open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מנו קוני

**מנו (עמנואל) קוני** (במקור **קוֹהְן** הגרסה ההונגרית-אוסטרית ל**כהן** עד 1866, בהונגרית: **Kónyi Manó**; קאפושוואר, 9 באוקטובר 1842 – בודפשט, 24 בדצמבר 1917) היה חלוץ הקצרנות בהונגריה, עיתונאי, עורך עיתון יהודי-הונגרי.

## ביוגרפיה
מנו קוני נולד במשפחה יהודית כבנם של ברנאט קוהן (הגרסה ההונגרית-גרמנית לכהן), סוחר בדים ושל של יוזפין זוהְר (Sohr). הוא למד בבית הספר בגימנסיה גרמנית בפשט (למדו בה בשפה הגרמנית) ואחר כך בווינה, שם למד את הקצרנות בסגנון סטולזה, שהוא הפך לאחד מחלוציו באימפריה האוסטרו-הונגרית יחד עם אדולף פניבשי (מקודם: גרינבאום). הוא עבד כקצרן באסיפות הלאומיות (כינוסי פרלמנט) של פשט בשנת 1861, בסיביו בשנים 1863–1964 ובקלוז'-נאפוקה בשנת 1865 והשיג הצלחה רבה בכתיבה הקצרנית הרב-לשונית שלו. בין השנים 1865 עד 1885 היה ראש לשכת הקצרנות של הפרלמנט. לאחר פרישתו כתב מספר מאמרים וזכרונות, בעיקר עבור כתבי העת ה"לאום" (Nemzet) ו"הסקירה של בודפשט" (Budapesti Szemle). הוא ערך את נאומיו של הפוליטיקאי הדגול פרנץ דיאק, צירף אליהם הסברים ופרסם אותם ב 6 כרכים (בודפשט, 1882-1898). במשך תקופה מסוימת היה העורך של כתב העת "הקצרן ההונגרי" (Magyar Gyorsíró) שהקים.

## חייו הפרטיים
אשתו הייתה יוליה רכניץ, אותה נשא בפשט ב-2 בפברואר 1870. ילדיו:
* ד"ר יוז'ף קוני (1871-1904) היה עורך דין, שופט קמא. אשתו הייתה גיזלה וייסבורג (1873-1945).
* צציליה קוני (1872-1900). בעלה, מיקלוש היינל (הניגספלד), היה המפקח הכללי של רכבות המדינה.
* הוגו קוני (1876-1949) היה מנהל בנק, אספן אמנות. אשתו הייתה אילונה קמילה סטוצ'ק.
* ינקה קוני (1879-1940).  בעלה היה ד"ר ארנולד באלוג (בלייר) עורך דין.

## הנצחה
לכבודו של מנו קוני, שנפטר בבודפשט בדצמבר 1917, הוצג לוח זיכרון על קיר מלון ארז'בט בקאפושוואר ב-1 ביוני 1924.

## עבודתו העיקרית
* בוסט ואנדראשי ב-1870 וב-1871 (בודפשט, 1890)

## לקריאה נוספת
* 
* לקסיקון יהודי הונגרי. בודפשט, 1929. עמ' 502. גישה מקוונת
* יוזף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט, 1891-1914. גישה מקוונת
* זולטן נאג': מנו הקטן הפך לסופר קצרנות גדול (24 ביוני 2017) kaposvarmost.hu

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:קפושוואר: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1842
קטגוריה:נפטרים ב-1917
SonarQube

**SonarQube** (בעבר **Sonar**) היא פלטפורמת קוד פתוח שפותחה על ידי SonarSource לבדיקה רציפה של איכות הקוד על מנת לבצע ביקורות אוטומטיות עם ניתוח קוד סטטי לאיתור באגים, קוד חשוד כבעייתי וחולשות אבטחה. הפלטפורמה תומכת בלמעלה מ-20 שפות תכנות שונות.

בין השאר מציעה SonarQube דיווחים על קוד משוכפל, תקני קידוד, בדיקות יחידה, רמת כיסוי קוד, מורכבות קוד, הערות, באגים וחולשות אבטחה.

SonarQube יכולה להקליט היסטוריה של מדדים ולספק גרפי שינוי עם הזמן של הקוד. היא גם מספקת ניתוח ואינטגרציה אוטומטית לחלוטין עם כלי אינטגרציה של Maven, Ant, Gradle, MSBuild וכלי אינטגרציה רציפה (כמו Atlassian Bamboo, Jenkins, Hudson וכו'. ).

חלק משפות התכנות בהן תומכת SonarQube (חלקן בתשלום) כולל את: Java (כולל Android), C#, PHP, JavaScript, TypeScript, C/C ++, Ruby, Scala, Kotlin, Go, COBOL, PL/SQL, PL/I, ABAP, VB. NET, VB6, Python, RPG, Flex, Objective-C, Swift, CSS, HTML ו- XML.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בדיקות תוכנה
מרצלגרגיי

**מרצלגרגיי** (בהונגרית: **Marcalgergelyi**) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם במרצלגרגיי מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 524 ובשנת 2020 רק 311 תושבים.

## יהודי מרצלגרגיי
במרצלגרגיי חיו יהודים בתקופות זמן שונות. וחלק מתושביה נרצחו בשואה. 

## קישורים חיצוניים

*  

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
רכס גונדולה

**רכס גונדולה** (באנגלית: **Gondola Ridge**) הוא רכס סלעי גבוה, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

הרכס ממוקם בסמוך מדרום לקרחון מקאיי.

גובהו של הרכס 550 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-2,523 בגובהו באנטארקטיקה.

הרכס משתרע לכיוון צפון מזרח החל מהר סוס, ואורכו 7 קילומטרים.

## היסטוריה
### גילוי ומיפוי הרכס

הרכס התגלה על ידי משלחת החקר האנטארקטית הבריטית (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910 – 1913.

הרכס מופה בדצמבר 2011 על ידי משלחת החקר הגאולוגית המערבית (Western Geological Party) של משלחת טרה נובה, בפיקודו של טיילור (Taylor).

### מקור השם

שמו של הרכס ניתן לו על ידי טיילור (מפקד משלחת החקר הגאולוגית המערבית).

שמו של הרכס תיאורי.

הרכס נקרא בשם זה, מאחר שהאוכף המחבר בין הר סוס לרכס מזכיר צורת גונדולה.

טיילור הציע לקרוא להר סוס בשם "הר גונדולה" מסיבה זו, אולם השם לא התקבל.

## לקריאה נוספת

• Veronika Meduna, **[https://www.rnz.co.nz/national/programmes/ourchangingworld/audio/201780508/antarctic-glacier's-past-rapid-retreat Antarctic glacier's past rapid retreat]**, Our Changing World, 26 November 2015

• Jones, R., Mackintosh, A., Norton, K. et al, **[https://www.nature.com/articles/ncomms9910?report=reader Rapid Holocene thinning of an East Antarctic outlet glacier driven by marine ice sheet instability]**, Nat Commun 6, 8910 (2015). https://doi.org/10.1038/ncomms9910

## קישורים חיצוניים
* רכס גונדולה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* רכס גונדולה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* רכס גונדולה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* רכס גונדולה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* רכס גונדולה באתר peakery
* מחשבון מרחקים - המרחק מרכס גונדולה לאתרים סמוכים

## הערות שוליים

גונדולה
גונדולה
Aprite le finestre

"**Aprite le finestre**" (בעברית: "**תפתח את החלונות**") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת האיטלקייה, פרנקה ריימונדי. השיר ייצג את איטליה בהופעת הבכורה שלה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי פינו פרוטי, הולחן על ידי וירג'יליו פאנצוטי ונוצח על ידי ג'יאן סטלרי.

## רקע
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ריימונדי ששרה שמחת עונת האביב שקרבה. ריימונדי מתארת בשיר את רצונה לפתוח את החלונות ולהזמין את עונת האביב. בשיר, עונת האביב מתוארת כפסטיבל של אהבה.

## באירוויזיון
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ריימונדי בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום האחרון עם אפס נקודות. השיר השני של איטליה בתחרות, "Amami se vuoi", בוצע על ידי הזמרת טונינה טוריאלי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי איטליה באירוויזיון
קטגוריה:שירי פסטיבל סן רמו 1956
קטגוריה:שירים באיטלקית
קטגוריה:שירים על האביב
יקב פלדשטיין

**יקב פלדשטיין** הוא יקב בוטיק ישראלי בגליל העליון, ומצוי באזור התעשייה בדלתון.

היקב הוא פרי מיזם משותף של היינן אבי פלדשטיין הנושא את שמו.

## היסטוריה
בתחילת שנות ה־90 היה פלדשטיין סמנכ״ל הפיתוח של יקב סגל, במקביל התחיל ללמוד את תורת ייצור היין ולעבוד ביקב. פלדשטיין כיהן שני עשורים כיינן הראשי של יקב סגל ולשמו מקושר יצירת ׳סגל לא מסונן׳ מהיינות הבולטים בישראל. כמו כן פלדשטיין מוכר בכך שהשתתף בתוכנית קרב סכינים כסומליה בערוץ 10. במהלך עבודתו ביקבים הגדולים, הבין פלדשטיין שהוא מחפש דרך שונה וממוקדת יותר להביא לידי ביטוי את אהבתו ליין ואת החזון היצירתי שלו. החיבור העמוק שלו ליין ולתהליך היצירה הוביל אותו להחלטה אמיצה לעזוב את המסגרת הגדולה ולהקים יקב משלו.

בשנת 2014 עזב פלדשטיין את יקב סגל לאחר שזה נקנה בידי יקבי ברקן בשנת 2001, והקים את יקב פלדשטיין במושב גבעת כ"ח. רוב הענבים של היקב מגיעים מהגליל העליון, עבר הירדן, נפת צור וגוש עציון. בשנת 2020 החל יקב פלדשטיין בשיתוף פעולה עם חברת טמפו. בשנת 2020 יקב פלדשטיין התרחב ועבר למועצה אזורית חבל מודיעין. פלדשטיין יצא למסע מחקרי מרתק (ואף לימד קורסים בפקולטה לחקלאות ברחובות) שבו הוא בוחן את השאלה הגדולה: "מהו יין ישראלי?" האג'נדה שלו כוללת חיפוש אחרי זני ענבים שצומחים מתוך ההיסטוריה של האזור, לצד התאמה לאקלים לטרואר המקומי ואדמה וולקנית. פלדשטיין מייצר יינות שיוצאים מהקופסה – יינות שמתרחקים מהקלאסיקות המוכרות כמו קברנה סוביניון ושרדונה, ומתמקדים בזנים מסקרנים ומקומיים כמו דבוקי הגדל בגוש עציון, מראווי וגנדלי.

## קישורים חיצוניים

* פלדשטיין: העיקר לא למות משעמום, באתר המרקקה היומית
* 
* אבי פלדשטיין, באתר sommelier
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מועצה אזורית חבל מודיעין
פלדשטיין
פרדריק קולט

**פרדריק יונאס לוסיאן בוטפילד קולט** (בנורווגית: **Frederik Jonas Lucian Bothfield Collett**; 25 במרץ 1839 – 19 באפריל 1914) היה צייר נורווגי, מזוהה עם תמונות החורף שלו מהאזור סביב לילהמר, נורווגיה.

## ביוגרפיה
קולט, בנם של שר המשפטים יוהאן קולט (1800–1877) ואשתו מארי פרדריקה תומאסון (1810–1839), שנפטרה שלושה ימים לאחר לידתו, גדל במשפחה של פוליטיקאים ופקידים. ראש ממשלת נורווגיה יונאס קולט היה סבו.

עד 1858 הוא למד במכון הצוערים של קריגסמרין. במהלך תקופה זו, בילה ארבע עד חמש שנים בים, הוא פגש את קצין חיל הים קרל פרדריק דיריקס (1814–1895), שחלקו ביניהם את התשוקה לציור.

עם אביו נסע לדיסלדורף, שם ביקרו את צייר הנוף הנס גודה, שלימד באקדמיה, שקיבל אותו כסטודנט פרטי בשנת 1860 ולימד אותו שנתיים. בשנת 1861 גודה, חברו פיטר ניקולאי ארבו וקולט נסעו יחד למסע לימודי. יחד עם אדולף טידמן, הם ביקרו את גודה בשנת 1862 בטיול לימודי בוויילס, שממנו הופיעו רישומיו לתמונה שצייר מוויילס משנת 1863.

בין השנים 1862 עד 1864 הוא הלך לסטודיו הפרטי של מורטן מולר בדיסלדורף. הוא גם נרשם לשנת הלימודים 1861/1862 באקדמיה לאמנות בדיסלדורף בכיתה שהונחתה על ידי רודולף ויגמן. הוא צבר קשר חברתי הדוק עם אמנים סקנדינבים אחרים בדיסלדורף באמצעות חברותו בעמותת האמנים מלקסטן, אליה השתייך בין השנים 1861-1865/1866.

בשנת 1873 נסע לפריז עם הצייר פריט תולוב, אותו פגש בקופנהגן. בשתי תקופות נוספות, בשנים 1874/1875 ו- 1878/1879, הוא חי בפריז בסביבתם של אמנים סקנדינביים אחרים כמו קרל פרדריק היל או ברנד לינדהולם ולמד את הטכניקות האמנותיות של ציירי הנוף של בית הספר ברביזון.

בשנת 1877 נסעו תולוב, לינדהולם וקולט למסע לימודי בלה האבר ודורדרכט. בהשפעת ציור הנוף הצרפתי, הוא שינה את סגנון הציור שלו לכיוון האימפרסיוניזם המוקדם. בשנות השמונים של המאה ה-19 עבר לחלוטין לציור באוויר הפתוח.

קולט הגיע ללילהאמר בפעם הראשונה בשנת 1883. הוא ביקר בעיר בכל חורף משנת 1886 ועד מותו. נופי החורף הטבעיים שנוצרו שם הפכו למומחיותו. לציור בנוף בתנאי כפור הוא פיתח את סוג הסטודיו באוויר הפתוח על מזחלת, שנבנתה בשנות ה -90 של המאה ה-19 על ידי מפעל הרכבות סקאבו. בשנים 1896 עד 1912 הוא עיצב גם דגימות בד.

קולט הציג באופן קבוע בתערוכות הסתיו בכריסטיאניה (אוסלו). הוא גם שלח כמה תמונות לתערוכות בינלאומיות (קופנהגן 1872, וינה 1873, פריז 1889, שיקגו 1893, ברלין 1896, סטוקהולם 1897, סנט פטרסבורג 1897, פריז 1900, מינכן 1901, דיסלדורף 1904).

לקולט הייתה פנסיה קטנה שהפכה את חיי הרווקות שלו לעצמאים מבחינה כלכלית. זו עשויה להיות גם אחת הסיבות לכך שהוא צייר מעט יחסית בקריירה שלו, סך הכל כ־230 תמונות בלבד.

## גלריה

File:Frederik Collett - After Sunset, Mesna - NG.M.01693 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg| אחרי השקיעה

File:'Winter, Mesna, 1892' by Frederik Collett, Bergen Kunstmuseum.JPG| חורף במסנה

File:Frederik Collett - From the Harbour in Bergen - NG.M.01040a - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg|נמל ברגן

File:Frederik Collett - Two Fishermen - NG.M.03073 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg|שני דייגים

File:Frederik Collett - Woman with Tub - NG.M.03094 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg|אישה עם דלי

File:Frederik Collett - Man with Umbrella - NG.M.03084 - National Museum of Art, Architecture and Design.jpg| גבר עם מטריה



## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים נורווגים
קטגוריה:ילידי 1839
קטגוריה:נפטרים ב-1914
מחנה הריכוז מלכוב

**מחנה הריכוז מלכוב** היה אחד ממחנות המשנה הרבים של מחנה הריכוז הנאצי ראוונסבריק, ששכן בגרמניה, ונפתח לראשונה בחורף 1943. הוא שכן במלכוב שבמקלנבורג.

## גודל מחנה מלכוב
מערכת המחנה כללה עשרה צריפים בשטח מחנה הריכוז ראוונסבריק, שכל אחד מהם היה יכול לאכלס כמאה נשים. משמעות הדבר היא שמחנה מלכוב הצליח לאכלס 1,000 אסירות, אבל עד 1945 אוכלוסיית המחנה גדלה לכ-5,000 נשים. בקיץ 1943 שטח המחנה היה מוקף בגדר גבוהה. עשרת הצריפים שהיו חלק מהמחנה, ששימש במקור לעובדי הבנייה של ראוונסבריק, היו מוקפים בגדר זו.

## תנאים וחיים במחנה
התנאים היומיומיים במחנה היו בלתי נסבלים. האסירות נאלצו לעמוד במסדר באפלפלאץ פעמיים ביום, כפי שרוב אסירי מחנות הריכוז צוו לעשות. האסירות נשמרו תחת עיניהן המשגיחות של שומרות אס אס וכלבי הרועים הגרמנים שלהן. שומרות האס אס היו אכזריות מאוד, אך ככל הנראה אחת השומרות האכזריות ביותר במלכוב הייתה לואיז דנץ. היא הועברה מהמחנה הראשי של רוונסבריק למלכוב והפכה למפקדת המחנה. היא נלכדה בשנת 1945 והועמדה לדין בגין פשעים נגד האנושות במשפט אושוויץ הראשון בקרקוב שבפולין. היא נידונה למאסר עולם בשנת 1947, אך שוחררה בחנינה כללית ב־20 באוגוסט 1957.

במלכוב האסירות בקושי קיבלו דבר מה לאכול, ונאלצו לכרוע על ברכיהן על אבני חצץ חדות. חיפושי גוף ומכות היו שגרתיים במלכוב. אף על פי שתושבי העיירה מלכוב לא הורשו ליצור קשר עם אסירות המחנה, מעטים מתושבי העיר שכן סיפקו לאסירות מזון. כשהאס אס גילו זאת, נכלאו אותם תושבים במלכוב. מלבד רעב ותשישות, אסירות רבות מתו ממגפות רבות, בהן שחפת וטיפוס. סוגים מסוימים של עבודות כפייה, שהאסירות נאלצו לעשות, היו ייצור מוקשים, איסוף סרפד ממתקני שעשועים לילדים, ניקיון המפעל והעיירה, בניית תעלות לבית החולים של מלכוב ועבודות גננות.

## מלכוב כמחנה מעבר
במהלך שנת 1944, כשרוב צעדות המוות התרחשו ברחבי אירופה, שימש מלכוב כמחנה מעבר לאסירים שהגיעו ממחנות ריכוז אחרים. דיווחי עדי ראייה של רבים מניצולי מלכוב מספרים כי משלוח של כ -1,000 אסירים במחנה ריכוז הגיע למחנה ב־24 בנובמבר 1944. הם צעדו בצעדת מוות במשך מספר שבועות. שם, במלכוב, הם הובאו לויסמר והושמו על דוברות שהוטבעו בים הבלטי או בנהר סמוך.

## שחרור המחנה
ב־2 במאי 1945, כמה ימים לפני כניעת גרמניה הנאצית, שוחררו מלכוב ושאר מחנות המשנה של רוונסבריק על ידי הצבא האדום.

## ניצולים בולטים
* חנה זמר, עיתונאית ישראלית ילידת סלובקיה.
* ליליאנה סגרא, חברת הפרלמנט האיטלקי.

## ראו גם
* ראוונסבריק

## קישורים חיצוניים
* מזיכרונותיה של צילה ליברמן על ההגעה למחנה מלכוב ועל הימים הראשונים בו. מחברת: צילה ליברמן, באתר יד ושם

## הערות שוליים

קטגוריה:ראוונסבריק
מלכוב
מלכוב
קטגוריה:מקלנבורג-מערב פומרניה
מחנה העבודה קייליס

**מחנה עבודת הכפייה קייליס** (**kailis**, בליטאית - פרווה) היה מחנה עבודה נאצי ליהודי וילנה במהלך מלחמת העולם השנייה. הוא התבסס על מפעל פרווה ועור שהיה קיים לפני המלחמה והפיק בעיקר בגדי חורף עבור הצבא הגרמני. בשיאו, לאחר חיסול גטו וילנה בספטמבר 1943, התגוררו במחנה כ-1,500 יהודים. המחנה חוסל ועובדיו הוצאו להורג בפונאר ב-3 ביולי 1944, עשרה ימים בלבד לפני שהצבא האדום כבש את העיר.

## הקמה

בווילנה היו כמה סדנאות ומפעלים לפרווה ועור, רובם בבעלות יהודים. לאחר הכיבוש הסובייטי ביוני 1940 הולאמו מפעלים פרטיים. שלושת מפעלי הפרווה "פרוות", "נוטריה" ו"אורסוס" אוחדו והתמזגו למפעל פרווה אחד. מפעל אחד היה ממוקם מאחורי בית העירייה של וילנה.

כמעט מיד לאחר פלישת גרמניה לברית המועצות ביוני 1941 קיבל המפעל הוראות לייצר בגדי חורף עבור הוורמאכט. מנהלו נקט אמצעים להגנה על עובדיו, שהיו יהודים ברובם, מפני הזוועות שבוצעו בגטו וילנה ובטבח פונאר. לדוגמה, ב-9 בספטמבר עתר המנהל בהצלחה לממשל הגרמני וזה הסכים שיוקדשו ארבעה בתים בגטו לעובדי קייליס.

ב-5 באוקטובר 1941 הועבר המפעל למתקנים הגדולים של המפעל שפונה מעובדיו, אלקטריט, מפעל למקלטי רדיו. את המהלך ארגן אוסקר גליק, יהודי אוסטרי שהצליח להשיג מסמכי פולקסדויטשה, ומאוחר יותר הפך למעשה למנהל המפעל. באותה תקופה היו במפעל 448 עובדים. יחד עם בני המשפחה (בסך הכל 800–1,000 איש) הם התגוררו בשני בניינים גדולים באתר המפעל. זה היה מקום בטוח יחסית; העובדים היו בין הראשונים לקבל היתרי עבודה (המכונה "השיין הצהוב" - Schein) שהגנו עליהם מפני אקציות - ריכוז יהודים לשם שליחתם לפונאר, שם נרצחו.

## "התקופה השקטה"

ממוזער|left|מעיל פרווה מיניאטורי שיוצר בקייליס

ב-18 בינואר 1942 פגעה במפעל שרפה גדולה. הסיבה אינה ברורה. לדברי אברהם סוצקבר, זו הייתה פעולת חבלה של ארגון הפרטיזנים המאוחד, אך ייתכן שהייתה זו תאונה. במהלך החקירה גילו הגרמנים כי גליק הוא יהודי והוציאו להורג אותו ואת אשתו.

במאי 1942 ערכו הגרמנים מפקד בנציבות הרייך אוסטלנד. במפקד נמנו 1,016 אנשים מ-348 משפחות בקייליס. 1942 הייתה "התקופה השקטה" שהעניקה הזדמנות ליצור חיי תרבות במחנה. היהודים הקימו בית ספר לילדים וספרייה קטנה, וקיימו תחרויות ספורט. למחנה הייתה משטרה ומרפאה יהודית משלה.

## חיסול

באוגוסט – ספטמבר 1943 חוסל גטו וילנה ונותרו בעיר רק מחנות עבודת הכפייה קייליס ומחנה HKP ושתי קבוצות קטנות אחרות. אוכלוסיית קייליס תפחה. יהודים רבים השתמשו במחנה כמפלט זמני לפני שמצאו מסתור טוב יותר או הצטרפו לפרטיזנים היהודים ביערות. לדברי יצחק ארד, כ-600 יהודים עברו במחנה. ב 15 באוקטובר ערך ברונו קיטל בדיקה יסודית במחנה והוציא להורג כ-30 יהודים שלא יכלו להסביר את נוכחותם במחנה. הבדיקות בוצעו עוד כמה פעמים. בנובמבר קיבל קייליס מפקד חדש, איש האס אס ריכטר. הוא הנהיג שליטה רבה יותר במחנה והרכיב רשימה של תושביו. הרשימה הכילה כ-1,350 שמות, אם כי כמאה נוספים חששו להירשם.

ב-27 במרץ 1944 רוכזו ילדי המחנה מתחת לגיל 16 במבצע בפיקודו של מרטין וייס. הם הובלו לתחנת הרכבת; גורלם אינו ידוע. הספר השחור פרסם עדות על כך שהילדים הובלו לקרקוב שם שימשו כתורמי דם ועור לחיילים גרמנים פצועים. ב-20 באפריל הועברו 80 פועלים מקייליס לפונאר כדי לחפור ולשרוף גופות במסגרת מבצע 1005. ב-3 ביולי 1944 רוכזו עובדי קייליס שנותרו, הועברו לפונאר ונרצחו. בסך הכל נרצחו באותו יום בפונאר 2,000–2,500 יהודים ממחנות שונים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:וילנה: היסטוריה
קטגוריה:גטו וילנה
קטגוריה:השואה: מחנות ריכוז
קטגוריה:שואת יהודי ליטא
המחדש

**המחדש** הוא אתר חדשות ומדיה חרדי.

## היסטוריה
האתר עלה לאוויר באפריל 2018 בשם "פינטל נט" על ידי ישראל בוקשפן וחבריו.
טקסט=לוגו של 'פינטל נט' (2018–2019)|ממוזער|לוגו של 'פינטל נט' (2018–2019)|200px

בפברואר 2020 הוא עבר שינוי חזותי ושמו שונה ל"המחדש".

באתר פעלה במשך מספר שבועות תוכנית "המתראיין" אותה הגיש העיתונאי אבי גרינצייג. בתוכנית הובאו ראיונות עם חברי כנסת ואישי ציבור. לאחר מספר שבועות ברשת האתר ירד מהאוויר לצורך חידוש, ועלה שוב באפריל 2020.

במאי 2020 הושג הסכם עם חברת "הדרן" לפתיחת האתר במכשירים הכשרים של החברה.

באתר משודר מדי יום שיעור חברותא בדף היומי מפי הרב יונתן שטנצל, פינת הלכה מאת הרב בנימין חותה, משדר חיזוק יומי מאת הרב חיים רבי. פינת הסגולות מפי רבי יואל משה פינטו, בנו ממשיך דרכו של מרן האדמו"ר רבי יאשיהו פינטו שליט״א רבה הראשי של מרוקו ושיעור פרשת שבוע מפי הרב ישראל דרעי.

באתר מדור למוזיקה חסידית ומצעד מוזיקה שבועי 'חמישייה מנצחת׳ בשיתוף רדיו קול ברמה בתוכניתו של יואלי דיקמן 'לילה מנצח', אותה מגיש ישראל רוזן.

בינואר 2021 נרשמו 1,000,000 כניסות לאתר.

במאי 2021 הושקה אפליקציית מובייל לאתר.

## צוות האתר

* עורך ראשי: יוחאי דנינו.
* עורכי משנה: מנחם קולדצקי, משה נוי.
* כתב כנסת: ארי כהן.
* כתב חרדים: חיים גפן.
* כתב מוזיקה: ישראל רוזן.
* מבזקים: שמחה חסיד.
* מנהל שיווק: אברימי קליגר.
* מנהל טכני: יאיר ברויער.
* מפקח תכנים רוחני: ישראל בוקשפן.
* מנכ"ל: דב מילר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי חדשות ישראליים
קטגוריה:אתרי אינטרנט חרדיים
הקונגרס המחוזי בניו יורק

**הקונגרס המחוזי בניו יורק** היה ארגון שהוקם בשנת 1775 במהלך המהפכה האמריקאית, על ידי מורדים, כתחליף לאספה במחוז ניו יורק. הקונגרס החליף את "ועדת המאה". היו שלושה קונגרסים פרובינציאליים  עד להקמת האמנה החוקתית הראשונה. הקונגרס המחוזי בניו יורק הוחלף ב-10 ביולי 1777.

## הערות שוליים

קטגוריה:קונגרסים של ארצות הברית
ג'וש וייטהאוס

**ג'ושוע ג'ורג' וייטהאוס** (באנגלית: **Joshua George Whitehouse**; נולד ב-27 בפברואר 1990) הוא שחקן ומוזיקאי אנגלי, אשר ידוע בעיקר מהופעתו בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "פולדארק" (2017–2018), בסדרת הדרמה "דייזי ג'ונס והסיקס" משנת 2023, ובתפקידים ראשיים בסרט "Northern Soul", ובסרט הרימייק "איזה מין נוער" (אנ'). עוד כיכב בקומדיה לחג המולד "אביר לחג" של נטפליקס.

## ביוגרפיה
ג'ושוע ג'ורג' וייטהאוס נולד בצ'סטר, מחוז צ'שייר שבצפון-מזרח אנגליה ב-27 בפברואר 1990. 

הוא למד בתיכון בישוף הבר (אנ') בעיירה מלפס (אנ') ולאחר מכן עבר ללמוד קרוב יותר לביתו בתיכון קווינס פארק (אנ') בפרוור קווינס פארק (אנ'), חלק מפרוורי העיר צ'סטר.

## קריירה
בשנת 2014, בסרט הבכורהשלו, וייטהאוס שיחק בתפקיד הראשי בתור מאט בסרט "Northern Soul" לצד שחקנים כמו סטיב קוגן וג'יימס לאנס. 

בשנת 2016 הוא שיחק בסרט "The Receptionist" של הבמאית הטאיוואנית ג'ני לו (אנ'); על מכון עיסוי לא חוקי בלונדון, שעוקב אחר חייהם של העובדים והלקוחות כפי שהם נראים דרך עיניו של פקיד הקבלה במקום.

ב-2017, הוא החל לשחק בתור יו ארמיטאג' בעונה השלישית של סדרת הדרמה של ה-BBC, "פולדארק", לצד איידן טרנר ואלינור טומלינסון.

ב-2018, הוא היה אמור לשחק בתפקיד ראשי לא ידוע בסדרת פריקוול ל"משחקי הכס" שלא הופקה לבסוף.

בשנת 2019, הוא כיכב יחד עם ונסה הדג'נס בסרט חג המולד של נטפליקס "אביר לחג" (אנ').

ב-2020, הוא שוב כיכב בתפקיד ראשי בתור רנדי, לצד ג'סיקה רות' בסרט הנעורים "נערה מבית טוב" (אנ').

בשנת 2021 הוא שיחק הוא שיחק בסרט ההיסטורי הסיני "1921" המספר את סיפור הקמת המפלגה הקומוניסטית של סין בקונגרס הלאומי הראשון של המפלגה הקומוניסטית הסינית שנערך בשנחאי. הסרט יצא לאקרנים ב-1 ביולי 2021, מאה שנים בדיוק לאחר הקמת המפלגה. 

בשנת 2023, הוא כיכב בתור אדי ראונדטרי, בסיסט ואחד מהחברים המייסדים של להקת *The Six*, במיני-סדרת הדרמה "דייזי ג'ונס והסיקס" של אמזון פריים וידאו.

בשנת 2024, הוא תרם את קולו לסרט האנימציה "להציל את היער" (אנ') שם דיבב את דמותו של בוטן. 

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:מוזיקאים אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1990
אנדריי פבלוביץ' סובוטין

**אַנדרֵיי פַּבלוביץ׳ סוּבּוֹטין** (ברוסית: **Андре́й Па́влович Суббо́тин**; 1852 – 14 במרץ 1906) היה כלכלן באימפריה הרוסית.

## ביוגרפיה
בוגר הפקולטה למשפטים באוניברסיטת מוסקבה. הוא לימד מדעי מסחר וכלכלה במוסדות חינוך שונים בסנקט פטרבורג. לאחר שעזב את תחום ההוראה, עסק במחקרים כלכליים ברוסיה ומחוצה לה בשיתוף שרי הממשלה של ממשלת הצאר. בשנים 1885–1894 ערך את "כתב העת הכלכלי" (Экономический журнал). במאמריו הכלכליים הוא כתב את דעתו בנוגע להרחבת הפעילות הכלכלית, חיזוק המיסוי העקיף והצורך במס הכנסה.

ב־14 במאי 1906 הוא נפטר בסימאיז (Симеи́з) סמוך ליאלטה שבשטח אוקראינה של ימינו.

## סובוטין ויהדות רוסיה
סובוטין ערך בשנת 1887 מחקר מקיף על כלכלת היהודים בתחום המושב ולמעשה היה הראשון שערך מחקר מקיף שכזה ובו סקר את הפעילות הכלכלית של היהודים. הוא לא הסתפק בנתונים כלכליים בלבד אלא שאף להכיר את מנהגי הדת והתרבות של היהודים ואת כל זה תיאר בספרו המקיף שיצא בשנת 1888 ושמו "בתחום מושבם של היהודים".

בספרו זה הוא ניפץ כמה מהנחות היסוד לגבי היהודים. הוא מצא שהיהודים ובעיקר היהודיות חלשים מאוד בחישובים, וזאת עקב ההיקפים המצומצמים של המסחר בהם עסקו, כך שרובם לא הסתדרו בפעולות חשבוניות מעל המספר מאה.
כן הוא תיאר יהודים העוסקים בהצלחה בעבודות חקלאיות. הוא תיאר את היהודים הנתונים בתוך מסגרות של עזרה הדדית וגמילות חסדים, אך במסחר הם היו נכונים לשלוף ציפורניים אחד מול השני. בוילנא הוא תיאר חיים בדלות נוראה של היהודים המתגוררים במאורות תת-קרקעיות במרתפים.

באותן שנים של פוגרומים ניסה סובוטין לפעול למען היהודים בחוגי השלטון. לאחר מותו נכתב עליו כי היה מהנציגים המעטים של העם הרוסי שניסה להשיג ליהודים תנאי מחיה הוגנים באימפריה הרוסית, במעשים ולא רק במילים.

## ספריו
סובוטין חיבר ספרים ומאמרים רבים. ספרו "בתחום מושבם של היהודים" תורגם לעברית על ידי יונה גונופולסקי, ויצא בהוצאת "קדימה" (2020-21) המתמחה בתרגום ספרים מהרפורטואר הרוסי. את המבוא לספר, המבהיר את חשיבותו הרבה למחקר ההיסטורי, כתב פרופ' גור אלרואי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלנים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1852
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1906
איגור צ'יסלנקו

**איגור לאונידוביץ' צ'יסלנקו** (ברוסית: **И́горь Леони́дович Числе́нко**; 4 בינואר 1939 – 22 בספטמבר 1994) היה כדורגלן סובייטי, ששיחק בעמדת החלוץ.

## ביוגרפיה
צ'יסלנקו נולד במוסקבה שבברית המועצות בשנת 1939, ובמשך רוב הקריירה שיחק בדינמו מוסקבה. הוא ערך בה 228 הופעות בליגה הסובייטית וכבש 71 שערים. הוא זכה עמה בשתי אליפויות ובגביע אחד.

במדי נבחרת ברית המועצות עשה את הופעת הבכורה ב-3 באוקטובר 1959 נגד סין בבייג'ינג. שערו הראשון הגיעה ב-27 באוקטובר 1962 בניצחון 0–5 על אורוגוואי. צ'יסלנקו נבחר על ידי מאמן הנבחרת, גבריל קצ'לין, להשתתף במשחקי מונדיאל 1962 בצ'ילה. במהלך הטורניר כבש שני שערים נגד קולומביה בשלב הבתים ובהפסד 2–1 ברבע הגמר למארחת. במשחק נגד אורוגוואי כבש שער נוסף, אך קפטן הנבחרת איגור נטו ביקש לפסול אותו מכיוון ולא היה הוגן. הכדור נכנס לשער מהצד החיצוני שלו בעקבות חור ברשת.

גם ביורו 1964 צ'יסלנקו היה ושיחק בשני משחקי הטורניר, כולל בהפסד 2–1 בגמר למארחת ספרד. טורניר גדול הבא היה מונדיאל 1966 באנגליה בו צלח לכבוש שני שערים גם כן. לאחר שכבש נגד איטליה בשלב הבתים והונגריה ברבע הגמר. ברית המועצות נעצרה בחצי הגמר בהפסד 2–1 לגרמניה המערבית. הנבחרת הגיעה להישג השיא שלה בתחרות הכללית עם מקום רביעי.

צ'יסלנקו כבש את הצמד הראשון שלו ב-3 ביוני 1967 במשחק ידידות נגד צרפת, במהלך ניצחון 2–4 עליהם בפריז. הוא עשה זאת שוב, הפעם נגד אנגליה ב-6 בדצמבר ובסיום אותה שנה כבש 10 שערים ב-13 משחקים בלבד. ב-21 במאי 1968 כבש צ'יסלנקו את השער האחרון שלו נגד צ'כוסלובקיה, והופעתו האחרונה הייתה ב-1 ביוני נגד אותה הנבחרת. הטורניר האחרון בו נכלל היה יורו 1968 אך מצא את עצמו רק יושב על הספסל. בסך הכל ערך במדיה 53 הופעות וכבש 20 שערים.

## תארים
;**דינמו מוסקבה**
*אליפות ברית המועצות (2): 1959, 1963
*הגביע הסובייטי: 1967
;**נבחרת ברית המועצות**
*מקום רביעי בגביע העולם: 1966
*סגנית אליפות אירופה: 1964

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סובייטים
קטגוריה:מוסקבה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דינמו מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1962
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1966
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין וגנקובסקויה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1939
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1994
חורחה לנדבורג ג'וניור

**חורחה דייוויד לנדבורג ג'וניור** (באנגלית: **Jorge David Lendeborg Jr.**; נולד ב-21 בינואר 1996) הוא שחקן אמריקאי, יליד הרפובליקה הדומיניקנית.

## ראשית חייו
לנדבורג נולד בסנטו דומינגו, הרפובליקה הדומיניקנית, ועבר למיאמי, פלורידה שבארצות הברית, בסביבות גיל ארבע.

## קריירה
את הופעת הבכורה שלו במשחק הוא עשה בסרט "The Land" משנת 2016. מאז הוא הופיע בסרטי גיבורי העל של היקום הקולנועי של מארוול, ספיידרמן: השיבה הביתה
משנת 2017 ובסרט ספיידרמן: רחוק מהבית משנת 2019. הוא שיחק בקומדיה הרומנטית באהבה, סיימון משנת 2018, ובסרט באמבלבי בו שיחק לצד היילי סטיינפלד. לנדבורג הופיע גם בסרטם של רוברט רודריגז וג'יימס קמרון, אליטה: מלאך קרב, משנת 2019.

בשנת 2020 שיחק בסרטו הראשון של ג'ון לגוויזאמו כבמאי "Critical Thinking" בתור איטו.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מהגרים מהרפובליקה הדומיניקנית לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא דומיניקני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1996
קטגוריה:שחקנים ביקום הקולנועי של מארוול
שברגאן

**שברגאן** (בפשטו ובפרסית: **شبرغان**, תעתיק מדויק: **שברע'אן**) היא עיר בצפון אפגניסטן ובירת מחוז ג'וזג'אן. על פי תחזית רשמית לתאריך 21 בספטמבר 2020, התגוררו בשברגאן 192,724 בני אדם.

ב-7 באוגוסט 2021 העיר נכבשה על ידי ארגון הטליבאן כחלק ממתקפת הטליבאן שהתקיימה במקביל לנסיגת כוחות ארצות הברית מאפגניסטן באותה השנה.

## גאוגרפיה
שברגאן ממוקמת לאורך גדות ה, 390 ק"מ צפון-מערבית לבירה קאבול על כביש הטבעת הראשי הלאומי המחברת את קאבול, קנדהאר, הראת, מזאר-י שריף, שברגאן, ע'זני, מיימנה, פול-י ח'ומרי ו.  שוכן בין שברגאן לבין .

## אקלים
הטמפרטורה הממוצעת היא 20 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (34 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא ינואר (2 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 418 מילימטרים בשנה. חודש מרץ הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (103 מ"מ גשם), וחודש יולי הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (1 מ"מ גשם).

## לקריאה נוספת

* Barfield, Thomas J. (1982). *The Central Asian Arabs of Afghanistan: Pastoral Nomadism in Transition*.
* Dupree, Nancy Hatch. (1977). *An Historical Guide to Afghanistan*. 1st Edition: 1970. 2nd Edition (1977). Revised and Enlarged. Afghan Tourist Organization, 1977. Chapter 21 "Maimana to Mazar-i-Sharif."
* Ferrier, J. P. (1856), *Caravan Journeys and Wanderings in Persia, Afghanistan, Turkistan and Beloochistan*. John Murray, London.
* Hill, John E. (2009). *Through the Jade Gate to Rome: A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty, 1st to 2nd Centuries CE*. BookSurge, Charleston, South Carolina. .
* Leriche, Pierre. (2007). "Bactria: Land of a Thousand Cities." In: After Alexander: Central Asia before Islam. Eds. Georgina Hermann and Joe Cribb. (2007). Proceedings of the British Academy 133. Oxford University Press.
* Sarianidi, Victor. (1985). *The Golden Hoard of Bactria: From the Tillya-tepe Excavations in Northern Afghanistan*. Harry N. Abrams, New York.


## קישורים חיצוניים

* 
* מפה של שברגאן

## הערות שוליים

קטגוריה:אפגניסטן: ערים
קטגוריה:מחוזות אפגניסטן: ערי בירה
ע'זני

**ע'זני** (בפשטו: **غزني**; בפרסית: **غزنی**) היא עיר במרכז אפגניסטן ובירת המחוז הקרוי על שמה. העיר שוכנת על רמה בגובה 2,219 מטרים מעל פני הים ומרוחקת כ-130 ק"מ דרום-מערבית לבירה קאבול. על פי תחזית רשמית לתאריך 21 בספטמבר 2020, התגוררו בע'זני 186,706 בני אדם.

## אקלים
הטמפרטורה הממוצעת היא 15 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (30 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא ינואר ( מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 440 מילימטרים בשנה. חודש אפריל הוא החודש הגשום ביותר (104 מ"מ גשם), וחודש יולי הוא החודש היבש ביותר (3 מ"מ גשם).

## גלריית תמונות

Ghazni-Minaret.jpg|מינרט מהמאה ה-12 בע'זני. צולם ביולי 2001
Ghazni City, 2010.jpg|מבט על העיר העתיקה של ע'זני
130422-A-TB205-027.jpg|שערים חדשים שנבנו בע'זני, אפריל 2013
School in Ghazni.jpg|בית ספר לבנות בע'זני, אפריל 2013
Ghazni University.jpg|
Citadel of Ghazni, seen from Tapa Sardar.jpg|, נובמבר 2020


## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 
* Col James Tod's "Annals and Antiquities of Rajasthan" Vol. II, Annals of Jaisalmer, page 200,


## ערים תאומות
* 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אפגניסטן: ערים
קטגוריה:מחוזות אפגניסטן: ערי בירה
יחסי לטביה–סין

ממוזער|שגרירות סין בריגה
**יחסי לטביה–סין** הם יחסי החוץ בין לטביה לבין סין.

## היסטוריה
במהלך מלחמת העולם השנייה הגיעו לטבים לסין כדי להשתתף במלחמת סין–יפן השנייה לצד הסינים.

ב-22 באוגוסט 1991 הודיע הסובייט העליון של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית על השבת עצמאותה של לטביה. באותה שנה הכירה סין בעצמאותן של המדינות הבלטיות.

ב-12 בספטמבר 1991 כוננו הרפובליקה העממית של סין ולטביה יחסים דיפלומטיים. בינואר 1992 הגיע ג'יאנג שיאויאן, דיפלומט של הרפובליקה הסינית (טאיוואן), לשלוש המדינות הבלטיות ויצר קשרים דיפלומטיים ברמה הקונסולרית עם לטביה. לטביה ורפובליקת סין חתמו על מסמך לפיו טאיוואן מוכרת כמדינה ריבונית ועצמאית. מאוחר יותר הקימה הרפובליקה הסינית קונסוליה כללית בריגה, בירת לטביה. לאחר שהרפובליקה הסינית הקימה את הקונסוליה הכללית שלה בלטביה, הוציאה הרפובליקה העממית של סין הצהרה בה הודיעה כי תסיר את שגרירותה בלטביה, אך לא ניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם המדינה. במקביל, הרפובליקה העממית של סין החליטה להגביר את היחסים עם סין במדינות השכנות של לטביה ולמנוע תקריות דומות.

ביולי 1994 שלחה ממשלת לטביה משלחת דיפלומטית לרפובליקה העממית של סין, והבטיחה לנתק את היחסים הדיפלומטיים והקונסולריים עם הרפובליקה הסינית, וחתמה על קומוניקט משותף עם הרפובליקה העממית של סין על נורמליזציה של היחסים בין שתי המדינות.

ב-18 בספטמבר 2018, נשיא סין שי ג'ינפינג נפגש עם נשיא לטביה ריימונדס ויוניס שהגיע לסין כדי להשתתף בפורום קיץ דאבוס. ויוניס אמר כי אמריקה הלטינית וסין שומרות על אמון הדדי פוליטי טוב ועל שיתוף פעולה הדוק. לטביה דיברה רבות על היוזמה החשובה של "יוזמת החגורה והדרך" וסברה כי מנגנון שיתוף הפעולה בין מרכז ומזרח אירופה וסין חשוב מאוד ללטביה. לטביה מוכנה אף היא לקדם את פיתוח היחסים בין האיחוד האירופי לסין. לאחר הפגישה, שני ראשי המדינה היו עדים במשותף לחתימה על מסמכי שיתוף פעולה דו-צדדיים.

היחסים בין המדינות הדרדרו בשנת 2022 לאור תמיכת סין ברוסיה, ממנה חששו הלטבים לאור הפלישה הרוסית לאוקראינה.

## יחסי כלכלה וסחר
סין ולטביה קיימו עסקאות סחר עוד לפני כינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות; בשנת 1960 ייבאה סין היבשתית מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית פרה חומה לטבית ו-30 ראשי בקר הוקצו למחוז הונאן.

בשנת 2012 ייצאה סין ללטביה בשווי 554 מיליון דולר, ורוב הסחורות היו מכונות וציוד. סחר היצוא של לטביה לסין היבשתית עלה מיותר מ-40 מיליון דולר ליותר מ-70 מיליון דולר בשנת 2011, אך מאז ירד; בשנת 2012 יצוא לטביה לסין היבשתית היה פחות מ-70 מיליון דולר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
פורמולה 1 עונת 1974

**עונת 1974** הייתה העונה העשרים וחמש של אליפות הפורמולה 1, שאורגנה על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA). ג'קי סטיוארט, שזכה באליפות בעונה הקודמת הודיע על פרישה בסיום העונה ולא ניסה להגן על תוארו. אמרסון פיטיפלדי וקליי רגזוני הגיעו למרוץ סיום העונה כמתמודדים על התואר. רגזוני איבד מקומות בשל בעיות טכניות ופיטיפלדי, שסיים רביעי, זכה בתואר. קבוצת מקלארן זכתה בתואר הקבוצתי בפעם הראשונה. פיטיפלדי, רוני פטרסון וקרלוס ראוטמן ניצחו שלושה מרוצים כל אחד. ג'ודי שכטר וניקי לאודה ניצחו שני מרוצים. רגזוני ודני האלם ניצחו מרוץ אחד. האלם פרש בסיום העונה.

במהלך העונה מצאו שני נהגים את מותם: פטר רבסון נהרג באימון לקראת גרנד פרי דרום אפריקה והלמוט קונינג נהרג במהלך גרנד פרי ארצות הברית, מרוץ סיום העונה.

עונת 1974 הייתה העונה הראשונה בה הנהגים התחרו עם מספר מכונית קבוע לאורך כל העונה כולה. המספרים התבססו על מקומן של הקבוצות בסיום עונת 1973. הנהג שזכה באליפות הורשה לשנות את מספר הרכב ל-**1**. בן זוגו לקבוצה היה יכול לשנות את המספר ל-**2**.

## המרוצים בעונה

## דירוג האליפות
### שיטת הניקוד
הנקודות בכל מרוץ הוענקו לנהגים שסיימו באחד מששת המקומות הראשונים. בחישוב נקודות האליפות הובאו בחשבון שבע התוצאות הטובות מתוך שמונת המרוצים הראשונים בעונה ושש התוצאות הטובות מתוך שבעת המרוצים האחרונים בעונה.

### אליפות הנהגים
הטבלה כוללת רק נהגים שצברו נקודות במהלך העונה

### אליפות היצרנים
בחישוב הנקודות הובאה בחשבון רק התוצאה הגבוהה ביותר שהושגה על נהג בקבוצה בכל מרוץ. התוצאות המודגשות הן התוצאות שנחשבו לחישוב הניקוד באליפות.

## קישורים חיצוניים

* תוצאות מרוצי העונה, באתר Formula1.com
* סיכום העונה, באתר MotorSport Magazine

קטגוריה:עונות בפורמולה 1
קטגוריה:1974 בספורט
טקס פרסי נשר הזהב הרוסי ה-19

**טקס פרסי [[פרס נשר הזהב (רוסיה)|נשר הזהב]] ה־19** עבור הישגים בתחום הקולנוע והטלוויזיה הרוסיים לשנת 2020 התקיים ב־22 בינואר 2021 בביתן הראשון של מתחם קונצרן הסרטים מוספילם. המועמדים הוכרזו ב-28 בדצמבר 2020.

ועדת הפרס בחנה סרטים שהוקרנו ברוסיה מה-1 בנובמבר 2019 עד 31 באוקטובר 2020 וכן סדרות טלוויזיה ששודרו מ-1 בספטמבר 2019 עד 31 באוקטובר 2020. סרטים זרים שהיו מועמדים היו רק כאלה שהוקרנו ברוסיה מ-1 בנובמבר 2019 עד 1 בדצמבר 2020. את מרב המועמדויות קיבל סרט הדרמה ההיסטורית "ברית ההצלה" עם 14 מועמדויות.
## מועמדים

## פרס מיוחד
הבמאית סבטלנה דרוז'ינינה קיבלה את הפרס המיוחד על תרומה ל. פרס שהוענק לה על ידי סבטלנה חודצ'נקובה וסרגיי גרמש מטעם האקדמיה הרוסית לקולנוע.
## סטטיסטיקה
### קולנוע
* **7 פרסים / 14 מועמדויות:** ברית ההצלה
* **3 פרסים / 6 מועמדויות:** יומן המצור
* **1 פרסים / 10 מועמדויות:** סטרלצוב
* **1 פרסים / 5 מועמדויות:** חברים יקרים!
* **1 פרסים / 4 מועמדויות:** על הקרח 2
* **1 פרסים / 1 מועמדויות:** מרחב השירה: בוריס סלוצקי / One Mango, Please / בעלת הר הנחושת / קלשניקוב / דוקטור ליגה / 1917
* **0 / 3 מועמדויות:** על הקצה
* **0 / 2 מועמדויות:** פלישה
### טלוויזיה
* **2 פרסים / 2 מועמדויות:** מזנק
* **1 פרסים / 3 מועמדויות:** דיפלומט
* **1 פרסים / 1 מועמדויות:** ספינת אודסה
* **0 / 3 מועמדויות:** תלמידתו של מסינג

## ביקורת
דמיטרי קרילוב אמר בהתייחס לטקס כי "זו בושה עבור ולדימיר נאומוב (נשיא האקדמיה הלאומית לפרס נשר הזהב) ואישים בולטים אחרים שבחנו את הזבל הרגעי מניקיטה מיכאלקוב. [פשוט] הבל ההבלים"

זינאידה פרונצ'נקו ביקרה את העובדה שהסרט ברית ההצלה", שספג ביקורות על נאמנות לאירועים ההיסטוריים, היה מועמד ב-14 קטגוריות שונות. כך גם הסרט "סטרלצוב שזכה בפרס עבודת העריכה הטובה ביותר.

## קישורים חיצוניים
* פורסמו המועמדים לטקס פרסי נשר הזהב 2020. דיווח רשמי 
* הטקס באתר Smotrim.ru

## הערות שוליים

קטגוריה:פרס נשר הזהב הרוסי
קטגוריה:2021 ברוסיה
פרארי F8 טריבוטו

[250px|ממוזער|פרארי F8 טריבוטו אדומה ב[וינה|ווינה, אוסטריה]]
**פרארי F8** **טריבוטו** (באנגלית: **Ferrari F8 Tributo**) היא מכונית-על במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי פרארי משנת 2019. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2019, והגיעה לישראל ביולי 2020. היא מחליפה את הפרארי 488 GTB.

## עיצוב
העיצוב החיצוני מעוצב בהשראת ה-488 GTB הקודמת והפרארי 488 פיסטה, העיצוב החדש אפשר לפרארי להגדיל את כוח ההצמדה ב-15% ולשפר את היעילות האווירודינמית ב-10% לעומת ה-488 GTB. העיצוב הפנימי מעוצב בהשראת שאר דגמי פרארי וכולל מושבי מרוץ קלים העשויים מבד.

## מפרט טכני
ה-F8 טריבוטו כוללת מנוע בנזין V8 צילנדרים בנפח 3.9 ליטר טווין-טורבו המספק 711 כ"ס ב-8,000 סל"ד ומומנט מרבי של 78.5 קג"מ ב-3,250 סל"ד. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 2.9 שניות והמהירות המרבית עומדת על .

## פרארי F8 ספיידר
ה-F8 ספיידר היא גרסת הגג הנפתח שהחשפה ב-9 בספטמבר 2019. פתיחת או סגירת הגג אורכת 14 שניות וניתן לבצע זאת תוך כדי נסיעה, במהירות של עד 45 קמ"ש. משקלה עומד על 1,400 ק"ג. היא כוללת את אותו מנוע כמו הגרסה הבסיסית.

## גלריה

קובץ:2020 Ferrari F8 Tributo S-A 3.9 Front.jpg|מבט קדמי
קובץ:2020 Ferrari F8 Tributo S-A 3.9 Rear.jpg|מבט אחורי
קובץ:Ferrari F8 Tributo Genf 2019 1Y7A5671.jpg|פנים
קובץ:Ferrari F8 Spider IMG 2940.jpg|גרסת הגג הנפתח (ספיידר)


## קישורים חיצוניים

* 
* 
## הערות שוליים

F8 טריבוטו
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות על
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים באיטליה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2019
אפפונו מים

**אֲפָפוּנוּ מַיִם עַד נֶפֶשׁ** הוא פיוט מסוג סליחה שנתחבר על ידי הפייטן האיטלקי הפורה אמיתי בן שפטיה, שכיהן כרב וראש ישיבה במאה ה-9 ופיוטיו הרבים היו לאבני היסוד של הסידור ומחזור התפילה היהודי. הפיוט מיועד לתעניות בה"ב, ונאמר כיום בקהילות ישראל בסליחות לשני בתרא (היום האחרון בסדרת בה"ב).

הפיוט עוסק בקושי הגלות, ומביע תקווה שבזכות צום בה"ב ימחל אלוהים לחטאי עמו.

## מבנה הפיוט ותוכנו
הפיוט מתאר את קשיי הגלות, המכבידים עלינו עד כי  לעמוד כנגדם; לכן , אך מכיוון ש פנינו ונאחזנו ב (לפי , "א"ר לעזר, שלשה דברים מבטלין את הגזירה קשה, ואלו הן: תפלה וצדקה ותשובה"). לפיכך קבענו את צומות בה"ב כדי שירחם עלינו ה', והפייטן מסיים בבקשה: , וסלח לנו והצילנו מכל רע.

הפיוט עשוי שורות שורות, והאותיות הראשונות בכל שורה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי, שבסופו חתימת שם המחבר: **אֲמִתַּי**.

בניגוד לפיוטים אחרים של אמיתי בן שפטיה, בפיוט זה אין חריזה כלל, ובכך הוא דומה לפיוטים קדומים. שפתו פשוטה ובהירה. ניכרת בו קרבה מסוימת לפיוט הקדום אנשי אמונה אבדו.

## בהלכה
עיקרו של הפיוט עוסק בצום בה"ב, ועל כן כתבו הפוסקים שבמקרה שאין בציבור המתפללים לפחות עשרה אנשים המתענים, אזי . לפי מנהג אחר נהוג לומר אותו בכל מקרה, אלא שאת המילים העוסקות בצום יש להחליף במילים העוסקות בתפילה, ולומר "תפילת שני וחמישי ושני" במקום "צום שני וחמישי ושני".
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
Voorgoed voorbij

"**Voorgoed voorbij**" (בעברית: "**עבר-חלף לתמיד**") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת ההולנדית, קורי ברוקן. השיר ייצג את הולנד בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב והולחן על ידי ג'ל דה פריס, ונוצח על ידי, פרננדו פאגי. השיר הושר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי איטליה.

## רקע
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ברוקן ששרה לאהובה לשעבר, ושואלת אותו מדוע היחסים ביניהם נגמרו לעד. ברוקן מסבירה לו כי חשיבותה של מערכת היחסים ביניהם הייתה עמוקה בעיני ברוקן.

## באירוויזיון
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ברוקן בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של הולנד בתחרות, "De vogels van Holland", בוצע על ידי יטי פרל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי הולנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים בהולנדית
קטגוריה:שירי אהבה
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:שירים על כאב לב
בואי נדבר רצח

**בואי נדבר רצח** הוא פודקאסט ישראלי בעברית, העוסק בעולם הפשע האמיתי ומתמקד בעיקר ברצח. יוצרות הפודקאסט הן שלי שמורק וקרן סיאורדיה, והן גם אלו שמנחות את הפרקים.

הפודקאסט החל את שידוריו באוגוסט 2016, והוגדר ככזה העוסק ברוצחים סדרתיים. בהמשך הוא התרחב והחל להתעסק במגוון תחומים הנכללים בז'אנר הפשע האמיתי. לפודקאסט יש קהילת פייסבוק שמונה מעל ל-11,000 חברים. חברי הקבוצה דנים בנושאים הנכללים בקטגוריית הפשע האמיתי, מקיימים מפגשים ויכולים להציע רעיונות לפרקים חדשים. יוצרות הפודקאסט התארחו מספר פעמים בסינמטק הרצליה ובמקומות נוספים, ואף הקליטו פרקים בודדים העוסקים בסרטים שהוקרנו, כאשר אלו מועברים בשידור חי ועם קהל.

"בואי נדבר רצח" הוא אחד מהפודקאסטים המואזנים ביותר בישראל, עם למעלה משישה מיליון הורדות, והוא נמצא בעשיריה הפותחת של פודקאסטים בספוטיפיי לשנת 2020. הפודקאסט זכה במקום ראשון בתחרות פודקאסט השנה של "מעריב" לשנת 2020 בקטגוריית פודקאסטים בתחום ההעשרה, ובמקום שני בתחרות דומה של Geektime. גם בשנת 2022 זכה הפודקאסט בתחרות פודקאסט השנה של Geektime - במקום הראשון בתחום הפודקאסט העצמאי, ובמקום השני בתחום ההעשרה.

## הפרקים
הפרקים עוסקים בשלל תחומים שהמשותף לכולם הוא שייכות לז'אנר הפשע האמיתי, כולל רצח, קניבליזם, פדופיליה, כתות ועוד.

כל פרק עוסק בפרשה יחידה, ולעיתים משולב בו גם מידע אקטואלי הקשור לנושא הפודקאסט. הפרקים מתנהלים בצורת שיחה בין קרן לבין שלי, כאשר בכל פרק אחת מהן בוחרת מקרה, חוקרת אותו, ומציגה אותו לחברתה ולמאזינים. לרוב הפרקים יש מבנה קבוע יחסית שכולל את תיאור המקרה, ולאחריו דיון בנושאים משפטיים, פילוסופיים, פסיכולוגיים או חברתיים שקשורים לנושא שהפרשה עסקה בו. הפודקאסט היה על בסיס שבועי עד טבח השבעה באוקטובר שלאחריו יצאו להפסקה ארוכה של שמונה חודשים וחזרו להעלות פרקים במאי 2024 במתכונת של פעם בחודש. אורכם הממוצע של הפרקים הוא כשעה ונכון לדצמבר 2024, הועלו יותר מ-350 פרקים. חלק מהפרקים מלווים באיור ייחודי פרי יצירתה של שמורק שקשור לנושא הפרק.

בחלק מהפרקים שמורק וסיאורדיה מארחות בעל מקצוע שיכול לתת ערך מוסף לדיון בתחום מסוים. בין המתארחים ניתן למנות את יוצרי הסרטים התיעודיים טלי שמש, אסף סודרי, דבורית שרגל ולימור פנחסוב, את הקרימינולוג הקליני ד"ר יואל שפרן, את הפסיכולוגית ספיר אשר, את הרופא ד"ר עמרי יוסף, ובעלי מקצוע נוספים.

## קישורים חיצוניים
* , באתר Podbean

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
קטגוריה:פשע אמיתי
קטגוריה:רצח בספרות ובאמנות
אפקט אוברט

**אפקט אוברט** (באנגלית: **Oberth effect**) קובע כי מנוע רקטי צורך פחות אנרגיה כאשר נע במהירות גבוהה מאשר במהירות נמוכה. האפקט נקבע על ידי הרמן אוברט ונקרא על שמו.

במסלול של גופים ממונעים סביב כדור הארץ, לדוגמה, תמרונים (הפעלת המנועים) לצורך הגדלת מסלול ההקפה, הנעשים בפריגיאה, הם היעילים ביותר.

בפריגיאה, מהירות הגוף היא הגבוהה ביותר. לכן, בנקודת הפריגיאה, קל יותר להפוך כוח לאנרגיה קינטית.

כתיאור אינטואיטיבי ניתן לומר כי בפריגיאה יש לדלק יותר אנרגיה קינטית והדבר מתורגם ליותר צפיפות אנרגיה של הדלק. המנוע יותר יעיל. (בדרך כלל יהיה זה מנוע רקטי).

## הערות שוליים

קטגוריה:מנועים רקטיים
ערן פיין

**ערן פיין** (נולד ב-15 בינואר 1968) הוא יוצר, במאי, תסריטאי, ממציא ויזם ישראלי. עבודות טלוויזיה בולטות שלו הן: "הרצועה", "אחורי החדשות", ו"עם סגולה". פיין הקים וניהל מספר חברות היי-טק, שחלקן נמכרו לתאגידים בינלאומיים, ומכהן כמנכ"ל ושותף בחברת הסייבר "NanoLock Security".

## השכלה
פיין נולד בהרצליה ובין השנים 1986–1989 למד קולנוע בבית הספר "בית צבי", שם זכה שלוש פעמים ברציפות במלגת הצטיינות של קרן שרת, וביים בסרט הגמר שלו את הסרט הקצר "ברברים", המבוסס על ספרו של ג'ון מקסוול קוטזי "מחכים לברברים".

## קריירה בתעשיית הבידור

לאחר לימודיו ביים פיין וידאו קליפ עבור השיר "משחק של דמעות" של להקת "נקמת הטרקטור". בין הפרסומות שביים: "IBM", מוצרי "AHAVA" מים המלח, בזק, קודאק ועוד. פרסומת שביים עבור חברת "פליק" זכתה בפרס בפסטיבל חיפה. כמו כן, תשדיר שירות שביים עבור המשרד להגנת הסביבה זכה בפרס בפסטיבל ניו-יורק.

בין השנים 2003–2005 פיין יצר, כתב והיה העורך הראשי של העונה השנייה של התוכנית "אחורי החדשות" בכיכובו של יאיר ניצני ששודרה בערוץ 10. לאחר מכן, פיין זכה להצלחה עם התכנית "הרצועה". התכנית, אותה יצר והיה העורך הראשי שלה במשך 197 פרקים.

לאחר מכן, יצר פיין את התכנית "גם להם מגיע" ששודרה בערוץ 10. כמו כן, פיין היה העורך הראשי בסדרה "אולי הפעם" ש-100 פרקיה שודרה ב"יס".

פיין חזר לטלוויזיה בשנת 2011 כעורך הראשי ואחד מיוצריה של הקומדיה "עם סגולה" ב"קשת".

פיין מגיש פינה קומית בגלי צה"ל.

## קריירה בתעשיית ההיי-טק
פיין הקים את החברות "On-Eden", אשר נמכרה בשנת 1999 ו-"Mobile Spear" שפעלה בין השנים 2000–2007. בנוסף, פיין הקים את החברה "Oree" - שהייתה חלוצת טכנולוגיית התאורה המשטחית. כמו כן, פיין היה חתום על הפטנטים הראשונים של החברה. לאחר מכירתה של החברה, פיין ישב בוועדה המייעצת של החברה הישראלית "Cimagine" שנמכרה אף היא לחברת "Snap".

בשנת 2017, פיין ושותפיו שלמה אורן וארז קריינר הקימו את החברה "NanoLock Security", חברה אותה פיין מנהל.

בשנת 2020, פיין זכה בפרס "Personality of the Year" במסגרת "American Cyber Awards".

פיין ייעץ למרכז הננו-טכנולוגיות של אוניברסיטת תל אביב, וכן של אוניברסיטת צינגהואה שבבייג׳ינג.

## חיים אישיים
פיין מתגורר בתל אביב, יחד עם אשתו עורכת הווידאו לימור פיין, ושני ילדיהם.

## קישורים חיצוניים

* 
* ערן פיין, באתר נברו ייצוג יוצרים ואמנים
* 

## הערות שוליים

2026 03
קטגוריה:במאים ישראלים
קטגוריה:תסריטאים ישראלים
קטגוריה:יזמים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
So geht das jede Nacht

"**So geht das jede Nacht**" (בעברית: "**ככה זה כל ערב**") הוא שיר שבוצע על ידי הזמר הגרמני, פרדי קווין. השיר ייצג את גרמניה בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי פיטר מוסר, הולחן על ידי לוטאר אוליאס ונוצח על ידי פרננדו פאגי. השיר שובץ במקום ה-11 בסדר ההופעות, לפני צרפת ואחרי בלגיה.

## רקע
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומד קווין שאומר לבת זוגו כי הוא לא מרוצה ממספר הגברים איתם אשתו נפגשת.

## באירוויזיון
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי פרל בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום הרביעי עם שלוש נקודות. השיר השני של גרמניה בתחרות, "Im Wartesaal zum großen Glück", בוצע על ידי הזמר וולטר אנדראס שוורץ.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי גרמניה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
Il est là

**Il est là** (בעברית: **הוא כאן**) הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת הצרפתייה, דני דאוברסן. השיר ייצג את צרפת בהופעתה השנייה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב והולחן על ידי סימון ואלאוריס ונוצח על ידי פרנק פורסל. השיר שובץ במקום ה-12 בסדר ההופעות, לפני לוקסמבורג ואחרי גרמניה.

## רקע
בדומה לשאר שירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת דאורבסן שמתקשה לשכוח את חיי האהבה הקודמים שלה.

## באירוויזיון
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי דאוברסן בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום ה-11 עם נקודה אחת. השיר השני של צרפת בתחרות, "Le temps perdu", בוצע על ידי הזמרת מטה אלטרי.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי צרפת באירוויזיון
קטגוריה:שירים בצרפתית
Le plus beau jour de ma vie

"**Le plus beau jour de ma vie**" (בעברית: "**היום היפה בחיי**") היא שיר שבוצע על ידי הזמרת הבלגית, מוני מארק. השיר ייצג את בלגיה בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי קלוד אליקס, הולחן על ידי דייוויד בי ונוצח על ידי ליאו סוריס. השיר הושר עשירי בסדר ההופעות, לפני גרמניה ואחרי שווייץ.

## רקע
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר, עומדת מארק ומתארת את יום חתונתה. על פי השיר, יום חתונתה הוא יומה היפה בחייה.

## באירוויזיון
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי פרל בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום ה-11 עם נקודה אחת. השיר השני של בלגיה בתחרות, "Messieurs les noyés de la Seine", בוצע על ידי הזמר פוד לקלרק.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי בלגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים על אושר
פטריק ואן לוון

**פטריק ואן לוון** (בהולנדית: **Patrick Van Leeuwen**; נולד ב-8 באוגוסט 1969) הוא מאמן כדורגל הולנדי המאמן את קבוצת קריוובס מליגת העל האוקראינית.

## ביוגרפיה
ואן לוון החל את קריירת הניהול בקבוצות כדורגל בשנת 2000, כשהצטרף לפיינורד מליגת העל ההולנדית כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער וחלק ממערך הסקאוטינג של המועדון, תפקידים אותם ביצע עד 2006. ב-2006 הצטרף לשחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית בתפקיד זהה, ושם היה עד 2013.

ב-2013 הצטרף ואן לוון לקאיראט אלמטי מליגת העל הקזחית כמנהל הספורטיבי של המועדון. במהלך תקופתו סיימה הקבוצה כסגנית אלופה, העפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית, וזכתה פעמיים בגביע הקזחי, עד שעזב את המועדון בסוף 2015.

ב-24 ביוני 2016 הצטרף ואן לוון למכבי תל אביב כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער, וב-2020 החל להיות מעורב בקבוצה הבוגרת במקביל לעבודתו במחלקת הנוער. לאחר עזיבתו של מאמן הקבוצה ולדימיר איביץ' בסוף עונת 2019/2020, תפקד ואן לוון כמאמן הקבוצה הבוגרת עד להחתמת מאמן. בזמן זה זכה עם הקבוצה בתואר אלוף האלופים לאחר שניצח את מחזיקת הגביע הפועל באר שבע בצמד משחקים בתוצאה כוללת של 4–0.

בדצמבר 2020 חזר ואן לוון לעמדת המאמן לאחר פיטוריו של יורגוס דוניס. בעת המינוי הייתה הקבוצה במקום החמישי בטבלה. עד לסיום העונה הסדירה צברה הקבוצה, תחת הדרכתו, 44 נקודות מתוך 48 אפשרויות וחזרה למאבק האליפות. בפלייאוף העליון ניצחה הקבוצה רק בארבעה משחקים והפסידה את התואר למכבי חיפה. אך זכתה בגביע המדינה, לאחר ניצחון 2-1 בהארכה במשחק הגמר על הפועל תל אביב. בעונה לאחר מכן הקבוצה העפילה לשלב הבתים בליגה האזורית והובילה את בית א' לאחר שלושה משחקים. בליגה, לעומת זאת, הקבוצה התקשתה לשחזר את היכולת. אחרי שבעה מחזורים דורגה הקבוצה במקום ה-12 עם ארבעה הפסדים. ב-26 באוקטובר 2021, שעות ספורות לאחר הפסד לקבוצת מ.ס. אשדוד, פוטר מתפקידו.

ב-28 ביוני 2022 מונה ואן לוון למאמן זוריה לוהנסק.

ב-3 ביולי 2023 מונה למאמן שחטאר דונצק, ב-16 באוקטובר 2023 פוטר מתפקיד זה.

## תארים
### כמאמן
;מכבי תל אביב
*גביע המדינה (1): 2020/2021
*אלוף האלופים (1): 2020

## קישורים חיצוניים

*דף מידע על פטריק ואן לוון, באתר מכבי תל אביב

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני ספרטה רוטרדם
קטגוריה:מאמני כדורגל הולנדים
קטגוריה:מאמני מכבי תל אביב
קטגוריה:מאמני שחטאר דונצק
קטגוריה:מאמני כדורגל זרים בישראל
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1969
Les amants de minuit

"**Les amants de minuit**" (בעברית: "**אוהבי חצות**") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת הצרפתייה, מישל ארנו. השיר ייצג את לוקסמבורג בהופעתה השנייה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב ונוח על ידי ז'אק לסרי, והולחן על ידי סימון לורנסין. השיר שובץ במקום ה-13 בסדר ההופעות, לפני איטליה ואחרי צרפת.

## רקע
בדומה לשאר שירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ארנו שמתארת מפגש של זוג אוהבים בחצות הליל.

## באירוויזיון
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ארנו בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של לוקסמבורג בתחרות, "Ne crois pas", בוצע גם הוא על ידי ארנו.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי לוקסמבורג באירוויזיון
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירי אהבה