ה'תרצ"ה)
* ה'תרל"ט – פנחס רוטנברג, ממנהיגי היישוב העברי וחלוץ התעשייה המודרנית בארץ ישראל, מייסד חברת החשמל. (נפטר בי"ד בטבת ה'תש"ב)
* ה'תרע"א – ישראל גלילי, ראש המטה הארצי של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל. (נפטר בשבט ה'תשמ"ו)
* ה'תרצ"א – ידידיה בארי, פעיל אצ"ל וחבר הכנסת מטעם הליכוד. (נפטר בתמוז ה'תשס"ד)
* ה'תשט"ו – מיקי רוזנטל, חבר הכנסת ועיתונאי ועורך ישראלי.
* ה'תשכ"ז – שי צ'רקה, מאייר וקומיקסאי ישראלי.
* ה'תשכ"ט – עודד רביבי, ראש המועצה המקומית אפרת.
* ה'תשל"ט – אביעד קיסוס, שדרן רדיו, מנחה טלוויזיה, עיתונאי ופובליציסט ישראלי

## נפטרו
* ה'שצ"א – רבי חיים כפוסי, פוסק הלכה ומגדולי חכמי מצרים במאות השש עשרה והשבע עשרה.
* ה'תש"ה – אבא ברדיצ'ב, מצנחני היישוב, שהוצא להורג בידי הנאצים. (נולד בה'תר"ף)
* ה'תשל"ט – דניס גאבור, פיזיקאי יהודי-הונגרי ממציא ההולוגרפיה. (נולד בה'תר"ס)
* ה'תשמ"א – הרב יהושע פישל זקס, רב ואיש חינוך מאנשי היישוב הישן בירושלים (נולד בד' בטבת ה'תרנ"ח).
* ה'תשס"ו – הרב שבתי אטון, משגיח בישיבת פורת יוסף, מייסד ישיבת "ראשית חכמה" והעומד בראשה וחבר מועצת חכמי התורה. (נולד בכ"ב בתשרי ה'תרפ"ו)
* תשפ"ג – שבח וייס, יו"ר הכנסת ושגריר ישראל בפולין. (נולד בה'תרצ"ה)
----

* י"א בשבט – י"ג בשבט
* שבט

ה12
י12
י"ד בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ד שבט הוא במרבית השנים פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח.

## אירועים היסטוריים
200px|שמאל|אורנוס ממבטה של וויאג'ר 2, 1986
* ה'תק"ף – גילוי אנטארקטיקה
* ה'תרצ"ח – חנוכת בית הכנסת כדורי בפורטו – מבנה בית הכנסת הגדול ביותר בחצי האי האיברי
* ה'תשכ"א – דוד בן-גוריון מתפטר מראשות הממשלה לאחר שלא קיבל את המלצת ועדת השבעה שחקרה את "העסק הביש"
* ה'תשמ"ו – חללית המחקר וויאג'ר 2 חולפת על פני כוכב הלכת אורנוס, עד עתה (2017) לא הגיעה לאורנוס משימת מחקר נוספת

## נולדו
[שמאל|ממוזער|100px|[רוזה לוקסמבורג]]
* התרכ"ז – רבי אליעזר דוד גרינוולד, רב בצהלים ובסאטמר, מחבר הספר קרן לדוד, (נפטר ב-א' סיוון ה'תרפ"ח)
* ה'תרנ"ט – יופ וסטרויל, חסיד אומות העולם הולנדי (נרצח ב-ה'תש"ד)
* ה'תרפ"ג – נורמן מיילר, סופר אמריקאי ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תשס"ח)
* ה'תרצ"ה – גד יעקבי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך, שגריר ישראל באו"ם (נפטר ב-ה'תשס"ז)
* ה'תש"א – אברהם הירשזון, שר האוצר וחבר הכנסת מטעם קדימה
* ה'תשי"א – יוסף הכט, רבה הראשי האשכנזי של אילת וחבר בבית דין רבני חב"ד
* ה'תשכ"ז – אילן ליבוביץ, חבר הכנסת מטעם שינוי
* ה'תשכ"ט – דנה אינטרנשיונל, זמרת ישראלית

## נפטרו
* ה'תצ"ח – הוצא להורג יוזף זיסקינד אופנהיימר, "היהודי זיס", בנקאי יהודי ויהודי החצר בדוכסות וירטמברג
* ה'תקט"ז – רבי יעקב יהושע פאלק, מגדולי האחרונים ידוע בכינויו הפני יהושע (נולד ב-ה'תמ"א)
* ה'תרנ"ד – רבי יחיאל מאלכסנדר (דנציגר), האדמו"ר הראשון מאלכסנדר, ידוע בכינוי **הרבי הזקן מאלכסנדר**
* ה'תרע"ב – רבי יצחק אבוחצירא (הראשון), רב ומקובל ממשפחת אבוחצירא, בנו הצעיר של רבי יעקב אבוחצירא (נולד ב-ה'תר"ך)
* ה'תרע"ט – רוזה לוקסמבורג, מהפכנית יהודייה פולניה-גרמניה (נולדה ב-ה'תרל"א)
* ה'תשכ"ב – חכם יצחק נח, רב ואב בית דין של קהילות יהודיות בכורדיסטן, ורב מושב אלקוש שבגליל (נולד בא' בתמוז ה'תרמ"ח)
* ה'תשמ"ג – הרב אריה משה אליהו קפלן, רב אורתודוקסי יהודי-אמריקני שעסק בקשר בין מדיטציה ליהדות (נולד ב-ה'תרצ"ה)
* ה'תש"ס – מיכל ניב, שדרנית רדיו

----

* י"ג בשבט – ט"ו בשבט
* שבט

## הערות שוליים

ה14
י14
מיכאיל מסחי

**מיכֵאל מֶסחי** (גאורגית: **მიხეილ მესხი**, רוסית: **Михаил Месхи**; 12 בינואר 1937 - 22 באפריל 1991) היה כדורגלן גאורגי בגאורגיה הסובייטית (כיום גאורגיה); עמדתו הטבעית במגרש הייתה של חלוץ שמאלי קיצוני, אך הרבה לשחק גם כקשר.

מיכאיל מסחי נולד בשנת 1937 בטביליסי; הוא למד לשחק בבית הספר לכדורגל מס' 35 של העיר.

## קריירה

בשנים 1969-1954 מסחי שיחק בקבוצת דינמו טביליסי; ב-6 בספטמבר 1959 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ברית המועצות; היה זה במשחק הניצחון נגד צ'כוסלובקיה (1:3); באותו משחק מסחי הבקיע את שערו הראשון בנבחרת.

מסחי שיחק בנבחרת הסובייטית במשחק שמינית הגמר השני של אליפות אירופה הראשונה בכדורגל בשנת 1959 מול הונגריה, שהסתיים בתוצאה 0:1 לטובת ברית המועצות (לאותה אליפות לא נערכו מוקדמות, אלא קדמו משחקי שמינית ורבע גמר). בטורניר הגמר שנערך בצרפת בשנת 1960, מסחי הופיע במשחקי חצי הגמר והגמר וזכה עם הנבחרת באליפות אירופה.

במוקדמות מונדיאל 1962 מסחי שיחק במדי נבחרת ברית המועצות בארבעה משחקים והבקיע שני שערים לזכותה; במונדיאל 1962 עצמו, הוא הופיע פעמיים בשלב הבתים: במשחק הניצחון (0:2) על יוגוסלביה ובמשחק התיקו (4:4) מול קולומביה; בנוסף הופיע גם במשחק ההפסד (2:1) לצ'ילה בחצי הגמר.

בשנת 1964 מסחי זכה עם דינמו טביליסי באליפות ברית המועצות בכדורגל הראשונה של הקבוצה; בסך הכול, הוא שיחק ב-284 משחקים במדי הקבוצה והבקיע 54 שערים לזכותה.

בשנת 1965 מסחי הופיע בארבעה מששת משחקיה של הנבחרת הסובייטית במוקדמות מונדיאל 1966 והבקיע שער אחד לזכותה.

ב-20 באפריל של שנת 1966 מסחי ערך את משחקו האחרון במדי נבחרת ברית המועצות במשחק התיקו (2:2) נגד שווייץ; בסך הכול, הוא שיחק ב-35 משחקים במדי הנבחרת והבקיע ארבעה שערים לזכותה.

בסוף קריירת המשחק שלו, מסחי שיחק בשנת 1970 בקבוצת לוקומוטיב טביליסי בארבעה משחקים; בשנים 1991-1969 הוא היה מאמן ומנהל של בית הספר לכדורגל "אוואזַה" בטביליסי.

מסחי הוא בעל עיטור "אות הכבוד" של ברית המועצות.

מיכאיל מסחי מת בשנת 1991 בטביליסי; על שמו נקרא האצטדיון לכדורגל של מועדון לוקומוטיב טביליסי; ב-19 בנובמבר של שנת 2014 בשטח האצטדיון נחנך פסלו של מסחי, שעשוי מברונזה וניצב על כן מגרניט (הוא פוסל על ידי הפסל הגאורגי גוֹגי שחווַצַבאיַה; העבודה מומנה על ידי התאחדות הכדורגל הגאורגית ועיריית טביליסי).

## תארים ופרסים

**[[נבחרת ברית המועצות בכדורגל|נבחרת ברית המועצות]]**

* אליפות אירופה בכדורגל: צרפת 1960

**[[דינמו טביליסי]]**
* אליפות ברית המועצות: 1964
* ארבע מדליות ארד על מקום שלישי באליפות ברית המועצות: 1959, 1962, 1967, 1969

**אישיים**

* נכלל שש פעמים ברשימת 11 המצטיינים של עונת האליפות בברית המועצות (1959, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965 (יחד עם לב יאשין ושלווה מטרוולי)

## קישורים חיצוניים

* תמונות מיכאל מסחי, מאתר ההיסטוריה בתמונות של הספורט הגאורגי
* הביוגרפיה של מיכאל מסחי באתר הרשמי של נבחרת רוסיה בכדורגל 
* 

קטגוריה:כדורגלנים גאורגים
קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:קשרי כדורגל גאורגים
קטגוריה:קשרי כדורגל סובייטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גאורגים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סובייטים
קטגוריה:טביליסי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דינמו טביליסי
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב טביליסי
קטגוריה:מעוטרי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:כדורגלני יורו 1960
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1962
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-1937
קטגוריה:גאורגים שנפטרו ב-1991
י"ג בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ג שבט היא פרשת בשלח. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת יתרו.
## אירועים היסטוריים
* ה'תרפ"ז – נוסד כפר הנוער בן שמן
* ה'תש"ה – השואה: הצבא האדום משחרר את מחנות ההשמדה אושוויץ ובירקנאו שבפולין מידי הנאצים (במחנות אלה נרצחו בין 1.1 ל-1.5 מיליון איש, רובם יהודים)
* ה'תשי"א – החל מבצע ייבוש החולה שנועד להוסיף שטחי חקלאות
* ה'תשס"א – אריאל שרון זוכה בבחירות המיוחדות לראשות הממשלה
* ה'תשס"ג – מעבורת החלל קולומביה משוגרת לטיסה STS-107 – טיסתה האחרונה. בטיסה זו נספה האסטרונאוט הישראלי אילן רמון

## נולדו
* ה'תי"ח – רבי שמשון ורטהיימר, רב, מדינאי ונדבן, מנהיג יהדות וינה ויהודי החצר של קיסר האימפריה הרומית הקדושה. רב ראשי למדינות בוהמיה, מוראביה והונגריה ולקהילות נוספות. (נפטר בי"ז באב ה'תפ"ד)
* ה'תרנ"ג – יצחק מאיר לוין, יו"ר אגודת ישראל ושר הסעד הראשון של ישראל (נפטר ה'תשל"א)
* ה'תרס"א – יאשה חפץ, כנר יהודי (נפטר ה'תשמ"ח)
* ה'תרס"ח – מרדכי אולמרט, חבר הכנסת ואביו של אהוד אולמרט (נפטר ה'תשנ"ח)
* ה'תש"ב – נסים זווילי, חבר הכנסת מטעם המערך
* ה'תשי"ט – דורון אביטל, חבר הכנסת, קצין בצה"ל, מפקד סיירת מטכ"ל, מנהל בית הספרים הלאומי ומרצה

## נפטרו
[שמאל|ממוזער|100px|[דוד ורהפטיג]]
* ה'ת' – רבי ישראל שמואל קליהרי, מחבר ספרים ומקובל מרבני קרקוב, בן למשפחת קלהורה.
* ה'ת"ט – רבי מאיר די בוטון, פוסק וראש ישיבה בסלוניקי ובגאליפולי ובעל שו"ת מהר"ם די בוטון.
* ה'תל"ח – יוזפא שמש, שמש, שוחט וסופר קהילת וורמייזא, מתעד מנהגי הקהילה ומחבר ספר מעשה נסים. (נולד בי"ג באדר א' ה'שס"ד)
* ה'תקס"ח – רבי יעקב שמשון מזסלב, רב בזסלב, בנו של רבי פנחס מקוריץ (נולד ב-ה'תקל"ב)
* ה'תק"ע – רבי מרדכי מלכוביץ', ראש שושלת "לכוביץ'-קוברין-סלונים" (נולד ב-ה'תק"ב)
* ה'תרצ"ד – פריץ הבר, כימאי יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-ה'תרכ"ט)
* ה'תש"ה – הרב ישכר שלמה טייכטל, רב בפישטיאן שבסלובקיה, מחבר שו"ת "משנה שכיר" והספר אם הבנים שמחה, נספה בשואה (נולד ב-ה'תרמ"ה)
* ה'תשי"ט – הרב ד"ר יעקב נאכט היה רב ברומניה (נולד ה'תרל"ג)
* ה'תשי"ח – ריכרד קאופמן, אדריכל ומתכנן ערים ישראלי (נולד ב-ה'תרמ"ז)
* ה'תש"ך – ויקטור קלמפרר, בלשן ועיתונאי גרמני ממוצא יהודי (נולד ב-ה'תרמ"א)
* ה'תשל"ט – הרב ברוך סורוצקין, ראש ישיבת טלז בקליבלנד וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ז)
* ה'תשמ"ז – דוד ורהפטיג, איש בית"ר ואסיר ציון (נולד ב-ה'תר"ע)
* ה'תשס"ג – שמעון גרידי, חבר הכנסת מטעם התאחדות התימנים בישראל (נולד ב-ה'תרע"ג)

----
* י"ב בשבט – י"ד בשבט
* שבט

ה13
י13
משה תקו

**רבי משה בן חסדאי מתקוּ**, היה מחכמי בוהמיה בשנות ד'תתק"פ (1220) בערך. מושבו היה בעיר תקוּ בבוהמיה, הנקראת כיום טאכוב . באחרית ימיו חי בעיר וינר נוישטאדט הסמוכה לווינה, בה נפטר ונקבר.

מתלמידיו נודע חכם אחד בשם רבי יונה בן שמואל מחכמי אשכנז. רבו היה רבי דוד בן קלונימוס ממינצבורג.

## חיבוריו
חיבר ספרים רבים, בהם פירוש על סדרים זרעים וטהרות מן המשנה, הדומה לפירושי רבי שמשון משאנץ, ותוספות על הש"ס. קטעים מפירושים אלה הובאו בדברי ראשונים אחרים. הרמב"ן למשל, מזכירו בחידושיו למסכת גיטין (דף ז'). כמו כן משערים שכתב גם את הפירוש לתורת כהנים שנדפס בטעות על שם רבי שמשון משאנץ. 

חיבר גם פיוטים וסליחות, ואחת מהן, המתחילה במילים "אביוני מלך נאקת עמך", התפרסמה. כמו כן השיב תשובות רבות בהלכה שהובאו בספרי הראשונים.

## הגותו
רבי משה תקו חיבר קונטרס גדול בשם **כתב תמים** שבו הוא משיג על תורת הפילוסופיה ובפרט על הפילוסופים היהודיים - כשכוונתו לבולטים שבהם כרב סעדיה גאון, רבי אברהם אבן עזרא, והרמב"ם - ומגדיר את דעות הסוברים כמותם כמינות.

בספרו טען רבי משה תקו כי עם היות הבורא לא גשמי, לעיתים הוא מצמצם את עצמו ומופיע בצורה גשמית, והיכולת לעשות זאת היא עצמה מכח אינסופיותו.

תפיסה זו של האלהות מוגדרת על ידי הרמב"ם כמינות, למרות שבמפורש מעולם לא כתב כך; אמנם הראב"ד חולק על הרמב"ם וכותב שגדולים וטובים מישראל טעו וסברו שכל ביטויי ההגשמה שבתנ"ך על איברים הנמצאים אצל הבורא, מתפרשים כפשוטם, ואף שזו טעות, אין זו מינות. למרות ההתנגדות הגדולה לתפיסה זו של ר' משה תקו, בעיקר על ידי תלמידיו של ר' יהודה החסיד ושל ר' אלעזר מוורמייזא וכן על ידי ר' אברהם בן עזריאל בעל "ערוגת הבושם", היא בוטאה בצורה מאוד מינורית, כנראה בגלל מעמדו ההלכתי.

נוסף לביקורתו של רבי משה תקו על הפילוסופים היהודים, הוא תקף גם את חסידי אשכנז שבדורו שבראשם בעבר עמדו רבי שמואל החסיד ורבי יהודה החסיד, וטען שדעותיהם הובאו מספרי הקראים. הוא תקף גם את שיר היחוד שנתחבר על ידי חכם מבית מדרשם של חסידי אשכנז, על תפיסת האלהות האימננטית שלו, הקרובה לפנאנתאיזם (מהסוג הראשון שפורט שם).

העיקרון שהנחה את רבי משה תקו הוא עקרון הפשטות ושלילת החידושים. מחמת עיקרון זה סירב לקבל פירושים אפולוגטיים ליישוב קשיים תאולוגיים, והעדיף לפרש את פסוקי התנ"ך ואת מדרשי חז"ל כפשוטם, על אף הקושי שבביטויים האנתרופומורפיים; כך גם הסיק שהבורא שוכן בשמים ממעל ואינו אימננטי. דעתו הביקורתית כלפי פרק שירה הייתה שלדעתו אינו אלא זיוף פסבדוני.

קונטרס זה לא שרד ברובו, והקטע ששרד נדפס לראשונה במאסף אוצר נחמד חלק ג' (עמ' 58). מהדורת פקסימיליה של כתב יד פריז בצירוף מבוא ומפתחות יצאה לאור על ידי יוסף דן, הוצאת מרכז דינור, ירושלים תשמ"ד. מספר קטעים נוספים שרדו כציטוטים בספר "ערוגת הבושם" של ר' אברהם ב"ר עזריאל, מתלמידי רבי יהודה החסיד.

## לקריאה נוספת
* **אוצר הגדולים**, חלק ז', עמ' קנ"ז-קנ"ט.
* הרב מנחם מנדל כשר, **תורה שלמה** חלק ט"ז, עמ' רפ"ח-שכ"א, ובפרט בפרק ד' ואילך (עמ' ש"ח-שכ"א).
* הרב יעקב קורצוויל, הגשמת האלוהות בישראל?, **מעליות** כ"ה, תשס"ה, עמ' 343–354.
*שמא פרידמן, **צלם דמות ותבנית**, סידרא, תשס"ז, בעיקר בעמ' 104.
* אפרים אלימלך אורבך, **בעלי התוספות**, מוסד ביאליק תשל"ו, עמ' 420–425.

## קישורים חיצוניים
*ספר כתב תמים במהדורת pdf, מתוך אתר ספרים
*ספר כתב תמים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי התוספות
קטגוריה:ראשוני בוהמיה
קטגוריה:פילוסופים יהודים צ'כים
קטגוריה:וינר נוישטאדט: רבנים
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-13
ArenaNet

**ArenaNet** היא חברת בת של חברת המשחקים NCsoft.

החברה הוקמה באביב 2000, והיא נמצאת במדינת וושינגטון. לרוב החברה מכונה "Anet" או "A.net".

## כותרים
### Guild Wars: Prophecies

Guild Wars Prophecies הוא המשחק הראשון שיצא בסדרת המשחקים Guild Wars, וגם פיתוחה הראשון של החברה.
הוא זכה להצחה רבה יותר מציפיות החברה, במיוחד מכיוון שהמשחק ללא תשלום חודשי.

המשחק כונה פשוט "Guild Wars" שהוא יצא, אך בשביל להבדילו מהמשחק השני שיצא בסדרת המשחקים, הוא כונה בשמו המלא.

### Guild Wars: Factions

Factions הוא המשחק השני בסדרת משחקי ה-Guild Wars של חברת ArenaNet. המשחק יצא ב-28 באפריל 2006, והביא עמו חידושים רבים ועולם חדש שניתן לשחק בו.

כמו כן, למשחק עלילה נפרדת מעלילת המשחק המקורי, וניתן לראות בו שווה לחלקו הקודם, ולא כחבילת הרחבה.
בעלי Factions שאין בבעולתם עותק של Prophecies יכולו לשחק רק במשחק זה.

### Guild Wars: Nightfall

Nightfall הוא הכותר השלישי של ArenaNet של סדרת משחקי הרשת Guild Wars. 
המשחק הביא עמו חידוש עצום, ה'גיבורים' (Heroes). בנוסף, כמו קודמו, היה ניתן לשחק בשתי מקצועות חדשים וייחודיים למשחק.

### Guild Wars: Eye of the North

כש-ArenaNet החליטו שלא להמשיך להוציא קמפיינים למשחק, אלא להתחיל לעבוד על Guild Wars 2, הם הוציאו את Eye of the North כהרחבה למשחק שתקשר אותו למשחק ההמשך. כהרחבה, Eye of the North דורש שלשחקן כבר יהיה לפחות קמפיין אחד מהסדרה וכדי לשחק בה על השחקן ראשית להגיע לרמה 20 עם הדמות שלו.

## ראו גם
* Guild Wars
* NCsoft

## קישורים חיצוניים
* 

* האתר הרשמי של NCsoft

קטגוריה:חברות תוכנה אמריקאיות
קטגוריה:חברות משחקי וידאו
גיג הרבור

**גיג הרבור** (באנגלית: **Gig Harbor**) היא עיר קטנה במדינת וושינגטון בארצות הברית. העיר נמצאת כ־10 ק"מ מצפון לעיר טקומה, בצד הצפוני של גשר מצר טקומה. לפי נתוני מפקד האוכלוסין של ארצות הברית נכון לשנת 2020, יש בגיג הרבור כ-12.000 תושבים.

גיג הרבור מוכרת כעיר נופית ומיוערת, והעירייה אוכפת תקנות בנייה מחמירות כדי למנוע את השמדת הטבע. לפי נתוני הממשלה המדינתית, העיר מדורגת בדירוג חברתי־כלכלי גבוה מאוד: מתוך 522 ערים בוושינגטון, גיג הרבור מדורגת מספר 49 בסולם העשירות.

העיר גם מוכרת בשם "The Maritime City" (העיר הימית).

## היסטוריה של העיר
גיג הרבור נקרא בשם על ידי קפטן צ'ארלז ווילקס, אשר שט אל מפרץ העיר כדי למצוא מקלט במשך סופת גשם חזקה. בשנת 1867, הרבה דייגים ועולים באו לאזור מצפון אירופה כדי להתיישב במקום.

אחרי בניית גשר מצר טקומה בשנות ה-50, העיר התחילה לקלוט אנשים מסביבת טקומה ואוכלוסיית העיר גדלה למספר הנוכחי במשך השנים.

העיר הוכרזה כעיר ב-12 יולי 1946.

## גאוגרפיה ואקלים
העיר נמצאת בחצי האי קִיטצֶפ, שהוא חלק מהחצי האי אולימפיק. העיר ממוקמת מסביב למפרץ הים. ביום בהיר, מעל גבעות האזור, אפשר לראות את הר ריינייר במזרח ובדרום וגם את הרי אולימפיים במערב. גשרי מצר טקומה מקשרים בין העיר לטקומה. לדרום העיר יש שדה־תעופה אזורי (Tacoma Narrows Airport) אך הוא מנוהל על ידי עיריית טקומה.

אזור העיר מיוער וירוק מאוד. האקלים של האזור אפיני למערב מדינת וושינגטון: יש קיץ נעים, יבש, וחמים אך קצר. בסתיו, בחורף, ובאביב גשום מאוד אבל האוקיינוס השקט מונע קיצוניות בטמפרטורות. בגלל זה, לא יורד הרבה שלג בחורף וכמעט אין שרבים בקיץ. טווח הטמפרטורות הוא בין 15-30 מעלות־צלזיוס בקיץ, ובין 0-13 בחורף.

## דמוגרפיה
כיום יש 7,240 תושבים בעיר, ובהם 94.2% לבנים, 0.6% אינדיאנים, 1.5% אסיאתים, 0.2% אוקיינים, 1.1% אפרו-אמריקאים, 3.0% היספנים, ו-0.5% מגזעים אחרים. 1.79% מהתושבים משתי או יותר מוצאים.

השכר הממוצע של השכירים הוא $63,182 (ממוצע ארצי: $42,350.95). הגיל הממוצע של התושבים הוא 38.7 שנה. 40.3% מהתושבים למדו במוסד להשכלה גבוהה.

## תיירות
לרבים מתושבי גיג הרבור שמירת הטבע חשובה מאוד, והעירייה ייעדה הרבה אתרים כשמורות טבע וגנים עירוניים. במרכז העיר יש טיילת, חניון ובתי-מלון קטנים. העיר משמשת גם כשער כניסה להרים. רוב התיירות מתרחשת בקיץ ובחודשים שבהם מזג־האוויר לא גשום.

הרבה מבקרים נמשכים לעיר לראות את גשר מצר טקומה החדש, אשר נפתח ביולי 2007.

## קישורים חיצוניים

* 

* Gig Harbor Online
* Gig Harbor WA Info 
* Gig Harbor - Peninsula Area Chamber of Commerce
* Gig Harbor Farmer's Market
* Tacoma Regional Convention and Visitor Bureau


קטגוריה:מדינת וושינגטון: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1946
אנזים הגבנה

ממוזער|בקבוקון ובו נוזל של אנזים הגבנה
**אנזים הגבנה** (באנגלית: **Rennet**, בלשון חז"ל **מְסוֹ**) הוא אנזים אשר לצד  מהווה את הגורם העיקרי בתהליך יצירת גבינה. זוהי תערובת של מספר סוגי אנזימים ובכללם רנין ופפסין אשר תפקידם להפריד את החלב למוצקים המכונים "גבן" ולנוזלים המכונים "מי גבינה". הגבן הוא חומר הגלם לייצור גבינות. למי הגבינה שימושים משניים בין היתר בהכנת גבינת ריקוטה. אנזים ההגבנה גם עוזר לשבור את הגבן למרקם חלק ואחיד התורם למרקם הגבינה ולטעמיה.

## מקורות להפקת האנזים
### אנזים הגבנה מסורתי מן החי
אנזים הגבנה המופק מקיבתם הרביעית של מעלי גירה צעירים: עגלים, גדיים וטליים (כל היונקים נולדים כאשר בקיבתם אנזים הקרשה הפועל על חלב האם ומפריד אותו למוצקים הניתנים לעיכול ולנוזלים המופרשים מן הגוף). השימוש באנזים הגבנה מוכר לאדם כבר אלפי שנים. ייתכן כי הגבינה הראשונה שנוצרה בעידן פרה-היסטורי נולדה ממפגש בין חלב לנאד עשוי מקיבה. כיום השימוש באנזים הגבנה מן החי נדיר בשל עלויות ההפקה הגבוהות והוא משמש בעיקר לייצור גבינות מסורתיות.

### אנזים הגבנה מודרני F.P.C. fermentation produced chymosin
בשנת 1990 החלו להפיק את המקריש כימוסין במעבדה מבקטריות מהונדסות גנטית. מאחר שהפקתו עולה עשירית מהפקת אנזים הגבנה מסורתי מן החי הוא משמש כיום המקריש העיקרי בתעשיית הגבינות.

### אנזים הגבנה צמחי
צמחים רבים ניחנים בתכונות הקרשה. השימוש במיץ תאנים להכנת גבינות מוזכר כבר באיליאדה של הומרוס מהמאה השמינית לפנה"ס. המקריש הצמחי הנפוץ ביותר מופק מגדילן מצוי. זהו קוץ חד שנתי הגדל בר באזורים הים תיכוניים של אסיה ואירופה. צמחים נוספים בעלי תכונות הקרשה הם צלף, סרפד, חלמית, פירות חרוב לא בשלים ועוד.

### אנזים הגבנה מיקרוביאלי
זהו מקריש המופק במעבדות מתרביות חיידקים בפטריות ובשמרים.

## דרך פעולות
במהלך הבחלת הגבינה אנזים ההגבנה גורם לפרוק החלבון בגבינה לאבני הבניין הבסיסיות שלו, חומצות אמינו. תהליך זה עוזר לשבור את הגבן למרקם חלק ואחיד ומשחרר תמציות טעם בתוך הגבינה. תוספת גדולה מידי עלולה ליצור גבינות קשות, יבשות ושבירות, בעלות טעם מריר, בעיקר כשרמת החומציות אינה מספקת. לכל אנזימי ההגבנה דרך פעולה זהה. חיתוך של מולקולת קפא-קזאין הנמצא במיצלת הקזאין בנק' 105–106 (105פנילאלנין, 106מתיונין) כך שמתקבלת מיצלה הידרופובית ושייר הידרופילי המופרש לתוך מי הגבינה.

## כשרות
ביהדות ובאסלאם, חוקי הכשרות והחלאל אוסרים אכילת גבינה שיש בה אנזים הגבנה המופק מבעלי חיים טמאים או בעלי חיים שלא נשחטו כהלכה. האנזים מן החי כשלעצמו הוא פרווה (בטל בשישים). אם הוא מופק מבהמה טהורה שעברה שחיטה כשרה - כשר. בהמה שלא עברה שחיטה כשרה, דינה כנבלה ולכן האנזים המופק ממנה אינו כשר. שתי הדתות מקבלות אנזימי הגבנה ממקורות שאינם מן החי ובכלל זה אנזים המופק בהנדסה גנטית.

העמדת גבינות בקיבת בהמה מוזכרת בחז"ל מספר פעמים, בעיקר בהקשר של שאלת כשרותן של גבינות אלה אם הן מועמדות בקיבת נבילה, בהמת גוי או בהמה טמאה. השימוש באנזים הגבנה צמחי מופיע ברמב"ם המביא את דברי הגאונים האוסרים על אכילת גבינה שגיבן גוי באמצעות מיץ תאנים, אף על פי שלא שייך בה החשש שבגינו אסרו חז"ל גבינות גויים- שמא יעמידנה בקיבת נבילה. התוספות, לעומת זאת, העידו כי גאוני נרבונה התירו גבינות שייצר גוי באמצעות אנזים הגבנה צמחי.

## צמחונות
להוציא רנט מן החי, כל שאר סוגי הרנט מתאימים לצמחונים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גבינה
קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:מזון
קטגוריה:תוצרי לוואי
קריסטין קרוק

**קריסטין לורה קרוק** (באנגלית: **Kristin Laura Kreuk**; נולדה ב-30 בדצמבר 1982) היא שחקנית קנדית. התפרסמה בשל תפקידה בתור לורל יאנג בסדרת הנוער "אג'מונט"  (2004-2000), בזכות הופעתה בתור לאנה לאנג בסדרת גיבורי העל "סמולוויל" (2009-2001), תפקיד שעליו הייתה מועמדת ארבע פעמים לפרס סאטורן. לאחר מכן התפרסמה בתור קת'רין צ'נדלר בסדרת המדע-בדיוני "היפה והחיה" (2016-2012) ובזכות הופעתה בתור ג'ואנה הנלי בסדרת הדרמה המשפטית הקנדית "נטל האמת" (אנ') (2021-2018). 

## ביוגרפיה
קרוק נולדה בוונקובר, קולומביה הבריטית שבקנדה. אביה, פיטר קרוק הוא ממוצא הולנדי ואמה, דיאנה צ'ה היא ילידת אינדונזיה וממוצא סיני; שניהם עוסקים באדריכלות נוף. סבתה מצד אמה הייתה ג'מייקנית-סינית. אמה וסבתה חיו בסינגפור ובאיי שלמה לפני שהתיישבו בוונקובר. לקרוק יש אחות, ג'סטין קרוק, הצעירה ממנה בחמש שנים. 

קרוק התאמנה בקראטה ובהתעמלות ברמה ארצית עד לתיכון, אך עזבה בכיתה י"א בשל עקמת.

## קריירה
קרוק התכוונה ללמוד באוניברסיטה, תוכניותיה השתנו כאשר פנה אליה במאי ליהוק מחברת CBC, שחיפש שחקנית בעלת יופי אקזוטי לסדרה "אג'מונט", שהייתה אז בפיתוח. המורה שלה לדרמה שכנעה אותה לגשת למבחן בד וקרוק התקבלה, על אף שלא היה לה כל ניסיון קודם כשחקנית מקצועית.

לאחר הופעותיה בטלוויזיה החלה לעסוק גם בדוגמנות, בין היתר עבור חברות בינלאומיות. שימשה כדוגמנית הקבועה של חברת ניוטרוג'ינה.

בשנת 2001 הופיעה בסרט טלוויזיה לערוץ הולמרק "שלגייה". באותה שנה, החלה לגלם את דמותה של לורל יאנג בסדרה "אג'מונט" , ואת דמותה של לאנה לאנג בסדרה המצליחה "סמולוויל". בשנת 2004 היא הופיעה בסרט הנעורים "יורוטריפ" ובמיני סדרה בשם "אגדת ארץ-ים" יחד עם איזבלה רוסליני, דני גלובר ושון אשמור. בשנת 2007, היא הופיעה בסרט "אהבה ללא גבולות"  בתפקיד נאסים קאן, בו היא מגלמת נערה בת שבע עשרה שעוברת טראומה בעת מאורעות חלוקת הודו, ומתאהבת בחייל בדימוס של הצבא הבריטי בהודו. 

בשנת 2008 עזבה קרוק את "סמולוויל" ביחד עם מייקל רוזנבאום ושני יוצרי הסדרה אלפרד גו ומיילס מילר. עקב שביתת תסריטאים בסוף העונה השביעית, קרוק חתמה על תפקיד בסרט. השביתה הופסקה וקרוק לא השתתפה בחמשת הפרקים האחרונים בעונה שביעית. עקב כך השתתפה קרוק בחמישה פרקים של העונה השמינית.

בשנת 2009, הופיעה בסרט "האגדה של צ'ון לי" בתור צ'ון לי, הסרט המבוסס על משחקי הווידאו באותו שם.  בסוף אותה שנה היא השתתפה קרוק בארבעה פרקים בסדרת הטלוויזיה "צ'אק" ברשת הטלוויזיה האמריקאית NBC.

בשנת 2011 היא שיחקה בסרט "*Vampire*" ובסרט "Irvine Welsh's Ecstasy". 

בשנים 2012–2016 היא גילמה את אחת הדמויות הראשיות בתור קת'רין צ'נדלר במשך ארבע עונות של סדרת הטלוויזיה "היפה וחיה" של רשת The CW. בשנים 2014, 2015, היא זכתה בפרס בחירת הקהל לשחקנית השנה על השתתפותה בסדרה זו.

בשנת 2018 החלה לשחק בסדרת הדרמה המשפטית "נטל האמת" (*Burden of Truth*) הקנדית ששודרה בערוץ CBC, שם גילמה את דמותה של ג’ואנה הנלי/צ'אנג, עורכת דין מטורונטו שחזרה לעיירה בה גדלה כדי להגן על חברת תרופות נגד קבוצת בנות חולות והיא נשארת על מנת לחשוף את הקונספירציה מאחורי הדבר. הפרק האחרון של הסדרה שודר ב-18 במרץ 2021 לאחר ארבע עונות. 

## חיים אישיים
ב-2012, הצהירה קרוק כי היא שומרת על אורח תזונה פסקטריאני. בעברה הייתה חברת הכת האמריקאית "נקסיום".

נכון ל-2017, קרוק מתגוררת בטורונטו, אונטריו. 

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה קנדיות
קטגוריה:אישים פסקטריאנים
קטגוריה:קנדים ממוצא הולנדי
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1982
איראקלי לאבדזה

**איראקלי לַאבּדזֶה** (בגאורגית: **ირაკლი ლაბაძე**; נולד ב-9 ביוני 1981 בטביליסי, גאורגיה) טניסאי גאורגי מקצועני בעבר. בשיאו (2004), דורג במקום ה-42 בעולם.
## קריירה
באליפות וימבלדון לנוער שנערכה בשנת 1998 הוא הגיע למשחק הגמר שבו הפסיד לרוג'ר פדרר משווייץ בשתי מערכות (6-4, 6-4). הוא זכה ב-1999 באליפות צרפת הפתוחה לזוגות. החל להשתתף בסבב המקצועני בשנת 1998, ובמהלך הקריירה זכה בפרסים מצטברים של מעל מיליון דולר. הוא זכה ב-9 סבבי ה-ATP צ'לנג'ר. שני הישגיו המשמעותיים היו העפלה לסיבוב הרביעי באליפות וימבלדון 2006 (בו הפסיד לרפאל נדאל שהגיע לגמר) והעפלה לחצי הגמר בטורניר באינדיאן וולס מאסטרס ב-2006.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טניסאים גאורגים
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-1981
יחס איינשטיין

**יחס איינשטיין** הוא קשר שפרסם אלברט איינשטיין במאמר על אודות תנועה בראונית ב-1905. 
: D =  {\mu \, k_BT} .
משוואה זו קושרת את \ D- קבוע הדיפוזיה, \ \mu- המוביליות, \ k_B- קבוע בולצמן ו-\ Tהטמפרטורה המוחלטת (בקלווין).

הניידות החשמלית \ \mu היא היחס בין מהירות הסחיפה של חלקיקים לבין הכוח המופעל עליהם  :\mu  = .

## מוליכות חשמלית
כאשר משתמשים ביחס זה עבור מוליכות חשמלית, נהוג לחלק ב-\ q, המסמל מטען חשמלי של נושא מטען יחיד ולהגדיר את הניידות החשמלית כך:  :\mu  = .
כאן \ E הוא השדה החשמלי.

כך מקבלים כי יחס איינשטיין הוא : D =  .

במוליך למחצה שצפיפות המצבים בו היא שרירותית, יחס איינשטיין הוא : D =  
 \eta  הוא הפוטנציאל הכימי ו-\ p הוא מספר החלקיקים.

## ראו גם
* דיפוזיה
* תנועה בראונית

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיזיקה סטטיסטית
קטגוריה:אלברט איינשטיין
ליילה מסחי

**ליילה מסחי** (בגאורגית: **ლეილა მესხი**, נולדה ב-5 בינואר 1968, טביליסי, גאורגיה הסובייטית כיום גאורגיה) הייתה שחקנית טניס לשעבר מגאורגיה. דירוג השיא שלה היה המקום ה-12, ב-5 באוגוסט 1991.

## תארים אישיים

ליילה מסחי זכתה במהלך הקריירה שלה ב-5 תארים אישיים:
* נאשוויל, ארצות הברית, ב-6 בנובמבר 1989
* אוקלנד, ניו זילנד, ב-29 בינואר 1990
* מוסקבה, רוסיה, ב-1 באוקטובר 1990
* ולינגטון, ניו זילנד, ב-4 בפברואר 1991
* הובארט, אוסטרליה, ב-9 בינואר 1995

## פיינליסטית יחידות

כמו כן, היא סיימה כסגנית בעוד 6 טורנירים:
* סינגפור ב-18 באפריל 1988
* אוקלהומה סיטי, ארצות הברית ב-27 בפברואר 1989
* ולינגטון, ניו זילנד ב-5 בפברואר 1990
* אינדיאנפוליס, ארצות הברית ב-5 בנובמבר 1990
* הילטון הד, ארצות הברית ב-1 באפריל 1991
* באיון, צרפת ב-23 בספטמבר 1991

## תוארי זוגות

5 תוארי זוגות:
* אוקלנד, ניו זילנד יחד עם נטליה מדבדבה, ב-29 בינואר 1990
* ולינגטון, ניו זילנד יחד נטליה מדבדבה, ב-5 בפברואר 1990
* לינץ, אוסטריה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-22 בפברואר 1993
* אי אמליה, ארצות הברית יחד עם מנואלה מלייבה, ב-5 באפריל 1993
* לינץ, אוסטריה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-7 בפברואר 1994

## השתתפויות בגמר טורניר זוגות

7 משחקי גמר בטורנירי זוגות:
* המבורג, גרמניה יחד עם יקטרינה ביצ'קובה, ב-21 בספטמבר 1987
* סינגפור יחד עם סבטלנה פרחומנקו, ב-18 באפריל 1988
* ברמינגהאם, בריטניה יחד עם סבטלנה פרחומנקו, ב-6 ביוני 1988
* וויצ'יטה, ארצות הברית יחד עם סנדי קולינס, ב-20 בפברואר 1989
* נאשוויל, ארצות הברית יחד עם נטליה מדבדבה, ב-6 בנובמבר 1989
* המבורג, גרמניה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-25 באפריל 1994
* הסן, גרמניה יחד עם אבגניה מניוקובה, ב-24 באוקטובר 1994

## קישורים חיצוניים

* ריאיון עם ליילה מסחי, בגאורגית
* תמונות ליילה מסחי, מאתר ההיסטוריה בתמונות של הספורט הגאורגי

קטגוריה:קצרמר גאורגיה
קטגוריה:טניסאיות גאורגיות
קטגוריה:טביליסי: אישים
קטגוריה:ילידות 1968
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מברית המועצות
בן ציון פרחי

**בן ציון פרחי** (נולד ב-17 ביולי 1938) הוא אלוף בדימוס. בתפקידו האחרון היה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים.

## ביוגרפיה
נולד בבולגריה ובגיל 10 עלה לישראל וגדל בתל אביב. ב-1957 התגייס לצה"ל לחיל ההנדסה והוצב בגדוד 601. סיים קורס מ"כים וקורס קצינים. במהלך שירותו הצבאי החל ללמוד משפטים באוניברסיטת ירושלים ובסיומם עבד כעורך דין בתחום המשפט האזרחי. במסגרת שירות מילואים, לחם במלחמת ששת הימים כסגן מפקד פלוגת הנדסה של חטיבת השריון 200 שלחמה בסיני. במלחמת ההתשה שירת באזור תעלת סואץ ועסק בהקמת קו בר-לב.

שמואל גודר שהיה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים, גייס אותו חזרה לשירות הקבע. פרחי שירת כתובע צבאי בפרקליטות מרכז במקביל לשירות כמפקד פלוגת הנדסה במילואים, בהמשך שירת כשופט בית הדין הצבאי דרום ובמלחמת יום הכיפורים הצטרף לכוחות הלוחמים ושירת כקצין הנדסה במשך שלושה חודשים. שירת כפרקליט מרכז, כראש ענף פיקוח משפטי, נשיא בית הדין הצבאי המיוחד בדרגת אל"ם, וב-1984 מונה לפרקליט הצבאי הראשי. לאחר מכן קודם לדרגת אלוף ושרת משנת 1986 ועד 1996 בתור נשיא בית הצבאי לערעורים, הוחלף על ידי אלוף אילן שיף ופרש מצה"ל.

לאחר שחרורו כיהן פרחי כמנכ"ל תאגיד קרנית, החל משנת 1997 ולמשך 14 שנים. כמו כן שימש חבר בוועדת עברי בנושא אסון המסוקים. משמש שופט בבית הדין של ההתאחדות לכדורגל בישראל.

עד למינויו של מוטי אלמוז לראש אגף כוח האדם בשנת 2016, היה פרחי לאלוף היחיד בתולדות צה"ל שהגיע משורות חיל ההנדסה.

## קישורים חיצוניים

*ריאיון עם אלוף (מיל') בן ציון פרחי, אתר הפרקליטות הצבאית.

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:אנשי ביטוח ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:נשיאי בית הדין הצבאי לערעורים
קטגוריה:פרקליטים צבאיים ראשיים
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
להקת קולן

**להקת קולן** היא להקת פולקלור ישראלית, שחבריה היו עולים מגאורגיה בעלי השכלה גבוהה בתחום המוזיקה. הלהקה הוקמה בשנת 1982. בתחילה שרה הלהקה בעיקר שירה ווקלית גאורגית, אך עם הזמן החלה לשיר שירי עם ממקומות שונים, כמו רוסית, איטלקית, לאדינו, עברית ויידיש. 

בשנת 1987 השתתפה הלהקה במופע "ביידיש זה נשמע יותר טוב" בתיאטרון הבימה. כמו כן, הופיעה הלהקה במופע משותף עם אורה זיטנר.

הלהקה הייתה פעילה זמן רב מבלי שהוציאה אלבום אולפן. לבסוף, בשנת 1992, לציון עשור ליסודה, הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון.

בשנת 2013 זמר הטנור סיימון קריכלי הקים את הלהקה מחדש עם הזמרים המקוריים.

כיום הלהקה מופיעה בכל רחבי ישראל.

## חברי הלהקה בעבר
*ד"ר יצחק אטנלוב (זמר באס ודוקטור למוזיקולוגיה)
*רולנד בבל (זמר)
*אברהם קוסאשווילי (זמר, פנדורי)
*יוסף אג'יאשווילי (זמר בריטון)
*אבי שילה ז"ל (זמר בס)
*ראובן בר יוסף (פסנתר)
*ברק עודד (כלי הקשה)
*ערן קרינגל ז"ל - (זמר טנור)
*ליאוניד קציר (טנור)
*אייל כהן (בס)

## חברי הלהקה כיום
*סיימון קריכלי (טנור)
*אברהם קוסאשווילי (טנור)
*יוסף אדר (אג'יאשווילי בריטון)
*ואחטנג מתנאל (בס)
*ראובן בר יוסף (פסנתר)

## קישורים חיצוניים

* להקת קולן-תמונת ההרכב בעבר
* להקת קולן - תמונת ההרכב כיום
* גוגולי גוגולי בביצוע להקת קולן, סרטון באתר YouTube 
* 

קולן
קולן, להקה
קטגוריה:מוזיקה גאורגית
מנואל ניירה

**מנואל אלחנדרו ניירה דיאז** (בספרדית: **Manuel Alejandro Neira Díaz**; נולד ב-12 באוקטובר 1977) הוא כדורגלן עבר צ'יליאני ששיחק בעמדת החלוץ.
## קריירה
ניירה החל את הקריירה כשחקן בקבוצת קולו-קולו, ובהמשך שיחק גם בלאס פאלמס הספרדית ובראסינג קלוב מארגנטינה. ניירה החליף קבוצות רבות ואת מרב הקריירה עשה בקבוצה הצ'יליאנית אוניון אספניולה. במקביל שיחק בנבחרת צ'ילה במונדיאל 1998, ובסך הכל רשם 13 הופעות בנבחרת עד שנת 2006, בהן כבש 2 שערים.

בינואר 2007 חיפשה קבוצת הפועל תל אביב מחליף לחלוץ איוואן יוליץ' שלא התאקלם בקבוצה, וסיכמה עם ניירה, שהגיע לישראל וחתם בקבוצה. אולם כבר במשחקו השני במדי הקבוצה, במסגרת טורניר הערוץ הראשון הרוסי, נפצע ניירה בתחילת המשחק בעקבות תיקול מאחור של שחקן צסק"א מוסקבה, אלביר רהימיץ'. הפציעה כללה שני שברים בקרסולו, פציעה שמנעה ממנו לשחק עד סוף העונה, אז שוחרר מהפועל תל אביב מבלי ששיחק כלל בליגה הישראלית.

ב-2007 חזר לקבוצתו הקודמת אוניון אספניולה, ולאחר מכן שיחק בקבוצות נוספות בצ'ילה ובאקוודור.

ניירה נשוי לדוגמנית העל הצ'יליאנית פמלה דיאז.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים צ'יליאנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל צ'יליאנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צ'ילה
קטגוריה:כדורגלני קולו-קולו
קטגוריה:כדורגלני לאס פאלמאס
קטגוריה:כדורגלני ראסינג קלוב
קטגוריה:כדורגלני אוניון אספניולה
קטגוריה:כדורגלני אמריקה קאלי
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני סנטיאגו מורנינג
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2001
קטגוריה:ספורטאים זרים בברזיל
קטגוריה:ספורטאים צ'יליאנים בספרד
קטגוריה:ספורטאים צ'יליאנים בארגנטינה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקולומביה
קטגוריה:ספורטאים צ'יליאנים במקסיקו
קטגוריה:ספורטאים צ'יליאנים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים באקוודור
קטגוריה:צ'יליאנים שנולדו ב-1977
מצודות צבאיות בלונדון

מתחת לעיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת נבנו מספר **מצודות צבאיות תת-קרקעיות**. מצודות אלה נבנו בתקופת מלחמת העולם השנייה ותקופת המלחמה הקרה עבור הצבא והצי הבריטי. כמו כן, 
מתחת לעיר לונדון מצויות מנהרות תקשורת רבות המקשרות בין בנייני הממשל השונים ומפקדות הצבא והצי הבריטי. מנהרות אלה אינן פתוחות לציבור ואין מידע מדויק בדבר מיקומן וקישוריהן למצודות הצבאיות התת-קרקעיות.

## פינדאר - PINDAR
המצודה הצבאית העיקרית במרכז לונדון היא **פינדאר** (באנגלית: **PINDAR**). מבנה בונקר תת-קרקעי זה מצוי מתחת לבניין משרד ההגנה בוייטהול. בנייתו של בונקר זה החלה עוד לפני תום המלחמה הקרה, והסתיימה בשנת 1994 בעלות של 126.3 מיליון ליש"ט. המבנה החל לפעול כמפקדה צבאית עוד קודם לסיום בנייתו, בשנת 1992.

עלותו הגבוהה של בניית בונקר זה הביאה לדיון ציבור רחב בנחיצותו בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20. העליות הגבוהות נגרמו בשל הקשיים להכניס אל הבונקרים ציוד אלקטרוני משוכלל בשל קשיי גישה אל הבונקר המצויי בלב לונדון (באזור תיירותי) בין בנייני ממשל הבנויים בצפיפות.

מטרת בונקר זה, לשמש כמפקדה לשעת חירום עבור משרד ההגנה הבריטי, וכמרכז קישור למפקדה הצבאית הראשית המצוייה בנורת'ווד. ככל הנראה בונקר זה מחובר במנהרה לבית ראש הממשלה ברחוב דאונינג מס' 10.

בשנת 2003, הורשה צוות של ה-BBC לבקר במתקן ולצלם חלקים ממנו.

## מצודת מיניסטריון הצי
ממוזער|מצודת מיניסטריון הצי, 2006
**מצודת מיניסטריון הצי** (באנגלית: **Admiralty Citadel**) היא הידועה במצודות הצבאיות של לונדון, בשל מיקומה - במרכז אזור תיירות הומה, ובשל מראיה הבולט. המצודה ממוקמת מאחורי בניין מיניסטריון הצי, לצד חצר משמר הסוסים (Horse Guards Parade), ובסמוך לפארק סנט ג'יימס מול ארמון בקינגהאם. המצודה הוקמה בין השנים 1940–1941 כמרכז שליטה עבור הצי הבריטי, שנבנה כמקלט מפני הפצצות הלופטוופה במהלך הבליץ. תקרת המבנה העשויה בטון בעובי שישה מטרים, תוכננה לעמוד בפני הפצצות אלה.

וינסטון צ'רצ'יל שנא את המבנה המכוער וכינה אותו "מפלצת ענקית המכבידה על חצר משמר הסוסים". שיחי קיסוס נשתלו על המבנה על מנת להסתיר את עמדות הירי הקבועות בקומתו העליונה. עמדות אלה נועדו לאפשר הגנה על אזור בנייני הממשל במקרה של פלישה גרמנית ללונדון.

## חדרי המלחמה של הקבינט

ממוזער|שמאל|חדרי המלחמה של הקבינט
חדרי הממשלה של הקבינט הם המצודה הצבאית היחידה בלונדון הפתוחה כיום לציבור. חדרים אלה, הממוקמים מתחת לבניין משרד האוצר הבריטי נבנו בשנת 1938 על מנת לשמש את ממשל בריטניה בתקופת מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה ננטשו החדרים, ובשנת 1984 נפתחו לציבור כמוזיאון.

## ראו גם
* מוזיאון צ'רצ'יל וחדרי המלחמה של הקבינט
* לונדון התת-קרקעית

## קישורים חיצוניים

*תמונות של מצודת מיניסטריון הצי
* אתר מוזיאון צ'רצ'יל וחדרי המלחמה של הקבינט 
## הערות שוליים

קטגוריה:לונדון התת-קרקעית
קטגוריה:וסטמינסטר
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: בסיסים ומתקנים צבאיים
אוטגו

**אוטגו** (באנגלית: **Otago**) הוא חבל בחלקו הדרום מזרחי של האי הדרומי של ניו זילנד הנקרא על שם חצי האי אוטגו הנמצא בשטחו. אוטגו הוא החבל השני בגודלו בניו זילנד, והוא משתרע על פני 31,241 ק"מ רבוע בהם מתגוררים 196,600 תושבים, יותר ממחצית מהם מתגוררים בדנידין, בה גם ממוקמת אוניברסיטת אוטגו, האוניברסיטה הראשונה שהוקמה בניו זילנד. ערים בולטות נוספות בחבל הן אואמרו (Oamaru), קווינסטאון (Queenstown) וואנקה (Wanaka).

## חלוקה מנהלית
מבחינה מנהלית החבל מחולק לארבע רשויות אזוריות: שלושה מחוזות ועיר אחת. בנוסף, כ-40% ממחוז ואיטקי שבחבל קנטרברי מצויים גם הם בתחומי אוטגו.

## דמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ניו זילנד: חבלים
קטגוריה:האי הדרומי
פביו נובמברה

ממוזער|250px|פביו נובמברה
**פביו נובמברה** (באיטלקית: **Fabio Novembre**; נולד ב-21 באוקטובר 1966) הוא אדריכל ומעצב איטלקי.

## ביוגרפיה
נולד בעיר לצ'ה בדרום איטליה. קיבל ב-1992 תואר אדריכלות מאוניברסיטת מילאנו. בתום לימודיו טס לניו יורק ולמד בימוי סרטים באוניברסיטת ניו יורק (NYU), בד בבד עבד בגלריה לאומנות של הולי סולומון.

עבודתו העצמאית הראשונה הייתה עיצוב החנות Blue Marine של ידידתו אנה מולינארי בהונג קונג. הוא תכנן את הכניסה לחנות דרך רגלי אישה ארוכות וחטובות העטופות בפסיפס מוזהב. מאוחר יותר תכנן אולמות תצוגה לחברת המוזאיקה הספרדית Bisazza בעיצוב פתלתל.

נובמברה מעצב בעיקר מועדונים, בתי מלון וחנויות, מושפע רבות מפליני ומרבה להשתמש כמוטיב בגוף האישה ובמיניות. הוא משתמש רבות בזכוכית ומראה דרכה צללים והשתקפויות. נובמברה אוהב להשתמש בחומר קוריאן, שהוא מוצר פלסטי המאפשר גמישות.

בחנות של מעצב הנעליים סטיוארט ויצמן השוכנת ברומא עטף נובמברה את החלל בקו אחיד, במעין צורה לוליינית חובקת כל בה נתונים מוצרי החנות וגופי התאורה שבה והם טבועים בקמרים ובקערים, כל זה בהשראת האמן כריסטו.

נובמברה תכנן ספה עבור חברת Cappelini. הספה בנויה כקוביה שחורה ובמרכזה חצובה גומחה המדמה שריון מוזהב ובה מקום לאדם אחד והיא מאפשרת להשתרע אלכסונית בקוביה והיא נקראת S.O.S ראשי תיבות של Sofa for Solitude.
עיצב את אולם התצוגה של חזית בנק בדיזיין סנטר, שהוא חדר פסיפסים המציג ריבועי זכוכית תזזיתיים.

במלון הבוטיק Una בפירנצה עיצב נובמברה קירות ותקרה בפסיפס פרחי לילך שנתפשו בעין סערה. עבודה נוספת שלו מכונה org והיא שולחן סלון המורכב מפלטת זכוכית שקופה שממנו יוצאות אין ספור רגליים אדומות.

כעת עובד נובמברה על תכנון מוזיאון לאומנות עכשווית בווינה.

## קישורים חיצוניים

* 

* מאמר אודות נובמברה באתר "בנין ודיור"

קטגוריה:מעצבים איטלקים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מילאנו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אדריכלים איטלקים במאה ה-21
קטגוריה:אדריכלים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1966
ט"ז בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח.  

## נולדו
* ה'תרס"ט – אריה לרנר – סופר ומתרגם, מעורכי עיתון דבר 
* ה'תרס"ט – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם
* ה'תר"ץ – הרב יואל כהן, מגדולי המשפיעים בחסידות חב"ד וה"חוזר" הראשי של הרבי מלובביץ'
* ה'תרצ"ט – שמואל הלפרט, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל ויהדות התורה
* ה'תש"ה – יורם לס, פרופסור לרפואה וחבר הכנסת מטעם העבודה
* ה'תשל"ח – מורן אייזנשטיין, דוגמנית ושחקנית ישראלית
* ה'תשל"ט – ליאור אדרי, חבר הכנסת מטעם ש"ס
* ה'תשמ"ה – בן סנוף, זמר ישראלי

## נפטרו
* ה'שצ"ה – רבי אברהם כהן דה-הירירה, פילוסוף ומקובל יהודי הולנדי ממוצא ספרדי
* ה'תק"כ – רבי יונה נבון, פוסק ודיין בירושלים, שד"ר ורבם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי. (נולד בה'תע"ג)
* ה'תקכ"ח – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רב גרמני-אלזסי, מתלמידי רבי יהונתן אייבשיץ. (נולד בי"ז בחשוון ה'תפ"ו)
* ה'תקע"ז – רבי אשר צבי מאוסטראה, מתלמידי המגיד ממזריטש, מגיד ומו"צ באוסטראה ורב בקוריץ שבווהלין.
* ה'תרע"א – רבי שלום מרדכי שבדרון מברז'אן, רב ופוסק הלכה מפורסם בגליציה (נולד בה'תקצ"ה)
* ה'תקפ"ג – הרב חיים מרדכי מרגליות, מחבר שערי תשובה על השולחן ערוך.
* ה'תשל"ב – ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד בה'תרמ"ז)
* ה'תשל"ו – ברוך אגדתי, צייר, רקדן, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל (נולד בה'תרנ"ה)
* ה'תש"ם – חנה רובינא הגברת הראשונה של התיאטרון העברי בארץ ישראל, במאית, ויוצרת
* ה'תש"ס – רבי אברהם שלמה בידרמן, האדמו"ר מלעלוב
* ה'תשס"ב – חיים הברפלד, מזכ"ל ההסתדרות (נולד בה'תרצ"ה)
* ה'תשס"ו – שושנה דמארי, זמרת ישראלית (נולדה בה'תרפ"ג)
----

* ט"ו בשבט – י"ז בשבט
* שבט

ה16
י16
י"ז בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח.

## חגים ומועדים
* פורים סרגוסה – יום הודאה המצוין בי"ז וי"ח בשבט, כדי לציין נס שאירע ב-1380 או 1420 בעיר סרגוסה שבספרד.

## אירועים היסטוריים
* ה'תצ"א – בני חבורת רמח"ל חותמים על 'שטר התקשרות' עמו ועל 'תקנות החבורה', שבהן מתחייבים בני החבורה לקבוע לימוד תמידי ורצוף בספר הזהר, ללמוד לשם 'תיקון השכינה' ובתענית דיבור, להשלים מדי חודש לימוד כל התנ"ך וש"ס משניות, ועוד הנהגות חסידות, בשנים הבאות חגגו רמח"ל ותלמידיו מדי שנה בי"ז בשבט את יום יסוד החבורה.
* ה'תרפ"ד – הרב נח גד וינטרוב רב ומחבר ספרים עוזב את פולין ועולה לארץ ישראל
* ה'תש"ג – מלחמת העולם השנייה: כוחות בריטיים משחררים את טריפולי
* ה'תש"ט – האספה המכוננת מאשרת את חוק המעבר, הקובע, בין היתר, את שמה החדש – הכנסת
* ה'תשמ"ז – פתיחת משפט דמיאניוק הראשון בישראל, כנגד ג'ון איוואן דמאניוק שהואשם בביצוע פשעי מלחמה במהלך השואה

## נולדו
* ה'תרע"ה – ויקטור שם-טוב, חבר הכנסת, שר הבריאות ושר הסעד. (נפטר באדר ב' ה'תשע"ד)
* ה'תרצ"ד – הרב מאיר צבי גרוזמן, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד. (נפטר בי"ז בטבת ה'תשע"ז)
* ה'תש"י – שם טוב לוי, זמר ומלחין
* ה'תשל"ה – גלית חייט, מחליקה על הקרח ישראלית.

## נפטרו
* ה'תפ"ז – רבי בנימין הכהן ויטאלי (**הרב"ך**), מתלמידי הרב משה זכות, רבה של רג'ו אמיליה, פוסק הלכה ומקובל בן יהדות איטליה. (נולד בה'תי"א)
* ה'תרט"ז – רבי יחזקאל מקוזמיר, אדמו"ר חסידי. (נולד בה'תקל"ב)
* ה'תרכ"ח – רבי חיים פלאג'י, פוסק הלכה ומקובל, מגדולי חכמי איזמיר. חיבר ספרים רבים בתחומים שונים. (נולד בי"ז בטבת ה'תקמ"ח)
* ה'תשט"ו – חנה שפיצר, מייסדת ומנהלת ת"ת לבנות א' בירושלים. מנהלת, מורה, מחנכת ואשת חינוך. (נולדה בז' בשבט ה'תרמ"ו)
* ה'תשכ"ז – בכור-שלום שטרית, שופט, חבר הכנסת מטעם מפא"י ושר המשטרה הראשון של ישראל.
* ה'תשע"ה – הרב אליעזר שלמה שיק, רב שהשתייך לחסידות ברסלב. (נולד בכ"א באייר ה'ת"ש)
* ה'תשפ"ו – הרב אליקים שלזינגר, ראש ישיבת "הרמה" בלונדון וממנהיגי הקהילה החרדית באנגליה (נולד בה'תרפ"ב)

----

* ט"ז בשבט – י"ח בשבט
* שבט

## הערות שוליים

ה17
י17