ישראל באירוויזיון 2024

**[[ישראל באירוויזיון|ישראל]] השתתפה ב[[אירוויזיון 2024]]**, שהתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Hurricane" בביצוע הזמרת עדן גולן. הנציגות הישראלית העפילה לשלב הגמר בתחרות ודורגה בסיכומו במקום החמישי.

ב-5 ביוני 2023 אישר תאגיד השידור הישראלי כי הנציג הלאומי לעונת האירוויזיון הקרובה ייבחר דרך פורמט "הכוכב הבא לאירוויזיון". ב-10 בספטמבר החלו צילומי התוכנית, אך ב-10 באוקטובר נדחו בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל. לבסוף, ב-20 בנובמבר עלתה התוכנית לאוויר בערוץ קשת 12. גמר התחרות התקיים ב-6 בפברואר 2024, בו זכתה גולן במקום הראשון.

השיר הישראלי לאירוויזיון 2024 נבחר על ידי ועדה מקצועית, שהוקמה על ידי תאגיד השידור. כשלושים יוצרים ומוזיקאים ידועי-שם בישראל הוזמנו באופן מיוחד לשלוח שיר לבחינה הוועדה. בניגוד לשנים קודמות, ההנחיות כללו דרישה שהשיר יהיה בחלקו בעברית. ב-17 בפברואר נודע כי גולן תבצע את "October Rain" על בימת האירוויזיון. איגוד השידור האירופי (EBU) הודיע מאוחר יותר כי השיר נפסל, כיוון שהכיל מסרים פוליטיים הקשורים לטבח שבעה באוקטובר. תאגיד השידור הישראלי החליט לשלוח ל-EBU את השיר "Dance Forever", שדורג במקום השני על ידי הוועדה, אולם גם הוא נפסל מסיבות זהות. קרן פלס ואבי אוחיון, יוצרי השיר שנבחר במקור, החליטו לשנות מעט את מילותיו, כדי שיעמדו בכללי התחרות. השינויים אושרו, וכך נבחר "Hurricane" לייצג את ישראל. ב-10 במרץ נחשף השיר במשדר מיוחד בכאן 11.

השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 על רקע מלחמת חרבות ברזל והמשבר ההומניטרי ברצועת עזה עוררה ביקורות רבות, הן מצד תאגידי שידור החברים באיגוד השידור האירופי והן מטעם נציגי המדינות השונות בתחרות. כתובות וסמלילים של האירוויזיון שפוזרו ברחבי מאלמה הושחתו בכתמי דם ובקריאת "Free Gaza". בשל ההפגנות נגד ישראל, החליט המטה לביטחון לאומי להוציא אזהרת מסע למאלמה כשבוע לפני קיום התחרות.

ישראל ביקשה להשתתף בחצי הגמר השני של התחרות, שהתקיים ב-9 במאי 2024, עקב הסמיכות ליום הזיכרון לשואה ולגבורה. לאחר מכן נודע כי שיבצו אותה כהופעה ה-14 באותו הערב. בסיום המופע הכריזו על ישראל כאחת מעשר המדינות שהעפילו לשלב הגמר, שהתקיים ב-11 במאי. לאחר התחרות נודע כי היא דורגה במקום הראשון בחצי הגמר עם 194 נקודות. בערב הגמר שובצה שישית בסדר ההופעות, אך לאחר פסילתה של  הופיעה חמישית. היא דורגה במקום החמישי עם 375 נקודות.

## היסטוריה

ישראל השתתפה לראשונה בתחרות הזמר של האירוויזיון בשנת 1973. נציגת המדינה לתחרות הייתה אילנית עם השיר "אי שם", שהגיע למקום הרביעי עם 97 נקודות. במרוצת השנים זכתה ישראל ארבע פעמים בתחרות: הפעם הראשונה אירעה באירוויזיון 1978, אז נשלחו יזהר כהן ולהקת אלפא ביתא עם השיר "אבניבי". לאחר מכן זכו ב-1979 גלי עטרי ולהקת חלב ודבש עם "הללויה". זכייתה השלישית של ישראל בתחרות נרשמה כעשרים שנה אחר-כך, בשנת 1998. דנה אינטרנשיונל ושירה "דיווה" גברו על  ו, ודורגו במקום הראשון. באירוויזיון 2018 ניצחה נטע ברזילי עם "Toy", והביאה לישראל את ניצחונה הרביעי של ישראל באירוויזיון. ישראל הגיעה למקום השני פעמיים: ב-1982 עם "הורה" בביצוע אבי טולדנו וב-1983 עם "חי" של עפרה חזה. כמו כן, גם למקום השלישי הגיעה המדינה פעמיים: ב-1991 עם "כאן" בביצוע הצמד אורנה ומשה דץ ובאירוויזיון 2023 עם "Unicorn" של נועה קירל.

### תקריות ביטחוניות בולטות
כתוצאה מהנוכחות הביטחונית המוגברת בעיר לוקסמבורג באירוויזיון 1973, הצטרפותה של ישראל עוררה עניין בעיתונות האירופית, שכן בשנה הקודמת בוצע טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן, רצח של 11 ספורטאים על ידי פעילי ארגון "ספטמבר השחור". זכייתה הראשונה של ישראל בתחרות ב-1978 לא התקבלה בסבר פנים יפות בקרב מדינות ערב, כגון ירדן, מצרים ולבנון, המשדרות את האירוע. רגע הזכייה נחתך בשידור התחרות במדינות אלה, ובמקומו הוצג רקע בעל צבע סולידי ופרחים. בשנת 1980, כשישראל נעדרה, הצטרפה מרוקו בפעם היחידה בתולדותיה. כדי לאשרר את השתתפותה בשנה הבאה, חייב האיגוד את רשות השידור המרוקאית (SNRT) להקרין את השיר הישראלי במלואו. SNRT סירבה והודיעה על פרישתה. אירוויזיון 2019, שנערך בתל אביב-יפו, ספג קריאות להחרימו מצד ארגונים פרו-פלסטינים כמו ה-BDS.

### חרם על ישראל באירועי תרבות

עם פרוץ המלחמה, ישראל סבלה מהחרמות מאירועי תרבות, בידור וספורט. חברת פרמאונט גלובל ביטלה את טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2023 שהיה אמור להתקיים בפריז ב-5 בנובמבר 2023, בטענה שהסכסוך בישראל ובעזה "לא מרגיש כמו זמן לחגיגה עולמית". ב-10 בנובמבר עלו שלושה מפגינים פרו-פלסטינים לבימת פסטיבל אידפא עם שלטים הקוראים "לשחרר את עזה מהכיבוש הישראלי". ב-13 בנובמבר שיחקה קבוצת הכדורגל ז'רינסקי מוסטאר מהליגה הבוסנית בבעלותו של הישראלי אמיר כבירי כנגד ולז' מוסטאר. אוהדי ולז' מוסטאר מחו כנגד הקבוצה בבעלותו של הישראלי והניפו שלטים אנטישמיים כולל שימוש בצלבי קרס. בדצמבר בוטלה הקרנת הסרט התיעודי "התזמורת" בבימויו של עופר פנחסוב בפסטיבל הסרטים בקוריאה הדרומית. מטעם מנהלי האירוע נמסר: .

## לפני האירוויזיון
### הכוכב הבא לאירוויזיון 2024
[ממוזער|שופטי הכוכב הבא לאירוויזיון 2024. למעלה מימין לשמאל: [איתי לוי, עדן חסון ורן דנקר. למטה מימין לשמאל: אסף אמדורסקי, קרן פלס ושירי מימון.]]
[ממוזער|200px|[אריק סיני השתתף גם בעונת הכוכב הבא לאירוויזיון. הוא הודח בשלב שמינית הגמר.]]
נציגת ישראל לאירוויזיון 2024, עדן גולן, נבחרה באמצעות התוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון 2024", שהופקה על ידי טדי יזמות והפקות ושודרה בקשת 12. את התחרות הנחו רותם סלע ואסי עזר, ופאנל השופטים הורכב מאסף אמדורסקי, קרן פלס, שירי מימון, איתי לוי, רן דנקר ועדן חסון. בכל תוכנית השופטים היוו 60% מכלל ההצבעה (10% עבור כל שופט), ו-40% הנוספים הורכבו מקולות הקהל.

צילומי התוכנית החלו ב-10 בספטמבר 2023 באקספו תל אביב. עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל נדחו הצילומים. שידוריה החלו ב-20 בנובמבר. תחילה היו אמורים לעלות לאוויר ב-31 באוקטובר, אך הם נדחו בשנית בעקבות נפילות הלוחמים ברצועת עזה באותו היום.

התוכנית חולקה לכמה שלבים עיקריים:
# שלבי האודישנים – בכל תוכנית שודרו כחמישה מתמודדים. כל משתתף נדרש לעבור את רף 70% כדי לעבור לשלב הבא. בין המשתתפים באודישנים נמנים יונתן ביטון, אריק סיני, עידו ברטל, מיקה משה ויהודה סעדו. שאולי גרינגליק צלח את מבחן הבד כששר את "עטלף עיוור" של חנן בן ארי. ב-26 בדצמבר נפל חלל בלחימה ברצועת עזה. שלב האודישנים האחרון שודר ב-27 בדצמבר 2023 לזכרו, ובסופו 35 מתמודדים העפילו לשלב הבא.
# שלב סגירת הנבחרת – במהלך תקופה זו צומצמו 35 המתמודדים שהעפילו לשלב זה ל-14 בלבד. כל מתמודד הצטרך לקבל ארבעה כחולים מהשופטים לכל הפחות על מנת שיוכל לעבור לשלב הסינון השני, שנערך בקרב השופטים בלבד באופן חשאי. אלו שקיבלו פחות מארבעה כחולים הודחו אוטומטית, ואילו הבודדים שקיבלו את מרב ההצבעות נכנסו אוטומטית לנבחרת – "14 הנבחרים".
# שלב הספה החמה הראשון – בשלב זה חולקה הנבחרת לשניים. כל מתמודד עלה בתורו לבצע את שירו, וקבע את רף ההצבעות שהמתחרה הבא צריך לעבור. לדוגמה: אם משתתף א' זכה ל-70% מכלל ההצבעה, על מתמודד ב' לצבור לפחות 71% על מנת לעבור לשלב הבא. בסוף כל תוכנית הודח המשתתף שצבר את הציון הנמוך ביותר באותו ערב.
# שלב הדו-קרב הראשון – בשלב זה חולקה הנבחרת פעם נוספת לשניים. כל זוג מתמודדים התחרה בדו-קרב. שלושת המתמודדים שהפסידו, הועמדו להדחה. בסוף כל תוכנית הודח משתתף אחד.
# שלב הדואטים – הנבחרת חולקה לזוגות. הזוג שקיבל את הציון הנמוך ביותר הועמד להדחה. רק מתמודד אחד מתוך הזוג המועמד הודח לגמרי מהתחרות. בשלב זה הנבחרת צומצמה לתשעה.
# שלב הספה החמה שני – זהה לשלב הקודם.
# שלב הדו-קרב השני – זהה לשלב הקודם.
# שלב שמינית הגמר – בשלב זה כל המתמודדים זכו לבצע את השיר שבחרו לצד זמר נוסף, שזהותו נחשפה במהלך הביצוע. בין האמנים שהשתתפו בשלב זה נמנים מרגלית צנעני, נטע ברזילי, נסרין קדרי, רוני דלומי וגלי עטרי.
# שלב רבע הגמר – בשלב זה כל מתמודד הקדיש שיר לאדם קרוב אליו. באמצע הביצוע הוקרן סרטון ברכה מאותו אדם. הנבחרת חולקה לצמדים, וכל זוג התחרה זה בזה. שלושת המתמודדים שקיבלו את הציון הנמוך ביותר הועמדו להדחה. מתוכם רק משתתף אחד הודח מהתחרות.
# שלב חצי הגמר – במשדר הראשון התחרו המתמודדים על כרטיס כניסה אחד לגמר. במשדר השני המתמודד שקיבל את הציון הנמוך ביותר הודח מהתחרות, ואילו השלושה האחרים העפילו לגמר.

#### הגמר
הגמר התקיים ב-6 בפברואר 2024 והורכב משני סבבים. בסיבוב הראשון, נערכו שני צמדי דו-קרב בין המתמודדים, בהם זה עם הציון הגבוה ביותר עבר לשלב הבא. לכל שופט הייתה אפשרות להעניק 5% מההצבעה. בתום הסיבוב הראשון הצופים בחרו על ידי הצבעה ביישומונים "Mako" וכאן מתמודד אחד מתוך שני המפסידים בדו-קרב, שיצטרף לסיבוב השני.

בפתיחת הערב שרו כל ארבעת המתמודדים את השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2023, "Unicorn" ואת השיר "מחוזקים לעולם" של אברהם טל. בנוסף, הופיעה נועה קירל עם השיר "חי" של עפרה חזה, שייצג את ישראל באירוויזיון 1983.









בסיבוב השני התמודדו שלוש המבצעות הנותרות מול השופטים והקהל. לאחר ההופעה האחרונה נפתחה ההצבעה לצופים. במהלך הצבעת הצופים, כל שופט מסר את הצבעתו בהתאם לשיטת האירוויזיון: 12 נקודות לביצוע האהוב ביותר, ועשר ושמונה נקודות לשני הביצועים האחרים בהתאמה. ההצבעה התחלקה בצורה שווה בין השופטים והצופים - 50% לכל קבוצה. סך כל הנקודות שניתנו לשופטים לחלק בין שלוש המבצעות הוא 180 וכך גם לקהל הצופים.

בנוסף, הופיעה משפחתו של חלל צה"ל שאולי גרינגליק עם השיר "בסוף הכל חולף" של עומר אדם, כשברקע מנוגנת הקלטת הסקיצה של גרינגליק המנוח, שתכנן להופיע עם השיר בשלב סגירת הנבחרת של התחרות.





### בחירת השיר
[ממועזר|250px|ממוזער|[סתיו בגר עורר מחלוקת בין יוצרי השיר, על כך שדרש לקבל קרדיט גם ככותב השיר.]]
מייד לאחר זכייתה של גולן בתחרות, שלח תאגיד השידור הישראלי הזמנות ליותר מ-30 יוצרים ישראלים לכתוב ולהגיש שיר לוועדה מקצועית. ב-16 בינואר 2024 פרסם תאגיד השידור הישראלי את התקנון לבחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון. נקבע כי לא תהיה הגבלה לשפה בה ייכתב השיר, אולם לראשונה נוסף גם תנאי שקבע כי עליו "לכלול לכל הפחות משפטים בודדים בשפה העברית". את השירים היה ניתן להגיש עד ל-11 בפברואר 2024.

ב-17 בפברואר 2024 פרסם התאגיד כי נבחר השיר הישראלי לאירוויזיון, "October Rain". ב-19 בפברואר דווח על סכסוך בין יוצרי השיר. תחילה כתבו את "October Rain" קרן פלס ואבי אוחיון. סתיו בגר הצטרף אליהם בשלב מאוחר יותר. בגר דרש לקבל קרדיט ככותב, ואילו אוחיון התנגד לכך. באתר *Euromix* הישראלי נכתב שהושגה פשרה בין היוצרים, ושבגר יקבל קרדיט על הלחן ועל ההפקה.

ב-20 בפברואר פרסם העיתונאי ערן סויסה שכמה מהיוצרים ששלחו שיר לבחינת הוועדה המקצועית של תאגיד השידור טוענים כי הליך הבחירה לא היה הוגן. לטענתם, הבחירה הייתה צפויה מראש, שכן בגר מיוצג בסשן 42 כמו עדן גולן המבצעת, ופלס היא ידידה של יואב צפיר ושל טמירה ירדני מהפקת "הכוכב הבא לאירוויזיון". הפזמונאית חמוטל בן זאב, שכתבה בעבר את השירים "עולה עולה" ו"אמן", שייצגו את ישראל בתחרויות קודמות, הצהירה: . מ"כאן" נמסר בתגובה: .

ממוזער|ימין|250px|לוגו "השיר שלנו לאירוויזיון 2024".
ב-21 בפברואר, לפני שנחשף השיר לציבור, נודע כי איגוד השידור האירופי שוקל לפסול אותו מהשתתפות באירוויזיון בטענה שיש בו מסרים פוליטיים, בניגוד לכללי התחרות. מילות השיר קשורות לטבח שבעה באוקטובר, שבעקבותיו פרצה מלחמת חרבות ברזל שעוררה מחאות ברחבי העולם. תאגיד השידור הישראלי הצהיר כי הוא נמצא בדיאלוג עם ה-EBU בעניין השיר שייצג את ישראל באירוויזיון. ב-22 בפברואר נחשפו מילותיו של השיר. שר התרבות מיקי זוהר כתב לאיגוד השידור האירופי כי . בהמשך, גם השיר "October Rain" וגם "Dance Forever", שהגיע למקום השני בבחירה הפנימית של הוועדה, נפסלו על ידי ה-EBU.

ב-3 במרץ נודע כי תאגיד השידור הישראלי ישנה את מילותיו של "October Rain", על מנת שיעמוד בכללי איגוד השידור האירופי. מאוחר יותר באותו היום נחשף כי שם השיר שונה ל-"Hurricane". באותו היום ביקש ה-EBU מיוצרי השיר לשנותו פעמיים נוספות. ב-5 במרץ הגישו מטעם "כאן" את גרסתו הסופית של השיר. יומיים אחר-כך אושרה השתתפות השיר באופן רשמי. רוב מילות השיר לא שונו, אך שינוי משמעותי נעשה במשפטים בעברית בסופו.

ב-10 במרץ הושמע "Hurricane" לראשונה במופע "השיר שלנו לאירוויזיון 2024", ששודר בערוץ כאן 11 בהנחיית ליאור סושרד.

### קידום
[ממוזער|250px|עדן גולן, נציגת ישראל לאירוויזיון 2024, נפגשה עם [נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג ורעייתו מיכל.]]
אווירת המלחמה לא אפשרה לתאגיד השידור הישראלי לקדם את "Hurricane" כפי שעשה עם "Unicorn". לא פורסמו לו רמיקסים רשמיים, ואירוע "Israel Calling", שנערך מדי שנה בתל אביב-יפו, לא התקיים בשל הנחיות פיקוד העורף. ב-25 במרץ נחשף כי את המשלחת הישראלית לאירוויזיון תטיס חברת "אל על" במסגרת הסכם שיתוף פעולה שנחתם בינה לבין כאן 11. ב-2 באפריל נפגשה גולן עם נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג ורעייתו מיכל במשכן הנשיא.

## קריאות להחרמת ישראל מהתחרות
### פוליטיקה באירוויזיון
תחרות האירוויזיון, שהחלה את דרכה כאירוע בידורי שנועד לקדם אחווה תרבותית בין מדינות אירופה, הוגדרה באופן רשמי כפלטפורמה א-פוליטית. הכללים הרשמיים של איגוד השידור האירופי (EBU) אוסרים על הבעת עמדות פוליטיות במילות השירים, בהופעות או בהתבטאויות של המשתתפים. מטרת האיסור היא לשמר את רוח האירוע כאירוע חגיגי ומאחד, החוצה גבולות מדיניים, דתיים ותרבותיים, תוך התמקדות במוזיקה וביצירתיות.

עם זאת, הניסיון לנתק לחלוטין בין פוליטיקה לבין מופעים בין-לאומיים רחבי היקף מסוג זה לא תמיד צולח. מחקר אקדמי שכתבה קלרה לינדוול מאוניברסיטת אופסלה מתאר את האירוויזיון כפורום שמשמש בפועל כזירה להבעה פוליטית, על אף הגדרתו הרשמית כאירוע א-פוליטי. מדינות, אמנים וקהל הצופים מצאו דרכים עקיפות או סמליות להעברת מסרים פוליטיים, בין אם באמצעות סימנים חזותיים, בחירת מילות השירים, תלבושות או מחוות. חלק מהמשתתפים אף בוחרים להביע עמדות באופן מפורש, גם במחיר של הפרת הכללים וסנקציות אפשריות מצד המארגנים.

למרות האיסור הרשמי על תכנים פוליטיים, גם לפני 2024 שימשה תחרות האירוויזיון כבמה לעמדות ומחאות פוליטיות. כך למשל, באירוויזיון 2016, הזמרת ג'מאלה מאוקראינה זכתה עם השיר "1944", שעסק בגירוש הטטרים מקרים בידי ברית המועצות – מסר שפורש כביקורת מרומזת על סיפוח חצי האי לרוסיה שנתיים קודם לכן. בשנת 2019, להקת הטארי האיסלנדית הניפה דגלי פלסטין בעת שקיבלה את ניקוד הקהל באירוע בתל אביב-יפו, כמחאה פוליטית גלויה נגד מדינת ישראל. ב-2009, המשלחת הגיאורגית נפסלה לאחר שסירבה לשנות את שמה של היצירה "We Don't Wanna Put In", שנתפס כרמז ישיר לנשיא רוסיה ולדימיר פוטין, על רקע המלחמה בין המדינות. גם משלחות ישראליות בעבר עוררו שאלות לגבי פוליטיזציה של האירוע. כך למשל, לפני אירוויזיון 2007 זומנו נציגי המשלחת לבירור בעקבות חשד שמילות השיר "Push the Button" של להקת טיפקס" מכוונות נגד איראן בעקבות דיווחים על תוכניתה הגרעינית; מנגד, מארגני האירוויזיון סירבו למנוע את הופעת פינגפונג באירוויזיון 2000, למרות הכרזת חבריה על כוונתם להניף דגלי סוריה על רקע שיחות השלום בין ישראל לסוריה.

### לפני האירוויזיון
[ממוזער|250px|[בשאר מוראד, זמר פלסטיני, שניסה לייצג את איסלנד באירוויזיון 2024, התנגד להשתתפותה של ישראל בתחרות.]]
במהלך פסטיבל סן רמו, הקדם האיטלקי לאירוויזיון, קראו גאלי ודארגן ד'אמיקו להפסקת אש במלחמת חרבות ברזל, כשהראשון מבניהם אף הצהיר כי יש לעצור את רצח העם שלכאורה מבוצע על ידי מדינת ישראל נגד העם הפלסטיני ברצועת עזה. אלון בר, שגריר ישראל באיטליה, האשים את גאלי בניצול בימת הפסטיבל להפצת שנאה ופרובוקציות שקריות. הוא הוסיף כי הפקת האירוע הייתה יכולה להביע סולדריות עם קורבנות הטבח בפסטיבל נובה. מפיק פסטיבל סן רמו 2024, אמדאוס, הגיב לטענת שגריר ישראל באיטליה, וטען כי יש לעצור כל מלחמה בעולם. הוא הוסיף ואמר כי האמנים המתחרים שלחו מסרי שלום בהתאם לרוח הפסטיבל. נשיא התאחדות העם הפלסטיני באיטליה, מוחמד חנון, שיבח את גאלי על הצהרותיו במהלך הפגנה שאורגנה במילאנו. בתגובה לכך פרצו הפגנות פרו-פלסטיניות מחוץ למרכזי RAI בערים שונות למשך ארבעה ימים החל מ-13 בפברואר. כמה עובדים ב-RAI חתמו על הצהרה הסולדת מהצהרותיו של סרג'ו.

השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 עוררה מחלוקת באיסלנד. על-אף ההצהרה הרשמית שפרסם תאגיד השידור הלאומי (RÚV) במדינה בדבר השתתפותה של איסלנד בתחרות, נשלחו עצומות מחאה מטעם אגודת המוזיקאים של איסלנד (FTT) ופעילי תנועת ה-BDS, שגרמו ל-RÚV לשנות את הצהרתו ולקבוע כי יתאפשר לזוכה ה-*Söngvakeppnin 2024* לוותר על זכות ייצוג המדינה בתחרות. בשאר מוראד, זמר ממזרח ירושלים שהגיע למקום השני בקדם, השתתף באירוע ה-"Falastinvision" ("פלסטינויז'ן") במאלמה, כמחאה על גמר אירוויזיון 2024.

עד דצמבר 2023 קיבל תאגיד השידור האירי (RTÉ) למעלה מ-465 מיילים הקוראים לו להצהיר בפומבי על החרמת ישראל מהתחרות. עם זאת, RTÉ הגיב כי תחרות הזמר של האירוויזיון היא לא אירוע פוליטי. מייקל קילי, יו"ר המשלחת האירית לאירוויזיון, אף הוסיף כי הוא יצודד בכל החלטה שאיגוד השידור האירופי ינקוט. זמן קצר לפני משדר ה-*Eurosong 2024*, אירוע הקדם של המדינה לאירוויזיון, הביעו במבי ת'אג ואריקה-קודי את התנגדותם להשתתפות ישראל באירוויזיון 2024. מאז שידור הגמר של *Eurosong 2024* התקבלו ב-RTÉ למעלה מ-1,400 מיילים בנושא השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 – כ-1,000 מתוכם היו בעל תוכן זהה, ונשלחו על ידי כתובות מייל שונות.

בחודש ינואר 2024 הודיע יו"ר מחלקת התרבות, הילדים והנוער ב-DR, תאגיד השידור הדני, כי הוא יתמוך בהשתתפותה של ישראל בתחרות. הדבר עורר כמה הפגנות מחוץ למשרדיו במהלך חשיפת המתמודדים בקדם הדני. אף אחד מהמתחרים לא הביע את תמיכתו הגלויה בחרם על ישראל. אולם מאוחר יותר הצהיר אובלו על התנגדותו להשתתפות ישראל באירוויזיון.

לאחר חשיפתו כנציג הממלכה המאוחדת לאירוויזיון 2024 התברר שבאוקטובר חתם אולי אלכסנדר על עצומה של עמותת הלהט"ב "Voices4London" על פיה ישראל מנהלת מדיניות אפרהיידית נגד הפלסטינים ומשתמשת ב"פרופוגנדה ציונית" ברשתות. שגרירות ישראל בלונדון, כמו גם דובר ממשלת ישראל בממלכה, מתחו ביקורת על דעותיו הפוליטיות, וטענו כי שליחת אמן כזה לאירוויזיון מעודדת שפה דה-הומניזית כלפי ישראלים. ה-BBC הצהיר כי אין לדעותיו האישיות של אלכסנדר משקל בבחירתו לייצוג המדינה בתחרות.

### תקריות בולטות מטעם נציגי המדינות
[ממוזער|250px|ימין|[במבי ת'אג במהלך החזרה הגנרלית לגמר אירוויזיון 2024.]]
ב-29 במרץ 2024 פורסמה הצהרה משותפת של כמה מנציגי המדינות האחרות בתחרות, דוגמת גוטה (), במבי ת'אג (), יולנדה (), מגארה (), מוסטי (), נמו (), אולי אלכסנדר (), סאבה (), סילבסטר בלט () ו-Windows95man (), הקוראת להפסקת אש מיידית בלחימה בין ישראל לחמאס, וכן לשחרור החטופים במלחמת חרבות ברזל.

הופעתם של אלקטריק פילדס, נציגי , התחילה בצילום של זכריה פילדינג על רקע שחור, כשהוא מואר באורות בצבעי הקשת. עם התקדמות השיר זזה המצלמה מעט אחורה, וחושפת את מייקל רוס מאחורי פילדינג מנגן בסינתיסייזר. פילדינג לובש שמלה לבנה עם עיטורים בכתפיים. הבמה מוארת בצבעי אדום, בורדו, צהוב וחום. לאחר הקרנת סרטון קצר על המסך הגדול בבמה מצטרפים לפילדינג שלושת זמרי הליווי: ברנדן מקלין, אליסון ג'ייסי וסימי ואוטה. מאוחר יותר עולה לבמה נגן הדידג'רידו פרד לאונה. לאחר התחרות הצהיר לאונה כי הציור שצייר על בטנו הוא אבטיח בין שני נהרות – סמל המאבק לעצמאות הרשות הפלסטינית.

במהלך מסיבת העיתונאים של המדינות שהעפילו לגמר משלב חצי הגמר השני אירעו כמה תקריות בולטות: נציג , יוסט קליין, כיסה את עצמו בבד דגל הולנד, על מנת שלא להסתכל על גולן. נציגת , מרינה סאטי, הניחה את ראשה על השולחן והעמידה פני ישנה כשגולן דיברה במסיבת העיתונאים. נציג/ת אירלנד, במבי ת'אג, אמר/ה לתקשורת שהוא/היא בכת/ה כשנודע לה/ו שישראל העפילה לשלב הגמר: "האהבה תמיד תגבור על השנאה" - אמר/ה. בנוסף, התעמת/ה עם איתי בצלאלי הסטייליסט של גולן, ואף נעדר/ה מהבמה באחת החזרות.

[ממוזער|מחאה להט"בית ופרו-פלסטינית נגד האירוויזיון בטענה שהוא "[פינקוושינג (להט"ב)|צובע בוורוד" את ישראל, ברצלונה, קטלוניה, ספרד (אפריל 2024)]]
אל החזרה הראשונה שלו/שלה על בימת התחרות עלה/עלתה במבי ת'אג, נציגת אירלנד, עם כיתוב בכתב האוגם האומר "הפסקת אש" ו"שחרור פלסטין". ה-EBU אסר על צורת האיפור הזו, והמילים שונו ל"כתר המכשפה". כשישב/ה בחדר הירוק במהלך משדר הגמר הונח לצידו/ה בובת אבטיח, כסמל למאבק של העם הפלסטיני לעצמאותו. בערב הגמר עלתה נציגת פורטוגל, יולנדה, לבמה עם אצבעות מעוטרות בדוגמה של כאפייה שחורה-אדומה. גם אריק סעדה, שפתח את משדר חצי הגמר, החזיק בידו כאפייה.

קריאות בוז נשמעו כמחאה בקהל גם כשהנציגה הישראלית עלתה לבמה במהלך שלבי התחרות. מפיקי האירוע נאלצו להנמיך את הווליום (עוצמת השמע הנכנס) של המיקרופונים המפוזרים ביציעי הקהל באירוויזיון – בעת ההופעה של גולן – כדי שקריאות הבוז לא יישמעו לצופים בבית.

### מחאות ברחבי שוודיה וקריאות פוליטיקאים אירופיים
ב-1 בפברואר 2024 הגישה מפלגת השמאל הספרדית פודמוס הצעה לפרלמנט הקוראת לממשלת ספרד ולתאגיד השידור RTVE לפעול נגד השתתפותה של ישראל באירוויזיון ולשכנע מדינות נוספות להצטרף לדרישה. בסלובניה, חברי הפרלמנט האירופי מטעם המדינה, מטיאז' נמש ואירנה יובבה, הצהירו באופן דומה כי יש להשעות את ישראל מהתחרות. ב-7 במרץ 2024 קראו שרת התרבות בנדיקט לינארד ושר התקשורת בנג'מין דאל בממשלת בלגיה להדחת ישראל מתחרות האירוויזיון כל עוד נמשכת המלחמה ברצועת עזה. לינארד השוותה את המצב להחרמת רוסיה מהתחרות לאחר פלישתה לאוקראינה, והודיעה כי תפנה לתאגיד השידור RTBF בבקשה להעביר את הביקורת ל-EBU, שהבהיר כי תאגיד השידור הישראלי עומד בכל הכללים ואינו כפוף לממשלה, ולכן לא יורחק מהתחרות.

במהלך אירוויזיון 2024 נערכו במאלמה הפגנות ענק נגד השתתפותה של ישראל, על רקע הלחימה בעזה. עם אישור השתתפותה הרשמי של ישראל, החלו מפגינים פרו-פלסטיניים לפקוד את העיר ולרסס כתובות גרפיטי וכתמי דם על שלטי האירוויזיון. לאורך שבוע התחרות נערכו הפגנות מתמשכות, בעיקר בסביבת האולם המארח, ובהן תהלוכות שקראו להדחת ישראל מהאירוע. כ-12,000 איש השתתפו במחאות, בהם גם האקטיביסטית הסביבתית גרטה טונברג. המפגינים נשאו דגלי פלסטין, קראו להפסקת אש, והשמיעו סיסמאות נגד ישראל. המשטרה המקומית נערכה בכוחות מתוגברים, כולל פריסת מסוקים וצלפים על גגות. במקביל נערכה בעיר תחרות שירים אלטרנטיבית בשם "FalastinVision", כהבעת מחאה על השתתפות ישראל. בעקבות המתיחות, פיקוד העורף בישראל אף פרסם אזהרת מסע לשוודיה כשבוע לפני קיום התחרות. נציגת ישראל הוחזקה בבידוד, התראיינה לכלי תקשורת ישראליים בלבד, לא השתתפה באירועי יח"צ רשמיים, ונעה בליווי אבטחה כבדה.

#### מאלמה כמעוז מוסלמי בשוודיה
מאלמה, העיר השלישית בגודלה בשוודיה, הפכה בעשורים האחרונים לסמל לשינויים דמוגרפיים באירופה ולמוקד מרכזי של האוכלוסייה המוסלמית במדינה. כ-350 אלף תושבים חיים בעיר, כאשר בין 150 ל-200 אלף מהם משתייכים לקהילות מוסלמיות או מהגרים ממדינות מוסלמיות, בעיקר עיראק, אפגניסטן, סוריה, לבנון וסומליה. רבים מהמהגרים בעיר חיים בעוני, אחוז האבטלה בקרבם גבוה במיוחד, ובאזורים מסוימים שיעור ההצבעה למפלגות אנטי-ממסדיות גבוה במיוחד. כל אלה הפכו את מאלמה לעיר המתמודדת עם אתגרים חברתיים, תרבותיים וביטחוניים מתמשכים – ובמקביל גם לזירה פוליטית טעונה, במיוחד סביב נושאים של זהות, הגירה ואירועים בין-לאומיים כמו האירוויזיון.

### קריאות לחרם מאוקראינה
הבחירה בגולן לייצג את ישראל בתחרות עוררה ביקורת באוקראינה, בשל טענות כי גולן הביעה במעשיה תמיכה בסיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה בשנת 2014. גולן, ששהתה ברוסיה במשך שנים ארוכות, השתתפה בשנת 2016 בתחרות שירה, ששודרה בטלוויזיה הרוסית והתקיימה בשטח חצי האי קרים, לאחר סיפוחו. עובדה זו הובילה להכללתה ברשימה הוולונטרית האוקראינית "Mirotvorets", המונה אישים הנתפסים כמשתפי פעולה עם השלטון הרוסי או כתומכים במדיניותו נגד אוקראינה. בנוסף, גולן השתתפה בשנת 2018 בעונה החמישית של "The Voice Kids Russia", תחת הדרכתה של הזמרת הרוסייה פלאגיה, הידועה בעמדותיה הפוליטיות נגד אוקראינה. גופי תקשורת אוקראיניים תיארו את הבחירה בה לנציגת ישראל כ"בחירה שגויה", תוך הדגשת הקשרים התרבותיים והאמנותיים ההדוקים שלה עם רוסיה.

## באירוויזיון

ישראל ביקשה מאיגוד השידור האירופי להשתתף בחצי הגמר השני, שנערך ב-9 במאי בשל הסמיכות ליום הזיכרון לשואה ולגבורה. בהתאם לכך, היא שובצה לחלקו השני של אותו מופע.

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. ישראל הופיעה כמדינה ה-14, אחרי  ולפני .

בישראל שודרו כל שלוש התוכניות בכאן 11. הפרשנים היו אסף ליברמן ועקיבא נוביק. יואב צפיר הצטרף אליהם במופע הגמר. שלב הגמר שודר גם ברדיו דרך כאן 88, כאן תרבות וכאן ב.

ה"גלויות" הן קטעי וידאו קצרים בני 40 שניות, שמוקרנים במהלך שידור הטלוויזיה ותכליתם לאפשר מעבר חלק ככל הניתן בין שיר לשיר בעיצובה השונה של הבמה. לקראת אירוויזיון 2024 הוחלט כי נושא ה"גלויות" השנתי יהיה שני שירי עבר מכל מדינה. לאחר הקרנת שני השירים הנבחרים הוצג וידאו קצר על הנציג העכשווי של אותה המדינה, שצולם על ידו במצב סלפי. ישראל בחרה להציג את אורנה ומשה דץ, נציגי המדינה באירוויזיון 1991, שדורגו במקום השלישי, ואת דנה אינטרנשיונל, זוכת אירוויזיון 1998.

### חצי הגמר
גולן השתתפה בחזרות טכניות למופע ב-30 באפריל וב-3 במאי. לאחר מכן השתתפה בעוד שלוש חזרות גנרליות ב-8 וב-9 במאי.

הופעתה של ישראל נפתחה כשגולן עומדת במרכזו של מעגל פנסים גדול. לאורך הביצוע מפוזר עשן סמיך על הרצפה. במחצית הפזמון הראשון מצטרפים חמשת הרקדנים של גולן, שנתלים על הפנסים בתנוחות שונות. בקטע המעבר בין הפזמון לבית השני מרימים את גולן לאוויר, ומובילים אותה למרכז הבמה. בפזמון השני הופכת הבמה לכחולה, כשבמרכזה יש אור צהוב קטן. ברגע השיא הבמה הופכת כולה לצהובה. כשגולן מבצעת את הקטע העברי נראית מאחוריה שמש שוקעת. הביצוע בוים על ידי צפיר ואביחי חכם.

על-אף האיסור המפורש מאיגוד השידור האירופי להעביר מסרים פוליטיים לקהל דרך המופע, הצהיר הבמאי לאחר התחרות על כמה מוטיבים בביצוע שהזכירו את טבח השבעה באוקטובר. השמלה של גולן, שעוצבה על ידי אלון ליבנה ואיתי בצלאלי, כוללת באזור החזה את הספרה "7", כסמל לתאריך הטבח, 7 באוקטובר 2023. האור הצהוב שבוקע מהבמה הוא סמל להחזרת החטופים הישראלים ברצועת עזה כפי שמוכר בסרט מודעות צהוב. תנועת הריקוד, בה גבר ואישה מנסים להחזיק אחד את השני בזמן ה"סופה", אזכרה את אירוע החטיפה של נועה ארגמני ובן-זוגה אבינתן. קטע ההובלה של גולן למרכז הבמה מסמל את החטיפה של עמית סוסנה, בה הוחזקה על גבי כתפיהם של החוטפים.

בסוף המופע הוכרז כי ישראל סיימה את הערב בין עשר המדינות שהעפילו לשלב הגמר. מאוחר יותר התברר כי היא דורגה במקום הראשון עם 194 נקודות.

### גמר
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
250px|ממוזער|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
ממוזער|250px|עדן גולן בחזרות לגמר אירוויזיון 2024.
זמן קצר לאחר שידור חצי הגמר הראשון נערכה מסיבת עיתונאים בהשתתפות נציגי המדינות שהעפילו לשלב הגמר. באותו הערב נערכה הגרלת הקצאה שקבעה באיזו מחצית תופיע כל מדינה בגמר. מעבר לשתי האפשרויות הרגילות, הוסיף איגוד השידור האירופי אפשרות שלישית, בחירת ההפקה. מדינה שתוגרל ל"בחירת ההפקה" תשתבץ בהתאם להחלטת הנהלת האירוע. ישראל שובצה להתחרות בהתאם לקביעת המפיקים. ב-10 במאי פורסם סדר ההופעות המדויק של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. ישראל שובצה כהופעה השישית, אחרי  ולפני . אולם עם השעיית הולנד מהתחרות, הפכה ישראל להופעה החמישית בסדר.

לקראת המופע השתתפה גולן בשלוש החזרות הגנרליות לגמר, ב-10 וב-11 במאי. בחזרה השנייה דירגו ומסרו צוותי השיפוט את הצבעותיהם. במופע הגמר, בתום הקראת הניקוד שהעניקו צוותי השופטים, דורג השיר הישראלי במקום ה-12 עם 52 נקודות. בהצבעת הקהל הוא דורג במקום השני עם 323 נקודות. כך, בתום הקראת הניקוד מהצבעות הקהל בבית, שהתווסף לניקוד מהשופטים, סיים השיר במקום החמישי עם 375 נקודות.

### הצבעה
במהלך שלושת המופעים העניקה כל מדינה שני סטים של הצבעה (הקהל והשופטים של אותה המדינה). מספר הנקודות ששתי הקבוצות יכולות להעניק נע בין 1–8, 10 ו-12 נקודות. ההרכב המדויק של חבר השופטים הלאומי ופירוט הנקודות שלהם ושל הקהל של כל מדינה פורסמו לאחר הגמר. חבר השופטים הישראלי הורכב מירון אשבל, קובי מרימי, מאי ספדיה, עדן דרסו ומיה אופל דרוקמן. בחצי הגמר השני הגיעה ישראל למקום הראשון עם 194 נקודות. תשע מדינות ושאר העולם העניקו לישראל את "12 הנקודות" בחצי הגמר. ישראל העניקה בגמר את 12 הנקודות שלה ל (שופטים וקהל).

מגישת הנקודות מטעם ישראל במשדר הגמר הייתה מאיה אלקולומברה.

#### נקודות שהוענקו לישראל
##### חצי הגמר

##### גמר

#### נקודות שישראל העניקה
##### חצי הגמר

##### גמר

#### תוצאות הצבעה מפורטות
##### חצי הגמר
החל מאירוויזיון 2023 המדינות העולות מחצאי הגמר אל הגמר נקבעות רק על בסיס הצבעות הקהל. נוסף על כך, משנה זו, קהל במדינות אשר לא משתתפות בתחרות יכול אף הוא להצביע. כל ההצבעות של המדינות האחרות אשר לא משתתפות מחוברות יחד לסל הצבעות נוסף של 1–8, 10 ו-12 נקודות ונקרא הצבעות שאר העולם.

##### גמר
צוותי השיפוט בתחרות מונים חמישה אנשי מקצוע בתעשיית המוזיקה, אזרחי המדינה אותה הם מייצגים. שמותיהם פורסמו לפני התחרות בשם השקיפות. כל צוות שיפוט דירג את 26 השירים שהתחרו בגמר על פי יכולות ווקאליות, ההופעה על הבמה, הרכב השיר ומקוריותו. בנוסף, נאסר על כל שופט להיות קשור בצורה כלשהי עם אחד האמנים המתחרים. הדירוגים האישיים של כל שופט וכן תוצאות הצבעות הקהל פורסמו זמן קצר לאחר מכן.

## לאחר האירוויזיון
ממוזער|207x207px|במצעד ההצדעה לישראל, ניו יורק 2024
ב-12 במאי חזרה גולן לישראל. בפוסט שפרסמה באינסטגרם לאחר חזרתה כתבה: . באותו היום התקשר ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו אליה, ובירך אותה על הישגה בתחרות.

ב-14 במאי השתתפה גולן בפרק סאטירי בתוכנית "ארץ נהדרת", שצחק על מתחרים אחרים באירוויזיון שקראו להדחת ישראל — במהלכו גולן "סולחת" להם ומשחררת אותם מה"שבי" בידי שר הביטחון יואב גלנט.

ב-18 במאי ביצעה גולן את הגרסה המקורית לשיר "October Rain" בכיכר החטופים והנעדרים. ביוני השתתפה במצעד ההצדעה לישראל בניו יורק, כאורחת הפדרציה היהודית של ניו יורק, לצד ראש העירייה אריק אדמס. ב-25 בספטמבר פרסמה את שירה הראשון מאז האירוויזיון, "Older". ב-7 באוקטובר 2024 ביצעה גולן את "October Rain", באירוע זיכרון של שגרירות ישראל באו"ם לציון שנה לטבח שבעה באוקטובר.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 2024