וייב קודינג

[ממוזער| [ChatGPT מתבקש לכתוב פונקציית Javascript כדי לערבב חפיסת קלפים.]]
**וייב קודינג** (באנגלית: **Vibe coding** או **Vibecoding**) הוא טכניקת תכנות העושה שימוש בבינה מלאכותית, שבה אדם מתאר בעיה במספר משפטים, כבקשה (prompt) למודל שפה גדול (LLM) שמתמחה בקוד. מודל ה-AI מייצר את התוכנה, ותפקידו של המתכנת משתנה מפיתוח קוד באופן ידני להנחיה, בדיקה ושיפור של הקוד שמודל ה-AI יצר.

התומכים בשיטה זו טוענים, שהיא מעלה את התפוקה של מתכנתים במידה רבה, ומאפשרת גם למתכנתים חובבים לפתח תוכנה, ללא הצורך בהכשרה מעמיקה או בכישורים המקובלים של הנדסת תוכנה.

## מהות הרעיון
מדען המחשב אנדריי קרפטי, מייסד שותף של OpenAI וראש צוות בינה מלאכותית לשעבר בטסלה, טבע את המונח "Vibe coding" בציוץ בטוויטר בפברואר 2025. הוא תיאר זאת כשיטת פיתוח הנשענת על יכולותיהם של מודלי שפה וממשקים קוליים, המאפשרים בניית אפליקציות דרך הנחיות כלליות ותחושה ("Vibes") במקום כתיבת קוד מסורתית. בשיטה זו, המפתח יכול לאשר את השינויים באופן גורף, תוך הסתמכות על תיקון שגיאות אוטומטי, דבר המוביל ליצירת מערכות מורכבות הגדלות מעבר ליכולת ההבנה המיידית של הכותב. קרפטי מציין כי הגישה, המבוססת על ניסוי וטעייה וצמצום החיכוך הטכני, יעילה ומשעשעת במיוחד עבור פרויקטים נקודתיים ומהירים, אבל היא "לא באמת תכנות".

הרעיון מתייחס לגישת קידוד הנשענת על LLMs, המאפשרת למתכנתים ליצור קוד על ידי מתן תיאורי שפה טבעית במקום כתיבתו ידנית. קרפטי תיאר את הגישה שלו כשיחה, תוך שימוש בפקודות קוליות בזמן שה-AI מייצר את הקוד בפועל. "זה לא באמת קידוד – אני רק רואה דברים, אומר דברים, מפעיל דברים ומעתיק-הדבק דברים, וזה בעיקר עובד". הוא הודה שלקידוד ה-Vibe יש מגבלות, וציין שכלי AI לא תמיד מסוגלים לתקן או להבין באגים, מה שמחייב אותו להתנסות בשינויים לא קשורים עד שהבעיות ייפתרו. הוא הגיע למסקנה כי הוא מצא את הטכניקה "לא רעה במיוחד עבור פרויקטים של סוף שבוע" ותיאר אותה כ"די משעשעת".

הרעיון של קידוד לפי תחושה מרחיב את הטענה של קרפטי משנת 2023 ש"שפת התכנות החדשה הלוהטת ביותר היא אנגלית", כלומר היכולות של LLMs יהיו כאלה שבני אדם כבר לא יצטרכו ללמוד שפות תכנות ספציפיות כדי לשלוט במחשבים.

חלק מרכזי בהגדרה של קידוד וייב הוא שהמשתמש מקבל קוד ללא הבנה מלאה שלו. חוקר הבינה המלאכותית סיימון ויליסון אמר: "אם LLM כתב כל שורה בקוד שלך, אבל קראת, בדקת והבנת הכול, לדעתי זה לא וייב קודינג – זה שימוש ב-LLM בתור עוזר הקלדה."

## קבלה ושימוש
יישום השיטה נבחן על ידי משתמשים שאינם מתכנתים מקצועיים, שהצליחו ליצור באמצעותה יישומים בקנה מידה קטן המוגדרים כ"תוכנה עבור אדם אחד". מדובר בכלים המותאמים אישית לצרכים נקודתיים, המאפשרים ליחידים לפתח פונקציונליות שבעבר דרשה צוות הנדסה שלם.  עם זאת, התוצאות בתהליך זה הן לרוב מוגבלות ומועדות לשגיאות. במקרים מסוימים, הקוד שנוצר עשוי לייצר פלטים שגויים או בלתי מהימנים, מה שמעיד על כך שהשיטה מתאימה בעיקר לפרויקטים חובבניים, ופחות למשימות חיוניות. מבקרי הגישה מדגישים כי ההצלחה הנראית לעין בבניית יישומים כאלו אינה נובעת מיכולת המצאה של המערכת, אלא מהסתמכותה על קוד קיים למשימות דומות שעליו הוכשרה. לפיכך, נטען כי התוצר הסופי הוא לעיתים קרובות בגדר שעתוק של פתרונות קיימים ולא יצירה מקורית. הבנה זו מדגישה את הפער שבין היכולת לייצר תוכנה פונקציונלית לבין הבנה עמוקה של הלוגיקה והאבטחה הנדרשות במערכות מורכבות.

בפברואר 2025, "Business Insider" תיאר את הווייב קודינג בתור באזוורד חדשה בעמק הסיליקון.

במרץ 2025, "Y Combinator" דיווח כי ל-25% מהסטארט-אפים באצוות חורף 2025 שלה היו מערכות ש-95% מהקוד שלהן נכתב על ידי מודלי שפה, מה שמשקף שינוי לעבר פיתוח בעזרת בינה מלאכותית.

וייב קודינג העלה חששות לגבי הבנה ואחריות. מפתחים עשויים להשתמש בקוד שנוצר באמצעות בינה מלאכותית מבלי להבין את הפונקציונליות שלו במלואה, מה שיוביל לבאגים או פרצות אבטחה שלא זוהו. אף על פי שגישה זו עשויה להתאים ליצירת אבטיפוס או "פרויקטים של סוף שבוע לזרוק" כפי שחזה קרפטי במקור, היא נחשבת על ידי מומחים מסוימים כמעמידה סיכונים במסגרות מקצועיות, שבהן הבנה מעמיקה של הקוד היא חיונית עבור ניפוי שגיאות, תחזוקה ואבטחה. "Ars Technica" מצטט את סיימון ויליסון, שהצהיר: "הטמעת קוד שנוצר בשיטת 'וייב קודינג' בסביבת ייצור הוא בבירור מסוכן. רוב העבודה שאנו עושים כמהנדסי תוכנה כרוכה בפיתוח מערכות קיימות, שבהן האיכות וההבנה של הקוד הבסיסי הן קריטיות".  

שלושה מהנדסים שרואיינו ל־IEEE Spectrum הסכימו שווייב קודינג הוא דרך למתכנתים ללמוד שפות וטכנולוגיות שהם עדיין לא מכירים.

## חברות פעילות בתחום
הפוטנציאל למשיכת משתמשים והאפשרות לרווחים כספיים מהתחום הובילו חברות רבות להציע פלטפורמות וייב קודינג, שמאפשרות יצירת אפליקציות ותוכנות ללא ידע בכתיבת קוד. בין היתר פעילים בקטגוריה הזו סטארטאפים עצמאיים דוגמת Lovable, Cursor, Bolt, Replit, Windsurf, AppDeploy.ai, Base44 וכן חברות טכנולוגיה גדולות שמציעות פלטפורמות דומות משל עצמן. בין היתר הוזכרו חברת ה-AI האמריקאית Anthropic, שמפתחת את קלוד (Claude); חברת מיקרוסופט עם GitHub Copilot, חברת גוגל עם Firebase Studio ליישומי אינטרנט, וGoogle Antigravity לישומים שולחניים; ועל פי דיווח לא מאומת, גם חברת אפל שוקלת להציע כלי Vibe Coding משלה.

## קישורים חיצוניים
* 
*Vibe Coding - פלטפורמה לשיתוף פרויקטים אשר נבנו בצורת קידוד ע"פ תחושה 
* וייב קודינג לעצמאות כלכלית? באתר הסולידית.
* אורי אלון, הבטחת איכות בעולם הוייב קודינג במגזין עולם הבדיקות, 20 במרץ 2026

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנות בינה מלאכותית
קטגוריה:תכנות