open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אוליגוקן

[ממוזער|היונק דמוי-ה[קרנף הנכחד מטמינודון (Metamynodon)]]
**אוליגוקן** היא התקופה הגאולוגית האחרונה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון. משך תקופתה 12 מיליוני שנים, מלפני 33.9 מיליוני שנים עד לפני 23.03 מיליוני שנים.

השם הוטבע על ידי היינריך ארנסט בייריך, ד"ר לפלאונטולוגיה באוניברסיטת ברלין, בשנת 1854. מקור השם מיוונית עתיקה: *ὀλίγος* - מעט*, *καινός - חדש.

האוליגוקן נחשבת תקופת זמן חשובה בקשר בין העולם הקדום והטרופי של תקופת אאוקן לבין המערכת האקולוגית המודרנית יותר של המיוקן. בתקופה זו גדל שטח העשב על חשבון היערות הטרופיים, שמעתה שטחם הצטמצם לאזור קו המשווה.

תחילת האוליגוקן מסומן באירוע הכחדה המונית, המכונה *Grande Coupure *(מצרפתית: "השבר הגדול"), אם כי הכחדה זו קטנה משמעותית מאירועי הכחדה גדולים בהרבה (כמו הכחדת פרם-טריאס ואחרות). בהכחדה זו נפגעו בעיקר בעלי-חיים ימיים (כמו משפחת הלווייתנים הקדומים). סיום האוליגוקן והמעבר למיוקן אינו מוגדר בצורה חד-משמעית, אך בכללות הוא מעבר מתקופת האוליגוקן החמה למיוקן הקרה יותר.

האוליגוקן עצמו מחולק לשני גילים: צ'אטיאן ורופליאן.

בישראל קיימים מספר אתרים ובהם סלעים מתקופת האוליגוקן: שמורת מצליח ליד מושב מצליח, נחל שחם מערבית לצומת חולדה (מדרום לכביש 411), ובאזור מושב לכיש.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 
## הערות שוליים

קטגוריה:פלאוגן
קרטיקון עליון

**קרטיקון עליון** היא תקופה בתור הקרטיקון, אשר בעידן המזוזואיקון. משך תקופה זו 31 מיליוני שנים, מלפני 100 מיליוני שנים עד לפני 66 מיליוני שנים.

הקרטיקון העליון מתחלק לשלוש תקופות (על פי חלוקה ישנה): קנומן, טורון, וסנון; או לשישה גילים (על פי חלוקה נוכחית): קנומן, טורון, קוניאק, סנטון, קמפן ומאסטריכט.

בין בעלי החיים שחיו בתקופה זו היו מינים רבים של דינוזאורים, פטרוזאורים, תנינאים וזוחלים אחרים דוגמת ארכלון ודיניליסיה. ביבשות הצפוניות של אמריקה הצפונית ואסיה שלטו הטירנוזאוריים, הדרומאוזאוריים, ההדרוזאוריים והצרטופסים. ביבשות הדרומיות שלטו הקרכרודונטוזאוריים והטיטאנוזאורים הענקיים.


קובץ:Triceratops-Sideshow-by-Hung-Nguyen-02.jpg|הטריצרטופס חי לפני 68 מ"ש ונכחד בסיום עידן הדינוזאורים לפני 66 מ"ש.
קובץ:Анкилозавр - panoramio.jpg|האנקילוזאורוס חי לפני 66 מ"ש ונכחד בסיום עידן הדינוזאורים.
קובץ:Tarbosaurusbcn1.JPG|הטרבוזאורוס חי לפני 70 מיליון שנה.
קובץ:Mosasaurus 21copy.jpg|מוזאזאורוס טורף צב ים. הוא חי בתקופה שבין 70 מ"ש לסיום עידן הדינוזאורים לפני 66 מ"ש.
קובץ:Pteranodon NT.jpg|פטרנודון - חי לפני 84–86 מיליון שנה.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
עליון
קרטיקון תחתון

[ימין|250px|ממוזער|נוף מהקרטיקון התחתון בו נראים שלושה [איגואנודון|איגואנודונים, נאוונאטור, זוג של אורניתומימים ואאוטירנוס רודף אחרי היפסילופודוניים.]]
**קרטיקון תחתון** היא תקופה בתור הקרטיקון שבעידן המזוזואיקון, שנמשכה 48 מיליוני שנים, מלפני 145 מיליוני שנים בערך עד לפני 100 מיליוני שנים בערך.

## ראו גם

*לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
תחתון
יורה עליון

[ממוזער|[ממנצ'יזאורוס לצד זוג ציאלינגוזאורוסים ביורה העליון]]
**יורה עליון** (בעבר נקרא **מלם** על שם שכבת הסלע שאפיין אותו, אך בהמשך שונה השם כדי להבדיל בין השכבה הגאולוגית לתקופה הכרונולוגית) היא תקופה בתור היורה אשר בעידן המזוזואיקון, הקרובה יותר לזמננו מאשר דוגר או יורה תיכון. התקופה נמשכה  כ-18.5 מיליוני שנים, מ-161.5 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני כ-143 מיליוני שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): אוקספורדיאן (Oxfordian), קימרידג'יאן (Kimmeridgian) וטיתוניאן (Tithonian).

בתקופה זו שלטו הזאורופודים הארוכים ממשפחת דיפלודוקיים באמריקה הצפונית. מאובנים רבים מתקופה זו נתגלו בתצורת מוריסון. לצידם חיו הסטגוזאורים, אוכלי צמחים עם לוחיות עצם על גבם, וטורפים בינוניים-גדולים כמו האלוזאורוס.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יורה
יורה תיכון

[ממוזער|[אאוסטרפטוספונדילוס מתקיף להקת לקסוביזאורוסים]]
**יורה תיכון** (בעבר נקרא **דוגר** על שם שכבת הסלע שאפיין אותו, אך בהמשך שונה השם כדי להבדיל בין השכבה הגאולוגית לתקופה הכרונולוגית) היא תקופה בתור היורה אשר בעידן המזוזואיקון והיא קרובה יותר לזמננו מאשר ליאס או יורה תחתון. משך תקופתה: כ-11 מיליוני שנים, מ-174.1 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני 163.5 מיליוני שנים. היא מחולקת לארבעה גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): אלניאן (Aalenian), ביוקיאן (Bajocian), בתיוניאן (Bathonian) וכלוביאן (Callovian).

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:יורה
יורה תחתון

[ממוזער|[טמנודונטוזאורוס גדול טורף זוחל ימי קרוב מסוג Stenopterygius.]]
**יורה תחתון** (בעבר נקרא **ליאס** על שם שכבת הסלע שאפיין אותו, אך בהמשך שונה השם כדי להבדיל בין השכבה הגאולוגית לתקופה הכרונולוגית) היא תקופה בתור היורה אשר בעידן המזוזואיקון והיא התקופה המוקדמת ביותר בתור זה. משך תקופתה: 25 מיליוני שנים, מלפני כ-199.3 מיליוני שנים עד לפני 174 מיליוני שנים. היא מחולקת לארבעה גילים (תת יחידות זמן של תקופה): הטנגיאן (Hettangian), סינמוריאן (Sinemurian), פלינסבאקיאן (Pliensbachian) וטוארקיאן (Toarcian).

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:יורה
טריאס עליון

[ממוזער|זוג [פלטאוזאורוסים רבים. דינוזאורים אלה הופיעו בסוף הטריאס]]
**טריאס עליון** (באנגלית: **Late Triassic**), או ראשון, היא התקופה השלישית והאחרונה בתור הטריאס שבעידן המזוזואיקון הקרובה יותר לזמננו מאשר טריאס תיכון. התקופה החלה לפני כ-235 מיליון שנים והסתיימה לפני כ-201.3 מיליון שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת-יחידות זמן של תקופה): רטיין (Rhaetian), נוריאן (Norian), וקרניאן (Carnian).

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

עליון
אאוקן

[ממוזער|בתקופת האאוקן החלו להתפתח ראשוני ה[לווייתנים, כמו הבסילוזאורוס הטורף.]] 
**אֵאוֹקֵן** (אנגלית: **Eocene**) היא תקופה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון. היא קרובה יותר לזמננו מאשר פלאוקן.

את השם טבע הגאולוג הסקוטי צ'ארלס לייל ב-1847. מקור המילה ביוונית, והוא הלחם בסיסים של Ἠώς ("אאוס", אלת השחר במיתולוגיה היוונית) ו-καινός ("קֵנוֹס" - חדש מפתיע), כלומר "השחר החדש". התקופה נקראת כך כי חלק מהמאובנים המצויים בשכבות התקופה הזו הם של מינים הקיימים גם היום. הייתה זו תקופה גאולוגית שראשיתה בעידן שבו התחילו הימים להציף את היבשות ונמשכה 22.1 מיליוני שנים, מלפני 56 מיליוני שנים עד לפני 33.9 מיליוני שנים. היא מחולקת לארבעה גילאים: איפרסיאן (Ypresian), לוטטיאן (Lutetian), ברטוניאן (Bartonian) ופריאבוניאן (Priabonian).

ברוב שטחי כדור הארץ התחיל האאוקן, כשהימים חזרו והציפו את היבשות. באאוקן התרוממו באירופה ההרים הראשונים בקבוצה האלפינית: הפירנאים והאלפים הפרובאנסליים. פעולה טקטונית רבה חלה גם בחלקי עולם אחרים. הפעילות באה לידי ביטוי בשינויים תכופים בדמות הפלאוגאוגרפית של הארץ, כלומר, אירעו תנודות רבות של גבולות הים והיבשה, עם שינויי גובה היבשות ועומק הימים.

באאוקן התיכון התפשטו הימים לכיוון היבשות. באאוקן העליון נסוגו הימים מהיבשות.

בצפון אפריקה מהוות שכבות האאוקן המשך לשכבות הקרטיקון העליון, ובשתיהן יש הרבה חומרים זרחניים (פוספאטים).

המאובנים באאוקן מעידים על תמורות ביולוגיות גדולות: אין באאוקן מאובנים של יצורים רבים שחיו בתקופות קודמות, אך יש מאובנים של יצורים, שנוצרו באאוקן ונכחדו באוליגוקן. היצורים הללו התרבו עד כדי כך, ששלדיהם המאובנים יצרו שכבות עבות ורחבות מאוד. בשכבות התחתונות של האאוקן יש מאובנים של יצורים בעלי מבנה שיניים פרימיטיבי מאוד. יצורים אלה (אבות הפילים ואבות הסוסים ואחרים) נוצרו באמצע המזוזואיקון. מאובנים של צמחים ויצורים באאוקן מעידים על כך שבאזור הים התיכון שרר אקלים טרופי.

באאוקן אירעה אבולוציה של הדגים הטרונקטס ואמפיסטיום, מאובני מעבר בין חולייתן לדג שטוח. בדג שטוח מודרני טיפוסי, הראש לא סימטרי ושתי העיניים בצד אחד של הראש. בהטרונקטס ואמפיסטיום החל מעבר מהראש הסימטרי הטיפוסי של חולייתן לדג שטוח: עין אחת ממוקמת בסמוך לחלק העליון של הראש, ולשאר השלד יש מאפיינים פרימיטיביים שנעדרים מדגים שטוחים.

## אאוקן - תפוצה בישראל
בישראל מצויות על פני השטח שכבות סלע שהורבדו בתקופת האאוקן (בעיקר גיר וקירטון) בחלקים נרחבים מהנגב, בשפילת יהודה, בשומרון, ברמות מנשה, בגבעות אלונים ובחלקים מהגליל העליון. במפות הגאולוגיות מיוצגות שכבות אלו בסימון "e" ו-"elm", והן נקראות בכללות "חבורת עבדת" על שם רמת עבדת, האזור בו הייתה הרבדה מאסיבית ומגוונת של סלעים מאותה תקופה.

בין ההרים ששכבות סלע אאוקניות מצויות על פני שטחן, ניתן למנות את הר כרכום, הר עיבל, פסגת הסרטבה, ועוד.

רוב מערות המסתור מתקופת מרד בר כוכבא, ומערות הפעמון בשפלת יהודה, חצובות בסלע קירטון מהאאוקן.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* מצגת של מכון ויצמן על הגאולוגיה של ישראל
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פלאוגן
פלאוקן

[ממוזער|ה[קוריפודון (Coryphodon), יונק קדום שנראה כמו היפופוטם ונכחד לאחר הפלאוקן.]]
**פלאוקן** היא תקופה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון והיא התקופה הקדומה ביותר בעידן זה. משך תקופתה 10 מיליוני שנים, מלפני 66 מיליוני שנים עד לפני 56 מיליוני שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת-יחידות זמן של תקופה): דניאן (Danian), סלנדיאן (Selandian) ותנטיאן (Thanetian).

הרבה מהיונקים של התקופה היו קטנים מאוד ועוד טרם מילאו את הגומחות של הדינוזאורים שנכחדו, אך כמה עופות התפתחו לממדים גדולים כמו הגסטורניס, וכך גם כמה זוחלים כמו הטיטאנובואה והוואנגונוסוכוס (*Wannaganosuchus*). בסוף התקופה התפתחו גם כמה יונקים גדולים כמו הקוריפודון (*Coryphodon*), הברילמבדה (*Barylambda*) והטיטאנואידס (*Titanoides*) מסדרת הכימולסטיים, וכן מינים של דינוצרטים ולווייתנים קדומים. בתקופה זו היה אקלים לח וגשום שגרם לשגשוג של יערות.

מקור השם מיוונית עתיקה: "παλαιός" (פלאיוס) - "עתיק יותר" ו-"καινός" (קאינוס) - "חדש" בהתייחס לבעלי החיים שהופיעו בתקופה זו.

## ראו גם
* לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פלאוגן
טריאס תיכון

ממוזער|הזוחלים Geikia וSclerosaurus שחיו בטריאס התיכון
**טריאס תיכון** הוא תת-תור או תקופה בתור הטריאס אשר בעידן המזוזואיקון, והוא קרוב יותר לזמננו מאשר טריאס תחתון. התקופה החלה כ-247.2 מיליוני שנים לפני זמננו והסתיימה לפני כ-235 מיליוני שנים. היא מחולקת לשני גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): לדיניאן (Ladinian) ואניסיאן (Anisian).

בתקופה זו חיו ראשוני הדינוזאורים.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

תיכון
טריאס תחתון

ממוזער|מגוון טורפים ימיים שחיו בתקופת הטריאס התחתון

**טריאס תחתון** הוא תת-תור או תקופה בתור הטריאס אשר בעידן המזוזואיקון והוא התקופה הקדומה ביותר בעידן זה. התקופה החלה כ-252.2 מיליוני שנים לפני זמננו והסתיימה 247.2 מיליוני שנים לפני זמננו. היא מחולקת לשני גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): אולנקיאן (Olenekian) ואינדואן (Induan).

הטריאס התחתון ובחלקו גם הטריאס התיכון משתרע על תקופת ההתאוששות הביוטית מאירוע ההכחדה הפרמי-טריאסי, אירוע ההכחדה ההמוני החמור ביותר בתולדות כדור הארץ. 

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
תחתון
נאוגן

**נאוגן** הוא פרק הזמן השני בעידן הקנוזואיקון, בין הפלאוגן לרביעון. בעבר היה שייך לתור השלישון, שבוטל. משך תקופתו: 21.75 מיליוני שנים, מלפני 23.5 מיליוני שנים ועד לפני 2.58 מיליוני שנים. בנאוגן נמצאות התקופות פליוקן ומיוקן.

במשך הנאוגן האקלים העולמי התקרר והתייבש במידה ניכרת, מאשר באוליגוקן ושאר הפלאוגן, ונוצרו הקרחונים הראשונים באנטארקטיקה. חיות רבות נכחדו והיונקים והעופות המודרניים לבשו את צורותיהם המוכרות כיום, בעוד בשאר המחלקות לא נוצרו צורות חדשות מאוד. באמריקה נוצרה ההחלפה האמריקאית הגדולה, בה נוצר גשר יבשתי בין שתי האמריקות, אשר שינה את דפוסי החיים בהם ואת שוכני שתי היבשות.

בתקופה זו גם ראשוני קופי האדם התפתחו לראשונה באפריקה, ולפני 3.5 מיליון שנים החלו להיווצר ראשוני ההומינידים, האוסטרלופיתקוס ומיני הומינידים נוספים.

מינים רבים החלו לשגשג בנאוגן, אז נעלמו מרבית היערות הטרופיים והוחלפו ביערות נשירים, וכן הופיעו לראשונה ערבות העשב, ובאוסטרליה נוצרו חורשי האקליפטוס. בין השאר התפתחו ראשוני הצבאיים, הפריים והסוסיים בעלי האצבע האחת, טורפים כמו ראשוני הצבועיים והשנחרבים הקטלניים. באפריקה התפתחו מיני קופים וקופי אדם שונים.

בתקופת הנאוגן זרם נהר עמוק ממזרח לדימונה דרך באר שבע לכיוון עזה ושם נשפך לים. עומק הנהר היה בערך 200 מצ' באזור באר שבע, והוא הגיע לעומק של כ- 1,300 מטר באזור עזה. הנהר ידוע בטרמינולוגיה הגאולוגית כ"תעלה הנאוגנית" או "תעלת אפיק". משקעי הנהר וקיומו התגלו לראשונה בשנות החמישים של המאה ה-20, במחצבה בשכונה ד' דהיום בבאר שבע, ממנה חצבו את הלבנים ששימשו אז לבניית בתי שכונה א'.


קובץ:Dinictis and Protoceras.jpg|איור של דיניקטיס במרדף אחר פרוטוצראס
קובץ:Em - Hippidion sp. - 2.jpg|היפודיון
קובץ:Platybelodon NT small.jpg|פלטיבלודון
קובץ:Pyramios BW.jpg|פירמיאוס
קובץ:Phorusrhacos.jpg|פורוסרקוס


## ראו גם
*קניון באר שבע עזה
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:קנוזואיקון
רביעון

[ממוזער|240px|[שיוותריום, ממשפחת הג'ירפיים.]]
**רביעון** הוא תור בעידן הקנוזואיקון, בו הופיע והתפתח האדם. הרביעון נמשך מלפני כ-2.6 מיליוני שנים עד ההווה. ברביעון נמצאות התקופות פליסטוקן (כמעט כל משך התור) והולוקן (החל מלפני 11,500 שנה). בראשית המאה ה-21 הוצע להוסיף תקופה חדשה - אנתרופוקן (עידן האדם), אך הצעה זו והגדרת האנתרופוקן שנויות במחלוקת. 
## מינים נכחדים האופייניים לתקופת הרביעון (ובעיקר לסופה)
*האדם הניאנדרטלי (Homo neanderthalensis)
*סטגודון (Stegodon)
*טוקסודון (Toxodon)
*ג'וספורטיגסי (Josephoartigasia)
*מגתריום (Megatherium)
*מגלודון (Carcharodon megalodon)
*גיגנטופיתקוס (Gigantopithecus)
*מגלניה (Megalania)
*מקרוקניה (Macrauchenia)
*ברדלס אמריקני (Miracinonyx)
*אריה אמריקני (Panthera leo atrox)
*דוב קצר פנים (Arctodus)
*קרנף צמרירי (Coelodonta antiquitatis)
*צבוע מערות (Crocuta crocuta spelaea)
*קמלופס (Camelops)


קובץ:Woolly mammoths.jpg|ממותה צמרית
קובץ:Mammut americanum.jpg|מסטודון
קובץ:Thylacoleo vs Diprotodon.jpg|אריה כיס טורף דיפרוטודון
קובץ:Steppe Bison.jpg|ביזון הסטפה
קובץ:Glyptodon Vienna.jpg|גליפטודון
קובץ:Canis dirus Skeleton.jpg|זאב בלהות
קובץ:Metridiochoerus BW.jpg|מטרידיוכרוס


## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:קנוזואיקון
פלאוגן

[ממוזער|איור של [אמבולותריום (אם וגור). הם חיו בסוף האאוקן.]]
**פלאוגן** היא יחידת זמן גאולוגית בעידן הקנוזואיקון והראשונה שלאחר הקרטיקון מעידן המזוזואיקון. בעבר הייתה שייכת לתור השלישון שבוטל. היא התמשכה על פני 42 מיליוני שנים, מלפני 0.3 ± 66 מיליוני שנים ועד לפני 0.05 ± 23.03 מיליוני שנים.

בפלאוגן נמצאות התקופות: אוליגוקן, אאוקן ופלאוקן.

הפלאוגן נודעת בכך שבמשך תקופה זו התפתחו היונקים, מיצורים קטנים ופשוטים למגוון גדול של יצורים מורכבים יותר, וזאת בעקבות ההכחדה ההמונית אשר אירעה בסוף תור הקרטיקון. חלק מיונקים אלה התפתחו לאחר מכן לבעלי החיים הגדולים הנמצאים ביבשה, בעוד שחלק מהם הפכו ליונקים ימיים. בתקופה זו התפתחו גם העופות באופן משמעותי וקיבלו צורה דומה לצורה שיש להם כיום.

בתקופה זו הייתה גם תנועה מסוימת של היבשות. האקלים התקרר במידה מסוימת במשך הפלאוגן, והימות שכיסו חלק מיבשת אמריקה הצפונית נסוגו בתחילת תקופה זו.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

**יצורים מהפלאוגן:**
* 


קובץ:Pyrotherium-romeroi.jpg|פירותריום לעומת אדם
קובץ:Barylambda NT small.jpg|ברילמבדה
קובץ:Gastornis Smithsonian.jpg|שלד של גסטורניס
קובץ:Oxyaena by R. B. Horsfall (coloured).jpg|אוקסיאהינה
קובץ:Plesiadapis sp. - MUSE.JPG|פלסיאדפיס
קובץ:Em - Moeritherium lyonsi - 2.jpg|מריתריום
קובץ:Arsinoitherium122DB.jpg|ארסינויתריום
קובץ:Guarinisuchus munizi.jpg|Guarinisuchus
קובץ:Basilosaurus BW.jpg|בסילוזאורוס


*
קטגוריה:קנוזואיקון
שלישון

**שלישון** הוא שם לשעבר של תור  בעידן הקנוזואיקון. משך תקופתו: 63.25 מיליוני שנים, מלפני 65 מיליוני שנים עד לפני 1.75 מיליוני שנים. השלישון אינו מוכר יותר כיחידת זמן רשמית על ידי גוף התקינה לנושא, הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה (International Commission on Stratigraphy).

בשלישון נמצאות שתי יחידות זמן ("תת-תור" ביחס למסגרת של תור שלישון). יחידת הזמן הראשונה-המוקדמת היא פלאוגן, והיחידה השנייה-המאוחרת נאוגן, שלאחריה הסתיים השלישון והחל תור רביעון. יחידת הפלאוגן מתחלקת לתקופות פלאוקן, אאוקן ואוליגוקן, ויחידת הנאוגן מתחלקת לתקופות מיוקן ופליוקן, מהמוקדם למאוחר.

בשלישון החלו היונקים והעופות להתפרש על בתי גידול ונוצרו צורות חיים שונות, לאחר שהתפתחותם הוגבלה בגלל הזוחלים גדולי הממדים.

## ראו גם
* לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קנוזואיקון
פרם (תור גאולוגי)

[ממוזער|שתי חיות גדולות של הפרם: ה[דימטרודון בעל המפרש והדו-חי אירופס]]
ממוזער|היצור המימי דמוי-הזוחל Archeria
**פֶּרְם** (באנגלית: **Permian**) הוא תור בעידן הפלאוזואיקון, אשר התקיים מלפני 298 מיליוני שנים עד לפני 251 מיליוני שנים.

במהלך הפֶּרְם הופיעו עצי המחט. לקראת סופו נוצרו לראשונה מדבריות.
סופו של הפרם מאופיין בהכחדה ההמונית הגדולה ביותר הידועה בפלאונטולוגיה ומכונה הכחדת פרם-טריאס, כ-90%-95% מהיצורים הימיים הוכחדו, כמו גם כ-90% מהיצורים היבשתיים.

התור הגאולוגי פרם קרוי על שם העיר פרם שברוסיה, שבמכרות הפחם שלה הוגדרו לראשונה מאפייני העידן הגאולוגי.

## יצורים מתקופת הפרם
*ליקנופס - תראפסיד גדול וטורף עם שיניים דמויות חרב
*דיפלוקאולוס - דו-חיים גדול בעל ראש דמוי בומרנג.
*דימטרודון - יצור טורף מקבוצת הפליקוזאוריה שהיה בעל מפרש עור על גבו.
*אדפוזאורוס - יצור מקבוצת הפליקוזאוריה שהיה בעל מפרש עור על גבו. בניגוד לדימטרודון היה צמחוני.
*ארתרופלאורה - סוג של מרבה רגליים ענקי.
*טורפנודון - סוג של דיצינודונט אוכל צמחים.
*צלורוזאוראווס - זוחל בעל קרומי עור.
*קאקופס - דו-חיים יבשתי בעל לוחיות שריון.

## ראו גם
* לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פלאוזואיקון
קרבון פנסילבני

[ממוזער|ה[זוחלים הקדומים ביותר כמו ההילונומוס, הופיעו בקרבון הפנסילבני.]]
**קרבון פנסילבני** הוא פרק זמן בתור הקרבון אשר בעידן הפלאוזואיקון. הוא קרוי על שם מדינת פנסילבניה שם מצויים סלעים רבים מתקופה זו.

משך תקופתו: כ-33 מיליוני שנים, מלפני כ-323 מיליוני שנים עד לפני כ-290 מיליוני שנים.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קרבון
קרבון מיסיסיפי

ממוזער|היצור הקדום Loxomma מהקרבון המיסיסיפי.
**קַרבּוֹן מיסיסיפּי** (באנגלית: **Mississippian**) הוא תת-תור בתור הקרבון שבעידן הפלאוזואיקון. הוא קיבל את שמו מהסלעים הרבים מהתקופה שנמצאו ליד נהר המיסיסיפי.

משך תקופתו: 40 מיליוני שנים, מלפני 363 מיליוני שנים עד לפני 323 מיליוני שנים.

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קרבון
דבון

[ממוזער|הדג הקדום [אאוסתנופטרון]]
[ממוזער|ה[דנקליאוסטיוס שהיה טורף העל בדבון]]
**דֶּבוֹן** הוא תור בעידן הפלאוזואיקון שנמשך 45.5 מיליוני שנים, מ-408.5 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני 363 מיליוני שנים. את הדבון נהוג לחלק לשלוש תקופות: דבון שלישי (הקרובה ביותר לזמננו), דבון שני ודבון ראשון (הרחוקה ביותר מזמננו).

בתור הדבון התקרבו יבשות אירואמריקה וגונדוונה, שמאוחר יותר יצרו את יבשת פנגיאה. במהלך תור דבון הופיעו הדו-חיים הראשונים וכן שבטבטנים.

התקופה נקראת על שם מחוז דבון באנגליה.

## בעלי חיים מתקופת הדבון
*צפלספיס
*דנקליאוסטיוס
*פטרספיס
*דרפאנאספיס
*אוסטאולפיס
*איכתיוסטגה

## ראו גם

*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פלאוזואיקון
טריאס

[ממוזער|נוף מתקופת הטריאס בו קבוצת [צלופיזיסים לצד פטיינוזאורים מעופפים.]]
**טְרִיאָס** (**Triassic**) הוא תור בעידן המזוזואיקון. אורכו כ-50 מיליון שנים: מלפני כ-250 מיליון שנים עד לפני כ-200 מיליון שנים.

תור הטריאס החל אחרי הכחדת פרם-טריאס, ההכחדה ההמונית הגדולה ביותר בתולדות כדור הארץ. בתור זה כמעט כל היבשות היו מאוחדות ביבשת-על אחת בשם פנגיאה. שטח רב ממנה, בעיקר בפנים היבשת, היה בעל אקלים מדברי בגלל הריחוק ממי ים החיוניים כמקור מים לגשמים. בתקופה זו התפתחו המחטניים. בתור הטריאס שגשגו הזוחלים האמניוטים שסיגלו לעצמם אורח חיים יבשתי מלא ומאפייניהם עזרו להם לשרוד בחום ובמדבר. במחצית הראשונה של תקופה זו שלטו בה הארכוזאורים, שמהם התפתחו מאוחר יותר התנינאים, הדינוזאורים והפטרוזאוריה, וזוחלים דמויי-יונקים שמהם התפתחו היונקים הקדמונים. בים שלטו סילוניות (ראשרגלאים) וזוחלים ימיים דוגמת פלסיוזאורים. במחצית השנייה של הטריאס התפתחו הדינוזאורים והיונקים הראשונים, אך שתי הקבוצות עדיין רק היוו חלק מהפאונה ולא שלטו בה. רק בעקבות הכחדת טריאס-יורה הפכו הדינוזאורים לשליטי היבשה, בעוד שהיונקים המשיכו לחיות בצל עד שהדינוזאורים נכחדו בסוף המזוזואיקון בהכחדת קרטיקון-שלישון.

## יצורים שחיו בתור הטריאס (רשימה חלקית)
[ממוזער|[ליליינשטרנוס]]
[ממוזער|[מסטודונזאורוס, דו-חיים דמוי תנין]]
**דינוזאורים**:
* הררזאורוס
* אאורפטור
* גואייבסזאורוס
* דמונוזאורוס
* ליליינשטרנוס
* טיוווסו
* מאוסזאורוס
* פלטאוזאורוס
* צלופיזיס
* פרוקומפסוגנתוס
* פרוטואביס - כנראה בוטל

**זוחלים**:
* אאופרקריה
* פופוזאורוס
* פוסטוסוכוס
* פרוטרוסוכוס
* פרסוכוס
* תניסתרופאוס
* סימבוספונדילוס
* שוניזאורוס
* שסטזאורוס
* פטיינוזאורוס
* אפיגיה
* הנודוס
* נותוזאורוס
* נאוסטיקואורוס
* טרינקסודון
* ליסטרוזאורוס
* פלסירה

**אחרים**:
* אוזוסטרודון
* היבודוס
* טריאדובטרצ'וס
* מסטודונזאורוס

### גלריה

קובץ:Staurikosaurus BW.jpg|סטאוריקוזאורוס טורף מין של דיצינודונט
קובץ:Lystrosaurus BW.jpg|ליסטרוזאורוס היה נפוץ ביותר בטריאס תחתון
קובץ:Proterosuchus BW.jpg|פרוטרוסוכוס היה זוחל טורף דמוי תנין
קובץ:Cynognathus BW.jpg|קיינוגנתוס היה זוחל קיינודונט דמוי-יונק
קובץ:Coelophysis Animatronics model NHM2.jpg|צלופיזיס היה דינוזאור תרופוד שהופיע בטריאס עליון
קובץ:Sellosaurus.jpg|פלטאוזאורוס היה דינוזאור פרוזאורופוד שהופיע בטריאס עליון


## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
קטגוריה:מזוזואיקון
סילור

ממוזער|דגים שונים מתקופת הסילור
[ממוזער|[יוריפטרוס מתקופת הסילור]]
**סילור** הוא תור בעידן הפלאוזואיקון.

משך תקופתו: 30.5 מיליוני שנים, מלפני 439 מיליוני שנים עד לפני 408.5 מיליוני שנים. התור השלישי בעידן הפלאוזואיקון מ-440 עד 400 מיליון שנה קודם זמננו. בתור הסילור התרחש הקימוט הקלדוני, אשר יצר את שרשרת ההרים לאורכה של נורווגיה, את רכסי ההרים העיקריים בסקוטלנד ובאנגליה, את רכסי הארדנים והסודטים.

בתקופה זו החלו להופיע דגי הסחוס.
ביבשה החלו להופיע צמחי היבשה. נמודסמוס, מרבה רגליים הנמצא באזור סקוטלנד כיום, הופיע בתקופה זו והיה בעל החיים היבשתי הראשון שנושם אוויר ומתוארך 423 מיליון שנים לפני זמננו.

## בעלי חיים מתקופת בסילור
*פטריגוטוס
*ברונטוסקורפיו
*אנטלוגנאתוס
*גוייו
*אאוארתרופלאורה

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
*סילורים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פלאוזואיקון
אורדוביק

[230px|ממוזער|ראשוני ה[דגים הופיעו באורדוביק כמו ה-Arandaspis]]
**אורדוביק** הוא התור הגאולוגי השני בעידן הפלאוזואיקון.

התור נמשך 71 מיליוני שנים, בין 510 מיליוני שנים ועד לפני 439 מיליוני שנים.

הגאולוג האנגלי, צ'ארלס לאפוורט', היה זה שנתן לתור את שמו, על שם האורדוביקים, שבט קלטי קדום שחי בוויילס. הגדרת התור הייתה הכרעה לעניין סלעים שנמצאו בוויילס, והחוקרים חלקו תחילה בשיוכם: לתור הקמבריון (שקודם לאורדוביק) או לתור הסילור (המאוחר לו). הקונגרס הגאולוגי קיבל את ההגדרה של לאפוורט' ב-1960, כארבעים שנה לאחר מותו.

במהלך האורודוביק החלה בדרום כדור הארץ התכנסות יבשות שיצרה את גונדוונה, כשלב מקדים לקראת היווצרות יבשת-העל פנגיאה.

תקופה זו מתאפיינת בשליטת חסרי החוליות ושגשוג של צמחי הים. לראשונה מופיעות שוניות האלמוגים וגם ראשוני החולייתנים.

## בעלי חיים מתקופת האורדוביק
*אגירוקאסיס
*אסטרספיס
*מגלוגרפטוס
*אורתוקראס
*איסוטלוס

## גלריה של מאובנים

Image:OrdovicianEdrio.jpg|*Cystaster stellatus*, *Corynotrypa*
Image:FossilMtnUT.jpg|
Image:OrdOutcropTN.JPG|
Image:LibertyBorings.jpg|*Trypanites*
Image:Petroxestes_borings_Ordovician.jpg|*Petroxestes*
Image:OilShaleFossilsEstonia.jpg|Bryozoa
Image:OrdFossilsMN.JPG|Brachiopoda, Bryozoa
Image:PlatystrophiaOrdovician.jpg|*Platystrophia ponderosa*
Image:Echinosphaerites.JPG|*Echinosphaerites*
Image:Prasopora.JPG|*Prasopora*
Image:EncrustedStroph.JPG|Brachiopoda, Bryozoa
Image:Protaraea.jpg|*Protaraea richmondensis*
Image:ZygospiraAttached.jpg|*Zygospira modesta*
Image:DiplograptusCaneySprings.jpg|*Amplexograptus*


## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פלאוזואיקון
קמבריון

[ממוזער|פרוק הרגליים הקדום [אופביניה (*Opabinia*) שחי בים בתקופת הקמבריון.]]
תור ה**קמבריון** (**Cambrian**, נקרא גם **קמבריום**) היא יחידת הזמן הגאולוגית הראשונה בעידן הפלאוזואיקון.

## תקופה
תור זה הוא המוקדם ביותר ממנו נמצאו סלעים בכמות משמעותית. משך התור כ-60 מיליוני שנים, מלפני כ-542 מיליוני שנים עד לפני 488 מיליוני שנים. התור הגאולוגי שקדם לקמבריון נקרא אדיקר (Ediacaran).

במחקר שהתפרסם ב-2018 בכתב העת Science, הצליחו החוקרים להראות, שבעלי חיים מתור הקמבריון התפתחו מבעלי חיים בתור האדיקר וכי יש המשך אבולוציוני בין שתי התקופות.

החוקרים סוברים, שעלייה בכמות החמצן באטמוספירה של כדור הארץ בתור זה, האיצה תהליכי התפתחות והופעת זני חיים חדשים.

## מקור שמו
שמו של התור ניתן לו על ידי אדם סדג'וויק שכינה אותו כך בשל שמה הלטיני של ויילס (מחוז בבריטניה), "קמבריה", שם סלעי הקמבריון חשופים בצורה הטובה ביותר בבריטניה.

## המפץ הקמבריוני

בראשית תור זה, בתוך תקופה של 10–20 מיליון שנה, הופיעו רוב המערכות הגדולות של בעלי החיים חסרי החוליות, תהליך הקרוי על שם התקופה "המפץ הקמבריוני". כל האורגניזמים בעידן זה חיו בים. בין המאובנים שנמצאו בתקופה זו ישנם היצורים הקדומים ביותר שהתגלו שהיו בעלי יכולת חישה.

## עדויות בישראל
בישראל מצויים סלעים מתור זה באזור אילת. באזור תמנע נמצאה כמות גדולה של נחושת בסלעים מתור זה.

## בעלי חיים מתקופת הקמבריון
*אנומלוקאריס - פרוק רגליים טורף
*הייקויכטיס - מראשוני בעלי חוליות.
*הלוציגניה - בעל חיים מהקבוצה לובופודיה
*טרילוביטים - כ-20 אלף מינים של פרוקי רגליים בעלי שריון קשיח, ראש ורגליים, בהם רדליצ'יה טרילוביט קדום ועוד
*פיקאיה - מראשוני המיתרניים
*אותויה - מראשוני התולעים
*משפחת קווצי העור - הליקוציסטיס, כוכב ים, מלפפוני ים, קיפודי ים ועוד

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פלאוזואיקון
ארכאיקון

250px|ממוזער|נוף מהארכאיקון
**ארכאיקון** (Archean) הוא העידן השני בפרקמבריון שבלוח הזמנים הגאולוגי, לאחר ההאדן ולפני הפרוטרוזואיקון. את תחילתו של הארכאיקון מציינות עדויות גאוכימיות לחיים לפני כ-3.8 מיליארד שנה ואת סופו לפני כ-2.5 מיליארד שנה מציינת התייצבותם של השילדים היבשתיים הראשונים לפני אסון החמצן של הפרוטרוזואיקון.

בדרום אפריקה נמצאו אצות כחוליות שגילם מוערך בכ-3.5 מיליארד שנה. באטמוספירה עדיין לא היה חמצן חפשי. יצורים מבצעי פוטוסינתזה נוצרו בארכאיקון ורק לקראת סופו שוחרר לאוויר חמצן על ידי פרוקריוטים שנוצרו במהלכו.
השם "ארכאיקון" מחליף שם קודם – "ארכאוזואיקון", שפירושו ביוונית: חיים עתיקים.

בעידן זה הייתה פעילות טקטונית חזקה בהרבה מזו של היום בגלל חומו של כדור הארץ שהיה גבוה מהיום, אך לקראת סופו התמתנו ההתפרצויות, כ-70 אחוזים ממסת היבשות נוצרו בארכאיקון, אך עדויות מעידן זה נדירות למדי מכיוון שרובן כוסו בשכבות חדשות יותר, או נשחקו בתהליכי בליה, סחיפה והתמרה וצריך לקדוח אלפי מטרים בעומק האדמה כדי למצוא ממצאים מתקופה זו, קידוחים כאלה נערכו בזימבבואה, חצי האי קולה, קנדה, סין ועוד.

## ראו גם
* לוח הזמנים הגאולוגי
* סטרומטוליטים
* כחוליות

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פרקמבריון
פרקמבריון

ממוזער|ציר הזמן של עידן העל פרקמבריון בלוח הזמנים הגאולוגי.
**עידן העל פרקמבריון** (**Precambrian**, לפני קמבריון) הוא עידן על המציין את הפרק הקדום ביותר בלוח הזמנים הגאולוגי של כדור הארץ.

משך תקופתו כ-4 מיליארד שנים, החל מהיווצרות כדור הארץ לפני כ-4.54 מיליארד שנה ועד לפני 542 מיליון שנה, תקופה בה הופיעו בעלי חיים נראים לעין.

הסלעים מעידן על זה הם בעיקרם סלעי יסוד וסלעים מותמרים. בפרקמבריון הופיעו (החל מלפני כ-3.5 מיליארדי שנים) האורגניזמים הראשונים בכדור הארץ – כחוליות וחיידקים.

הפרקמבריון מתחלק לשלושה עידנים:
*האדן – הקדום ביותר
*ארכאיקון
*פרוטרוזואיקון

## ראו גם
*לוח הזמנים הגאולוגי
*יחידת זמן גאולוגית
*ארנב בפרקמבריון

## קישורים חיצוניים

* המסלע הפריקמברי באזור אילת וסיני

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקופות גאולוגיות
קרבון

ממוזער|עצים ושרכים מתקופת הקרבון
[ממוזער|Adelospondylus, [דו-חיים|דו-חי קדום מקבוצת הלפוספונדילים.]]
**קַרבּוֹן** הוא תור בעידן הפלאוזואיקון הנמשך מסוף תקופת הדבון, לפני 359.2±2.5 מיליון שנה, ועד לתחילתה של תקופת הפרם, לפני 299.0±0.8 מיליון שנה.

הקרבון התאפיין בקרחונים, ירידה בגובה פני הים והיווצרות שרשראות הרים (כמו הרי האפלצ'ים בצפון אמריקה והרי הארץ בגרמניה). באמצע התקופה התרחש אירוע הכחדה מינורי של בעלי החיים הימיים. בתור זה היו בכדור הארץ ביצות רחבות ידיים, שהצמחייה העשירה שהורבדה בהן הפכה למרבצי פחם המורכבים ברובם מפחמן (carbon) ומכאן שמו. אבותיהם הראשונים של היונקים התפצלו משאר הזוחלים בתור זה.

בארצות הברית נהוג לחלק את התקופה לשני פרקי זמן: קרבון פנסילבני וקרבון מיסיסיפי.

## בעלי חיים מתקופת הקרבון
*הילונומוס
*מגאנוירה
*פולידרפטון
*ארכאותיריס
*פולומונוסקורפיאוס

## ראו גם
* לוח הזמנים הגאולוגי
## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:פלאוזואיקון
קנוזואיקון

[300px|ממוזער|חיות מסוף ה[פליסטוקן רבות ליד בור טובעני. בתמונה סמילודונים, פרמילודונים והדורסים טרטורניסים. מרחוק נראים ממותות קולומביאניות.]]
**עידן הקנוזואיקון** (מיוונית: **καινός** (קיינוס - חדש) + **ζωή** (זוי - חיים)) הוא העידן הנוכחי בלוח הזמנים הגאולוגי. תחילתו עם היכחדות הדינוזאורים בסוף הקרטיקון, לפני 65 מיליוני שנים. אירוע ההכחדה של סוף הקרטיקון תרם להתרבות היונקים והפיכתם לבעלי החיים השליטים על האדמה יחד עם העופות השולטים בשמיים והכרישים השולטים בימים. בסופו של העידן הופיע האדם.

בקנוזואיקון נמצאים התורים: רביעון, הנחלק לפליסטוקן ולתקופה הנוכחית הולוקן, וכן השלישון הנחלק לתקופות נאוגן ופלאוגן.

## גלריה

קובץ:Coelodonta antiquitatis 01.jpg|קרנף צמרי
קובץ:Phenacodus.jpg|פינקודוס
קובץ:Nothotherium mitchelli.jpg|נוטותריום
קובץ:Giant Moa model.jpg|דינורמיס
קובץ:Megalodon NT.jpg|מגלודון
קובץ:Smilodon populator rec.jpg|סמילודון


## קישורים חיצוניים

* 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:פנרוזואיקון
פלאוזואיקון

ממוזער|שמאל|הדמיה של נוף מהפלאוזואיקון
[ממוזער|דגים שונים מתור ה[דבון.]]
**עידן הפלאוזואיקון** (באנגלית: **Paleozoic** או **Palaeozoic**; ביוונית: palaios **παλαιός**) הוא עידן בלוח הזמנים הגאולוגי. משך תקופתו כ-287 מיליוני שנים, מלפני כ-538.8 מיליוני שנים ועד לפני כ-251.9 מיליוני שנים.

בפלאוזואיקון נמצאים (לפי סדר) התורים:
*קמבריון
*אורדוביק
*סילור
*דבון
*קרבון (קרבון מיסיסיפי וקרבון פנסילבני)
*פרם

## יצורים שהתקיימו בעידן הפלאוזואיקון
*אדפוזאורוס (Edaphosaurus)
*דנקליאוסטיוס (Dunkleosteus)
*דימטרודון (Dimetrodon)
*פולומונוסקורפיאוס (Pulmonoscorpius)
*ארתרופלאורה (Arthropleura)
*טרילוביטים (Trilobita)
*צירולפיס (Cheirolepis)
*קלדוסלאכה (Cladoselache)

## גלריה

קובץ:Stethacanthus BW.jpg|Akmonistion
קובץ:Arctops watsoni DB.jpg|Arctops
קובץ:Edaphosaurus.jpg|אדפוזאורוס
קובץ:Diplocaulus vale21DB.jpg|דיפלוקאולוס
קובץ:Cheirurus ingricus - trilobite - Smithsonian Museum of Natural History - 2012-05-17.jpg|טרילוביט מסוג Cheirurus
קובץ:Meganeuramodell.jpg|שחזור אומנותי של מגאנוירה – חרק נכחד דמוי שפירית ענק


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:פנרוזואיקון
מרגל

**מרגל** הוא אדם העוסק בריגול. במהלך ההיסטוריה הופעלו מרגלים כחלק ממדינאות וניהול מלחמות.

קיימים מרגלים מסוגים רבים:
* מרגל העושה זאת למען עמו, במדינה זרה ובדרך כלל עוינת.
* מרגל הבוגד בעמו, מסיבות אידאולוגיות או תמורת בצע כסף, ומעביר מידע לאויב.
* מרגל משוטה: מעביר מידע בלי לדעת מי באמת מפעיל אותו.
* "מרגל" שמרגל אחר ארצו בידיעתה ובהכוונתה, במטרה למסור מידע שיטעה את האויב.
* סוכן כפול, שעובד עבור שני הצדדים בו זמנית.
* חפרפרת – מרגל מטעם מדינה זרה, המשרת בשירות המדינה או בארגוני הביטחון של המדינה שאחריה הוא מרגל, ונאמנותו נתונה להם למראית עין.

ערוץ זה של איסוף מידע נקרא **יומינט**, מלשון human intelligence. למרגלים חשיבות עצומה באיסוף מידע, מכיוון שהם יכולים להתקרב למוקדי הכוח, ולהוציא מידע שאי אפשר להשיג בדרכים אחרות. המרגלים בדרך כלל מופעלים על ידי אנשים הנמצאים בשטח, ויש להם בדרך כלל מגוון סיפורי כיסוי ודרכי העברת מידע. הפעלת מרגלים נחשבת להתמחות בפני עצמה. מקצוע זה מכונה לרוב "מפעיל סוכנים". במינוח של שירות הביטחון הכללי מתייחסים למקצוע בשם "רכז מודיעין". בניגוד להפעלת סוכנים אופיינית, במרחב ירושלים והגדה (להבדיל מהמרחב הצפוני והמרחב הדרומי הכולל את רצועת עזה) רכזי השטח פועלים בגלוי, מנהלים קשר שוטף עם הקהילה בשטח עליו הם אחראים ונותנים מענה לבעיות יום-יומיות. עם זאת, הפעלת הסוכנים וקבלת המידע עצמה נעשות באופן סמוי.

במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, מפעיל הסוכנים קרוי קצין איסוף (קצ"א).

כאשר מרגל מעביר מידע, עליו לבצע זאת כך שגורמים עוינים לא יקראו את המסר, לכן מרגלים משתמשים לפעמים בהסתרת מידע (סטגנוגרפיה) ובהצפנה (קריפטוגרפיה).

לעיתים כאשר מרגל נחשף, הוא אינו נעצר מיד, אלא נמשך מעקב אחריו, כדי לגלות את כל רשת הריגול והאנשים העוזרים לו.

בעת מלחמה, מרגל שנתפס ייענש בחומרה רבה, וייתכן אף שיוצא להורג. בעתות שלום הוא נידון בדרך כלל לתקופת מאסר מסוימת, עד ריצוי העונש או עד הסכם על חילופי שבויים.

## ריגול בתנ"ך
בתנ"ך ישנם סיפורי ריגול מרובים. אחי יוסף נחשדים על ידיו בריגול. בני ישראל שולחים 12 מרגלים לארץ כנען לפני כיבוש הארץ. משה שולח מרגלים לפני כיבוש יעזר. יהושע בן נון שולח מרגלים ליריחו לפני כיבושה. בני שבט דן שולחים מרגלים כדי למצוא מקום חדש להתגורר בו. דוד שולח מרגלים כאשר שאול מנהל מרדף אחריו. אבשלום שולח מרגלים בתוך העם, כדי לבדוק את הלך הרוחות בקשר למרידתו.

## ראו גם
*רשימת מרגלים
* סוכן כפול
* משתף פעולה
* חטא המרגלים
* מודיעין אנושי

## קישורים חיצוניים

*  
*
* 
* 

## הערות שוליים

* מרגל
קטגוריה:ביון
קטגוריה:מקצועות
אוגר

[ממוזער|[אוגר סורי במתקן לאוגרים.]]
ה**אוגר** (שם מדעי: *Mesocricetus*) הוא סוג מכרסם בתת-משפחת האוגרים ממשפחת האוגריים. הסוג כולל ארבעה מינים ונפוץ באזור דרום-מזרח אירופה. האוגרים הם בעלי חיים ליליים.

## מיני הסוג
* אוגר זהוב (*Mesocricetus auratus*) - המין המוכר ביותר בסוג זה.
* *Mesocricetus brandti* - נפוץ בטורקיה, הקווקז, ארמניה, גאורגיה ואזרבייג'ן.
* *Mesocricetus raddei* - נפוץ במורדות הצפוניים של הרי הקווקז
* *Mesocricetus newtoni* - נפוץ ברומניה ובבולגריה.

## תיאור
האוגר קיבל את שמו עקב נטייתו לאגור מזון. הוא נוהג להסתייע בכיסי הלחיים שלו למטרה זו. את המזון שאגר הוא מרגיש בנוח לפלוט רק במקום מוכר לו. שקי הלחיים של האוגר יכולים להכיל אף שגר גורים (האימהות נוהגות לעשות פעולה זו כאשר הן חוששות) אך פעולה זו יכולה להיגמר בחניקה או עריפת ראשיהם של הגורים.

לאוגר גוף קטן מאוד כ-17 ס"מ בלבד אורכו, הזכר קטן אך במקצת מן הנקבה. אוזניו קטנות אך חוש השמיעה שלו מפותח מאוד. גם חוש הריח שלו מפותח מאוד. לעומתם, חוש הראייה אינו מפותח. שיני האוגרים, כדרכם של המכרסמים, צומחות כל הזמן.

האוגר בטבע אוכל בעיקר זרעים אך הוא לא יבחל גם בחרקים ובפירות למיניהם.

האוגר מגיע לבגרות מינית בגיל 11 שבועות בערך. עונת הייחום בטבע היא בחורף. ההריון הוא הקצר ביותר במחלקת היונקים - 16 עד 18 יום בלבד. האוגרות ממליטות פעמים אחדות בשנה; בכל המלטה יופיעו בין שניים לשישה גורים (תלוי בסוג האוגר) חסרי ישע ועיוורים.

## ראו גם
* ביות האוגר הזהוב

## קישורים חיצוניים

* גידול אוגרים גמדיים (סיבירים)

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלפרד נרינג
קטגוריה:אוגריים
קטגוריה:חיות מחמד
1999

__TOC__

## אירועים בולטים בעולם
[שמאל|ממוזער|200px|[רעידת האדמה באיזמיט (1999)]]
שמאל|ממוזער|גוש האירו
[שמאל|ממוזער|200px|24 במרץ – 10 ביוני: [מלחמת קוסובו]]

## נולדו
[140px|ממוזער|שמאל|[לוקה דונצ'יץ']]

## נפטרו
[140px|ממוזער|שמאל|[חוסיין מלך ירדן]]
[140px|ממוזער|שמאל|[ג'ון קנדי ג'וניור]]
[ממוזער|227x227 פיקסלים|[חנוך לוין]]
[150px|ממוזער|שמאל|[וילט צ'מברלין]]
[140px|ממוזער|שמאל|[חסן השני]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1994

__TOC__

## אירועים בולטים בעולם
[שמאל|ממוזער|250px|6 באפריל - 4 ביולי: [רצח העם ברואנדה]]

## נולדו

## נפטרו
[140px|ממוזער|שמאל|[ריצ'רד ניקסון]]
[140px|ממוזער|שמאל|[קורט קוביין]]
[140px|ממוזער|שמאל|[קים איל-סונג]]

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
גיבון לבן-יד

**גיבון לבן-יד** או **גיבון לאר** (שם מדעי: *Hylobates lar*) הוא מין בסוג גיבון, השייך למשפחת ההילובטידים-גיבונים.

## מאפיינים
תפוצתו של יונק זה ביערות הגשם הטרופיים של דרום ודרום-מזרח אסיה, כולל תאילנד, מלזיה, אינדונזיה ובורמה.
משקלו נע בין 4 ל-6 ק"ג, בממוצע 5.5 ק"ג. צבע הפרווה חום-כהה עד שחור עם טבעות לבנות מסביב לפנים, ידיים ורגליים. צבע העור אדמדם. ההופעה אינה קשורה לזוויג הפרט.

גיבון לבן-יד, בררני ביותר בנוגע למזונו, הוא יאכל פרות טריים בלבד, שורשים ועלים חדשים. אופן ניודו הייחודי, באמצעות קפיצות מהירות בין ענפי העצים עם ידיו הארוכות, מסייע לו להגיע למזון אליו קופים אחרים לא מגיעים. את עיקר חייו הוא מבלה בענפים העליונים של צמחיית היער ולעיתים כלל אינו מגיע לקרקע היער.

לגיבון אין עונה קבועה לרבייה. תקופת העיבור אורכת כשבעה חודשים, עובר יחיד נולד כל שנתיים. הגיבון הוא מין מונוגמי ונע בקבוצה קטנה של זוג וילדיהם. זוגות אינם נוהגים להיפרד ולהתרחק מהטריטוריה שלהם בכל ימי חייהם, הצאצאים הבוגרים עוזבים את הקבוצה בעוד חדשים נולדים אליה. ישנן מספר עדויות ל"גירושים" בהן עוזב אחד הפרטים ללא סיבה נראית ומזדווג עם פרט אחר.

המין נמצא בסכנת הכחדה מכמה סיבות. הוא ניצוד למטרות מזון במספר אזורי מחיה. לעיתים נלקח חי כחיית שעשועים, דבר הנחשב במספר ארצות אסייתיות לדבר אופנתי. הרס היערות וניצול משאבי הטבע, גורם לבידוד אוכלוסיית הגיבון בקצב מדאיג. הפרט חלש ונמצא כי אינו שורד ומתרבה לאורך זמן בשביה.

## קישורים חיצוניים

* 
* גיבון לבן-יד באתר הרשימה האדומה של IUCN
ימין|230px|ממוזער|גיבון על עץ בתאילנד

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:גיבונים
קטגוריה:תאילנד: יונקים
קטגוריה:מלזיה: יונקים
קטגוריה:אינדונזיה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1771
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
גיבון קלוס

**גיבון קלוס** (שם מדעי: *Hylobates klossii*) מין בסוג גיבון שבמשפחת הגיבונים. המין מתאפיין בזרועותיו הארוכות העוזרות לו בצורת התניידותו על ידי נדנוד בין הענפים (suspensory behavior). הגיבון חסר זנב. משקל זכר בוגר הוא 5.6 ק"ג ונקבה בוגרת 5.9 ק"ג. צבע הפרווה שחור ואינו קשור למין.
## מאפיינים
תפוצת המין באיי מנטאווי שמיקומו מערבית לאיי סומטרה, ביערות הגשם וביערות טרופיים ירוקי עד. המין מעדיף את צמרות העצים ומבלה בהם את חיו, הוא נח וישן בעצים רחבים בעלי ענפים מתפרסים, שעליהם מעט חרקים נושכים. הוא אוכל בעיקר פרות אך לא יבחל גם בפרחים ובחרקים. פרות בעלי תכולת סוכר גבוהה חביבים עליו במיוחד. הגיבון נע על האדמה למרחקים קצרים בלבד, הוא מטפס רק בעת עייפות ואחרי אכילה, רוב ניידותו היא על ידי קפיצות ארוכות מרחק (10 מטרים) בין ענפי העצים.

גיבון קלוס הוא מונוגמי. הקבוצה מורכבת מזוג ומצאצאיהם. המין טריטוריאלי ופריטים מתבגרים ובוגרים מספקים הגנה מפני טורפים וגיבונים אחרים.

## קישורים חיצוניים

* גיבון קלוס באתר הרשימה האדומה של IUCN

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גריט סמית מילר
קטגוריה:גיבונים
קטגוריה:סומטרה: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:סומטרה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1903
טפיר

[ממוזער|גור של [טפיר ברזילאי.]]
[שמאל|ממוזער|250px|[סיר בישול בצורת טפיר של בני ה-Mapulu Waura המתגוררים ב- Alto Xingu, מאטו גרוסו, ברזיל. הסיר הוא מתוך אוסף פרטי המוצג ביד הזיכרון לעמים הילידים, ברזיליה, ברזיל. מתוארך לשנת 1994]]
**טפיר** (שם מדעי: *Tapirus*) הוא סוג של יונק מהסדרה מפריטי פרסה והוא הסוג היחיד ששרד במשפחת הטפיריים. 

כיום בסוג זה נכללים חמישה מינים, מתוכם ארבעה חיים באמריקה הלטינית שמדרום מקסיקו ולאורך אמריקה המרכזית והדרומית עד לדרום ברזיל. המין החמישי - טפיר מלאי, חי בדרום-מזרח אסיה. לרוב הטפירים חיים ביערות גשם ויערות ירוקי עד, לרוב בקרבת מקור מים או בביצות, אך גם ביערות הרריים ויערות יבשים.

## מאפיינים
הטפירים קרובים בגודלם לסוסיים. גופם מעוגל ומתחדד עד לקדמת הגוף, דבר המאפשר תנועה מהירה ביערות הסבוכים, הם גם בעלי זנב קטן. לטפירים שערות סבוכות על כל גופם, שני מינים אף בעלי רעמה נוכחת. למינים הדרום אמריקאים עור בגוון חום כהה ואפור, למין האסייתי עור שחור במרבית גופו ומעט גוון לבן קרמי באמצע גופו. פיהם של הטפירים מאפיין אותם ומייחד אותם. הוא כעין דבלול עורי הכונס את אפם ואת שפתיהם העליונות. עייני הטפיר קטנות ובצידי ראשו. אוזניו אובאליות זקורות וכמעט חסרות תזוזה.

הטפירים מולידים צאצא אחד לאחר תקופת הריון של 14-13 חודשים. הוולדות מאופיינות בפסים לבנים על גבן הנעלמים לאחר שישה חודשים, הם נגמלים מיניקה לאחר 12-10 חודשים ומגיעים לבגרות מינית לאחר 4-2 שנים. הטפירים חיים כ-30 שנה.

הטפירים הם אוכלי עשב שקטים וביישנים, היוצאים לחפש מזון בלילות. הם ניזונים מעלים, עשבים, שורשים ומענפי פרות הצמודים לקרקע. הטפירים שחיינים מצוינים, הנהנים מהתפלשות בבוץ ומהתזות מים. הטפיר הוא יצור מתבודד, למעט נקבות עם צאצאים צעירים.

באזורים רבים ניצודו הטפירים לשם מזון וספורט, אולם מספר שבטים אינדיאנים רואים בטפיר חיה קדושה. באמריקה המרכזית הם ידועים ביכולתם להרוס יבולי תירס אולם לא נחשבים כמזיקים. חלה ירידה דרסטית במספרם של הטפירים בשל דילול העצים בידי האדם למטרות חקלאות ותעשייה, כל המינים נמצאים בסכנת הכחדה. לטובת ניסיונות שימורו של הטפיר, נקבע "יום הטפיר העולמי" בתאריך 27 באפריל.

## מינים
**מינים נכחדים**

**מינים קיימים**

## קישורים חיצוניים

* 
* תגלית מרעישה: טפיר חדש באמזונס, מתוך "הזנב הארוך" 17 בדצמבר 2013
* 
* 
* טפיר באתר copywise **(בעברית)**

קטגוריה:טפיריים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1762
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מטוראן ז'אק בריסון
גיבון גמיש

**גיבון גמיש** (שם מדעי: *Hylobates agilis*), מין בסוג גיבון שבמשפחת הגיבונים.

## מאפיינים
צבע הפרוות הגיבון נע מצהוב חום עד גוון חמרה, לעיתים גם חום כהה ושחור. לנקבות גבות ולחיים לבנות בעוד לזכרים גבות לבנות בלבד. משקל זכר בוגר כ-5.8 ק"ג, נקבה בוגרת 5.4 ק"ג. תפוצת המין באינדונזיה, מלזיה ותאילנד, ביערות הגשם וביערות טרופיים ירוקי עד. המין מעדיף את צמרות העצים ומבלה בהם את חיו, הוא נח וישן בעצים רחבים בעלי ענפים מתפרסים. המין אוכל בעיקר פירות אך לא יבחל גם בפרחים ובחרקים. פרות בעלי תכולת סוכר גבוהה חביבים עליו במיוחד. הגיבון נע על האדמה למרחקים קצרים בלבד, הוא מטפס רק בעת עייפות ואחרי אכילה, רוב ניידותו היא על ידי קפיצות ארוכות מרחק (10 מטרים) בין ענפי העצים.
הגיבון הגמיש מונוגמי, כאשר הקבוצה מורכבת מזוג ומצאצאיהם. המין טריטוריאלי ופריטים מתבגרים ובוגרים מספקים הגנה מפני טורפים וגיבונים אחרים. בתקופת הייחום מתקשרים בני הזוג על ידי קולות וצווחות מרובות, הדבר תורם לחיזור הקשר ומרחיק טורפים ושכנים לא רצויים מהטריטוריה החדשה שנבנית. הגיבון מוליד צאצא אחד להריון.

## קישורים חיצוניים

קובץ:Possible-Role-of-Mother-Daughter-Vocal-Interactions-on-the-Development-of-Species-Specific-Song-in-pone.0071432.s006.oga

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרדריק קיוויה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:גיבונים
קטגוריה:מלזיה: יונקים
קטגוריה:סומטרה: יונקים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
טפיריים

ממוזער|מאובנים של ''Plesiotapirus''.

**טפיריים** (שם מדעי: Tapiridae) היא משפחה של יונקים מהסדרה מפריטי פרסה, בה ישנם 4 או 5 מינים מהסוג טפיר (*Tapirus*), החיים כיום באמריקה הדרומית, המרכזית ובדרום-מזרח אסיה. עם זאת בעבר תפוצתם השתרעה גם על רוב אירואסיה ואמריקה הצפונית, ממנה נכחדו. הם הופיעו לראשונה במשך תחילת האוליגוקן לפני כ-34 מיליון שנה מזמננו.

הטפיריים מזכירים מעט חזירים אף הם קרובים יותר לסוסיים והקרנפיים. הם חיים לרוב ביערות או ביצות והם אוכלי צמחים מובהקים בעלי חדק קצר המשתרע מקדמת לסתם העליונה ועוזר להם לאסוף עלים. הם גדולים יחסית בגודל של 150 עד 300 ק"ג, אם כי הם הקטנים שבמפריטי הפרסה החיים. לצעירים מבנה בעל נקודות לאורך גופם העוזר בהסוואתם.

## מיון
* *Eotapirus* - נכחד
* *Hesperaletes* - נכחד
* *Heteraletes* - נכחד
* *Miotapirus* - נכחד
* נקסואוטפירוס (*Nexuotapirus*) - נכחד
* *Palaeotapirus* - נכחד
* *Paratapirus* - נכחד
* *Plesiocolopirus* - נכחד
* *Plesiotapirus* - נכחד
* פרוטפירוס (*Protapirus*) - נכחד
* *Selenolophodon* - נכחד
* *Tapiravus* - נכחד
* *Tapiriscus* - נכחד
* *Teleolophus* - נכחד
* טפיר (*Tapirus*)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
*
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באוליגוקן
קרנף צמרירי

**קרנף צמרירי** (שם מדעי: *Coelodonta*), הידוע גם כ**קרנף צמרי** ו**קרנף שעיר** הוא סוג קדום במשפחת הקרנפיים. יצור זה חי באירואסיה, בעידן הקרח האחרון, בתקופת הפליסטוקן.

## מאפיינים
לקרנף זה היה גוף אדיר ממדים: גובהו היה כ-2 מטרים, אורכו כ-3 מטרים וחצי ומשקלו כ-2–3 טון. פרוותו העבה הגנה עליו מהאקלים העוין של הטונדרה. היו לו זוג קרניים גדולות באורך כמטר וחצי. הוא ניצוד על ידי האדם הקדמון לפני 30,000 שנה, ועדויות לכך נראות כיום במערות בצרפת. גילויים ארכאולוגים חדשים מראים כי התקיימה אוכלוסיית קרנפים צמריריים בסיביר עוד בשנת 8,000 לפני הספירה.

הקרוב החי בעל הקשר האבולוציוני הקרוב אליו ביותר הוא הסוג דיצרורינוס, בו המין קרנף סומטרה. סוג נוסף בעל שיער שקרוב אליו, אך נכחד, הוא הסטפנורינוס שהתקיים ברחבי אירואסיה, ועצמות של אחד ממיניו נמצאו אף באתרים ארכאולוגיים בארץ ישראל.

הקרנף הצמרירי הופיע באירואסיה לפני כ-3.5 מיליון שנה ונכחד לפני כ-10,000 שנה. ישנה מחלוקת האם הוכחד עקב התחממות האקלים או עקב ציד-יתר של האדם. טווח הזמן הארוך בו שרד הסוג, שהתאפיין אף בטמפרטורות קיצוניות יותר מאלו ששררו בזמן הכחדתו, מרמזים כי דווקא חדירת האדם הקדמון לאזורי מחייתו והציד שחולל בו משך עשרות אלפי שנים לפחות, הם הגורם המכריע שגרם לצמצום באוכלוסייתו מעבר ליכולת הריבוי הטבעי ועד להכחדתו המלאה מכל אזורי מחייתו.

## מיני הסוג
* *Coelodonta antiquitatis* Blumenbach, 1799
* *Coelodonta nihowanensis* Chow, 1978
* *Coelodonta thibetana* Deng, et al., 2011
* *Coelodonta tologoijensis* Beliajeva, 1966

## בתרבות
קרנף זה הופיע בסדרות "ללכת עם חיות" ו"ענקי עידן הקרח" ובמשחק "Jurassic World: Alive".

## גלריה

קובץ:Wooly Rhino15.jpg|איור
קובץ:Woolly rhinoceros (Coelodonta antiquitatis) - Mauricio Antón.jpg|איור של קרנף צמרירי בקרח
קובץ:Rhinocéros grotte Chauvet.jpg|ציור של קרנף צמרירי במערת שובה, דרום-מזרח צרפת


## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינריך גאורג ברון
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:קרנפיים פרהיסטוריים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלייסטוקן באירואסיה
קטגוריה:יונקים שחיו בפלייסטוקן באירופה
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו בפלייסטוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1831
דביבון מצוי

**דביבון מצוי** או **רָקוּן רַחֲצָן** או **דביבון רוחץ** (שם מדעי: *Procyon lotor*) הוא מין בסוג דביבון, שמצוי באמריקה. הדביבון המצוי הוא מין הראקון הנפוץ ביותר בצפון אמריקה. מקום המחיה המועדף עבור הדביבון המצוי הוא יערות בקרבת המים, אך הוא חי גם באדמות מעובדות, אזורי ערים ופרברים. בעבר דביבון גוואדלופ, נחשב מין בפני עצמו, אבל מחקרים עדכניים מראים שהוא בעצם תת-מין של הדביבון המצוי.

## מאפייני המין
על אף שידועים מקרים של דביבונים מצויים שחיו בשבי יותר מ-20 שנים, בדרך כלל הם חיים 1.8–3.1 שנים. פרט יכול לשקול בין 5 ל-26 ק"ג. בפניו סביב עיניו יש צבעים שחורים. הוא בעל זנב עבה עם טבעות כהות ובהירות לסירוגין (5–7 טבעות שחורות). צבע פרוותו של הדביבון המצוי הוא תערובת של אפור, חום ושחור. במקרים נדירים הדביבון המצוי יכול להיות לבקן. אורך גופו 40–70 ס"מ ואורך זנבו 24–26.5 ס"מ.

ההזדווגות בדרך כלל מתרחשת בינואר או בפברואר (משך ההריון בין 60–70 יום), והנקבה ממליטה 4–7 גורים באפריל או במאי (משתנה בהתאם לאקלים). דביבונים מתגוררים בדרך כלל בעצים חלולים, מאורות קרקע או במערות. הזכר אינו משתתף בגידול הגורים. לקראת סוף הקיץ הגורים נגמלים מיניקה ומתחילים להאכיל את עצמם.

הדביבון המצוי פעיל בדרך כלל בלילה. הוא אוכל-כול. תזונתו מורכבת מכ-40% חסרי חוליות, 33% צמחים (למשל גרגרים) ו-27% בעלי חוליות. פירוש המילה lotor בשמו הלטיני היא "רוחץ". הדביבון המצוי נודע כ"רוחץ" את מזונו לפני אכילתו, אך הוא לא באמת רוחץ אותו, אלא המים עוזרים לו להרגיש את המזון (ישנם חוקרים הטוענים כי התנהגות זאת נובעת מכך שלפני אלפי שנים הדביבון היה רוחץ את הצפרדעים הרעילות שאכל במים כדי שייצא מהן הרעל, ובמשך השנים התחיל לרחוץ כל מזון מתוך אינסטינקטים).

בתקופות של חורף קשה הוא עשוי לישון במשך תקופות ממושכות, אך לא לישון שנת חורף.

## בריאות
הדביבונים יכולים לחלות בכלבת, ולהדביק בני אדם על ידי נשיכות. בשנת 2021, מתוך 3,663 בעלי חיים שדווחו כחולים בכלבת בארצות הברית, כ-28% היו דביבונים.

דביבונים סובלים מפטוגנים נוספים, כגון נגיף הפארוו הכלבי, כלבלבת, וסוגים של תולעים נימיות (*Baylisascaris procyonis*).

## גלריה

קובץ:Procyon lotor (Linnaeus 1758).jpg|דביבון מצוי
קובץ:Three raccoons in a tree.jpg
קובץ:Raccoon (Procyon lotor).JPG
קובץ:20110709 Harry Malter (0019).jpg
קובץ:Meškėnas.jpg
קובץ:2023_06_08_Raccoon2.jpg


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:ראקוניים
קטגוריה:פארק לאומי ילוסטון: בעלי חיים
קטגוריה:בעלי חיים ביערות ממוזגים באמריקה הצפונית
קטגוריה:מקסיקו: יונקים
קטגוריה:קנדה: יונקים
קטגוריה:אוכלי נבלות
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
זרם סילון

שמאל|ממוזער|250px|איור של זרם הסילון הצפוני
במטאורולוגיה, **זרם סילון** הוא זרם אוויר חזק וצר יחסית בשכבות הגבוהות של הטרופוספירה, בגובה 11 קילומטר לערך מגובה פני הים. זרם הסילון נוצר מניגודי טמפרטורה. הזרם מקיף את כדור הארץ כולו והוא מצוי בעיקר בשכבת הטרופופאוזה של האטמוספירה. רוח תחשב כזרם סילון רק אם מהירותה תעלה על 75 קשר (כ-139 קמ"ש).

בכל המיספירה, כלומר חצי כדור, שני זרמי סילון. הסילון הסובטרופי והסילון הפולארי, כאשר שני אלה נמצאים בגבול בין אזורי האקלים בעולם וזורמים באופן כללי ממערב למזרח. הסילון הסובטרופי נוצר בשל ההבדלים בטמפרטורה שבין האזור הסובטרופי לבין הטמפרטורה באזור הממוזג, בעוד שהסילון הפולארי נוצר בשל ההבדלים בטמפרטורה שבין האזור הממוזג לבין אזור הקוטב. זרמי הסילון מדרימים ומצפינים בהתאם לתנועת גושי האוויר הגורמים להם. בקיץ בהמיספירה הצפונית, זרמי הסילון חלשים משום שניגודי הטמפרטורה בין האזור הפולארי לבין האזור הממוזג ובין האזור הממוזג לבין האזור הסובטרופקי אינם גדולים כל-כך, וצפוניים מפאת התפשטות האוויר החם צפונה. רוחב הזרם נע בין 100 ל-500 ק"מ והוא נמצא לרוב ברוחב של 200 ק"מ.

מדען יפני בשם ואסאבורו אואישי גילה את זרמי הסילון כבר ב-1920. את ממצאיו הוא פרסם באספרנטו ולכן הם לא זכו לתפוצה נרחבת.

זרמי הסילון התגלו במלחמת העולם השנייה על ידי טייסים שטסו מארצות הברית לאירופה, בעיקר לאנגליה. אלה שמו לב כאשר טסו לאנגליה שמהירות המטוס גדולה מהמהירות הפוטנציאלית לכאורה שיכול המטוס לטוס בה. במהלך המלחמה ניצלו היפנים את זרם הסילון לתקוף את ארצות הברית בעזרת כדורים פורחים הנושאים חומרי נפץ. נשלחו 9,000 בלונים מסוג זה, אך מלבד ניסיון כושל של זריעת טרור פסיכולוגי, גבה המבצע רק שש נפשות בצורה ישירה.

כיום נעשה מחקר בתחום זה כדי להפיק אנרגיה מתחדשת באמצעות טורבינות שיועלו לגובה של זרם הסילון באמצעות עפיפוני ענק או צפלינים ויהיו מחוברים בכבל חשמלי לאדמה.

## ראו גם
* מטאורולוגיה – מונחים
* מערבולת פולארית

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סינופטיקה
קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:דינמיקה אטמוספירית