יונתן כרמון

[ממוזער|שמאל|250px|להקת כרמון יחד עם הכנר הילד [יצחק פרלמן ואד סאליבן (1958)]]
**יונתן כרמון** (28 ביולי 1931 – 6 בפברואר 2020) היה רקדן וכוריאוגרף ישראלי, ניצול השואה. מייסד ומנהל להקת המחול הנושאת את שמו - "כרמון".

## ביוגרפיה
נולד בשם יונל קלמן בבוקרשט שברומניה למשפחה בת ארבעה בנים. בשנת 1944, בהיותו בגיל 13, נלקחו הוריו למחנות עבודה, אולם הוא נשלח ברכבת עם אחד מאחיו ועוד כמה עשרות ילדים דרך בולגריה, וטורקיה לארץ ישראל. עם עלייתו ארצה, בהיותו במוסד של עליית הנוער, למד בבית הספר החקלאי "עיינות" ונמנה עם גרעין מתיישבי קיבוץ רמת הנגב (שבהמשך פורק וחבריו עברו לקיבוץ משמרות). במקביל לעבודתו החקלאית החל לרקוד אצל גרטרוד קראוס ולאחר מכן גם אצל מיה ארבטובה. הוריו הגיעו גם הם לישראל בעקבותיו.
בזמן מלחמת העצמאות התגייס לצה"ל ולחם במסגרת חטיבת הנגב בבאר שבע, בביר עסלוג' ובנירים.
לאחר שחרורו, שב לפעול בתחום המחול. הוא נמשך לתחום ריקודי העם - תחילה כרקדן ומאוחר יותר גם כיוצר, שפעל לצדם של יוצרי הריקודים המבוגרים והמנוסים יותר. התמנה לכוריאוגרף של כינוס המחולות שהתקיים בקיבוץ דליה, ארגן כנסי מחול ותרבות רבים ברחבי הארץ והפך לאחת הדמויות הבולטות בחיי האומנות הישראלית.
ב-1953, לאחר שובו מלימודים באירופה, הקים בפתח תקווה את להקת "עלומים" ואחריה את להקת הסטודנטים של האוניברסיטה העברית.

בתחילת 1956 התבקש להיות המדריך של להקת מחול מרכזית של ההסתדרות. ללהקה נבחרו 26 רקדנים ורקדניות מתוך 130 רקדנים שהגיעו לבחינות. בהמשך הפכה הלהקה ללאומית וייצגה את ישראל ברחבי אירופה, וכרמון נתמנה למנהלה האומנותי. מעבודתו זו צמחה הלהקה שהקים ונושאת את שמו, "להקת כרמון", אשר פעלה במשך עשרות שנים.
בין רבים אחרים, שלמה צח (מאוחר יותר בצמד "אילן ואילנית") ועפרה פוקס־מנור, נמנו על רקדני הלהקה.
בעקבות הצלחת המופעים שהעלה כרמון באולם אולימפיה בפריז הציע לו ברונו קוקטרי, מנהל האולם, לשמש כיועץ האומנותי של אולימפיה, שנחשב במשך שנים לאחד מאולמות המופעים היוקרתיים ביותר בעולם. כרמון שימש בתפקיד זה מסוף שנות ה-60 ובמשך שלושים שנה. במקביל לעבודתו באולימפיה הוסיף לפעול בפרויקטים שונים בישראל ומחוצה לה.

ב–1988 נוסד בכרמיאל פסטיבל המחולות השנתי, וכרמון שימש כמנהלו האומנותי ברציפות מהפסטיבל הראשון ועד הפסטיבל של שנת 2000. בניהולו של כרמון הפך הפסטיבל למפגש יחיד במינו בין המחול העממי, האתני והאמנותי לבין המחול הישראלי והעולמי.

בין עבודותיו: כוריאוגרפיה לאופרה אותלו של ורדי, בניצוח אשר פיש, בפסטיבל ישראל 2001, וניהול אומנותי של להקת הסטודנטים ירושלים. כמו כן הוא שימש כמנהל האומנותי של הקתדרה למחול הישראלי במשרד החינוך והתרבות.

הוא נפטר בתל אביב ב-6 בפברואר 2020. נקבר בבית העלמין האזרחי מנוחה נכונה כפר סבא. חומרי תיעוד רבים על פעילותו של כרמון נצברו בביתו ובמחסניו של מנהלה האדמיניסטרטיבי של להקת כרמון, אלון שמידט, ועברו בשנת 2018 דיגיטציה ורישום בספרייה הלאומית. לאחר מות כרמון, נרשם גם ארכיונו האישי בספרייה.

## להקת כרמון
[שמאל|ממוזער|250px|להקת כרמון - מאחורי הקלעים של ההופעה ב[לינקולן סנטר בניו יורק, אפריל 1984. מימין: יוסי טלגן מנכ"ל הלהקה, יונתן כרמון הכוריאוגרף, רחל הרמתי מפיקת המופע, עליזה קרסלניק (בעבר רקדנית בלהקה ובתקופה זו ממממנות הלהקה והנסיעה לארצות הברית), ויצחק גרציאני המנצח והמנהל המוזיקלי של המופע.]]
להקת כרמון הוקמה בשלהי שנות ה-50 ובלטה בתחומי הריקוד והשירה העממיים. הלהקה נחשבה לשגרירת התרבות הטובה ביותר של ישראל בתפוצות באותן שנים וזכתה במקום הראשון בפסטיבל הבינלאומי למחולות עם בליל שבצרפת. בהמשך, הצליחה בהופעותיה בכל רחבי אמריקה והופיעה בתוכנית הטלוויזיה היוקרתית של אד סאליבן בארצות הברית.

המחולות שיצר כרמון ללהקתו שילבו בין המחול הפולקלוריסטי לבין המחול האמנותי, המודרני, הבלט הקלאסי ומוטיבים מיצירות בולטות באמנות הישראלית. כרמון שילב בתוכניות הלהקה שירי עם ופולקלור מהזמר הישראלי החדש והישן. המנהל המוזיקלי של הלהקה היה גיל אלדמע שעיבד את השירים וניגן על האקורדיון. תקליטי הלהקה יצאו בחברת התקליטים הבינלאומית "ואנגארד" ובארץ הודפסו בחברת הד ארצי.
במרבית ההופעות של הלהקה בארץ ובעולם, ליווה את הלהקה, האקורדיוניסט המחונן, יוסי קוגוט, שלימים פתח את מועדוו הבמבוק המפורסם בנתניה, ואף ליווה אומנים כמו דליה עמיהוד .
זמרים ישראלים רבים החלו דרכם בלהקת כרמון ואחרים השתלבו בהופעות הלהקה מחוץ לישראל, ביניהם: שושנה דמארי, יפה ירקוני, "אילן ואילנית" (כרמון הגה את השם כצמד), מייק בראנט, מיכל טל, בועז שרעבי (שהופיע אצלו כנגן חלילית), יזהר כהן, החלונות הגבוהים, האחים והאחיות, ושלמה בר.

הופעות הלהקה התמעטו בתקופת עבודתו של כרמון באולימפיה. ב-1980 הקים כרמון את להקת ירושלים שנתמכה על ידי עיריית ירושלים ובהמשך על ידי תורמים מחוץ לישראל. מאוחר יותר, עקב ירידה בתמיכת הממסד, יצאה הלהקה לפגרה עד שבפסטיבל המחולות של כרמיאל בשנת 1988 חזרה להופיע בפרויקטים שונים על פי כוריאוגרפיות של יונתן כרמון. בשנת ב-1996, לאחר עזיבתו את הפסטיבל, חידש כרמון את הופעות הלהקה בישראל ומחוצה לה, בתוכניות "געגועים" ו"ללכת שבי אחריי".

בשנת 1967 התחוללה סערה בעקבות מקרה בו לאור דרישה של חברי להקת כרמון, החזירו טיסה מלונדון לארצות הברית חזרה ללונדון, כי הגישו לקבוצה הישראלית אוכל כשר, בזמן שהם התעקשו לאכול מזון לא כשר. הרב הראשי הרב אונטרמן ושורה של בכירים פוליטיים ואנשי חינוך פרסמו הודעת גינוי על הפרשה.

## הוקרה
ב-2004 בטקס הענקת פרסי משרד התרבות ליוצרים ולמבצעים בתחום המחול, הוענק ליונתן כרמון פרס על מפעל חיים. בין הדברים שנכתבו בנימוקי השופטים: "יונתן כרמון הנו אחד מהיוצרים החשובים שקמו למדינת ישראל בתחום המחול... הוא יצר סגנון מחול סיפורי ותיאטרלי בהשראת הפולקלור היהודי והישראלי... בחזונו האמנותי, באישיותו הוא העמיד דורות של רקדנים".

כרמון הוכרז כזוכה בתחום המחול בפרס לנדאו לאמנויות הבמה לשנת 2008. כמו כן בעל עיטור מסדר האמנויות והספרות של צרפת.

ב-2016 זכה בפרס אריק איינשטיין ליוצרים ותיקים.

ב-2018, זכה בפרס מפעל חיים על תרומתו למחול הישראלי במסגרת פסטיבל "אשדודאנס".

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* הלך לעולמו המנהל האמנותי הראשון וממייסדיו של פסטיבל מחול כרמיאל, blinker
* 
*  להקת כרמון מופיעה במסעדת תרנגול הזהב בתל אביב, 1962, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

* מירי קרימולובסקי, השפה והרוח ה"כרמונית", במגזין רוקדים, אפריל 2020
* גדלית נוימן, גדולים מהחיים: לזכרם של הכוריאוגרפים יונתן כרמון ויואב אשריאל, במגזין רוקדים, 2023

## הערות שוליים

קטגוריה:כוריאוגרפים ישראלים
קטגוריה:רקדנים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס לנדאו לאמנויות הבמה
קטגוריה:מעוטרי מסדר האמנויות והספרות
קטגוריה:כוריאוגרפים יהודים
קטגוריה:זוכי פרס אריק איינשטיין: מחול
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי עיינות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מנוחה נכונה כפר סבא
קטגוריה:רקדנים להט"בים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: כוריאוגרפים
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לצרפת