open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ce soir-là

"**Ce soir-là**" (בעברית: "**הערב**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הצרפתי פרנסואה דגלט. השיר, שנכתב על ידי פייר דורסי והולחן על ידי , ייצג את מונקו באירוויזיון 1960.

## רקע
בדומה לשירי התקופה, השיר בוצע בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומד דגלט, המדבר אל אהובתו שנפרדה ממנו ומנסה לשכנע אותה לחזור אליו.

## באירוויזיון

ב-29 במרץ 1960 הופיע דגלט על בימת האירוויזיון. הוא שר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי אוסטריה. עם סיום ספירת הקולות הגיע למקום השלישי עם 15 נקודות.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1960
קטגוריה:שירי מונקו באירוויזיון
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירי אהבה
בוריס ויינשטיין (מדען)

**בוריס ויינשטיין** (ברוסית: **Борис Константинович Вайнштейн**; 10 ביולי 1921, מוסקבה - 28 באוקטובר 1996, מוסקבה) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בתחום קריסטלוגרפיה.
## קורות חיים
בוריס ויינשטיין נולד בשנת 1921 במוסקבה למשפחה יהודית.

לאחר סיום לימודי בית ספר ויינשטיין החל ללמוד פיזיקה באוניברסיטת מוסקבה וסיים אותה בשנת 1945. בשנת 1947 הוא סיים לימודי הנדסה במכון לפלדה ומתכות.

לאחר סיום הלימודים ויינשטיין החל לעבור במכון לקריסטלוגרפיה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות.

בשנת 1955 ויינשטיין סיים עבודת תואר שלישי. בשנת 1962 הוא מונה למנהל מכון לקריסטלוגרפיה בו עבד.

בשנת 1976 ויינשטיין התקבל כחבר באקדמיה למדעים של ברית המועצות.

ויינשטיין התמחה בחקר המבנה הפנימי של גבישים וחלבונים. הוא היה בין הראשונים שניצל למטרה זו התמרת פורייה.

בשנת 1979 ביחד עם עובדי המכון ולדימיר פרידקין וולדימיר אינדבום הוא כתב ספר "קריסטלוגרפיה מודרנית" ב-4 כרכים. הספר תורגם לאנגלית.

משנת 1982 ועד ל-1996 ויינשטיין היה עורך ראשי של כתב עת מדעי "קריסטלוגרפיה".

על פעילותו בתחום המדע לוויינשטיין הוענק עיטור לנין, עיטור הדגל האדום של העמל ועיטור ההצטיינות למען המולדת. בשנת 1990 הוענק לו פרס אוולד של האיגוד הבין-לאומי לקריסטלוגרפיה.

ויינשטיין נפטר בשנת 1996 ונטמן בבית העלמין וגנקובסקויה.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* ביוגרפיה

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:קריסטלוגרפים יהודים
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1921
קטגוריה:נפטרים ב-1996
מאליה בייקר

**מאליה בייקר** (באנגלית: **Malia Baker**; נולדה ב-18 בדצמבר 2006) היא שחקנית קנדית. היא ידועה בעיקר בזכות הסדרות "מועדון הבייביסיטריות" ו"מי מפחד מהחושך?"

## קריירה
בשנת 2020, בייקר כיכבה בעונה הראשונה של הסדרה "מועדון הבייביסיטריות" בנטפליקס המבוססת על סדרת הספרים בעלת אותו שם, בתור מרי אן ספיר. היא חזרה לתפקיד לעונה השנייה של התוכנית ב-2021, לפני ביטולה. היא גם הופיעה בעונה 2 של הסדרה "מי מפחד מהחושך?" של ערוץ ניקלודיאון.

לאחר מכן, בייקר לוהקה לסרט של דיסני+, היורשים: עלייתה של רד, בנוסף, היא לוהקה גם לסרט Spider & Jessie לצד מקנה גרייס, ודקר מונטגומרי, היא לוהקה גם בסרט הדרמה "Thena". בייקר עומדת לככב גם בסרט האינדי "Hair of the Bear" בתור טורי. בנובמבר 2024, הוכרז כי בייקר צפויה לקחת חלק במופע Descendants/Zombies: Worlds Collide Tour שיתחיל בקיץ 2025 ויהיה מופע מוזיקלי אינטראקטיבי.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

### משחקי וידאו

## דיסקוגרפיה
### אלבומים
#### אלבומי פסקול

### שירים אחרים במצעד

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה קנדיות
קטגוריה:שחקנים ילדים קנדים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-2006
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-2006
אדולף סילי

**אדולף סילי** מִסילשארקאני (במקור שלזינגר, בהונגרית: **Szilsárkányi **Szily Adolf; פשט, 8 באפריל 1848 – בודפשט, 19 בנובמבר 1920) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא עיניים, פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים בעל תואר אצולה ותואר "יועץ חצר המלוכה". הוא אביהם של פאל סילי, רופא וחוקר ביוכימאי, ושל אאורל סילי, רופא עיניים.

## קורות חייו
אדולף שלזינגר נולד במשפחה יהודית כבנם של ארמין שלזינגר, בעל מכולת ושל יוזפה אליאש. הוא השלים את לימודי הרפואה שלו באוניברסיטת וינה בשנת 1872.
* ב-1873 קיבל תואר מומחה ברפואת עיניים בפוליקליניקה בווינה, שם עבד לצד הפרופסורים סטלווג (Stellwag) וארטל (Artl)
* לאחר מכן הפך לרופא הראשי של הפוליקליניקה של פשט
* לבסוף הרופא הראשי ומנהל המחלקה של בית החולים היהודי של הקהילה היהודית של פשט
* ב-1883 קיבל את התואר פרופסור חבר (חיצוני, לא חלק מהסגל) לרפואת עיניים
* ב-1895 קיבל את התואר פרופסור

המחקר שלו על קרקעית העין הוא משמעותי. הוא היה ממפתחי הסטריליות של ניתוחי העיניים. בשל הישגיו קיבל בשנת 1902 תואר אצולה הונגרית ולאחר מכן מינוי ל"יועץ חצר המלוכה".

רבים ממאמריו פורסמו בשבועון רפואי, בעיתון מדעי הטבע (Természettudományi Közlöny) ובכתבי עת מסחריים גרמניים. אשתו הייתה רגינה יונאש (1847–1927).
## פרסומיו ומחקריו העיקריים
* Eine Innervationserscheinung der Iris (1874)
* Therapeutische Versuche mit Eserinum (1877)
* המשקפיים (בודפשט, 1882)
* Zur Morphologie der Papilla
* התקדמות הרפואה המעשית (עם אחרים, בודפשט, 1890–1904)
* הסבר על אשליה חושנית (בודפשט, 1892)
* Optische Vernestung von Brillenreflexen (1893)
* Über das Bewegungs-Nachbild (בודפשט, 1898, מהדורה מיוחדת מתוך Mathematische und Naturwissenschaftliche Berichte aus Ungarn)
* Augenspiegelstudien zu einer Morphographie des Sehnerveneintrittes beim Menschen (1901)

## לקריאה נוספת
* אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001.
* Magyar életrajzi lexikon II. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש).
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
* יוז'ף סיניאי:חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. 1909)
* אימרה ברטוק: ההיסטוריה של רפואת העיניים ההונגרית. בודפשט, 1954.
## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאי עיניים יהודים הונגרים
קטגוריה:חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת וינה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1848
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1920
דוד משה טברסקי

הרב **דוד משה טברסקי** (נולד בי"א בטבת תשי"ט, דצמבר 1958) הוא האדמו"ר מרחמסטריווקא בבורו פארק.

## תולדותיו
נולד בניו סקוור לרב חי יצחק טברסקי ולמרים, בת רבי יעקב יוסף טברסקי האדמו"ר מסקווירה. אביו היה בן רבי יוחנן, האדמו"ר מרחמסטריווקה, ולימים מילא את מקומו בארצות הברית. גדל והתחנך בשיכון סקווירא (ניו סקוור) בצל סבו רבי יעקב יוסף טברסקי, ואחר כך בצל דודו רבי דוד טברסקי.

נישא לשיינדל חנה, בת רבי יעקב יצחק אונגר, האדמו"ר מדומברובה, והתגורר בבורו פארק. כיהן כראש כולל וכרב הקהילה בבורו פארק.

אחיו הגדול, רבי מרדכי טברסקי, נפטר באופן פתאומי בשנת תשנ"ב (1992), ומאז סומן הוא כממשיך. לאחר פטירת אביו בשנת תשפ"ג (2023) התמנה לאדמו"ר במקומו, לצד אחיו הצעירים ממנו שמונו בקהילות רחמסטריווקא בערים אחרות. תחת הנהלתו מוסדות חינוך, ישיבות וכוללי אברכים.

## משפחתו
גיסו הוא הרב מרדכי דוד אונגר, האדמו"ר מבאבוב 45.

;בניו
*הרב מרדכי פנחס טברסקי מכהן כראש הישיבה של החסידות, חתן דודו רבי מנחם מנדל הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ קיימישא לייק.
*הרב אברהם יהושע אשר, חתן רבי יוסף חיים מוסקוביץ האדמו"ר משאץ מונסי.
*הרב יוחנן, חתן הרב יוסף טייטלבוים אב"ד נעפלעמיץ.
*הרב חיים בן ציון, חתן הרב אלעזר שלאגער.
*הרב יחיאל מיכל, חתן אחותו וגיסו הרב פנחס אלימלך שטיין
*הרב נחמן יוסף, חתן רבי פנחס שלום אייכנשטיין האדמו"ר מחודרוב בשיקגו, חתן רבי אליהו שטרנבוך.

;חתניו
*הרב צבי אלימלך טייטלבוים, רב בית המדרש 'תפלה למשה - סאטמר' בבורו פארק, בן רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים אב"ד בית אהרן.
*הרב מאיר יוסף רובין, דומ"ץ בחסידות, בן רבי יעקב ישראל רובין האדמו"ר מסוליצה.
*הרב פנחס אלימלך שטיין, בן רבי יוסף שטיין האדמו"ר מפאלטישאן.
*הרב נפתלי אביש וייס, בן רבי מאיר אלעזר וייס האדמו"ר מספינקה 18.
*הרב יוסף הלברשטאם, בן רבי יצחק מרדכי הלברשטאם האדמו"ר מקיוויאשד.
*הרב שלום יחזקאל שרגא רובין, בן הרב חיים יעקב רובין אב"ד צישנוב.

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי רחמסטריווקא
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:משפחת רוקח
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1958
קטגוריה:בוגרי ישיבת סקווירא
ולדימיר פרידקין

**ולדימיר פרידקין** (ברוסית: **Владимир Михайлович Фридкин**; נולד ב-23 בנובמבר 1929, מוסקבה) הוא פיזיקאי יהודי סובייטי, המתמחה בקריסטלוגרפיה. בנוסף לפיזיקה הוא עוסק בחקר ספרותי ובמיוחד בחקר אלכסנדר פושקין.

## קורות חיים
ולדימיר פרידקין נולד בשנת 1929 במוסקבה למשפחה יהודית. אביו היה קצין בצבא האדום והגיע לדרגת קולונל בחיל האוויר הסובייטי. הוא היה טייס, מטוסו הופל, הוא הצליח להגיע לכוחות של הצבא האדום אך נפטר תוך זמן קצר.

לאחר סיום לימודי בית ספר עם מדליית זהב פרידקין החל ללמוד פיזיקה באוניברסיטת מוסקבה וסיים אותה בשנת 1952. בעקבות משפט הרופאים אמו שהייתה רופא פוטרה מעבודתה ופרידקין למרות שסיים את הלימודים בהצטיינות לא הצליח למצוא עבודה. בשנת 1953 הוא התחיל לעבוד במכון לחקר מכונות לתעשיית הדפוס. הוא המציא מכונת צילום ראשונה שפותחה בברית המועצות. בשנת 1953 הוא עבר לוילנה בה פעל מכון לפיתוח מכונות צילום.

בשנת 1955 פרידקין הוזמן למכון לקריסטלוגרפיה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1957 הוא סיים עבודת תואר שלישי, בשנת 1960 פוסט-דוקטורט.

בשנים 1962–1968 פרידקין היה מלמד באוניברסיטת רוסטוב בה הקים קתדרה למוליכי למחצה ומונה לפרופסור.

פרידקין היה מנחה של יותר מ-60 עבודות תואר שלישי.

בשנת 1979 ביחד עם עובדי המכון בוריס ויינשטיין וולדימיר אינדבום הוא כתב ספר "קריסטלוגרפיה מודרנית" ב-4 כרכים. הספר תורגם לאנגלית.

משנת 1982 ועד ל-1996 ויינשטיין היה עורך ראשי של כתב עת מדעי "קריסטלוגרפיה".

על פעילותו בתחום המדע לפרידקין הוענקו פרסים בין-לאומיים.

לאחר התפרקות ברית המועצות פרידקין היה יכול לנסוע מחוץ לגבולות המדינה. הוא נתן הרצאות בתחום התמחותו באירופה ובארצות הברית.

בנוסף לפעילות בתחום פיזיקה, פרידקין מתעניין בתחום חקר ספרות ובמיוחד חקר יצירות של אלכסנדר פושקין. בנושא זה הוא כתב מספר ספרים.

## קישורים חיצוניים
* ביוגרפיה 
* סיפורים מאת פרידקין
* פרידקין על חייו

## הערות שוליים

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:קריסטלוגרפים יהודים
קטגוריה:ממציאים יהודים רוסים
קטגוריה:סופרים יהודים רוסים
קטגוריה:חוקרי ספרות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1929
פוראנוז

ממוזער|160x160 פיקסלים| בטא- D -פרוקטופורנוז
**פורנוז** הוא כינוי כולל לפחמימות בעלות מבנה כימי הכולל מערכת טבעת מחומשת המורכבת מארבעה אטומי פחמן ואטום חמצן אחד. השם נובע מהדמיון שלו לפוראן, אך לטבעת הפורנוז אין קשרים כפולים .

## תכונות מבניות
[שמאל|ממוזער|160x160 פיקסלים| המבנה הכימי של [ריבוז בצורת הפורנוז שלו. הקשר הגלי מצביע על תערובת של β-ribofuranose ו-α-ribofuranose.]]
טבעת הפורנוז היא המי-אצטל טבעתי של אלדופנטוז או המי-קטל טבעתי של קטוהקסוז .

טבעת הפורנוז מורכבת מארבעה אטומי פחמן ואטום חמצן אחד כאשר הפחמן האנומרי מימין לחמצן. הפחמן הכירלי בעל המספרי הגבוה ביותר (בדרך כלל משמאל לחמצן בהטל Haworth) קובע אם למבנה יש צורת L או D. בפורנוז מסוג L, המתמיר שעל הפחמן הכיראלי בעל המספר הגבוה ביותר מופנה כלפי מטה, ובפורנוז מסוג D, המתמיר שעל הפחמן הכיראלי בעל המספר הגבוה ביותר פונה כלפי מעלה.

כיוון קבוצת ההידרוקסי האנומרי יחסית למישור הטבעת של הפורנוז קובע האם למולקולה תהיה תצורת אלפא או בטא. בתצורת אלפא של D-פורנוז ההידרוקסי מכוון כלפי מטה, ובביתא ההידרוקסי מכוון כלפי מעלה. ב-L-פורנוז זה הפוך. הפחמן האנומרי עובר מוטרוטציה בתמיסה, והתוצאה היא תערובת שיווי משקל של התצורות α ו-β.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פחמימות
פתוח

**פתוח** היא תוכנית ראיונות דוקו רגשית-נשית ישראלית, המשודרת בערוץ הידברות (ערוץ 97), בהגשת אפרת ברזל, יוצרת הסדרה, העוסקת בהתמודדויות אישיות של נשים מהמגזר החרדי והדתי בישראל.

בכל פרק מארחת ברזל אשה המספרת על התמודדות אישית בחייה. השיחה מתמקדת בחוויות הרגשיות שסובבות את ההתמודדות עם הבעיה הרפואית, הנפשית או המשפחתית של המרואיינת.

## פורמט והפצה
הפגישות מצולמות, ככלל, בשוט אחד וללא חיתוכים; הן מתקיימות בקליניקה ומדמות פגישה עם יועצת רגשית. לרוב משתתפת בשיחה, לצד ברזל והאורחת המספרת על חוויותיה, גם אשת מקצוע מהתחום הרלוונטי.

התוכנית משודרת בערוץ הידברות (yes, HOT, פרטנר tv, סלקום tv), ערוץ צופיה, אתר הידברות ובדף הפייסבוק וערוץ היוטיוב של הידברות.

## נושאי התכנית
בין הנושאים שנדונו בפרקי הסדרה: מערכות יחסים רעילות, נרקיסיזם במשפחה, חברות הרסנית, פגיעות מיניות, שידוכים לחרדים, רווקות מאוחרת, חרם חברתי, טראומות מתמשכות, אובססיות מחשבתיות, יחסי אמהות ובנות, יחסי חמיות וכלות, דיכאונות, דיכאון אחרי לידה, לידות שקטות, גירושין, ניכור הורי, פרק ב', הפרעה דו-קוטבית, תסמונת טורט, הפרעת אישיות גבולית, ביטחון עצמי מחוק, התעללות רגשית של הורים בילדים, אוטיזם, הפרעות אכילה, אנדומטריוזיס, התמכרויות וחרדות.

## קישורים חיצוניים
* "פתוח" עם אפרת ברזל מדברת על הנושאים האישיים ועושה מהפכה, כתבה בערוץ 12
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות אירוח
קטגוריה:ערוץ הידברות: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ הידברות
חורבת קלפה

**חורבת קלפה** היא שרידיו של יישוב יהודי מתקופת בית שני ומרד בר כוכבא. החורבה משתרעת על שטח של כ-8 דונם, בגובה של 780 מ' מעל פני הים, בצפון הרי חברון, על ראש גבעה במרכז רכס צר ותלול, כ-2 ק"מ דרום-מזרחית לכפר צוריף וכקילומטר צפונית-מערבית לחורבת ג'דור.

## ניתוח גאולוגי
האתר נסקר לראשונה בשנת 2013 על ידי הארכאולוג דביר רביב. הגאולוגיה של האתר מורכבת מסלעי דולומיט וחוואר בתצורת שורק, מה שהקל על התושבים לחצוב את פני השטח וליצור קומפלקסים תת-קרקעיים רבים.

## ממצאים ארכאולוגיים
האתר שנחשף לשוד בלתי חוקי על ידי תושבים סמוכים, מכיל שרידי מבנים, בורות מים, מערות, מחצבות, מתקנים חקלאיים, מקווה ומערכת מסתור. בערימות האדמה שהשאירו השודדים נמצאו שברי חרס רבים המתוארכים לתקופת בית שני, המרד הגדול ומרד בר כוכבא. הממצאים העיקריים המסייעים לזהות את האופי היהודי של היישוב, היו קערת גיר רכה מעוגלת שהיא ממצא אופייני לתרבות החומרית היהודית מהתקופה המאוחרת של בית שני ועד מרד בר כוכבא. מקווה הטהרה בחלק המערבי של האתר, בין שרידי הבתים. מקווה קטן יותר התגלה והוא כולל מסדרון באורך 1.8 מטר ורוחב 1.0 מטר, המסתיים בשבע מדרגות המובילות לחדר טבילה קטן בצורת אליפסה (1.8 מטר X 2.2 מטר, גובה ממוצע 1.5 מטר), קירותיו מצופים בטיח אפור אופייני לתקופה הרומית המוקדמת. מקווה זה מצטרף למספר מקוואות טקסיים נוספים שתועדו בעבר בסדרת אתרים בהרי חברון הצפוניים. מערכת המסתור הגדולה ממוקם בחלק הדרומי של האתר ויש לה ארבעה כניסות: שתי פתחים אנכיים בצורת עיגול, ושתי כניסות אופקיות שנראות כמו כניסות למערות. קירות ואבני בניין המונחים ליד הפתחים מעידים כי ארבעת הפתחים נחצבו מתחת וביחס למבנים עתיקים. מערכת המסתור מורכבת מסדרת חללים ומעברים היוצרים מנהרות צרות באורך כולל של 70 מטר. מתחם המסתור מכיל מגוון אלמנטים אופייניים למערכות מסתור מהתקופה הרומית.

## היסטוריה של האתר
השרידים שהתגלו מצביעים על אתר כפרי יהודי נרחב מתקופת בית שני ועד מרד בר-כוכבא. הממצאים באתר זה כמו בסדרה של אתרים, אופייניים להרי חברון הצפוניים, מצביעים על יישוב יהודי באזור, שלפי מקורות היסטוריים השתייך למחוז הרודיון. מחוז שהיה בלב האזור היהודי המורד במהלך מרד בר-כוכבא. הוא כלל אתרים כגון: ביתר, הרודיון, קריית ארבע, תקוע, כוסיבה, עיר נחש, ובית אל. בשנת 135 לספירה דוכא מרד בר כוכבא באכזריות על ידי הרומאים, מה שהוביל להרס היישוב היהודי בהרי חברון הצפוניים, שממנו התאושש רק בעת החדשה.

## הערות שוליים

קטגוריה:המרד הגדול
קטגוריה:תולדות עם ישראל
קטגוריה:בר כוכבא
קטגוריה:התקופה העתיקה בארץ ישראל
קטגוריה:יהודים ארץ-ישראלים
קטגוריה:השומרון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:דפים עם נקודות ציון חסרות בוויקינתונים
צבי פוטרסמן

[ממוזער|צבי פוטרסמן (עומד בחזית), בסיור עם מחלקת הקשר של [ההגנה]]
ממוזער|צבי פוטרסמן (מוקף בעיגול) מבקר את משפחתו בפולין ב-1938. פרט לפוטרסמן, אף אחד מהמצולמים בתמונה לא שרד את השואה
**צבי פוטרסמן** (10 באפריל 1906 – 20 בנובמבר 1986) היה מנהל בתחום התשתיות של העיר פתח תקווה ופעיל בארגון ההגנה.

## קורות חייו
פוטרסמן נולד בשנת 1906 בעיר לודז' שבפולין. בשנת 1924 עלה לישראל לבדו, מטעמים חלוציים-ציוניים, בהשאירו את כל משפחתו (הוריו ושבעת אחיו ואחיותיו) בפולין. בשנת 1929 נישא לשרה מבית גולדמן, אשר עלתה מגרמניה בשנת 1925. פוטרסמן דאג לשמור על קשר עם משפחתו שנשארה בפולין, ואף נסע בשנת 1938 לביקור בפולין, על מנת לשכנע את בני משפחתו לעלות לארץ. שכנועיו לא צלחו, ושנה מאוחר יותר פרצה מלחמת העולם השנייה וכל בני משפחתו הקרובה נספו בשואה.

## תרומתו בתחום תשתית הטלפונים והביטחון
בשנותיו הראשונות בארץ עסק בסלילת כבישים בתל אביב, ולאחר מכן עבד בשירות הדואר של המנדט הבריטי בארץ ישראל (Palestine Post Telegraph and Telephone), כאחראי על אזור פתח תקווה. במסגרת עיסוקו זה, עסק בהקמת ובתחזוקת תשתית הטלפונים המקומית והאזורית. בשנים 1936–1948 היה פעיל בשורות "ההגנה", כקצין קשר. כמו כן, עסק בהעברת מידע וציוד מהבריטים לאנשי ההגנה.

בשנת 1948, עם סיומו של המנדט הבריטי בארץ ישראל והקמת המדינה, המשיך פוטרסמן את עיסוקו בתחום הטלפונים, כמנהל אזור פתח תקווה ב"דואר הנדסה" - מחלקת הטלפונים של משרד הדואר. כמו כן, המשיך לסייע לכוחות הביטחון, בין היתר בהקמת תשתית הטלפונים של גדוד 145 ובהדרכה.

פוטרסמן פרש לגמלאות ממשרד הדואר (שהפך לימים ל"משרד התקשורת") בשנת 1971.

## מותו והנצחתו
צבי פוטרסמן נפטר ב-20 בנובמבר 1986 בישראל. הותיר אחריו שלוש בנות.

בשנת 2006 החליטה עיריית פתח תקווה לקרוא רחוב על שמו בפתח תקווה. בחודש מאי 2024 אשררה העירייה את ההחלטה, ובתאריך 14 באוגוסט 2024 נחנך משעול צבי פוטרסמן בשכונת נווה עוז בעיר.

## קישורים חיצוניים

* מידע אודות צבי פוטרסמן מאתר ארגון יוצאי לודז' בישראל
* אסופת תמונות ומסמכים היסטוריים של צבי פוטרסמן

## לקריאה נוספת
* "שנותיהם היפות" – זכרונות, תעודות, צילומים של חברי ארגון ההגנה בפתח תקווה והסביבה, חלק ב' – ספר ד' (עמ' 269)
* "דואר" – ירחון לענייני דואר, טלגרף, טלפון ורדיו, נובמבר-דצמבר 1954 (עמ' 31)

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1906
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1986
ההסכת שאין לומר את שמו

"**ההסכת שאין לומר את שמו"** הוא הסכת שהופק במסגרת כאן הסכתים, במסגרתו קראו שיר ראובן ודור סער-מן את שבעת ספרי הארי פוטר. במסגרת הפודקאסט, שודרו במשך שנתיים וחצי (החל ממאי 2020 ועד נובמבר 2022) 88 פרקים, ובעקבות טבח שבעה באוקטובר ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, שודרו 4 פרקים נוספים (במהלך נובמבר 2023).

הפרקים עלו לאוויר אחת לשבוע, ובכל פרק נסקרו מספר פרקים, לפי סדר כרונולוגי, של הספר בו עסקה אותה עונה. ראובן וסער-מן ניתחו כל פרק ורעיון בסדרה בניתוחים פסיכולוגיים, תרבותיים, אקטואליים ועוד. מוטיב חוזר בניתוחים של ראובן היה עיסוק בטיפול, ואילו סער-מן התמקד בין היתר בניתוח בראי ההיסטוריה (כך בין היתר, נושא השואה ומלחמת העולם השנייה וכן עיסוק בנאציזם עצמו, היווה מוטיב שחזר פעמים רבות בהסכת).

בסיום כל עונה, אירחו שיר ודור אורח, איתו שוחחו על הסדרה כולה. בנוסף, בסיום העונה השביעית שודרו מספר פרקי ספיישל: ספיישל סרטים, ספיישל דמויות אהובות, ספיישל הרגעים האהובים וספיישל תמות ורעיונות אהובים. בפרק סיום הסדרה כולה התארחה מתרגמת ספרי הארי פוטר לעברית, גילי בר הלל.

את ההסכת ליוותה קבוצת פייסבוק בשם "הקבוצה שאין לומר את שמה" ובה כ-16 אלף חברים וחברות.

בשנת 2020 זכה הפודקאסט במקום הראשון בקטגוריית התרבות במצעד הפודקאסטים של עיתון מעריב, ובשנת 2022 זכה ההסכת במקום השני בקטגוריית התרבות בתחרות פודקאסט השנה של אתר גיקטיים.

במהלך שנת 2024, פתחו ראובן וסער-מן בפרויקט בשיתוף סינמטק תל אביב, סינמטק ירושלים, וסינמטק חיפה - במסגרתו מוקרנים לאורך השנה סרטי הארי פוטר לפי הסדר, כאשר לפני הקרנת כל סרט, ראובן וסער מן מרצים הרצאה בת כ־45 דקות על אותו הספר, ומביאים נקודות שלא עלו במהלך ההסכת עצמו.

ממוזער|שיר ראובן ודור סער מן מנחי ההסכת שאין לומר את שמו, בהרצאה של ההסכת בהקרנת הסרט החמישי בירושלים, יוני 2024.

## הפרקים
### עונה ראשונה - [[הארי פוטר ואבן החכמים]]

### עונה שנייה - [[הארי פוטר וחדר הסודות]]

### עונה שלישית - [[הארי פוטר והאסיר מאזקבאן]]

### עונה רביעית - [[הארי פוטר וגביע האש]]

### עונה חמישית - [[הארי פוטר ומסדר עוף החול]]

### עונה שישית - [[הארי פוטר והנסיך חצוי הדם]]

### עונה שביעית - [[הארי פוטר ואוצרות המוות]]

### פרקי בונוס לאחר סיום ההסכת עצמו – עונת חירום עקב [[טבח שבעה באוקטובר]]

## קישורים חיצוניים
* ההסכת שאין לומר את שמו באתר "כאן"

## הערות שוליים

קטגוריה:הארי פוטר
קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
קטגוריה:תאגיד השידור הישראלי: תוכניות וסדרות רדיו
היינץ קאפלה

[ממוזער| קברו של היינץ קאפלה בברלין [טמפלהוף, עם אפיגרפיה, "המאבק שלו הוא תמיד החובה שלנו"]]
**היינץ קאפלה** (בגרמנית: **Heinz Kapelle**; 17 בספטמבר 1913, ברלין - 1 ביולי 1941, ברלין) היה מנהיג הליגה הקומוניסטית הצעירה של גרמניה (*Kommunistischer Jugendverband Deutschlands;* KJVD) בברלין בשנות ה-30.
## ביוגרפיה
בהכשרתו היה מדפיס ספרים, מלאכה שלמד בין 1928 ל-1932. לאחר מכן היה חסר עבודה עד 1934. במהלך הכשרתו הצטרף ל-KJVD ב-1931, ארגון שהפך לבלתי חוקי עם תפיסת השלטון של הנאצים ב-1933. אף על פי כן המשיך להיות חבר בארגון והשתמש בו כדי לקדם את מטרותיו האנטי-פשיסטיות. הוא היה מעורב בפרסום והפצה של ספרות אנטי-פשיסטית.

בתחילת 1934 נעצר בפעם הראשונה ונידון לשנתיים מאסר ב-20 בספטמבר 1934 על ידי בית המשפט (Berliner Kammergericht) בגין "קנוניה לביצוע בגידה". לאחר ששוחרר, חזר במהירות לפעילות נגד המשטר. הוא הוביל קבוצת התנגדות בלתי חוקית של כ-60 חברים, בהם בני נוער, נגד הנאצים. בין חברי הקבוצה היה אריך ציגלר. את העלונים שכתב קאפלה הפיץ לפעמים בלילות באופנוע שלו, ברחובות שכונות הפועלים של ברלין.

הוא נעצר פעמים רבות. ב-16 באוקטובר 1939 נעצר עם חמישה חברי קבוצה נוספים על ידי הגסטפו. הוא עונה, אך לא בגד בחברי הקבוצה שלו. בית הדין העממי גזר עליו מוות ב-21 בפברואר 1941 בעוון "קידום מטרת האויב וקשירת קשר לבגידה". ב-1 ביולי הוצא להורג בכלא פלצנזה בברלין.  היום הוא נחשב גיבור על ידי תנועת הנוער הקומוניסטית. רחוב בשכונת פרנצלאואר ברג בברלין נקרא על שמו, *Heinz-Kapelle-Straße*. רחוב קרוב לפרלמנט הגרמני במרכז ברלין נקרא על שמו *Kapelle-Ufer* (שמתורגם באופן חופשי ל"גדת קפלה" או "חוף קפלה"). 

## מקורות
* ביוגרפיה במרכז ההנצחה של ההתנגדות הגרמנית (כולל תמונת דיוקן)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מתנגדים גרמנים למשטר הנאצי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1913
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1941
Sweating Bullets (שיר)

"**Sweating Bullets**" (בעברית: "**כדורים מזיעים**") הוא שיר של להקת ההבי מטאל האמריקאית מגאדת'. הוא יצא לאור בשנת 1993 כסינגל השלישי מתוך אלבומם החמישי, Countdown to Extinction מ-1992. קליפ לשיר הופק בבימויו של ויין אישם. השיר הגיע למקום ה-27 במצעד הרוק המיינסטרים האמריקאי ולמקום ה-26 בבריטניה.

## מילים
המילים, שנכתבו על ידי הסולן דייב מאסטיין, הן מנקודת מבט בגוף ראשון של מישהו הסובל מסכיזופרניה. מאסטיין כתב את המילים כדי להביע רעיון שכל אחד סובל ממחלת הנפש בדרכו שלו, בדבריו:"כתבתי את זה על עצמי. ציינו בפניי שאני סוג של סכיזופרן ושאני חי בתוך הראש שלי. וזה משהו שאני לא מסכים עליו, אבל בכל זאת נהניתי מהתיאוריה. אני חושב שכולנו מזיעים כדורים כל הזמן. החברה היא בדיחה כרגע, ואנשים נעשים יותר ויותר עוינים. כשאתה חושב על תאום מרושע או סכיזופרניה, אני חושב שרבים מאיתנו הם סכיזופרנים, כי אנחנו חיים בתוך הראש שלנו. יש מישהו שכולנו מתייעצים איתו; קוראים לזה המצפון שלנו. יש אנשים שלא יכולים לשלוט בצד השני שלהם; זה משתלט עליהם. לכולם יש את הצד הפסיכוטי הזה. לכל אחד יש דבר שיגרום לו להישבר".

## קליפ
הקליפ של השיר מתחיל כשדייב מאסטיין מסתכל על עצמו במראה עד שיד נוגעת בכתפו וכשהוא מסתובב, הוא מבחין שזה עצמו. לאחר מכן, מאסטיינים רבים מופיעים בכל מקום ועושים דברים מוזרים. לאחר מכן, מאסטיין האמיתי מופיע מחזיק את מוחו יושב על כיסא עם שני מאסטיינים אחרים ששרים את השיר. בחלק סולו הגיטרה של השיר, המצלמה שמצלמת את הקליפ נעה לאחור ומראה את שאר חברי מגאדת': דייוויד אלפסון, ניק מנזה ומרטי פרידמן נעולים בתאים כאסירים במצב פרנויה עם כלי הנגינה שלהם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1992
קטגוריה:שירי מגאדת'
קטגוריה:שירים באנגלית
שלום ברנר

**שלום ברנר** הוא שופט בדימוס בבית המשפט המחוזי בירושלים וכיהן כסגן נשיאו החל משנת 1996. לאחר פרישתו מכס השיפוט בשנת 1998 כיהן כיו"ר הוועדה למתן היתרים לשרים ולסגני שרים במשרד מבקר המדינה.

## ביוגרפיה
ברנר נולד בחיפה בשנת 1936. למד משפטים במסגרת העתודה האקדמית בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית. לאחר לימודיו שירת בפקליטות הצבאית, שם שימש עוזרם של מאיר שמגר (אז שטרנברג) ושל דליה דורנר. לאחר שחרורו מצה"ל השלים התמחות ועבד כעורך דין, וכיהן בין היתר כמרצה מן החוץ לאתיקה מקצועית בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית. בחודש מאי 1982 מונה לכהונת שופט בבית המשפט המחוזי בירושלים, ובינואר 1996 מונה לסגן נשיא, עד לפרישתו ב־31 באוגוסט 1998.

לאחר פרישתו עסק בבוררויות וגישורים, ושימש כמרצה לאתיקה מקצועית של עורכי דין ולניהול משפט במכללה למשפטים רמת גן. באוקטובר 2000 מונה על ידי ראש הממשלה אהוד ברק ליו"ר ועדת הבירור הציבורית לבדיקת אירועי התנגשויות בין כוחות הביטחון לבין אזרחים ערבים בגליל ובמשולש, אך לאחר לחץ כבד של מנהיגי הציבור הערבי הוועדה הוחלפה על ידי ועדת חקירה ממלכתית, ועדת אור. לאחר מכן בשנים 2001 עד 2004 שימש כיו"ר הוועדה למתן היתרים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים במשרד מבקר המדינה, בשתי קדנציות, האחת תחת המבקר אליעזר גולדברג והשנייה תחת המבקר יוסף שפירא. בתפקידו זה נאלץ ברנר לדון ולדחות את בקשתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו למימון הגנתו המשפטית באמצעות מקורביו מיליקובסקי ופרטרידג'.

## תיקים בולטים בהם שפט
ברנר ישב בהרכב שהרשיע בשנת 1988 את מרגל האטום מרדכי ואנונו בריגול חמור, ודן אותו ל־18 שנות מאסר (ת.פ. 461/86). ברנר הצטרף לדעתו של ראש ההרכב השופט א' נועם שסבר שמעשיו של ואנונו נעשו מתוך מניעים נסיבתיים ולא אידאולוגיים הקשורים לאישיותו של ואנונו ורצונו בנקמה, וזאת בניגוד לדעתו החולקת של השופט צבי טל, שסבר שהמניע העיקרי של ואנונו היה אידאולוגי.

ברנר שפט כדן יחיד את שמחה דיניץ, אז יו"ר הסוכנות היהודית, והרשיע אותו בשימוש שלא כדין בכרטיס אשראי של הסוכנות. ברנר זיכה את דיניץ מחמת הספק מהאישום הראשון והרשיע אותו באישום השני, קבלת דבר במרמה, אך קבע, כי הדבר נעשה שלא בנסיבות מחמירות. הרשעה זו בוטלה לאחר מכן בערעור שהגיש דיניץ לבית המשפט העליון.

## קישורים חיצוניים
* שלום ברנר באתר הרשות השופטת
* משפט הכלב - שלום ברנר, מחבר
* משפט ואנונו - פסק הדין בערעור

## הערות שוליים

קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בירושלים
תסמינים וגטטיביים

**תסמינים וגטטיביים** הם הפרעות בתפקודים אנושיים בסיסיים הנחוצים לשמירה על חיים תקינים (תפקודים וגטטיביים). תסמינים אלה נראים לרוב בהפרעות מצב רוח, והן חלק מהקריטריונים האבחוניים לדיכאון, אך מופיעים גם במצבים אחרים.

תסמינים וגטטיביים בחולה עם דיכאון טיפוסי (מלנכולי) כוללים:
* ירידה בתיאבון ובמשקל
* נדודי שינה
* עייפות ואנרגיה נמוכה
* ירידה בקשב

**תסמינים וגטטיביים הפוכים** כוללים שינה מוגברת ("היפרסומניה") ואכילת יתר ("היפרפגיה"). תכונות אלו אופייניות ל"דיכאון לא טיפוסי".

היו מחקרים שטענו שתסמינים אלו לבדם מספיקים כדי לאבחן מצב של דיכאון לא טיפוסי.

## ראו גם
* הפרעת שינה
* דיסאוטונומיה

## הערות שוליים

קטגוריה:תסמינים וסימנים הקשורים להכרה, תפיסה, מצבים רגשיים והתנהגות
דיוויזיית הפרשים הרביעית (האימפריה הגרמנית)

**דיוויזיית הפרשים הרביעית** (בגרמנית: **4. Kavallerie-Division**) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת אוסטריה–סרדיניה, במלחמת פרוסיה–צרפת ובמלחמת העולם הראשונה. הדיוויזיה פורקה ב-1919 בעקבות ההגבלות על הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה במסגרת ההכנות למלחמת אוסטריה–סרדיניה ב-1859, השתתפה גם במלחמת פרוסיה–צרפת ב-1870/1871. באוגוסט 1914 עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה,  מונה הגנרל אוטו פון גארניר למפקדה. הדיוויזיה הוקצתה בתחילה לקורפוס הפרשים השני, ולחמה עמו בחזית המערבית כחלק מהארמייה השנייה במהלך כיבוש בלגיה וקרבות מונס, לה קאטו ואיפר הראשון. בנובמבר 1914 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם השתתפה בקרב האגמים המזוריים השני, קרב וילנה וקרבות נוספים. היא נשארה שם גם לאחר שלום ברסט-ליטובסק והשתתפה בשחרור אסטוניה ולטביה. בסוף מרץ 1918 עברה הדיוויזיה שוב לחזית המערבית ונלחמה בה עד תום המלחמה, ובינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

## מפקדים
* קרל אלברט פון רודולפי (14 ביוני 1859 – 18 בנובמבר 1859)
* אלברכט, נסיך פרוסיה (18 ביולי 1870 – 23 במאי 1871)
* אוטו פון גארניר (2 באוגוסט 1914 – 22 בנובמבר 1914)
* היינריך פון הופמן (23 בנובמבר 1914 – 30 באוגוסט 1916)
* גאורג תומב פון נויבורג (31 באוגוסט 1916 – 14 באוקטובר 1918)
* ויקטור פון רוזנברג-ליפינסקי (15 באוקטובר 1918 – ינואר 1919)

## קישורים חיצוניים
* Histories of two hundred and fifty-one divisions of the German army which participated in the war (1914-1918) p. 29-32.

4
4
כיבוש תוניס (1534)

[ממוזער| מפה היסטורית של [תוניס מאת פירי ראיס. מוזיאון וולטרס לאמנות]]
[ממוזער| סצנה של הקרב על תוניס בשנת 1534, מראה [סיפאהים|סיפאהי מאיילט תוניס נלחם בספרדי. שטיח ספרדי מהאלקאסר של סביליה, 1554.]]
**כיבוש תוניס** התרחש ב-16 באוגוסט 1534 כאשר ח'יר א-דין ברברוסה כבש את העיר מידי השליט החפסיד מולאי חסן.

## סקירה כללית
בשנת 1533, הורה סולימאן המפואר לח'יר א-דין ברברוסה, שאותו זימן אלג'יר, לבנות צי מלחמה גדול בארסנל של קונסטנטינופול. בסך הכל נבנו במהלך החורף של 1533–1534 70 גליאות, מאוישות על ידי חותרים עבדים, כולל 1,200 נוצרים. עם צי זה, ברברוסה ערך פשיטות אגרסיביות לאורך חופי איטליה, עד שנחת בתוניס ב-16 באוגוסט 1534, והדיח את השליט המקומי, שהיה כפוף עד כה לספרדים, יורש העצר החפסידי מולאי חסן.

ברברוסה הקים בעקבות כך בסיס ימי חזק בתוניס, שיוכל לשמש לפשיטות באזור, ועל מלטה הסמוכה. תוניס הייתה מיקום אסטרטגי ביותר, ששלט על המעבר ממערב לאגן המזרחי של הים התיכון.

אולם בשנת 1535, בעקבות תחינתו של מולאי חסן, פתח הקיסר קרל החמישי במתקפת נגד והשתלט מחדש על העיר בכיבוש תוניס ב-1535. 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוניסיה: היסטוריה
פאריד פרג'ד

**פאריד פרג'אד** (בפרסית: , נולד ב-1938) הוא כנר וירטואוז איראני אשר גלה לארצות הברית. הוא ידוע בתור " *האיש שגרם לכינור לבכות* " ונחשב לאחד הכנרים הטובים בעולם.

פרג'אד הוא מוזיקאי איראני שנולד בטהרן ב-1938. הוא החל לנגן בכינור כשהיה בן 8. בשנת 1966 סיים פרג'אד את התואר השני שלו במוזיקה קלאסית קונסרבטוריון למוזיקה בטהרן, ובצעד הבא שלו, הוא לקח על עצמו תפקידים חשובים בתזמורת הסימפונית של טהראן. פרג'אד, בעל הניסיון במוזיקה פרסית עממית, למד לנגן על כינור ולמד על המוזיקה המערבית הקלאסית. ליצירות אלו היה מקום חשוב בהתפתחות המוזיקה הפרסית.

פרג'אד נולד בתקופת שושלת פהלווי, אך עזב את ארצו לפני המהפכה האסלאמית באיראן ב-1979 והתיישב בקליפורניה שבארצות הברית. תוך שנה הוא הפך לאזרח ארצות הברית והתגורר בארצות הברית. עם זאת, הוא עדיין רואה את עצמו בתוך איראני ופרסי, לא אמריקאי. לאחר המהפכה, כשהמוזיקה הוצאה מחוק לחוק באיראן, פרג'אד ומוזיקאים אחרים לא הורשו לחזור לאיראן.

האמן מתגורר לוס אנג'לס כבר שנים רבות.

לפרג'אד יש סדרת אלבומים המורכבת מחמישה אלבומים בשם (*Those Were the Days*), אותם יצר באמצעות פסנתר וכינור בלבד. בנוסף, שני האלבומים בשם Golha Orchestra הם בין יצירותיו של האמן. באלבומים האלה פרג'אד הצליח הכניס המון רגש לתווים. הוא הסביר שאחת הסיבות שבגללן נוצרו אלבומיו היא שהוא תרחק מארצו לאחר המהפכה ונאלץ לחיות הרחק ממנה.

באלבום הרביעי בסדרת האלבומים *אנרוז׳ה*, פרגא'ד לווה על ידי הפסנתרן עבדי ימיני, ובאלבום החמישי, ליוותה אותו אשתו מיטרה טבקולי פרג'אד בפסנתר.

## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקאים איראנים
פין בנט

**פין בנט** (באנגלית: **Finn Bennett**; נולד ב-1999) הוא שחקן אנגלי, הידוע בעיקר בזכות תפקידו של הקצין פיטר פריור בסדרת הטלוויזיה "בלש אמיתי" (2024).

## ביוגרפיה
בנט נולד בלונדון, אנגליה; בנם של איש העסקים פול בנט ושל העיתונאית שרה בנט. הוא למד בבית הספר בלונדון, ובבית הספר לדרמה של "סטייג'ים" באיזלינגטון בשבתות.

## קריירה

בשנת 2019 שיחק בסרט הדרמה "תקווה בהופ גאפ". הוא הותיר רושם מתמשך על הקהל והמבקרים כאחד. שנה לאחר מכן שיחק בסרט "עד הקצה".

.בשנת 2021, שיחק בנט בסדרה "נשות הלעולם לא". גילומו של דמות מסתורית וחידתית הוסיפה רובד נוסף של תככים להצגה, ואישרה מחדש את המוניטין שלו כשחקן רב תכליתי ומוכשר.

בספטמבר 2022 לוהק בנט לתפקיד ראשי בעונה הרביעית של סדרת האנתולוגיה "בלש אמיתי", בערוץ HBO, שעלתה לראשונה ב-14 בינואר 2024. במרץ 2024, הוא לוהק לסדרת הטלוויזיה של נטפליקס "Black Doves".

בשנת 2025 שיחק בסרט "יחידת העילית".

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:לונדון: אישים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1999
לכל אחד ירושלים

"**לכל אחד ירושלים**" הוא שיר עברי שכתב נתן יונתן והלחין ועיבד מוני אמריליו.

## רקע

המלחין מוני אמריליו גילה וטיפח שתיים מהזמרות החשובות בתולדות הזמר העברי
כששתיהן היו סולניות בלהקות הצבאיות אותן הוא ניהל מוזיקלית בשנות השבעים.

הראשונה הייתה דורית ראובני, שהייתה סולנית שלישיית פיקוד המרכז ולאחר מכן סולנית להקת פיקוד המרכז.
אמריליו הלחין ועיבד לה בעת שירותה הצבאי שירים
שהפכו לקלאסיקות בזמר העברי.
הבולטים שבהם
"היום היום" ו"האיש מן הבקעה".

השנייה הייתה רוחמה רז, שהייתה סולנית צוות הווי חטיבת הצנחנים.
גם לה אמריליו הלחין ועיבד בעת שירותה הצבאי
שירים
שהפכו לקלאסיקות בזמר העברי.
הבולטים שבהם
"בארץ אהבתי השקד פורח" ו"אגדת שלושה וארבעה".

השיר "לכל אחד ירושלים"
הוא השיר היחיד שהוקלט באופן רשמי
על ידי שתי בנות טיפוחיו של המלחין.

## על השיר

מוני אמריליו הלחין מספר שירים של נתן יונתן, הבולט שבהם הוא "יש פרחים".
את כולם כתב יונתן לפי מנגינות שאמריליו נתן לו.
כך גם במקרה של השיר "לכל אחד ירושלים".

## ביצוע ראשון
הביצוע הראשון של השיר היה של דורית ראובני בשנת 1973, כשהשיר נכלל באלבומה הראשון, "ציפור בגשם", שיצא באותה השנה.

## ביצוע שני

כעבור שנתיים, בשנת 1975, אמריליו חשב שלצד השירים החדשים של התוכנית "בארץ אהבתי" יהיה נכון שהסולנית הצעירה רוחמה רז תבצע את השיר על העיר בה נולדה וגדלה.
ואכן, השיר הפך עם השנים למזוהה איתה.

## במצעדים
השיר בביצוע של דורית ראובני נכנס בשנת 1973 למצעד הפזמונים בקול ישראל, והגיע למקום השנים עשר.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* מילות השיר באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:סינגלים מ-1973
קטגוריה:סינגלים מ-1975
קטגוריה:שירי דורית ראובני
קטגוריה:שירי רוחמה רז
קטגוריה:שירי צוות הווי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן יונתן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מוני אמריליו
קטגוריה:שירי יום ירושלים
קטגוריה:שירים על ירושלים
רייצ'ל ביי ג'ונס

**רייצ'ל ביי ג'ונס** (באנגלית: **Rachel Bay Jones**; נולדה ב-8 בנובמבר 1969) היא שחקנית וזמרת אמריקאית. היא שיחקה בתיאטרון את היידי הנסן, ב-2013 ב"אוון הנסן היקר", תפקיד שזיכה אותה בפרס אמי, בפרס גראמי ובפרס הטוני לשנת 2017 לשחקנית הטובה ביותר במחזמר. היא התגלתה כאחת האמנים הבודדים שקיבלו שלושה מתוך ארבעת פרסי הבידור האמריקאיים הגדולים.

## ראשית חייה
ג'ונס נולדה בניו יורק וגדלה בבוקה רטון, פלורידה, אמה יהודייה. הוריה היו שניהם שחקנים שייקספירים. היא עזבה את התיכון כדי להופיע במחזה מקומי, ולאחר מכן עברה לניו יורק כדי להמשיך לשחק בגיל 19.

## קריירה

בתחילת שנות ה-90, היא הופיעה במחזות זמר ובהצגות בארצות הברית וברחבי העולם, בים השאר בגרמניה ובספרד. היא הופיעה ב-2009 בחידוש של המחזמר "שיער" במספר תפקידים. היא הייתה אחת מחברות השחקנים המקוריות שכיכבה בחידוש של המחזמר "פיפין",  שגילמה את קתרין, אהובתו של פיפן מספר שנים.
[ממוזער| ג'ונס ו[בן פלאט עם פרסי הטוני שלהם עבור המחזה "אוון הנסן היקר"]]
ג'ונס גילמה את אמו של אוון היידי במחזמר "אוון הנסן היקר", שהוצג בבכורה בבימת ארנה בוושינגטון די.סי ביולי 2015. היא שחזרה את התפקיד בהפקת אוף-ברודוויי בתיאטרון הבמה השנייה במאי 2016, ולאחר מכן בברודוויי החל מנובמבר 2016. בטקס פרסי הטוני ה-71, היא זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר במחזמר על גילומה של היידי הנסן.

לאחר שעזבה את "אוון הנסן היקר" ב-5 באוגוסט 2018, ג'ונס הופיעה בכמה אולמות קטנים ב-"Something Beautiful", מופע קברט של אישה אחת השואבת מוזיקה מהקריירה הרחבה שלה ומכניסה משמעות מחייה למילים.

בשנת 2018 הופיע ג'ונס בסדרת הדרמה הטלוויזיונית "God Friended Me" , בה גילמה את התפקיד של סוזן. היו לה גם תפקידי אורח ב"משפחה מודרנית" וב"האנטומיה של גריי".

היא הופיעה בקונצרט של "צ'ריטי המתוקה" באולם הקונצרטים מרקין במרכז המוזיקה קאופמן ב-17 ביוני 2019.

מ-29 בינואר עד 3 בפברואר 2020 היא כיכבה בתור דיאנה במחזה "כמעט נורמלי".

בשנת 2021, ג'ונס הצטרפה לצוות השחקנים של "הרופא הטוב" בתור סאלן מוריסון. תפקיד זה איחד אותה מחדש עם הכוכב לשעבר של "אוון הנסן היקר" נואה גאלווין (שגילם את התפקיד הראשי, בנה של דמותו של ג'ונס, היידי).

משנת 2022 עד 2024 שיחקה בשתי העונות האחרונות של "שלדון הצעיר" כאודרי מקאליסטר, אמה של מנדי מקאליסטר (אמילי אוסמנט), אם בתו ואשתו של ג'ורג'י (מונטנה ג'ורדן).

בשנת 2023, ג'ונס שיחקה את תפקידה של מריאן במחזה "Here We Are" באוף ברודוויי של סטיבן סונדהיים.

## חיים אישיים
יש לה בת, מירנדה, והיא בת זוגו של השחקן בן פוסטר.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

### תיאטרון

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס טוני
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:זוכי פרס אמי לבידור בשעות היום
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
החוק הראשון (סדרת פנטזיה)

**החוק הראשון** היא סדרת פנטזיה שנכתבה על ידי הסופר הבריטי ג'ו אברקרומבי . *החוק הראשון* הוא כותרת הטרילוגיה המקורית בסדרה, אך משמש גם להתייחסות לסדרה כולה. הסדרה המלאה מורכבת מטרילוגיה, שלושה רומנים עצמאיים, סיפורים קצרים וטרילוגיה שנייה, בשם *Age of Madness,* שהספר השלישי שלה ראה אור בספטמבר 2021. בעברית תורגמה רק הטרילוגיה המקורית, שיצאה לאור דרך אופוס הוצאה לאור. 

## יצירות שפורסמו

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות ספרי פנטזיה
קטגוריה:טרילוגיות ספרותיות
דוד פרידריכספלד

[ממוזער|שיר לכבוד חתונת בונם בנו של [דניאל איציג עם ציפור בתו של אייזיק דעסא. ברלין 1780]]
ממוזער|סדר חנוכת בית הכנסת של קהילת עדת ישורון, מאת הרב יצחק גרנבום ודוד פרידריכספלד, אמסטרדם 1796
**דוד פרידריכספלד** (בגרמנית: **David Friedrichsfeld**; ~1755 – 19 בפברואר 1810) היה סופר, משורר ומשכיל יהודי־גרמני בדור המאספים. מהפעילים הבולטים למען אמנציפציה ליהודים בהולנד.

## ביוגרפיה
נולד לצבי הירש בסביבות 1755 בברלין, שם הכיר את אנשי תנועת ההשכלה היהודית, התחבר עם דוד פרידלנדר והושפע במיוחד ממשה מנדלסון וממרדכי גומפל שנאבר. בשנת 1781 היגר להולנד והתיישב באמסטרדם. הוא היה פעיל מרכזי למען אמנציפציה ליהודים. הוא היה מהחברים הבולטים בארגון פליקס ליברטטה  שהתנגד לשלטון בית אורנז' בהולנד ותמך ב. בשנת 1796, עם הקמת קהילת עדת ישורון, היה פרידריכספלד ל"זמר השני" של הקהילה לצידו של "הזמר הראשון" רב הקהילה יצחק גרנבום.

## כתביו
בשנת התקל"ט פרסם שיר לכבוד חתונת אברהם פרידלנדר אחיו של דוד פרידלנדר, ובה'תקנ"ב פרסם שיר לכבוד חתונת צבי הרש היידלבורג. בה'תקנ"ה פרסם שני חיבורים בגרמנית אודות האמונה היהודית במשיח והאמנציפציה, שני חיבורים אלו פורסמו לאחר מכן גם בהולנדית. בשנת ה'תקנ"ז חיבר יחד עם הרב יצחק גראנבום את סדר חנוכת הבית של קהילת עדת ישורון. בשנת ה'תקס"ב פרסם חוברת עם שיר לכבוד הסכם אמיין. בשנת ה'תקס"ח חיבר את הספר "מענה רך" שתמך בטענותיו של משה למנס  במאמרו "אמרה צרופה" על עדיפות ההגייה הספרדית. בשנת ה'תקס"ט פרסם ביוגרפיה על נפתלי הרץ וייזל. כמו כן פרסם מספר שירים ומכתבים בהמאסף. וכתב גם בעלון "דיסקוהרש" של קהילת עדת ישורון שם הזדהה בפסבדונים "פילאנטראפוס".

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

### עותקים דיגיטליים של ספריו
* 
* 
* David Friedrichsfeld, *[https://www.google.co.il/books/edition/Republikanische_Besinnungen_und_Judenmes/oONjAAAAcAAJ?hl=iw&gbpv=1&dq=David%20Friedrichsfeld&pg=PR1&printsec=frontcover Republikanische Besinnungen und Judenmessias]* Amsterdam 1795
*David Friedrichsfeld, *[https://www.google.co.il/books/edition/Beleuchtungen_über_den_Vortrag_des_Bür/2I6j4eKIH0cC?hl=iw&gbpv=1&pg=PA1&printsec=frontcover Beleuchtungen über den Vortrag des Bür. v. Swinden bey den Stellvertretern des Volks von Holland in dem Haag, die Stimmgerechtigkeit und das Bürgerrecht der Juden betreffend]* 1795
* 
* 
* 
* יצחק גראנבום ודוד פרידריכספלד, **[https://www.google.co.il/books/edition/Zot_Ḥanucat_ha_bayit/sjEyGRXgIY4C?hl=iw&gbpv=1&dq=שנת%20והתפללו%20אליך%20דרך%20ארצם&pg=PP1&printsec=fro זאת חנוכת הבית]** סדר חנוכת בית הכנסת של קהילת עדת ישורון, אמסטרדם ה'תקנ"ז
## לקריאה נוספת
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:משכילי ברלין
קטגוריה:דור המאספים
קטגוריה:יהדות אמסטרדם
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים
קטגוריה:משוררים יהודים גרמנים
קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:ילידי המאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1810
אמיניתו בינת אל-מוח'תאר

**אמיניתו בינת אל-מוח'תאר** (בערבית: **أمينيتو بنت المختار**; נולדה ב-13 בדצמבר 1956) היא מוסלמית, מורית, מאוריטנית, פוליטיקאית ופעילת זכויות נשים. על פועלה, היא הייתה מועמדת לפרס נובל לשלום בשנת 2015.

## שם מקורי
שמה היה **אמיניתו אלי** (Aminetou Ely) ובהמשך חייה אימצה את שמה הנוכחי.

בצרפתית ובאנגלית שמה הוא אמיניתו **מינת** אל מוקתאר (Aminetou **Mint** El-Moctar).

## קורות חיים
בינת אל-מח'תאר נולדה בנואקשוט למשפחה בת שמונה ילדים, מהמעמד הגבוה. בגיל אחת עשרה אביה כפה עליה להינשא ועל אף התנגדותה היא נישאה וכשהייתה בת 14 נולד בנה הבכור.

כנערה היא פעלה למען זכויותיהם של העבדים שהיו בבעלות משפחתה ועודדה אותם לברוח. היא הייתה מעורבת בהפגנות מרקסיסטיות, נעצרה על ידי המשטרה ועל כך ספגה מכות מאביה שניסה לכלוא אותה בבית. לאחר שעזבה את בעלה, היא לא הורשתה לחזור ללימודים בבית הספר ונאלצה לעבוד למחייתה בעבודות עם שכר נמוך, כמו: מכירת סיגריות, מרכזנית במרכזיה המקומית וכסייעת סוציאלית.

## אקטיביזם ופמיניזם
בהיותה רגישה לזכויותיהם של חלקים מוחלשים באוכלוסייה, האקטיביזם של אל-מוח'תאר החל מוקדם בחייה והתבטא בהפגנות ופעילויות נגד הממשלה. בשנת 1974, כשהייתה בת 18 היא הקימה את איגוד הנשים הדמוקרטיות של מאוריטניה (جمعية النساء الديمقراطيات الموريتانيات). בין 1989 ל-1991 היא הייתה חברה בתנועה הדמוקרטית הבינלאומית להגנת המדוכאים.

בשנת 1991, בינת אל-מוח'תאר נעצרה ועונתה בשל התבטאויותיה נגד טבח של בני מיעוטים שחורים מאוריטנים בנואדהיבו ואז הקימה את הוועדה לסולידריות עם קורבנות הדיכוי במאוריטניה (لجنة للتضامن مع ضحايا القمع في موريتانيا).

בנוסף היא פעלה למען הגברת השוויון וגרמה לממשלה לערב נשים בקבלת החלטות פוליטיות. בשנת 2019 מספר הנשים המעורבות בפוליטיקה עמד על כ-20%.

ב-2009 בינת אל מוח'תאר עמדה בראש ההפגנות נגד סחר נשים צעירות ומכירתן לחצי האי ערב. וכן נגד נישואי קטינות והאכלתן בכפייה כדי להיות שמנות ומוכנות לנישואין, וזה מביא לעליה בהשמנה כרונית ומחלת הסוכרת.

טקסט=|ממוזער| מניפסט "הכוח הרך היום" של אונסק"ו, עם דיוקנה בינת אל-מוח'תאר

### איגוד הנשים עקרות הבית
ב-17 באפריל 1999, הקימה אל-מוח'תאר את "איגוד הנשים עקרות הבית" (رابطة النساء ربات الأسر; בצרפתית: - Association des Femmes Chefs de Famille - AFCF) שמונה 12,000 חברות ממגוון העדות במאוריטניה: ערביות, ברבריות, סונינקה, פולה, חראטין ווולוף . האיגוד הקים שישה מרכזי הצלה לנגעות עבירות והוא מעסיק 168 עובדים סוציאליים, ארבעה עורכי דין ובכל עיר במאוריטניה יש איש קשר לאיגוד.

בשנת 2019 "איגוד הנשים עקרות הבית" הציע לממשלה לנקוט בצעדים נמרצים להגנת זכויות נשים ובמיוחד להחמיר את הענישה על מעשי אונס. ההצעה נדחתה על ידי ממשלת מאוריטניה מכיוון שהיא מנוגדת לשריעה.

## פתווה
בשנת 2014, הוצאה נגדה פתווה על ידי אימאם של תנועה אסלאמית רדיקלית במאוריטניה, שכונתה בשם חברי הנביא (أصدقاء النبي) וזאת משום שהגנה בפומבי על בלוגר שהואשם על ידם בכפירה. הפתווה קראה להרוג אותה ולעקור את עיניה.
## פרסים והוקרה
* בשנת 2006 בינת אל-מוח'תאר זכתה בפרס זכויות האדם של צרפת.
* בשנת 2010 הוענק לה אות לגיון הכבוד על עבודתה בהגנה על זכויות אדם במאוריטניה.
* בשנת 2015, היא הייתה מועמדת לפרס נובל לשלום, יחד עם פעילים נוספים נגד עבדות.

## קישורים חיצוניים

מדיה וקבצים בנושא **אמיניתו בינת אל-מוח'תאר** בוויקישיתוף

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילים בתנועה לביטול העבדות
קטגוריה:מאוריטניה: חוק ומשפט
קטגוריה:ילידות 1956
קטגוריה:ילידי 1956
ויל סאסו

**ויליאם סאסו** (באנגלית: **William Sasso;** נולד ב-24 במאי 1975) הוא שחקן, קומיקאי ופודקאסטר קנדי.

## ביוגרפיה
ויליאם סאסו נולד ב-24 במאי 1975 בלדנר, קולומביה הבריטית, קנדה להורים מהגרים מאיטליה.

## קריירה
ב-1996 שיחק בסרט של אדם סנדלר "גילמור המאושר".

ב-1997 סאסו (יחד עם אלכס בורסטיין ואריס ספירס) הצטרפו לצוות השחקנים של "מד טי.וי " בעונה השנייה. בעונה השלישית הוא הפך לחלק מחבר השחקנים הקבוע. סאסו נשאר במשך חמש עונות במד טי.וי עד 2002.

בין השנים 2003 ל-2006 הוא שיחק כקרל מונרי בסדרה "פחות ממושלם".

בין 2008 ל-2012 שיחק את דאג מרטין ב"איך פגשתי את אמא".

ב-2016 שיחק כיאניס בעונה השישית של "חסרי בושה".

בין 2019 ל-2021 שיחק את סמל אנדרו "אנדי" פפר בסדרה "ממי", כשוטר, בן זוגה של ג'יל קנדל (ג'יימי פרסלי).

בין 2020 ל-2021 שיחק בתפקיד קולי ב"משפחת מרפי".

מ-2022 עד 2024 לסאסו היה תפקיד משנה בתור ג'ים מקאליסטר בשתי העונות האחרונות של "שלדון הצעיר".

## פילמוגרפיה
### בקולנוע

### בטלוויזיה

### קליפ

### סדרת אינטרנט

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:חקיינים קנדים
קטגוריה:קנדים ממוצא איטלקי
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1975
De miy dim

***De miy dim*** (מעוצב באוקראינית: ***Де мій дім***; בעברית: **איפה הבית שלי**) הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת האוקראינית ג'רי הייל. את האלבום הוציאה ב-27 באוקטובר 2017 לאור חברת התקליטים וידליק רקורדס. הוא מורכב מארבע רצועות, כולן הושרו באוקראינית. אף סינגל לא יצא מתוכו. אורכו של המיני-אלבום עומד על 13 דקות ו-22 שניות.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2017
קטגוריה:אלבומי ג'רי הייל
קטגוריה:מיני-אלבומים באוקראינית
New Trying Outs

***New Trying Outs*** (בעברית: **ניסיונות חדשים**) הוא אלבום הבכורה של המוזיקאי הישראלי Kayma. הוא יצא לאור ב-12 באפריל 2024, תחת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.

## רקע והפצה
Kayma, המכונה גם אורי טולדנו, הוא בנו של הזמר הישראלי אבי טולדנו. הוא גם אחיה של הזמרת והשחקנית ליהי טולדנו. טולדנו עזב את הבית בגיל 16 ובהמשך טס לארצות הברית לאחר שחרורו מצה"ל. הוא חי בערים שונות בארצות הברית, כולל ניו יורק, מיאמי ולוס אנג'לס. בזמן שהותו בלוס אנג'לס הוא למד סאונד, הקים אולפן והחל להפיק מוזיקה. חזר ארצה לאחר חמש שנים והמשיך לנהל את מגמת סאונד בקריה האקדמית אונו. הוא מוזיקאי דאנס-פופ ישראלי.

Kayma זכה להצלחה משמעותית בקריירה, כולל הגעה למקום השלישי בהשמעות בספוטיפיי באיטליה ולמקום הראשון בשזאם באיטליה. הוא גם הופיע ברחבי העולם, כולל הופעה מול האפיפיור פרנציסקוס בוותיקן לרגל חגיגות יום הולדתו ה-86 במופע השלום השנתי, הוא ביצע שני שירים בהופעה חיה אל מול מיליונים במהלך האירוע. יש לו אולפן במתחם תעשייתי בדרום תל אביב בו הוא כותב, מקליט ומפיק מוזיקה.

במהלך אוקטובר 2023, טולדנו היה בטוקיו וצילם קליפ כשנודע לו על טבח שבעה באוקטובר. האלבום, שהיה אמור לצאת במקור בחודש אוקטובר, נדחה עד אפריל עקב האירועים.

האלבום נושא את השם *New Trying Outs* ומתואר כמסע החלמה של נשמה שברירית.

## הרכב
האלבום מורכב מ-14 שירים, כולם נכתבו, הולחנו והופקו על ידי Kayma. Kayma שיתף פעולה עם מפיקים מוזיקליים נוספים כמו שוזין, תומר ישעיהו, עומרי בר, מתי גלעד ומתן אגוזי. האווירה של האלבום משלבת רוק בריטי קלאסי ומקצבי דיסקו מודרניים, ובוחנת רגשות הנעים בין עצב לשמחה.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2024
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
ולדימיר וקסלר

**ולדימיר וקסלר** (ברוסית: **Владимир Иосифович Векслер** (4 במרץ 1907, ז'יטומיר - 22 בספטמבר 1966, מוסקבה) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא פעל בתחום פיזיקה גרעינית.
## קורות חיים
ולדימיר וקסלר נולד בשנת 1907 בז'יטומיר (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) לאם יהודיה מחוץ לניסיים. בהמשך אמו התחתנה עם יוסיף וקסלר ובנה קיבל את שם משפחתו. בשנת 1915 אב החורג נפטר ואמו התחתנה שנית. הילד לא הסתדר עם בעלה החדש של אמו ונמלט מהבית. בסופו של דבר אב ביולוגי דייוויד שטרנברג סידר אותו להמשך לימודים בפנימיה.

לאחר סיום בית ספר, וקסלר החל לעבוד בבית חרושת לבדים כתלמיד חשמלאי. בשנת 1927 בהמלצת הנהלת המפעל הוא נשלח ללימודים באוניברסיטה הרוסית לכלכלה ע"ש פלחנוב. בשנת 1931 וקסלר סיים לימודי הנדסה במכון האנרגטי של מוסקבה.

וקסלר התחיל לעבוד בתחום רישום קרינת רנטגן וסיים עבודת תואר שלישי.

בשנת 1937 וקסלר התחיל לעבוד על פוסט-דוקטורט במכון לבדב לפיזיקה ולאחר סיום עבודה זו המשיך לעבוד במכון.

בשנת 1944 וקסלר פיתח שיטה לשליטת על תנועת חלקיקים במאיץ חלקיקים (יבגני פיינברג היה שותף לחלק התאורטי). בגלל האופי הביטחוני של התגלית הוא לא פורסם ושיטה התגלתה שנית על ידי אדווין מקמילן בשנת 1946.

בשנת 1946 הוא החל ללמד באוניברסיטת מוסקבה ובהמשך קיבל תואר פרופסור.

בשנת 1947 על בסיס תגלית של וקסלר נבנה מאיץ חלקיקים ראשון של ברית המועצות.

בשנת 1956 מעבדה שהוא ניהל הפכה להיות חלק של המכון המאוחד למחקר גרעיני.

בשנת 1957 בהדרכתו נבנה מאיץ חלקיקים חדש שבמשך 3 וחצי שנים היה הגדול בעולם. הוא היה חבר צוות מדענים שפעלו במתקן זה.

וקסלר נבחר לאקדמיה למדעים של ברית המועצות בשנת 1958.

על תרומתו בתחום התמחותו הוענק לוקסלר עיטור לנין (3 פעמים), עיטור הדגל האדום של העמל, פרס ברית המועצות ופרס לנין.

במכון לפיזיקה הוא מונה לפרופסור ומנהל מעבדה. כיום מעבדה זו נקראת על שמו.

החל משנת 1991 אקדמיה הרוסית למדעים מעניקה פרס על שם וקסלר עבור עבודות בתחום פיתוח מאיצים.

וקסלר נפטר בשנת 1966 ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה 
* מאמרים על וקסלר
* [מאמר של [אדווין מקמילן] לזכר וקסלר]

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:מעוטרי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מעוטרי עיטור לנין
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1907
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1966
נורווגיה באירוויזיון 1960

**[[נורווגיה באירוויזיון|נורווגיה]] השתתפה ב[[אירוויזיון 1960]]** עם השיר "Voi Voi", שבוצע על ידי הזמרת הנורווגית נורה ברוקסטדט. זוהי השתתפותה הראשונה של נורווגיה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

## לפני האירוויזיון
רשת השידור הנורווגית, NRK, ניהלה את המהדורה הראשונה של ה-Melodi Grand Prix לבחירת האמן והשיר המייצגים את נורווגיה באירוויזיון 1960. האירוע הורכב מחצי גמר וגמר. ששת השירים שהגיעו למקום הראשון בחצי הגמר עלו לגמר. חצי הגמר נערך ב-4 בפברואר והגמר ב-20 בפברואר.

כל השירים היו בשפה הנורווגית.

### חצי הגמר

### הגמר

## באירוויזיון
ב-29 במרץ 1960 הופיעה ברוקסטדט על בימת האירוויזיון. היא שרה שישית בסדר ההופעות, לפני אוסטריה ואחרי בלגיה. עם תום ספירת הקולות הגיעה ברוסטדט למקום הרביעי עם 11 נקודות.

### נקודות שהוענקו לנורווגיה

### נקודות שהוענקו מנורווגיה

## הערות שוליים

קטגוריה:נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1960
Voi Voi

"**Voi Voi**" (בעברית: "**היי היי**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הנורווגית נורה ברוקסטדט. השיר, שנכתב והולחן על ידי גאורג אלגאן, ייצג את נורווגיה באירוויזיון 1960.

## רקע
במרכז מילות השיר עומדת אישה אשר מחכה לאהובה שעתיד לבוא לארוחת ערב.

## באירוויזיון

ב-29 במרץ 1960 הופיעה ברוקסטדט על בימת האירוויזיון. היא שרה שישית בסדר ההופעות, לפני אוסטריה ואחרי בלגיה. עם תום ספירת הקולות הגיעה ברוסטדט למקום הרביעי עם 11 נקודות.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 1960
קטגוריה:שירי נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בנורווגית
קטגוריה:שירי אהבה