open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דולי סיטי (מחזה)

המחזה **דולי סיטי** הוא עיבוד בימתי לספרה של אורלי קסטל-בלום "דולי סיטי".

## קבוצת התיאטרון של הזירה הבינתחומית בירושלים
שמאל|ממוזער|200px|ריימונד אמסלם, '''דולי סיטי'''
בדצמבר 2006 הועלתה ההצגה "דולי סיטי" בתיאטרון הקאמרי על ידי קבוצת התיאטרון של הזירה הבין-תחומית בירושלים.

### יוצרים
* עיבוד ובימוי: טובי דיקמן
* עיצוב תפאורה ותלבושות: יהודית אהרון
* מוזיקה מקורית: יונתן נעים
* תנועה: אופיר דגן
* תאורה: מרטין עדין
* סאונד ועריכה דיגיטלית: תומר רן
* עריכת קליפים: נדב לזר

### שחקנים
* דולי: ריימונד אמסלם
* האם (ודמויות נוספות): אורה מאירסון
* בן (ודמויות נוספות): יונתן שוורץ
* דמויות שונות: בני אלדר
* דמויות שונות: רחל אביה זינדר
* דמויות שונות: עזר קלמוביץ'
* שירה וקריינות: דורון תבורי

## תיאטרון האוניברסיטה
בינואר 2013 הועלה עיבוד נוסף של "דולי סיטי" בתיאטרון האוניברסיטה של אוניברסיטת תל אביב, בעיבוד של עדי ברק ובבימוי של נתי בן-חנן, תלמידה לתואר שני במסלול שחקן יוצר-חוקר בחוג לאמנות התיאטרון. הטקסט של המחזה נאמן מאוד לזה של הרומן המקורי. 

### שחקנים - יוצרים
* דולי: נטע נדב
* האם: מילנה סנדלר
* בן הילד (ומקהלה): רינת קידר-אברהם
* בן הנער (ומקהלה): תומר יעקובצ'ק
* גורדון: אייל זוסמן
* דמויות שונות ומקהלה: אביב לוי, מיכל בובילסקי, גד נבו, מיכל בובילסקי, מתן פרמינגר, אוולין קצ'ולין, יעל הוד, עינת גור, נטע בר רפאל, נבו פלזן. 
* קריינות: שמעון לוי וגד קינר.

הבמאית נתי בן חנן סיפרה על יחסה לרומן "דולי סיטי":
:אני קוראת את המעשים של דולי כהקצנה של החרדה שנטועה בלב של כל אמא, הקצנה של האזורים שאנחנו לא שולטות בהם, וההקצנה הזו מעוררת אצלי המון אמפתיה. אני אוהבת את הדרך שבה קסטל-בלום מתארת את עוצמת הרגשות שבהורות, את זה שהיא בוחרת לשים על השולחן דברים שלא תמיד לגיטימי להגיד בקול - האימהות כחוויה מעוררת אימה, כשק של חרדות.

על עיבוד הספר למחזה כתב/ה עדי ברק: 
:קשה לעבד את **דולי סיטי** למחזה. קשה, כי הספר כתוב כמונולוג אחד ארוך, ואין כמעט דו-שיח, אלא אם כן בין דולי לבין עצמה, ולעיתים, פה ושם, בין דולי לבין דמויות המצייתות לחוקי הסיוט, מופיעות ונעלמות זמן קצר אחרי שהופיעו. ... הספר, כאמור, מסופר בקולה של דולי, בגוף ראשון, ואילו הבמה מבקשת את הריבוי שבאותו מונולוג, את הצפיפות שבו. **דולי סיטי** אינה מונודרמה. היא מבקשת להיות בלגן, עומס. כדי לפתור את הקושי הזה הענקתי חלקים מהטקסט של דולי לדמויות שעליהן היא מספרת. וכך הגוף הראשון של דולי הופך לגוף שלישי. המונולוג הופך לדיאלוג עם הדמויות שמתפצלות ממנה - האם, האחות, המאהב, עובר האורח, העיר כולה. הקהילה. המקהלה.

## קישורים חיצוניים
*  
*  
* דולי סיטי, באתר של החוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב

## הערות שוליים

קטגוריה:מחזות ישראליים
וקשה

**וֶקְשֶה** (נהגה **וקכה**, בשוודית: **Växjö**) היא עיר בת כ־70,000 תושבים בסמולנד שבדרום שוודיה, עיר-המושב של מחוז קרונוברי.
## היסטוריה
וקשה הפכה לעיר בשנת 1342, אולם הייתה מרכז מסחרי חשוב במשך אלף השנים שקדמו לכך. במאה ה-12 הוחל בבניית הקתדרלה, מה שגרם לגידול באוכלוסיית העיירה ולהפיכתה לעיר המרכזית בבישופות של וקשה. סמל העיר מציג את הקדוש זיגפריד, המחזיק בשמאלו דגם של הקתדרלה. לפי המסורת, זיגפריד גר בווקשה והוא קבור בה בקתדרלה.

העיר היא משכנו של "מכון ההגירה השוודית", מוזיאון ומוסד מחקר שמטרתם קידום השימור של חומרים הנוגעים לעזיבה הגדולה של שוודים בין אמצע המאה ה-19 לשנות השלושים של המאה ה-20 (בעיקר לאמריקה), וחיזוק הקשר עם צאצאיהם.

וקשה הוכרזה בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 כ"עיר הירוקה ביותר באירופה".

## ערים תאומות
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שוודיה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-14
Paint Shop Pro

**Paint Shop Pro**, המכונה גם בקיצור **Paint Shop**, היא תוכנה מתקדמת לעריכה גרפית מתוצרת תאגיד Corel. 
במקור, פותחה ושווקה התוכנה על ידי חברת Jasc, עד אשר Corel רכשה אותה בשנת 2004.
התוכנה, על גרסאותיה השונות, פועלת על מערכות הפעלה מסוג Windows.

הגרסה הראשונה, 1.0, יצאה לאור בתחילת שנת 1992, בהתחלה כתוכנה חינמית ולאחר מכן בתשלום.

התוכנה צברה פופולריות, בין השאר, הודות לקלות השימוש ולמחירים הנמוכים משמעותית ממחירי התוכנה המתחרה, אדובי פוטושופ.
היצרן ספג בעבר ביקורת על פערי המחירים של המוצר הנמכר בחו"ל לעומת מחירו בארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תוכנות לעיבוד תמונת מפת סיביות
קטגוריה:תוכנות לעיבוד תמונה וקטורית
קטגוריה:תוכנות גרפיות
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1990
בלוטת הדמעות

**בלוטת הדמעות** (באנגלית: **Lacrimal gland**) היא בלוטה אקסוקרינית אשר מפרישה את נוזל הדמעות.

בלוטת הדמעות ממוקמת בחלק הפנימי של העפעף העליון. נוזל הדמעות הנוצר בבלוטת הדמעות מופרש באמצעות צינור הממוקם בשוליים הפנימיים של העפעף העליון. נוזל הדמעות "נמרח" באמצעות תנועה מכנית של עפעוף על גבי הקרנית ומשאיר אותה עם שכבה דקה של נוזל הדמעות. נוזל הדמעות מכיל מים, נוגדנים השומרים על העין מפני חיידקים ומרכיבים שומניים החיוניים לשמירת הקרנית. נוזל הדמעות מנוקז מהעין דרך פתח הממוקם בצידו הפנימי של העפעף התחתון אל  ומשם בצינור אל האף.

קיימים שני סוגי הפרשות של דמעות: "דמעת בסיסית" הפרשה קבועה של נוזל הדמעות המספיקה לשטיפה מכנית קבועה של הקרנית "דמעת רפלקס" מתרחשת כתגובה לגירוי פיזי (גוף זר, גירוד וכולי) או רגשי.

כאשר שטף של נוזל הדמעות גדול מקצב ניקוזן הטבעי, עודף של נוזל מצטבר על הקרנית ולאחר מכן מופרש אל מחוץ לעין.

אי הפרשה מספקת של נוזל הדמעות יגרום ליובש בקרנית העין אשר עלולה לאבד את שקיפותה במקרים קיצוניים עד עוורון.

## ראו גם
* בכי
## קישורים חיצוניים
*מבנה העין ובלוטת הדמעות
*איך הדמעות זולגות

דמעות
קטגוריה:עין
קטגוריה:דמעות
חיים פרמונט

**חיים פֶּרְמוֹנְט** (נולד ב-11 בספטמבר 1950) הוא מלחין ישראלי ופרופסור מן המניין באקדמיה למוסיקה ומחול על שם רובין בירושלים.

## ביוגרפיה
פרמונט נולד בווילנה אשר בליטא, עלה לישראל עם הוריו בגיל שש והתיישב בקיבוץ כפר גלעדי. ב-1985 סיים את לימודי הדוקטורט בקומפוזיציה באוניברסיטת פנסילבניה בארצות הברית, ובאותה שנה גם הצטרף לסגל המורים באקדמיה למוסיקה בירושלים, בה, נכון ל-2016, הוא פרופסור וממשיך ללמד. בעבר כיהן באקדמיה כראש החוג לתורת המוזיקה, קומפוזיציה וניצוח, כדיקן הסטודנטים, וכדיקן הפקולטה לתורת המוזיקה, קומפוזיציה, ניצוח וחינוך מוזיקלי.

פרמונט היה בעבר מלחין הבית של התזמורת הסימפונית חיפה ושל התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון. הוא מרבה לכתוב מוזיקה לתזמורות, למקהלות ולהרכבים קאמריים ויצירותיו מבוצעות בארץ וברחבי העולם. הוא הלחין גם מוזיקה להצגות ולקולנוע ולקבוצת זיק.

בין הפרסים בהם זכה נמנים פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים, פרס מרגלית למוזיקה לתיאטרון, פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה ושלושה פרסים של אקו"ם.

בשנת 2015 העלתה האופרה הישראלית את הלחנתו לסיפור "האדונית והרוכל" מאת ש"י עגנון. כותבת הליברית היא צרויה להב, הבמאי עידו ריקלין והזמרים-שחקנים היו עידית זמיר וגיא מנהיים.
האופרה "האדונית והרוכל" עלתה שוב לבמה במסגרת חג המוזיקה הישראלית ב-30 בספטמבר 2025, בביצוע התזמורת הסימפונית ראשון לציון בניצוח יובל צורן ובביצוע הזמרים רחל פרנקל ויאיר פולישוק.

## מיצירותיו
* "שמי עופרת" – מוזיקה לשירים מאת ילדים מגטו טרזינשטט, למקהלה, אלט סולו ותזמורת
* "ישמעאל, ישמעאל" - מוזיקה לשירו של ש. שלום, למקהלה מעורבת ותזמורת כלי קשת
* "שירה לישראל" - מחזור שישה שירי משוררים (רוני סומק, יהודה עמיחי, דליה רביקוביץ, אצ"ג, אריה סיון ואמיר גלבע) למקהלה, סופרן סולו ותזמורת.
* "נבוכדנצר בלוז" - מוזיקה למילים של רוני סומק לבס ותזמורת
* "אלגיה לפסנתר ולתזמורת"
* "ניגון I" לחליל ולתזמורת מיתרים
* "ניגון II" לנבל ולתזמורת
* "החלילן מהמלין" - אופרה לילדים. ליברית: תלמה אליגון-רוז
* "רפסודיה" לתזמורת
* "אותו הים" - מחזור שירים למקהלה ולתזמורת. מילים: עמוס עוז - מתוך הספר "אותו הים"
* "קונצ'רטו קפריצ'יוזו" - לקונטרבס ולתזמורת
* "סימפוניה קונצ'רטנטה" - לכינור, ויולה, פסנתר ותזמורת
* "סימפונט" - לתזמורת. היצירה נכתבה במיוחד עבור תזמורת סימפונט רעננה
* "רוחות" - לרביעיית חלילים
* קונצ'רטו לאבוב ולתזמורת
* "חולין" - לתזמורת
* "אפילוג" - לתזמורת
* "תרועת פרידה" - לתזמורת
* "אפיטאף" - לצ'לו סולו
* "הבן יקיר לי" - אופרה קאמרית. ליברית: תלמה אליגון-רוז
*"האדונית והרוכל" - אופרה. ליברית: צרויה להב. על פי עגנון.
*"דרום אדום" - יצירה קלאסית מקורית

## קישורים חיצוניים

* חיים פרמונט, באתר "הבמה"
* יוסי שיפמן, ריאיון - פרמונט וסומק מגישים: נבוכדנצר בלוז, באתר הבמה, 29 בינואר 2014
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פנסילבניה
קטגוריה:מוזיקה של המאה ה-20
קטגוריה:מלחינים יהודים ליטאים
קטגוריה:זוכי פרס רוזנבלום
קטגוריה:מלחיני אופרה ישראלים
קטגוריה:כפר גלעדי: אישים
קטגוריה:זוכי פרס אנגל
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קול המון כקול שדי

**קוֹל הָמוֹן כְּקוֹל שַׁדַּי** (כלומר: "קולם של הרבים - הוא כמו קולו של האלוהים"; "אל שדי" הוא אחד משמות האל) הוא הנוסח העברי של האמרה הלטינית **VOX POPULI, VOX DEI** - אמרה המורה שיש לייחס משקל רב לדעת הציבור ואין לזלזל בה.

## האמרה הלטינית

האמרה הלטינית הופיעה לראשונה בכתב באיגרת ששלח המלומד והמחנך האנגלי אלקווין אל קרל הגדול, מלך הפרנקים, בשנת 798. באיגרת זו, הידועה בשם "תוכחת מוסר לקרל", כתב אלקווין: , ובתרגומו של גדליה אלקושי: .
יש לתת את הדעת אפוא על כך שאין מדובר במתן כבוד לקול ההמון, כי אם להפך, בביקורת על הליכה אחר קול העם.

מתן כבוד לקולו של העם מופיע בחיבורו של סנקה "ויכוחים", שבו נאמר: .

## הנוסח העברי

האמרה "קול המון כקול שדי" איננה אמרה שמקורה יהודי. הנוסח המוכר נמצא לראשונה בשירו של שמואל הנגיד אלוה עז ואל קנא: 'וְקוֹל הָמוֹן – כְּקוֹל שַׁדַּי, כְּקוֹל יָם / וּמִשְׁבָּרָיו, בְּעֵת יִסְעַר סְעִירָה'. הנגיד ביקש בכך לתאר את הרעש הרב של ההמון, אך מאוחר יותר נשאל משירו צירוף זה כדי לתרגם את הביטוי הלטיני. התרגום העברי הראשון ניתן במכתב של רבי מאיר עראמה, בן המאה ה-15. בנוסח מעט שונה: , מופיעה האמרה בספר "נחלת אבות", פירושו של רבי יצחק אברבנאל למסכת אבות, כחלק מפירושו לאמרתו של רבי חנינא בן דוסא, . אמרה זו היא למעשה מקור קדום של התפיסה "קול המון כקול שדי". וכביאורו של המהר"ל:

האמרה מורכבת משני חלקים, ששניהם מבוססים על לשון המקרא. במעשה מרכבה מתוארות החיות שבמרכבה: , ובספר דניאל מתואר המלאך שפוגש דניאל: . פסוק נוסף שיכול להיות מקור לביטוי הוא בישעיהו: .

## מימוש הכלל

הכלל "קול המון כקול שדי" בא לידי ביטוי בולט במנהג שנוצר על ידי העם או נתקבל על ידי העם ומשמש כמקור מחייב במשפט ובהלכה. הרמב"ם מביא כנימוק לתקפות התלמוד את הטעם . לעיתים פוסקי הלכה מביאים ראיה לחיזוק תקפות של הלכה מכך ש"פשט המנהג" בציבור. הדמוקרטיה מבוססת אף היא על הכרעת הרוב, שהיא קול ההמון. יחד עם זאת, להסתייגותו של אלקווין, המופיעה לעיל, קדמה ההסתייגות המקראית .

לזיהוי קול ההמון מקובלות בימינו דרכים אחדות, ובהן:
* בחירות דמוקרטיות, שבהן השלטון ניתן למי שההמון בחר בו.
* משאל עם שבו בוחנים את דעת הציבור בקשר להכרעה בסוגיות אקטואליות שעומדות על הפרק.
* סקר דעת קהל, המציג את דעת ההמון בנושא מסוים, החל מהמועמד הראוי לראשות הממשלה וכלה באבקת הכביסה המועדפת.
* רייטינג של תוכניות טלוויזיה ודירוג של שירים ופזמונים.

## ראו גם
* חוכמת ההמונים
* פוק חזי מאי עמא דבר

## לקריאה נוספת
* הערך Vox populi, vox Dei, בתוך: גדליה אלקושי, **אוצר פתגמים וניבים לאטיניים**: מתורגמים לעברית בליווי ביאורים הסברים ומקבילות עבריות וארמיות, מהדורה ב מתוקנת ומורחבת, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשמ"ב 1981.

## קישורים חיצוניים

* שולמית אלוני, לשתוק מתוך נוחות או חשש - אצלנו שוללים זכויות אדם בשם הדמוקרטיה, משום שכך רוצה הרוב, באתר "אופקים חדשים"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמרות כנף בלטינית
אפרים הרצנו

ממוזער|אפרים הרצנו
**אפרים הרצנו** (1912 – ספטמבר 1987) היה מפתח משחקי שולחן ישראלי. המשחק המפורסם ביותר של הרצנו הוא רמיקוב, המשחק הפופולרי השלישי בתפוצתו בעולם.

## אודות
הרצנו נולד ברומניה. הוא התפרנס במקור ממכירת מברשות שיניים ודברי קוסמטיקה.
הרצנו התחיל לפתח את רמיקוב בשנות הארבעים ברומניה, כאשר חל איסור גורף על משחקי קלפים תחת המשטר הקומוניסטי במדינה.

הרצנו עלה לישראל בשנות הארבעים לאחר מלחמת העולם השנייה, והמשיך בפיתוח הרמיקוב בחצר ביתו בבת-ים ולבסוף יצא המשחק לשוק הישראלי והצליח, וב-1977 יוצא לארצות הברית ומשם לרחבי העולם. הרמיקוב היה משחק השולחן הנמכר ביותר בארצות הברית ב-1977.

בשנת 1978 הקים הרצנו את חברת "למדע תעשיות קלות בע"מ" אשר מתמחה בפיתוח וייצור של משחקי העשרה חינוכיים ומשחקי קופסה עבור ילדים ומבוגרים. מפעל החברה ממוקם בערד ומעסיק כ-60 עובדים, המייצרים יותר מ-6 מיליון משחקים בשנה, בעיקר לייצוא. בשוק הישראלי המקומי מוצרי החברה נמכרים תחת שם המותג "קודקוד". החברה נמצאת בבעלות ילדיו של הרצנו, מריאנה ומיכה.

נפטר בספטמבר 1987.

## קישורים חיצוניים
* קודקוד
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ממציאים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
טדי

**טדי** הוא כינוי חיבה לשם תאודור.

קטגוריה:שמות פרטיים לגברים
קלאנתס

**קְלֵאַנְתֶס** (**Κλέανθης**; 301 – 232 או 252 לפנה"ס) היה פילוסוף סטואי יווני.

נולד בעיר אסוס בצפון-מערב אסיה הקטנה, שם עסק באגרוף. הגיע לאתונה כשבכיסו ארבע דרכמות בלבד, שם שמע את הרצאותיו של הפילוסוף קראטס מן האסכולה של הציניקנים. אחר כך למד במשך תשע עשרה שנה אצל זנון מקיטיון, מייסד האסכולה הסטואית. הוא סירב לקבל תמיכה ציבורית והתפרנס מעבודת לילה כסבל של כדי מים בשירותו של גנן. היה חזק בגופו ולמוד-סבל. הוא זכה להערכה רבה הודות למוסריותו. בשנת 263 לפנה"ס, עם מותו של זנון, הפך ליורשו כראש האסכולה הסטואית, אך המשיך להתפרנס מעבודת כפיים.

קלאנתס כתב כחמישים חיבורים, שמהם נשתמרו קטעים בלבד. חיבורו "שיר הלל לזאוס" (ראש האלים ואל השמים במיתולוגיה היוונית) נשתמר אצל סטובאוס, מלקט כתבי יד יווניים עתיקים בן המאה החמישית לספירה. קלאנתס חשב על השמש כמקום משכנו של אלוהים, שהוא התבונה העילאית שבטבע, או האש האלוהית שביקום (על פי התורה הסטואית אלוהים לא ברא את היקום, אלא הוא היקום עצמו).

לדעת קלאנתס המידות הטובות מהוות הסכמה מרצון עם התבונה שבטבע, ולפיכך, לחיות בהתאם למידות הטובות פירושו לחיות בהתאם לטבע. הוא פיתח תורה חדשה בדבר נפש האדם, וחשב כי הישארות הנפש לאחר המוות תלויה בדרך חייה בעולם הזה. הקטעים העיקריים של חיבוריו נמצאים בלקט של סטובאוס ובספרו של דיוגנס לארטיוס, סופר בן המאה השלישית לספירה שחיבר סקירה על חיי הפילוסופים היווניים ודעותיהם. קטעים אחרים מופיעים בכתביהם של מרקוס טוליוס קיקרו ושל סנקה.

קלאנתס מצא את מותו בהימנעות מכל מזון. הוא לקה בכיב בחניכיו שהתנפחו ונרקבו. הרופאים ציוו עליו להימנע מאכילה לזמן מה. מצבו השתפר עד כדי כך שהרופאים הכריזו עליו כאדם שנרפא, והרשו לו לשוב לשיגרת חייו. אך משום שהיה כבר במחצית הדרך אל מותו, הוא אמר שהחליט לא לחזור לאחור, להמשיך בצום ולעבור את השלב שבו התקדם כל כך.

אחרי מותו, תלמידו כריסיפוס מסולי הפך לראש האסכולה הסטואית.

## ראו גם
* דיאלוגים על הדת הטבעית - ספר של דייוויד יום בו מוזכר קלאנתס

## קישורים חיצוניים

* 

קלאנתס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-3 לפנה"ס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-4 לפנה"ס
קטגוריה:סטואיזם
וולוטה

[ממוזער|250px|[הסדר האיוני]]
[ימין|ממוזער|150px|כותרת עמוד נפוצה בסגנון פרוטו-איולי מ[תקופת בית ראשון על גב מטבע של 5 שקלים חדשים]]
[ימין|ממוזער|120px|סיומת קישוטית של [כינורות]]
**ווֹלוּטה** (יש המתרגמים לעברית "לוליין") היא מוטיב קישוטי דמוי ספירלה הנפוץ באדריכלות קלאסית ובסגנונות אדריכלות ועיצוב שונים. המונח עצמו קשור לכותרת העמוד האיוני אך וולוטה הייתה אלמנט קישוטי בעמודים עתיקים יותר ומאפיינת עיצובים שונים נוספים.

מקור השם הוא במילה הלטינית "voluta" שפירושו "מגילה" וזאת משום צורתו ה"מגולגלת" של הקישוט. העיצוב שמקורו בכותרות עמודים, תוכנן לתת תחושה של עמוד המחזיק בעדינות את העומס מעליו ומתגלגל נוכח המשקל. יש גם הרואים בו דמיון לקרניים של טלה. כותרות בעלות וולוטות היו קיימות בארמונות ומקדשים חיתים והיו נפוצים בסגנונות בנייה קדומים של הסהר הפורה. אדריכלות יוון העתיקה זיקקה את סגנון הכותרת והגדירה את מידותיה ויחסי הרכיבים בה מעובי התבליט ועד רדיוס הספירלה. הסדר האיוני, שמקורו באיוניה, השתמש בזוג וולוטות בכותרות ומאוחר יותר הסדר המשולב כלל ארבע וולוטות המשולבות בתבליטי עלים בסגנון קורינתי.

מלבד מופע בכותרות עמודים, וולוטות בסדרי גודל אחרים קיימים גם במבנים רבים כאלמנטים קישוטיים בגג ובסיומת של מעקות או פתחים. האלמנט נפוץ בעיקר באדריכלות הבארוק ובאופן כמעט מוגזם בסגנון הרוקוקו שאת שמו קיבל על שם צורות דמויות הקונכיות המאפיינות אותו.

הוולוטות סיפקו השראה גם לעיצובים של רהיטים שונים ואף כלי נגינה כסיומת אסתטית של חלקים שונים באובייקט. בעיצוב המונח אינו נקרא וולוטה אלא קיימים שמות אחרים (כגון "צמרת" לכלי מיתר) אך מקורו הוא בוולוטות האדריכליות. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
קטגוריה:אדריכלות קלאסית
תריסר החוליות

**תריסר החוליות** או **תריסר הנידאנות**, הן חלק ממחזור החיים (סמסרה) על פי האמונה הבודהיסטית.

שתים עשרה החוליות של מעגל החיים הן הבסיס לפראטיטיה-סמוטפאדה, והן מהוות את היישום השני של תהליך התלות הדדית ושל ההתהוות המותנית. כל חוליה בתורה באה לביטוי רק אחרי שהחוליה הקודמת מתעוררת לפעולה, בגלגל מתמיד, וכולן יחד מותנות בבורות.

מתוך רעיון הנידאנה (נידאנה בפאלי יכולה להיות מוצא, מקור, גורם, יסוד, בסיס, סיבה, תכלית, מטרה) ניתן להסיק כי אי אפשר להתנער מהעבר ואי אפשר לצפות לעתיד מושלם ונצחי. הגלגל ממשיך להסתובב ולכן לעד יסבול האדם מדוקהה.

## הדמויות שמייצגות את החוליות
החוליות מיוצגות על ידי תריסר דמויות מסורתיות וממוקמות על צידו החיצוני של גלגל החיים:
# עיוור – ייצוג האוידיה (בורות או בערות), הסיבה העיקרית לדוקהה. זהו הבסיס להבנת ארבע האמיתות האצילות, שלושת סימני הקיום, חמשת המצרפים סקנדה, קארמה ופראטיטיה-סמוטפאדה.
# קדר – ייצוג הסנקהארה, הפעולות הנעשות במצב הבורות.
# ויגנאנה, מודעות, הכרה
# נמהרופה, שם (נמה) וצורה (רופה)
# סדאיטאנה, ששת החושים, ראיה, שמיעה, ריח, טעם, מישוש וכתוספת לחמשת החושים המוכרים הבודהיזם כולל גם את החשיבה כחוש.
# פאסה או ספרסה, הקשר בין החוש לבין יוצר הגירוי (בין בושם לחוש הריח, בין מנגינת החליל לחוש השמיעה, בין שקיעה לחוש הראיה).
# ודאנה, איכות התחושה, האם נעים, לא נעים או תחושה נייטרלית. (שתיית כוס מים צוננים בקיץ - תחושה נעימה, אותה כוס מים שנשפכת על האדם - תחושה לא נעימה, לשבת ליד אגם מים - נייטרלי.
# טנהא או טרסנה, תשוקה, תאוה. הסיבה לסבל.
# אופדנה, התקשרות מכל סוג, לאדם, לחפץ, לחיית מחמד, לתחושה, לחיים עצמם, לאמונה, לאידיאל, לרעיון.
# בהוה, תהליך של שינוי, הצעדים הננקטים על מנת ליצור מחדש תשוקה (טנהא).
# ג'אטי, לידה.
# ג'אמהראנה, הזדקנות ומוות, כל אשר נברא סופו למות.

אדם שמגיע לנירוואנה מצליח לצאת מגלגל החיים וזאת על ידי מעבר דרך תריסר חוליות חיוביות:
#סבל
#אמונה
#תענוג
#התרוממות הנפש
#שקט נפשי
#אושר
#התמקדות
#מודעות (היכולת להבין את הדברים כפי שהם)
#פרישות
#שוויון נפש (קור רוח)
#חופש (חירות)

## ראו גם

* אבהידהמה
* שלושת סימני הקיום

קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
קטגוריה:מונחים בבודהיזם
טרק (נהר)

נהר **טרק** (ברוסית: **Те́рек**, באווארית: **Терек**, בגאורגית: **თერგი**, תֶרגי) הוא אחד הנהרות הגדולים בצפון הקווקז.
## גאוגרפיה
הנהר זורם מגאורגיה לרוסיה עד לים הכספי. מוצא הנהר הוא מקרחון על הר קזבק בגובה 5,037 מטר מעל פני הים, שזורם במדרונות ההר צפונה למעבר דריאל שבגבול עם רוסיה. הוא עובר בדרכו את צפון אוסטיה, העיר ולדיקווקז והעיר מוזדוק (Моздо́к). לאחר מכן הוא פונה מזרחה ועובר בצ'צ'ניה ובדאגסטן לפני שהוא מתפצל לשניים הנשפכים לים הכספי. מתחת לעיר קיזליאר (Кизля́р) הוא יוצר דלתה ביצתית ברוחב של כ-100 ק"מ (62 מייל).

הנהרות העיקריים הנשפכים אליו הם: נהר ארדון (Ардон), נהר פיגדון (Фиагдон), נהר מלקה (Малка) ונהר סונז'ה (Сунжа).

הנהר מהווה נכס טבעי חשוב של האזור, והוא משמש להשקיה ולהפעלת תחנת כוח הידרואלקטרית.

המשרד לאיכות הסביבה של צפון אוסטיה השיק יוזמה לכלול את הפרויקט הפדרלי "שיפור של אגן נהר טרק" בפרויקט הלאומי "אקולוגיה".

היוזמה של משרד משאבי הטבע נתמך באופן פעיל על ידי משרד הפדרציה הרוסית עבור צפון הקווקז, משרד משאבי טבע ואקולוגיה של הפדרציה הרוסית, והמינהל של הסוכנות הפדרלית לדיג.
## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:קצרמר גאוגרפיה של גאורגיה
טרק
טרק
טרק
טרק
טרק
קטגוריה:כארתלי
קטגוריה:צפון אוסטיה - אלניה: גאוגרפיה
טרק
קטגוריה:צפון הקווקז
קטגוריה:חבל מנהלי סטברופול
גם הוא באצילים

"**גם הוא באצילים**" (בצרפתית: **Le Bourgeois gentilhomme**) היא קומדיית בלט למוזיקה של ז'אן-בטיסט לולי מאת המחזאי הצרפתי מולייר. 
[שמאל|ממוזער|250px|מר ז'ורדן, איור מ[המאה ה-19]]
מולייר חיבר כמה וכמה קומדיות בלט, יצירות קלילות ומשעשעות ששילבו מוזיקה ומחול ושימשו בידור למלך ולבני המעמדות הגבוהים, אולם "גם הוא באצילים" נחשבת למוכרת ביותר. הצגת הבכורה התקיימה ב-14 באוקטובר 1670 בארמון שמבור, ונכחו בה המלך לואי ה-14 ואנשיו. המוזיקה למחזה חוברה בידי לולי שגם שיחק את הכהן הטורקי במערכה החמישית. הדיפלומט לורן ד'ארבייה, שנחשב למומחה ללבנט, שימש כיועץ בהעמדת "הטקס הטורקי".  המחזה תורגם לעברית על ידי נתן אלתרמן ועל ידי נסים אלוני וגם הועלה בארץ מספר פעמים.

## עלילה

מר ז'ורדן (Jourdain) המסורבל והטיפש להוט להיות כאחד האצילים ולקנות לו שם ומעמד. כדי להגשים את שאיפתו זו עליו להרחיב את השכלתו, ללבוש בגדים שבאופנה וללמוד גינוני אצולה. לשם כך הוא מביא לביתו מורים המלמדים אותו מוזיקה, מחול, סיף ופילוסופיה, ומזמין בגדי פאר אצל החייט. בתו של מר ז'ורדן, לוסיל, אוהבת בחור פשוט בשם קליאונט, אולם ז'ורדן אינו מתיר לה להינשא לו ושואף להשיא אותה לבן אצולה. קליאונט ומשרתו קוביל לא אומרים נואש ורוקמים תחבולה משעשעת: השניים מתחפשים לנסיך עות'מאני ומתורגמנו, באים אל מר ז'ורדן ומספרים לו על רצונו של הנסיך לשאת לאישה את לוסיל בתו. מר ז'ורדן נותן כמובן את ברכתו לנישואים אלה, כיוון שלא יכול לצפות לבעל בעל ייחוס רם יותר מזה לבתו. הזוג המאושר מתחתן, וקליאונט וקוביל מטבילים את מר ז'ורדן בטקס היתולי, הנאמר כולו בג'יבריש טורקי, למממושי - תואר אצולה עות'מאני שאינו אלא פרי דמיונם.

## קישורים חיצוניים

* מילות המחזה (צרפתית)
* על התרגום של נתן אלתרמן למחזה "גם הוא באצילים" באתר נתן אלתרמן
* 

קטגוריה:מחזות צרפתיים
קטגוריה:מחזות מהמאה ה-17
קטגוריה:קומדיות
קטגוריה:מולייר
פרס הפוטבול ליג

**פרס הפוטבול ליג האנגלית** (באנגלית: **English Football League Trophy**, או בקיצור **EFL Trophy**) הוא שמה הכללי של תחרות כדורגל באנגליה המיועדת לקבוצות משתי הליגות הנמוכות של הפוטבול ליג. לעיתים השתתפו גם הקבוצות המובילות מהנשיונל ליג, הליגה החמישית. שמה המקורי של התחרות היה **גביע המועדונים העמיתים**, שם שחלף זמנו מכיוון שכיום לא קיימת עוד ההבחנה בין מועדונים עמיתים לבין חברים מלאים בפוטבול ליג. שמה הרשמי של התחרות משתנה מעת לעת בהתאם לספונסר התחרות, וכיום היא נקראת **גביע בריסטול סטריט מוטורס**, החל מ-2023.

שבעה מועדונים חולקים בתחרות שתי זכיות כל אחת, ובריסטול סיטי היא היחידה שזכתה בו שלוש פעמים. קרלייל יונייטד הגיעו למספר הרב ביותר של משחקי גמר, כאשר זכו פעם אחת ב-1997, אך הפסידו שלוש פעמים ב-1995, 2003 ו-2006.

במתכונתו הנוכחית משוחק הטורניר בין קבוצות מהפוטבול ליג הראשונה והפוטבול ליג השנייה (הרמות השלישית והרביעית בכדורגל האנגלי, אחרי הפרמייר ליג והפוטבול ליג צ'מפיונשיפ). החל מעונת 2006/2007 מתקיימת התחרות במבנה נוק-אאוט לפי ארבעה אזורים. משחק הגמר מתקיים בדרך כלל באצטדיון ומבלי, אך בשנים 2001–2006 נערך באצטדיון המילניום בקארדיף, עקב השיפוץ בוומבלי, וב-1984 התקיים הגמר בקינגסטון על ההול עקב מצב דשא רעוע בוומבלי.

## היסטוריה
התחרות לקבוצות מהדרגים השלישי והרביעי החלה בעונת 1983/1984. לפני כן, היו מספר ניסיונות למלא את הפער שנוצר בעקבות ביטול גביע טקסקו/הגביע האנגלו-סקוטי ב-1981. התחרות הזמנית נודעה בשם פרס בית הפוטבול ליג, ובה זכו גרימסבי טאון ב-1982 ומילוול ב-1983.

נעשו מספר ניסיונות לפתרון בעיית צמצומן של 48 הקבוצות בשתי הליגות למספר שמהווה חזקה של שתיים, לצורך קיום תחרות בשיטת נוק-אאוט. לעיתים קרובות שוחק השלב הראשון של התחרות בבתים של 3 קבוצות; במקרים אחרים המועדונים הבכירים היו מדלגים על השלב הראשון. שיתופן של 8 או 12 קבוצות מליגת החובבנים לא פתרה את הבעיה, והעונה 16 קבוצות יחלו את התחרות מהשלב השני, בעוד ש-32 האחרות יחלו את השלב הראשון בארבעה אזורים.

כיום התחרות לא נחשבת לראשונה במעלה וקבוצות רבות מעדיפות לשחק עם הרכבים בינוניים, בעיקר בשלבי התחרות הראשונים. האוהדים מתייחסים לתחרות בשוויון נפש גם כן, וכך תפוסת הקהל בתחרות נמוכה בהרבה מהמקובל בתחרות כדורגל מקצועני.

## שמות התחרות וספונסרים
* 1983 – 1984: גביע המועדונים העמיתים (ללא ספונסר)
* 1984 – 1987: פרס "פרייט רובר" (Freight Rover)
* 1987 – 1989: פרס "שרפה ואן" (Sherpa Van)
* 1989 – 1991: גביע "ליילנד דאף" (Leyland DAF)
* 1991 – 1994: פרס "אוטוגלאס" (Autoglass)
* 1994 – 2000: מגן "אוטו וינדסקרינס" (Auto Windscreens)
* 2000 – 2006: פרס "LDV ואנים" (LDV Vans)
* 2006 (משחק הגמר בלבד): פרס הפוטבול ליג
* 2007 – 2016: פרס "צבעי ג'ונסטון" (Johnstone's Paint)
*2016 – 2019: פרס "צ'קטרייד" (Checkatrade)
*2019 – 2020: פרס "ליסינג.קום" (Leasing.com)
*2020 – כיום: פרס "פאפא ג'ונס" (Papa John's)

## הזוכות

### רשימת זוכות וגמרים לפי שנים

### לפי קבוצה

## ראו גם
* גביע טקסקו (1971 - 1975)
* הגביע האנגלו-סקוטי (1976 - 1981)
* פרס בית הפוטבול ליג (1982 - 1983)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אנגליה: תחרויות כדורגל
פרנק ברידג'

**פרנק ברידג**' (באנגלית: **Frank Bridge**; 26 בפברואר 1879 - 10 בינואר 1941) היה מלחין, ויולן ומנצח בריטי.

## ביוגרפיה
ברידג' נולד בעיר ברייטון. אביו היה מוזיקאי ומנצח על תזמורות תיאטראות וממנו למד נגינה בכינור. בשנת 1896, בגיל 17, נתקבל לקולג' המלכותי למוזיקה בלונדון. הוא למד שם כינור ופסנתר וסיים את לימודיו בהצטיינות.

באותה תקופה החל לכתוב מוזיקה, בעיקר מוזיקה קאמרית לכלי מיתר והתפרנס ככנר וויולן בהרכבים שונים וכמנצח. יצירותיו הבולטות באותה תקופה הן הפואמה לתזמורת **הים** (1911) ו**שישיה לכלי קשת** (1912). הוא גם כתב מספר יצירות למקלה למילים של מארי אליזבת קולרידג'

ברידג' היה פציפיסט והביע את דעותיו בתקופת מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה חלה ירידה בהצלחת יצירותיו והוא פנה יותר לשטח של לימוד קומפוזיציה. אחד מתלמידיו היה בנג'מין בריטן. ברידג' חשוך הילדים פיתח עם בריטן יחסים מיוחדים וראה בו כבן מאומץ. בריטן גמל לו בכך שבשנת 1937 הלחין את יצירתו **וריאציות על נושא מאת פרנק ברידג' אופוס 10**. הנושא נלקח מתוך האידיליה השנייה מיצירתו של ברידג' **שלוש אידיליות לרביעית כלי מיתר (1906)**. בריטן גם הפך לפציפיסט מושבע בהשפעתו של ברידג'.

בשנת 1922 הכיר ברידג' את אליזבת ספארג קוליג', אמריקאית עשירה ותומכת אמנים. בעזרתה הכספית התפנה להלחנה וערך מספר מסעות קונצרטים בארצות הברית.

בשנת 1941 נפטר לפתע מהתקף לב ולא הספיק לסיים את יצירתו האחרונה **אלגרו מודראטו לתזמורת כלי קשת**.
לאחר מותו נשכחו רוב יצירותיו ולהנצחתו הוקמה **קרן פרנק ברידג**' השוקדת על פרסום יצירותיו.
כמו כן, לאחר מותו הצ'לן ג'וליאן לויד ובר גילה בארכיון הקולג' המלכותי בלונדון, יצירה לא ידועה של ברידג' - **סקרצטו לצ'לו ופסנתר** .

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 

קטגוריה:מלחינים בריטים
קטגוריה:ויולנים בריטים
קטגוריה:מנצחים בריטים
קטגוריה:פציפיסטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1879
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1941
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
ג'מיני 1

**ג'מיני 1** (גם **ג'מיני I**; באנגלית: **Gemini 1**) הייתה המשימה הראשונה בתוכנית החלל ג'מיני של נאס"א.
במשימה זו שוגרה חללית ג'מיני בלתי מאוישת באמצעות טיל השיגור טיטאן 2 למסלול סביב כדור הארץ לצורך בדיקות ראשוניות לקראת שיגורים מאוישים בשלבים הבאים של התוכנית.

## משימה
ימין|ממוזער|200px|השיגור
### מטרות
*בדיקת יעילות רכב השיגור והתאמתו לחללית, לקראת המשימות הבאות.
*בדיקת שלמות המבנה של החללית ורכב השיגור.
*בדיקת מצבי החום השונים בזמן השיגור, של החללית ושל רכב השיגור.
*בדיקת היכולות של החללית ושל מערכת ההנחיה הקרקעית להוביל את החללית למסלול היקפי תקין.
*בדיקת מערכת איתור התקלות.
*הערכת התהליכים המבצעיים השיגור מוצלח של טיל השיגור ושל החללית. המשימה הסתיימה אחרי 3 הקפות. החללית התפוררה 3.5 ימים אחרי השיגור. כל המטרות הושגו.

## קישורים חיצוניים

* מידע באתר של נאס"א

ג'מיני 01
קטגוריה:1964 בארצות הברית
שמורת הר אביטל

[שמאל|ממוזער|250px|[הר אביטל]]
**שְׁמוּרַת הַר אֲבִיטַל** נמצאת דרומית־מזרחית לקיבוץ מרום גולן.

מקור שם השמורה הוא בהר אביטל הסמוך אליה ועקב כמות הטל הגדולה המתעבה לטיפות מים על הקרקע והצמחים – כ־60 מילימטרים בשנה.

בשמורה שריד של הר געש מעל בקעת קוניטרה, בגובה של כ־240 מטרים מעל פני הקרקע. מגובה זה ניתן לצפות לכל הכיוונים. במרכז ההר לוע בקוטר של 1,300 מטרים, ובתחתיתו שני הרי געש קטנים בגובה של כ־7 מטרים מעל לסביבה.

## צמחייה
על מורדות ההר חורש טבעי כולל אגס סורי, קבוצות סבוכות של אוג הבורסקאים, אלה אטלנטית, אלון התבור, אלון התולע, אלון מצוי, אשחר ארצישראלי, לבנה רפואי, עוזרר חד-גלעיני, שזיף הדב, שקד קטן-עלים.

בתת החורש ניתן לראות את גביעונית הלבנון ובנוסף ישנם שיחים כגון ורד הכלב, פטל לביד ומיני עשבוניים כגון סחלבן החורש, צבעוני ההרים ורקפת יוונית.

## לקריאה נוספת
* עמנואל הראובני, **קום התהלך בארץ**.

## קישורים חיצוניים
* שמורת הר אביטל - מתוך אתר הטיולים "טבע ונופים בישראל".

הר אביטל, שמורת
קטגוריה:קו התלים הישראלי
וייס

**וייס** או **ווייס** או **ויס** (Weiss) הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית ומשמעו לבן.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
קטגוריה:שמות משפחה
ג'מיני 2

**ג'מיני 2** (גם **ג'מיני II**) הייתה המשימה השנייה בתוכנית החלל ג'מיני של נאס"א. במשימה זו שוגרה לחלל החללית ג'מיני 2 באמצעות טיל השיגור טיטאן 2, לצורך בדיקת מגני החום של החללית.

יעד השיגור המקורי של החללית היה ה-9 בדצמבר 1964, אך באותו יום, לאחר הספירה לאחור, מערכת איתור התקלות של הטיל איתרה תקלות טכניות שנבעו מאיבוד לחץ הידראולי וכיבתה את מנועי הטיל.

## משימה
ימין|ממוזער|200px|שיגור ג'מיני 2

### מטרות
*בדיקת מגני החום בזמן החזרה.
*בדיקת שלמות המבנה של החללית.
*בדיקת תפקוד המערכות של החללית.
*בדיקת תהליכי שיגור.
*בדיקת מערכת גיבוי הנחיה בזמן השיגור.
*בחינת תאי הדלק ומערכות התקשורת.
*בדיקה נוספת של יכולות השיגור של רכב-השיגור והתאמתו לחללית.
*אימון בקרי הטיסה.
*הכנה נוספת של צוותי הקרקע, לקראת משימות מאוישות.

### תוצאות
כל המטרות הושגו, למעט בחינת תאי הדלק; אלה נותקו לפני ההמראה.

## קישורים חיצוניים

*מידע באתר של נאס"א

ג'מיני 02
קטגוריה:1965 בארצות הברית
בלוטה אנדוקרינית

**בלוטה אנדוקרינית** או **בלוטת הפרשה פנימית** היא בלוטה שמייצרת הורמונים ומפרישה אותם ישירות אל מחזור הדם, שלא דרך צינור. הבלוטה האנדוקרינית מקורה בתאי אפיתל שהתפתחו אל תוך רקמת החיבור וניתקו משכבת האפיתל, ולאחר מכן נעטפו בנימים.

הבלוטות האנדוקריניות שבגוף האדם הן: בלוטת יותרת המוח (היפופיזה), בלוטת האצטרובל, בלוטת התריס, בלוטת יותרת התריס, התימוס, יותרת הכליה, השחלות, האשכים, השליה והלבלב. הבלוטות האנדוקריניות לוקחות חלק בוויסות תהליכים, ריכוז חומרים ופעולות וויסות אחרות, והן גורמות להפעלה של רקמות או איברים מסוימים בגוף.

ההורמונים שנוצרים בבלוטות אנדוקריניות מופקים, רובם ככולם, על ידי תאים מיוחדים הקיימים בשביל ליצור הורמונים ספציפיים אלו, דוגמת איי לנגרהנס בלבלב. הורמונים אלו יוצאים אל מחזור הדם דרך אקסוציטוזה, ומוסעים בדם עד שהם מגיעים אל תאי המטרה שלהם. 

בלוטות אנדוקריניות משתתפות כמעט בכל מערכות הגוף, והן נוטלות תפקיד חשוב בהומאוסטזיס של הגוף. 

תאי עצבים אינם נחשבים תאים אנדוקריניים או חלק מבלוטה אנדוקרינית משום שאינם מפיקים הורמונים אלא חומרים כימיים בשם נוירוטרנסמיטרים. לא כל התאים המפרישים חומרים נחשבים חלק מבלוטה אנדוקרינית (כמו בלוטות הזיעה או תאי הקיבה).

## ראו גם
* בלוטה אקסוקרינית
*בלוטה אמפיקרינית
## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:המערכת האנדוקרינית
בלוטה אקסוקרינית

**בלוטה אקסוקרינית** (באנגלית: **Exocrine gland**, **Duct gland**) או **בלוטת הפרשה חיצונית** היא בלוטה המפרישה חומר דרך צינור אל חלל המצופה אפיתל, כלומר אל הסביבה החיצונית של הגוף או אל חללים שלהם פתחים כלפי חוץ. דוגמאות של בלוטות אקסוקריניות הן בלוטות הזיעה, בלוטות חלב ובלוטות הדמע.

ההפרשה האקסוקרינית נחלקת לסוגים שונים לפי מבנה הבלוטה וצינורותיה: בלוטה פשוטה היא בלוטה שבה צינור ההפרשה משרת יחידת הפרשה אחת, ואילו בלוטה מורכבת היא בלוטה שבה הצינור מתפצל ומשרת מספר יחידות הפרשה נפרדות. בנוסף, גם האזור המפריש יכול להסתעף או להתקפל, ואז הבלוטה נקראת מסועפת (branched) או סלילית (coiled) בהתאם. כאשר האזור המפריש בבלוטה הוא גם כן בצורת צינור, הבלוטה נקראת צינורית (tubular), וכאשר הוא בצורת שק, הבלוטה נקראת אונית (acinar).

כמו כן, בלוטות אקסוקריניות נחלקות לשלושה סוגים, לפי האופן בו החומר המופרש יוצא מן הבלוטה: בלוטות מרוקריניות (נקראות גם אקריניות) הן בלוטות המפרישות חלבונים או גליקופרוטאינים באקסוציטוזה. זהו אופן ההפרשה הנפוץ ביותר, וכך מופרשת הזיעה בעור. בלוטות אפוקריניות מפרישות את החומר המיועד להפרשה יחד עם חלק גדול מן התא, העטוף ממברנה ומכיל ציטופלזמה. כך מופרשת זיעה בבית השחי. בלוטות הולוקריניות מפרישות תאים שלמים עם החומר המיועד להפרשה. הפרשה זו מאפיינת בלוטות חלב. הבלוטות המרוקריניות נחלקות אף הן לשני סוגים: נסיוביות (סרוזיות) וריריות (מוקוזיות), לפי החלבונים והגליקופרוטאינים שהן מפרישות.

## בלוטות אקסוקריניות

## ראו גם
* בלוטה אנדוקרינית
*בלוטה אמפיקרינית

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אייר מולדובה

**אייר מולדובה** הייתה חברת התעופה הלאומית של מולדובה. בסיסה הראשי של החברה היה בנמל התעופה של עיר הבירה קישינב. החברה הפעילה טיסות סדירות לצד טיסות שכר. יעדי הטיסות העיקריים שלה היו לרנקה, דובאי, וינה, פראג, פריז, אתונה, מילאנו, רומא, ורונה, טיוואַט, ליסבון, בוקרשט, סנט פטרסבורג, מדריד, איסטנבול, ולונדון.

## תולדות החברה
החברה נוסדה בשנת 1993 על בסיס החטיבה המקומית של חברת אארופלוט (חברת התעופה של ברית המועצות) במדינה. בשנת 2004 החברה הפכה לחברה ב-IATA ובשנת 2007 רשמה עלייה של 20% במספר הנוסעים. ביוני 2008 החליטה ממשלת מולדובה להפריט את חברת התעופה.

בחודש מאי 2023 הודיעה ממשלת מולדובה שפג תוקף הרישיון של החברה והיא הפסיקה את פעילותה.

## צי המטוסים
צי המטוסים של החברה נכון למרץ 2023:

## פעילות החברה בישראל

במרץ 2018 הודיעה החברה על פתיחת קו בין נמל התעופה קישינב לנמל התעופה בן-גוריון. הקו החל לפעול ב-6 במאי של אותה השנה ופעל בתדירות של טיסה יומית עד לסגירת החברה.

## קישורים חיצוניים

* 
* הצי של אייר מולדובה

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות תעופה לאומיות
קטגוריה:חברות מולדוביות
קטגוריה:מולדובה: תחבורה
קטגוריה:אירופה: חברות תעופה
שקרן בריבוע

**שקרן בריבוע** (באנגלית: **Big Fat Liar**) הוא סרט קומדיה בבימויו של שון לוי שהופץ ב-2002, בכיכובם של פרנקי מוניז, פול ג'יאמטי ואמנדה ביינס (בהופעתה הקולנועית הראשונה).

## עלילה
ג'ייסון שפרד הוא נער בן 14 שאוהב לשקר. בתור עבודה להגשה הוא כותב תסריט, וקורא ליצירה "שקרן בריבוע". ביום שהוא צריך להגיש את העבודה, הוא שוכח את הדפים בלימוזינה שנתנה לו טרמפ בדרך לבית הספר. בתוך הלימוזינה ישב מפיק הסרטים הידוע – מרטי וולף (ג'יאמטי).
מרטי גונב לג'ייסון את התסריט שכתב, ומפיק ממנו סרט בלי לתת קרדיט לג'ייסון. לאחר שאביו של ג'ייסון אינו מאמין לסיפור ומביע כלפיו אכזבה, ג'ייסון מחליט לנסוע להוליווד עם חברתו הטובה קיילי, כדי להתמודד עם וולף שגנב לו את התסריט ולהוכיח לאביו שהוא צודק.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:סרטי 2002
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים על קולנוע
אוליגודנדרוציטים

ה**אוליגודנדרוציטים** או **אוליגודנדרוגליה** הם מגוון תאי גלייה היוצרים את מעטה המיאלין מסביב לסיבים עצביים במערכת העצבים המרכזית של בעלי חוליות. כל תא אוליגודנדרוציטי שולח זרועותיו לעבר מספר אקסונים, עד 50 במספר, המתלפפות כל אחת למעטה מיאלין באורך כמיקרומטר. המרווחים בין המקטעים על אותו האקסון, נקראים מרווח ראנוויה. שמם בא מיוונית, בה משמעו "מספר תאים עציים" (Oligodendrocytes) או "מספר עצי דבק" (oligodendroglia). על אף שמם הדומה לזה של דנדריטים, אין מגע בין השניים והדמיון הוא רק בצורתם. המקבילים לתאים אלה במערכת העצבים ההיקפית הם תאי שוואן. אוליגודנדרוציטים יכולים להחליף את עצמם במהלך חייו של אדם.

## תפקיד
מעטה המיאלין שיוצרים האוליגודנדרוציטים מקטין באופן ניכר את המוליכות והקיבול החשמליים של קרום הסיב העצבי. כתוצאה מכך מתארך קבוע הזמן האופייני לזליגת זרם חשמלי מהסיב, ומצטמצמת הנחתת הזרם החשמלי העובר בסיב. בפרט, בסיבים מצופי מיאלין מהירות הדחף העצבי גדלה ביחס ישר לקוטר הסיב, בעוד שבסיבים חשופים היא גדלה ביחס לשורש הריבועי של קוטר הסיב. כמו כן, מעטפת המיאלין מונעת קצרים בין הנוירונים. הודות לכך, סיבי עצב העטופים במיאלין מסוגלים להעביר דחפים עצביים במהירות דומה לזו של סיבים חשופים עבים הרבה יותר. המזעור המושג מאפשר למוחם של בעלי חוליות להכיל מספר גדול הרבה יותר של תאי עצב וסיבים המקשרים ביניהם.

## מחלות
מספר מחלות אוטואימוניות, כגון טרשת נפוצה, כרוכות בפגיעה במעטה המיאלין שיוצרים האוליגודנדרוציטים, תהליך המכונה דמיאלינציה. איבוד המיאלין עשוי להביא לביטוי גנים ייעודיים הרותמים תאי גזע להתמיין לאוליגודנדרוציטים שישקמו חלקית את מעטה המיאלין. מנגנון שיקום זה אינו מצליח להתמודד עם התקפות חוזרות ונשנות של תאי T על האוליגודנדרוציטים, ונוצרת רקמה צלקתית על הסיבים העצביים.

ALD היא דוגמה למחלה נוספת הנובעת מליקוי תורשתי בהתפתחות מעטה המיאלין.

אוליגודנדרוציטים פגיעים גם להידבקות בנגיף JC, המביא להתפרצות חולי מוח מתקדם רב-מוקדי. מרבית האוכלוסייה האנושית (70%-90%) נדבקת בנגיף עד גיל ההתבגרות, הנותר רדום עד להיחלשות המערכת החיסונית. התפרצות המחלה כרוכה בהרס אוליגודנדרוציטים, המביא לתסמינים השונים של איבוד מעטה המיאלין. מעריכים כי כחמישה אחוזים מחולי האיידס עשויים ללקות במחלה זו.

קיימים טיפולים העשויים להאט את אובדן מעטה המיאלין ולשכך כמה מתסמיני המחלות. בשלב זה לא קיים טיפול המשקם את מעטה המיאלין מחדש, אך זהו נושא ער למחקר.

גידולים באוליגודנדרוציטים מכונים אוליגודנדרוגליומות ().

## ראו גם
* חומר לבן
*תאי שוואן
* אוליגודנדרוגליומה אנפלסטית

## קישורים חיצוניים

* 


*Fadi Ragheb, '''The M3 Muscarinic Acetylcholine Receptor Mediates p42<sup>mapk</sup> Activation and c-fos mRNA Expression in Oligodendrocyte Progenitors''', 1999 Ottawa, National Library of Canada



*Raine, C.S. (1991). Oligodendrocytes and central nervous system myelin. In Textbook of Neuropathology, second edition, R.L. Davis and D.M. Robertson, eds. (Baltimore, Maryland: Williams and Wilkins), pp. 115–141.



## הערות שוליים

קטגוריה:מערכת העצבים
חומצה זרחתית

**חומצה זרחתית**, H3PO4, היא חומצה חלשה שנוסחתה המולקולרית H3PO4 (המולקולה של החומצה הזרחתית מורכבת משלושה אטומי מימן, ארבעה אטומי חמצן ואטום זרחן אחד). מספר או"ם - 1805. שלושה אטומי המימן חומציים כך שבתמיסה מימית מתקיימות שלוש תגובות שיווי משקל:

:  H_3PO_4 \rightleftarrows H_2PO_4^- + H^+ ; K_{a1}=\frac{[\mbox{H}^+][\mbox{H}_2\mbox{PO}_4^-]}{[\mbox{H}_3\mbox{PO}_4]}\simeq 7.5\times10^{-3} (pKa1 2.12)

:  H_2PO_4^- \rightleftarrows HPO_4^{-2} + H^+ ; K_{a2}=\frac{[\mbox{H}^+][\mbox{HPO}_4^{2-}]}{[\mbox{H}_2\mbox{PO}_4^-]}\simeq 6.2\times10^{-8} (pKa2 7.21)
: HPO_4^{-2} \rightleftarrows PO_4^{-3} + H^+ ; K_{a3}=\frac{[\mbox{H}^+][\mbox{PO}_4^{3-}]}{[\mbox{HPO}_4^{2-}]}\simeq 2.14\times10^{-13} (pKa3 12.67)


מייצרים חומצה זרחתית בתגובה כימית בין המינרל אפטיט, [(Ca5[(PO4)3(Cl,F,OH, לחומצה חזקה: חומצה גופרתית, או לעיתים נדירות יותר חומצה הידרוכלורית.

לחומצה זרחתית שימושים בתעשיית חומרי הניקוי ובתעשיית המזון. בתעשיית המזון משמשת החומצה לייצור מלחים ושיפור יכולת ספיחת מים של מוצרי בשר. חומצה זרחתית נמצאת גם במספר משקאות, ביניהם הקולה, לשם חיזוק תחושת העקצוץ שנגרמת מהפחמן הדו-חמצני וחיזוק משך הזמן של הגזים במשקה. כמו כן נעשה שימוש ניכר בחומצה זרחתית כדישון בתעשיית הפרחים.

זהו המרכיב הפעיל (5%-15%) במספר מוצרי ניקוי .

## קישורים חיצוניים

* 

זרחתית, חומצה
זרחתית, חומצה
זרחתית, חומצה
קטגוריה:זרחן: תרכובות
כריסיפוס מסולי

200px|שמאל|ממוזער|כריסיפוס מסולי
**כריסיפוס** מסולי (ביוונית: Χρύσιππος ὁ Σολεύ; בערך 280 לפנה"ס - בערך 207 לפנה"ס) היה פילוסוף סטואי יווני.

ילדותו של כריסיפוס לוטה בערפל, אך ידוע שגדל בעיר סולי שהייתה בחבל קיליקיה בדרום מזרח אסיה הקטנה. הגיע לאתונה כדי ללמוד פילוסופיה אחרי שאיבד את ירושתו בגין תביעה משפטית. באתונה היה תלמידו של קלאנתס שעמד בראש האסכולה הסטואית, מיסודו של זנון מקיטיון. אחרי מות קלאנתס הפך כריסיפוס לראשה של אסכולה זו.

אם כי זנון היה מייסדה של האסכולה הסטואית, כריסיפוס היה המלומד והפורה שבאנשיה. הוא נתן את הצורה ההיסטורית לאסכולה זו שאחרי מותו התפשטה בכל רחבי העולם העתיק כחלק של התרבויות היוונית והרומית. הוא סיווג את התורה הסטואית ללוגיקה (תורת ההיגיון), לפיזיקה (מדעי הטבע) ולאתיקה (תורת המוסר).

כריסיפוס נהג לכתוב הרבה (אומרים שלא פחות מחמש מאות שורות ליום), אך מתוך כ-700 חיבוריו לא שרד דבר מלבד קטעים אחדים הנכללים בכתביהם של קיקרו, של סנקה ושל סופרים אחרים. הוא נטה לוויכוחים ולפעמים החזיק בשני הצדדים של הוויכוח, וניסה להוכיח דבר והיפוכו. בהשפעת תורתו של הרקליטוס טען כריסיפוס שאין כל משמעות לטוב ללא הרוע, וליום ללא הלילה, המהווים חלק של הסדר שביקום שביסודו מונחת התבונה האלוהית (לוגוס).

מחשבתו של כריסיפוס הושפעה בתחילה מן הפילוסופים ארקסילאוס (שנמנה עם זרם הספקנות בפילוסופיה היוונית) ואריסטו מכיוס (שהיה תלמידו של זנון מקיטיון), אך לבסוף פיתח את עיקרי תורתו של מורהו קלאנתס. כריסיפוס האמין כי המידות הטובות קשורות קשר בל יינתק עם נפשו וגופו של האדם, וכי נדרשת הרמוניה של גוף ונפש ומידות טובות כדי לחיות חיים בריאים. לדעתו, על האדם לטפח את התכונות המבדילות אותו מן החיות כמו: המתינות, התבונה, הגבורה והכנות.

כריסיפוס חשב כי האצילות נרכשת באמצעות המידות הטובות, ולא ייחס כל חשיבות לתוארי אצילות העוברים בירושה. הוא בז לתהילה ואמר שכל התהילה שבעולם אינה שווה שאדם בעל בינה ינקוף אצבע למענה. היות שלדעתו כל בני אדם מוצאם ממקור אלוהי, הוא הטיף לאהבת הזולת ולטיפוח החברה האנושית כדי להגיע לשיווי משקל חברתי. האסכולה הסטואית דגלה בחזון אחרית הימים של מדינה אוניברסלית שבה לא יהיו אומות ומעמדות, שבה ישלטו הפילוסופים, וכל בני האדם יהיו אחים כילדיו של אלוהים, שהוא היקום וההיגיון הצרוף.

יש שני סיפורים על מותו, ושניהם קשורים ליין. לפי אחד מהם, כריסיפוס שתה יין במשתה קרבן, נהיה מטושטש ומת לאחר חמישה ימים. לפי סיפור אחר, הוא ראה חמור אוכל תאנים, וביקש מאישה זקנה להשקות את החמור כדי "לשטוף את התאנים", ומת מצחוק זמן קצר לאחר מכן.

חייו מתוארים בספר השביעי של "חייהם ודעותיהם של פילוסופים מפורסמים" מאת דיוגנס לארטיוס.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:פיניקים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-3 לפנה"ס
קטגוריה:סטואיזם
שלפוחית הזרע

**שלפוחית הזרע** (בלועזית: Seminal Vesicle) היא בלוטה המתחברת אל צינור הזרע, ומייצרת חלק מנוזל הזרע בו נמצאים תאי הזרע. בזכר אצל האדם קיימות שתי שלפוחיות זרע, אחת מכל צד.

## תרשים מערכת הרבייה הזכרית

## ראו גם
*מערכת הרבייה
*צינור הזרע

## קישורים חיצוניים

*אברי המין הגבריים מחברים: ד"ר יעל קשתן; אלון ברהם
* 

קטגוריה:מערכת הרבייה הגברית
G77

ה-**G77** (**Group of 77**) באומות המאוחדות היא קואליציה רופפת של מדינות מתפתחות, שיעודה הוא קידום האינטרסים הכלכליים המשותפים לחבריה ויצירת מעמד משותף משופר בניהול משא ומתן באו"ם. 77 מדינות ייסדו את הארגון, אך הוא הורחב מאז, ומנה 134 מדינות חברות בשנת 2019. הארגון נוסד על-פי מודל ה-G7.

הקבוצה נוסדה ב-15 ביוני 1964 עם "ההכרזה המשותפת של שבעים ושבע המדינות" שפורסמה בוועידת האו"ם לסחר ופיתוח (UNCTAD). המפגש הגדול הראשון נערך באלג'יר ב-1967, שם אומץ "כתב הזכויות של אלג'יר". לארגון סניפים בז'נבה (UNCTAD), רומא (FAO), וינה (UNIDO), פריז (אונסק"ו), ניירובי (UNEP) וה-G24 בוושינגטון (IMF והבנק העולמי).

## רשימת המדינות החברות בארגון

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:האומות המאוחדות
זאב חומסקי

**זאב חומסקי** (באנגלית: **William Chomsky**; 15 בינואר 1896 – 21 ביולי 1977) היה סופר עברי ובלשן.

## קורות חיים
חומסקי נולד ב-1896 בעיירה קופל שבאימפריה הרוסית (כיום בתחומי אוקראינה) לאסתר לבית קורמן ומאיר חומסקי. בשנת 1913, בהיותו כבן 18, היגר לארצות הברית. הוא התיישב תחילה בעיר בולטימור, וכמהגר צעיר היה פועל תעשייה. בשנת 1914 החל בעבודתו כמורה בבתי ספר יהודיים, ובמקביל השלים לימודיו באוניברסיטת ג'ונס הופקינס בבולטימור, ואחר כך באוניברסיטת פנסילבניה בפילדלפיה, ובדרופסי קולג' שבעיר.

בשנת 1922 עקר חומסקי לפילדלפיה, השתקע בה, היה מורה בגרץ קולג', והפך למנהל בבית ספר ספרדי אורתודוקסי-דתי, ״מקווה ישראל״. הוא החל את כתיבתו העברית כבר בשנת 1918, ופרסם ב"לוח אחיעבר" מהגיליון הראשון. כל שנות ישיבתו בארצות הברית היה פעיל בתנועה העברית ובין סופרי העברית. כן כתב מאמרים חינוכיים ולשוניים רבים, שפרסם בעיתונות העברית שם, ב"הדאר", ב"בצרון", ב"שבילי החינוך" ובבמות עבריות אחרות.

מסוף שנות העשרים כתב חומסקי ספרים וספרונים לבתי הספר העבריים. וכן פרסם ספרי מחקר בלשון העברית ובלשון האנגלית.

בנו הוא פרופ' נועם חומסקי, אחד הבלשנים המפורסמים בעולם, ומתנגד חריף למדיניות החוץ של ארצות הברית ושל ישראל.

## מספריו
***השפה ודקדוקה**, גראץ קולג', פילדלפיה, 1947.
***הספרים הבוכים**, מאת זאב חומסקי, בעקבות בוקי בן יגלי, יהודה ליב קצנלסון, מצויר ביד ירמיהו פיינגאלד, ניו יורק 1948.
***ספורי**, קריאה ועברית למתחילים על פי השיטה הספורית, פילדלפיה תר"ץ 1930.
***הלשון העברית בדרכי התפתחותה**, הוצאת ראובן מס ירושלים, 1967.
***דרכי הוראה ולמידה**, ניו יורק תש"ח 1948.
***אלדד הדני**, אגדת עם, מאת זאב חומסקי, מאויר על ידי לורנס דרסר, ניו יורק 1953.

### ממאמריו
* 'אלעזר בן יהודה, איש החזון והמעש', **[[הדאר]]** נב (תשל"ג 1973).
* 'בעיות הוראתן של הלשון העברית ושל התרבות העברית באמריקה', בתוך: מנחם זהרי, אריה טרטקובר, חיים אורמיאן (עורכים) **הגות עברית באמריקה**, כרך ג, תל אביב תשל"ד 1974.
* 'החינוך היהודי באמריקה במאה הנוכחית', **הדאר** נה (תשל"ו 1976).
* 'היסטוריה של הלשון', בתוך: **ילקוט הלשון**, ירושלים תשל"ז 1977.
* 'הזרם הגרמני בהגירת היהודים לארצות הברית במאה ה-19', **הדאר** נה (תשל"ו 1976).
* 'צורות מוקשות בדקדוק לשון המקרא והמשנה', בתוך: זבולון רביד (עורך), **ספר שרפשטיין**, תל אביב תש"ל 1970.
* 'ראשית החינוך היהודי על אדמת אמריקה ממחצית המאה הי"ט ועד סופה', **הדאר** נה (תשל"ו 1976).
* 'תרומת המדקדקים בימה"ב לחקר הלשון העברית', **[[פרקים]]** (ביטאון האקדמיה העברית באמריקה) תשכ"ו 1966.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

מפרי עטו:
* 

קטגוריה:נועם חומסקי
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים שהיגרו מרוסיה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1896
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1977
האפאג-לויד פלוג

**האפאג-לויד פלוג** (בגרמנית: **Hapag-Lloyd Flug**) הייתה חברת תעופה גרמנית שבסיסה בנמל התעופה של העיר הנובר.

## היסטוריה
החברה נוסדה בשנת 1972 כחברה בת של האפאג-לויד והחלה את טיסותיה שנה לאחר מכן עם מספר מטוסים חכורים מדגם בואינג 727. החל משנת 1997 מומנה החברה על ידי תאגיד TUI AG. בשנת 2005 שינתה החברה את שמה להאפאג פליי והצטרפה לברית החברות של TUI GROUP. בשנת 2007 אוחדה החברה עם חברת התעופה הזולה האפאג לויד אקספרס תחת השם TUIfly.

## יעדים
החברה הפעילה טיסות ל-44 יעדים ברחבי אירופה, המזרח התיכון, צפון אפריקה, והאיים הקנריים. מרבית הקווים מופעלים כיום על ידי TUIFLY.

## צי המטוסים
* 32 בואינג 737–800
* 1 בואינג 700–737

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:TUI איירליינס
קטגוריה:חברות תעופה גרמניות שנסגרו
קטגוריה:חברות לטיסות חסך
יוסיף קישינבסקי

**יוסיף קישינבסקי** (ברומנית: **Iosif Chişinevschi**; 1905–1963) היה פוליטיקאי רומני, מנהיג קומוניסטי, יהודי במוצאו. אחד מסגני ראש ממשלת רומניה בשנים 1954–1955. מנושאי הדגל במאבק המפלגה הקומוניסטית בתנועה הציונית של יהדות רומניה.

## חייו
קישינבסקי נולד בבסרביה בשם יוסיף ברויטמן (Iosif Broitman) וכונה על ידי חבריו בשם "יושקה", אך לאחר נישואיו לליובה קישינבסקי (פעילה קומוניסטית מרכזית בזכות עצמה) בחר בשם המשפחה של אשתו.

קישינבסקי שהה בברית המועצות עד שנת 1931, כאשר עבר לרומניה. נעצר בשנת 1940 ועבר בבית הכלא את תקופת מלחמת העולם השנייה. בבית הכלא התקרב מאוד לגאורגה גאורגיו-דז'. קישינבסקי נחשב האידאולוג והתועמלן הראשי של המפלגה הקומוניסטית הרומנית בשנים 1944–1957. הוא היה בעל תפקיד משמעותי באינטריגות שהביאו להדחת אנה פאוקר, למותו של לאורנציו פטרשקנו, ולמשפטו של ואסילה לוקה.

בישיבה שערכה הלשכה הפוליטית של מפלגת הפועלים הרומנית (המפלגה הקומוניסטית הרומנית) ב-14 בינואר 1953 הוחלט לפרק את ועדות המיעוטים האתניים, כולל של היהודים. יוסיף קישינבסקי אמר באותה ישיבה:

בתקופת הדה-סטליניזציה בברית המועצות, בשנת 1956, קישינבסקי ומירון קונסטנטינסקו הציעו להנהיג הקלות גם ברומניה, אך הצעותיהם נדחו, ובשנת 1957 הם סולקו מהלשכה הפוליטית בטענה ש"ניסו להוביל את המפלגה אל אנרכיה ליברלית ורוויזיוניסטית". בשנת 1960 איבד גם את מקומו בוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית.

בנו הבכור היגר לקנדה, שני בנים אחרים עלו לישראל, ורק הצעיר בבניו נשאר ברומניה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:פוליטיקאים יהודים רומנים
קטגוריה:קומוניסטים רומנים
קטגוריה:אנטישמיות ברומניה: אישים
קטגוריה:אוטואנטישמיות
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1963
נורת'קוט פרקינסון

**סיריל נורת'קוט פרקינסון** (באנגלית: **Cyril Northcote Parkinson**; 30 ביולי 1909 – 9 במרץ 1993) היה היסטוריון וחוקר מינהל ציבורי בריטי. נודע בעיקר בשל ספרו ההומוריסטי למחצה שיצא לאור בשנת 1957, "חוק פרקינסון".

פרקינסון בחן בשנות ה-50 של המאה ה-20 את הקשר בין מספר העובדים בשני משרדים מהמגזר הציבורי בבריטניה לבין מספר המשימות שמילאו. התברר שככל שהצטמצמו משימותיהם של ארגונים אלה כך גדל מספר המועסקים בהם. מכאן הסיק פרקינסון כי בסקטור הציבורי אין קשר בין העבודה הנדרשת לבין כוח האדם שהוקצה לביצועה. בעקבות זאת, ניסח פרקינסון את החוק הראשון הנושא את שמו, לפיו "העבודה מתרחבת עד לניצול כל הזמן שהוקצב להשלמתה".

בשנת 1980 ערך האדריכל ישראל גודוביץ תערוכה שעסקה במינהל הציבורי הישראלי. לקראת האירוע הזמין את פרקינסון להשתתף ולהיות אורח הכבוד בפתיחת התערוכה. פרקינסון ענה בחיוב ובואו לישראל זכה להד תקשורתי רחב.

## ספריו בתרגום עברי
* **חוק פרקינסון: ועוד עיונים בבעיות מינהל**; עברית: יוסף נדבה; רישומים: ר' אוסבורן וא' לנקסטר, תל אביב: הדר, תש"ך. (הופיע במהדורות נוספות)
** **החוק**; מאנגלית: פאני מאוריבר, תל אביב: אור עם, תשמ"א 1981. (מהדורה חדשה)
* **החוק והרווחים**; רישומים: רוברט אוסבורן ואוסברט לנקסטר; עברית: יוסף נדבה, ירושלים: סטימצקי, תש"ך.
* ס' נורתקוט פרקינסון, מ"ק רוסטומז'י, **הדרך לצמרת: כיצד להיות "בוס" בלי כיב קיבה, כדורי הרגעה והתקפי לב**; ציורים: ר' צ’אקרשוארטי; מאנגלית: פאני מאוריבר, תל אביב: אור עם, תשל"ח.
* ס' נורתקוט פרקינסון, מ"ק רוסטומז'י, **על אנשים ועסקים: כיצד למנוע הוצאות מיותרות ולשפר את רווחיות עסקך**; ציורים: ר' צ’אקרשוארטי; מאנגלית: פאני מאוריבר, תל אביב: אור עם, תש"ם.
* ס' נורתקוט פרקינסון, מ"ק רוסטומז'י, **מה מסתתר מאחורי המאזן: מדריך לבעלי עסקים ולמשקיעים בבורסה**; ציורים: ר' צ’אקרשוארטי; מאנגלית: פאני מאוריבר, תל אביב: אור עם, תשמ"ב 1982.
* **חוק הגברת פרקינסון**; תרגום: פאני מאוריבר, תל אביב: אור עם, תשמ"ד 1983.

## ראו גם
* מונחים במבנה ארגוני

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
*  (עם ביקורו בישראל לרגל תערוכתו של ישראל גודוביץ)
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:תאורטיקנים במדע המדינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1909
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1993
קסנולית

שמאל|ממוזער|200px|קסנולית
שמאל|ממוזער|200px|קסנולית מהעיירה לרצ'מונט במדינת ניו יורק
**קסנולית** (מיוונית "קסנוס" (ξένος) – "זר" + "ליתוס" (λίθος) – "אבן", כלומר "אבן זרה") הוא חלק סלע שנעטף בסלע אחר גדול ממנו בזמן שהסלע השני נוצר והתקשה. בגאולוגיה המונח "קסנולית" משמש כמעט אך ורק לתיאור סלע הנבלע בתוך סלע יסוד בזמן שהמגמה עולה ומתפרצת. קסנוליתים יכולים להיבלע במגמה לאורך קירות תא המגמה, להיתלש מתוך קירות צינור הלבה המתפרצת או של דיאטרם שהתפוצץ או להיאסף בזרם הלבה על פני כדור הארץ. "קסנוקריסט" (מיוונית "גביש זר") הוא גביש זר בודד שנכלל בתוך גוש סלע יסוד. דוגמאות לקסנוקריסט הם גבישי קוורץ בתוך לבה נטולת סיליקה ויהלומים בתוך דיאטרמים של קימברליט.

למרות שמקובל להשתמש בביטוי "קסנולית" לסלע זר הכלול בסלע יסוד, הגדרה רחבה יותר יכולה לכלול חלקי סלע הכלולים בסלעי משקע. לעיתים מוצאים קסנוליתים במטאוריטים.

על מנת שהסלע הכולל יקרא קסנולית הוא חייב להיות מזוהה כסוג שונה לגמרי של סלע מהסלע שעוטף אותו. אם הסלע הכלול הוא מסוג דומה הוא מכונה "אוטולית" או "הכללה מאותו מקור".

קסנוליתים וקסנוקריסטים מספקים מידע חשוב על ההרכב הכימי של מעטפת כדור הארץ שלא ניתן להגיע אליה בדרך אחרת. סלעי בזלת, קימברליטים, למפרואיטים ולמפרופירים, שנוצרו בחלק העליון של המעטפת מכילים לעיתים חלקי סלעים וגבישים שמשערים כי הם חלק מהמינרלוגיה של המעטפת מהם נוצרו. דוגמה אחת למשל הם קסנוליתים של דוניט, פרידוטיט וספינל בזרמי לבה בזלתית. קימברליטים מכילים בנוסף לקסנוקריסטים של היהלום, רסיסים של לזורליטים בהרכב משתנה. המינרלים נושאי אלומיניום של רסיסים אלו מספקים רמזים לגבי העומק מהם הגיעו הסלעים. פלגיוקלז סידני הוא יציב עד לעומק של 25 קילומטרים, בין 25 קילומטרים ל-60 קילומטרים הצורה היציבה של מינרל האלומיניום היא ספינל. בעומקים גדולים מ-60 קילומטרים, הגארנט, שהוא מינרל דחוס יותר נהיה המינרל נושא האלומיניום. כמה קימברליטים מכילים קסנוליתים של אקלוגיט הנחשב לתוצר התמרה בלחץ גבוה של הקרום האוקיאני הבזלתי, המסוגל לחדור באזורי הפחתה דרך הפרידוטיט של המעטפת העליונה עד לעומק של 670 קילומטרים.

## לקריאה נוספת

* Blatt, Harvey, and Robert J. Tracy (1996) *Petrology*, W. H. Freeman, 2nd ed. 


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פטרולוגיה