open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
להתחתן איתי

"**להתחתן איתי**" הוא שיר פופ ישראלי שהוקלט על ידי הזמרים שחר טבוך ונועם קלינשטיין. השיר יצא לאור ב-20 באפריל 2025 על ידי חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, ונכתב והולחן על ידי טבוך, קלינשטיין ואופיר יוגב, שגם הפיק מוזיקלית את השיר. השיר הוא סינגל מתוך אלבומו השני של טבוך, "תעני דחוף".

## רקע וכתיבה
"להתחתן איתי" הוא שיתוף פעולה ראשון בין טבוך לקלינשטיין, שנוצר מתוך חברות אישית ורצון ליצור יחד. השיר נכתב מנקודת מבט הומוריסטית-ביקורתית על מערכות יחסים, ומתאר את הדיסוננס בין תכונות אישיות מורכבות לבין הרצון של אחרים להתחייב. קלינשטיין סיפרה כי הרעיון לשיר נולד לאחר פרידה, כאשר כתבה משפטים על תכונותיה האישיות והופתעה מהתגובות של הסובבים לה. טבוך הזדהה עם התוכן, והשניים החליטו לפתח את הרעיון לשיר משותף.

## סגנון מוזיקלי
השיר משלב אלמנטים של פופ עם נגיעות של ג'אז ישראלי נוסטלגי. הוא מאופיין במבנה דואט, שבו כל אחד מהזמרים מציג את נקודת מבטו האישית, תוך שילוב שמות פרטיים שמרמזים על חוויות זוגיות מהעבר. הטקסט מתאפיין בשפה יומיומית ובשילוב של הומור עצמי.

## וידאו קליפ
הקליפ לשיר, בבימויו של עומר אלוני, מציג עולם צבעוני והומוריסטי, עם אסתטיקה המזכירה תוכניות ילדים כמו "פרפר נחמד" ו"רחוב סומסום". הקליפ צולם בחסות מותג הפרחים של BuyMe, ומשלב בובות ואנימציה.

## קבלה וביקורת
עם יציאתו, השיר זכה להצלחה מיידית, והגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות של מדיה פורסט, כשהוא עוקף שירים פופולריים אחרים. הביקורות התייחסו לשיר כקליט, משעשע ומקורי, והדגישו את הכימיה המוזיקלית בין טבוך לקלינשטיין. השיר זכה לחשיפה נרחבת ברשתות החברתיות ובתחנות הרדיו.

## מיקומי שיא

## קרדיטים
* אופיר יוגב – כתיבה, הלחנה והפקה מוזיקלית
* נועם קלינשטיין – כתיבה והלחנה
* עמרי בר – קלידים ותכנותים
* עמרי הוד – מאסטרינג
* שחר טבוך – כתיבה והלחנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי נועם קלינשטיין
קטגוריה:שירי שחר טבוך
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על נישואים
קטגוריה:שירי ג'אז
קטגוריה:שירי פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
ענת וידור

**ענת וידור** (נולדה ב-1972) פעילת ציבור ישראלית ציונית, המכהנת כיום כנשיאת ויצו העולמית, חברת הנהלה של הקונגרס היהודי העולמי וחברת הנהלה ב.

## ביוגרפיה
וידור נולדה בדרום אפריקה, בשם ענת שכטר, להורים ישראלים שהיו בשליחות מטעם הסוכנות היהודית. סבי סבתה של וידור הוא הרופא ד"ר מנחם שטיין, מאנשי עליית הבילויים, שעלה לארץ ב־1883 ומונה על ידי הברון רוטשילד כרופא המושבות יהודה. הוא יזם את הקמת שכונת נווה צדק, הקים את בית החולים היהודי הראשון ביפו והיה ממלַחֵי השם העברי. ב־1902 עבר לאם המושבות, פתח תקווה, ועזר בייסודה של העיר.

לאחר סיום שירותה בצה"ל, בחיל החימוש, גויסה וידור לשליחות בת שלוש שנים באוסטרליה, מטעם הסוכנות היהודית, תנועת בית"ר ותנועת מכבי העולמית. לאחר שחזרה לישראל, נישאה ולמדה לתואר ראשון בארכאולוגיה והיסטוריה של ארץ ישראל ב, ולאחר מכן שימשה כדוברת המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

מעברה השני לאוסטרליה היה לתקופה ממושכת יותר, ובתקופה זו סיימה תואר שני בתקשורת ויחסי ציבור באוניברסיטת בונד באוסטרליה, והחלה את פעילותה בסניף ויצו סידני.

מתפקיד התחלתי של מנהלת הפעילות של הסניף המקומי של ויצו, הגיעה לתפקיד נשיאת ויצו סידני, כשהיא מטביעה את חותמה על שיטות גיוסי הכספים, ויזמה פרויקטים של ויצו בישראל, ביניהם ״מקום בלב״ בבאר שבע, בית לנערות בסיכון.

עם חזרת המשפחה לישראל בשנת 2018, המשיכה וידור את פעילותה בויצו. ב־2021 מונתה לוועד המנהל של ויצו העולמית, והחזיקה את תיק השיווק ויחסי הציבור של הארגון. בתחילת שנת 2024 היא נבחרה לנשיאה השמינית של ויצו העולמית.

### כנשיאת ויצו
עם תחילת כהונתה של וידור כנשיאת ויצו, החלה ליזום ולבצע רפורמות מקיפות הן במעמד ופעילות מוסד הנשיאות בארגון, הן בקשר בין הפדרציות השונות בעולם לבין מנהלת ויצו, והן במערך גיוס הכספים לטובת מטרות חברתיות בישראל.

היא הציבה את ההסברה נגד האנטישמיות בעולם כמטרה ראשונה במעלה בשליחותה הציבורית, והחלה לפרסם הן בתקשורת היהודית העולמית והן באופן ויראלי ברשת טור שבועי בנושא האנטישמיות העולמית, שתוקף תופעות אנטישמיות וחושף את הצביעות שמאחוריהן.

עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל לקחה על עצמה למגן את כל מעונות הגיל הרך של ויצו. בנוסף, שמה וידור את פרויקט הבית הפתוח בשדרות כיעד של ויצו במטרה לשקם את החיים בעיר ולהחזיר את תושביה, ופנתה בהצלחה ליהדות העולם שתסייע במטרה זו. היא יצאה לסבבים של הרצאות הסברה פרו־ישראלית בפני פדרציות ויצו בעולם, בהן גייסה יהודים ולא־יהודים לתמיכה אקטיבית בישראל.

## חיים אישיים
וידור נשואה בשנית, לגרי וידור – יהודי ישראלי־אוסטרלי, בן למשפחת נדבנים בולטת שהקימה את מרכז וידור בערבה וכפר האמנים "צוקים". היא אמם של רפאלה טווינה, וכוכב הרשת יוחנן טווינה.

## קישורים חיצוניים
* באתר ויצו

קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:שליחי הסוכנות היהודית
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות ילידות דרום אפריקה
קטגוריה:ישראלים ילידי דרום אפריקה
קטגוריה:ראשי ויצו
קטגוריה:חברי הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1972
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
סליחה (שיר)

"**סליחה**" הוא שיר משותף של הזמר ששון איפרם שאולוב והראפר סטטיק, שיצא לאור ב-25 באפריל 2025. השיר נכתב והולחן על ידי השניים יחד עם המפיק המוזיקלי ג'ורדי, שגם הפיק את השיר. הקליפ לשיר בוים על ידי רומן בוצ'אצקי. השיר משלב מאפיינים של מוזיקה ים-תיכונית ופופ ישראלי. נכון לספטמבר 2025 לשיר יש למעלה מ-2.3 מיליון צפיות ביוטיוב.

## רקע ויצירה
"סליחה" מסמן את שיתוף פעולה ראשון בין ששון שאולוב, הפועל בז'אנר הים-תיכוני, לבין סטטיק, המזוהה עם סגנון הפופ וההיפ-הופ. השיר עוסק בנושא חרטה ובקשת סליחה.

הפקת השיר הופקדה בידי ג'ורדי והקליפ לשיר בוים בידי רומן בוצ'אצקי ופורסם בערוצי היוטיוב של שני האמנים.

## קרדיטים
* ג'ורדי – כתיבה, הלחנה, עיבוד, הפקה מוזיקלית, קלידים, תכנותים ומיקס
* מאיר משעלי – כינור
* מיקי אביעוז – גיטרות
* סטטיק – כתיבה והלחנה
* עידו אופיר – מאסטרינג
* ששון איפרם שאולוב – כתיבה והלחנה

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי סטטיק
קטגוריה:שירי ששון איפרם שאולוב
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטטיק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירי פופ
אפר ואבק (שיר)

"**אפר ואבק**" הוא שיר מאת יהודה פוליקר ויעקב גלעד, שיצא לאור בשנת 1988 כחלק מאלבום האולפן השלישי של פוליקר, הנושא את אותו השם. השיר עוסק בזיכרון השואה ובחוויות הדור השני לניצולים, ונחשב לאחד השירים הבולטים והמשפיעים במוזיקה הישראלית.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי יעקב גלעד, בנה של הלינה בירנבאום, ניצולת שואה וסופרת. ביוני 1986, ארבעים שנה לאחר שחרורה ממחנות המוות, החליטה בירנבאום לשוב ולבקר בפולין כדי לראות את מחנות ההשמדה כאדם חופשי. מאוחר יותר כתבה בירנבאום את הספר "החיים כתקווה" בעקבות הביקור. גלעד, שחשש מהשפעת המסע על אמו, כתב את השיר מנקודת מבטו כבן הדור השני לשואה, המתמודד עם החלטתה של אמו לחזור למקומות הכאב והזיכרון. המילים מבטאות דאגה, כאב וחוסר הבנה כלפי הצורך לחזור לעבר הטראומטי.

## תוכן השיר
השיר נפתח בתיאור דואלי של יופי אביבי לצד חורבן, שמסמל את ההקשר של השואה והרס הילדות של הנמענת. הדובר מתאר תמונה פסטורלית לכאורה, אך מביע שברון לב פנימי, בשל הידיעה שהמקומות המתוארים הם חורבות ילדותה של האם. השיר עוסק באובדן מוחלט של ילדותה של הנמענת, שבה לא נותרו אנשים או בתים שיזכירו את העבר. בפזמון הדובר שואל שוב ושוב , מה שמעיד על דאגה ותחושת אובדן נוכח המסע לעבר הטראומטי. המשפט  מבטא את התפיסה שהעבר והזיכרון נותרו כמשקעים כואבים בלבד, עם אזכור מרומז לשריפות בתקופת השואה. ישנה הדגשה לכך שהטראומה לא נמחקה, גם שנים רבות לאחר התרחשותה. הדובר מביע דאגה ישירה לנמענת, ממליץ לה לקחת מעיל, כסף קטן וגביש סוכר למסע, כסמלים להכנה נפשית ופיזית למסע קשה. המסע מתואר כמסע נואש, אל מקום שבו אין יותר מי שיקבל את הנוסעת, דבר שמחזק את תחושת הריקנות והאובדן. הבית השלישי מעמיק את הדאגה של הדובר, שמעלה שאלות על מי ישמור על הנמענת וינחם אותה במהלך מסעה. בסיום השיר, הדובר משלים עם העובדה שהנמענת נוסעת, ומפציר בה לקחת מעיל כי צפוי לה קור, גם במובן הממשי וגם במובן הרגשי.

## לחן וביצוע
הלחן, שנכתב על ידי יהודה פוליקר, משלב אלמנטים של מוזיקת רוק עם השפעות יווניות, המאפיינות את סגנונו המוזיקלי. העיבוד המוזיקלי יוצר אווירה קודרת ומלנכולית, התואמת את תוכן השיר.

## השפעה וחשיבות

"אפר ואבק" נחשב לאחד השירים המרכזיים באלבום הנושא את שמו, אשר עסק בזיכרון השואה מנקודת מבטם של בני הדור השני. האלבום והשיר זכו להצלחה רבה והתקבלו באהדה על ידי הקהל והמבקרים ונמכר ביותר מ-70,000 עותקים. בשנת 2005 נבחר האלבום "אפר ואבק" למקום הראשון בפרויקט "100 האלבומים הטובים ביותר" של העיתון "ידיעות אחרונות".

השיר מושמע לעיתים קרובות בטקסי זיכרון לשואה ובאירועים ממלכתיים, והפך לסמל של התמודדות עם זיכרון השואה בחברה הישראלית.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי יהודה פוליקר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יעקב גלעד
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יהודה פוליקר
קטגוריה:שירים על השואה
קארם

**קארם** (בצרפתית: **Carême**) היא סדרת דרמה היסטורית-ביוגרפית צרפתית שעלתה לשירות הזרמת המדיה "אפל TV פלוס" ב-30 באפריל 2025.

## תקציר העלילה
עלילת הסדרה מגוללת את קורותיו של השף הצרפתי מארי-אנטואן קארם, החל מראשיתו כשולייתו העני של בעל פונדק עלוב ועד להפיכתו לשף הסלבריטאי הראשון בעולם, שנודע בכינויו "שף המלכים" ו"מלך השפים", בתקופת נפוליאון בונפרטה.

## צוות השחקנים
* בנז'מן וואזן – **[[מארי-אנטואן קארם]]**
* לינה ח'ודרי – **הנרייט**
* ז'רמי רנייה – **[[שארל-מוריס דה טליראן|שארל-מוריס דה טליראן-פריגור]]**

## הפקה
ביוני 2023 נודע כי שירות הזרמת המדיה "אפל TV פלוס" הזמינה סדרת דרמה היסטורית-ביוגרפית צרפתית בת שמונה פרקים, שתבוים על ידי הקולנוען הצרפתי מרטין בורבולון, תתבסס על ספר העיון "Cooking for Kings: The Life of Antonin Carême" מאת איאן קלי, וכי על יצירתה יופקדו קלי ודייוויד סרינו. על הפקתה של הסדרה בפועל הופקדו ונסה ואן זוילן ודומיניק פארוז'ה.

את צוות השחקנים מוביל בנז'מן וואזן בדמותו של מארי-אנטואן קארם, ולצדו מככבים גם לינה ח'ודרי בדמותה של אהובתו, הנרייט, וז'רמי רנייה בדמותו של הדיפלומט שארל-מוריס דה טליראן-פריגור.

## הפצה
הסדרה עלתה לשירות הזרמת המדיה "אפל TV פלוס" ב-30 באפריל 2025.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה צרפתיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות דרמה היסטוריות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
קטגוריה:אפל TV פלוס: תוכניות וסדרות
רוחות בית הספר (סדרת טלוויזיה, 2023)

**רוחות בית הספר** (באנגלית: **School Spirits**) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית שנוצרה על ידי מייגן טרינרוד ונייט טרינרוד, והוצגה לראשונה בפרמאונט ב-9 במרץ 2023. בסדרה, שעובדה מהרומן הגרפי שנכתב על ידי בני הזוג טרינרוד ומריה נגוין, מככבים פייטון רוי ליסט, כריסטיאן ונטורה, מילו מנהיים וספנסר מקפירסון. ביוני 2023, הסדרה חודשה לעונה שנייה, שעלתה לראשונה ב-30 בינואר 2025. במרץ 2025, הסדרה חודשה לעונה שלישית שתעלה ב-28 בינואר 2026.

## רקע
התוכנית מתרחשת בעיירה הבדיונית ספליט ריבר, ויסקונסין, שבארצות הברית. היא עוקבת אחר מאדי, נערה שתקועה בחיים שלאחר המוות אשר חוקרת את ההיעלמות המסתורית של עצמה. מאדי יוצאת למסע לפתרון התעלומה כשהיא מסתגלת לתיכון בחיים שלאחר המוות. 

## צוות השחקנים והדמויות

### דמויות ראשיות

* פייטון ליסט – **מאדי נירס**, מתבגרת שמוצאת את עצמה לפתע בין הרוחות המאכלסות את תיכון ספליט ריבר. מאדי לא זוכרת מה קרה לה ומבלה את העונה הראשונה בחקירת הרצח האפשרי שלה. כמו כל הרוחות בתיכון, היא לא יכולה לעזוב את שטח בית הספר.
* כריסטיאן ונטורה – **סיימון אלרוי**, החבר הכי טוב של מאדי בתיכון והאדם החי היחיד שיכול לראות ולדבר איתה אחרי היעלמותה.
* מיילו מנהיים – **וולי קלארק**, רוח של מתבגר שמת במהלך משחק כדורגל בתיכון. הוא מתעניין במאדי באופן רומנטי.
* ספנסר מקפירסון – **אקסבייר בקסטר**, בן זוגה של מאדי בעולם החיים. מאדי מגלה שהוא בגד בה עם קלייר זומר.
* קיארה פיצ'רדו – **ניקול הררה**, חברה קרובה של מאדי וסיימון.
* שרה ירקין – **רונדה רוזן**, רוח מתבגרת צינית שנרצחה על ידי היועצת שלה.
* ניק פוגליזה – **צ'רלי**, רוח של מתבגר שהופך לחברה הראשון של מאדי בחיים שלאחר המוות. צ'רלי, שהיה אלרגי לאגוזים, מת כשהשאיר את מזרק האפיפן שלו בבית ואכל צ'יפס מבושל בשמן בוטנים בבית הספר. לפני מותו, צ'רלי היה במערכת יחסים עם אמיליו פיגרואה, שכיום הוא מורה בבית הספר.
* ריינבו וודל – **קלייר זומר**, המעודדת הראשית של בית הספר, חברתו הסודית של אקסבייר, וחברת ילדות לשעבר של מאדי.
* ג'וש צוקרמן – **מר מרטין** (עונה 2, עונה 1 חוזר), רוח בתיכון ספליט ריבר שמוביל "קבוצת תמיכה שלאחר המוות". הוא היה מורה למדעים לפני שמת בשריפה במעבדה בכיתה שלו. נראה שהוא מעוניין לעזור לרוחות המתבגרות "לחצות".
* ג'ס גאבור – **ג'נט המילטון** (עונה 2), רוח מתבגרת שהייתה מדענית שאפתנית וגדלה בבית נוצרי.

### דמויות חוזרות

* מריה דיזיה – **סנדרה נירס**, אמה האלכוהוליסטית של מאדי.
* ריי-אן בון – **דון** (עונה 1, עונה 2 אורחת), רוח מתבגרת חסרת דאגות שמתה בהתחשמלות בשוגג.
* פטריק גילמור – **מר אנדרסון**, המורה לספרות בתיכון.
* איאן טרייסי – **בקסטר**, אביו של אקסבייר והשריף של העיירה, אשר חוקר את היעלמותה של מאדי.
* מיילס אליוט – **יורי** (עונה 2), רוח מתבגרת שבילה ליד גלגל החרס, תוך התעלמות מרוב הרוחות האחרות. יורי מת בחממה של בית הספר בשנות ה-70.
* צ'י האנג מה – **קווין** (עונה 2), רוח מתבגרת שמתה בתאונת אוטובוס בחזרה מתחרות של התיכון שלה.

## סקירת הסדרה

## שחרור
העונה הראשונה של הסדרה עלתה לראשונה ב-9 במרץ 2023 בפרמאונט+. העונה השנייה עלתה לראשונה ב-30 בינואר 2025. העונה השלישית תעלה לראשונה ב-28 בינואר 2026.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרמאונט+: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2023
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות נעורים אמריקאיות
42 ילדים

**42 ילדים** (באנגלית: **Forty-two Kids**) הוא ציור שמן על בד מאת הצייר האמריקאי ג'ורג' בלווז, שנוצר באוגוסט 1907. הציור מתאר קבוצה של נערים עירומים ולבושים חלקית, העסוקים במגוון פעילויות – שחייה, צלילה, שיזוף, עישון וייתכן אף הטלת שתן – על ובסביבת מזח מתפורר מעל האיסט ריבר בניו יורק.

## תיאור הציור
היצירה מתאפיינת בסגנון עירוני ריאליסטי מובהק. בלווז, שנחשב למתבונן חד של חיי העיר, צייר את הנערים "קטני הרגליים" בתנועותיהם התמימות והמגושמות בקווים נמרצים וחסכוניים. הקומפוזיציה נשענת על גריד בסיסי של קורות העץ במזח, שעליהן מפוזרים הנערים באופן אקראי לכאורה. בלווז הקפיד לתאר את הרקע האתני המגוון של הנערים, שהיו בני מהגרים ממעמד הפועלים בשכונות העוני של מנהטן, בהם איטלקים, רוסים, גרמנים, פולנים ואירים. הכותרת "ילדים" (Kids) בשפה המדוברת באותה עת התייחסה לנערי רחוב משוטטים, בעלי נטייה לפשע זעיר ושובבות.

[250px|ממוזער|שמאל|[בריכת השחייה הטבעית, ציור מאת תומאס אייקינס]]
## הקשר והשפעות
הציור מזכיר את היצירה בריכת השחייה הטבעית של תומאס אייקינס, אך בניגוד לאייקינס שהעניק לדמויות שלו הילה של אצילות קלאסית, בלווז הציג נערים מודרניים חסרי אצילות, בדומה לדמויות עממיות מקומיקס כמו "הילד הצהוב". הכותרת והנושא חיזקו את ההקשר השלילי של ילדי מהגרים שנחשבו באותה תקופה למטרד, ואף הושוו בעיתונות לבעלי חיים כגון קופים, חרקים וחיידקים. תגובות אלו ביטאו פחד חברתי נפוץ בתחילת המאה ה-20 מפני ההשפעות השליליות של הגירה בלתי מבוקרת על החברה והבריאות הציבורית באמריקה.

## תולדות היצירה
הציור הוצג לראשונה בתערוכת קרנגי בשנת 1909, שם נרכש בידי רוברט סי. הול. לאחר מותו של הול היצירה הועברה לידי האחים וונדרלי בפיטסבורג, שהציגו אותה במספר הזדמנויות. לאחר מכן נרכשה על ידי הזוג פיטר גליק מפיטסבורג, ובנובמבר 1931 נרכשה דרך גלריית ויליאם מקבת' על ידי הגלריה לאמנות קורקורן שבוושינגטון. בשנת 2014 עברה היצירה לאוסף הגלריה הלאומית לאמנות.

## קבלה וביקורת
כשהוצג לראשונה בשנת 1908 באקדמיה הלאומית לעיצוב, עורר הציור תגובות מגוונות. לצד ביקורות ששיבחו את מקוריותו ואת חיוניותו, נשמעו גם קולות של ביקורת חריפה על טעויות ברישום ובפרופורציות ועל אבסורדיות כללית של היצירה. חבר שופטים באקדמיה של פנסילבניה לאמנויות סירב להעניק ליצירה את פרס ליפינקוט היוקרתי, מחשש שהנושא והכותרת יעליבו את נותן הפרס. בלווז עצמו התבדח ואמר שהשופטים חששו מ"הציור העירום", אך לא פירט אם כוונתו הייתה למראהו הסקיצתי של הציור או לנושאו הנחות. למרות המחלוקת, בשנת 1909 נרכשה היצירה על ידי רוברט סי. הול. זו הייתה המכירה השנייה של בלווז בקריירה שלו, והראשונה לאספן פרטי.
## הערות שוליים

קטגוריה:ציורים מהמאה ה-20
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי עירום
קטגוריה:ג'ורג' בלווז: ציורים
קטגוריה:מים באמנות
קטגוריה:רחצה באמנות
שלום חוטר

**שלום חוטר** (1 באוקטובר 1946 – 28 במרץ 2019) היה קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר כיהן כמפקד חטיבת קרייתי.

## ביוגרפיה
חוטר למד בצעירותו בתיכון גאולה בתל אביב (מחזור 65). התגייס לצה"ל באוגוסט 1965, והתנדב לסיירת צנחנים השלים את מסלול הלוחם ויצא לקורס מפקדים ולאחר מכן קורס קציני חי"ר. את שירות בקבע שלו התחיל באבטחת מטוסים בחיל האוויר. לאחר שנה וחצי יצא ללימודים בהמכללה האקדמית בוינגייט. לאחר סיום לימודיו פרצה מלחמת יום הכיפורים וחוטר הצטרף לעמיר יפה מפקד גדוד 198. לאחר סיום המלחמה עבר הסבה לשריון וביצע תפקידי קצין אג"ם וסמג"ד בחיל השריון. בשנים 1980 – 1981 שימש כמפקד גדוד 74. במלחמת לבנון הראשונה שימש סגן מפקד חטיבה 7.
בין השנים 1984–1986 פיקד על חטיבת קרייתי.

לאחר שחרורו עסק בתחום האבטחה.

## חייו האישיים
התגורר בכפר תבור, היה נשוי ואב לשתי בנות ובן.

נפטר ב-28 במרץ  2019 בגיל 72, והובא למנוחות בבית העלמין של כפר תבור .

## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:מפקדי חטיבת קרייתי
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 188
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:כפר תבור: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
הרפתקאותיו המתמשכות של קליף בות'

**הרפתקאותיו המתמשכות של קליף בות**' (באנגלית: **The Continuing Adventures of Cliff Booth**) הוא סרט דרמה קומית אמריקאי שיבוים על ידי דייוויד פינצ'ר על פי תסריט מאת קוונטין טרנטינו. עלילת הסרט מהווה המשך לאירועי הסרט "היו זמנים בהוליווד" (2019), ובראד פיט שב לגלם בו את דמותו של קליף בות'.

## רקע עלילתי
עלילת הסרט מתרחשת בשנת 1977, שמונה שנים לאחר אירועי הסרט הקודם. לאחר ששימש במשך שנים כפעלולן, כפילו ועוזרו האישי של השחקן ריק דלטון, הופך קליף בות' ל"פיקסר" מקצועי, שהאולפנים ההוליוודים מזעיקים כשהם צריכים שמשהו מאחורי הקלעים – כל דבר – ייעלם בשקט.

## צוות השחקנים
* בראד פיט – **קליף בות**'
* סקוט קאן
* אליזבת דביקי
* יאיא עבדול-מאטין השני
* קרלה גוגינו
* הולט מק'קלני
* ג'יי. טי. טאדנה
* קורי פגלמניס
* קארן קרגוליאן
* טימותי אוליפנט – **ג'יימס סטייסי**

## הפקה
באפריל 2025 נמסר כי הבמאי והקולנוען דייוויד פינצ'ר נשכר עבור בימוי סרט המשך ל"היו זמנים בהוליווד" (2019), שאת זכויות הפקתו והפצתו רכשה "נטפליקס" מקוונטין טרנטינו, וכי בראד פיט ולאונרדו דיקפריו נמצאים במשא ומתן על שיבה לגילום דמויותיהם של קליף בות' וריק דלטון, בהתאמה. בשלהי אפריל 2025, דווח על ידי "Deadline Hollywood" כי עלילת הסרט תעקוב אחר קורותיו של בות' לאחר שהפך ל"פיקסר" מקצועי עבור האולפנים בהוליווד.
### צילומים
צילומי הסרט החלו ביולי 2025.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי דרמה קומית אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פשע אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דייוויד פינצ'ר
קטגוריה:סרטי קוונטין טרנטינו
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
בר (רקטה)

**בר** היא רקטה מונחית (רקטה שהוסבה לטיל) מתוצרת אלביט מערכות יבשה, הנמצאת בשירות המערך הרקטי של חיל התותחנים. מטרתה לאפשר סיוע באש מדויקת לכוחות היבשה ללא תלות בחיל האוויר, ובפרט, לאפשר ירי סלקטיבי מדויק מאוד לעבר מטרות בלוחמה בשטח בנוי. רקטת "בר" מחליפה את רקטת "רומח" המיושנת יותר ומציגה ניווט טוב יותר, ודיוק משופר.

## מאפיינים

## שימוש מבצעי

רקטת "בר" נקלטה בצה"ל בשנת 2024 באמצע מלחמת חרבות ברזל והחליפה את רומח המיושנת יותר. ב-28 באפריל 2025 בוצע שימוש ראשון ברקטה ברצועת עזה, והשיגור התבצע ממשגר רקטות "להב". צה"ל השתמש ברקטת "בר" גם לביצוע סיכול ממוקד במחבלים ברצועת עזה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רקטות ארטילריות בצה"ל
קטגוריה:התעשייה הצבאית: רקטות ארטילריות
נמל התעופה הבין-לאומי בנדר עבאס

**נמל התעופה הבין-לאומי בנדר עבאס** (בפרסית: **فرودگاه بین المللی بندرعباس**; קוד יאט"א: **BND**, קוד ICAO: **OIKB**) הוא נמל תעופה בין-לאומי שנמצא 12 קילומטרים מזרחית לעיר בנדר עבאס, פרובינציית הורמוזגאן, בדרום איראן. לנמל התעופה האיראני יש קווי טיסות פנים באיראן ולמדינות דרומית למפרץ הפרסי, וכ-1,289,000 נוסעים עברו בו ב-2017. נמל התעופה מסוגל לטפל במטוסים רחבי גוף כמו בואינג 777 ובואינג 747.

## תאונות
* טיסה 655 של איראן אייר הופלה לאחר שיצאה מבנדר עבאס ב-1988.
* מקדונל דאגלס F-4 פנטום של חיל האוויר האיראני התרסק ליד בנדר עבאס ב-14 באוקטובר 2012, 2 הטייסים נהרגו.

## גלריה

קובץ:Bandar_Abbas_International_Airport_1.jpg
קובץ:Bandar_Abbas_International_Airport_6.jpg
קובץ:Bandar_Abbas_International_Airport_5.jpg


## ראו גם
* תחבורה באיראן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

בנדר עבאס
קטגוריה:הורמוזגאן
פראלף

בלגנדריום של טולקין, **פְרֵאָלָף** **"בן הִילְד"** (, משמעות ברוֹהִירִית: **"צאצא [[פראה (טולקין)|פְרֵאָה]]"**) היה מלך רוֹהָן העשירי.

## ביוגרפיה
פְרֵאָלָף נולד ברוֹהָן, בשנת 2726 לעידן השלישי, לרוֹהִיר ששמו אינו ידוע ולאשתו הִילְד, שהייתה מזרע המלוכה. כשהיה בן 26 נולד לו בנו, בְּרִיטָה.

7 שנים לאחר מכן תקפו את רוֹהָן ממזרח. בני דוּן, שראו בכך הזדמנות פז לנקום ברוֹהִירִים השנואים עליהם, אספו כמה עמים מאויבי גוֹנְדוֹר ורוֹהָן ותקפו את הממלכה ממערב, מתקפה שגרמה לכיבוש הממלכה. בעוד המלך הֶלְם, שהיה דודו, נהדף למצולת הֶלְם, פְרֵאָלָף ברח לדוּנְהֵירְג. שנה לאחר מכן, ב-2759, פְרֵאָלָף תפס יוזמה, אסף כמה אנשים מיואשים, רכב עם הפלוגה הזאת לאֵדוֹרָס והרג את וּוּלְף, מנהיגם של בני דוּן, בכך הוא בעצם השתלט על אֵדוֹרָס מחדש. לאחר החורף הארוך היו שיטפונות רבים וחסמו את הפולשים ממזרח. בסוף התקבלה עזרה מגוֹנְדוֹר, שהגיעה ממזרח וממערב להרים הלבנים. לפני סוף השנה כל בני דוּן גורשו מרוֹהָן, ופְרֵאָלָף הומלך למלך רוֹהָן. בטקס ההמלכה שלו השתתף סָרוּמָן, שמונה לשליט אַיסֶנְגַרְד. פְרֵאָלָף מלך על הרוֹהִירִים 39 שנים.

פְרֵאָלָף מת בשנת 2726 לעידן השלישי. הוא נקבר בתחילת שורת תלים חדשה, בגלל שהתחילה שושלת חדשה. במותו ירש אותו בנו, בְּרִיטָה.

## ראו גם

* מלכי רוהן – רשימה מלאה של שליטי רוֹהָן

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:מלכי רוהן
כיכר רוטרי

**כיכר רוטרי** היא כיכר תנועה הממוקמת בצומת הרחובות הכרמל והרצל בעיר כפר סבא, ישראל. הכיכר נחנכה לרגל 40 שנות פעילות של מועדון רוטרי בכפר סבא ומעוטרת בפסלים מעשה ידיו של הפסל דוד שמוס. הכיכר מהווה סמל להוקרת פעילותו של מועדון רוטרי בקהילה המקומית ותרומתו לעיר כפר סבא לאורך עשרות שנים.

## רקע היסטורי
מועדון רוטרי כפר סבא הוקם בשנת 1960 כחלק מתנועת רוטרי הבינלאומית. מפגשי המועדון הראשונים התקיימו בבית חולים ליולדות, ובהמשך עבר המועדון לבית ויצו (בית שרה) ב-14 במרץ 1961. המועדון החל את דרכו עם 20 חברים ובשנותיו הראשונות הגדיל את מספר חבריו ל-27.

לאורך העשורים, המועדון פעל במגוון תחומים קהילתיים בעיר כפר סבא ובסביבתה. בין הפעילויות הבולטות ניתן למנות: הקמת קרן מלגות לתלמידים מצטיינים בשנת 1964, אימוץ פלוגת משמר הגבול, השתתפות במבצעי "הקש בדלת", הקמת ספריות בבתי ספר שונים בעיר (כולל בית הספר רמז ובית הספר בן צבי), ופרויקט "והדרת פני זקן" למען קשישי העיר.

## הכיכר
כיכר רוטרי נחנכה כמחווה לציון 40 שנות פעילות של מועדון רוטרי בכפר סבא בשנת 2000.

לאחר קבלת החלטה עקרונית, נבחר מיקום כיכר רוטרי בצומת הרחובות הכרמל, הרצל ובר-אילן, בעיקר בשל לוחות הזמנים להקמה. המועדון החליט לעצב את הכיכר באמצעות פיסול סביבתי, והוקמה ועדת בחירה שפנתה ל-40 אמנים. מתוך 10 הצעות שהוגשו, נבחרה עבודתו של דויד שמוס.

הקמת הפסל כללה תהליך טכנולוגי מתקדם, תכנון בסיס ייעודי וייצור מקצועי במסגרייה. לבסוף הורכב הפסל במקום, הושלם הפיתוח הסביבתי והותקנה מערכת תאורה תרומת חברת "אונלי תאורה". עם סיום העבודות, נערך טקס חנוכה רשמי בהשתתפות ראש העיר יצחק ולד.

כיכר רוטרי ממוקמת בצומת הרחובות הכרמל והרצל בכפר סבא. הכיכר מהווה צומת תחבורה משמעותי בעיר ומשמשת כנקודת ציון בנוף העירוני. התכנון האדריכלי של הכיכר משלב אלמנטים פונקציונליים של תנועה עם מרכיבים אמנותיים ואסתטיים.

האלמנטים האמנותיים הבולטים של כיכר רוטרי הוא סדרת הפסלים שיצר האמן דוד שמוס. הפסלים ממוקמים במרכז הכיכר ומהווים נקודת עניין אמנותית במרחב הציבורי של העיר. הפסלים משקפים את ערכי תנועת רוטרי ואת תרומתה לקהילה.

הכיכר מסמלת את הקשר ארוך השנים בין מועדון רוטרי לבין העיר כפר סבא. הכיכר מהווה הוקרה לפעילות הקהילתית-התנדבותית של חברי המועדון לאורך עשרות שנים ותרומתם לרווחת תושבי העיר.

מיקומה בצומת מרכזי בעיר מדגיש את מקומו של המועדון בלב העשייה הקהילתית בכפר סבא. בנוסף, הכיכר משקפת את מסורת הנצחת ארגונים ואישים בעלי תרומה משמעותית לעיר באמצעות קריאת מקומות ציבוריים על שמם.

## פעילות מועדון רוטרי כיום
מועדון רוטרי כפר סבא ממשיך בפעילותו ההתנדבותית עד היום. המועדון מקיים מגוון פעילויות קהילתיות, כולל חלוקת מזון, פרויקטים בבית חולים מאיר, פעילויות עם הקהילה האתיופית, הפעלת גינה קהילתית, תחרות ציורי ילדים בנושא זהירות בדרכים ועוד. קרן המלגות של המועדון, שהוקמה בשנת 1964, ממשיכה לפעול ולהעניק מלגות לתלמידים מצטיינים.

## ראו גם

* מועדון רוטרי כפר סבא בודק את לחץ הדם של האזרחים, אתר השרון פוסט, 17 בינואר 206
* עיריית כפר סבא תערוך סקר פסלים ואנדרטאות בעיר ולפיו תקדם תוכנית לתחזוקתם, אתר השרון פוסט, 3 ביולי 2019

## הערות שוליים

קטגוריה:רוטרי
רוטרי
ג'ודית פוקנר

**ג'ודית פוקנר** (באנגלית: **Judith Faulkner**; נולדה ב-11 באוגוסט 1943) היא יזמת אמריקאית, מדענית מחשב ומייסדת חברת Epic Systems, אחת החברות המובילות בעולם בתחום התוכנה לניהול רשומות רפואיות. פוקנר מכהנת כמנכ"לית החברה מאז הקמתה, והונה מוערך בכ-7.7 מיליארד דולר.

## ביוגרפיה
פוקנר נולדה בצ'רי היל, ניו ג'רזי, ללואיס ודל גרינפילד. אביה לואיס היה רוקח, ואמה דל הייתה פעילה חברתית ומילאה תפקיד בכיר בארגון "רופאים למען אחריות חברתית" ובאגודה הבין-לאומית של רופאים למניעת מלחמה גרעינית והייתה שותפה לזכייתו בפרס נובל לשלום ב-1985. פוקנר סיימה בתואר ראשון במתמטיקה בדיקינסון קולג' שבפנסילבניה ותואר שני במדעי המחשב באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.

במהלך לימודיה סייעה בפיתוח תוכנות לניהול בתי חולים מקומיים, וב-1979 הקימה חברה תחילה תחת השם Human Services Computing, שאחר כך שינתה שמה לחברת Epic Systems. התוכנה שפיתחה פוקנר סייעה בתיעוד וניהול רשומות רפואיות וכן חיבור למערכות חיוב תשלומים. במהלך השנים הפכה לחברה הגדולה בתחומה בעולם, ששולטת בשוק האמריקאי. החברה נותרה פרטית לאורך שנות קיומה, ואף לא גייסה כספים מלבד הון התחלתי של 70,000 דולר, פוקנר מחזיקה ב-47% ממניותיה. קמפוס החברה ממוקם בוויסקונסין ומעוצב בסגנון יוצא דופן, עם מבנים בהשראת ספרות פנטזיה וטבע.

פוקנר היא פילנתרופית והצטרפה ב-2015 ליוזמת התחייבות הנתינה, שהוקמה על ידי ביל גייטס ווורן באפט במסגרתה התחייבה לתרום 99% מהונה לצדקה. ב-2019 הקימה יחד עם בעלה את קרן Roots & Wings, שמטרתה לסייע לילדים ומשפחות ממעמדות נמוכים ותרמה כ-50 מיליון דולר ב-2023.

## חיים אישיים
פוקנר נשואה לד"ר גורדון פוקנר, רופא ילדים, ולזוג שלושה ילדים.

## קישורים חיצוניים
*ג'ודית פוקנר באתר פורבס
*פוקנר באתר אוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון

## הערות שוליים

קטגוריה:יזמות אמריקאיות
קטגוריה:מתכנתות אמריקאיות
קטגוריה:מיליארדרים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:נדבניות אמריקאיות
קטגוריה:תורמי התחייבות הנתינה
אחיינו של הקוסם (סרט)

**אחיינו של הקוסם** (באנגלית: **The Magician's Nephew**) הוא סרט פנטזיה אמריקאי שנכתב ויבוים על ידי גרטה גרוויג על בסיס הרומן "אחיינו של הקוסם", הרומן השישי בסדרת הספרים "דברי ימי נרניה" מאת ק.ס. לואיס, שיצא לאור בשנת 1955. בסרט מככבים אמה מקי, דניאל קרייג, מריל סטריפ וקארי מאליגן בתפקידים ראשיים.

הסרט עתיד לעלות לאקרנים בארצות הברית ב-26 בנובמבר 2026, לפני שיעלה לשירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-25 בדצמבר 2026.

## צוות השחקנים
* אמה מקי – **ג'אדיס / המכשפה הלבנה**, מכשפה עריצה מממלכת צ'ארן המגיעה ללונדון בעקבות תאונה. 
* דניאל קרייג – **אנדרו קטרלי**, קוסם ודודו של דיגורי קירק.
* מריל סטריפ – **[[אסלן (דמות)|אסלן]]** 
* קארי מאליגן – **מייבל קירק**

## הפקה
באוקטובר 2018 חתמו שירות הזרמת המדיה "נטפליקס וחברת ההפקת "eOne Films" על חוזה רב-שנתי מול חברת "C.S. Lewis Company", במסגרתו רכשה "נטפליקס" את זכויותיהן של הפקת סרטים וסדרות טלוויזיה המבוססות על סדרת הספרים "דברי ימי נרניה".

ביולי 2023, לאחר הפצת הסרט "ברבי", הוכרז כי הקולנוענית גרטה גרוויג חתמה על חוזה עם נטפליקס, במסגרתו היא תופקד על כתיבת ובימוי שני סרטים שיתבבסו על סדרת הספרים "דברי ימי נרניה", על הפקתם הופקדו המפיקים מארק גורדון, דאגלס גרישם, איימי פסקל ווינסנט סיבר. בדצמבר 2024 חשף ג'ייסון אייזקס כי גרוויג, על פי השמועות, עתידה לעבד את עלילת "אחיינו של הקוסם" כסרט ראשון בסדרה. במרץ 2025 נמסר כי הזמרת הבריטית צ'ארלי XCX נמצאת במשא ומתן על הצטרפות לצוות השחקנים, בעוד כי לדניאל קרייג הוצע תפקיד. באפריל 2025 נודע כי מריל סטריפ נמצאת במשא ומתן על דיבוב דמותו של אסלן, בעוד שלגילום דמותה של המכשפה הלבנה לוהקה השחקנית הצרפתייה אמה מקי. בהמשך אושר ליהוקם של קרייג וסטריפ לצוות השחקנים. במאי 2025 פורסם כי קארי מאליגן לוהקה לגילום דמותה של מייבל קירק, וכי הסרט אכן יעבד את עלילת "אחיינו של הקוסם".
### צילומים
צילומי הסרט עתידים להתחיל ביולי 2025. על צילומי הסרט יופקד צלם הקולנוע שיימוס מקגארווי.

## הפצה
הסרט עתיד לעלות לאקרנים בארצות הברית ב-26 בנובמבר 2026, לפני שיעלה לשירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-25 בדצמבר 2026. הסרט יוקרן באופן בלעדי על 1,000 מסכי IMAX.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2026
קטגוריה:סרטי פנטזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים לכל המשפחה
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2026
תמות, אהובי

**Die, My Love** הוא סרט מתח אמריקאי בבימויה של לין רמזי שגם כתבה את התסריט יחד עם אנדה וולש ואליס בירץ', ובכיכובם של ג'ניפר לורנס ורוברט פטינסון. עלילת הסרט מבוססת על ספר בעל שם זהה מאת הסופרת הארגנטינאית אריאנה הרוויץ, ועוסקת באם טרייה באזור הכפרי בצרפת שמפתחת דיכאון לאחר לידה ונכנסת לפסיכוזה. לורנס הפיקה את הסרט דרך חברת ההפקות שלה Excellent Cadaver, לצד מפיקים נוספים, בהם מרטין סקורסזה.

הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל קאן ב-17 במאי 2025 והתחרה על פרס דקל הזהב.

## רקע עלילתי
הסיפור עוסק בגרייס (ג'ניפר לורנס), אישה שמרגישה כלואה בתוך חיי נישואים, היריון ובדידות, כשהתסכולים שלה מתפרצים בעוצמה. הסרט מתאר את ירידת גרייס לתהום של דיכאון אחרי לידה, פרנויה ותחושת ניכור, אך מבלי לערער על אהבתה לתינוקה.

הסרט בנוי בצורה לא ליניארית ומכוון לערער את תחושת הזמן של הצופה, כך שתשקף את מצבה הנפשי המעורער של גרייס.

## שחקנים
* **גרייס** (ג'ניפר לורנס) – אישה סוערת, יצרית וחסרת מנוחה, שמאבדת אחיזה במציאות תחת כובד הבדידות, האימהות והכמיהה הבלתי ממומשת לחופש רגשי וגופני.
* **ג'קסון** (רוברט פטינסון) – בן זוגה של גרייס. לשניים מערכת יחסים סוערת, מינית וטעונה.
* לקית' סטנפילד – רוכב אופנוע מסתורי אליו גרייס מפתחת אובססיה.
* סיסי ספייסק – אמו של ג'קסון
* ניק נולטי – אביו של ג'קסון
* מרקוס דלה רוזה

## הפקה
בנובמבר 2022 סיפרה ג'ניפר לורנס בראיון לניו יורק טיימס כי תככב בעיבוד לרומן "תמות, אהובי" מאת אריאנה הרוויץ אותו תביים לין רמזי על פי תסריט שכתבה יחד עם המחזאי אנדה וולש ואליס בירץ'. רמזי פנתה אל וולש וביקשה ממנו לכתוב את הטיוטה הראשונה לתסריט, כשהיא עצמה כתבה את הטיוטה השנייה. בהמשך נוספה אליס בירץ' לרשימת התסריטאים. ביולי 2024 דווח כי רוברט פטינסון במגעים להצטרף לסרט. באוגוסט הצטרפו לקאסט סיסי ספייסק, לקית' סטנפילד וניק נולטי.

לורנס הפיקה את הסרט דרך חברת ההפקות שלה Excellent Cadaver יחד עם ג'סטין טיארוצ'י. לצדם משתתפים בהפקה אנדריאה קלדרווד ומרטין סקורסזה.

הצילומים נקבעו תחילה לשנת 2023, אך נדחו עקב שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו ושביתת התסריטאים. בסופו של דבר התקיימו הצילומים בין 19 באוגוסט ל-16 באוקטובר 2024 בקלגרי, קנדה ובסביבתה. הצלם שיימוס מקגרווי צילם את הסרט לאחר שכבר שיתף פעולה עם רמזי בעבר, הוא השתמש במצלמת 35 מ"מ.

רמזי סיפרה כי כתבה עם ג'ורג' ויסטיקה מוזיקה שלורנס עשויה לשיר. רוברט פטינסון תיאר שהתקשה בסצנות ריקוד בסגנון חופשי בסרט, וכי לקח שיעורי ריקוד לצורך התפקיד.

## הפצה
באפריל 2025 הוכרז כי לסרט תהיה בכורה עולמית בפסטיבל קאן 2025, בו יתמודד על פרס דקל הזהב. הוא הוקרן בפסטיבל ב-17 במאי 2025. באותו החודש הצטרף הסרט למיזם המכירות החדש "193" שיטפל במכירת זכויות ההפצה שלו.

## ביקורות

בביקורת שפורסמה ב-The A.V. Club, נכתב כי לורנס מבצעת את אחד מתפקידיה הנועזים והחייתיים ביותר עד כה.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2025
קטגוריה:סרטים על בריאות הנפש
שידור טלוויזיה קרקעי

ממוזער| אנטנת אוזני ארנב מקורה משמשת לעיתים קרובות לקליטת טלוויזיה יבשתית. לדגם זה יש גם אנטנת לולאה לקליטת UHF.**שידור טלוויזיה קרקעי** הוא סוג של שידור טלוויזיוני שבו התוכן משודר באמצעות גלי רדיו ממשדר קרקעי של תחנת טלוויזיה אל מקלט טלוויזיה המצויד באנטנה. המונח "קרקעי" נפוץ יותר באירופה ובאמריקה הלטינית, בעוד שבקנדה ובארצות הברית נהוג לכנותו "באוויר" או פשוט "שידור". סוג שידור זה מובדל מטכנולוגיות חדשות יותר כגון טלוויזיה בלוויין (טלוויזיית DBS - שידור ישיר בלוויין), שבה האות מועבר אל המקלט מלוויין שממוקם בחלל; טלוויזיה בכבלים, שבה האות עובר למקלט באמצעות כבל קואקסיאלי; וטלוויזיה בפרוטוקול אינטרנט (IPTV), שבה האות מתקבל דרך אינטרנט או רשת פנימית המשתמשת בפרוטוקול אינטרנט.

תחנות טלוויזיה קרקעיות משדרות על פני ערוצי טלוויזיה בתדרים שבין כ-52 ל-600 מגהרץ בתחום VHF ו־UHF. מכיוון שגלי רדיו בתחומים אלו מתפשטים בקו ראייה, הקליטה מוגבלת בדרך כלל לאופק הוויזואלי, כלומר למרחק של כ־64-97 ק"מ. עם זאת, בתנאים טובים יותר ועם הופעת תעלות טרופוספריות, ניתן לקלוט את השידורים גם ממרחק של מאות קילומטרים.
## היסטוריה
שידור טלוויזיה קרקעי היה הטכנולוגיה הראשונה ששימשה לשידור טלוויזיוני. BBC החלה בשידורים בשנת 1929, ובשנת 1930 כבר היו לתחנות רדיו רבות לוח שידורים קבוע לניסויים בתוכניות טלוויזיה. עם זאת, המערכות הניסיוניות המוקדמות סבלו מאיכות תמונה ירודה בשל השימוש בטכנולוגיית סריקה מכנית, ולא הצליחו למשוך קהל רחב. הטלוויזיה הפכה לנפוצה רק לאחר מלחמת העולם השנייה, עם התפתחות טכנולוגיית הסריקה האלקטרונית.

תעשיית שידורי הטלוויזיה התפתחה בהתאם למודל של רשתות הרדיו, כאשר תחנות מקומיות בערים ובעיירות התחברו אל רשתות טלוויזיה מסחריות (בארצות הברית) או ממשלתיות (באירופה), שסיפקו להן תוכן. השידורים היו תחילה בשחור-לבן בלבד, עד המעבר לטלוויזיה בצבע במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20.

עד לשנות ה-50 של המאה ה-20, לא הייתה קיימת שיטת שידור טלוויזיונית אחרת, עד שהחלו ניצני טלוויזיה בכבלים ו"טלוויזיית אנטנה קהילתית" (CATV). בשלביה הראשונים, CATV שימשה רק לקליטה חוזרת של שידורים קרקעיים.

במהלך שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20, התפשטה הטלוויזיה בכבלים ברחבי ארצות הברית, וכתוצאה מכך חלה ירידה בצפייה בשידורי טלוויזיה קרקעיים. בשנת 2018 הוערך כי כ-14% ממשקי הבית בארצות הברית השתמשו באנטנה לקליטת שידורים.

עם זאת, באזורים אחרים בעולם, שידור טלוויזיה קרקעי ממשיך להיות אמצעי הקליטה המועדף, ובשנת 2020 העריכה חברת דלויט כי לפחות 1.6 מיליארד איש בעולם מקבלים חלק מהתכנים הטלוויזיוניים שלהם בשיטה זו. השוק הגדול ביותר נמצא ככל הנראה באינדונזיה, שם 250 מיליון איש צופים בטלוויזיה באמצעות שידור קרקעי.

עד שנת 2019, שירותי מדיה על גבי האינטרנט (OTT) הפכו לאלטרנטיבה נפוצה לצפייה בשידורי טלוויזיה.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מונחים בטלוויזיה
קטגוריה:טלוויזיה: טכנולוגיה
דירק הילד מהולנד

**דירק הילד מהולנד** (בשוודית: **Jackie bor i Holland**) הוא ספר ילדים, השמיני בסדרת "ילדי העולם". התמונות בספר צולמו על ידי הצלמת חנה ריבקין-בריק ועלילת הספר נכתבה על ידי הסופרת אסטריד לינדגרן. הספר יצא לאור בשוודיה ב-1963. הוא תורגם לעברית על ידי לאה גולדברג ויצא לאור בישראל בהוצאת ספרית פועלים ב-1970.

## תקציר העלילה
דירק גר בהולנד, בעיר עתיקה ליד הים. אביו של דירק דייג וגם סבו דייג. כשדירק יגדל הוא רוצה להיות דייג כמוהם. דירק מאד אוהב להצטרף לסירת הדייג של אבא, הוא מתעורר באמצע הלילה ומצטרף לשיט. לדירק יש חברה אליקה והם משחקים יחד. כמעט לכל ילדי העיר יש אופניים והם נוסעים לראות את הספינה של המלכה, גם דירק רוצה אופניים אך להוריו אין כסף לקנות לו. הוא וחברתו אליקה משחקים עם ארנב בגן, אחר כך הם מנסים להגיע ברגל למפרץ בו תעבור הספינה של המלכה אבל הם מאחרים והספינה כבר שטה. כשדירק מספר על כך לאביו, אביו מודה שהיה רוצה לקנות לו אופניים אך אין לו כסף לכך. דירק עצוב ואומר שדיג סרטנים לא משתלם. אבל לסבו של דירק יש הפתעה, מהמטבעות שסבא חסך הוא קונה לדירק אופניים. בשמחה גדולה, דירק מציג את אופניו החדשות לחברתו אליקה.

## על יצירת הספר
הספר צולם ב-1961 בהולנד, זמן לא רב אחרי ששבה ריבקין-בריק מהוואי שם שהתה חודשים ארוכים עם אחותה יוג'יני סודרברג  עבור צילומי הספר "מוקיהנה מהוי". הספר צולם בוירה, הולנד. אסטריד לינדגרן שהתה בהולנד עם ריבקין-בריק עבור כתיבת הספר. צילומי הספר הסתיימו לאחר 12 ימים.

## הוצאה לאור
הספר יצא לאור ב-1963 בהוצאת Rabén & Sjögren השוודית שפרסמה את כל סדרת "ילדי העולם". בארצות הברית הוא יצא בהוצאת מקמילן שנה אחר כך. הספר תורגם לאנגלית, גרמנית, דנית ואירית. בישראל יצא הספר לאור, בתרגומה של לאה גולדברג, ב־1970. מהדורה חדשה יצאה ב-2009 ומהדורה נוספת ב-2015 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.

## סרט תיעודי
בשנת 2014 יצא הסרט התיעודי "איפה אלה קָרי ומה קרה לנוריקו-סאן?". הסרט הוא סרט הביכורים של הבמאית דבורית שרגל אשר יצרה סרט תיעודי בעקבות חיפושיה אחר גיבורות ילדותה מסדרת ספרי הילדים "ילדי העולם". במהלך חיפושיה אחר אלה-קרי ונוריקו סאן בארכיון אסטריד לינדגרן בסטוקהולם, היא נתקלת במכתב של גיבור הספר "דירק הילד מהולנד" ומגלה שבשוודית, בספר המקורי, שמו יאקי. רק בגרסה האנגלית שממנה תורגם הספר לעברית שונה שמו לדירק. שרגל פוגשת את יאקי (ג'ק מינבו), מהנדס אוניות אשר מספר לה על העבודה עם ריבקין בריק ועם לינדגרן. הוא לוקח את שרגל למקומות בהם צולמו התמונות בכפר הדייגים בו גדל. הוא מספר לה על האופניים הראשונים שלו, שקיבל מלינדגרן ליום הולדתו ומקריא לה מכתב שכתבה לו לינדגרן, בו היא נזכרת בביקורה בהולנד.

בעקבות פרסום הסרט שבעה מספרי הסדרה יצאו בישראל במהדורה מחודשת, ביניהם: "אלה-קרי הילדה מלפלנד", "נוריקו-סאן הילדה מיפן" "סיאה הילדה מאפריקה", "לילבס ילדת הקרקס", "דירק הילד מהולנד", "גנט הילדה מאתיופיה", "נואי הילדה מתאילנד" ו"הרפתקה במדבר".

## ביקורות
בשנות ה-70 כאשר יצא הספר לאור הוא קיבל תגובות חיוביות בזכות הצילומים של ריבקין-בריק והסקרנות שהוא מעורר כלפי ילדים במדינות אחרות ותרגומה הנפלא של לאה גולדברג.

## הערות שוליים

 

קטגוריה:ספרי 1963
קטגוריה:ספרי הוצאת הקיבוץ המאוחד
הפסקת החשמל במערב אירופה (2025)

ב-28 באפריל 2025, בשעה 12:33 (לפי שעון מרכז אירופה) התרחשה הפסקת חשמל גדולה ברחבי חצי האי האיברי ובחלקים מדרום צרפת. דיווחים הצביעו על בעיות ברשת החשמל האירופית. הפסקת החשמל גרמה לבעיות תחבורה, רמזורים במקומות רבים הפסיקו לפעול, ונאלצו לפנות קווי מטרו. בערך בשעה 16:00 שעון מקומי, מפעילת החשמל הספרדית Red Electrica העריכה שייקח "בין שש לעשר שעות כדי להחזיר את השירות" וכינתה את ההפסקה "חריגה ויוצאת דופן לחלוטין". בערך באותו זמן, מפעילת הרשת הפורטוגלית ציינה שייתכן שיעבור עד שבוע עד שהפעילות תחזור לקדמותה.

## השלכות
### אנדורה
ספקית החשמל של אנדורה אמרה כי הפסקת החשמל מספרד השפיעה על הנסיכות למשך מספר שניות. מערכת שחזור אוטומטית חיברה את רשת החשמל של אנדורה לרשת הצרפתית. מפעילת הטלפון והאינטרנט "Andorra Telecom" דיווחה על הפסקה דומה עבור חיבורי האינטרנט.

### מרוקו
ספקי אינטרנט כמו אורנג' חוו בעיות במרוקו עקב שימוש בשרתים בספרד שהפסיקו לפעול.

### ספרד
ממוזער|הביקוש לחשמל בספרד במהלך הפסקת החשמלחברת הרכבות הספרדית "Renfe" אמרה כי "כל רשת החשמל הלאומית נותקה" בשעה 12:30 בצהריים. נמל התעופה הבינלאומי בראחס במדריד נותר גם הוא ללא חשמל.

הרשויות הספרדיות דיווחו כי תחנות הכוח הגרעיניות במדינה הורדו מהרשת באופן אוטומטי עקב אובדן כוח הרשת.

העיר מדריד הפעילה את תוכנית החירום שלה, "PEMAM" (תוכנית החירום הטריטוריאלית עירונית של מועצת העיר מדריד). גם הפרלמנט הספרדי בעיר, הקורטס חנרלס נותר ללא חשמל.

אליפות מדריד הפתוחה בטניס לשנת 2025 הושעתה.

שאר הטריטוריות הספרדיות מחוץ לחצי האי האיברי (האיים הקנריים, האיים הבלאריים, סאוטה ומלייה) כמו גם הטריטוריה הבריטית גיברלטר, לא הושפעו.

לפחות 7 אנשים נהרגו כתוצאה מהפסקת החשמל.

### פורטוגל
בפורטוגל, הפסקת החשמל עצרה את המטרו של ליסבון, את הרכבות ואת הרמזורים. רשתות סלולריות חוו הפרעות גם הן. בתי החולים נעזרו בגנרטורים כדי לתחזק את הפעילות. נמל התעופה של ליסבון פעל בהגבלה ונסגר בסביבות השעה 13:00. שדות התעופה בפורטו ובפארו עברו גם הם לשימוש בגנרטורים.

הקבינט של ראש הממשלה לואיס מונטנגרו קיים ישיבת חירום בשל ההפסקה.

האי מדיירה והאיים האזוריים לא הושפעו מהתקלה.
### צרפת
ספקית החשמל הצרפתית אמרה כי ההפסקה באי האיברי השפיעה על האזור הצרפתי של חבל הבסקים לכמה דקות בלבד.

## גורם
כשעתיים וחצי לאחר תחילת הפסקת החשמל, מפעילת הרשת הפורטוגלית REN אמרה שההפסקה נבעה מ"שינויי טמפרטורה קיצוניים בספרד", שגרמה לתופעה אטמוספירית נדירה שגרמה לתנודות במתח ושיבשה את הסנכרון בין המערכות. השירות הודיע כי עשוי לקחת עד שבוע עד שהרשת תחזור לשגרה.

שריפה שפרצה בדרום מערב צרפת בין פרפיניאן למזרח נרבון, שגרמה נזק לקו מתח גבוה, זוהתה גם היא כגורם אפשרי על ידי חברת החשמל הלאומית של פורטוגל. החברה הצרפתית האחראית על תחזוקת החשמל באזור הכריזה בחשבון ה-X הרשמי שלה כי לא פרצה שריפה כלשהי.

סוכנות אבטחת הסייבר הספרדית "Incibe" חוקרת את האפשרות של מתקפת סייבר שגרמה לאירוע.

## ראו גם
* הפסקת החשמל בניו יורק (1977)
* הפסקת החשמל בהודו (2012)
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הפסקות חשמל
קטגוריה:2025 בצרפת
קטגוריה:אירופה: היסטוריה
קטגוריה:2025 באירופה
ארץ ישראל יפה

"**ארץ ישראל יפה**" הוא שיר עברי שחיבר דודו ברק. השיר מתאר דברים נאים שקיימים בארץ ישראל. השיר חובר בשנת 1972 הולחן בידי שייקה פייקוב ובוצע על ידי להקת פיקוד דרום.
השיר מכיל מוטיבים רבים מהאמונה היהודית ומהמסורת היהודית, לצד תיאורים של נופי הארץ. לצד העובדה שהשיר עוסק בארץ ישראל, ההקשר הכרונולוגי שלו וכמה מהמוטיבים שבו עוסקים במדינת ישראל. הבולט שבהם הוא דגל ישראל, "בכחול לבן מונף הדגל".
בין המוטיבים הלקוחים מהמסורת היהודית שבשיר ניתן למנות את האמונה באל אחד, ההגדה של פסח, מגילת אסתר והעלייה לרגל.

למרות שיש לקראת סוף השיר כמה אזכורים לבעיות השוררות בארץ, פרחחים, צרות ותוגה, בכללותו השיר מבטא אושר ואופטימיות. בפזמון מתוארת ארץ ישראל כיפה ופורחת, כאשר דמות נשית שצופה בכך "זורחת", ביטוי לאושר.

ברק רואה בשיר זה את אחד השירים היקרים ללבו.

## מהמוטיבים המוזכרים בשיר
### הרמזים שפיענח המשורר עצמו
כאמור, בשיר הרמזים רבים לאמונה היהודית ולמסורת ישראל. חלק מהרמזים אלה פיענח ברק עצמו בספרו. לדבריו, היה אז בשנות העשרים לחייו, וכשהתבקש לכתוב שיר על ארץ ישראל, ליקט "תמונות ילדות ונעורים".
* את השורה הפותחת את השיר, "נערה טובה יפת עינייים לנו יש בארץ ישראל" מספר ברק ששאב מהשיר "אליעזר ורבקה" של לוין קיפניס. קיפניס מתאר שם את הבקשה שבסיפור המקראי במילים: "נערה טובה יפת עיניים / הטי כדך השקיני מים".
* את הביטוי "ילד טוב ירושלים" כותב ברק שלקח מהכיפות של ילדי בית הספר הדתי "מעלה", שלמדו בסמוך לבית ספר בו למד ברק, בית הספר ע"ש חיים ארלוזורוב בירושלים. על כיפות הילדים היה כתוב "ילד טוב ירושלים".
* את הביטוי "תורה אורה" מספר ברק ששאב מהכותרת שנכתבה על לוח כיתה ב' שבה למד כשקיבל עם חבריו את ספר בראשית מידי המורה שלומית דקל.

### הרמזים נוספים
נוסף להרמזים אלה, אותם פיענח ברק עצמו, ניתן לראות בשיר הרמזים נוספים:
* "ומי מלל?" - רומז ללשון המקרא "מי מילל לאברהם הניקה בנים שרה".
* "ואלוהים אחד שלנו" - הרמז רב פנים. המונותאיזם, האמונה באל אחד, מקורה בעם ישראל ובתורת ישראל. מלבד זאת, בפסוק המפורסם שמע ישראל מתואר האל כ"שלנו". ייתכן שברק שאב גם מהפיוט אחד מי יודע, שהרפרן שלו הוא "אחד אלוהינו שבשמיים ובארץ".
* "אתה ורק אתה גואל" - רומז למדרש המובא בהגדה של פסח, המתארת העובדה שהגאולה באה דווקא על ידי האל בעצמו.
*"קול חתן וקול כלה" - הרמז ללשון המקרא ב: "עוֹד יִשָּׁמַע... בְּעָרֵי יְהוּדָה וּבְחֻצוֹת יְרוּשָׁלַ͏ִם... קוֹל שָׂשׂוֹן וְקוֹל שִׂמְחָה קוֹל חָתָן וְקוֹל כַּלָּה". לשון זו מופיעה גם בנוסח הברכה השביעית משבע ברכות שנאמרות בחתונה יהודית.

## לקריאה נוספת
*דודו ברק, ’’’היום יום’’’, מיטב שירי הזמר של דודו ברק
## קישורים חיצוניים
*ארץ ישראל יפה, באתר הספרייה הלאומית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1972
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על ארץ ישראל
אליאס דולה

**אליאס דולה** (בשוודית: **Elias Dolah**, בתאילנדית: **เอเลียส ดอเลาะ**; נולד ב-24 באפריל 1993) הוא כדורגלן תאילנדי-שוודי המשחק בעמדת הבלם בבאלי יונייטד מליגת העל האינדונזית.

## קריירת מועדונים
דולה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת כדורגל מקומית בעיר הולדתו לונד ובגיל 18 הצטרף לקבוצה הבכירה של העיר. בשנת  הצטרף לקבוצת הכדורגל רוזנגארד במדיה לא רשם דקות משחק ובסיום העונה חתם בסונגקהלה יונייטד.

בשנת  הצטרף לפורט מליגת העל התאילנדית. ב-11 בפברואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד ראצ'טאבורי. ב-29 בספטמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0-5 נגד נאבי. בעונת  זכה עם הקבוצה בגביע.

בינואר  חתם בבאלי יונייטד מליגת העל האינדונזית.

## קריירה בינלאומית
דולה נולד בשוודיה לאם שוודית ולאב תאילנדי ממוצא מלזי ולכן היה זכאי לייצג את שלושת המדינות בזירה בינלאומית.

ב-10 באוקטובר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תאילנד בתיקו 1-1 נגד . ב-18 בדצמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0-2 נגד .

השתתף עם הנבחרת בגביע אסיה בכדורגל 2023.

## תארים
; פורט
*גביע ה-FA התאילנדי: 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים תאילנדים
קטגוריה:כדורגלנים שוודים
קטגוריה:בלמי כדורגל תאילנדים
קטגוריה:בלמי כדורגל שוודים
קטגוריה:ספורטאים זרים באינדונזיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:כדורגלני נבחרת תאילנד
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1993
חוף עם בית אדום

**חוף עם בית אדום**  (ידוע גם בשם: **חוף**) הוא ציור של האמן הנורווגי אדוורד מונק, אשר צויר בשנת 1904. היצירה מתארת נוף חוף שקט, בו מופיע בית אדום לצד עצים ושביל המוביל אל הים. העבודה מתאפיינת בשימוש בצבעים חזקים ובהבעה רגשית האופייניים לסגנונו האקספרסיוניסטי של מונק.

הציור נוצר בתקופה בה מונק בילה זמן ניכר בנורווגיה, לאחר שנים של מגורים ועבודה בגרמניה ובפריז. נושאי טבע ונוף חזרו והופיעו ביצירתו בתקופה זו, כשהוא משלב בהם תחושות של בדידות ושקט פנימי. "חוף עם בית אדום" מדגים את יכולתו של מונק ללכוד את המתח הרגשי שבין האדם לסביבתו, גם בהיעדר דמויות אנושיות בולטות.

מבחינה סגנונית, היצירה עושה שימוש בקווים פשוטים ובצבעוניות עזה, המשדרים תחושת חופש וגישה אינטואיטיבית לציור. היא נחשבת לחלק מהמעבר של מונק מסגנון סימבוליסטי מוקדם אל עבר אקספרסיוניזם בוגר יותר.
## הערות שוליים

קטגוריה:ציורים משנות ה-1900
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי נוף
קטגוריה:אדוורד מונק: ציורים
יוהאן ארנדט

**יוהאן אַרְנְדְט** (בגרמנית: **Johann Arndt**; 27 בדצמבר 1555 – 11 במאי 1621), או **אַרְנְד** (**Arnd**), היה תאולוג ומיסטיקן לותרני גרמני, אשר חיבר מספר ספרים בעלי השפעה בנושא המסירות הדתית בנצרות. אף שהתייחס בכתביו לתקופת האורתודוקסיה הלותרנית, הוא נחשב לאחד ממבשרי הפייטיזם, תנועה לותרנית שצמחה בשלהי המאה ה-17.

## ביוגרפיה
ארנדט נולד באדריץ הסמוכה לבאלנשטדט שבדוכסות אנהלט-קתן. הוא למד במספר אוניברסיטאות, לרבות בהלמשטדט ב-1576 ובוויטנברג ב-1577. באותה התקופה הייתה המחלוקת הקריפטו-קלוויניסטית בוויטנברג בשיאה, וארנדט צידד בפיליפ מלנכתון ובקריפטו-קלוויניסטים. הוא המשיך את לימודיו בשטרסבורג, בהנחיית הפרופסור לעברית, יוהנס פאפוס, לותרני קנאי, שפסגת עבודתו היה הדיכוי בכוח של ההטפות והפולחן הקלוויניסטיים.

בבזל למד תאולוגיה תחת שרביטו של סימון זולצר. ב-1581 חזר לבאלנשטדט, אך עד מהרה מונה לכומר בבדבורן. לאחר זמן מה נטיותיו הלותרניות הכעיסו את הרשויות הקלוויניסטיות, וכתוצאה מכך הוא הועבר מתפקידו באמתלה שסירב להסיר את התמונות מהכנסייה ולהפסיק את השימוש בגירוש שדים בעת הטבלה לנצרות. הוא מצא מקלט בקוודלינבורג, אולם הוא לא היה אהוד בקרב אנשי העיר, ועל כן הועבר לכנסיית מרטין הקדוש בבראונשווייג ב-1599. בהמשך עבד באייסלבן, ומ-1611 עד מותו ב-1621 היה המפקח הכללי בצלה.

כתביו של ארנדט הושפעו מברנאר מקלרבו, מיוהאן טאולר ומתומאס א קמפיס. חיבורו, *Wahres Christentum* (נצרות אמיתית), שתורגם לרוב הלשונות האירופיות, שימש בסיס לספרים רבים בנושא מסירות דתית, הן קתולית והן פרוטסטנטית. בחיבור זה דן ארנדט באיחוד המיסטי שבין המאמין לישוע, והוא מנסה להפנות את תשומת הלב לחייו של ישוע בקרב עמו, בשונה מהמאפיין התאולוגי הרפורמציוני ששם דגש על מותו של ישוע למען עמו.

בדומה למרטין לותר, גם בעיניו של ארנדט מצא הספר האנונימי "תאולוגיה גרמניקה" חן. הוא פרסם מהדורה של הספר והבליט את יתרונותיו בהקדמה מיוחדת. לאחר *Wahres Christentum*, חיבורו הידוע ביותר הוא *Paradiesgärtlein aller christlichen Tugenden* (גן העדן של המעלות הנוצריות) שפורסם ב-1612. אסופה של כתביו פורסמה בלייפציג ובגרליץ ב-1734, ומספר דרשות שלו פורסמו בספרו של נסלמן, *Buch der Predigten* (ספר הדרשות) שפורסם ב-1858.

שמו של ארנדט הלך לפניו בקרב הפייטיסטים הגרמנים. מייסד הפייטיזם, פיליפ יאקוב שפנר, הפנה שוב ושוב לכתביו, ואף השווה בינו לבין אפלטון.

## הכרזה כקדוש
בשנת 2022 נוסף יום הקדשה לארנדט בלוח השנה של הכנסייה האפיסקופלית, לצדו של יאקוב במה, ב-11 במאי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שטרסבורג
קטגוריה:תאולוגים גרמנים
קטגוריה:לותרנים
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:ילידי 1555
קטגוריה:נפטרים ב-1621
אפר (אדוורד מונק)

**אפר** (בנורווגית: **Aske**) הוא ציור שמן על בד מאת האמן הנורווגי אדוורד מונק, אשר צויר בשנת 1894. היצירה עוסקת במצבי נפש עזים כמו אהבה, ייאוש ואשמה. הציור הוא חלק ממחזור עבודות של מונק בשם "פריזת החיים" (The Frieze of Life), המייצגת את מעגלי החיים האנושיים.

## תיאור היצירה
בציור מופיעות שתי דמויות: גבר בלבוש כהה הכורע ברקע, ידיו קוברות את פניו, ואישה בשמלה לבנה הממוקמת בקדמת התמונה, שערה האדום פזור וידיה פרושות לצדדים. הדמויות ממוקמות בתוך נוף טבעי כהה ומאיים, אשר יוצר אווירה של חוסר תקווה וחנק רגשי.

### אפר במסגרת "פריזת החיים"
"אפר" הוא חלק ממחזור היצירות של אדוורד מונק בשם "פריזת החיים" (The Frieze of Life), אשר עוסק בשלבי החיים האנושיים דרך נושאים כמו אהבה, פחד, חרדה ומוות. המחזור כולל מספר ציורים החולקים אווירה רגשית טעונה ומבטאים את גישתו האישית של מונק כלפי החוויות האנושיות.

## גרסאות נוספות
אדוורד מונק יצר מספר גרסאות של "אפר", כולל ציורי שמן נוספים, רישומים ועבודות צבעי מים. השינויים בין הגרסאות השונות מבטאים עיבוד מתמשך של התחושות אותן ביקש האמן לשקף, תוך דגש על דינמיקה משתנה בין הדמויות.

## מיקום ותצוגה
הגרסה הידועה ביותר של "אפר" מוצגת במוזיאון הלאומי לאמנות, אדריכלות ועיצוב באוסלו, נורווגיה. הציור נמצא תחת מספר הרישום NG.M.00809 ונחשב לאחת מהיצירות החשובות באוסף הקבוע של המוזיאון.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדוורד מונק: ציורים
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-19
Taka takata

"**Taka takata**" הוא במקור שיר בספרדית שהוקלט על ידי פאקו פאקו, זמר ספרדי המתגורר במלאגה, ספרד. השיר נכתב על ידי פאקו פאקו (פרנסיסקו רופרו גומז) וחותנו האמן הבלגי אל ורלן, יצא כסינגל בשנת 1972 והפך ללהיט באירופה.
באותה שנה, השיר תורגם לצרפתית בשם "**Taka takata (La femme du Toréro)**" (בעברית: "**אשת לוחם השוורים**") על ידי קלוד למסל ורישל דאסין, והוקלט על ידי הזמר הצרפתי ז'ו דסאן, שהוציא אותו ב-1972 באלבומו "Joe" וכסינגל.

## הצלחת השיר
השיר בביצוע של ז'ו דסאן, משנת 1972, הגיע למקום הראשון בפינלנד, למקום התשיעי ביוון, למקום הרביעי בשווייץ, למקום העשירי בצרפת, למקום ה-16 בבלגיה ולמקום ה-50 בגרמניה.

## במצעדים
**Taka takata בביצוע פאקו פאקו**

**Taka takata (La femme du Toréro) בביצוע ז'ו דסאן**

## גרסאות כיסוי
הזמר היווני-ישראלי, אריס סאן, הקליט גרסה משלו, באלבום "אריס סאן - להיטי זהב", שיצא ב-1974.

השיר תורגם לעברית בידי גידי קורן ויצא לאור בשנת 1978, על ידי שלישיית "צבע טרי" (יצחק קורן, ירון פילצר ודני קורן), מתוך אלבומם "שלושה חברים".

ניתן למצוא ביצועים של השיר גם בשפות אחרות, כגון יוונית, גרמנית, סלובקית, פינית ודנית.

הדיג'יי הגרמני טום פולס, יצר גרסת טכנו-האוס של השיר בשנת 2010.

גרסת דאנס של השיר יצאה לאור בשנת 2020, על ידי ההרכב המוזיקלי "Groove Potatoes".

## קישורים חיצוניים
* "Taka takata", באתר הספרייה הלאומית
* אקורדים לשיר, באתר Ultimate Guitar
* 20px "Taka takata", במסד הנתונים המוזיקלי Discogs
* 30px "Taka takata", במסד הנתונים המוזיקלי Genius
* 20px "Taka takata", באתר המוזיקה Spotify
* 44px "Taka takata", באתר המוזיקה אפל מיוזיק
* 20px "Taka takata", באתר המוזיקה Musixmatch
* "Taka takata", באתר המוזיקה SecondHandSongs

### ביצועים בשפות שונות
###### בספרדית
* 
* 
* 
* 

###### בצרפתית
* 
* 

###### בגרמנית
* 
* 

###### ביוונית
* 

###### בדנית
* 

###### בפינית
* 

###### בסלובקית
* 

###### בעברית
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1972
קטגוריה:סינגלים מ-1972
קטגוריה:שירי אריס סאן
קטגוריה:שירי ז'ו דסאן
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים שתורגמו לעברית
היביה

**היביה** (ביפנית: **日比谷**) הוא כינוי עממי לשכונה של רובע צ'יודה בטוקיו. האזור שלאורך רחוב היביה מ ל נחשב בדרך כלל לאזור היביה. מבחינה מנהלית, הוא חלק ממחוז יורקצ'ו.

אין מחוז מינהלי ממשי בצ'יודה הנקרא "היביה", אך השם משמש בכמה שמות של מקומות באזור דוגמת  ו (הנחשבת מבחינה מינהלית לחלק מיורקצ'ו). אזור היביה היה חלק מרובע  הישן ב, לפני שזה הפך למטרופולין.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טוקיו: גאוגרפיה