open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קץ האידאולוגיה

**"קץ האידאולוגיה"** הוא קובץ מאמרים של הסוציולוג דניאל בל. בקובץ, טען בל כי אנו חיים בתקופה בה האידאולוגיות הישנות באות אל קיצן מבלי שתקום להן חלופה. בל התייחס לאידאולוגיה כמנוף, דרכו יוצר האדם שינויים חברתיים ומבניים בעולמו. על פי בל, התמוטטות האידאולוגיות הישנות (ובפרט הסוציאליזם) מותירה את הפרט ללא כלים מוסריים ואידאולוגים כדי לנסח את השינוי שהוא מבקש לממש בעולמו, וללא הכוחות לבצעם. עם זאת, סוציולוגים ביקורתיים, ובמידה מסוימת אף בל עצמו בשנים שלאחר מכן, מסתייגים מן המונח. זאת כיוון שסוציולוגים ביקורתיים רואים גם ב"קץ האידאולוגיה" סוג של אידאולוגיה פוליטית, באותה מידה כמו האידאולוגיות הפוליטיות אשר לטענת בל כבר אינן מרכזיות בשיח הפוליטי.

לימים קיבל המונח משמעויות נוספות שונות, המתאר שינויים באורח החשיבה האנושי בעידן הפוסט-מודרני, ללא הגדרה אחידה.

## מניעי התהליך

מבחינה היסטורית, משויך קץ האידאולוגיה לתקופת סוף המאה ה-20, ומזוהה עם התקופה הפוסטמודרנית. מניעי "מות האידאולוגיה" העיקריים הם:
* טראומות קולקטיביות ממלחמת העולם השנייה והמאורעות שקדמו לה, בדגש על עליית גרמניה הנאצית והופעת הפשיזם. מלחמה זו נחשבה למונעת מטעמים אידאולוגיים.
* השפעות המלחמה הקרה, שזיקתה לפערים אידאולוגיים ברורה, בין קומוניזם וקפיטליזם, ונוראות המשטר הסובייטי.
* התפתחות גישה שלילית כלפי האימפריאליזם, אשר נימוקיה המוסריים נבעו מקיום אידאולוגיה רציונליסטית המעמידה את צורת החיים המערבית כעליונה על שאר צורות החיים.
* משברי מדינת הרווחה בעולם המערבי, אשר נחשבו ל"מבוי סתום" עבור השיטה הסוציאל-דמוקרטית, שייצגה את מעורבות המדינה בשם אידאולוגיה סולידרית.
* התפתחות הבירוקרטיה כחלק ממשברי מדינת הרווחה, ויצירת ניתוק בין הפרט למנגנונים המבטאים את הפעולה האידאולוגית (ממשלה ובית מחוקקים).
* היווצרות חברת המון, ושימוש בפרסום ותעמולה כחלק בלתי נפרד מהחיים המודרניים.

## ניתוק פרט-כלל

קץ האידאולוגיה הוא בראש ובראשונה ניתוק בין החיים הפרטיים לבין חיי הכלל. במונחים של מחשבה שלאחר מות האידאולוגיה, הפרט נתפס כאדם יחיד, העומד עם מכריו ומעגליו המצומצמים כנגד "המערכת", הגדולה והבלתי ניתנת להשפעה.

מקורותיו של ניתוק זה, בין המערכת לפרט, מצוי בהתפתחות הביורוקטיה וגדילת המדינות, ובהיווצרות חברת ההמון. תוצאותיו של ניתוק זה הוא יצירתם של שני מוקדי אינטרסים - האינטרסים של "המערכת", כנגד רצונות היחיד.

מתח זה הוביל, מבחינה היסטורית, לזיהוי האידאולוגיה עם "המערכת", וזאת בזכות שני תהליכים:
* שימוש בטיעונים אידאולוגיים כנימוק לפעולות שלטוניות על ידי פוליטיקאים ומדינאים, על מנת לזכות בתמיכה ציבורית (בעקבות התפתחות תקשורת המונים). טיעונים אלו דרשו מן הפרט לוותר על צרכיו, על מנת לסייע לפעילות הפוליטית.
* התפתחות תפיסה ליברלית קיצונית, השוללת את הפרט כישות שלה צורך להשפיע על פרטים אחרים, גורם שהותיר את ההשפעה על הציבור בידי השלטון בלבד.

עימות זה, אשר הגיע על רקע של תורות הומניסטיות, ויצירת דפוסי חינוך המבוססים על אוטונומיה ואי-תלות הדדית של הפרטים, הביא לשלילת האידאולוגיה כמניע חיובי בחיי האדם, כחלק מהתנערות האדם משלטונות המדינה.

מצד שני, עליית האסלאם הפונדמנטליסטי, התחזקותן של תביעות לאומניות ובדלניות, הן במערב והן מחוצה לו, וכוחו של הימין הנוצרי בארצות הברית מוכיחות ש"קץ האידאולוגיה" איננו בשום אופן תהליך כלל עולמי או בלתי הפיך.

## ראו גם
*מודרניות
*מודרניזם
*ניאו מודרניזם

## לקריאה נוספת

* Daniel Bell, *The End of Idealogy*, 1960, 
* Chaim Waxman, *The End of Ideology Debate,* 1968


קטגוריה:אידאולוגיות
קטגוריה:פוסטמודרניזם
רובידיום

**רובידיום** (**Rubidium**) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות האלקליות שסמלו הכימי Rb ומספרו האטומי 37.

## תכונות
רובידיום הוא היסוד השני הכי פחות אלקטרושלילי מהמתכות האלקליות. זוהי מתכת רכה בצבע לבן-כסוף מתכתי הניתכת קרוב לטמפרטורת החדר (39 מעלות צלזיוס). היסוד פעיל מאוד ודומה בתכונותיו למתכות האלקליות האחרות, ניצת ספונטנית באוויר ומגיב עם מים תוך פליטת מימן. בעירתו בלהבה צהבהבה.

## שימושים
כיוון שניתן ליינן אותו בקלות, הוא שימש במנועים יוניים של רכבי חלל (צסיום וקסנון יעילים יותר למטרה זו). יישומים נוספים:

* דלק גרעיני.
* שעונים אטומיים.
* עיניים אלקטרוניות.
* חומר מבודד בין חומרים רדיואקטיבים.
* מאיץ התנגשות יונים.
* אחד הרכיבים בתאים פוטואלקטריים.
* ל-RbAg4I5 יש המוליכות הגבוהה ביותר בטמפרטורת החדר מכל הגבישים היוניים ולכן משמש בייצור סוללות ויישומים אחרים.
* יישומים בפירוטכניקה.

## היסטוריה
הרובידיום זוהה בשנת 1861 על ידי רוברט בונזן וגוסטב קירכהוף במינרל לפידוליט באמצעות שימוש בספקטרוסקופ. ליסוד זה היה שימוש מזערי בתעשייה עד שנות העשרים של המאה ה-20. מבחינה היסטורית, השימוש החשוב ביותר ברובידיום היה במחקר ופיתוח, בעיקר ביישומים כימיים ואלקטרוניים.

## צורה בטבע
רובידיום הוא היסוד ה-16 בתפוצתו בקרום כדור הארץ ומופיע במספר מינרלים שונים. המינרל לפידוליט מכיל 1.5% רובידיום והוא המקור העיקרי בהפקתו, בנוסף לכמה מינרלי אשלגן שגם הם מכילים אותו בכמויות גדולות. לרובידיום 4 תחמוצות: Rb2O, Rb2O2, Rb2O3, RbO2.

## אמצעי זהירות
רובידיום מגיב עם מים באלימות ויכול לגרום לשרפה, לכן עדיף לשמור אותו תחת שמן או בסביבה אדישה כימית.

## קישורים חיצוניים

* רובידיום ב-Webelements 
* 

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות אלקליות
היסב

**היסב** (באנגלית: **Porting**) היא התאמת קוד תוכנה מסביבת העבודה שבה הוא נכתב, לסביבת עבודה חדשה, בין אם סביבת חומרה כגון מעבד אחר או סביבת תוכנה כגון מערכת הפעלה. גרסת התוכנה המותאמת לסביבה חדשה נקראת "**היסב**", "**פורט**", או "**port**". מונח זהה קיים בתקשורת מחשבים, אך במשמעות שונה בתכלית.

## דוגמאות

דוגמה לפעולת היסב היא כאשר תוכנה שנכתבה למערכת ההפעלה חלונות אינה מתאימה למערכת ההפעלה לינוקס, וכדי להתאימה (על מנת שתוכל לרוץ על לינוקס) יש לבצע שינויים בקוד התוכנה.

### היסב משחקים

בתחום משחקי הווידאו, בשנות ה-80 וה-90, המונח היסב התייחס תכופות לא להסבה פיזית או ישירה של משחק ממערכת אחת לאחרת, אלא לבניית גרסה חדשה לחלוטין של משחק שנוצר במקור עבור מערכת אחת, למערכת אחרת. למשל, כדי להסב משחק שנוצר במקור למחשב אישי לגרסה שתתאים לקונסולת משחקים או ההפך, או הסבת משחק ארקייד למערכות הביתיות, כמו גם (במקרים נדירים יחסית) הסבת משחק מחשב או קונסולה ביתית לארקייד. במקרים רבים, מדובר היה בתכנות גרסה חדשה לחלוטין של המשחק, עם גרפיקה, צליל, פסקול, מנוע משחק וחוויית משחק שונים (במקרים קיצוניים אף ברמה גבוהה יותר מאשר הגרסה המקורית של המשחק), ואשר תכופות לא פותחה או הופצה על ידי החברה של המשחק המקורי.

לעומת זאת, נכון לעשור השני של המאה ה-21, הסבת משחק בין מחשב אישי לקונסולה, דומה להסבת תוכנה בין מערכת הפעלה אחת לאחרת.

## ראו גם
* מונחים בתוכנה

## הערות שוליים

קטגוריה:תכנות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
בריום

**בריום** (**Barium**) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות האלקליות-עפרוריות שסמלו הכימי Ba ומספרו האטומי 56.

## תכונות
בריום הוא יסוד מתכתי שמזכיר מבחינה כימית את היסוד סידן. בצורתו הטהורה הוא רך, וצבעו כסוף-לבן שמזכיר עופרת. כשנחשף לאוויר הוא מתחמצן במהירות. כמו כן, הוא מאוד פעיל כשבא במגע עם מים או כוהל.

[ממוזער|ימין|גבישים דנדריטים של בריום במבחנת זכוכית המלאה בגז [ארגון (יסוד)|ארגון להגנה מחמצון. דרגת הניקיון הגבוהה (99.99%) מושגת באמצעות זיקוק.]]
## שימושים
לבריום שימושים במצתים, שפופרות ריק, זיקוקים ומנורות פלואורסצנט. שימושים נוספים:

* לבריום גופרתי (BaSO4) יישומים באבחון בעזרת קרני רנטגן, חומר צבע וייצור זכוכית.
* לבריום פחמתי (BaCO3) שימוש בתור רעל עכברים.
* לבריום חנקתי (Ba(NO3)2) ולבריום כלורט (Ba(ClO3)2) יישומים בפירוטכניקה.
* בדיקת בריום - מלחי בריום ניתנים למטופל בקרני רנטגן בבליעה או בחוקן, בצילום איברים כמו ושט, קיבה, תריסריון ומעיים.
* תערובת המכילה בריום גופרתי (BaSO4) ואבץ גופרי (ZnS) משמשת כפיגמנט שנקרא ליתופון (Lithopone).

## היסטוריה
בריום (ביוונית: באריס - "βαρύς" - "כבד") זוהה ב-1774 על ידי קרל וילהלם שלה ומוצה ב-1808 על ידי האמפרי דייווי באנגליה.

## צורה בטבע

ניתן להפיק בריום מהמינרל בריט (BaSO4), אך מכיוון שהוא מתחמצן במהירות כשנחשף לאוויר, קשה להפיק אותו בצורתו הטהורה.

בצורה מסחרית, בריום מופק באמצעות אלקטרוליזה של BaCl2.

## תרכובות
תרכובותיו החשובות ביותר הן בריום כלורי (BaCl2), בריום דו-חמצני (BaO2), בריום גופרתי (BaSO4), בריום פחמתי (BaCO3), בריום כלורט (Ba(ClO3)2) וBa(NO3)2.

מלחיו בוערים בלהבה ירוקה.

## אמצעי זהירות
כל תרכובות הבריום המסיסות במים או חומצה הן רעילות.

## קישורים חיצוניים

* בריום ב-Webelements (אנגלית)
* 

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות אלקליות עפרוריות
אלגוריתם חמדן

שמאל|ממוזער|250px|שימוש באלגוריתם חמדן עבור קביעת מספר המטבעות הנמוך ביותר הנדרש כדי להגיע לסכום של 36 אגורות, כאשר ערכי המטבעות הם: 20, 10, 5 ו-1.
במדעי המחשב, **אלגוריתם חמדן** (באנגלית: **Greedy Algorithm**) הוא אלגוריתם המתבסס על היוריסטיקה שלפיה בוחרים את האפשרות הטובה ביותר הנראית לעין בשלב הנוכחי, מבלי לקחת בחשבון את ההשפעה של צעד זה על המשך הפתרון. אלגוריתמים חמדנים נפוצים בפתרון בעיות מיטוב, שבהן מנסים למצוא את הפתרון הטוב ביותר.

## יעילות
לעיתים כאשר לא ניתן למצוא את הפתרון האופטימלי בזמן סביר, שימוש באלגוריתם חמדן עשוי לתת קירוב טוב לפתרון המיטבי בזמן קצר. בהתחשב בעובדה שבעיות אופטימיזציה רבות הן NP-קשות, שימוש באלגוריתמים חמדניים יכול להיות יעיל במיוחד.

במקרים מסוימים האלגוריתם החמדן הוא גם האלגוריתם האופטימלי. כלומר, סדרת בחירות חמדניות נותנת לפעמים את הפתרון האופטימלי הכללי לבעיה. למשל, האלגוריתם של פרים למציאת עץ פורש מינימלי בגרף.

כדי להוכיח שאלגוריתם חמדן יוביל לפתרון אופטימלי ניתן להשתמש בתורת המטרואידים. במקרים רבים של בעיות שאפשר לפתור בגישה חמדנית, ניתן להציג מופע של הבעיה כמטרואיד שבו קבוצת הבסיס הוא אוסף כל האיברים שמתוכם ניתן לבחור (למשל, אוסף כל הצלעות בגרף) ואוסף הקבוצות הבלתי תלויות הוא בדיוק אוסף תתי קבוצות "חוקיות" לפי הגדרת הבעיה (למשל, צלעות שאינן מכילות מעגל, בבעיית עץ פורש מינימלי). לא כל בעיה שאפשר לפתור בגישה חמדנית היא בהכרח מטרואיד (לדוגמה, בעיית התרמיל השלם). ניתן להשתמש גם בהוכחה בדרך השלילה או בלמת החלפה, אך שיטות הוכחה אלו נוטות להיות פחות אלגנטיות.

## דוגמאות
[שמאל|ממוזער|250px|שימוש באלגוריתם חמדן לפתרון [בעיית הסוכן הנוסע.]]
בעיית הסוכן הנוסע: סוכן מכירות רוצה לעבור במספר יישובים כדי למכור את הסחורה שלו. המטרה היא למצוא את המסלול הקצר ביותר שיעבור דרך כל היישובים. על פי שיטת האלגוריתם החמדן, הסוכן הנוסע צריך להסתכל בכל פעם במפה ולנסוע ליישוב הקרוב ביותר שבו לא ביקר עדיין. במקרה זה שיטת האלגוריתם החמדן לא תיתן בהכרח את הפתרון הטוב ביותר. כפי שניתן לראות באיור, יכול להיות מצב שבו הסוכן ידלג על יישוב מסוים משום שישנו יישוב אחר קרוב יותר, כך שייאלץ לחזור ליישוב שעליו דילג בסוף המסלול ולעשות דרך ארוכה יותר.

בעיית בחירת פעילויות: יש לבחור פעילויות מתוך רשימה כך שלוח הזמנים יתמלא בכמה שיותר זמן פעילות. האלגוריתם יבחר בכל פעם את הפעילות שזמן הסיום שלה הכי מוקדם ויחפש את הפעילות הבאה שזמן הסיום שלה הכי מוקדם, מתוך אלה שמתחילות אחרי הפעילות שכבר נבחרה.

בעיית תרמיל הגב: יש לבחור את מספר המטבעות הנמוך ביותר הנדרש כדי להגיע לסכום של 36 אגורות, כאשר ערכי המטבעות הם: 20, 10, 5 ו-1. על פי שיטת האלגוריתם החמדן, בכל שלב נבחר המטבע שערכו הוא הגבוה ביותר, אך עדיין נמוך (או שווה), לשארית הסכום שעדיין לא חושבה, עד להשלמת הסכום.

בדוגמה זו, ניתן להראות כי עבור סדרת הערכים הנתונה וסדרות דומות לה, האלגוריתם החמדן הוא גם האלגוריתם האופטימלי, אך עבור סדרות ערכים אחרות אין זה כך.

קוד האפמן: בקידוד לשפה בינארית, יש לבחור בכל פעם את התו בעל השכיחות הגבוהה ביותר ולהגדיר לו את הייצוג המתאים כך שייצוג של תו לא יכיל בטעות תת-תווים בתוכו.

אלגוריתם ID3: אלגוריתם חמדן שמייצר עץ החלטה מקבוצת דוגמאות נתונה.

## ראו גם
* קוד האפמן
* האלגוריתם של קרוסקל
* בעיית כיסוי קבוצות

## קישורים חיצוניים

* מצגת הסבר - אלגוריתם חמדן
* 

חמדן
חמדן
אנלוגיה

**אָנָלוֹגְיָה** (מלעז: **analogue**; בעברית: **היקש**, הֶקֵּשׁ) היא יחס של דמיון, השוואה בין שני דברים ויותר. אנו משתמשים באנלוגיות בחלקים נרחבים של חיינו, מאחר שהן כלי חשיבה והבנה בסיסי. כל יצירת מושג חדש (קטגוריזציה) פירושה מתיחת קשר אנלוגי בין כמה דברים שונים. המונח ציפורים, לדוגמה, מאגד תחתיו סוגי ציפורים שונים על בסיס קשרי דמיון מסוימים ביניהם.

גם אנלוגיות ניגודיות, המבליטות את ההבדלים בין שני אלמנטים ויותר, מתבססות על קשר אנלוגי ראשוני. הניגודים טוב ורוע, למשל, נתפסים כשני קצוות של סקאלה מוסרית, סקאלה זו אינה אלא קשר אנלוגי. "טוב" ו"רע" מנוגדים על בסיס אתי.

## מחקר האנלוגיה
### תורת הספרות
אנלוגיות הן מתחומי המחקר המרכזיים בתורת הספרות, מאחר שהן עומדות בבסיס תופעות ספרותיות רבות, ממטפורות ועד לאינטרטקסטואליות.

רומן יאקובסון במאמרו, "בלשנות ופואטיקה", טען כי אנלוגיות הן המייחד את לשון הספרות (הפונקציה הפואטית).

### מחקר קוגניטיבי
המחקר הקוגניטיבי עוסק באנלוגיות מכמה הבטים שונים:
* אנלוגיות ככלי למידה
* אנלוגיות והאופן בו אנו מייצרים ושופטים אותן (ראו גם: קטגוריזציה)
* מטפורות (ראו גם: ג'ורג' לייקוף, מרק ג'ונסון)

## אנלוגיה בביולוגיה

אנלוגיה בביולוגיה משמעותה דמיון בין מינים שונים, כאשר מוצא הדמיון הוא שונה מבחינה אבולוציונית. הדמיון יכול להיות דמיון פיזי או דמיון תפקודי.

לדוגמה – כנפיים של ציפור וכנפיים של חרק הן אנלוגיות: תפקידן זהה, אך הן בנויות בצורה שונה ומקורן האבולוציוני הוא אחר.

זאת בשונה מהומולוגיה בה איבר בעל מקור זהה יכול לתפקד בצורה שונה למשל, סנפיר של לווייתן ורגל של סוס.

## אנלוגיה בכימיה
בכימיה, אנלוגיה היא חומר שדומה לחומר אחר ולכן יכול לתפקד בצורה דומה לו. דוגמה לכך היא אנלוג של סובסטרט שיכול לשמש לייצור תרופות.

## אנלוגיה בפיזיקה
בפיזיקה יש חשיבות רבה לשימוש באנלוגיות כדי לבנות השערות על אופן פעולתן של מערכות פיזיקליות שונות. דוגמה ידועה היא האנלוגיה שהציע חלוץ האטום ארנסט רתרפורד בין המודל ההליוצנטרי של מערכת השמש לבין המודל הפלנטרי של מבנה האטום, שפותח על ידיו כדי להסביר את תוצאות ניסוי רתרפורד. גרעין האטום במודל היה אנלוגי לשמש, האלקטרונים לכוכבי הלכת, והכוח החשמלי לכוח הכבידה.

## אנלוגיה בבלשנות
בבלשנות המונח אנלוגיה מתייחס בעיקר לתופעות בתחום המורפולוגיה, אך לפעמים גם לתופעות בתחום התחביר או הפונולוגיה. אנלוגיה היא הסדרה של מערכות נטייה (פרדיגמות) של מילים, או האחדה של כללים תחביריים לכלל אחד, על ידי השוואה לא-מודעת שעורך הדובר בין מערכות נטייה שונות, או מבנים תחביריים שונים, ומיזוגם.

לדוגמה, בעברית קיימים ארבעה דגמים של נטיית פעלים בבניין קל:
#כָּתַב, צורת הווה: כּוֹתֵב
#יָשַן, צורת הווה: יָשֵן
#יָכֹל, צורת הווה: יָכוֹל
#כָּתַב, צורת הווה: כָּתוּב

קיימת גם אנלוגיה בין גזרות, גזרת נל"א בבניין קל בצורת בינוני פעול לעיתים נוטה בדומה לגזרת נל"י/ה, לדוגמה: נשוי (השורש נ.ש.א), סמוי (ס.מ.א), חבוי (ח.ב.א), מצוי (מ.צ.א), קרוי (ק.ר.א).

## קישורים חיצוניים

*אנלוגיה במחקר ימי הביניים תאוריות מדיאווליות על אנלוגיה.
* 
* 

קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
איור ממוחשב

**איור ממוחשב** או **איור דיגיטלי** הוא איור הנעשה באמצעות מחשב או עובד בעזרתו ומחליף במקרים רבים את שימושי האיור המסורתי, בעיקר באינטרנט, בעיתונים ובמגזינים, בטלוויזיה, על אריזות מוצרי צריכה ועוד.

האיור, הצביעה וכל תהליכי העיבוד נעשים באמצעות תוכנות המדמות כלי עבודה מסורתיים אך גם מציעות כלים ייחודיים וכאלה המקלים מאוד על העבודה ומשפרים את התהליך. ישנם גם התקני חומרה המתחברים למחשב ומיועדים למאיירים, כמו משטחי רישום דיגיטליים.

מהפכת הבינה המלאכותית בשנות ה-20 של המאה ה-21 שינתה בין היתר גם את עולמות האיור הממוחשב, זאת על-ידי עלייתם של מחוללי תמונות מבוססי למידת מכונה. באמצעות נתינת הנחיות טקסטואליות, לתוכנת בינה מלאכותית יש יכולת לפרש ולהפיק איורים ממוחשבים במהירות גבוהה יותר, באיכות טובה יותר ובעלות נמוכה יותר. יחד עם זאת, הבינה המלאכותית יכולה לשפר איורים ממוחשבים קיימים ולתת השראות ורעיונות בהתבסס על איורים קיימים. שתיים מהפלטפורמות המוכרות והמתקדמות שבהן ניתן להשתמש הן DALL-E ו-Stable Diffusion.

## קישורים חיצוניים

* What is AI art and how is it made?, באתר Adobe

## הערות שוליים

ממוחשב
קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:טכניקות אמנותיות
צסיום

**צסיום** (Caesium או באנגלית אמריקאית: Cesium) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות האלקליות שסמלו הכימי Cs ומספרו האטומי 55.

## תכונות
צסיום הוא מתכת כסופה־זהובה, רכה ורקיעה. הוא הכי פחות אלקטרושלילי מכל המתכות האלקליות היציבות. כמו כן, הוא המתכת האלקלית היציבה הנדירה ביותר.

כמו כספית וגליום, צסיום הוא בין המתכות היחידות שנוזליות קרוב לטמפרטורת החדר (נקודת ההתכה של צסיום היא 28.44 מעלות צלזיוס). כמו שאר המתכות האלקליות, צסיום מגיב באופן "אלים" עם מים כלומר צזיום מאוד רגיש לאוויר ולמים לכן צריך לשמור אותו בשמן במקום סגור. 

צסיום הידרוקסיד (CsOH) הוא בסיס חזק מאוד שמסוגל לחרוט על זכוכית. 

## שימושים
שימושי הצסיום כוללים, בין היתר, את אלו:
* האיזוטופ 133Cs משמש, בין השאר, בשעונים אטומיים. מאז 1967 מוגדרת השנייה במערכת היחידות הבין-לאומית כ- 9,192,631,770 מחזורי מעבר (תדירות רטט) בין שתי רמות האנרגיה שלו.
* לצסיום מתכתי יישומים בתאים פוטואלקטריים.
* לצסיום שימושים כזרז במיום (הוספת מימן) לתרכובות אורגניות.
* לאיזוטופים רדיואקטיביים של צסיום שימוש ברפואה בטיפול בסרטן.
* צזיום עוזר לחשמל לעבור בקלות, ולכן משתמשים בו במכשירים אלקטרוניים מיוחדים.
* תרכובות צזיום משמשות בנוזלי קידוח לנפט וגז.

## היסטוריה
הצזיום התגלה בשנת 1860 על-ידי רוברט בונזן וגוסטב קירכהוף. הם זיהו אותו במים מינרליים באמצעות ספקטרוסקופיה, כשגילו קווים כחולים שלא התאימו לאף יסוד מוכר. בשל צבע הקווים נקרא היסוד צזיום, מהמילה הלטינית ל“כחול”. זה היה היסוד הראשון שהתגלה בעזרת שיטה זו. 
[שמאל|ממוזער|250px|המינרל '''[פולוסיט''']]
צסיום נמצא במספר מינרלים, כגון לפידוליט (KLi2Al(Al,Si)3O10(F,OH)2) ופולוסיט.
המקור החשוב והעשיר ביותר בעולם של צסיום נמצא באגם ברניק במניטובה שבקנדה, שעל פי חישובים מכיל 300,000 טון לפידוליט (שמכיל 20% צסיום).

ניתן לבודד צסיום במספר דרכים (ביניהם בעזרת אלקטרוליזה). צסיום טהור ניתן להפיק בפירוק תרמי של CsN.

## במגע עם מים
צסיום, כמו כל המתכות האלקליות, מגיב עם מים באופן מאוד פעיל וסוער. במהלך התגובה בין הצסיום והמים נוצר צסיום הידרוקסיד (CsOH), שהוא בסיס חזק מאוד. בנוסף לכך, נפלט מימן וכמות רבה של אנרגיה, שעלולה להצית את המימן וכן לגרום לפיצוץ בתוך המים כך:

 2 Cs(s) + 2 H2O(l) -> 2 CsOH(aq) + H2(g)

צסיום ואיזוטופים של צסיום נחשבים חומרים רעילים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* כיצד עובד שעון אטומי?
* צסיום ב-Webelements 
* צסיום באתר U.S. Geological Survey
* 

קטגוריה:מתכות אלקליות
קטגוריה:יסודות כימיים
המערכה באוקיינוס השקט

שמאל|ממוזער|250px|זירת האוקיינוס השקט ביחס לזירת דרום מערב האוקיינוס השקט
**המערכה באוקיינוס השקט** או **זירת האוקיינוס השקט** הייתה חלק מהזירה הפסיפית במלחמת העולם השנייה, והתחוללה בשטחי האוקיינוס השקט והמדינות הגובלות בו. המערכה כללה את רוב שטחי האוקיינוס, מלבד הפיליפינים, אוסטרליה, איי הודו המזרחית, גינאה החדשה ואיי שלמה (כל אלה השתייכו למערכה בדרום מערב האוקיינוס השקט). המערכה גם אינה כוללת את סין ואת דרום מזרח אסיה.

הייתה זו אחת המערכות הימיות העיקריות במלחמת העולם השנייה, ובה התעמת הצי הקיסרי היפני כנגד הצי האמריקאי, הצי המלכותי הבריטי, הצי ההולנדי והצי הצרפתי.

המערכה באוקיינוס השקט הייתה אחת משתי המערכות הראשונות בהן פתחה ארצות הברית כנגד כוחות מדינות הציר לקראת סוף שנת 1942, עם קרב גוודלקנל והמערכה בגינאה החדשה. המערכה השנייה הייתה המערכה בצפון אפריקה, שהחלה עם מבצע לפיד.

פיקוד המערכה באוקיינוס השקט התחלק לשניים החל מאמצע 1942:
*פיקוד אזורי האוקיינוס השקט (Pacific Ocean Areas), בפיקודו של אדמירל צ'סטר נימיץ, כלל את מרכז האוקיינוס השקט, את חלקיו הצפוניים והדרומיים, כשלכל אזור יש מפקד נפרד.
*פיקוד דרום מערב האוקיינוס השקט, בפיקודו של גנרל דאגלס מקארתור.

בשל שיתוף הפעולה ההדוק בין צבא ארצות הברית והצי האמריקאי במערכה לא היה לזירה זו מפקד יחיד (כמו דווייט אייזנהאואר בזירה האירופאית). המבנה הארגוני של הזירה אכן היה מורכב ודרש התערבות תכופה מצד המטות המשולבים, ודרש ממפקדי הצי והצבא לדווח ישירות גם לשר המלחמה וגם לשר הצי (מורכבות זו היא שהביאה לייסוד מחלקת ההגנה של ארצות הברית ב-1947).

אדמירל איסורוקו יממוטו פיקד על הצי היפני המשולב עד מותו באפריל 1943, אז תפסו את מקומו אדמירל מינאיצ'י קוגה (1943–1944) ואדמירל סואמו טויודה (1944–1945).

## קרבות מרכזיים
*ההתקפה על פרל הארבור
*קרב מידוויי
*המערכה באיי גילברט ומרשל
*קרב ים הפיליפינים
*קרב איוו ג'ימה

קטגוריה:זירת אסיה והאוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה
מונולוג

**מונולוג** הוא שיחת יחיד, אשר מתרחשת כאשר אדם משוחח בלי בן זוג לשיחה. מקור הביטוי ביוונית, (**מונו** = "יחיד", **לוגוס** = "שיחה"). כאשר מצטרף משתתף נוסף לשיחה הוא הופך אותה לדו-שיח – דיאלוג.
המונולוג קשור בעיקר לתחומי הספרות הקולנוע והתיאטרון.

לעיתים גם רפליקה ארוכה, מעל שתי דקות, מכונה מונולוג, על אף שהיא מופנית לבן שיח ולא לקהל.
## בספרות

צורת המונולוג רווחת הרבה בספרות, כאשר הדמות מביעה את תחושות לבה, או רצף רעיונות כלשהו מבלי שתופרע על ידי דמות אחרת. במונולוגים באים לעיתים לידי ביטוי מיצוי רעיונות נשגבים והתלבטויות נפשיות, שבהם מגלה מחבר היצירה את כוחו גם כפסיכולוג ופילוסוף.

ספר איוב מורכב ממונולוגים של איוב וחבריו המתייחסים לעקרון הצדק האלוהי ולמהות החטא והעונש.

ספריו של חיים הזז, "הדרשה" ו"דרבקין" הם בנויים על ספור שנושא אופי שבו הגיבור נושא מונולוג רציף אחד.

בשירה העברית ישנם שירים רבים שהם בעצם מונולוג לירי ובמיוחד מטיבה להביע רגשותיה בסוג זה של ביטוי, רחל המשוררת בשירהּ "רק על עצמי": 

## בתיאטרון

בתיאטרון, המונולוג מתבטא כאשר השחקן מדבר בלי שיופרע על ידי שחקן אחר. הדמות המדברת במונולוג מהרהרת על מצבה או משתפת את הקהל בסודה.

אחד המקרים המפורסמים בהם יש מחלוקת האם זה מונולוג או לא נמצא במחזה "המלט", המקרה הוא "להיות או לא להיות". קטע מהמחזה "המלט" של ויליאם שייקספיר. המצדדים בזה שהקטע "להיות או לא להיות" הוא מונולוג טוענים שהמלט מתוודה על ספקותיו בנוגע לדרכו (האם שווה לחיות או לא) בעוד המתנגדים טוענים כי [המלט] מדבר בעוד [אופליה] נמצאת על הבמה מה שסותר את הטענה כי זה מונולוג כי מונולוג במחזה זה כשהגיבור ניצב לבד על הבמה

## מונולוג קומי

גרסה חדישה של צורת מופע מונולוג הוא הסטנד-אפ, בו שחקן נותן מופע יחיד על הבמה, משולב בקטעים מצחיקים בדרך כלל, ובשילוב עוד מרכיבים לא מילוליים כגון קסמים או שירה, מופע שהוא כביכול ללא הכנה, ומהלכו מתכוון לפי תגובות הקהל.

## ראו גם
* אוריינות בתיאטרון
* דיאלוג
* זרם התודעה
* אגוצנטריות#דיבור אגוצנטרי

## קישורים חיצוניים

*מאגר מונולוגים, מתוך אתר בית צבי
* 
*The Monologue Database 
*Monologue Archive 
*מונולוגים של שייקספיר 
* 

*
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
קטגוריה:מונחים בתיאטרון
קטגוריה:דרמה
קיסר

[ממוזער|הכתרת [נפוליאון לקיסר – ציור מאת ז'אק-לואי דויד]]
[ממוזער|שמאל|[נארוהיטו, קיסר יפן, האדם היחיד שמחזיק בתואר זה כיום]]
**קֵיסָר** (בלטינית: **Imperator**) הוא תואר למונרך במדינות או באימפריות שונות ובתקופות שונות. מקור המילה העברית "קיסר" בשמו של יוליוס קיסר (בלטינית Caesar), שהכריז על עצמו שליט יחיד ברומא העתיקה. יוליוס קיסר עצמו כונה דיקטטור, ורק יורשו אוגוסטוס, שאימץ כבן וצירף לשמו את השם "קיסר", נחשב הקיסר הראשון של הקיסרות הרומית. שאר קיסרי רומא אחריו נשאו בתואר זה כאחד מהשמות הקבועים של המשרה, אולם נירון היה האחרון ש"קיסר" היה גם שם משפחתו הרשמי.

תואר תפקידם של הקיסרים במאות הראשונות של הקיסרות היה פרינקפס ("ראשון האזרחים") ולא קיסר. בתקופת הטטררכיה שימש התואר את שני הזוטרים בשליטי האימפריה אשר היו כפופים לשני האוגוסטוסים.

מאוחר יותר שימש התואר קיסר לציון תפקידו של המונרך באימפריה הביזנטית, באימפריה הרומית הקדושה ובמקומות נוספים. כך למשל נפוליאון בונפרטה (שהקים את הקיסרות הראשונה) ונפוליאון השלישי (שהקים את הקיסרות השנייה) נשאו בתואר זה בצרפת. דוגמאות נוספות הן הקיסרים הגרמניים בשנים 1871–1918, שליטי האימפריה האוסטרו-הונגרית, ושליטי האימפריה הרוסית.

מקור השם קיסר הוא במילה הלטינית "קאיסיוּס" – חַתוּך/כַּרוּת. אצל מפרשי התלמוד מובא כי הקיסר הראשון ברומא העתיקה נולד לאחר מות אימו כשביקעו את כרסה ויצא חי (ומכאן מקור השם ניתוח קיסרי), ונקרא קיסר מלשון כרות, ומאז כל קיסרי רומא נקראו בשם זה.

באנגלית המילה "אמפרור" (Emperor) מקבילה למילה "קיסר" ומציינת את תוארו של שליט אימפריה. על כן זה התואר המיוחס כיום למונרכים שונים ברחבי העולם שעמדו בראש אימפריה. מקור המילה הוא בתואר הצבאי הרומאי "אימפרטור", שהפך לאחד מתואריהם של קיסרי רומא מאז אוגוסטוס. כך למשל המילה "קיסר" היא התרגום לעברית של התואר שנשאו שליטי סין, יפן, אתיופיה, מונגוליה ופרס בתקופות שונות.

נכון ל היחיד הנושא את התואר הוא קיסר יפן.

## קיסרויות בעבר ובהווה והתואר הייחודי לשליטיהן

### בהווה

### בעבר

## ראו גם
* קיסרי רומא
* קיסרי ביזנטיון
* קיסרופאפיזם
* קיסרי יפן
* קיסר סין
* צאר
* שאה
* הקיסרות הראשונה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:מוסדות, תפקידים ותארים ברומא העתיקה
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:משרות פוליטיות
קטגוריה:דיקטטורה
אסונות בחלל

[שמאל|ממוזער|240px|[אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר]]
עד היום קיפחו את חייהם במסגרת חקר החלל 21 בני אדם במספר תאונות. לעיתים, כמו במקרה של אפולו 13, ניצלו האסטונאוטים, אולם במקרים אחרים, המשימה נסתיימה במותם. להלן רשימה של אסונות החלל אשר גרמו למותם של אנשי הצוות.

בנוסף למקרים המותארים בטבלה לעיל קיימת תיאורית קשר הטוענת שהתרחשו תאונות רבות נוספות בתוכנית החלל הסובייטית והוסתרו מהציבור.

## ראו גם
*אדם וחלל - מונחים

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:האדם בחלל
סויוז 11

**סויוז 11** (ברוסית: **Союз 11**, "ברית 11") היא חללית סויוז שהמריאה ב־6 ביוני 1971 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן.

הצוות המקורי כלל את ואלרי קובסוב, אלכסיי ליאונוב ופיוטר קולודין. מספר ימים לפני השיגור קובסוב לא עבר בדיקה רפואית. היה ויכוח האם להחליף אותו בלבד או כל הצוות. בסופו של דבר הוחלט להחליף כל הצוות לצוות גיבוי שכלל ולדיסלב וולקוב, ויקטור פצאייב וגאורגי דוברובולסקי.

בזמן הכנות הטיסה היה ויכוח נוסף בהקשר למשך הטיסה. וסילי מישין תמך בטיסה במשך 30 ימים. ניקולאי קמאנין שהיה ראש מרכז ההכנות זכר היטב את הבעיות הרפואיות שהיו לאחר טיסה קודמת שערכה 18 ימים ולכן תמך בטיסה קצרה של כ-16 ימים. בסופו של דבר בהחלטה שהתקבלה אצל ראשי המפלגה הקומוניסטית הצוות נשלח ל-30 ימים טיסה.

בחללית בוצעו התאמות בהתאם להפקת לקחים לאחר שחללית סויוז 10 לא הצליחה להשלים תמרון עגינה בתחנת החלל. 

ב־7 ביוני 1971 עגנה בתחנת החלל סאליוט. "סויוז 11" הצליחה במה שנכשלה "סויוז 10" - הבאת קוסמונאוטים לתחנת חלל. 

ב-16 ביוני התרחשה שריפה בתא השהייה. צוות החל בהכנות לעזיבת תחנת החלל. לאחר התייעצות עם צוות קרקע, מציאת מקור השריפה וטיפול במכשור שנפגע סוכם להמשיך בטיסה אך לקצרה.

השלושה שהו בחלל 25 יום וביצעו סדרת ניסויים. לאחר סיום התוכנית המקוצרת החלו הכנות לעזיבת תחנת החלל ונחיתה.

בשעה 01:35 ב־30 ביוני, בשלב חזרת החללית לכדור הארץ, התרחשה תקלה באחד משסתומי האוויר שלה (שקוטרו כ־1 מ"מ בלבד), וכתוצאה מכך נפתח שסתום זה מוקדם מדי תוך שהוא משחרר את האוויר שבחללית. החללית נחתה בשלום, אך משנפתחה, התגלו שלושת הקוסמונאוטים כשהם מתים.

כתוצאה מאסון זה טיסות חלליות "סויוז" הופסקו. בוצע תכנון מחדש של מערכות, מספר הקוסמונאוטים הוקטן לשניים כדי לאפשר לבישת חליפת חלל בזמן ההמראה והנחיתה על מנת למנוע הישנות של מקרה כזה.

## קישורים חיצוניים

* 
* נתוני המשימה
* נתונים מאנציקלופדיית החלל
* תיאור המשימה

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:אסונות בחלל
קטגוריה:1971 בברית המועצות
רפרנט

**רפרנט** (באנגלית: **Referent**) הוא מונח חשוב בתחום בפילוסופיה של הלשון ובבלשנות, ובקרב מתכנתים. המונח מתאר את היחס שבין ביטוי לשוני לבין האובייקט אליו הביטוי מפנה, אשר יכול להיות דבר מוחשי או מופשט. תפקידו של הרפרנט הוא להקנות משמעות לביטויים שונים באמצעות קישורם לאובייקטים בעולם הממשי או לרעיונות מופשטים. במובנים מסוימים, הרפרנט משקף את האופן בו שפה ומציאות מתקשרות זו עם זו. 

המונח "רפרנט" נגזר מן המונח האנגלי "רפרנס" (reference) שמשמעותו יחס ההוראה שבין הביטוי הלשוני לבין האובייקט עליו מדובר. ההוראה אינה ההיבט היחידי של המשמעות, שכן בנוסף ליחס אל האובייקט אליו מורה הביטוי, ישנו גם המובן או האופן בו האובייקט מוצג באמצעות הביטוי.

בעברית מקובל לעיתים לתרגם את יחס ההוראה גם במונח "ריפרור". בשימוש יומיומי "רפרנט" משמש גם ככינוי לאדם במחלקת שירות לקוחות המשמש כאחראי על נושא מסוים.

### רפרנט בפילוסופיה של הלשון ובבלשנות
בפילוסופיה של הלשון ובבלשנות, הרפרנט מתפקד כגשר בין הביטוי הלשוני לבין האובייקט אליו הביטוי מורה. זה מאפשר לחוקרים לפענח את האופן בו מילים וביטויים יוצרים משמעות על ידי קשירתם למציאות החיצונית או לעולמות מופשטים. הרפרנט אינו קובע באופן חד-משמעי את המשמעות, אלא הוא מתווך בין השפה למציאות, מה שמאפשר מגוון רחב של פרשנויות ושימושים.

### רפרנט בתכנות מחשבים
בתכנות מחשבים, המונח רפרנט מקבל משמעות מעט שונה אך קשורה. כאן, רפרנטים הם אובייקטים בזיכרון המחשב שתוכניות יכולות להתייחס אליהם דרך מזהים או מצביעים. תכנות מודרני משתמש ברפרנטים כדי לנהל נתונים באופן יעיל, מאפשר למתכנתים ליצור קוד גמיש ומודולרי יותר שיכול להתמודד עם משימות מורכבות.

## הערות שוליים

קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:פילוסופיה של הלשון
קטגוריה:מדעי המחשב
הטבח בנמל התעופה לוד

**הטבח בנמל התעופה לוד** הוא פיגוע שבוצע ב-30 במאי 1972 בידי שלושה מחבלים יפניים (קוזו אוקמוטו, צויושי אוקודיירה ויאסויוקי יאסודה) באולם הנוסעים של נמל התעופה לוד שבישראל (כיום נתב"ג), ובו נרצחו 24 אנשים ונפצעו 71.

## הפיגוע
המחבלים היו חברי ארגון קומוניסטי קיצוני, "הצבא האדום היפני", שפעל בהשראתן ובתמיכתן של קוריאה הצפונית וסין. הם ביצעו את המתקפה בשליחות של ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין - מבצעים חיצוניים (ארגון טרור שהוקם על ידי ודיע חדאד לאחר שסולק מעמדות הכוח בחזית העממית לשחרור פלסטין), לאחר שאומנו על-ידו בלבנון. המחבלים היפנים, שהחזיקו בדרכונים מזויפים ויצאו מרומא, איטליה ירדו בנמל התעופה לוד ממטוס אייר פראנס שהגיע מפריז, צרפת המתינו באולם הנוסעים למזוודותיהם, וכאשר הגיעו שלפו מהן רובי AK-47 ורימוני יד והחלו פוגעים ללא הבחנה בנוסעים, בסבלים ובפקידי המכס שמילאו אותה שעה את האולם.

יאסודה נהרג על ידי אנשי הביטחון באולם לאחר שנגמרה לו התחמושת (אך לפי גרסה אחרת נורה על ידי אחד המחבלים), אוקודיירה התאבד על ידי פיצוץ רימון יד זמן קצר לאחר מכן, והשלישי, קוזו אוקמוטו, נמלט לרחבת חניית המטוסים וניסה לפגוע בנוסעי אל על, אך נפצע קשה ונלכד על ידי חנן זיתון. הוא נשפט ביוני 1972 למאסר עולם, אך שוחרר ללבנון בשנת 1985, במסגרת עסקת ג'יבריל, שבה שוחררו שלושה שבויי צה"ל תמורת 1,150 אסירים ועצירים ביטחוניים.

## אחרית דבר
[250px|ממוזער|מסע ה[הלוויה|לוויה של אהרן קציר במכון ויצמן למדע ברחובות, במרכז התמונה דוד בן-גוריון]]
[250px|ממוזער|טקס החזרת גופות קורבנות הטבח הצליינים ל[פוארטו ריקו]]
לאחר הטבח הוכרזו סידורי ביטחון קפדניים, גם שדות תעופה אחרים בעולם מיהרו להדק את מערך האבטחה. ממשלת יפן התנצלה רשמית בפני ישראל על מעורבותם של אזרחיה בפיגוע, ואף שילמה לנפגעים פיצויים של למעלה ממיליון דולר.

בין קורבנות הטבח היה גם פרופ' אהרן קציר, מבכירי המדענים בישראל ואחיו של אפרים קציר שנבחר בשנת 1973 לנשיאות המדינה. שמונה מבין 24 ההרוגים היו אזרחים ישראלים, ועוד 16 היו צליינים שהגיעו מפוארטו ריקו. בפוארטו ריקו מציינים את זכר הנרצחים בכל שנה ב-30 במאי. יום זיכרון זה עוגן בחקיקה בשנת 2006 תחת השם "יום הזיכרון לטבח בנמל התעופה לוד".

בשנת 2010 הגישו קרובי קורבנות הטבח וארגון שורת הדין תביעה נגד ממשלת קוריאה הצפונית, שהשתתפה באימון המחבלים. התביעה הוגשה בפוארטו ריקו, לבית משפט פדרלי של ממשלת ארצות הברית. בית המשפט קיבל את טענות התביעה, וקבע כי על קוריאה הצפונית לשלם פיצויים בסך 378 מיליון דולרים למשפחות ההרוגים.

אנדרטה לזכר הנרצחים הוקמה בטרמינל 1 של שדה התעופה. בין הנפצעים היה טייס יצחק יחזקאל.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
*
* האנדרטה לזכר ההרוגים, באתר "ארץ זוכרת יושביה"
*  אבנר הופשטיין, 40 שנה לפיגוע בשדה התעופה בלוד: הניצולים מרגישים שנשכחו, מתוך "השבוע"; באתר חדשות 13, 1 ביוני 2012
* ארבעים שנה לטבח בנמל התעופה לוד: המלך חוסיין שולח מברק תנחומים, הממשלה דנה בשאלת עונש המוות לקוזו אוקמוטו - מסמכים שפרסם ארכיון המדינה
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

נמל התעופה לוד
לוד
קטגוריה:1972 בישראל
קטגוריה:אש"ף בלבנון
נמל התעופה בלוד
קטגוריה:נמל התעופה בן-גוריון
לוד
קטגוריה:יחסי יפן–ישראל
נמל התעופה בלוד
קטגוריה:יפן: אנטישמיות
קטגוריה:קוריאה הצפונית: מעורבות בפיגועי טרור
קטגוריה:טרור פלסטיני
נמל התעופה בלוד
נמל התעופה בלוד
קטגוריה:לוד: פיגועים
סויוז 1

**סויוז 1** (ברוסית: **Союз 1**, "ברית 1") הייתה חללית הסויוז המאוישת הראשונה בתוכנית סויוז הסובייטית. חללית זו התרסקה בעת שובה לכדור הארץ וגרמה למותו של הקוסמונאוט ולדימיר קומארוב.

## המשימה
סויוז 1 שוגרה למסלול ב־23 באפריל 1967, כשבה הקוסמונאוט ולדימיר קומארוב. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז 7K-OK.

מתכנני המשימה תכננו במקור לשגר חללית שנייה, "סויוז 2", יום לאחר שיגורה של סויוז 1. החללית השנייה הייתה אמורה לשאת שלושה קוסמונאוטים - ואלרי ביקובסקי, יבגני חרונוב ואלכסיי יליסייב. שניים מהם היו אמורים לבצע פעילות חוץ רכבית לסויוז 1. זמן קצר לאחר השיגור החלו בעיות כשאחד מהלוחות הסולאריים לא נפתח, דבר שהוביל למחסור בכוח למערכות החללית. כמו כן, בעיות של גלאי האוריינטציה סיבכו את תמרון החללית. צוות סויוז 2 תכנן לתקן את הלוח הסולרי של סויוז 1 אך גשם כבד בקוסמודרום בייקונור הפך את השיגור לבלתי אפשרי.

בעקבות ההפרעה בשיגור סויוז 2, בתום ההקפה ה־17 של כדור הארץ, לאחר 25.2 שעות טיסה, פנתה סויוז 1 לכיוון כדור הארץ ברגע שעברה שוב מעל ברית המועצות. בעת שובה לכדור הארץ, ארעה תקלה במצנח הבלימה שלה - הוא לא נפתח עקב בעיות בחיישן הלחץ. הקוסמונאוט פלט אותו והפעיל את מצנח הגיבוי. עקב תקלה, המגלש הרזרבי המתפרס ידנית הסתבך והפריע לניתוקו של המצנח הראשון. שני מצנחיה של סויוז 1 הסתבכו זה בזה וגרמו לחללית ליפול לכדור הארץ כמעט ללא בלימה. החללית ששקלה 6.35 טונות התרסקה וגרמה למותו של קומורוב. הוא נקבר כגיבור של ברית המועצות בבית הקברות של חומת הקרמלין, בו קבורים גדולי האומה של רוסיה בתקופה הסובייטית.

## לאחר האירוע
בדיקה מאוחרת של הסויוז 2 גילתה את אותה הבעיה עם המצנח שהיה עשוי לחרוץ את דינם של כל שלושת הקוסמונאוטים אם השיגור היה ממשיך. המשימה המקורית של סויוז 1 וסויוז 2 בוצעה מאוחר יותר על ידי סויוז 4 וסויוז 5.

מהנדסים זיהו פגמים תכנוניים נוספים בחללית לפני השיגור אך פקידי הממשלה דחפו לניסוי חלל כדי להביס את ארצות הברית במרוץ החלל. הבעיות בסויוז 1 עיכבו את שיגור סויוז 2 וסויוז 3 עד ל־25 באוקטובר 1968.

## קישורים חיצוניים

* נתוני המשימה
* נתונים מאנציקלופדיית החלל
* תיאור המשימה

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:אסונות בחלל
קטגוריה:1967 בברית המועצות
30 בפברואר

חודש **[[פברואר]]** כולל בדרך כלל 28 ימים, ובשנה מעוברת 29 ימים. עם זאת, פעם אחת בהיסטוריה, בשוודיה ופינלנד (שהייתה אז בשליטת שוודיה), היו בחודש פברואר **30 ימים**.

## שוודיה ופינלנד: 30 בפברואר 1712
ממוזער|לוח שנה שוודי - פברואר 1712
בשנת 1699 הוחלט בשוודיה (שכללה אז גם את פינלנד) על מעבר מהלוח היוליאני ללוח הגרגוריאני, שהונהג במדינות השכנות למעלה מעשור קודם לכן. אבל השוודים לא רצו 'לדלג' באמצע השנה על אחד עשר ימים, כפי שעשו המדינות האחרות (מכיוון שהלוח היוליאני נמצא אז בפיגור של 11 יום לעומת הלוח הגרגוריאני), ובחרו לפרוס את התיקון על פני מספר שנים ולהפחית יום אחד בכל שנה (הדעות חלוקות אם הכוונה הייתה להפחית יום אחד בכל אחת מהשנים 1700–1710 או לבטל את ימי 29 בפברואר בשנים 1700–1740), עד שיתאחדו עם יתר המדינות שכבר עברו ללוח הגרגוריאני.

בסופו של דבר, ההחלטה לא החזיקה מעמד. בשנת 1700 אכן בוטל ה-29 בפברואר (כנדרש לפי הלוח הגריגוריאני, אך בניגוד ללוח היוליאני), אבל בשנים הבאות הפסיקו השוודים להחסיר יום. ואז גילו השוודים שהם נותרו לבד עם "הלוח השוודי" – עשרה ימים מאחורי מדינות הלוח הגריגוריאני, ויום לפני מדינות הלוח היוליאני, דבר שהקשה על התקשורת ועל המסחר עם מדינות אחרות.

בינואר 1711 הכריז המלך השוודי קרל ה-12 על ביטול התוכנית המקורית וחזרה ללוח היוליאני. לשם כך היה עליו להוסיף יום אחד, והוא עשה זאת בחודש פברואר 1712. כך, בשנת 1712, הוסיפו השוודים יומיים לחודש פברואר, במקום יום אחד, וספרו בו 30 יום.

בשנת 1753 דילגו השוודים על 11 יום (בקצרם את חודש פברואר ל-17 ימים) והצטרפו ללוח הגריגוריאני.

## ראו גם
* לוח השנה השוודי
* 0 בינואר
* תאריכים לא-סטנדרטיים
* 29 בפברואר – 1 במרץ
* מרץ
* לוח אירועים שנתי

## קישורים חיצוניים

ב ל
קטגוריה:פברואר
שרב

שמאל|ממוזער|250px|שקע שרבי (הקווים הלבנים מראים את לחץ האוויר בגובה הקרקע) בגבול מצרים-לוב, בדרכו לישראל. האוויר מסתובב סביבו נגד כיוון השעון, האיור ממחיש הזרמת אוויר חם ומדברי צפונה (מפת 500 מ"ב + קרקע)

**שָׁרָב** הוא תופעה אקלימית של גלי חום, אשר מופיעים בארץ ישראל ובארצות דרום הים התיכון בעיקר בתקופות המעבר (באביב ובסתיו).

בעברית המדוברת קרויה תופעה זו גם בשם חמסין, אף שלגלי החום בארץ ישראל אין קשר עם החמסין, המתרחש בעיקר במצרים, אלא הם תופעה שסימניה חום ויובש, בלי רוח כמעט.

בישראל, מגדירים יום שרבי כיום שבו הלחות היחסית הממוצעת פחותה מ־50% בחוף ו-45% בהר. שרב נחשב כבד אם הלחות יחסית בהר נמוכה מ-20% ובחוף מ-30%. בימי שרב עשויה הטמפרטורה לעלות תוך כמה שעות בשיעור של 10 מעלות צלזיוס ויותר.

ישנם שני סוגים של שרב, הנבדלים זה מזה באופן היווצרותם ובאורכם: "**שרב הסעה**" ו"**שרב דינמי**": בעונות המעבר, הסוג הנפוץ הוא "**שרב הסעה**". שרב זה נגרם מזרימת אוויר, שמקורו באזורים חמים ומדבריים. אוויר זה זורם לכיוון דרום הים התיכון, כתוצאה מזרימת אוויר של שקע שרבי או של אפיק ים סוף. אורכו של שרב ההסעה קצר יחסית. בישראל מורגש החום לרוב בפנים הארץ, ובעקבותיו נוצר בחוף מזג אוויר הביל.
השרב השני נוצר מרמה ברומטרית: אוויר חם שוקע ומחמם את האדמה. שרב זה נפוץ בקיץ ונמשך זמן ארוך מאוד. שרב זה מכונה "**שרב דינמי**".

גלי השרב מביאים לעלייה קיצונית בטמפרטורה והיא גבוהה הרבה יותר מהמקובל בממוצעים רב־שנתיים.

## שרב מתועד בישראל
הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה בישראל מאז החלו לתעד את אקלים ארץ ישראל היא 54 מעלות צלזיוס, שנמדדו בטירת צבי שבעמק בית שאן ביוני 1942. באותו יום נמדדו בירושלים 42 מעלות, בעמק יזרעאל 50 מעלות ובים המלח 51 מעלות, כשיום לאחר מכן נמדדו בקליה 51.2 מעלות.

במאי 1916 באזור החוף נרשמו הטמפ' הגבוהות ביותר שהיו 46.5 בתל אביב, ובמאי 1970 46 מעלות בפלמחים.

באוגוסט 1881 בירושלים נמדדו 44.4 מעלות.

שרב קיצוני נוסף התרחש בישראל ב-20 באוגוסט 2010 בה נמדדה טמפ' של 40.6 מעלות בהר כנען שליד צפת, וטמפ' של 45.5 בכפר בלום.

גל של שרב קיצוני פקד את ישראל ב-18 במאי 2015 בה נמדדו הטמפ' של 48 מעלות בים המלח, וטמפ' של 49 מעלות בעוטף עזה וטמפ' של 51 בבקעת הירדן, בנוסף מספר שריפות פרצו באזורים שונים.

בין 15 ל-23 במאי 2020 פקד את ישראל גל חום קיצוני, שבהם נרשמו ברוב האזורים למעלה מ-40 מעלות, בטבריה נמדדו כ-46 מעלות, בתל אביב נמדדו כ-42-43 מעלות ב-19 במאי, שזה היה שיאו של השרב. במהלך השרב פרצו מספר שריפות באזור השומרון ובאריאל.

## ראו גם
* שקע שרבי
* מטאורולוגיה – מונחים

## קישורים חיצוניים

* תופעת השרב בישראל - כל מה שרצית לדעת
* הכול על השקע השרבי
*מפות 500 ברשת
** מצד שמאל נמצאים מודלי חיזוי מזג אוויר (GFS,UKMO,EC,GEM,GME,JMA,NOGAPS)
** שלושת המודלים המובילים: **GFS, EC, UKMO**
** בכל אחד מהם יש תפריט. **מפת 500** היא הראשונה בתפריט ומשמשת כברירת מחדל. ישראל נמצאת על גבול המפה בצד ימין.
*מדריך לקריאת מפות
* 

קטגוריה:מטאורולוגיה
יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע

[ממוזער|200px|[נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה ראובן ריבלין בגן הנעדרים מול קיר הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע בטקס האזכרה הממלכתי, ז' באדר תשע"ח]]
[ממוזער|200px|אנדרטת הנצחה לחללים שמקום קבורתם לא נודע ב[אנדרטת הלוחם הבדואי]]
**יום הזיכרון ל[[חלל מערכות ישראל שמקום קבורתו לא נודע|חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע]]** נקבע על ידי הרבנות הצבאית בז' באדר, יום לידתו ויום מותו של משה רבנו לפי המסורת היהודית, מפני שעל פי ספר דברים, מקום קבורתו של משה לא ידוע: . בשנה מעוברת מצוין יום הזיכרון בז' באדר ב'.

בבית הקברות הצבאי בהר הרצל שבירושלים הוקם גן הנעדרים לזכר נופלים שמקום קבורתם לא נודע, ומדי שנה בז' באדר נערך שם טקס אזכרה ממלכתי לחללים אלה. בגן נמצא כותל זיכרון ועליו שמותיהם של חללי מערכות ישראל, שנפלו בגבולות הארץ ומחוצה לה, ומקום קבורתם לא נודע.

173 מבין חללי מערכות ישראל מאז מלחמת העצמאות מוגדרים כיום כחללים שמקום קבורתם לא נודע, מתוכם 108 נהרגו במלחמת העצמאות.

## ראו גם
* הנצחת חללי מערכות ישראל
* נעדר (צבא)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* פרויקט הנצחת חללי "מערכות ישראל הנעדרים, שמקום קבורתם לא נודע" באתר הגנאלוגי - Geni

## הערות שוליים

מערכות, קבורה
קטגוריה:הנצחת חללי מערכות ישראל
קטגוריה:אירועים בחודש אדר
מולטימדיה

[שמאל|ממוזער|150px|מכשיר "[מציאות מדומה", אשר יוצר את המציאות המדומה  באמצעות שילוב בו-זמני של מספר מדיות]]
**מולטימדיה** (**Multimedia**) הוא היכולת לנהל ולהפעיל מספר סוגים של מדיה בסביבה תפעולית ממוחשבת אחת (**מולטי** הוא ריבוי ו**מדיה** בהקשר זה הוא המדיום בו משתמשים כגון מלל, קול, ציור, וכיוצא בזה, כלומר מולטימדיה היא שילוב בין תחומים שונים של יצירה אומנותית).

בעוד שבעבר אמצעי האחסנה העיקרי של מידע היה טקסטואלי, כיום ניתן לשלב מגוון רחב של יכולות גרפיות, ויזואליות, קוליות ואחרות. יישום מולטימדיה יכיל לרוב שילוב של קול (צליל) ומידע חזותי (תמונה), אמצעי הפלט יהיו לרוב שילוב של צג (או מקרן) עם רמקולים.

מדיות מטכנולוגיות שונות דורשות לרוב שמירת המידע בקבצים בעלי מבנה (פורמט) פנימי ייחודי. לדוגמה, קובצי DOC של תוכנת Word, או קובצי HTML המשמשים לתצוגה בדפדפן.

סוגים נפוצים של קובצי מולטימדיה מכילים מידע טקסטואלי פשוט או עשיר (RTF), מצגות, גליונות אלקטרוניים, קובצי גרפיקה, אנימציה, צילומים, וקול.

בהשוואה ליישומים טקסטואליים, הפעלת המדיות במחשב דורשות משאבי זיכרון מחשב ועוצמת מעבד גדולים יותר – אמצעים שבעבר היו יקרים ונדירים.

השימושים הנפוצים במולטימידיה הם משחקי מחשב, מצגות, כלי הדרכה ממוחשבת ופרסום ממוחשב.

## ראו גם
*וידאו
*אינטרנט
*גרפיקה ממוחשבת
*מציאות מדומה
*פרסום

## קישורים חיצוניים

* מילון למונחי מולטימדיה (2004), באתר האקדמיה ללשון העברית
* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחשבים
יחיאל בנטוב

**יחיאל בנטוב** (5 בפברואר 1930 – 16 באוגוסט 2024) היה פעיל התיישבות בנגב וראש מועצת אופקים. 

## ביוגרפיה
יחיאל בנטוב נולד במרוקו, ועם עלותו ארצה ב-1948, שירת בנח"ל והתיישב בנגב. עד 1955 היה מרכז משק יטבתה, שנה לאחר מכן מרכז אזור הערבה מטעם הסוכנות היהודית. הדריך במושבים מבטחים וביטחה, ועד אמצע שנות ה-60 ריכז ותכנן את הקמת היישובים במסגרת גוש מבטחים וגוש השבלים.

תפקידו הציבורי הראשון באופקים היה מזכיר מועצת הפועלים במקום (1966–1969). מ-1969 החל לכהן כראש מועצה מקומית של אופקים. דאג לטפח את אופקים כעיר גנים, כשהוא עומד בראש מבצע הנטיעות במקום. עמד בראש המועצה בזמן קליטת פליטי וייטנאם בישראל ועשה נפשות בקרב עולים להתיישבותם בעיירה.

דוד בן-גוריון הזכיר את יחיאל בנטוב, במכתב לשר הפיתוח ד"ר דב יוסף, לאחר שנפגש עם בנטוב ביוטבתה ב-1953:

עם עוזבו את תפקידו כראש המועצה המקומית אופקים, ששנים ספורות לאחר מכן קיבלה מעמד של עיר, עבר לפעילות כיועץ לממסד בנושאי חברה ורווחה וכן בנושאי התיישבות ועיירות פיתוח.

היה בעל השכלה בתחום כלכלה ומינהל.

ספרו האוטוביוגרפי נקרא "**ארבעים שנה במדבר**" ובו הוא פורש את קורות פעילותו, יחד עם רעייתו אראלה, שהייתה לצדו לאורך כל התקופה, בנגב בכלל ובאופקים בפרט.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מזכירי מועצות פועלים
קטגוריה:ראשי מועצת אופקים
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:יטבתה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
למך (משחק קלפים)

**לֶמֶך** או **חוּשַם** הוא משחק קלפים עממי שהיה אהוב על ילדים בשנות ה-50 של המאה ה-20.
ככל הנראה, מקור המשחק בסין או בהודו. בדרום אמריקה קרוי המשחק "Culo Sucio". בתרגום מילולי מספרדית, משמעות השם היא "ישבן מלוכלך", ובתרגום חופשי "ביש מזל".

## הוראות המשחק
המשחק מכיל 25 קלפים: 12 זוגות וקלף בודד הנקרא בשם **למך** או **חושם**. ניתן לשחק את המשחק גם באמצעות חבילת קלפים רגילה, שהוצא ממנה קלף.

## מהלך המשחק
#### הכנת המשחק
מחלקים את כל הקלפים בין המשתתפים
(בגרסאות מסוימות של המשחק, כהכנה לתחילת המשחק, מניח כל שחקן את הזוגות שברשותו על שולחן, והשחקן הפותח הוא זה שבידו מספר הקלפים הנמוך ביותר). הקלפים נשארים מוסתרים מעיניי השחקנים האחרים.

#### מטרת המשחק
מטרת המשחק היא לצבור את מספר הסדרות הרב ביותר של ארבעה קלפים בעלי אותו מספר או סימן  ולהימנע מה"חושם" (הקלף הבודד, שאין לו סדרה).

#### מהלך המשחק
השחקן הראשון מעביר קלף (לפי בחירתו) לשחקן שבא אחריו, בלי לחשוף את הקלף. המשתתף שעומד לקבל את הקלף יכול לדחות אותו, ולבקש קלף אחר.
אם המקבל דחה את הקלף, המעביר חייב לתת לו קלף אחר ואותו הוא מוכרח לקבל. כל שחקן בתורו מושך קלף מידו של השחקן ששיחק לפניו, כאשר הקלפים אחוזים בידו של בעל הקלפים, וגבם מופנה אל השולף, אשר אינו יודע באיזה קלף הוא בוחר.

כאשר לאחד השחקנים יש סדרה שלמה של ארבעה קלפים בעלי אותו ערך, הוא צריך להוריד את הקלפים הפוכים על השולחן. אם ביד השחקן זוגות קלפים תואמים, מניחם על השולחן כשפניהם כלפי מעלה. המשחק מסתיים כאשר כל הזוגות מונחים על השולחן.

בסיום המשחק נותר שחקן עם קלף הג'וקר ביד - קלף שאין לו בן זוג. שחקן זה הוא המפסיד, והוא "זוכה" למספר הנקודות השליליות הגבוה ביותר. כל שאר השחקנים זוכים לניקוד על פי מספר הסדרות שהורידו לשולחן. המפסיד מכונה, על פי שם המשחק, "חושם", "למך", או "ביש מזל".

#### אסטרטגיות
מכיוון שכך, במהלך המשחק מנסה כל שחקן לגרום לשחקן השולף קלף מבין הקלפים שבידיו לבחור דווקא את הקלף המיוחד. שחקנים יעשו כן תוך שימוש באסטרטגיה ישירה (הצבת החושם באופן בולט במרכז קלפיהם), באסטרטגיה עקיפה (החבאה לכאורה של החושם, מתוך מטרה שיימצא "דווקא") ובשיטות הטעייה שונות.

ניתן לשלב הטלת משימות על מפסידים. כמו כן, אפשר גם לגוון את חוקי המשחק.
למשל:
* אם מישהו הניח את הקלפים אחרון וגם ה"חושם" אצלו מקבל 3 נק' רעות (במקום 2)
* חובה לעבור שני סבבים (כל אחד העביר קלף פעמיים) לפי שניתן להניח את הקלפים

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:משחקי קלפים
אבק (להקה)

**אבק** היא להקת רוק מתקדם ישראלית שמנגנת מוזיקה מורכבת ודיסוננטית. הלהקה מזוהה עם תנועת Rock in Opposition.

הלהקה הוקמה בגוש דן בראשית שנות האלפיים, דרך פורום באינטרנט. בתחילת הדרך נקראה *ורדון*, אך במהלך הזמן שינתה כיוון מוזיקלי ומשכך גם את שמה. החבר המוכר ביותר בלהקה הוא המתופף האמריקאי דייב קרמן שניגן בין השאר ב-5UU's וב-U Totem. בשנת 2004 יצא אלבום הבכורה שלהם, הקרוי על שמם בלייבל קיוניפורם (Cuneiform) בארצות הברית, המתמחה ברוק מתקדם ואוונגרד.

## חברי הרכב
*ישי זומר – גיטרה בס
*רועי ירקוני – קלידים
*אודי ססר – קלידים וחלילים
*יהודה קוטון – גיטרות
*אודי קומראן – מחשב והקלטה
*דייב קרמן – תופים

## קישורים חיצוניים

* להקת אבק – חברת המוזיקה קיוניפורם בארצות הברית
* ביקורת בעברית על האלבום "אבק"
* ביקורת נוספת בעברית על האלבום "אבק" מתוך המדור קוצר רוח

קטגוריה:להקות רוק מתקדם ישראליות
כוכב (פירושונים)

## ביאורים

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים
חמסין

[שמאל|ממוזער|250px|סופת חול חולפת על [ים סוף בדרכה מערב הסעודית למצרים (13 במאי 2005).]]
**חַמְסִין** (בערבית **خمسين** – ח'מסין) הוא רוח מדברית חמה ויבשה המנשבת באזור צפון אפריקה והמזרח התיכון, בדומה לסירוקו. התופעה נגרמת בשל שקעים ברומטריים (מהסוג המכונה בישראל **שקע שרבי**) שנעים ממדבר סהרה מזרחה לאורך חופיו הדרומיים של הים התיכון בתקופה שבין חודש פברואר לחודש יוני.

החמסין מנשב בעיקר במצרים, שם הוא מופיע בסביבות חודש אפריל, ומביא עמו כמויות אדירות של אבק וחול ממדבר סהרה. במהלך החמסין הרוחות מגיעות למהירות של 140 קמ"ש והטמפרטורה עולה בשיעור של עד 20 מעלות צלזיוס על פני פרק זמן של שעתיים.

על פי האמונה הערבית העממית, מספרם של ימי החמסין בשנה הוא חמישים, ומכאן שמה של תופעה זו. זאת, אף על פי שהחמסין אינו מנשב בדרך כלל בתדירות של יותר מפעם בשבוע. ישנה סברה נוספת שחמישים ימי החמסין מקבילים לחמישים הימים שבין חג הפסחא לחג הפנטקוסט.

במהלך מסעו של נפוליאון במצרים התקשו החיילים הצרפתים לעמוד בפני החמסין. בעת שהמקומיים הלכו לתפוס מחסה, החיילים הצרפתים התעלמו מהמתרחש עד שכבר היה מאוחר מדי. באופן דומה, גם במערכה בצפון אפריקה במלחמת העולם השנייה נאלצו החיילים הגרמנים וחיילי בעלות הברית לעצור באמצע הקרב בשל חסימת שדה הראייה וההפרעות האלקטרו-מגנטיות. הפרעות אלו נגרמו כתוצאה מהחמסין והוציאו מכלל שימוש את המצפנים.

בעברית החמסין משמש שם נרדף לשָׁרָב אף שאלה הן שתי תופעות שונות, שכן השרב מאופיין בגלי חום וביובש אך בלי הרוח החזקה האופיינית לחמסין, השרב מופיע בארץ ישראל בעיקר בתקופות המעבר, בין חורף לאביב ובין הקיץ לסתיו.

## ראו גם
*מטאורולוגיה – מונחים
*רוחות סנטה אנה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מטאורולוגיה
למך בן מתושאל

250px|ממוזער|שמאל|למך שר את שירתו לשתי נשותיו
[ממוזער|220px|למך בן מתושאל הורג את [קין; כותרת מפוסלת מעשה ידי גיזלברטוס בקתדרלת אוטן, צרפת (סביבות 1130)]]
**לֶמֶך**, בנו של מתושאל, הוא דמות מקראית הנזכרת ב בסדר הדורות של שושלת קין.

יש הגורסים כי מקור שמו במילה האכדית Lumakku, המציינת סוג של כהן או פרח כהונה.

למך בן מתושאל נשא שתי נשים, עָדָה וצִלָּה. בניו של למך: מאשתו עדה נולדו יָבָל ויוּבָל, ומאשתו צלה נולדו תּוּבַל-קַיִן ונַעֲמָה.

רש"י, בעקבות בראשית רבה, מסביר מדוע היו ללמך שתי נשים:

רש"י מוסיף שעדה היא של פריה ורבייה וצלה היא של תשמיש. בפירוש זה יש קושי, שהרי צלה ילדה בן ובת. הפירוש "דעת זקנים מבעלי התוספות" מנסה ליישב קושי זה על פי הכתוב , ודבריו:

בדרך דומה אך הפוכה נוקט התלמוד הירושלמי: "עדה – שהיה מתעדן בגופה; צילה – שהיה יושב בצילה של בנים".

## שירת למך

על למך מתעכב הכתוב יותר מאשר על צאצאי אדם וחוה האחרים. הסיבה היא הסיפור שמובא על ידי למך בצורת שירה המופנה לשתי נשותיו:

רש"י ופרשני מקרא נוספים מסבירים, על פי מדרש, שהאיש שבו מדובר הוא קין, ושלמך הרג אותו בשגגה בעת ציד. למך היה כבד ראייה, ויצא לציד יחד עם בנו, תובל קין. קין עבר בסביבה, ולמך, שחשב שהוא חיה, ירה לעברו חץ והרגו. כשהעמיד אותו בנו על טעותו, ספק למך את כפיו מרוב צער, ומחץ למוות גם את בנו.
(לשירה זו קיימים פירושים נוספים, אך הפרוש הנ"ל הוא המקובל והידוע יותר).

בשל מעשה זה "זכה" למך להפוך לכינוי עממי לאדם לא יוצלח – שלומיאל – מושג שעבר גם לשפות אחרות.

בהמשך ספר בראשית נזכרת דמות נוספת בשם למך – למך בן מתושלח (אבי נח).

## לקריאה נוספת
* דב קמחי, אנציקלופדיה לאישים בתנ"ך, הוצאת יהושע צ'צ'יק, 1969, כרך ראשון, עמוד 542–543.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בני קין
קטגוריה:שירה בתנ"ך
MultiMediaCard

ממוזער|'''Multimedia Card''' 
**MultiMedia Card** (בראשי תיבות: **MMC**) הוא כרטיס של זיכרון הבזק (flash memory).

פורמט אולטרה פלאש פותח על ידי טושיבה.

ישנם זיכרונות במהירויות שונות מ-4X עד-120X (המספר מצביע על מספר הפעמים בשנייה שניתן לכתוב או לקרוא נתונים בנפח 150 ק"ב). הזיכרונות מורכבים ממיליוני תאים זעירים עם מטענים חשמליים. בכל תא כזה ניתן לאחסן סיבית אחת של מידע. הגודל הפיזי שלו קטן ודק כעוביו של כרטיס אשראי.

את ה-SmartMedia cards מסוגים שונים- בהם Secure Digital, xD וקומפקט-פלאש, ניתן לחבר למחשב עם מתאמי USB וכן להתקין במצלמות דיגיטליות או לנגני MP3.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:התקני זיכרון אלקטרוניים
בסיליסק

ממוזער|200px|איור של בסיליסק דמוי-תרנגול
שמאל|ממוזער|200px|איור של בסיליסק דמוי-נחש
[ימין|ממוזער|250px|מזרקת [בזל אופיינית המייצגת את בסיליסק]]
**בסיליסק** (מיוונית: **Βασιλίσκος** – מלך קטן) הוא מלך הזוחלים המיתולוגי, שמיוחסת לו היכולת להרוג בעזרת מבטו בלבד. דמותו של הבסיליסק העסיקה יוצרים רבים לאורך השנים, ומתקופה לתקופה היא גם התפתחה ומצאה לה דמויות רבות בתרבות.

## דמותו בתרבות הקדומה
פליניוס הזקן תיאר אותו בספרו "תולדות הטבע" (Naturalis Historia) כנחש קטן וארסי מאוד, המותיר מאחור שובל של ארס ממית ושמבטו מסוכן באותה מידה. הוא נקרא "בסיליסק" משום שעל ראשו ישנו סימן לבן בצורת כתר.

לפי המיתולוגיה, הבסיליסק בוקע מתוך ביצת תרנגולת שבזמן הטלתה התקיימו מספר תנאים, אחד מהם הוא דגירתו של נחש או קרפדה על הביצה. עוד מספרת המיתולוגיה שרק קריאת התרנגול מסוגלת להמית את החיה, אך ניתן להתגונן מפניה באמצעות משחה משיח הפיגם.

בסיפורי ימי הביניים מופיע הבסיליסק כבן כלאיים - חצי נחש וחצי תרנגול (גרסה זו, התרנגול שמגעו גורם התאבנות, קרויה לעיתים "קוקאטריס" והיא מופיעה גם במיתולוגיה היהודית). סיפור זה כנראה נוצר מתיאורו הקדום של הבסיליסק.

הרמב"ן הפירושו על התורה מזכיר את החיה המיתולוגית אפעה, "הממית בהבטתו".

בסיפורים מאוחרים יותר הבסיליסק מופיע כיצור קטלני עוד יותר. ממדיו ענקיים, והוא מסוגל לנשוף אש ואף להרוג בעזרת קולו.

## דמותו בתרבות המודרנית
בשנים האחרונות הבסיליסק מופיע בספרים, סרטים ומשחקים.

ישנה מפלצת בדמותו של הבסיליסק במשחקי תפקידים כגון "מבוכים ודרקונים", בספרה של ג'יי קיי רולינג "הארי פוטר וחדר הסודות" ובסדרת הטלוויזיה "באפי ציידת הערפדים". גם במשחק המלחמה לפלייסטיישן הנייד "God of War" מופיעה דמותו של הבסיליסק, וכן בסדרת המשחקים Final Fantasy.

בכמה מגרסאות אלה מבטו של הבסיליסק בתיווך לא-ישיר מאבן את הקורבן אך יצירת קשר עין ישיר עם הנחש גורם למותו של הקורבן. בהתאבנות אפשר לטפל באמצעות הקסמים והשיקויים המתאימים.

לפי המיתולוגיה היוונית המודרנית, לבסיליסקים יש מעין רעמה צהובה סביב צווארם. בכל מקום שבו הם הולכים צמחים קמלים ומתים, והם מסוגלים לירוק ארס וחומצה מפיהם.

## ראו גם
* מיתולוגיה יוונית
* מפלצת

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זוחלים מיתולוגיים
קטגוריה:יצורים מהמיתולוגיה היוונית