אל מלא רחמים

"**אל מלא רחמים**" הוא נוסח של תפילת הזכרת נשמות הנהוגה בקהילות אשכנז המזרחי, שאותה אומר החזן לעילוי נשמתם של נפטרים, בעת הלוויה, בעת העלייה לקברו של הנפטר, בימי זיכרון ובמקרים נוספים שבהם מזכירים את זכר הנפטר. תפילה זו נהוגה היום גם במעמד של ימי זיכרון לאומיים, ובפרט ביום הזיכרון לשואה ולגבורה וביום הזיכרון לחללי צה"ל.

## מקור
[שמאל|ממוזער|250px|"אל מלא רחמים" על קבר ב[בית הקברות היהודי בוורשה]]
שמאל|ממוזער|250px|תפילת אל מלא רחמים במחזור אלטונה מ-1744
אף על פי שמנהג של הזכרת נשמות בתפילה מוזכר כבר אצל הגאונים, תפילה הנקראת "אל מלא רחמים" אינה נמצאת אצל הראשונים. הראשון להזכיר תפילה בשם "אל מלא רחמים" הוא בספר מעבר יבוק שיצא לאור בשנת 1626.

## נוסחי התפילה

לתפילה יש תבנית קבועה, המורכבת מטקסט קבוע שבו משולב שמו של הנפטר (במקרה של אזכרה ליחיד), או תיאורם של הנפטרים (במקרה של אזכרה קבוצתית). כבר לאחר גזירות ת"ח–ת"ט נקבעו נוסחים מיוחדים לזכר הנרצחים במאורעות אלו ונוהג זה של קביעת נוסח לתפילה לזכר קורבנות של אסון בהיקף גדול נמשך במשך השנים. כך למשל, נכתבו נוסחים של התפילה עבור מעפילים שמתו בדרכם למולדת ועבור הרוגי מטוס "אל-על" אשר הופל בשמי בולגריה.

נהוג לשיר את התפילה בסולם פריגיש.

### הגרסה הישנה

הגרסה הישנה הייתה "המצא מנוחה נכונה **תחת** כנפי השכינה".
אך השל"ה שינה אותה ל"'''על כנפי השכינה"
משום שמתחת לשכינה נחשב לדרגה נמוכה יותר שאותה מקבלים גרים בלבד.
 
### גרסה לנפטר
:(במקרה של נפטרת, הנוסח משונה בהתאם)

### גרסה לזכר [[חלל מערכות ישראל|חללי מערכות ישראל]]

לוחמי המחתרות נוספו לתפילה בשנת 1969.

### גרסה לזכר [[נפגע פעולת איבה|חללי פעולות האיבה]]

### לזכר קורבנות [[השואה]]
כבר במהלך השואה חיברה הרבנות הראשית נוסח אל מלא רחמים לזכר קורבנות היטלר. נוסחים שונים לזכר קרבנות השואה נכתבו במהלך השנים. אחד ההבדלים, שעורר דיון ציבורי נרחב, נגע לציון זהות הרוצחים. בין הנוסחים שהיו בשימוש היו שהתייחסו אל המרצחים כ"הנאצים ועוזריהם", "המרצחים הגרמנים" או "הצוררים הגרמנים" והיו שכלל לא ציינו את זהות המרצחים. בשנת 1960, הנשיא, יצחק בן-צבי, ביקש לתקן את הנוסח של הרבנות הראשית לישראל ולכלול בו אזכור מפורש שהרוצחים היו "הנאצים הגרמנים, בני בריתם וגרוריהם". בטקס שנערך אותה שנה ביום השואה צוין שהקרבנות הומתו בידי "רשעי העולם" דבר שהביא למחאות חריפות ולהאשמות בטיהור המרצחים וסילוף ההיסטוריה שהופנו כלפי יד ושם, בין השאר בידי הרב מרדכי נורוק. יד ושם טען להגנתו שלא הוא קבע את הנוסח, אלא השתמש בנוסחים שונים שהובאו על ידי החזנים. לקראת יום הקדיש הכללי שלאחר מכן ביקשה מועצת הרבנות הראשית לקבוע נוסח אחיד לתפילת אל מלא רחמים לקורבנות השואה. ב-1962, השתמש יד ושם בנוסח "הנאצים ועוזריהם", שהיה הביטוי ששימש את הכנסת בחוקים שונים, לטענתו בהיעדר נוסח של הרבנות. מהרבנות טענו לעומת זאת שהם העבירו נוסח שציין מפורשות את ארצות ההשמדה וכללו במפורש את גרמניה, פולין והונגריה.

עניין נוסח אחר בתפילה על קרבנות השואה נוגע לאזכור דרכי ההמתה. היו שהשתמשו בפועל "שנשרפו" או בציון "שנרצחו במיתות משונות", אך ברוב הנוסחים הופיע פירוט רב יותר, למשל: "שנשרפו, שנהרגו ונשמדו" או "שנהרגו, שנחנקו, שהוטבעו, שנשרפו, ושנקברו חיים". הנשיא ציין נוסח שכלל "שנהרגו, שנשחטו, שנשרפו, שנטבחו, שנחנקו, ושנקברו חיים" וביקש להוסיף "ושנחטפו והובלו למוות".

ענייני נוסח אחרים שהופיעו בחלק מהגרסאות כללו את מספר הקורבנות (מאות אלפים, אלפים רבים, מיליונים, שישה מיליון), ציון שהקרבנות כללו "אנשים ונשים ילדים וילדות", ציון ארצות המוצא של הנרצחים וציון מחנות ההשמדה העיקריים. כן נוסף בחלק מהנוסחאות "ארץ אל תכסי דמם".

הנוסח מיום הזיכרון לשואה ולגבורה תשע"ח:

נוסח אחר, מחורז, של אל מלא רחמים לנרצחי השואה נכתב בהוראת האדמו"ר מבעלז, ונאמר בחסידות בעלז בתענית כ' בסיוון. הנוסח נכתב בהשראת נוסח 'אל מלא רחמים' שיוחד להרוגי גזרות ת"ח ות"ט.

## אזכורים בתרבות
תפילה זו מלווה גם את סצנת הסיום של סרט הקולנוע "הגן של פינצי קונטיני" העוסק בשואת יהודי איטליה.

בעקבות תפילה זו כתב המשורר יהודה עמיחי את שירו "אל מלא רחמים", המתחיל במילים . השיר הוא מעין התרסה נגד התפילה והאל. הדובר בשיר טוען כי העולם ריק מרחמים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אל מלא רחמים – תפילה לזיכרון חיילי צה"ל ולעילוי נשמתם מפי החזן הרב זכריה זרמתי בניגון משולב (ספרדי\אשכנזי).

## הערות שוליים

קטגוריה:תפילות ביהדות
קטגוריה:פטירה ואבל ביהדות
קטגוריה:שירי הספד