לאנסט

ממוזער|כריכת הגיליון הראשון של כתב העת מ-1823
**לאנסט** (באנגלית: **The Lancet**) או **לנצט** הוא כתב עת רפואי בריטי, מהידועים והוותיקים בעולם.

כתב העת נוסד בשנת 1823 על ידי תומאס ואקלי שהיה מנתח אנגלי. כתב העת נקרא על שם אזמל הניתוחים. מאז 1991 נמצא כתב העת בבעלות חברת ההוצאה לאור אלסוויר, והעורך הראשי שלו מאז 1995 הוא ריצ'רד הורטון. מערכת כתב העת נמצאת בלונדון, בניו יורק ובבייג'ינג.

לאנסט מפרסם מחקרים מקוריים, מאמרי ביקורת, מאמרי מערכת, ביקורות ספרים, התכתבויות כמו כן עורך כתב העת ימי עיון. בכתב העת כמו כתבי עת מדעיים אחרים, המאמרים המפורסמים בלאנסט עוברים תהליך של ביקורת עמיתים לפני הפרסום.

ללאנסט גם כתבי עת ייעודיים לנושאים מיוחדים ובהם נוירולוגיה, אונקולוגיה, דרכי הנשימה, מחלות זיהומיות, המטולוגיה. לכתב העת מיוחס אימפקט פקטור של 59.102 והוא נחשב כמדורג שני לפי ה-Journal Citation Reports  מקרב כתבי העת הרפואיים אחרי ה-New England Journal of Medicine.

ב-1998 התפרסם בכתב העת, מאמר של אנדרו וייקפילד על קשר אפשרי בין החיסון נגד אדמת, חצבת, חזרת (MMR) לבין אוטיזם. הפרסום גרם לחרדה ציבורית גדולה וירידה משמעותית באחוזי המתחסנים. בהמשך התגלה כי המחקר נוהל בצורה כושלת, התוצאות זויפו והחוקרים קיבלו שוחד. כתב העת משך את הפרסום.

## הטיות אנטי ישראליות
לטענת ג'רלד שטיינברג, נשיא העמותה מכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים, הלאנסט נוקט בקו מערכתי אנטי-ישראלי.

בתאריך 2 באוגוסט 2014, במהלך מבצע צוק איתן, פרסם כתב העת The Lancet את המאמר "מכתב פתוח למען תושבי עזה" (An open letter for the people in Gaza) שעליו חתומים רופאים ומדענים, המגדירים עצמם כמחויבים לאתיקה מקצועית ולהצלת חיים. בין מחברי המכתב היו מאדס גילברט, סווי אנג  ופולה מנדוקה. המכתב הציג את הפעילות הצבאית של ישראל בעזה כ"מתקפה אכזרית" ו"טבח" המוסווים כפעולת הגנה. בין היתר, המחברים דחו את טענות ישראל בנוגע ללוחמה בטרור והאשמו אותה בניסיון לחבל במאמצי האחדות הפלסטינית המתפתחת בין עזה לגדה המערבית. המכתב קרא להפסקה מיידית של הלחימה ולהטלת סנקציות חריפות על ישראל. המכתב עורר דיון בינלאומי והאשמות בהטיה אנטישמית. בין היתר בתגובה לפרסום המכתב משרד הבריאות הודיע כי בכוונתו לפנות במחאה לכתב העת לאנסט ולדרוש את הסרת המאמר. שרת הבריאות יעל גרמן תיארה את המכתב כמאמר חד צדדי ובעל אופי פוליטי, שלא מזכיר את מצוקותיה של ישראל ושל אזרחיה. כתב העת פרסם 20 מכתבי תגובה המציגים עמדות מגוונות בנוגע למכתב הפתוח, ונתן למחברים אפשרות להשיב באופן מרוכז לכל התגובות שהתקבלו. בדו"ח המשך שפורסם מטעם נציב קבילות הציבור (אוֹמְבּוּדְסְמֶן) העצמאי של כתב העת, נקבע כי במכתב נמצאו מספר ליקויים כמו היעדר מקורות לתמיכה בטענותיהם ואי־הכרה בשימוש באלימות באמצעות נשק מצד פלגים פלסטיניים. בנוסף, הדו"ח ציין שלמרות הצהרת המחברים במכתבם מ־22 ביולי כי אין להם ניגודי עניינים, בהמשך הם ציינו זיקות לארגונים שעשויים להיות קשורים למצב בעזה. הנציב המליץ על שיפורים פרוצדורליים, אך כתב העת סירב למשוך את המכתב. החלטה זו הובילה להגשת עצומות מצד אנשי אקדמיה בתחום הרפואה ברחבי העולם שקראו לנקיטת צעדי אחריותיות.

ביולי 2024 פרסם כתב העת מכתב מאת ראשא חטיב (Rasha Khatib), מרטין מקי  ו-סלים יוסף , אשר העריכו כי מספר ההרוגים בעזה במהלך מלחמת חרבות ברזל עשוי להגיע לכ-186,000 כאשר לוקחים בחשבון תמותה עקיפה. המחברים יישמו הערכה של ארבעה מקרי מוות עקיפים לכל מקרה מוות ישיר על 37,396 מקרי המוות הישירים שדווחו, ללא מאמץ להבחין בין הרוגים אזרחיים לצבאיים, מתוך הסתמכות על נתונים ממשרד הבריאות של חמאס. הערכה זו עוררה ביקורת על השימוש במכפיל גבוה משמעותית מהיחסים שנצפו בסכסוכים מודרניים אחרים, כגון תימן או אתיופיה, ועל הנחות מתודולוגיות שחלק מהמבקרים ראו בהן חסרות ביסוס.

## ראו גם
* Nature
* כתב עת מדעי
* טענות לרצח עם ברצועת עזה

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי עת רפואיים