open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Geany

ממוזער|'''ג'יני''' פועלת עם התוסף '''GVT Project'''
**ג'יני** (**Geany**) היא סביבת פיתוח משולבת מהירה וקלת משקל.

היא פותחה במטרה ליצור סביבת פיתוח משולבת קטנה ומהירה, בה יש תלות בספריות בודדות, וכדי ליצור סביבת פיתוח משולבת עצמאית ככל האפשר מסביבת שולחן עבודה דוגמת GNOME. היא עושה שימוש ב־GTK 3 בלבד, ולכן זקוקה רק לספריות זמן הריצה של GTK 3 כדי לפעול.

התכנה מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (**GNU GPL**) גרסה 2, ומתורגמת ליותר מ־40 שפות, בהן גם עברית. היא נכללת בחבילה של StartOS.

## תכונות
בין תכונותיה הבסיסיות של ג'יני:
* הדגשת תחביר
* קיפול קוד
* השלמת אוטומטית
* סגירה אוטומטית של תגיות XML ו־HTML
* סוגי קבצים רבים נתמכים כגון C, C++&lrm;, Java, PHP, HTML, Python, Perl, Pascal ועוד שפות רבות
* בנייה, הידור והרצה מתוך התכנה
* ניווט מהיר בקוד
* ניהול מיזמים
* הדמיית מסוף (לא זמין תחת Microsoft Windows)
* חמישה תוספים מובנים ויותר משלושים תוספים רשמיים נוספים.

## ראו גם
* סביבת פיתוח משולבת
* Anjuta
* GTK+

## קישורים חיצוניים

* 
* דף הבית
* דף הבית ב־GitHub
* דף הבית של תוספי ג'יני
* דף הבית של תוספי ג'יני ב־GitHub
* ערכות נושא לג'יני גרסה 1.22 ומעלה ב־GitHub

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:סביבות פיתוח משולבות
קטגוריה:GTK+
קטגוריה:עורכי טקסט
תיאטרון הנפש

**תיאטרון הנפש** הוא תיאטרון פרינג' יהודי שנוסד בקנדה בשנת 1978 על ידי האוורד ריפ וגבריאל עמנואל. בזמנו היה התיאטרון היהודי המקצועי היחיד בקנדה, שם הפיק כ-40 הפקות תיאטרון וטלוויזיה.

בשנת 1980 העלה תיאטרון הנפש את הצגתו הראשונה: "ילדי הלילה", שעסקה בסיפורו של יאנוש קורצ'אק והשתתפה בפסטיבל הבינלאומי הראשון לתיאטרון יהודי בניו יורק.

בשנת 1983 עלה הווארד ריפ לארץ ואִתו גם התיאטרון.
ההפקה הראשונה של התיאטרון בישראל הייתה "איינשטיין" של גבריאל עמנואל בשיתוף עם תיאטרון הבימה, ההצגה תורגמה לשפות שונות ובשנת 2005 הועלתה הפקה מחודשת שהוצגה, בין השאר, בברודוויי, ניו יורק.

בין השנים 1988–1994 יצחק משל שימש כדרמטורג התיאטרון והפיק שבעה ממחזותיו. ומשנת 1995 ואילך ביאטריס הל משמשת הדרמטורגית של התיאטרון.

התיאטרון מוכר והנתמך על ידי משרד התרבות של מדינת ישראל. הוא מפיק הצגות חברתיות-חינוכיות העוסקות בבחינת הקונפליקטים הקיימים בחברה הישראלית הרב תרבותית, בין דתיים וחרדים לחילוניים, עולים חדשים וותיקים ובין יהודים לערבים, תוך הדגשת המוטיב האנושי באמצעים אומנותיים והתייחסות לערכים של הידברות, סובלנות וכבוד הדדי.

ברפרטואר המתחלף של התיאטרון מופקות 16 הצגות בעברית וחמש הצגות באנגלית במטרה להעלותן ברחבי העולם. התיאטרון מציג כ-300 הצגות בכל שנה, ברחבי הארץ, לילדים, בני נוער ומבוגרים, מכל המגזרים. וכן הציג למעלה מ-200 הופעות בחוץ לארץ, בפסטיבלים בינלאומיים, בכנסים מקצועיים, באוניברסיטאות, בפני קהילות יהודיות ובמסגרות אחרות.

## רפרטואר התיאטרון
*"**[[חנה בריידי|המזוודה של חנה]]**" - זכתה בפרס אסיטז' עבור ההצגה הבינתחומית הטובה לשנת 2010-2011 וכאחת משלוש ההצגות הטובות של השנה בפרסי הבמה לילדים ונוער שנערך בגבעתיים, הועלה בבכורה בצ'כיה בפסטיבל NINE GATES בפראג.
*"**יחיד במינו**" - זכתה בפסטיבל חיפה להצגות ילדים. הועלתה בשנת 2008 בצפון אמריקה ובעיקר בברודוויי. ובשנת 2011 הועלה בטורונטו.
*"**גימפל תם**" - מבוססת על סיפורו של יצחק בשביס-זינגר. ייצגה את ישראל בפסטיבל פרינג' באדנבורג, והועלתה בארמניה, רוסיה וצ'כיה.
*"**באמהרית זה נשמע יותר טוב**" - הצגת יחיד של יוסי וואסה העוסקת בסיפור של עולים מאתיופיה. הועלתה באוסטריה, קנדה, ארצות הברית ומקסיקו.

## קישורים חיצוניים

*תיאטרון הנפש, באתר "הבמה"
*תיאטרון הנפש בניו יורק, באתר "הבמה"
*תיאטרון עם חזון, באתר "הבמה"

## הערות שוליים

הנפש
קטגוריה:קנדה: תרבות
בר אבא

[שמאל|ממוזער|250px|[ויטראז' בקפלת ההלקאה בירושלים: שחרור בר אבא]]
**בר אבא**, או **ישוע בר-אבא**, הוא דמות בברית החדשה, המוזכר כמורד במלכות וכרוצח או כשודד, אשר פונטיוס פילאטוס שחרר לחופשי בחג הפסח, לדרישת ההמון, במקום לשחרר את ישוע מנצרת.

## ביוגרפיה
העונש הצפוי לבר-אבא היה מוות בצליבה, אולם לפי ארבע הבשורות הקאנוניות וכן לפי הבשורה על פי פטרוס , נהג נציב יהודה לחון פושע אחד מדי שנה בחג הפסח. הפושע שזכה לחנינה היה נבחר על פי העדפת ההמון (ochlos). פילאטוס שאל את ההמון שהתאסף לפני ארמונו אם רצונם שישחרר את ישוע מנצרת או את בר-אבא, וההמון קרא לו לשחרר את בר-אבא ולצלוב את ישוע מנצרת. בגרסה המובאת בבשורה על-פי מתי מסופר גם כי ההמון קיבל על עצמו את האחריות למות ישוע במילים "דמו עלינו ועל בנינו".

לסיפור על בר-אבא ניכרת חשיבות היסטורית, שכן נעשה בו שימוש כדי להטיל את האשם בצליבת ישו על היהודים, וכדי להצדיק אנטישמיות. עם זאת, כבר יוחנן כריסוסטומוס הדגיש כי אין מדובר באחריות קולקטיבית וכי בין היהודים שצעקו "דמו עלינו ועל בנינו" היה גם פאולוס עצמו. כל הטלת אשמה כזו התבטלה מאז ועידת הוותיקן השנייה ב-1962 בטענה שאי אפשר להטיל את האחריות על כל היהודים מכיוון שלא כולם צאצאי היהודים שלקחו על עצמם ועל צאצאיהם אחריות למות ישו. בספר שפרסם בשנת 2011, דחה האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר פרשנות זו, המכונה "רצח האל על ידי היהודים", והטיל את האשם על חטאי האנושות ואת האחריות על ההמון שהתקבץ במקדש בלבד.

## ראו גם
* קפלת ההלקאה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אישים בברית החדשה
קטגוריה:ישו
Wet Wet Wet

**Wet Wet Wet** (בתרגום חופשי: רטוב רטוב רטוב) היא להקת רוק קל סקוטית שנוסדה בשנות ה-80 של המאה ה-20. הלהקה יצרה כמה להיטים בשנות ה-80 ובשנות ה-90 שהצליחו במצעד הבריטי ובעולם.

## הרכב הלהקה
בלהקה ארבעה חברים: מרטי פלו (שירה), טומי קנינגהאם (תופים, שירה), גראהם קלארק (באס, שירה), וניל מיטשל (קלידים, שירה). גריים דופין (גיטרה, שירה) נמצא עם הלהקה עוד משנת 1983 והוא מעין חבר להקה לא רשמי.

## הקמת הלהקה
הרביעייה הוקמה עוד בהיותם בבית הספר התיכון "קליידבנק" בעיר קליידבנק שבסקוטלנד ב-1982, תחת השם "וורטקס מואושן" (Vortex Motion).

גראהם קלארק וטומי קנינגהאם נפגשו באוטובוס בית הספר והפכו לחברים קרובים, חברם המשותף ניל מיטשל הבטיח לספק כלי נגינה, ויחד עם מארק מקלכלן (אשר שינה את שמו לשם הבמה מרטי פלו), הקימו את להקת "וורטקס מואושן" אשר שמה שונה בהמשך ל-**Wet Wet Wet** (ווט ווט ווט - מאנגלית, רטוב רטוב רטוב).

## הצלחת הלהקה
לאחר קבלת חוזה הקלטות עם חברת ההפקות פוליגרם (PolyGram) בשנת 1985, הלהקה הוציאה את להיטם הראשון שנתיים מאוחר יותר "מאחלים לי מזל" ("Wishing I Was Lucky"), שהגיע למקום שישי בתרשים הסינגלים בממלכה המאוחדת בשנת 1987.

בשנת 1988, הגיעה הלהקה למקום הראשון עם גרסת הכיסוי ללהיטם של הביטלס "עם מעט עזרה מידידי" ("With a Little Help from My Friends"), שהוקלט עבור קרן הצדקה "קו לילד" לצדקה. לאחר להיט גרסת כיסוי נוסף לשירם של הביטלס, "היא עוזבת את הבית" ("She's Leaving Home"; בשיתוף בילי בראג), הוציאה הלהקה אלבום אשר צבר הצלחה בארצות הברית.

בשנת 1994, הוציאה הלהקה את גרסת הכיסוי הגדולה ביותר שלהם ללהיטם הידוע של הטרוגס "האהבה נמצאת בכל מקום" ("Love Is All Around"), שיר הנושא לסרט "ארבע חתונות ולוויה אחת" אשר זכה להצלחה בינלאומית גדולה ובילה עשרה שבועות בראש המצעד הבריטי.

## דיסקוגרפיה

### אלבומי אולפן
* *Popped In Souled Out* :1987
* *Holding Back the River* :1989
* *High on the Happy Side* :1992
* *Picture This* :1995
* 1997:  10
* *Timeless* :2007
* 2021: *The Journey*

### אלבומי אוסף

* The Memphis Sessions :1988
* 1993: *End of Part One: Their Greatest Hits*
* 2004: *The Greatest Hits*
* 2007: *The Best of Wet Wet Wet*
* 2008: *Best of Wet Wet Wet*
* 2010: *Sweet Little Mystery: The Collection*
* 2013: *Step by Step: The Greatest Hits*

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:להקות פופ סקוטיות
קטגוריה:להקות רוק סקוטיות
קטגוריה:שלישיות מוזיקליות
קטגוריה:להקות בנים
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה הבריטית
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1982
עמנואל הראובני

**עמנואל הראובני** הוא חוקר ארץ ישראל וסופר שכתב עשרות ספרים על ידיעת הארץ, היסטוריה וגאוגרפיה של ארץ ישראל, מורשת קרב, טיולים, ובכללם: "קום התהלך בארץ" ו"לקסיקון ארץ ישראל". שימש בעבר עיתונאי במעריב ובהבוקר, וכן עורך בגלי צה"ל.

מתגורר במיתר.

## פרסומיו
* **המיעוטים בישראל**, יחד עם אורי שטנדל, [ירושלים]: לשכת היועץ לענייני ערבים ודרוזים במשרד ראש הממשלה, [תל אביב], הקיבוץ המאוחד, תשל"ג
* **ישובי המיעוטים בישראל: לפי קווי הפסקת האש 1967, למעט יישובים מעורבים**, [ירושלים]: לשכת היועץ לענייני ערבים ודרוזים במשרד ראש הממשלה, תשל"ג 1973. 
* **הישובים בישראל ואתרי עתיקותיהם**, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ד 1974
* **ישראל: היישובים ואתרי עתיקותיהם**, רמת גן: מסדה, (c1979)
* **שיירת יחיעם: סיפורה של שיירה באביב תש"ח - קובץ עדויות**, (תל אביב): משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"א 1981
* **קום התהלך בארץ: מדריך שמורות טבע בישראל**, [תל אביב]: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, (תשמ"ה 1985)
* **ללכת בארץ: המדריך הישראלי המשולב ליישובים, מקומות, דרכים, שמורות-טבע, אתרי עתיקות, נוף וטיול**, שני כרכים, תל אביב: ספריית מעריב, תשמ"ט 1989
* **קום התהלך בארץ: תקציר**, [תל אביב]: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תש"ן 1989
* **פסגות: טיולים לפסגות הרים ואל נקודות תצפית**, [תל אביב]: כנרת, 1993
* **ארץ ישראל [תקליטור-נתונים]: אנציקלופדיה גאוגרפית היסטורית: כל היישובים, כל האתרים וכל העתיקות**, [תל אביב] : המרכז לטכנולוגיה חינוכית, 1997
* **לקסיקון ארץ ישראל**, כוכב יאיר: קדמוניות - מחקר גאוגרפי, 1999
**  
* **טיולי מערות ואתרים בסביבתן**, ירושלים: כתר, 1999

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:חוקרי ארץ ישראל
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:קצרמר ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:מיתר: אישים
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל הבקר
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
Gedit

**gedit** הוא עורך הטקסט הרשמי של סביבת שולחן העבודה GNOME, אך זמין עבור מערכות הפעלה שונות, לרבות Microsoft Windows ו־Mac OS X.

בעוד Gedit הוא עורך קל ופשוט, הוא גם עורך חזק המגיע עם אפשרויות רבות וניתן להרחבה על ידי תוספים רבים.

העורך מופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (**GNU GPL**) גרסה 2.

## תכונות
Gedit בעל תכונות רבות וחזקות הניתנות להרחבה, כאשר התכונות המרכזיות שלו הן:
* תמיכה מלאה בתקן יוניקוד (UTF-8)
* עורך קוד מקור - הדגשת תחביר עבור שפות תכנות שונות, כגון C, C++, Java, HTML, XML, Python, Perl ושפות רבות נוספות
* שחזור קבצים
* עריכת קבצים מרחוק (באמצעות GVFS)
* תצוגה מקדימה להדפסה
* שאר האפשרויות הרגילות: כרטיסיות, מספור שורות, חיפוש והחלפה, ביטול וביצוע חוזר של פעולות, גלישת טקסט, סימון השורה הנוכחית ועוד
* תוספים מובנים רבים, כגון מסוף פייתון, סטטיסטיקת מסמך ועוד רבים אחרים.

## ראו גם
* GNOME
* עורך טקסט
* סביבת פיתוח משולבת
* Geany
* Anjuta
* GTK+

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:עורכי טקסט
קטגוריה:GNOME
קטגוריה:GTK+
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1999
יום נבדה

**יום נבדה** (באנגלית: **Nevada Day**) הוא יום חג לאומי במדינת נבדה שבארצות הברית. היום נחוג מדי שנה, ביום שישי האחרון של חודש אוקטובר ומציין את יום הצטרפותה של נבדה לארצות הברית, ב-31 באוקטובר 1864. החג צוין לראשונה בשנות ה-70 של המאה ה-19, ובשנת 1933 נחקק חוק מדינתי הקובע את היום כיום חג לאומי.

זהו יום חופש מדינתי, וכל משרדי הממשלה המדינתיים וכן משרדים מוניציפליים ומחוזיים, בתי ספר ומוסדות ציבור אינם פועלים. חלק מהמוסדות הפרטיים במדינה, כגון בנקים, סגורים ביום זה.

בקרסון סיטי, בירת המדינה נערכת תהלוכה חגיגית לציון יום החג.

## קישורים חיצוניים
* 
## הערות שוליים

נבדה
קטגוריה:אירועים בחודש אוקטובר
קטגוריה:נבדה: תרבות
קטגוריה:יום שישי
חוג אידיאלים חופשיים

בתורת החוגים, **חוג אידיאלים חופשיים** (באנגלית: free ideal ring; מקובל הקיצור fir) הוא חוג שבו כל אידיאל שמאלי הוא מודול חופשי בעל דרגה מוגדרת היטב. כל חוג כזה הוא תחום, היינו חוג ללא מחלקי אפס. הדוגמה המוכרת ביותר היא חוג חופשי. תכונת האידיאלים החופשיים, וגרסאותיה השונות המוצגות להלן, מכלילות את אלגוריתם החילוק של חוגים אוקלידיים, ומספקות מידע חשוב על מטריצות מעל חוגים כלליים. את התאוריה של חוגי אידיאלים חופשיים פיתח פול כהן .

מעל חוג אידיאלים חופשיים, כל תת-מודול של מודול חופשי הוא חופשי. כל חוג אידיאלים חופשיים הוא בעל ממד גלובלי 1. בנוכחות תנאי אור, חוגי אידיאלים חופשיים אינם אלא חוגי אידיאלים שמאליים ראשיים. בפרט, עבור חוגים קומוטטיביים, חוג הוא בעל אידיאלים חופשיים אם ורק אם הוא ראשי.

מכפלה חופשית של שני חוגי חילוק, מעל תת-חוג עם חילוק משותף, היא fir. ב-fir מתקיימת הגרסה הבאה של פירוק יחיד לגורמים: כל איבר ניתן לכתיבה כמכפלה של מספר סופי של אטומים (אטום הוא איבר לא הפיך שאינו ניתן לכתיבה כמכפלה של איברים לא הפיכים), ואם שתי מכפלות שוות, אז עד כדי סדר, הגורמים "דומים"; x,y
 דומים אם חוגי המנה R/Rx, R/Ry איזומורפיים.

## הכללות

חוג שבו כל אידיאל שמאלי נוצר סופית הוא חופשי בעל דרגה מוגדרת היטב, נקרא **חוג אידיאלים חופשיים למחצה** (semifir). כל fir הוא semifir. חוג שבו כל אידיאל שמאלי הנוצר על ידי לכל היותר n
 יוצרים הוא חופשי בעל דרגה מוגדרת היטב, נקרא **חוג אידיאלים n-חופשיים** (n-fir). לכן חוג הוא semifir אם ורק אם הוא n-fir לכל n, ומחלקת ה-n-fir-ים הולכת וקטנה כאשר n גדל. תנאים אלו, בניגוד לתנאי ה-fir עצמו, הם סימטריים להחלפת ימין ושמאל. כל חוג הוא 0-fir. חוג הוא 1-fir אם ורק אם הוא תחום. מודול מעל semifir הוא שטוח אם ורק אם כל תת-מודול נוצר סופית שלו הוא חופשי.

חוג קומוטטיבי הוא 2-fir אם ורק אם הוא semifir, אם ורק אם הוא תחום בזו. באופן כללי יותר, עבור תחומים המקיימים את תנאי אור, כל 2-fir הוא semifir, ותנאי זה שקול לתכונת בזו משמאל. 

כל semifir מוכל בחוג עם חילוק (ויש חוג חילוק אוניברסלי ביחס לתכונה זו).

### תחומי סילבסטר

עבור כל חוג R אפשר להגדיר את **הדרגה הפנימית** \rho(C) של מטריצה מלבנית A מעל R, בתור המספר הקטן ביותר של עמודות של A (ושורות של B) המאפשר פירוק למטריצות מלבניות C=AB. מעל שדה, הדרגה הפנימית מתלכדת עם הדרגה הקלאסית.

**תחום סילבסטר** הוא תחום שבו מתקיים התנאי \rho(AB) \geq \rho(A)+\rho(B)-n לכל שתי מטריצות מלבניות, כאשר n הוא מספר העמודות של A (השווה למספר השורות של B). מתברר שדי להניח את התכונה הזו כאשר AB=0. 

תחומי סילבסטר נקראים כך על שם ג'יימס ג'וזף סילבסטר, שהוכיח את התכונה לעיל מעל שדות (וכך הראה שכל שדה הוא תחום סילבסטר). Dicks-Sontag הראו (1978) שכל semifir הוא תחום סילבסטר.

קטגוריה:תורת החוגים
מקרה פסנתר

**מקרה פסנתר** הוא מופע בהשתתפות רמי פורטיס ושלומי שבן שהועלה לראשונה בפסטיבל הפסנתר בשנת 2002, והונצח על גבי DVD. המופע מורכב משיריו של רמי פורטיס אשר מעובדים לפסנתר ומבוצעים על ידי פורטיס בשירה ושבן בפסנתר.

## סקירה כללית

במסגרת פסטיבל הפסנתר בשנת 2002 הועלה לראשונה המופע "מקרה פסנתר" שהורכב משירים של רמי פורטיס, בעיקר מתקופת פורטיסחרוף, בעיבודים מיוחדים לפסנתר בנגינתו של שלומי שבן. המופע זכה להצלחה גדולה והועלה מספר פעמים לאחר מכן. הוא הונצח ויצא על גבי תקליטור DVD .DVD ההופעה היה מבין הראשונים שיצאו בארץ. ההופעה לא שוחררה באופן רשמי בפורמט אודיו, אבל בוטלג אודיו של ההופעה הופץ באינטרנט. הבוטלג הוא מהופעה שנערכה בצוותא ב-5 בדצמבר 2002, וההקלטה היא לא אותה הקלטה המונצחת ב-DVD. לאחר מכן הועלה הבוטלג לדף ה-bandcamp של רמי פורטיס והוא ניתן להאזנה מהאתר.

## רשימת השירים

## קישורים חיצוניים

* בוטלג ההופעה להאזנה - באתר ה-Bandcamp של פורטיס.

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי רמי פורטיס
קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
יום וירג'יניה המערבית

[שמאל|ממוזער|150px|[דגל וירג'יניה המערבית]]
**יום וירג'יניה המערבית** (באנגלית: **West Virginia Day**) הוא יום חג לאומי המצוין במדינת וירג'יניה המערבית שבארצות הברית מדי שנה, ב-20 ביוני על מנת לציין את היווסדה של המדינה בעקבות פרישת מספר מחוזות של מדינת וירג'יניה מהמדינה, והחלטתם להצטרף למדינות הצפון במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית.

## רקע
לקראת תחילת מלחמת האזרחים האמריקנית החליט בית המחוקקים של וירג'יניה, ב-17 באפריל 1861, להיפרד מארצות הברית. בעקבות הצבעה זו התכנסה ועידה בוילינג ב-13 במאי אותה שנה. בוועידה נכחו 425 נציגים מ-25 מחוזות, כשיותר משליש מהם מצפון מערב המדינה, שהתנגדו להחלטה להיפרד מארצות הברית. בוועידה הדעות היו חלוקות בדבר הפיצול ממדינת וירג'יניה – היו שגרסו כי עליהם להתפצל מיד ממדינת וירג'יניה, והיו שגרסו כי עליהם לחכות עד שהחלטת היפרדות וירג'יניה מארצות הברית תאושרר, אחרת הדבר ייחשב כמרד כנגד ארצות הברית. בסופו של דבר הוחלט שאם ההחלטת ההיפרדות מארצות הברית תאושרר, תכונס ועידה נוספת ביוני.

ב-23 במאי אושררה במשאל עם ההיפרדות מארצות הברית ברוב גדול. לעומת שאר מדינת וירג'יניה, רוב גדול מהתושבים במערב המדינה התנגדו למהלך. ועידת וילינג כונסה פעם נוספת ב-11 ביוני, ונפתחה בהכרזה שמאחר שהאסיפה בה נקבעה ההיפרדות כונסה ללא הסכמת העם, כל פעולותיה אינן כדין. ב-20 באוגוסט התכנסה ועידת וילינג מחדש וקראה לעריכת משאל עם בעניין ההתפצלות והקמת וירג'יניה המערבית. ב-24 באוקטובר התקיים המשאל, ובו הצביעו כ-18 אלף איש בעד הפיצול ורק 780 נגד. מהימנות המשאל מוטלת בספק בשל מספר סיבות: צבא האיחוד כבש את האזור (כחלק ממלחמת האזרחים האמריקנית) וחייליו היו מוצבים בו ומנעו מאוהדי הקונפדרציה מלהצביע (כך קרה שרק רבע מהמצביעים המורשים במחוז אוהיו הצביעו בפועל), חיילים הצביעו פעמים רבות על אף שלא היו תושבי המדינה (כך נטען שבמחוז המפשייר רק 39 מתוך 195 מצביעים היו מצביעים מורשים), ואף בחלקים נרחבים לא התקיימו הצבעות כלל.

ב-13 במאי אישרה הממשלה החדשה סופית את הפיצול, והמדינה החדשה ביקשה מקונגרס ארצות הברית להצטרף לארצות הברית, וב-31 בדצמבר 1862 אישר נשיא ארצות הברית, אברהם לינקולן, את הצטרפות המדינה החדשה בחקיקה, בתנאי שהיא תוציא בהדרגתיות את העבדות מחוקתה. המדינה הצטרפה רשמית ב-20 ביוני 1863.

## היסטוריה
יום הצטרפותה של המדינה נחוג החל משנות ה-70 של המאה ה-19, אולם רק בשנת 1927 הפך היום לחג לאומי רשמי בהחלטה של בית המחוקקים המדינתי.

## קישורים חיצוניים
* אתר רשמי – סמלי ומועדי המדינה
* נאומו של הסנטור רוברט סי. ברד לרגל ציון 140 שנים להצטרפות וירג'יניה המערבית לארצות הברית

## הערות שוליים

וירג'יניה המערבית
קטגוריה:אירועים בחודש יוני
קטגוריה:וירג'יניה המערבית
עומאן במשחקים הפאראלימפיים

**[[עומאן]]** השתתפה לראשונה ב בסיאול (1988), כששלחה משלחת של תשעה ספורטאים, גברים כולם, למשחקים, ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה עומאן חלק מעולם.

לאורך השנים שלחה עומאן ספורטאים רבים אל המשחקים הפאראלימפיים, אך במשלחותיה של המדינה ייצגו אותה גברים בלבד ומעולם לא נשלחה ספורטאית. המדליה הראשונה של המדינה הייתה מדליית ארד שבה זכה מוחמד אל-משייקי ב.

## ראו גם
* עומאן במשחקים האולימפיים
* עומאן במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:עומאן: ספורט
פרחים בקנה

"**פרחים בקנה**" הוא שיר שכתב דודו ברק, הלחין אפי נצר ועיבד בני נגרי. את השיר ביצעה לראשונה להקת חיל התותחנים ב-1970, והוא היה לשיר המזוהה ביותר עמה.

## היסטוריה
ברק כתב את השיר בעקבות מלחמת ששת הימים, והוא מבטא את תחושת האופטימיות שאחזה אז, בציפייה לתום עידן המלחמות ("בשדות האש ייתם הקרב האחרון", "וכל אשר אתמול ידע מכאוב ושכול לא עוד ידע שלכת וקרב"). סולנית הלהקה יהודית שוורץ ביצעה את השיר כשהיא חולה, וכדי להתגבר על צרידותה הרימה את קולה, באופן שנשמע לעיתים כצעקה, ומזוהה מאוד עם השיר. חבר נוסף בלהקה בעת שביצעה את השיר היה יוני רכטר שניגן על האורגן.

השיר צעד במקום הראשון בגל הקל במצעדים השבועיים בנובמבר 1970 במשך שבועיים ומאוחר יותר הגיע למקום ה-14 במצעד הפזמונים של קול ישראל לשנת תשל"א. במצעד שירי הלהקות הצבאיות שערך אתר MOOMA לרגל יום העצמאות 2004 הגיע השיר למקום החמישי, אחרי "חורף 73", "שיר לשלום", "הרעות" ו"מה אברך".

לאורך השנים ביצעו אמנים נוספים גרסאות כיסוי לשיר. אתניX ביצעו גרסת כיסוי לשיר באלבומם אתה. רותי נבון ביצעה אותו בשנת 2002, כשיר הנושא של הסדרה התיעודית "ירוקות" שעסקה בטירוניות במחנה 80, הביצוע של נבון הגיע למקום ה-39 במצעד הפזמונים של רשת ג' לשנת תשס"ב. כמו כן ביצעו אותו מחדש סאבלימינל, הצל ומשפחת תאקט לכבוד מצעד שירי הלהקות הצבאיות שערך אתר MOOMA והתוכנית של דודו טופז "הראשון בבידור" לרגל יום העצמאות. הביצוע של סאבלימינל, הצל ומשפחת תאקט הגיע למקום ה-13 במצעד הפזמונים של גלגלצ בשנת תשס"ד ולמקום ה-14 במצעד של רשת ג'. בכך היה השיר לשיר הראשון ששלושה ביצועים שונים שלו מגיעים למצעדי הפזמונים העבריים השנתיים. גרסת כיסוי נוספת של השיר, בביצוע שחקני החמישייה הקאמרית, היא גרסה סאטירית, כאשר במהלך ביצוע השיר הופכת נימת הביצוע מעדינה ואופטימית לאגרסיבית.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי להקות צבאיות
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דודו ברק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אפי נצר
קטגוריה:שירי שלום
קטגוריה:שירים על פרחים
יום מיזורי

**יום מיזורי** (באנגלית: **Missouri Day**) הוא יום חג לאומי במדינת מיזורי שבארצות הברית. חג זה מצוין כל שנה ביום רביעי השלישי של חודש אוקטובר.
## היסטוריה
יום חג נועד לשמש כיום לציון ההיסטוריה של המדינה, ונקבע בחוק מדינתי בשנת 1915. חוק זה דורש כי גופי תרבות, מסחר, פוליטיקה ודת במדינה ייחדו זמן ביום זה לציין את תוצריה הכלכליים והחקלאיים של המדינה, ולציין את הישגיהם של בני המדינה בתחום המסחר, התרבות, המדע והאמנות.

החג נקבע ביוזמת אנה לי ברוזיוס קורן (Anna Lee Brosius Korn), מורה תושבת מיזורי, אשר הלחינה את השיר הלאומי של המדינה (באותה עת) "מיזורי", ואשר סברה כי יש לייחד יום לציון חשיבותה של המדינה וההיסטוריה שלה. לאחר ששכנעה את בית המחוקקים של המדינה לחוקק את החוק, עברה לאוקלהומה וסייעה לקביעת יום אוקלהומה.

## קישורים חיצוניים
* 
* חוקי מדינת מיזורי

## הערות שוליים

מיזורי
קטגוריה:אירועים בחודש אוקטובר
קטגוריה:מיזורי
משחקי הרעב - עורבני חקיין

**עורבני חקיין** (באנגלית: **Mockingjay**) הוא הספר השלישי בטרילוגיית משחקי הרעב מאת הסופרת האמריקנית סוזן קולינס. הספר עוסק בחייה של קטניס אוורדין, נערה בת 17 שניצחה במשחקי הרעב פעמיים ומנהיגה את המרד נגד הקפיטול. ההשראה לכתיבת הסדרה באה מהמיתולוגיה היוונית, קרבות הגלדיאטורים ברומא ותוכניות הריאליטי העכשוויות.

## מהדורות
הספר יצא לאור ב-24 באוגוסט 2010, ואילו ה-e-book שישה ימים מוקדם יותר. הספר מכר כ-450,000 עותקים בשבוע הראשון ליציאתו לאור.

מהדורה עברית של הספר יצאה על ידי הוצאת כנרת ב-2012, בתרגום יעל אכמון.

## עלילה
בעקבות מחאותיה נגד הקפיטול בשני משחקי הרעב בהם השתתפה, הופכת קטניס אוורדין לסמל המרד המתלקח נגד הקפיטול. היא מכונה 'עורבני חקיין' על שם סיכת הציפור עורבני חקיין שענדה במשחקים. אלמה קווין, נשיאת מחוז 13, מציעה לקטניס להופיע כסמל המרד, וזו מסכימה אך מציבה תנאים תנאים הכוללים בין היתר את חנינתם של המנצחים שנשבו על ידי הקפיטול, וכן הזכות להרוג את קוריולאנוס סנואו, נשיא מדינת פאנם.

קטניס מצטלמת למספר סרטי תעמולה שמוחדרים לטלוויזיה על ידי ביטי - מנצח-מיועד, גאון מחשוב. קטניס צופה בשידורים של הקפיטול, שבהם מראיינים את פיטה, ובמהלכם הוא מתנגד בכל תוקף למעשיהם של קטניס בפרט והמורדים בכלל.

בתגובה למעשי המורדים ולסרטונים של מחוז 13, הקפיטול משדר ראיון נוסף עם פיטה, בסופו רומז פיטה על התקפה שצפויה בלילה. הרמז נקלט, והתושבים פונו אל הבונקר. לאחר ההתקפה, קבוצה של שבעה אנשים, ביניהם גייל הות'ורן, יצאו לקפיטול על מנת לחלץ את שלושת המנצחים. המשימה הושלמה, אך התגלה שפיטה עבר תהליך הסבה תוך שימוש בארס צרעות ציד כדי לשבש לו חלק מזכרונותיו, ביניהם זכרונותיו מקטניס. כעת הוא משוכנע שקטניס אשמה במותם של יקיריו, ומעוניין במותה. אט אט מתחיל פיטה, בעזרת המנצחים-מיועדים ששהו במחוז להיזכר בכמה זיכרונות נכונים.

קטניס נפצעת במהלך נאום ונשלחת לשיקום, בסופו היא מצטרפת ליחידה צבאית שנלחמת בקפיטול, וכוללת גם את פיטה. במהלך הקרבות הורג פיטה המבולבל את אחד מחברי היחידה. כשהוא מכיר במצבו, מציע פיטה שחברי היחידה יהרגו אותו בשל הסיכון שהוא מהווה אך קטניס מתנגדת ומצילה אותו ממוות.

לאחר מסע ארוך מגיעה קטניס לחצר אחוזתו של סנואו. סנואו משכן בחצרו ילדים, כדי שישמשו לו מגן אנושי. כאשר קטניס מגיעה לחצר האחוזה צונחים מצנחים כסופים הנושאים פצצות והורגים ילדים רבים, ביניהם פרים - אחותה של קטניס.

לאחר ניצחון המורדים, הנשיא סנואו נשפט להוצאה להורג. קטניס משוחחת עמו, והוא טוען ומוכיח כי לא שלח את הרחפות. קטניס נזכרת שצורת ההתקפה דומה לזו שיזמה בעבר עם גייל. בעקבות כך, במעמד הוצאתו של סנואו להורג, מייעדת קטניס את החץ אל הנשיאה קווין. היא נשפטת ומזוכה מעוון זה מחמת אי שפיות.

קטניס מוחזרת למחוז 12 ושוקעת בתגובה פוסט-טראומטית לאירועים של השנים האחרונות בחייה. לאיטה היא מתאוששת ועם הזמן משלבת את פיטה בתהליך החלמתה.

בסיום מובא קטע קצר שמראה את עתידה של קטניס כ-20 שנה אחרי מאורעות הטרילוגיה: קטניס ופיטה נשואים, והורים לשני ילדים.

## הסרט
ב-10 ביולי 2012 פורסם כי יצא עיבוד קולנועי לספר בשני חלקים, שיהיו המשך לשני הסרטים הראשונים בסדרה - משחקי הרעב (סרט) ומשחקי הרעב - התלקחות (סרט). הסרט הראשון יצא ב-20 בנובמבר 2014, ואילו השני ב-21 בנובמבר 2015. במאי צמד הסרטים הוא פרנסיס לורנס, שביים גם את הסרט השני בסדרה.
## קישורים חיצוניים
*האתר הרשמי של משחקי הרעב 
* 

קטגוריה:ספרי 2010
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
3 (ספר)
קטגוריה:ספרים שעובדו לסרטים
קטגוריה:יצירות זוכות פרס גפן
קטגוריה:ספרי הוצאת כנרת
ג'ראדה

**ג'ראדה** (בערבית: **جرادة**) היא עיר במחוז ל'עיון-סג'אנגה שבצפון־מזרח מרוקו, סמוך לגבול עם אלג'יריה. נכון ל-1982 מנתה אוכלוסיית העיר כ-118,000 נפש. העיר ממוקמת באזור הררי, ואקלימה נחשב קשה יחסית – חורפים קרים ולעיתים מושלגים, וקייצים חמים ויבשים.

העיר נבנתה סביב מכרות פחם שהתגלו בתחילת המאה ה-20 בתקופת השליטה הצרפתית, והתפתחה במהירות למרכז תעשייתי חשוב.

## הקהילה היהודית בג'ראדה
יהודים החלו להתיישב בג'ראדה בשנות ה־30 של המאה ה־20, בעקבות פיתוח מכרות הפחם והתפתחות הכלכלה המקומית. הקהילה כללה כמה מאות נפשות, והורכבה מיהודים שהיגרו מאזורים כפריים במרוקו ומהרי האטלס. הם התפרנסו בעיקר ממסחר, חייטות, הנעלה ומתן שירותים לעובדי המכרות. במקום התקיימו חיי קהילה בסיסיים – כלליים ודתיים – שכללו בית כנסת, שחיטה כשרה וחינוך יהודי מוגבל.

### פרעות אוג'דה וג'ראדה

ב־7 ביוני 1948, זמן קצר לאחר הכרזת עצמאות מדינת ישראל, התרחשו פרעות אלימות בעיר ג'ראדה ובאוג'דה הסמוכה. הרקע למהומות היה מתיחות גוברת בין הקהילות היהודיות והאוכלוסייה המוסלמית המקומית, על רקע תמיכה ביישוב היהודי בארץ ישראל, פעילות ההגנה והלכי הרוח הלאומיים ששררו במרוקו.

בפרעות נרצחו 39 יהודים – 38 מהם בג'ראדה ואחד באוג'דה. עשרות נוספים נפצעו, חנויות ובתים נבזזו ונשרפו, ונשים וילדים הותקפו. הפרעות גרמו לזעזוע עמוק בקהילה היהודית המקומית ובמרוקו בכלל, והובילו לגלי עזיבה מואצים של יהודים מהאזור.

### דעיכת הקהילה
לאחר הפרעות ולאורך שנות ה־50 וה־60, עזבו כמעט כל בני הקהילה היהודית את ג'ראדה. חלקם עברו לערים הגדולות במרוקו, כמו קזבלנקה, פאס ורבאט, ורבים אחרים היגרו לישראל, צרפת וקנדה. נכון לראשית המאה ה־21, לא נותרו יהודים בעיר, אך זכר הקהילה נשמר בזיכרונות בני הדור השני והשלישי בישראל ובתיעוד קהילתי.

## כלכלה
הכלכלה המקומית נשענה באופן בלעדי כמעט על תעשיית הפחם. בשנות ה־90, בעקבות החלטות ממשלתיות לסגור את המכרות, התגברו מצוקות כלכליות בעיר – עוני, אבטלה וחוסר פיתוח. תושבים רבים עוסקים בכרייה בלתי חוקית של פחם, מה שהוביל לתאונות רבות. ב-2017 אירעו הפגנות נרחבות בעיר בעקבות מותם של שני כורים בלתי חוקיים, מה שהביא לחשיפה תקשורתית רחבה של מצוקת התושבים.

## אקלים
ג'ראדה שוכנת בגובה כ־1,000 מטר מעל פני הים, באזור הררי ויבש. החורף עלול להיות קפוא ולעיתים אף מושלג, ואילו הקיץ חם מאוד עם טמפרטורות שעולות לעיתים מעל 40 מעלות צלזיוס.

## קישורים חיצוניים
* פרעות ג'ראדה באתר הספרייה היהודית הווירטואלית 
* הארכיון הציוני המרכזי – מסמכים על יהדות ג'ראדה

## הערות שוליים

קטגוריה:מרוקו: ערים
קטגוריה:יהדות מרוקו
פרזידנט (אונייה, 1800)

שמאל|ממוזער|250px|"פרזידנט" עוגנת בים גלי. ציור מאת אדוארד ג'ון ראסל, 1904.
**"פְּרֶזִידֶנְט"** (באנגלית: USS ***President***), הייתה פריגטת מפרשים אמריקנית נושאת 44 תותחים ואחת משש האוניות הראשונות של הצי האמריקני לאחר הקמתו מחדש ב-1794. היא הושקה באפריל 1800, וכמו כל חמש אחיותיה הייתה גדולה, חזקה ומהירה מן הפריגטות הסטנדרטיות בנות זמנה.

את שירותה המבצעי הראשון עשתה בשלהי המלחמה הבלתי רשמית עם צרפת (1798–1800) בהגנה על ספינות סוחר אמריקניות מפני פריבטירים צרפתיים. היא השתתפה במלחמה הברברית הראשונה נגד שודדי הים של צפון אפריקה (1801–1805), ובשנים שלאחריה (1809–1812) מילאה תפקידי סיור ואבטחת הספנות לאורך החוף המזרחי של ארצות הברית. ב־1811 עמדה במרכזה של תקרית "לִיטְל בֶּלְט", כאשר פתחה באש על אונייה בריטית למרות ששתי המדינות לא נמצאו במצב מלחמה.

כשנתלקחה לבסוף מלחמה בין השתיים, ב־1812, הרחיקה "פרזידנט" בהפלגותיה עד התעלה האנגלית ונורווגיה, ולכדה אוניית מלחמה וספינות סוחר רבות. בינואר 1815 נחלצה מן ההסגר שהטילה שייטת בריטית על נמל ניו יורק ויצאה לים. מזלה לא שפר, ולאחר קרב עם הפריגטה אה"מ "אנדיימיון" נתגלתה על ידי שאר אוניות השייטת והיא נאלצה להיכנע. "פרזידנט" צורפה לצי המלכותי בשמה המקורי, והוסיפה לשרת בו עד 1818, אז הוצאה מן השירות, פורקה ונגרטה. 

## קישורים חיצוניים

* Dictionary of American Naval Fighting Ships. Digitized copy in: DANFS Online

קטגוריה:ספינות מלחמה בצי ארצות הברית במלחמה הבלתי רשמית עם צרפת
קטגוריה:אוניות מלחמה בצי ארצות הברית
קטגוריה:פריגטות בצי ארצות הברית
עיראק במשחקים הפאראלימפיים

**[[עיראק]]** השתתפה לראשונה ב בברצלונה (1992), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה עיראק חלק מעולם.

## היסטוריה
אל המשחקים שנערכו בברצלונה בשנת 1992 שלחה עיראק משלחת של 18 ספורטאים, גברים כולם, למשחקים. המשלחת חזרה עם מדליית ארד פאראלימפית ראשונה, בה זכה האתלט אחמד חלאף בזריקת דיסקוס (קטגוריה THS3) עם תוצאה של 41.30 מטרים.

עיראק נאלצה להמתין עד המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) בטרם זכו ספורטאיה במדליה פאראלימפית נוספת. בטורניר זה זכו שני ספורטאים עיראקים במדליה פאראלימפית, שניהם בהרמת כוח. תאהר חוסיין זכה במדליית ארד בתחרות עד 82.5 ק"ג כשרים 202.5 ק"ג, ואילו פראיס עאבד זכה במדליית הזהב (בקטגוריה של מעל 100 ק"ג) עם תוצאה של 237.5 ק"ג.

ב זכתה המשלחת העיראקית בשתי מדליות פאראלימפיות נוספות בתחרות הרמת הכוח. תאהר אל-עלי זכה במדליית הארד בקטגוריה של עד 82.5 ק"ג כשהרים 222.5 קילו, ואילו ראסול מוהסין זכה במדליית הכסף (בקטגוריית משקל של עד 56 ק"ג) עם תוצאה של 185 קילו, אך נכנע לשיא עולם של שריף עותמן עותמן המצרי שניצח עם תוצאה של 202.5 ק"ג.

## ראו גם
* עיראק במשחקים האולימפיים
* עיראק במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:עיראק: ספורט
שמוליק דובדבני

**שמוליק דובדבני** (נולד ב-20 באוקטובר 1968) הוא חוקר ומרצה בתחום הקולנוע, עיתונאי ומבקר קולנוע ישראלי.

## ביוגרפיה
החל לכתוב בענייני קולנוע מ-1987 בירחון "מוניטין", במקביל לכתיבה בעיתון הצבאי "במחנה" במסגרת שירותו בצה"ל. ב-1990 עבר לכתוב בעיתון "מלאבס", ב-1992 עבר לעיתון "תל אביב", ובשנים 1993–1997 היה כתב העיתון "העיר". במקביל כתב בעיתון "עכבר העיר" בשנים 1994–2000. החל משנת 2000 כותב בתחום הקולנוע באתר ynet של "ידיעות אחרונות", ובמקביל בכתב העת לאמנות "מוזה" בהוצאת מוזיאון ישראל.

ב-1993 סיים תואר ראשון בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב, והחל להרצות במסגרת החוג. מ-1996 הרצה גם בבית הספר לקולנוע "קמרה אובסקורה". ב-1998 סיים תואר שני במסגרת החוג לתורת הספרות הכללית באוניברסיטה זו; עבודת הגמר שלו הייתה בנושא "האחרות הפיזית: דמות הגמד בקולנוע". בשנת 2000 החל את עבודת הדוקטורט בנושא סרטי תעודה אישיים, במסגרת בית הספר למדעי התרבות של אוניברסיטת תל אביב.

דובדבני כתב מספר פרסומים מדעיים בתחום הקולנוע. ב-2005 כתב על הבמאי סטנלי קובריק במסגרת הספר השני בסדרה הקולנועית "הבמאים הנבחרים" (עורך: נסים דיין, הוצאת אורט). ב-2010 יצא ספרו "גוף ראשון, מצלמה: קולנוע תיעודי אישי בישראל" (הוצאת כתר), ספר עיון על סרטי קולנוע כווידויים אישיים של יוצריהם.

משמש מבקר הקולנוע של ynet ושל "מוזה" (כתב עת לאמנות של מוזיאון ישראל). כן מכהן כיועץ בתחום הקולנוע עבור סל תרבות ארצי. משמש כמרצה בעיקר בתחומים קולנוע ישראלי וקולנוע תיעודי בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב, בבית הספר לקולנוע ע"ש סם שפיגל בירושלים, בסמינר הקיבוצים, במכללה האקדמית בית ברל, באוניברסיטה הפתוחה ובמכללת ספיר. בנוסף מרצה במסגרת משרד הביטחון, חיל החינוך בצה"ל, בית צבי, סינמטקים ועוד.

דובדבני משמש לקטור בקרנות תמיכה לסרטים ישראלים, בהן הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה וקרן רבינוביץ', בפסטיבל דוקאביב ובפורום היוצרים הדוקומנטריים. היה חבר בוועדה האמנותית של עיריית תל אביב בנושא פסטיבלי קולנוע.

## קישורים חיצוניים

* שמוליק דובדבני - קורות חיים, באתר בית ברל
* שמוליק דובדבני, באתר "תקריב", כתב עת לקולנוע דוקומנטרי
* רשימת הטורים של שמוליק דובדבני, באתר ynet
* 
* דן לחמן, גוף ראשון, מצלמה / שמוליק דובדבני, ביקורת ב"אימגו", 2 בנובמבר 2010
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מבקרי קולנוע ישראלים
קטגוריה:חוקרי קולנוע ישראלים
קטגוריה:סגל במחנה
קטגוריה:סגל מוניטין
קטגוריה:סגל ynet
קטגוריה:סגל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ד' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: קולנוע וטלוויזיה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:פורום מבקרי הקולנוע בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
יצחק בן דב

**יצחק בן דב** (6 בנובמבר 1932 – 27 בינואר 2017) היה קצין בצה"ל וכיהן כקצין הנדסה ראשי במלחמת יום הכיפורים. שימש מנהל בחברות בולטות במשק הישראלי.

## ביוגרפיה
בן דב נולד בתל אביב, בנם של אסתר ואליעזר ברמן. הוא בוגר הגימנסיה העברית "הרצליה". התגייס לצה"ל ב-1950 במחזור הראשון של העתודה האקדמית, למד הנדסה אזרחית בטכניון והתמחה בבניית שדות תעופה, קיבל את תואר המהנדס ב-1954.

לאחר לימודיו הצטרף לחיל ההנדסה, שימש קצין כבישים ובמבצע קדש היה חבר בצוות הכנת הדרכים בסיני, בעקבות קרב המיתלה נדרש להכשיר מסלול נחיתה והמראה לפינוי הנפגעים. ב-1958 מונה למפקד יחידת בינוי בבסיס חיל האוויר וב-1962 מונה לקצין הנדסה של גייסות השריון. ב-1963 יצא לאתיופיה כחבר במשלחת סיוע ישראלית שהקימה בין השאר שדות תעופה במדינה. ב-1967 מונה לקצין הבינוי של חיל האוויר, בעקבות כיבוש סיני במלחמת ששת הימים, הקים והכשיר צה"ל בסיסים ושדות תעופה בחצי האי בניצוחו של בן דב, בהם בסיס עציון, רפידים, אל עריש, שדה אופיר, ביר תמדה.

ב-1972 מונה לקצין הנדסה ראשי, הוא מילא תפקיד זה במהלך מלחמת יום הכיפורים, פיקד על הובלת גשר הגלילים במבצע אבירי לב, כשהוא בג'יפ יחד עם קצין הנדסה מאוגדה 143, אהרון טנא, עם ההכרזה על הפסקת האש הקים את אגד הצליחה . השתחרר ב-1976.

לאחר שחרורו שימש מנהל בחטיבת המתכת של קונצרן כור, יו"ר מפעל יובל-גד של כור, יו"ר המוסד המאוחד לענף הבנייה, מנהל פרויקטים בחברת אזורים ובכלל תעשיות, יזם את בניית שכונת נווה רום ברמת השרון, שימש יועץ לרשות הנמלים והרכבות.

בפעילותו ההתנדבותית כיהן בחבר הנאמנים ובוועד המנהל של הטכניון, חבר המועצה הציבורית של עמותת אומ"ץ, חבר הנהלה ויו"ר עמותת א.ל.ה-אגודה למען האזרחים הוותיקים ברמת השרון, ממלא מקום ראש מטה משק לשעת חירום בעיר. יקיר העיר רמת השרון (2010).

נפטר ב-27 בינואר 2017 ונטמן בבית הקברות מורשה ברמת השרון. היה נשוי לאילנה ואב לשני בנים ובת. בנו הבכור היה יואב בן דב.

## לקריאה נוספת
* זאב שיף ואיתן הבר, **לקסיקון לביטחון ישראל**, הוצאת זמורה-ביתן, 1976, עמ' 86

## קישורים חיצוניים

* תא"ל יצחק בן דב, אתר מורשת חיל ההנדסה
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:קציני הנדסה ראשיים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מהנדסים אזרחיים ישראלים
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:יקירי רמת השרון
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:רמת השרון: אנשי צבא
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
קאסה דה מי פאדרה

**קאסה דה מי פאדרה** (במקור: **Casa de Mi Padre**, בתרגום חופשי לעברית: בית אבי) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2012 בשפה הספרדית בבימויו של מאט פיימונטה ובכיכובם של ויל פרל, גאל גרסיה ברנאל, דייגו לונה וג'נסיס רודריגז. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-16 במרץ 2012.

## תקציר העלילה
עלילת הסרט מתמקדת בארמנדו אלווארז (מגולם על ידי ויל פרל), עובד חווה טוב לב אך נאיבי במקצת אשר חי ועבד במשך כל חייו בחווה של אביו באזור כפרי במקסיקו. ארמנדו מסור למשפחתו ונאמן לאביו, מיגל ארנסטו, למרות שהוא אינו שאפתן כמו אחיו הצעיר ראול (מגולם על ידי דייגו לונה).

לאחר שהחווה נקלעת לקשיים כלכליים קשים, ראול מגיע לעזרתו של אלווארז יחד עם ארוסתו היפה סוניה (מגולמת על ידי ג'נסיס רודריגז ). ארמנדו מתאהב באופן מיידי בסוניה, אך מנסה לשמור ממנה מרחק מתוך כבוד לאחיו. עם זאת, לאחר שהוא מגלה שראול מבצע העסקאות מסוכנות מתברר שהגעתו של ראול גרמה למשפחה להיות בסיכון רב בהרבה מבעבר.

המצב מסתבך לאחר שארמנדו מתאהב בסוניה ולאחר שהאחים מסתבכים עם ברון סמים אכזר ומסוכן בשם אונזה.

## צוות השחקנים הראשי
* ויל פרל בתפקיד ארמנדו אלווארז 
* גאל גרסיה ברנאל בתפקיד אונזה
* דייגו לונה בתפקיד ראול אלווארז 
* ג'נסיס רודריגז  בתפקיד סוניה 
* פדרו ארמנדאריס ג'וניור בתפקיד מיגל ארנסטו 
* ניק אופרמן בתפקיד הסוכן פרקר 
* אפרן רמירז בתפקיד אסטבן 
* אדריאן מרטינז בתפקיד מנואל

## קישורים חיצוניים
* 

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 2012
קטגוריה:סרטי פרודיה
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים שצולמו בקליפורניה
זעם הטיטאנים

**זעם הטיטאנים** (במקור: **Wrath of the Titans**) הוא סרט פנטזיה אמריקני משנת 2012 בבימויו של ג'ונתן לייבסמן ובכיכובם של סאם וורת'ינגטון, רוזמונד פייק, ביל ניי, אדגר רמירז, טובי קבל, דני יוסטון, רייף פיינס וליאם ניסן.

## תקציר העלילה
עשור לאחר שניצח את הקראקן, פרסאוס (מגולם על ידי סאם וורת'ינגטון), מנסה לחיות חיים שקטים כדייג יחד עם בנו בן 10 הליוס (מגולם על ידי ג'ון בל). בינתיים, מתנהל מאבק בין האלים לטיטאנים. האלים אשר נחלשים במידה רבה בשל העדר המסירות של המין האנושי ובעקבות כך מאבדים שליטה על הטיטאנים ועל המנהיג הכלוא האכזרי שלהם קרונוס אשר הוא אביהם של זאוס, האדס ופוסידון. שלושת הבנים הצליחו להדיח את אביהם לפני זמן רב, וכלאו אותו במעמקי טרטרוס.

פרסאוס מחליט לצאת לעזרתו של אביו לאחר שהאדס וארס מחליטים לחבור לקרונוס ומנסים ללכוד את זאוס. כוחם של הטיטאנים מתחזק לאחר שיתר כוחות העל של זאוס נלקחים ממנו, והכאוס פורץ עלי אדמות. פרסאוס מגייס את עזרתה של אנדרומדה (מגולמת על ידי רוזמונד פייק), אגנור (מגולם על ידי טובי קבל), והפיסטוס (מגולם על ידי ביל ניי) ויחד הם יוצאים למסע מסוכן אל עבר השאול כדי להציל את זאוס, להביס את הטיטאנים ולהציל את האנושות.

## צוות השחקנים הראשי
* סאם וורת'ינגטון בתפקיד פרסאוס
* רוזמונד פייק בתפקיד אנדרומדה
* ביל ניי בתפקיד הפיסטוס
* אדגר רמירז בתפקיד ארס אל המלחמה.
* טובי קבל בתפקיד אגנור
* דני יוסטון בתפקיד פוסידון אל הים
* רייף פיינס בתפקיד האדס אל השאול
* ליאם ניסן בתפקיד זאוס מלך האלים ושליט הר האולימפוס

## קישורים חיצוניים
* 

* 
קטגוריה:סרטי 2012
קטגוריה:סרטי פנטזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי תלת-ממד
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:מיתולוגיה יוונית בקולנוע
אמריקן פאי: האיחוד

**אמריקן פאי: האיחוד** (באנגלית: **American Reunion**; ידוע גם כ"אמריקן פאי 4") הוא הסרט הרביעי בסדרת סרטי "אמריקן פאי". הסרט נכתב ובוים על ידי ג'ון הורביץ והיידן שלוסברג.

הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-5 באפריל 2012.

## תקציר העלילה
עלילת הסרט מאחדת שוב את החברים מהסרט הראשון, השני והשלישי. 13 שנים לאחר שסיימו את לימודיהם בתיכון החבורה חוזרת למערב מישיגן ל**[[פגישת מחזור]]** בה הם נתקלים בדור תיכוניסטים חדש ומתהולל, ומגלים כי לכל אחד יש חיים משלו עם בעיות משלו - אוז מגיש תוכנית ספורט והפך מפורסם לאחר שהשתתף בתוכנית מציאות בסגנון של "רוקדים עם כוכבים", סטיפלר גר אצל אימו ועובד בתפקיד זוטר אצל בוס נוקשה, הת'ר התארסה למנתח נכלולי, קווין נשוי באושר וג'ים ומישל נשחקים בחיי הנישואין ומנסים להתמודד עם המחסור בסקס אחרי הילד הראשון.

## צוות השחקנים

[ימין|ממוזער|400px|צוות השחקנים הראשי בתצלום ממרץ 2012. מימין לשמאל: [יוג'ין לוי, טארה ריד, ג'ייסון ביגס, שון ויליאם סקוט, מינה סובארי וכריס קליין]]

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 

4
קטגוריה:סרטי 2012
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:פגישות מחזור בתרבות
קזחסטן במשחקים הפאראלימפיים

**[[קזחסטן]]** השתתפה לראשונה ב באטלנטה (1996), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף משתתפת קזחסטן מאז המשחקים הפאראלימפיים לילהאמר (1994).

## היסטוריה
מאז קיבלה קזחסטן את עצמאותה, בדצמבר 1991, החמיצה המדינה רק את המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) שהתקיימה כתשעה חודשים לאחר מכן. ומאז משחקי החורף שנערכו בלילהאמר בשנת 1994 שלחה המדינה משלחת הן למשחקי הקיץ והן למשחקי החורף.

במדליות הפאראלימפיות הראשונות בתולדותיה במשחקי הקיץ, זכתה קזחסטן ב כשהשחיינית זולפיה גבידולינה זכתה במדליית הזהב במשחה ל-100 מטרים חופשי (קטגוריה S3) כשהיא קובעת שיא עולם בקטגוריה עם תוצאה של 1:30.07 דקות. גם ראושן קוישיבייבה שהתחרתה בהרמת כוח זכתה במדליית הכסף, כשהרימה 113 ק"ג ונכנעה רק לשיא עולם של טאן יו'ג'יאו הסינית שהרימה 135 קילוגרם.

המשלחת הראשונה שנשלחה למשחקי החורף הצליחה לזכות במדליית כסף פאראלימפית אחת, כשלובוב ורובייבה זכתה באחת מתחרויות הסקי למרחקים לעשרה קילומטרים (קטגוריה B2) עם תוצאה של 54:39.3 דקות.

## ראו גם
* קזחסטן במשחקים האולימפיים
* קזחסטן במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:קזחסטן: ספורט
פירוק לגורמים

במתמטיקה, **פירוק לגורמים** הוא פירוקו של אובייקט מתמטי כגון מספר או פולינום, לרכיבים קטנים יותר, הקרויים **[[גורם|גורמים]]**, כך שמכפלת הגורמים זה בזה תתן את האובייקט המקורי. דוגמאות:
* את המספר 6936 ניתן לפרק לגורמים ראשוניים 172 &middot; 3 &middot; 23 = 6936  
* את הפולינום \ x^2-4 ניתן לפרק לגורמים \ (x-2)(x+2).

לפי **[[המשפט היסודי של האריתמטיקה]]**, כל מספר שלם אפשר להציג באופן יחיד כמכפלה של מספרים ראשוניים (עד כדי סדר). 
**[[המשפט היסודי של האלגברה]]** קובע שכל פולינום מעל שדה המספרים המרוכבים אפשר לפרק (גם כן באופן יחיד) לגורמים ליניאריים.

במקרים רבים (למשל כאשר מדובר באיברים של תחום פריקות יחידה, כמו חוג המספרים השלמים או חוג הפולינומים מעל שדה), ידיעת הפירוק לגורמים מספקת מידע מלא על המחלקים של האובייקט.

## ראו גם

* פירוק מספר שלם לגורמים לגבי אלגוריתמי פירוק למספרים שלמים

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אלגברה
ערב הסעודית במשחקים הפאראלימפיים

**[[ערב הסעודית]]** השתתפה לראשונה ב באטלנטה (1996), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה ערב הסעודית חלק מעולם.

## היסטוריה
לאורך השנים הספורטאים אותם שלחה ערב הסעודית לייצגה במשחקים הפאראלימפיים היו גברים בלבד ומעולם לא נשלחה ספורטאית. המשלחת הראשונה אותה שלחה המדינה אל המשחקים הפאראלימפיים באטלנטה בשנת 1996 כללה שני ספורטאים, שהתחרו במקצי הרמת הכוח. 

ערב הסעודית נאלצה המתין עד המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) בטרם זכתה במדליה פאראלימפית. במשלחת למשחקים שנערכו בבייג'ינג היה האתלט אוסאמה אלשאנקיטי, שהתחרה בשני מקצים. בתחרות הקפיצה לרוחק (קטגוריה F12) הוא זכה במדליית כסף, כשקפץ למרחק של 7.06 מטרים, ובתחרות הקפיצה המשולשת באותה קטגורית הנכות זכה במדליית זהב כשקבע שיא עולם עם תוצאה של 15.37 מטרים.

## ראו גם
* ערב הסעודית במשחקים האולימפיים
* ערב הסעודית במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:ערב הסעודית: ספורט
חויניקי

**חויניקי** (בבלארוסית: **Хойнікі**) היא עיר בדרום מזרח בלארוס קרוב לגבול אוקראינה–בלארוס ולכור הגרעיני בצ'רנוביל. העיר ממוקמת 105 ק"מ מהעיר הומל ו-58 ק"מ ממאזיר. היא מהווה תחנה אחרונה של מסילת רכבת שמתפצלת מקו הומל-ברסט ליטובסק.

## היסטוריה
חויניקי מוזכרת לראשונה בשנת 1504 כעיר מחוז של הדוכסות הגדולה של ליטא. החל משנת 1793 - תחת שליטת האימפריה הרוסית. בהתאם לתוצאות המפקד משנת 1906 בעיירה התגוררו 1700 יהודים מסך אוכלוסייה של 2600 תושבים. בשנת 1919 הפכה לחלק מרוסיה סובייטית. ב-1927 הועברה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של בלארוס.

מ-25 באוגוסט 1941 עד ל-23 בנובמבר 1943 העיירה הייתה כבושה בידי הצבא הגרמני. יהודי העיר רוכזו בגטו ונשלחו להשמדה.

ב-10 באוקטובר 1967 היישוב קיבל מעמד עיר. העיר נפגעה באופן משמעותי מאסון צ'רנוביל.

בשנת 2009 סופח לעיר כפר הנמצא בקרבתה ובעקבות כך אוכלוסיית העיר גדלה באופן משמעותי.

## קישורים חיצוניים

* מידע על יהדות חויניקי

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז הומל: ערים
קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז הומל: עיירות יהודיות
Midori

**Midori** הוא דפדפן אינטרנט אשר נועד להיות מהיר וקל. הוא משתמש במנוע פריסת תצוגה מסוג WebKit עם GTK+.

מידורי מגיע כחלק מסביבת שולחן העבודה Xfce, ובמספר הפצות לינוקס הוא משמש כדפדפן ברירת המחדל.

הדפדפן מופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו (**GNU LGPL**) גרסה 2.1.

Gecko משמשת כתוכנת רינדור מאז 2023.
הסיבה לכך היא שהוא מבוסס על הדפדפן החדש מבוסס Firefox, Floorp.

## תכונות
מידורי שואף להיות דפדפן מהיר וקל, אך גם נוח ופשוט לשימוש. 

לכן, מלבד השילוב בין גרסה 2 וגרסה 3 של GTK+ ועיבוד מהיר עם WebKit, הדפדפן מביא איתו את התכונות הנפוצות הבאות:
* ניהול סימניות וחלונות פשוט
* התאמה אישית לממשק המשתמש, הניתן להרחבה
* תמיכה ב־HTML5
* הגדרת חיפוש גמישה
* תמיכה בשמות תחום בינלאומיים
* תמיכה בהתקנים ניידים באמצעות Maemo
* אפשרות לתוספים והרחבות, ומספר תוספים מובנים:
** חסימת פרסומות באמצעות Adblock
** ניהול היסטוריית טפסים ועוגיות
מידורי אף עבר את מבחן Acid3.

מידורי הגדירה את דקדקגו כברירת המחדל של מנוע החיפוש.

## ראו גם
* דפדפן
* מוזילה פיירפוקס
* Xfce
* GTK+

## קישורים חיצוניים

* 

* דף הבית

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:דפדפנים
קטגוריה:GTK+
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2007
ירחמיאל דורי

**ירחמיאל "מיאל" דורי** (9 באפריל 1931 – 14 בספטמבר 2019) היה קצין הנדסה ראשי במלחמת ההתשה ומהנדס העיר תל אביב-יפו.

## ביוגרפיה
דורי, בנם של בדנה ויעקב דורי, הרמטכ"ל הראשון של צה"ל, נולד בחיפה למשפחה בת שלושה ילדים. למד בתיכון חדש בתל אביב. במהלך לימודיו התגייס לצה"ל ולחם במסגרת חטיבת קרייתי במלחמת העצמאות. לקראת סוף המלחמה החל בקורס טיס אך הוא הופסק עם החזרת בני מחזורו ללימודים בתיכון.

התגייס לצה"ל שוב ב-1953, שירת בגדוד 12 של חטיבת גולני כמדריך טירונים ויצא לקורס קצינים. יצא ללימודי הנדסה בטכניון במסגרת הצבא, אותם סיים בנובמבר 1955. בתום הלימודים הצטרף לחיל ההנדסה ב-1956, עבר קורס קציני הנדסה ונשלח לפיקוד הצפון, שם עבד תחת פיקודו של דוד לסקוב.

במלחמת סיני שירת ביחידת סיור של החיל. לאחר המלחמה מונה למפקד יחידת הנדסה קרבית של גייסות השריון.
ב-1962 סיים קורס מתקדם לקציני הנדסה של צבא ארצות הברית, עם שובו שימש מדריך ראשי בבית הספר להנדסה צבאית.

ב-1964 מונה לקצין הנדסה של פיקוד המרכז ושימש בתפקיד במהלך מלחמת ששת הימים. במסגרת זו השתתף בכיבוש מזרח ירושלים כשהוא אחראי על סילוק המחסומים והמוקשים שהפרידו בין חלקי העיר, ולאחר מכן על פינוי רחבת הכותל המערבי. לאחר המלחמה יצא ללימודי תואר שני בארצות הברית בהנדסת ייצור ומנהל עסקים.

ב-1 במרץ 1969 מונה לקצין הנדסה ראשי במקום אלחנן קליין והועלה לדרגת אלוף-משנה. בתקופת כהונתו התמודד צה"ל במלחמת ההתשה בחזית תעלת סואץ, וחיל ההנדסה נדרש להקים ולתחזק את קו בר-לב, החיל זכה על פועלו בפרס ביטחון ישראל. עם שינוי תקן הדרגה לראש חיל, הועלה בדצמבר 1970 לדרגת תת-אלוף.

בדצמבר 1972 השתחרר מצה"ל הוא מונה למהנדס העיר תל אביב-יפו, ושימש בתפקיד עד מאי 1974. בהמשך הקריירה האזרחית שלו היה יזם ואיש עסקים. בין השאר היה מנכ"ל של חברה ביטחונית בשם "הגנה (איי.אמ.טי)", שעסקה בהשקעה בפרויקטים חדשניים בתעשיות הנשק והאופטיקה. ב-1984 הונפקו מניות החברה בבורסה האמריקאית. אחר כך היה מנכ״ל חברת "צפון אמריקה חיפושי נפט". בשנת 1993 עמד בראש מיזם להפקת חשמל מהאשפה במזבלת חיריה.

במלחמת יום כיפור הציע את הרעיון, שמומש, לבנות גשר יבשתי בתעלת סואץ על מנת להקשות על השמדת גשרי התעלה על ידי המצרים.

התגורר בתל אביב והיה נשוי למאירה שעבדה כאדריכלית (1933–2006).
נטמן בבית העלמין ירקון והותיר אחריו 2 בנים ונכדים.

## לקריאה נוספת
* זאב שיף ואיתן הבר, **לקסיקון לביטחון ישראל**, זמורה-ביתן, 1976, עמ' 132.

## קישורים חיצוניים

* תא"ל ירחמיאל דורי, אתר מורשת חיל ההנדסה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:קציני הנדסה ראשיים
קטגוריה:קציני הנדסה של פיקוד המרכז
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון חדש
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:יזמים ישראלים
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:משפחת דוסטרובסקי
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:מהנדסי העיר תל אביב-יפו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
Falkon

**Falkon,**  לשעבר QupZilla, הוא דפדפן מהיר ומאובטח בקוד פתוח, המופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (**GNU GPL**) גרסה 3.

הדפדפן מאפשר שילוב חלק עם כל סביבות שולחנות העבודה, ומאופיין בעיקר במהירותו הרבה.

## היסטוריה
המיזם החל בכתיבת דפדפן למטרות לימוד. מהרעיון הבסיסי של כתיבת דפדפן פשוט, המיזם גדל מדי יום והפך לדפדפן מהיר מאוד. 

בדצמבר 2010 שוחררה הגרסה הראשונה, אשר נכתבה ב־Python ובאמצעות PyQt. ב־2011 קוד המקור שוכתב ל־C++, במטרה לשלב את הדפדפן בצורה חלקה עם Microsoft Windows ושולחנות עבודה של לינוקס.

## תכונות
עם כל גרסה חדשה, מתווספות לדפדפן תכונות חדשות רבות. נכון לעכשיו, Falkon בעל כלל התכונות הרגילות של הדפדפנים, אך בנוסף לכך מספק מספר תכונות מעניינות:
* הפעלה מהירה מאוד
* מעבר דפים מהיר במיוחד עם מנוע ה־QWebKit
* מנהל מנועי חיפוש עם תמיכה ב־OpenSearch
* ערכות נושא לדפדפן, המאפשרות מראה ייחודי, או מראה כמעט־זהה לתצוגת שולחן עבודה מסוים
* דפדוף מהיר - גישה מהירה לדפים הנצפים תדיר על ידי המשתמש במסך פתיחת כרטיסייה חדשה
* חסימת פרסומות באמצעות התוסף המובנה AdBlock
* חסימת תוכן פלאש באמצעות Click2Flash.
כמו כן ישנה אפשרות להשתמש בדפדפן באמצעות ממשק שורת הפקודה.

## ראו גם
* Qt

## קישורים חיצוניים

* 

* דף הבית
* דף הבית ב־GitHub
* בלוג הדפדפן
* ויקי הדפדפן
* הדפדפן ב־openDesktop.org
* צילומי מסך

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:דפדפנים
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2010
יואל גמליאל

**יואל גמליאל** (נולד ב-31 ביולי 1963) הוא פוליטיקאי ישראלי, שכיהן בשנים 2024-2008 כראש מועצת גדרה ה-8.

## ביוגרפיה
גמליאל נולד בכפר אוריאל שבגדרה, לעליזה שעלתה מלוב וליוסף גמליאל שעלה מתימן. ילד שני מבין שישה אחים.

בשנת 2003 התמודד גמליאל על ראשות מועצת גדרה מטעם הליכוד נגד ירון יצחק בן-נון, אך הפסיד וכיהן כסגן ראש המועצה. בבחירות למועצה ב־2008 שב גמליאל להתמודד על ראשות המועצה, הפעם מטעם רשימה עצמאית בתמיכת הליכוד וניצח.

במהלך כהונתו ניסה גמליאל להוביל שורה של צעדים לפיתוח המושבה: בניית שכונה חדשה במזרח העיר בשם "שכונת גולדה"; בניית קאנטרי קלאב במרכז המסחרי של המושבה; והוצאה לפועל של מספר מיזמים בתחום התחבורה כגון בניית תחנת רכבת בגדרה וחיבור של "שכונת גולדה" לכביש 7.      מנגד, לא פעם נמתחה ביקורת על ניהולו את המועצה; בדצמבר 2021 פורסמה כתבה בכאן חדשות על אודות התנהלותו הכוללת שלילת תקציבים מעיתונות מקומית שביקרה אותו ומניעה של מבקר המועצה ממידע וממקום עבודה הולם.

בבחירות 2013 זכה גמליאל בכהונה נוספת בראשות העירייה. בבחירות המקומיות ב-2018 נבחר לכהן קדנציה נוספת. בשלהי 2018 פורסם כי נחקר במשטרה בחשד לשיבוש הליכי חקירה ובקשירת קשר לביצוע פשע ושוחרר באותו היום, בנוגע לסכסוך אישי מתמשך עם חבר מועצה אחר.

באוקטובר 2023 יזם גמליאל ביקור של פיקוד העורף במרכז תרומות לחיילי צה"ל, אשר הופעל על ידי יריבו הפוליטי, סהר פינטו. לטענת פינטו גמליאל יזם את הביקור ממניעים פוליטיים, ולכן צילם אותו במטרה לתעד את האירוע. בתגובה, סטר גמליאל לטלפון ממנו צילם פינטו את האירוע והפיל אותו לקרקע, ולדברי פינטו אף הרס אותו. בעקבות האירוע הגיש פינטו תלונה במשטרה כנגד גמליאל, אך היא נדחתה בטענה כי "נסיבות העניין לא מתאימות לדין פלילי".

בבחירות המקומיות ב-2024 התמודד לתקופת כהונה רביעית מול יו"ר האופוזיציה במועצה המקומית סהר פינטו. גמליאל הפסיד לפינטו, כשהוא מקבל 34.6% מהקולות לעומת 47.2% לפינטו. ב-19 במרץ 2024 סיים את תפקידו באופן רשמי.

לאחר סיום כהונתו נטען על ידי יריביו בישיבת המועצה כי במשך כל שנת 2023 המועצה בראשותו לא הגישה דוחות למשרד הפנים, וכי השאיר את המועצה בגירעון הגדול ביותר בתולדותיה, העומד על כ-75 מיליון ש"ח. גמליאלי עצמו טען בדיון שהגרעון פיקטיבי וניתן להסדרה בקלות, ושהוא עצמו קיבל את המועצה בשנת 2008 בגרעון של 40 מיליון שקל, אותו הצליח לצמצם במהלך השנים, עד לשנים האחרונות, בהן גדל הגרעון, לטענתו, בגלל קושי בהתמודדות עם קליטת שכונת גולדה.

## משפחה
אחותו הצעירה היא הפוליטיקאית גילה גמליאל.

גמליאל נשוי לתמר ואב לשני ילדים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי המועצה המקומית גדרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
קמבודיה במשחקים הפאראלימפיים

**[[קמבודיה]]** השתתפה לראשונה ב בסידני (2000), כששלחה משלחת של 11 ספורטאים למשחקים, ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה קמבודיה חלק מעולם.

## היסטוריה
המשלחת הראשונה אותה שלחה קמבודיה למשחקים בסידני בשנת 2000 כללה רק את נבחרת הכדורעף נכים הלאומית. הנבחרת הפסידה בכל חמשת משחקיה הראשונים, וניצחה באחרון בלבד את נבחרתה של אוסטרליה במשחק על המקומות 7-8. אל הטורנירים הבאים שלחה קמבודיה משלחות קטנות יותר, שלא עלו על שני משתתפים כל אחת. הספורטאים הנכים אותם שלחה קמבודיה מעולם לא זכו במדליה פאראלימפית, ולא הגיעו להישגים ספורטיביים משמעותיים.

## ראו גם
* קמבודיה במשחקים האולימפיים
* קמבודיה במשחקים האולימפיים לנוער

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:קמבודיה: ספורט