יחסי ברזיל–ישראל

שמאל|ממוזער|250px|נשיא מדינת ישראל, שמעון פרס, במהלך ביקורו בברזיל ב-2009
[250px|ממוזער|המפלגה ה[רפובליקניזם|רפובליקנית בברזיל מקיימת מושב חגיגי לכבוד יום העצמאות ה-68 למדינת ישראל, מאי 2016]]
[250px|ממוזער|[נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה ראובן ריבלין בפגישת עבודה מדינית עם שר החוץ של ברזיל , אלויסיו נונס , משכן הנשיא פברואר 2018]]
**יחסי [[ברזיל]]–[[ישראל]]** מתקיימים באופן רציף מאז הקמת מדינת ישראל. בין שתי המדינות ישנם יחסים דיפלומטיים מלאים במישור המדיני, הפוליטי והעסקי. לישראל יש שגרירות בברזיליה וקונסוליה בסאו פאולו, וברזיל מחזיקה שגרירות בתל אביב.

## היסטוריה
### כינון היחסים הדיפלומטיים
ב-29 בנובמבר 1947 הצביעה ברזיל בעד תוכנית החלוקה בעצרת הכללית של האו"ם. ביולי 1948, החלה לקיים קשרי דואר עם מדינת ישראל.

ברזיל הכירה רשמית במדינת ישראל בפברואר 1949, דוד שאלתיאל מונה לנציג הדיפלומטי הראשון של ישראל במדינה בדרג ציר, באוקטובר 1951. וב-1952 הוקמו הנציגויות הדיפלומטיות הראשונות, בתל אביב ובבירת ברזיל, ריו דה ז'ניירו. שאלתיאל הגיש את כתב האמנה שלו לנשיא ברזיל ז'טוליו ורגאס, ב-8 באפריל 1952, שבמקביל שלחה ברזיל נציג לישראל בדרג ציר. במאי 1953 ערך שר החוץ משה שרת ביקור ראשון בברזיל.

בינואר 1954 ביקרה לראשונה אונייה של חיל הים הברזילאי בישראל והתארחה בבסיס חיפה. באוקטובר 1954 השתתפה לראשונה נבחרת ישראל בכדורסל בטורניר גביע העולם בכדורסל שנערך בברזיל. במסגרת הטורניר נערך משחק ספורט רשמי ראשון בין המדינות, בו הפסידה נבחרת ישראל בתוצאה 68-46. בדצמבר 1957 ביקרה משלחת פרלמנטרית ראשונה מברזיל בישראל.

במרץ 1958, הועלה דרג הנציגויות הדיפלומטיות של שתי המדינות לדרג שגרירויות. במאי 1959 שגרירת ברזיל הראשונה בישראל הגישה את כתב האמנתה. ביוני 1959 ביקרה שרת החוץ גולדה מאיר בברזיל וחתמה על הסכם לשיתוף פעולה בתחום התרבות. במאי 1962 ביקר שר החוץ של ברזיל בישראל וחתם על הסכם לשיתוף פעולה בתחום החקלאות והפיתוח. במאי 1963 הגיעה נבחרת ברזיל בכדורגל למשחק ידידות מול נבחרת ישראל.

### בתקופת הדיקטטורה הצבאית
בתקופת הדיקטטורה הצבאית בברזיל, בשנים 1964 עד 1985, מדינת ישראל קיימה קשרים קרובים עם המשטר הצבאי של ברזיל, וחתמה עמו על הסכם לשיתוף פעולה בתחום המחקר הגרעיני. בינואר 1966 הוזמן נשיא המדינה זלמן שזר לבקר בברזיל. הביקור נערך ביולי 1966. לאחר מלחמת ששת הימים ביקשו ברזיל וארגנטינה לקדם הצעת החלטה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות הקוראת לישראל לסגת מכל השטחים שכבשה ולפעול לפתרון בעיית הפליטים הפלסטינים. לאחר התערבותו של נשיא המדינה שזר משכה ברזיל את הצעת ההחלטה. ביולי 1969, חתמה החברה הממשלתית תה"ל ("תכנון המים לישראל בע"מ") על חוזה עם הממשלה הפדרלית לתכנון מערכות מים והשקיה באזורים נרחבים בברזיל. לצורך הפרויקט שלחה החברה כ-25 מהנדסים מישראל.

בנובמבר 1970 תרם המשטר הצבאי בברזיל כסף להקמת "בית ברזיל" באוניברסיטת תל אביב, בניין למגורי הסגל. באותן השנים הייתה ברזיל גם יעד להגירה של פליטים פלסטינים. בפברואר 1973 ביקר שר החוץ של ברזיל בישראל והניח את אבן הפינה ל"בית ברזיל" במכון ויצמן
ביולי 1973 הציגה ישראל בסלון אווירי בסאו פאולו, שורה של מוצרים כולל מטוסים, טילים וציוד אלקטרוני. במהלך הסלון נחתם הסכם עקרונות להקמת מפעל טילים בברזיל בשיתוף עם התעשייה האווירית לישראל. באוגוסט 1973, חתמה החברה הממשלתית יכין-חק"ל על הסכם להקמת מפעל לעיבוד פרי הדר בברזיל. באותו חודש ביקר שר החוץ אבא אבן בברזיל והניח את אבן הפינה לבניין השגרירות החדש של ישראל בברזיליה.

בנובמבר 1975 חלה תפנית לרעה ביחסים בין ישראל לברזיל, לאחר שברזיל הצביע בעד החלטה 3379 של העצרת הכללית של האו"ם, המשווה את הציונות לגזענות בעצרת הכללית של האו”ם. עם זאת במקביל המשיכה מדינת ישראל במגעים למכירת ידע לייצור מטוס הכפיר בברזיל.

לאחר סיום הדיקטטורה הצבאית נמשכו היחסים הטובים בין ישראל לברזיל ובדצמבר 1987 ערך שר החוץ שמעון פרס ביקור רשמי במדינה.

### במאה ה-21
#### ממשל לולה דה סילבה - קדנציה ראשונה
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נערכו מספר ביקורים הדדיים של בכירים במדינות, ששיאם בביקור של הנשיא שמעון פרס בברזיל בנובמבר 2009, ושל נשיא ברזיל לולה דה סילבה בישראל במרץ 2010. במסגרת הביקורים נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי החינוך, החקלאות, הבריאות, המחקר המדעי והטכנולוגיה, שיתוף פעולה בהפקות קולנוע, בתעשייה, במכס ובמשפט.
בראשית העשור הראשון של המאה ה-21 נסגרו הקונסוליות הישראליות בריו דה ז'ניירו ובסאו פאולו מסיבות תקציביות. הקונסוליה בסאו פאולו נפתחה מחדש ב-2010.

#### ממשל רוסף
מאז סוף 2015 התפתחה מתיחות ביחסים בין המדינות, בעקבות סירובה של ברזיל לאשר את מינויו של דני דיין לתפקיד שגריר ישראל בברזיל. הסירוב נבע בעיקר מהיותו בעבר יו"ר מועצת יש"ע. כתוצאה מכך, בעת האולימפיאדה הייתה הנציגות הדיפלומטית הישראלית בברזיל מיוצגת בדרג נמוך, ללא שגריר. 

בעקבות הדחת דילמה רוסף מנשיאות ברזיל מונה לשגריר ישראל בברזיל ב-2017 יוסי שלי, שהיה מנכ"ל משרד ראש ממשלה, לשעבר מנכ"ל עיריית באר שבע, שאינו בעל רקע דיפלומטי ושהושעה מהשירות הציבורי למשך 3 שנים. שלי, שכיהן בתפקיד ארבע שנים, מכהן כיום כשגריר ישראל באיחוד האמירויות.

#### ממשל בולסנארו
מספר ימים לאחר שנבחר לנשיאות ברזיל, הודיע ז'איר בולסונארו על כוונתו להעביר את שגרירות ברזיל מתל אביב לירושלים, זאת על רקע העברת השגרירות האמריקאית לירושלים זמן קצר קודם לכן.

ב-28 בדצמבר 2018 הגיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לביקור בברזיל לרגל השבעתו של הנשיא הנבחר, ז'איר בולסונארו. במהלך הביקור התקיימה פגישה עם בולסונארו וגם עם שרי החוץ, ההגנה והאוצר של ברזיל. בנוסף, התקיים ביקור בבית כנסת בריו דה ז'ניירו בליוויו של בולסונארו, ונתניהו גם קיבל את עיטור הכבוד, שנחשב לעיטור הלאומי הגבוה ביותר, שניתן לאורחים בברזיל.

ב-31 במרץ 2019 הגיע נשיא ברזיל ז'איר בולסונארו לביקור בן 4 ימים בישראל. במהלך הביקור הודיע על פתיחת משרד אינטרסים מסחרי בירושלים ועל שליחת נספח ביטחון פנים.

#### ממשל לולה דה סילבה - קדנציה שנייה
ממוזער|ראש הממשלה בנימין נתניהו בפגישה עם הנשיא בולסנארו במהלך ביקורו בברזיל
ב-18 בפברואר 2024 במהלך מלחמת חרבות ברזל אמר נשיא ברזיל לולה דה סילבה "מה שקורה ברצועת עזה לעם הפלסטיני לא קרה בשום תקופה אחרת בהיסטוריה. למעשה, זה קרה לפני כן: כשהיטלר החליט להרוג את היהודים". למחרת, בתגובה להתבטאות זימן שר החוץ ישראל כ"ץ את שגריר ברזיל בישראל לשיחת נזיפה ביד ושם מסוקרת תקשורתית. כץ אף העביר מסר לנשיא באמצעות השגריר. "אני מבקש למסור לנשיא, בשמי ובשם מדינת ישראל, שאנחנו לא נסלח והוא אישיות בלתי רצויה בישראל כל עוד הוא לא יחזור בו ויתנצל". בתגובה לכך הורה הנשיא לולה על החזרת שגריר ברזיל בישראל להתייעצות. במקביל, שגריר ישראל בברזיל דניאל זוהר-זונשיין זומן לשיחת נזיפה אצל שר החוץ הברזילאי.
בתאריך 24 בפברואר התקיימה הפגנה גדולה של כ-2 מיליון איש במחאה על הנשיא המכהן לולה שבו הונפו דגלי ישראל כמחאה על דבריו.

במחצית הראשונה של  2025, עם התמשכות המלחמה בעזה, ממשלתו של הנשיא לולה דה סילבה סירבה לאשר את מינויו של השגריר המיועד של ישראל לשגריר החדש בברזיל גלי דגן. ההחלטה הובילה לכך שלאחר עזיבתו של השגריר דניאל זהר זונשיין באוגוסט, נותרה המשרה ריקה. ישראל בתגובה הכריזה כי היחסים יתנהלו בדרג נמוך יותר, וכי לא ישלח שגריר חדש.

## קשרי מסחר
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה מפעיל שתי נספחויות בברזיל במטרה לקדם שותפויות אסטרטגיות בעסקים.

הסכם הסחר הראשון בין המדינות נחתם בשנת 1953. במסגרת ההסכם ישראל התחייבה לרכוש מברזיל, בשר, קפה, קקאו ומוצרי מזון אחרים וברזיל התחייבה לרכוש תרופות, שמן זית, ג'יפים מסוג ויליס תוצרת מפעל קייזר-אילין תעשיות וצמיגים. בסוף 1956 עגנה לראשונה ספינת משא ישראלית בברזיל. הספינה הביא מלט מישראל וחזרה עם מטען של פולי סויה.
[ממוזער|שגרירות ישראל ב[ברזיליה]]
ב-1958 הוקמה לשכת המסחר ישראל - ברזיל.

ב-1975 הקימה החברה הישראלית מכתשים מפעלים כימיים מפעל בברזיל. וב-1996 רכשה חברה במדינה

ב-2000 נכנסה חברת שטראוס גרופ הישראלית לפעילות בענף הקפה בברזיל, מאז הפכה בהדרגה לחברת הקפה הגדולה ביותר בברזיל.

ב-2005 נחתם הסכם לשיתוף פעולה כלכלי-מסחרי בין התאחדות התעשיינים של ישראל לזו של מדינת ריו-דה-ז'ניירו.

ב-2007 הייתה ישראל למדינה הראשונה מחוץ לאמריקה הדרומית שחתמה על הסכם אזור סחר חופשי עם גוש המרקוסור, שברזיל היא חלק ממנו. ב-2009 אשרר הפרלמנט הברזילאי על שני בתיו, פה אחד, את ההסכם לאס"ח, שנכנס לתוקף ב-2010 וקידם את הסחר ההדדי בין שתי המדינות.

קשרי המסחר בין ישראל לברזיל נאמדו בשנת 2008 בכמיליארד וחצי דולרים. כ-150 חברות ישראליות פעלו באותה שנה, בהן 42 חברות בתחום הטכנולוגיה החקלאית, 42 בתחום הטלקומוניקציה, 24 בתחום הביטחון ו-17 בתחום הציוד הרפואי. כ-30 אלף תיירים ברזילאים מבקרים מדי שנה בישראל. ב-2009 החלה חברת אל על להפעיל טיסות סדירות בין תל אביב לסאו פאולו, אך אלה הופסקו ב-2011 משיקולים כלכליים של חברת התעופה. הטיסות הישירות בין תל אביב לסאו פאולו של קבוצת LATAM איירליינס הופסקו בעת פרוץ הקורונה ולא חודשו מאז. היקף הסחר ההדדי בין שתי המדינות גדל בהדרגה בשנים האחרונות והוא עומד על למעלה משני מיליארד דולר בשנה.
ממוזער|ביקור ז'איר בולסונארו בישראל, 2019

### יצוא ביטחוני
ברזיל משמשת שוק יעד חשוב ליצוא הביטחוני הישראלי. בשנת 2001 רכשה חברת אלביט מערכות חברה בברזיל. החברה משמשת כמרכז ייצור ותמיכה לוגיסטית לפרויקטים של אלביט מערכות בברזיל. בין השאר עסקה בפרויקט ההשבחה של מטוסי 5-F של חיל האוויר הברזילאי, שבוצע על ידי אלביט יחד עם יצרנית המטוסים הברזילאית אמבראר. בשנת 2011, הקימה אלביט מיזם משותף עם חברת אמבראר, שרכשה נתח של 25% בחברת הבת של אלביט בברזיל. החברה המשותפת שהוקמה במסגרת המיזם, עוסקת בייצור ושיווק כלי טיס בלתי מאוישים, אוויוניקה ותמיכה לוגיסטית. מערכות של חברת הבת משולבות במטוס הגריפן - מטוס הקרב העתידי של חיל האוויר הברזילאי, המיוצר בברזיל.

בשנת 2009, חתמה התעשייה האווירית על חוזה למכירת מל"טים בסכום של 350 מיליון דולר.

## נציגויות
* ברזיל מחזיקה בשגרירות בתל אביב ובמשרד סחר בירושלים.
* ישראל מחזיקה בשגרירות בברזיליה, בקונסוליה כללית בסאו פאולו, ובקונסוליות כבוד במינאס ז'ראיס, בריו דה ז'ניירו ובמדינת אמזונס.

## לקריאה נוספת
* משה יגר, **ראשיתו של שירות החוץ 1948–1967**, הוצאת כרמל, 2021, עמ' 147–149.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*