ירושלים של זהב (תכשיט)

ממוזער|כתר ירושלים של זהב, עיצוב מודרני
ממוזער|שרשרת ירושלים של זהב, עיצוב מודרני
התכשיט **ירושלים של זהב** או **עיר של זהב** מופיע במספר מקומות בדברי חז"ל בהקשרים הלכתיים ואגדתיים. את שמו קיבל מצורת העיר ירושלים שהייתה חקוקה בקדמתו. לאחרונה התגלה בחפירות "חניון גבעתי" בירושלים תכשיט 'ירושלים של זהב' המלמד על עושר יחסי של העיר בתקופות קדומות, זאת בניגוד לטענה הרווחת אצל ארכאולוגים 'מינימליסטים'.

לדעת רוב המפרשים היה התכשיט מין עטרה (כתר) מוזהבת שהיו הנשים האמידות חובשות על ראשן, אך יש שהבינו שהייתה זו שרשרת המחוברת לבגד במין סיכה.

## התכשיט באגדה
חז"ל מציינים את תרומתה של רחל, בתו של כלבא שבוע, להישגיו של רבי עקיבא בעלה בלימוד התורה. לפי האגדה רבי עקיבא היה רועה את צאנו של כלבא שבוע, אחד מעשירי ירושלים, ורק בגיל ארבעים החל ללמוד תורה. ומעשה שהיה כך היה:

.(נדרים נ, א ודומה לו בכתובות סב, ב) .

לגבי אפיונו של התכשיט ניתן ללמוד מן המשנה בסוטה (פרק ט' משנה י"ד) "בפולמוס (במלחמה) של טיטוס גזרו על עטרות (כתרי) כלות" ובגמ' מסביר רבה בר בר חנה "מאי עטרות כלות? ...עיר של זהב". מכאן משתמע שירושלים של זהב היה מין כתר מזהב בצורת ירושלים, שניתן על ראשי הכלות.

הרב מתתיהו שטרשון כתב שהמטרה בלבישת העיר של זהב הייתה במטרה לזכור את ירושלים תמיד.
## בהלכה
בהלכות הוצאת תכשיט לרשות הרבים בשבת, כתוב במשנה כי אסור לאישה לצאת לרשות הרבים בשבת בתכשיט "עיר של זהב", ולפי מה שמסר רבה בר בר חנה בשם רבו רבי יוחנן הכוונה היא לתכשיט עיר של זהב כמו שעשה רבי עקיבא לאשתו.

בברייתא מובאת מחלוקת תנאים האם אישה שיוצאת בעיר של זהב לרשות הרבים חייבת להביא קרבן חטאת, או שמא מדובר באיסור מדברי חכמים, או שמא הדבר מותר. רבי מאיר מחייב חטאת, חכמים אוסרים, ורבי אליעזר מתיר לכתחילה. בתלמוד הוסבר, כי רבי מאיר סובר שעיר של זהב אינה נחשבת לתכשיט כלל (ככל הנראה מכיוון שהוא תכשיט לעשירות כלל ואינו לבוש ותכשיט מקובל), שאר החכמים סוברים שמדובר בתכשיט למרות שרק עשירות נושאות תכשיט כזה אבל אסור לנושאו בשבת ברשות הרבים גזירה שמא תוציא את התכשיט ותראה לחברתה.

שיטה שלישית היא של רבי אליעזר, המסכים לכלל שמדובר בתכשיט, אך סובר שלא קיים חשש שאישה עשירה, שרק לה יש תכשיט כזה, תוציא את התכשיט במקום ציבורי, דבר שאינו לפי כבוד אישה עשירה.

הסבר זה של רבי אליעזר, שתכשיט זה היה נחשב ליקר במיוחד, מתאים למסופר בתלמוד ירושלמי כי אשתו של רבן גמליאל שהיה עשיר ונשיא ישראל, ראתה את התכשיט, וקנאה ברחל אשת רבי עקיבא, ובאה ואמרה לבעלה, והוא השיב לה, כי אין דרגתה מגיעה לרחל אשת רבי עקיבא שמכרה משערה כדי שבעלה רבי עקיבא יוכל לעסוק בתורה.

חכמי התוספות מבהירים כי גם לאישה חשובה, שאין דרכה להראות את תכשיטיה לחברותיה במקום ציבורי אסור להוציא תכשיטים פשוטים לרשות הרבים, ודווקא בתכשיט כזה שרק עשירות נושאות אותו, מותר לנושאו ברשות הרבים, כי לא חילקו חכמים בין הנשים, והם הציבו גדר ברור מה אסור ומה מותר מבלי לחלק בין איש לאיש.

## זיהוי
[ממוזער|המלך [אשורבניפל כשאשתו לבושה "עיר של זהב" (המאה ה-7 לפנה"ס)]]
מתוך רשימה ארוכה של תכשיטי מלכה אוגריתית נמצא תכשיט שלא זוהה בשמו משום ששם התכשיט נכתב בשומרית, ותרגומו המילולי היה "עיר של זהב". חוקרי השפה לא הכירו מונח כזה. שלום מ' פאול קישר את הפריט לתכשיט ירושלים של זהב והביא לזיהויו. המושג "עיר של זהב" ידוע גם מתרבויות שונות מהמזרח התיכון הקדום, כסוג של עטרה של זהב, שנלבשת על ידי נשים אצילות או אלות, והייתה לה צורה של חומת עיר עם צריחים.

השם "עיר של זהב" מתגלה בניסוח שונה במדרש אבות דרבי-נתן. שם מופיע "כתר של זהב", מכאן ניתן ללמוד שהתכשיט "עיר של זהב" הוא עטרה של זהב.

## התייחסויות אחרות

תכשיט זה, "ירושלים של זהב", הוא מקור הדימוי של ירושלים כעיר של זהב. הדימוי התפרסם בעיקר בזכות שירה של נעמי שמר, "ירושלים של זהב", שהפך להיות כמעט להמנון שני של מדינת ישראל. הביטוי "ירושלים של זהב" ונגזרות שלו מופיעים בשירים של משוררים נוספים.

## לקריאה נוספת
* הרב ישראל דנדרוביץ, **ירושלים של זהב**, בתוך: ספר **הנחמדים מזהב**, ירושלים תש"ע, פרק כב, עמודים: 329-338.
* 
* 

## קישורים חיצוניים
*  - סיפור המעשה בשיר של דליה רביקוביץ
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אגדות תלמודיות
קטגוריה:הלכות מלאכת הוצאה
קטגוריה:תכשיטים עתיקים
קטגוריה:רבי עקיבא