יהודה הלוי (מרוקו)

רבי **יהודה הלוי** (סביב ה'ת"ץ, 1730 - ה'תקס"ד, 1804) היה פוסק הלכה ואב בית הדין טיטואן. לתקופה שימש כאב בית הדין ורבה של אצווירא שבמרוקו. עמד בראש ישיבת גיברלטר, ולבסוף נמנה עם חכמי ליוורנו, בשלהי המאה השמונה עשרה. סבו של רבי יהודה ביבאס.

## מולדתו
נולד בטיטואן סביב ה'ת"ץ. למד בין השאר מפי רבי יוסף בן סאמון, שככל הנראה בעת נדודיו לטיטואן לימדו תורה. כמו כן למד מפי מהרח"ט דמן סאלי. בשנת תק"י נשא לאשה את בתו של הנגיד רבי משה ן' מאמאן. קיבל במתנת הנדוניא, חצר בה הקים את ביתו, ובשנת ה'תק"כ קנה שטח נוסף הצמוד לחצרו והוסיף לבנות חדרים בחצר, וככל הנראה הקצה מבנה לבית כנסת, ואת רווחיו נתן לבני הישיבה שלמדו בבית הכנסת.

## רבנותו במערב
לא יאוחר משנת תקי"ו שימש כסופר בית הדין של טיטואן. לא יאוחר משנת תקל"א שימש כדיין בטיטואן, בבית דינם של רבי יעקב בן מלכא, רבי אפרים מונסונייגו, רבי יהודה קורייאט, ורבי יהודה אבודרהם.

באלול תקל"ד נמצא חתום על פסק דין במקנס. בחורף תקל"ה היה בטיטואן. בחשוון תקל"ז היה באצווירא. לדעת רי"מ טולידאנו, בשנת תקל"ז נדד לאלג'יר לתקופה קצרה, ושם "עמד בריב נגד אב בית הדין שם רבי יעקב בן נאים". בניסן תקל"ח נמצא ברבאט. ובאלול תקל"ח נמצא שוב בטיטואן, ונראה שנשאר שם בדיינות עד שנת תקמ"ה. רבים החשיבוהו לאב בית הדין של טיטואן. בשנות רבנותו התכתב עם חכמי המערב מכלל ערי מרוקו, בין השאר התכתב עם חכמי מראכש, פאס, רבאט, סאלי ומקנס.

## מסעו לארץ ישראל
### ג'יברלטר
בשנת תקמ"ה, רצה לעזוב את המערב, ותכנן לחיות את שארית ימיו בארץ ישראל. באותה העת חידש את תנאי הכתובה, וקצב את נדוניית בנותיו הבתולות. לדעת הרי"מ טולידאנו, רבי יהודה הלוי התמהמה בג'יברלטר במשך כחמש שנים, ובאותו הזמן עמד בראשות ישיבה שם. כמו כן היו לו תלמידים בישיבת טיטואן, ותלמידי שתי הישיבות ראו בו איש קדוש. בשנת תקמ"ו, פגש בג'יברלטאר בנוסע שמואל אהרן רומינאלי. לפי עדות מסוימת התחתן שם עם בתו של רבי יצחק בן עולייל.
### אלג'יר
בשנת תק"ן לפני חג הפסח חפץ לשוב תיטוואנה, אך רוח סערה נשאה את הספינה שבה נסע ותביאה לחוף אלג'יר. המקרה הזה היה לרוחתו ולהצלתו של ר"י הלוי, כי אחרי ימים מועטים קרו הפרעות ביהודי תיטוואן בתגרת יד אליזיד, ויהי הוא מאושר על כי לא היה אז שמה. ואמנם הונו של ר"י הלוי שנשאר עוד בתיטוואן לא נמלט מידי השודדים ויהי לבז. באלג'יר התמהמה ר"י הלוי זמן מה, ושוב בשנת תקנ"ז נמצא בליוורנו.

### ליוורנו
בליוורנו נמנה עם רבני העיר, ונמצא חתום על פסק דין בשנת תקנ"ט. ככל הנראה בעת שהותו בליוורנו פגש ברב חיד"א. רבי יהודה מסר לרב חיד"א מספר סיפורים על חכמי המערב, והאחרון העלם על הכתב בקיצור.

### אחרית ימיו וחישובי הקץ
ביד ר"י הלוי הייתה מצויה אגרת לפיה הקץ יהיה בשנת ה'תקצ"ח. אגרת זו או העתקה הגיעה לידי הרב ישראל משקלוב, והוא טרח להעתיקה בכתב ידו על גב הספר 'איל משולש' של רבו הגר"א. הר"י משקלוב העתיק את חישובי הקץ על אותו הדף של 'אגרת הקודש' המיוחסת לגר"א. ככל הנראה, חישוב הקץ של רבי יהודה הלוי, סייע לרבי ישראל משקלוב לתודעתו לפיה זמן הגאולה קרב ויש לפעול לעלות לארץ ישראל. ר"י הלוי בעצמו קיווה לממש את תוכניתו לעלות ארצה, ובשנת תקס"ד עלה על אוניה המפליגה לארץ ישראל. אך האניה טבעה בים, וגם ר"י הלוי טבע למוות במעמקי הים.

#### צאצאיו
לר"י הלוי לא היו בנים זכרים, אלא רק בנות. אחד מחתניו הוא רבי שמואל ביבאס, אביו של רבי יהודה ביבאס. בהיות הרב יהודה ביבאס בליוורנו, למד מפי סבו רבי יהודה הלוי.

## חיבוריו
* **שאלות ותשובות –** מפוזרות בספרי חכמי המערב, ובמיוחד בשו"ת נר מערבי. ועוד רבים נותרו בכתבי יד.
* **פסקים –** עיוני הלכה לפי מערכות. חלק ניכר מספר זה העתיק רבי מכלוף אוחיון. וכן חלק מפסקים אלו נדפסו בשו"ת 'נר מערבי'.
* **דרשות** – כתב היד היה למראה עיניו של רבי יוסף בן נאיים.
קובץ פסקים בענייני הפסח יצא לאור במהדורה דיגיטלית בשנת תשפ"ד, על ידי יאיר דלויה.

## הערות שוליים

קטגוריה:תטואן: רבנים
קטגוריה:אסואירה: רבנים