open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אטולה

שמאל|ממוזער|250px|אטולה
**אטולה** (בספרדית: **Atole** משפת הנאוואטל) הוא משקה מסורתי במקסיקו ובמרכז אמריקה, וכן בדרום מערב ארצות הברית (במדינות טקסס וניו מקסיקו). המשקה הוא משקה חם שלו מספר גרסאות. המשקה נשתה באופן מסורתי בחג המולד וביום המתים. גרסה של המשקה המכילה שוקולד נקראת גם שאמפוראדו.

המשקה עשוי קמח תירס, מים, פילונצ'ילו (קנה סוכר לא מעובד), קינמון, וניל ושוקולד או פירות. התערובת, שמרקמה דמוי דייסה מרוסקת ומחוממת. ישנה גרסה של המאכל העשויה קמח אורז או שיבולת-שועל טחונה. 

במדינת ניו מקסיקו שבארצות הברית נעשה שימוש בתירס כחול להכנת המשקה, והוא מכיל גם חלב.

## ראו גם
*שאמפוראדו

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:המטבח המקסיקני
קטגוריה:משקאות
קטגוריה:מאכלי חג המולד
קטגוריה:מאכלי יום המתים
אטב נייר

שמאל|ממוזער|250px|אטב נייר
**אטב נייר** (באנגלית נקרא לפעמים: **Bulldog clip** - אטב בולדוג) הוא התקן עבור גיליונות נייר המחבר אותם באופן זמני יחד. האטב מורכב מגיליון מלבני של קפיצי פלדה מעוגלים לגליל, עם שתי רצועות פלדה שטוחות המוכנסות כדי ליצור ידיות משולבות ושתי לסתות. המשתמש לוחץ על שתי הידיות יחד, גורם ללסתות להיפתח תוך כדי התנגדות לכוחו של הקפיץ, מכניס ערימה של ניירות ומשחרר את האחיזה. כוח הקפיץ מצמיד את הלסתות זו לזו ותוך כדי כך לופת בחוזקה את הניירות.

כאשר אטב נייר מחובר עם לוח מותאם, השניים יוצרים "Clipboard".

## היסטוריה
בולדוג (BULLDOG) הוא סימן מסחרי רשום של חברת "Setten IXL" (מוגבל ביחס לציוד כתיבה). לעומת זאת, המונח "אטב בולדוג" הוא סימן מסחרי בארצות דוברות אנגלית, גנרי עבור כל סוגי אטבי הקפיץ לקלסר. הרישום של אטב בולדוג כסימן מסחרי היה בבריטניה בתחילת שנת 1944. ייתכן שהאטב נקרא כך בשל המסיביות של "לסתותיו", המזכירה בכך את המסיביות של לסתות הבולדוג.

עלות ייצורו של אטב נייר אחד, נכון לינואר 2014, היא בערך 12 אגורות.

## שימושים חלופיים
ממוזער|250px|צורה נוספת של אטב נייר
לאטב נייר שימושים חלופיים רבים: ביתיים, תעשייתיים ואמנותיים.

אטבי נייר הם כלי טוב להכנת "flicker books", מאחר שהם מאפשרים להוסיף, להסיר או להחליף גיליונות בקלות ובפשטות.

שימוש חדש למוצר זה הוא להשתמש בו כמאגד חוטים במחשב. אטב נייר יכול להיות מהודק לקצה שולחן, כך שכבלי המחשב יושחלו דרך הרווח בין השולחן לאטב. בשימוש בצורה זו המשתמש יוכל לאגד את החוטים למקום אחד ולמנוע מהם ליפול מאחורי השולחן.

שימוש נוסף הוא כדי לעטוף מחדש אריזת מזון, על מנת לשמור על טריותה לאורך זמן רב יותר.

ניתן להשתמש באטבי נייר כאשר מבצעים פיתול באריגה בנול.

אטבי נייר יכולים לשמש כדי ליצור מנגנון שחרור מהיר יותר ל"השמטות" בתיאטרון.

אטב נייר שמחובר למחק יכול, על ידי מתן משטח גדול יותר לאחיזה, לסייע לאנשים עם מוגבלויות מוטוריות מסוימות.

אטב נייר יכול לשמש להשחזת סכין עליו.

ניתן ליצור חצובה לטלפון סלולרי באמצעות שני אטבי נייר.

## ראו גם
* מהדק ניירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציוד משרדי
בירכת חנון

ממוזער|250px|אמת המים המוליכה מים לחווה ברקע נראה אצטדיון נתניה
250px|ממוזער|שמאל|בירכת חנון
ממוזער|אזור ברכת חנון במפה משנת 1944
**בירכת חנון** או **ביארת חנון** הוא מבנה מגורים וחווה חקלאית עתיקה של משפחת חנון בנתניה.

## שרידי החווה
במקום מבנים שנבנו החל מסוף המאה ה-19 ועד סוף תקופת המנדט הבריטי, המקום היה שייך למשפחת חנון מטולכרם עד 1948. במקום בית המגורים של המשפחה ובית האחוזה שהתפתח ממנו וכן שרידי הפרדסים, באר מים, אמה ארוכה המובילה את המים ובריכת אגירה למים. בסמוך לבירכת חנון הוקם אצטדיון נתניה תוך שמירה על עתיקות המקום.

## בירכת חנון
מדרום לאתר שכנה בעבר ביצה שניזונה מנחל אילנות. מי הנחל נחסמו ממערב על ידי רכס הכורכר ומדרום בדיונת חול גדולה. בתקופת המנדט הבריטי ניטעו בלב הבריכה עצי אקליפטוס רבים כחלק מהניסיונות ליבש אותה. חורשה זו קיימת עד היום דרומית לחניה של מכללת אורט הרמלין. עד שנות ה-70 של המאה ה-20 הצטמצם מאוד שטח הבריכה ובשנות ה-80 הוזרמו המים לבריכה מלאכותית. בעקבות פיתוח האזור בשנות ה-90 כחלק מפארק התעשייה של פולג נעלמה הבריכה לחלוטין. חלק מן האזור עדיין מוגדר אתר טבע לשימור.

במרץ 2015 החליטה ועדת שמות רחובות ואתרים של עיריית נתניה על עברות שמו הרשמי של המקום ל"בארות חונן". ההחלטה אושרה במועצת העיר.

## קישורים חיצוניים

* ברכת חנון - ביצות הפאליק, באתר מורשת נתניה.
* ביארת חנון באתר מורשת נתניה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ביצות בארץ ישראל
קטגוריה:מקווי מים בארץ ישראל
קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:ארץ ישראל: חוות
קטגוריה:ישראל: בתי מגורים
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז מרכז
קטגוריה:נתניה: מבנים
נוטיס ספקיאנאקיס

**נוטיס ספקיאנאקיס** (יוונית: **Παναγιώτης Σφακιανάκης**; נולד ב-2 בנובמבר 1959) הוא זמר יווני יליד העיר הרקליון של כרתים אשר ביוון.

## שנותיו הראשונות

נוטיס עבר עם משפחתו בגיל שבע לאי קוס, ובגיל 20 כבר עבד בתור DJ באופן חלקי.

נוטיס פרנס את עצמו בתחילת חייו בתור חשמלאי שרברב ועבודות שיפוץ, ובשנת 1985 ייסד להקה והופיע עמה באי קוס.

לאחר חוסר הצלחה משמעותית התפרקה הלהקה לאחר פחות משנה, ובשנת 1986 עבר נוטיס לגור בכרתים, שם פתח בקריירת סולו כזמר.

## קריירה

עם הזמן נתגלה נוטיס ככישרון על ידי בואורמאס, מנהל חברת סוני ביוון. בואורמאס החתים את נוטיס על האלבום Proti Fora, אשר הגיע לעשרת האלבומים המובילים ביוון.

כיום, נוטיס הוא אחד הזמרים המצליחים ביותר ביוון.

בשנת 1992 יצא נוטיס בלהיט עם השיר "הופה הופה" (opa opa), השיר נכתב על ידי הזמר ואומן ההקלטות גיורגוס אלקאיוס (Giorgos Alkaios). ללהיט זה יצאו המון גרסאות שונות אשר בוצעו בין היתר על ידי הזמרת היווניה דספינה ונדי, והלהקה אנטיקו.

## חייו האישיים

כיום נוטיס נשוי עם שני ילדים, וחי עם משפחתו בעיר אתונה ביוון.

בשנת 2003 עבר נוטיס ניתוח במיתרי הקול, אשר הוביל להפסקת מנוחה בין אלבומיו. בשנת 2004 נפטר גיורגוס אחיו של נוטיס מסרטן, ובעקבות כך הקדיש נוטיס את אלבומו שנה לאחר מכן לזכרו של אחיו.

## נוטיס בתקשורת

נוטיס ממעט להתראיין, ולכן עקב כך כל ראיון עמו הוא נדיר ומפורסם. לנוטיס דעות רבות על נושאים שונים, דבר המראה כי הוא דעתן אשר לא חוסך את דעותיו בציבור על מגוון נושאים שונים. מבקריו השונים טוענים כי דעותיו הן נוגעות קלות בתחום הפוליטיקה, דבר הנובע מהביקורות הנוקבות אשר מושמעות על ידו במדיה השונה.

## רשימת אלבומים
 
* Proti Fora (1991) First time

* Eisai Ena Pistoli (1992) (You are a gun) Platinum

* Me To N Kai Me To S (1993) (With the N to the S) Platinum

* Notioanatolitika Tou Kosmou (1994) (Southeast of the world) 2× Platinum

* 5o Vima (1996) (Fifth step) (4× Platinum)

* I Notes Einai 7psyhes (1998) (The notes are immortal) 5× Platinum

* Polihroma Kai Entona (2000) (Multi-coloured and intense) 2× Platinum

* As Milisoun Ta Tragoudia (2002) (Let the songs speak) Platinum

* Me Agapi O,ti Kaneis (2004) (With love whatever you do) Platinum

* Ana Gennisis (2005) (Rebirth) 2× Platinum

* Mnimes (2007) (Memories) Platinum

* Matomena Dakrya 21+4 (2011) new


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זמרים יוונים
קטגוריה:זוכי פרס אריון למוזיקה
קטגוריה:יוונים שנולדו ב-1959
רחל נגב

**רחל נגב** (8 באוקטובר 1923 – 8 באפריל 1982) הייתה משוררת ישראלית ילידת פולין.

## ביוגרפיה
### קורות חייה
נגב נולדה בפולין בשנת 1923, בתם הבכורה של יצחק ואיטה זלדין. היא גדלה בבית עברי - אביה היה סופר, מורה ומנהל בבתי ספר של רשת החינוך "תרבות" וכבר מגיל שמונה כתבה רחל שירים בעברית.

ב-1935 עלתה המשפחה לארץ ישראל. רחל למדה בבית הספר החקלאי בעיינות, והייתה מראשוני המתיישבים בקיבוץ רביבים שבנגב. השירים שכתבה אז עסקו בנושא המחיר וחוב הדמים, והיו נבואה לעתיד. בל"ג בעומר 1947 נישאה לחברה לגרעין, אברהם נגב, וכשנה אחר כך נפצע אברהם ואיבד את יד ימינו במלחמת העצמאות, השניים יצאו לשליחות של תנועת "דרור הבונים" בדרום אמריקה. ב-1952 חזרו לארץ והשתקעו בירושלים, שם למד אברהם ארכאולוגיה.

הייתה חברה באגודת הסופרים, שופטת ב"פרס זאב" לספרות ילדים, והשתתפה דרך קבע בתוכניות ספרות ברדיו. ב-1979, בהיותה סטודנטית לתואר שני בספרות עברית, זכתה בפרס הרי הרשון לשירה.

שיריה - שירים ליריים, אישיים מאוד - התפרסמו לאורך השנים בעיתונים ובכתבי עת ספרותיים, בהם "מאזנים" ו"קשת". ב-1967 ראה אור ספרה הראשון, "כמו שכתוב בלב", וב-1978 - ספרה השני, "כוכבים בוכים". שנתיים לאחר מותה התפרסם מעזבונה ספר שירים שלישי, "להיות עננה לבנה".

ב-1982 מתה ממחלה קשה. על מצבתה בבית העלמין בהר המנוחות בירושלים נחקקה שורה משירה האחרון, "להיות עננה לבנה, שותה אור". הותירה אחריה שתי בנות, אילת וענת.

### הנצחתה
על שמה הקים בעלה, פרופ' אברהם נגב, שהיה ראש המכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית, את "פרס רחל נגב לשירה": תחרות שנתית הפתוחה לכלל תלמידי האוניברסיטה העברית, למימון הוצאתו לאור של ספר שירה שנמצא ראוי לכך.

בפסטיבל "ימי שירה במדבר 2012" שהתקיים במדרשת שדה בוקר, נערך מושב לזכרה של רחל נגב בו הועלתה דמותה וקראו משיריה.

## ספריה
* כמו שכתוב בלב: שירים (תל אביב: אל"ף, 1967)
* כוכבים בוכים: שירים (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ח)
* להיות עננה לבנה: שירים (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1984)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:נשות העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרות בית הספר החקלאי עיינות
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי עיינות
קטגוריה:זוכי פרס הרי הרשון
קטגוריה:רביבים: אישים
קטגוריה:ישראליות ילידות פולין
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
אומנת

250px|ממוזער|אומנת וילד בברזיל, 1874
**אומנת** היא עובדת המועסקת בטיפול בילדים בבתי משפחות. באופן מסורתי, אומנות היו משרתות משקי בית גדולים אשר דווחו ישירות אל הגברת של הבית.

כיום, מטפלות העולם המודרני, כמו עובדים מקומיים אחרים, יכולות להתגורר בתוך או מחוץ לבית בהתאם לשעות העבודה ונסיבות העבודה שלהן לבין אלה של מעסיקיהן. מטפלות מקצועיות מוסמכות בדרך כלל בהחייאה, עזרה ראשונה מוסמכת, ובעלות תואר או הכשרה להתפתחות הילד.

## אטימולוגיה
במגילת אסתר מרדכי היהודי מתואר בתור מי שמשמש בתור אומן לדודניתו אסתר אחרי מות הוריה.

## המקצוע בתרבות הפופולרית
### בספרות ובקולנוע
250px|ממוזער|מרי פופינס
* דמותה של פייטון פלנדריה / גברת מוט (אותה מגלמת רבקה דה מורניי), היא האומנת בסרט המותחן "היד שמנדנדת את העריסה" (1992).
* דמותה של גברת בירד, האומנת ועוזרת הבית של משפחת בראון בסדרת הספרים הקלאסית של מייקל בונד "הדוב פדינגטון".
* דמותה של מרי פופינס בסדרת ספרי הילדים הקלאסית של פמלה לינדן טרוורס.
** ג'ולי אנדרוז מגלמת את מרי פופינס בעיבוד הקולנועי משנת 1964.
*** אמילי בלאנט מגלמת את מרי פופינס בעיבוד הקולנועי הסיקוולי משנת 2018.

### בטלוויזיה
#### באנימציה
* דמותה של נני בסדרת האנימציה "חבובוטף"

#### בקומדיות מצבים
* דמותה של פראן פיין (אותה מגלמת פראן דרשר) בקומדיית המצבים "נני"
* דמותו של טוני מיסלי (אותו מגלם טוני דנזה) בקומדיית המצבים "מי הבוס?"
* דמותו של אנדי ה"מאני" (אותו מגלם אדם דווין) בקומדיית המצבים "משפחה מודרנית".

## ראו גם

* או-פר

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אנשים העובדים עם ילדים
קטגוריה:נותני שירות
קטגוריה:מקצועות עבר
קטגוריה:היסטוריה של החינוך
דיוקן (תוכנית טלוויזיה)

**דיוקן** היא תוכנית טלוויזיה בריטית של ה-BBC, במקור "Star Portraits with Rolf Harris", ששודרה בישראל בערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית.

## הפורמט
בכל תוכנית מתארחת דמות מוכרת בציבור ונבחרים שלושה ציירים שמציירים את הדמות כפי הבנתם ופרשנותם האמנותית. לאחר שהציירים מסיימים את הציורים שלהם הם נאספים מחדש עם הדמות, ומראים לדמות את הציורים שלהם. הדמות צריכה לבחור רק בציור אחד.

הסדרה הצליחה בממלכה המאוחדת ויצרה מפגשים מרתקים ובלתי צפויים בין אישים שונים לבין האמנים שציירו אותם.

## בישראל
[שמאל|ממוזער|200px|דיוקן של תיקי דיין. הצייר [זיו לנצנר נבחר על ידה במהלך התוכנית]]
הערוץ הראשון רכש את הזכויות מה-BBC, והתוכנית הופקה על ידי חברת "גיל הפקות". היא שודרה החל ממרץ 2008. את התוכנית בישראל הנחה אלדד זיו.

התוכנית שודרה במשך שלוש עונות, בימי חמישי. לאחר הפסקה, עלתה העונה השנייה של הסדרה בפברואר 2010. בסוף חודש ינואר 2012 סיימה התוכנית את עונתה השלישית ובמקומה שודרה בשידור חוזר העונה השנייה של התוכנית.

החל מהעונה השלישית התוכנית שודרה באיכות HD – איכות שידור בהפרדה גבוהה.

## משתתפים
משתתפי העונה הראשונה: שלי יחימוביץ', אריה אלדד, חנה לסלאו, איתן בן-אליהו, יגאל שילון, אביגדור פלדמן ולאורה ריבלין.

משתתפי העונה השנייה: ח"כ ראובן ריבלין, ח"כ אחמד טיבי, יהונתן גפן, ח"כ אנסטסיה מיכאלי, עינת שרוף ועורך הדין ציון אמיר.

בעונה השלישית השתתפו: שרית חדד, מוחמד בכרי, יוסי שריד, שלמה שרף, תיקי דיין, דניאלה וייס, נתן זך, ציפי פינס, אתגר קרת ואפרת גוש.

## קישורים חיצוניים

**ביקורת**
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:BBC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
טאוור גרין

שמאל|ממוזער|250px|האתר שבו הוקמו הגרדומים
250px|ממוזער|שמאל|רשימת ההוצאות להורג במקום על שלט הסבר והנצחה
**טאוור גרין** (אנגלית: **Tower Green**) הוא אזור בתוך מצודת לונדון שבו הוצאו להורג בעריפת ראש שתי מלכות רעיות של אנגליה וחמישה אצילים בריטים. 

טאוור גרין שוכן בשטח פתוח בחלק הדרומי של קפלת פטרוס הקדוש בשלשלאות. עריפת ראש בטאוור גרין, שמעטים בלבד הורשו לגשת אליו, הייתה זכות יתר של אישים בכירים; הנידונים למוות לא נאלצו לספוג עלבונות מההמון, והמונרך לא זכה לפרסום שלילי. אסירים אחרים הוצאו להורג בפומבי בגבעת מצודת לונדון או בסמוך לגבולות המצודה, או בטייברן שבקצה השני של העיר. במרכז המתחם הייתה כיכר קטנה מרוצפת בגרניט, ובה ניצב בעבר הגרדום שבאמצעותו בוצעו ההוצאות להורג הבלתי פומביות. ריצוף הגרניט נוצר לפי הוראה מיוחדת של המלכה ויקטוריה.

במהלך ימי הביניים שימש האזור כאתר קבורה. כתוצאה מהנחת אבני הגרניט במאה ה-19 נערכו חפירות רדודות לצורך הקמת יסודות, ובמהלך החפירות נתגלו שרידיו של בניין ששכן באתר. התוכניות ההיסטוריות של מצודת לונדון אכן כללו מבנה ששכן בטאוור גרין. המבנה נהרס ב-1684, ונבנה מחדש כעבור שנה. זמן קצר לאחר מכן הוא הועבר שוב. ככל הנראה שימש המבנה כבית המשמר עבור השומרים שקדו לשומרי מצודת לונדון (Yeomen Warders). ההוצאות להורג בטאוור גרין נערכו בתוך המבנה על מנת לשמור על פרטיותם של האצילים. 

ידוע כי האישים הבאים הוצאו להורג בטאוור גרין:
* 1483 - ויליאם הייסטינגס, ברון הייסטינגס הראשון, לפי פקודה של ריצ'רד, הדוכס מגלוסטר
* 19 במאי 1536 - המלכה אן בולין, אשתו השנייה של המלך הנרי השמיני
* 27 במאי 1541 - מרגרט, הרוזנת מסולסברי, הנצר האחרון לבית פלנטג'נט
* 13 בפברואר 1542 - המלכה קתרין הווארד, אשתו החמישית של הנרי השמיני, לפי חוק החרמת נכסים
* 13 בפברואר 1542 - ג'יין בוליין, הוויקונטית מרוצ'פורד, לפי פקודה מיוחדת של הנרי השמיני
* 12 בפברואר 1554 - ליידי ג'יין גריי, מלכת תשעת הימים, אשתו של לורד גילדפורד דאדלי, לפי פקודה של ועדה מיוחדת שהאשימה אותה בבגידה חמורה במולדת בניסיון להדיח את מרי הראשונה
* 25 בפברואר 1601 - רוברט דברו, רוזן אסקס השני, באשמת בגידה

ראשו של כל אחד מהאישים שלעיל נערף באמצעות גרזן, למעט ראשה של אן בולין שנערף באמצעות חרב. הגופות של כל האישים הללו נקברו בקפלת פטרוס הקדוש בשלשלאות.

## קישורים חיצוניים

* טאוור גרין באתר Historic Royal Palaces

קטגוריה:אישים שהוצאו להורג במצודת לונדון
קטגוריה:טאוור האמלטס
קטגוריה:עריפת ראש
פועל (משפט עברי)

במשפט העברי, **פועל** הוא אדם שנשכר לעשות מלאכה לאדם אחר. ההלכה מחלקת בין שני סוגי פועלים: פועל שכיר, שנשכר לעבוד עבודה במשך זמן מסוים והתשלום המשולם לו הוא עבור **העבודה**, לעומת קבלן, שהתשלום שמקבל הוא עבור התוצאה, הוא נשכר כדי לעשות מלאכה מסוימת, והוא יכול להחליט בעצמו מתי לעשות אותה.

## ההבדל בין שכירות לקבלנות
בספר תרומת הדשן נכתב שפועל ששכרו אותו להפיק סכום מסוים של חביות יין, גם אם מכורח השעה הוא נאלץ להפיק אותן מכרמי הענבים בזמן הבציר הוא נחשב לקבלן, שכן התשלום הוא עבור התפוקה ולא עבור העבודה. לעומת זאת, אם תובעים ממנו לעשות פעולה מסוימת בזמן מסוים בדווקא, נחשבת העבודה לשכירות ולא לקבלנות, וכך פוסק הנתיבות המשפט.

### כללי שכירות
מכיוון שעבודתו של פועל דומה יותר לעבדות, בכך שהוא משולם עבור העבודה ולא עבור התפוקה, וכל אשר יפיק בזמן העבודה שייך לבעל הבית גם אם שווה בהרבה מהתשלום, דבר המנוגד לאמירת התורה , - "ולא עבדים לעבדים" קבעו חז"ל כי פועל יכול לחזור בו אפילו באמצע היום, כך שמלכתחילה נמצא שההתחייבות לפועל היא כאילו לא חל שום שעבוד על הפועל בשעת העבודה וממילא אינו דומה לעבד. וזאת בשונה מפועל קבלן השוכר בו שלמרות שאם כאשר הוא חוזר בו בזמן שאין בעל הבית יכול לשכור פועל אחר, הוא גורם נזק לבעל הבית אינו חייב לשלם כי הוא נחשב רק גרמא בנזיקין, מותר לבעל הבית להטעות אותו ולומר לו שישלם לו שכר כפול ולמעשה לא לשלם, או לשכור פועלים אחרים ולשלם את שכרן מתשלומי הפועל על השעה שכבר עבד או מכליו של השוכר שבאו לידו של בעל הבית.

### כללי קבלנות
פועלי קבלנות שחזרו בהם מהסכם העבודה במהלך יום העבודה או שהמעביד חזר בו, כך שהפועל שחשב שיש לו עבודה מובטחת ליום זה צריך לחזר אחרי עבודה אחרת, או בעל הבית שחשב שיש לו פועלים צריך לטרוח בזמנו הקצוב לחפש פועלים, מכיוון שהפועלים עדיין לא התחילו לעבוד לא חל מעשה קניין המשעבד את הפועלים לבעל הבית ואת בעל הבית לפועלים ואין להם זה על זה אלא תרעומת. אם הפועלים התחילו לעבוד, הם לא יכולים לחזור בהם על פי ההלכה ואם חזרו בהם חלים עליהם קנסות שונים כדי לפצות את בעל הבית על הנזק. אך אם יש פועלים אחרים במקום הם יכולים לומר לבעל הבית שיזכור מפועלים אלו, ואין להם זה על זה אלא תרעומת.

## ראו גם
* היתר אכילת פועל

## קישורים חיצוניים
* 
* הרב יואב שטרנברג, הגדרת שכיר לעומת קבלן, באתר ישיבה
* הרב יואב שטרנברג, פועל איננו עבד, באתר ישיבה

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט עברי: דיני ממונות
הלסת העליונה

**הלסת העליונה** (TA: Os maxilla) היא אחת מעצמות הגולגולת. היא תחתונה לעצם המצח ועצם האף, עליונה ללסת התחתונה, תיכונה לעצמות הלחיים וקדמית לעצם היתד ועצם החך.

## תיאור
הלסת העליונה היא עצם לא רגולרית ובעלת סינוסים. בחלקה התחתון נמצאים שורשי השיניים העליונות, ובחלקה העליון היא מהווה חלק מארובות העיניים. בצדדיה נמצא זיז הלחי, שמופרק לעצם הלחי. המשטח התחתון שלה מהווה את החך, ובחזיתה נקב המהווה את חלל האף.

הלסת העליונה היא למעשה איחוי של שתי עצמות סימטריות, מימין ומשמאל. בראשית החיים העצמות הללו נפרדות, והן מתאחות במהלך ההיריון.

## מפרקים
הלסת העליונה היא העצם המרכזית בפנים, ומופרקת לעצם המצח, שתי עצמות הלחיים, עצם היתד, עצם האף, המחרשה, עצם החך, עצמות הדמעות, ועצמות הכברה.

## תפקידים
תפקידה הראשון של הלסת העליונה הוא להוות סדן לשיניים העליונות, מולן יכולות השיניים התחתונות שנטועות בלסת התחתונה לנוע בתנועות הנשיכה והלעיסה, השלבים הראשונים בפעולת העיכול. בנוסף, הלסת העליונה מהווה כל או חלק משלושה משטחים חשובים: משטח החך, שיש לו תפקיד חשוב באכילה, נשימה ודיבור, חלקו התחתון של חלל האף, והחלק התיכון-תחתון של ארובות העיניים.

## מבחר תרשימים

Gray189.png|הלסת העליונה ברביע השמאלי התחתון של האיור, צבועה בירוק כהה. מבט מצד שמאל של הגולגולת
Maxilla image.png|מבט מלפנים ומבט מהצד בתצלום רנטגן של הגולגולת, עם הלסת העליונה צבועה באדום
קובץ:Gray996.png|הלסת העליונה במבט מלמטה. ניתן להבחין בקו האיחוי של שתי העצמות, או שני החצאים של הלסת העליונה שהתאחו לכדי עצם אחת, ואת התפר של המפרק הפיברוטי עם עצם החך
קובץ:Gray154.png|הלסת העליונה. בצד ימין ניתן להבחין בזיז הלחי, שהוא המשטח בו הלסת העליונה מופרקת לעצם הלחי
קובץ:Gray164.png|חלקה העליון של הלסת העליונה, עצם הלחי ועצם המצח מהווים את הגבול החיצוני של ארובת העין
קובץ:Maxilla frontal by Markus Lensing.png|הלסת העליונה (צבועה בוורוד), מבט מלפנים


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עצמות הגולגולת
תחילתו בפשיעה וסופו באונס

במשפט העברי, **תחילתו בפשיעה וסופו באונס** היא שמה של סוגיה בדיני שומרים העוסקת בנזק שנגרם לפיקדון או לחפץ שהיה באחריות השומר באונס, אך האונס אירע כהמשך למעשה פשיעה של השומר. סוגיה זו נתונה במחלוקת אמוראים, אך להלכה נפסק בגמרא כי תחילתו בפשיעה וסופו באונס - חייב. בדומה למשפט העברי, גם הדין הישראלי (ב) קובע כי כל רשלנות בשמירה מחייבת את השומר, גם אם סופה באונס.

## הסבר הדין
כל השומרים שפשעו בשמירתם ונגרם נזק מחמת פשיעתם חייבים לשלם את הנזק שנגרם, וכל השומרים (למעט שואל) שנאנסו ולמרות שמירתם נגרם נזק לחפץ השמור פטורים מלשלם. הדיון הוא מה הדין כאשר הנזק נגרם עקב אונס שהוא המשך של מעשה פשיעה של השומר.

הדוגמה בגמרא למקרה כעין זה הוא שומר שהטמין את הפיקדון בצריף שנעשה מערבות. שמירה זו היא שמירה מעולה מגנבים שאינם מעלים בדעתם לחפש במקום כזה, אך שמירה גרועה מפני אש שיכולה לשרוף את הצריף יחד עם הפיקדון. בסופו של דבר הכסף לא נשרף כי אם נגנב, כך שנזק נגרם, אך באונס של השומר, שהרי אין השומר אמור להעלות על דעתו שגנבים יגנבו ממקום כזה. רב יוסף נדרש למעשה. אך יש שתי לשונות בגמרא מה פסק לפי הלישנא קמא, רב יוסף פסק כי "תחילתו בפשיעה וסופו באונס - חייב". ולמרות שלעניין גנבים הוי שמירה, היות שתחילתו בפשיעה חייב. לפי הלישנא בתרא רב יוסף פסק הפוך בדיוק שאפילו שתחילתו בפשיעה היות שסופו באונס פטור. היות שלעניין גנבי הוי שמירה, הרי הוא פטור. כבר הגמרא בעצמה פוסקת כלישנא קמא דרב יוסף שתחילתו בפשיעה וסופו באונס חייב.

## פרטי הדין
### במקרה שהפשיעה לא קשורה כלל לאונס
במקרה ששומר פשע בבהמה והבהמה יצאה לאגם, מה שמהוה פשיעה לגבי גנבים, אך בסופו של דבר לא נגנבה אלא מתה כדרכה. כך שאמנם סופו באונס אך האונס אינו קשור כלל לפשיעה שהרי לגבי המיתה כדרכה אין הבדל היכן נמצאת הבהמה. ישנה מחלוקת בדעת רבה, אביי בשם רבה אומר שחייב לשלם, ואילו רבא בשם רבה אומר שפטור. להלכה קיימא לן שפטור מלשלם.
### תחילתו בגניבה ואבידה, וסופו באונס
במקרה שבהתחלה לא הייתה פשיעה אלא הייתה רק רשלנות ברמת גניבה ואבידה, רמה המחייבת בתשלום רק בשומר שכר ולא בשומר חינם, וסופו היה באונס. דעת התוספות והרמב"ן שהשומר שכר פטור אף שבדרך כלל כן מתחייב בגניבה ואבידה. לעומת זאת בעל חידושי תלמיד הרשב"א מדייק מדברי הרמב"ם שגם תחילתו בגניבה ואבידה וסופו באונס חייב. בחידושי רבי עקיבא איגר כתב שהדבר תלוי במחלוקת אביי ורבא במקרה של אונס שאינו קשור כלל לפשיעה, והיות וקיי"ל שם שפטור הוא הדין כאן.
להלכה הובאו רק דברי התוספות על ידי הסמ"ע. ואילו דברי תלמיד הרשב"א לחייב, לא הובאו בפוסקים.

### זמן החיוב
הנתיבות המשפט כותב שהשומר חייב לשלם כפי שהבהמה שווה בשעת האונס שנאבדה מהעולם ולא כפי ששווה בשעת הפשיעה למרות שהגורם לחיוב הוא שעת הפשיעה.

### בעבדים וקרקעות
בעבדים וקרקעות, שלפי שיטת הרמב"ם חייבים בפשיעה. כתב הנתיבות המשפט שגם בתחילתו בפשיעה וסופו באונס יהיו חייבים לשלם.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
*הרב יואב שטרנברג, תחילתו בפשיעה וסופו באונס באתר ישיבה

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט עברי: דיני שומרים
קטגוריה:בבא מציעא: סוגיות תלמודיות
חיים כהנוביץ

[שמאל|ממוזער|250px|[שדרות בן-גוריון (תל אביב)|שדרות בן-גוריון בתל אביב]]שמאל|ממוזער|250px|שדרות יהודיתשמאל|ממוזער|250px|פארק שכונת נאות אשלים, ראשון לציון
**חיים כהנוביץ** (נולד ב-1942) הוא אדריכל נוף ישראלי הפעיל במשך קרוב לחמישים שנה.

## ביוגרפיה
כהנוביץ נולד בפתח תקווה בשנת 1942 ואת הכשרתו קיבל בפקולטה לחקלאות ברחובות ולאחר מכן מוסמך ללימודי סביבה ואדריכלות בטכניון בחיפה. תחילה עבד במשרדו של האדריכל שמעון מרגולין ולאחר תקופה קצרה עבר למשרדם של אדריכלי הנוף זוכי פרס ישראל ליפא יהלום ודן צור.

החל משנת 1977 מחזיק משרד פרטי המתכנן גינות, פארקים, איי תנועה, כניסות לשכונות ויישובים בפריסה ארצית. כהנוביץ תכנן פרויקטים בתל אביב, ראשון לציון, רחובות, אור יהודה, נתניה וירושלים ועוד. על גן לנדס כתב משה לרום בכתב העת "אדריכלות ישראלית" (גיליון 3): "תושבי הסביבה החיים בג'ונגל התעבורתי המאיים, יכולים למצוא בו מקום מפלט ומרגוע. הגבעה המלאכותית מתפקדת כחומת מגן לגן הנמצא מאחוריה מצד אחד, וכבסיס למפל המים משיב הנפש, שצליליו לוחמים בשאון התנועה, מצד שני".

## פרויקטים נבחרים
*בית המשפט העליון, ירושלים
*אחוזת פולג, נתניה
* שכונת נאות אשלים, ראשון לציון
*גינת שינקין
*גן השוטר, תל אביב
*הגן המרכזי בשכונת תל ברוך צפון, תל אביב
*שכונת לב הסביונים, פתח תקווה
*פארק בת ים
*ספורטק רחובות
*חוף הצוק, הרצליה
*הגן היפני, חולון
*שיקום מחצבות ניצנים
*שיקום ככר מסריק, תל אביב
*גן הצומת - גן וולבסקי, תל אביב
*חידוש שדרות בתל אביב: שדרות יהודית ושדרות בן-גוריון
*מקטע חדש של שדרות ח"ן על דופן כיכר רבין
*הכניסה הצפונית לתל אביב (דרך נמיר)
*כיכר רבין, ראשון לציון
*גן המנהיגים, ראשון לציון
*גן לזכר סטפן לנדס, תל אביב

## פרסים
* פרס מגשים ישראל יפה 2002 מטעם המועצה לא"י יפה על תכנון השכונה נאות אשלים בראשון לציון
* זכייה בשלושה פרויקטים (מתוך 11 זוכים) בתחרות מצוינות בבניה לשנת 2004 מטעם התאחדות הקבלנים והבונים בישראל:
** שכונת מגורים בקרית אונו.
** מגדלי מרום אביב ברמת-אביב ת"א.
** אחוזת פולג – דיור מוגן.
* אתר הנצחה בקבוץ דפנה המשלב אלמנט מים נבחר כאחד מעשרת הפרויקטים היפים בארץ.

## לקריאה נוספת
* משה לרון: גן לנדס ושיקום ככר מסריק, אדריכלות ישראלית, גיליון 3, נובמבר 1988.
* Kenneth Helphand: Dreaming Grardens, Center for Aerican Places, 2002

## קישורים חיצוניים
* אתר משרד חיים כהנוביץ אדריכלות נוף
* מיכאל יעקובסון: מנגל בהרצל-ז'בוטינסקי: הגן שמוקדש למנהיגי ישראל, 11.1.12, Xnet
* מיכאל יעקובסון, "נוף זה הדבר הכי חשוב. נוף זה הסביבה שלך", באתר אורבנולוגיה, המעבדה לעיצוב עירוני, 5 באוגוסט 2015

קטגוריה:אדריכלי נוף ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
תמר לוטן

**תמר לוטן** (1934 – 29 בדצמבר 2011) הייתה עורכת ומפיקת טלוויזיה, מראשוני הטלוויזיה החינוכית הישראלית ואחראית על תוכניות כגון "לשון המראות" אודות הספרות העברית לפי ספריו של גרשון שקד, "תיק תקשורת", "זהו זה!" ו"ערב חדש".

## ביוגרפיה
לוטן נולדה בשנת 1934 כ**תמר קרצ'מר**, אמה הייתה רחל בתו של הרבי מרדכי מנחם מנדל קאליש מוורקא. היא התחנכה בבית החינוך ע"ש א"ד גורדון בצפון תל אביב. בשנת 1952 יצאה כחניכת התנועה המאוחדת להכשרה בניר עם, ושנה לאחר מכן הצטרפה לקיבוץ יפתח, שם פגשה את מיכאל לוטן, ונישאה לו.

ב-1956 עזבו את הקיבוץ ועברו לבית ברל, שם שימשה לוטן כמורה לספרות. בשנת 1967 הצטרפה לצוות ההקמה של "הטלוויזיה הלימודית" (שמה של הטלוויזיה החינוכית דאז) ועיצבה את תוכניות העשרת המבוגרים. יחד עם תרצה יובל אלחנתי מגלי צה"ל גיבשה את תוכניות "אסכולה" למדע פופולרי.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - אישים
קטגוריה:מפיקות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:מפיקי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:משפחת קאליש
קטגוריה:בוגרות בית החינוך ע"ש א"ד גורדון
קטגוריה:בוגרי בית החינוך ע"ש א"ד גורדון
קטגוריה:בוגרות התנועה המאוחדת
קטגוריה:בוגרי התנועה המאוחדת
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2011
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
תל רקית

[250px|ממוזער|תל רקית במפת הקרן לחקר ארץ ישראל, ה-[PEF, משנת 1880. קו המצוק מסומן כרצף נקודות שחורות לאורך החוף. מצפון מזרח לתל ביצת אחיה]]
**תל רֶקִּית** הוא הגבוה בתיליו של רכס הכורכר הצפון מערבי של תל אביב-יפו ומתנשא לגובה 30 מטר מעל קו החוף, צפונית לחוף תל ברוך.

בתל נמצאו שרידים של מחנות פרהיסטוריים משלהי התקופה הפלאוליתית העליונה וכן מהתרבות הכבארית של תחילת התקופה האפיפלאוליתית.

בזמן מלחמת העולם הראשונה היה התל עמדה הטורקית המערבית בקו שתי העוג'ות אל מול הכוחות הבריטיים שנפרסו מדרום לנחל הירקון. הצבא העות'מאני הציב מוצב ארטילריה על ראש התל כדי לעצור את התקדמות הבריטים שנעצרו מדרום לנחל הירקון. התל נכבש לבסוף בקרבות צליחת מעברות הירקון. בראש התל שכן בסיס צה"ל.

במפת הקרן לחקר ארץ ישראל מופיע התל בשם "Tell er Rekkeit" ופירושו "תל החוף"; שם נוסף הוא "el Hndabeh". ייתכן שמקור השם רקית הוא בשם "רקון" שמופיע בספר יהושע כגבול בין נחלת שבט דן עם שבט מנשה: .

## קישורים חיצוניים
* 
* תל רקית על קו החוף ועורפו החשוף טרם נבנו שכונת אזורי חן ומגדלי נאמן. תמונה מ-1971 באתר Tlv-100
* סקר טבע עירוני - תל רקית

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרים פלאוליתיים ואפיפלאוליתיים בארץ ישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: אתרים ארכאולוגיים
תרעומת

במשפט העברי, **תרעומת** הוא מונח בו משתמשים חז"ל בכמה מקומות לתאר את ההשלכות המשפטיות של פעולה שאינה גורמת נזק ממוני אך גורמת לעוגמת נפש.

ההשלכות המשפטיות של דין זה אינן ברורות, חז"ל אינם טורחים לפרש את המשמעות המשפטית של המונח תרעומת, אך מצד שני הם טורחים לברר באילו מקרים חל דין זה. רבי ישראל מסלנט מפרש שמשמעות המונח תרעומת הוא שישנה חובת פיוס של הפוגע על המתרעם, הרב יהודה סילמן פוסק להלכה שלמתרעם מותר להוציא דיבה על הפוגע.

## הנידון התלמודי
במשנה נאמר: . כלומר, במקרה זה, התרעמות חלה כאשר בעל הבית או הפועלים מבצעים הפרת אמון ומבטלים את ההסכם ביניהם.

בתלמוד מוסבר כי מהמילים "והטעו זה את זה" מופנות כלפי שני פועלים המטעים זה את זה, כלומר - שליח של בעל הבית המטעה את הפועלים.
הגמרא מציעה ארבע אפשרויות מהו המקרה המדובר:

**אפשרות ראשונה:** בעל הבית מבקש מהשליח לשכור פועלים בשלושה זוזים והשליח אומר לפועלים שבעל הבית רוצה לשכור אותם בארבעה זוזים, הפועלים מתרעמים כי הם חשבו שהם מקבלים ארבעה זוזים אך לבסוף הם קיבלו שלושה, הם יכולים לטעון שאילו ידעו שבעל הבית משלם שלושה הם היו טורחים ומוצאים עבודה ששכרה ארבעה זוזים.

**אפשרות שנייה:** לפועלים יש שדה משלהם והם טוענים שאילו היו יודעים שבעל הבית משלם רק שלושה זוזים הם היו מעדיפים לעבוד בשדה שלהם.

**אפשרות שלישית:** מכיוון שהפועלים חשבו שהם מקבלים ארבעה זוזים הם עבדו עבודה ששווה ארבעה זוזים, הם מתרעמים כי אילו ידעו שבעל הבית משלם שלושה, הם לא היו עובדים עבודה באיכות של ארבעה זוזים.

**אפשרות רביעית:** מדובר במקרה שבעל הבית ביקש מן השליח לשכור פועלים בארבעה זוזים, והשליח שכר פועלים בשלושה זוזים, לכאורה לפועלים לא אמורה להיות תרעומת, מכיוון שהם הסכימו לקבל שלושה זוזים, אך בכל זאת הגמרא מצטטת את הפסוק . כלומר למרות שהם הסכימו לקבל שלושה זוזים, מגיע להם לקבל את הזוז הרביעי.

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט עברי: דיני ממונות
קטגוריה:בבא מציעא: סוגיות תלמודיות
צבי זילברטל

**צבי זילברטל** (נולד ב-5 באפריל 1952) הוא משפטן ישראלי, שכיהן כשופט בית המשפט העליון.

## ביוגרפיה
זילברטל גדל בשכונת רחביה שבירושלים. קרוב משפחתו של זילברטל הוא הפרופ' ישעיהו ליבוביץ. למד בגימנסיה העברית. בשנים 1970–1975 שירת בצה"ל. במסגרת שירותו, השלים קורס חובלים ולאחריו שירת בצה"ל כקצין בחיל הים. במהלך שירותו לחם במלחמת יום הכיפורים, בקרב לטקיה, כקצין מחלקת גנ"ק בספינת טילים, אח"י געש (סער 3). צלל בין השאר במימי נחל הקישון הרדודים.

בשנת 1976 החל בלימודי ספרות באוניברסיטה העברית, אך עבר ללימודי משפטים, אותם סיים ב-1981. הוא התמחה בבית המשפט העליון אצל השופט אהרן ברק ובמשרד עו"ד פרטי. ב-1983 הוסמך כעורך דין.

ב-1990 מונה לשופט בבית משפט השלום בירושלים, וב-1997 היה לסגן נשיא בית המשפט. ב-2000 מונה לשופט בפועל בבית המשפט המחוזי בעיר, וב-2001 מונה כשופט קבוע בבית משפט זה. במהלך כהונתו היה, בין היתר, בין השופטים שהרשיעו את אלי פימשטיין ברצח הודיה קדם. כן כתב את פסק הדין הראשון שהתייחס לתנאי רישיון קריאייטיב קומונס בתביעה להפרת זכויות יוצרים שהוגשה בידי צלמים חובבים נגד חברת מפה. בהמשך מונה כסגן נשיא בית המשפט המחוזי.

במקביל לכהונתו כשופט, שימש מרצה בפקולטה למשפטים, האוניברסיטה העברית בירושלים, ובין היתר לימד סדר דין אזרחי.

ב-21 בפברואר 2012 החל לכהן כשופט בבית המשפט העליון. הוא נחשב לשופט בעל גישה מרכזית, שאיננה נוטה במובהק לליברליות או לשמרנות.

במרץ 2016 הודיע במפתיע על כוונתו לפרוש מתפקידו כשופט, בגלל עומס עבודה בתפקידו. ב-10 באפריל 2017 פרש מכהונתו.

מאז פרישתו מכס השיפוט מכהן כבורר ומגשר במסגרת משרד עו"ד אפרים אברמזון ושות'. בפברואר 2022 מונה לחבר בוועדת החקירה הממלכתית לרכש הצוללות וכלי השיט.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* יורם יובל, שיחת נפש עם צבי זילברטל, כאן חינוכית, 9 באפריל 2018
* כוכבי אזרן, מראיין את צבי זילברטל על חוויותיו במלחמת יום הכיפורים כקצין באח"י געש, המרכז למלחמת יום הכיפורים, 2023.

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי קורס חובלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בירושלים
קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון בדימוס
קטגוריה:שופטי בית משפט השלום בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
מוזיקה יוונית

[שמאל|ממוזער|100px|סוגים שונים של [נבל יווני]]
[שמאל|ממוזער|100px|סוגים שונים של [קלרינט יווני]]
[שמאל|ממוזער|100px|סוגים שונים של [חליל יווני]]
ה**[[מוזיקה]] ה[[יוונית]]** החלה עוד מהעת העתיקה. על פי המיתולוגיה היוונית מספר אלים ובראשם אפולו היו אחראים על המוזיקה. פאן היה האל של המוזיקה הפסטורלית. מספר מוזות, שעל שמן קרואה המילה מוזיקה, היו אחראיות על שירה, שהייתה מלווה במוזיקה, ועל המוזיקה עצמה הייתה אחראית המוזה אוטרפה. מונחים מוזיקליים רבים מקורם ביוונית כדוגמת: מלודיה והרמוניה.

במהלך ההיסטוריה הושפעה המוזיקה היוונית מתרבויות שונות, הן מאירופה והן מאסיה, לעיתים בשילוב ריקודי עם שונים כחלק מההווי החברתי היווני. במאה ה-18 ירד ערכה של המוזיקה היוונית בשל שפל תרבותי.

במהלך המאה ה-19 עברה המוזיקה היוונית שינוי מהותי חיובי, בעקבות עלייתם לבמה של הרכב האופרה ספירידון סמאראס, ספירידון קסינדאס וניקולס מאנטאזרוס.

## סגנון
אחד הז'אנרים הידועים במוזיקה היוונית הוא הרבטיקו, סגנון מוזיקלי אשר התפתח בעקבות הגירת המתיישבים היווניים מטורקיה ליוון כתוצאה ממלחמת יוון טורקיה.

#### רשימת חלקית של סגנונות המוזיקה היוונית

* רבטיקו - Rembetiko
* לאיקו - Laïkó
* חסאפיקו - Khasapiko
* זבקיקו - Zeibekiko
* ציפטטלי - tsifteteli
* סירטקי - syrtaki
* צמיקו - tsamiko
* דימוטיקו - Dimotikou
* ניסיאוטיקו - Nissiotiko

## ראו גם
* מוזיקה יוונית בישראל

## קישורים חיצוניים

* פורטל המוזיקה היוונית באתר IEMA 
*  
* יהודה סליאס - המוזיקה היוונית בעת העתיקה בעת והחדשה, ועל אימוץ המוזיקה היוונית בארץ

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
יוונית
פסטוב

**פאסטוב** (באוקראינית: **Фа́стів**; ברוסית: **Фастов**) היא עיר במחוז קייב, במרכז אוקראינה. העיר משמשת כמרכז האדמיניסטרטיבי של נפת פאסטוב. העיר עצמה היא נפה נפרדת בתוך נפת פאסטוב. מספר התושבים המוערך (נכון ל-2022) הוא 44,014. העיר שוכנת על גדות הנהר יאנובה.

בעת בניית בית הספר המקיף קומרוב (מס' 4), נמצא שלד אדם מן התקופה הפלאוליתית המאוחרת, שהיה צייד סוסים וממותות. דבר המרמז על ישוב אנושי במקום לפני כ-20,000 - 25,000 שנים.

העיר מוזכרת לראשונה בשנת 1390, אז הנסיך ולדימיר תבע את בעלותו על העיר ממשפחת הנסיך רוזונובסקי. העיר התפתחה תחת שלטונם של הנסיך אולג ואיגור, אז נשלחו בנאים מקייב על מנת לבנות ולפתח את העיר.

עקב מיקומה בצומת מסילות רכבת, פסטוב היא תחנה חשובה במסלול הרכבת ממרכז אירופה אל רוסיה ואסיה. בעיר פועלת תעשיית בירה ומכונאות. אם כי רוב התושבים הם עובדי חברת הרכבות האוקראינית.

פאסטוב היא עיר היסטורית, ששרדה את מלחמות הקוזקים (כולל תקופת חורבן והתיישבות מחדש). מקומות בולטים בעיר: פוקרובסקה צרקבה (כנסייה אורתודוקסית מהמאה ה-17, על שם מנהיג קוזקי סימון פלאיי), וכנסייה קתולית (מראשית המאה ה-20).

## יהודי פאסטוב
בעיר פעל במשך תקופה קצרה, רבי אברהם המלאך, שאף קבור במקום. בשנת 1919 התרחש טבח פסטוב, שבו חיילי הצבא הלבן הרגו כ-1,500 יהודים.

בשנת 1941 הרגו הנאצים כ-1,500 מיהודי העיר, היהודים נקברו בקבר אחים בבית הקברות היהודי. שמות 229 מהם, שחברי הקהילה היהודית היו מסוגלים להזכר חקוקים על אנדרטה שהוקמה על קברם. האנדרטה הוקמה במימונו של יליד העיירה מיכאל פולק שהיגר לשיקגו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:מחוז קייב: ערים
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-14
אמנה על פשעי מחשב

**אמנה על פשעי מחשב** (באנגלית: **Convention on Cybercrime**), הידועה אף בכינוי **אמנת בודפשט** (Budapest Convention), היא האמנה הבינלאומית הראשונה המטפלת בתופעת פשעי מחשב באינטרנט על ידי תיאום בין מערכות החקיקה של המדינות החותמות, שיפור שיטות חקירה והגברת שיתוף הפעולה בין המדינות. האמנה נוסחה על ידי מועצת אירופה בשטרסבורג בהשתתפות פעילה של נציגי קנדה, יפן וסין, במעמד של משקיפים.

האמנה והדו"ח המלווה אותה אומצו על ידי ועדת השרים של מועצת אירופה ב-8 בנובמבר 2001. האמנה נפתחה להצטרפות בבודפשט ב-23 בנובמבר 2001 ונכנסה לתוקף ב-1 ביולי 2004. נציגי 46 מדינות חתמו על האמנה, 30 מתוכן אישרו את האמנה.

ב-1 במרץ 2006 נכנס לתוקפו פרוטוקול נוסף לאמנה על פשעי מחשב העוסק במעשים בעלי אופי גזעני או כאלה המבטאים שנאת זרים ברשתות מחשב. המדינות שאשררו את הפרוטוקול הנוסף נדרשות לקבוע בחקיקה כי הפצת חומרים על אפליה גזענית או שנאת זרים במערכות מחשב וכן איומים ועלבונות על רקע גזעני או של שנאת זרים, הם מעשים פליליים.

ב-14 באפריל 2016 אישרה ממשלת ישראל את הצטרפותה של ישראל לאמנה על פשעי מחשב. הצטרפותה של ישראל לאמנה נכנסה לתוקף ב-1 בספטמבר 2016.

## מטרות האמנה
אמנה על פשעי מחשב היא האמנה הבינלאומית הראשונה העוסקת בפשעים המבוצעים באמצעות האינטרנט ורשתות מחשב אחרות, העוסקת באופן מיוחד בהפרת זכויות יוצרים, מרמה באמצעות תקשורת מחשבים, פורנוגרפיית ילדים , פשעי שנאה ופעולות נגד אבטחת רשת. האמנה כוללת אף שורה של סמכויות והליכים, כגון חיפוש רשתות מחשב והאזנת סתר חוקית לרשתות מחשב. האמנה היא תוצר של ארבע שנות עבודה של מומחים אירופים ובינלאומיים.

המבוא לאמנה מכיל הגדרה למטרתה העיקרית: ניסוח מדיניות משפטית משותפת במטרתה להגן על החברה מפני פשעי מחשב, במיוחד על ידי אימוץ חקיקה מתאימה ועידוד שיתוף פעולה בינלאומי. האמנה מנסה להגשים מטרתה זו בשלושה אמצעים עיקריים:
# תאום בין מרכיבי העבירה המהותיים במערכות החקיקה הפלילית של כל מדינה וההוראות שלצידה, בתחום פשעי מחשב.
# יצירת בסיס לסמכויות בתחום סדרי דין פלילי הדרושים לחקירה ולהעמדה לדין על פשעי מחשב וכן עבירות אחרות המבוצעות באמצעות מערכות מחשב, או שהראיות להן נמצאות במדיה אלקטרונית.
# יצירת משטר מהיר ויעיל של שיתוף פעולה בינלאומי.

העבירות הבאות מוגדרות באמנה: פריצות למערכות מחשב, האזנה לא-חוקית למערכות מחשב, שיבוש מידע, שיבוש מערכות מחשב, שימוש לרעה במערכות מחשב, זיוף באמצעות מערכות מחשב, מרמה באמצעות מערכות מחשב, עבירות הכרוכות בחומרים פורנוגרפיים על ילדים ועבירות הכרוכות בהפרת זכויות יוצרים וזכויות נלוות להן.

האמנה אף מגדירה נושאים מתחום סדר הדין הפלילי כגון שימור מהיר של מידע במערכות מחשב, חיפוש ותפיסת מערכות מחשב, האזנת סתר חוקית לתעבורת רשת, ועוד. האמנה אף יוצרת מסגרת של שיתוף פעולה מהיר, הפועל בכל שעות היממה, לצורך סיוע הדדי בין המדינות החברות.

## קישורים חיצוניים
* Convention on Cybercrime, הנוסח המלא של האמנה באתר מועצת אירופה 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פשעי מחשב
פ
מחשב, פשעים
יעילות כלכלית

**יעילות כלכלית** הוא מונח המתאר את אופי השימוש הנעשה במשאבים, במטרה להביא למקסימום את רמת התפוקה של מוצרים או שירותים.
מערכת כלכלית מסוימת מוגדרת כיעילה יותר לעומת אחרת כאשר ברמה נתונה של מקורות היא מספקת כמות גבוהה יותר של מוצרים או שירותים.

במונחים מוחלטים, מצב מוגדר כיעיל מבחינה כלכלית כאשר:
#לא ניתן להשיג שיפור בתפוקה מבלי לגרום לאחר לפגיעה בתפוקה (מצב יעיל פארטו).
#לא ניתן להשיג תפוקה גבוהה יותר מבלי להגדיל את רמת התשומות.
#התפוקה מושגת ברמת התשומות הנמוכה ביותר עבור כל יחידה.

## הבסיס התאורטי
על פי התאוריה הכלכלית קיימות שתי השקפות עיקריות  להגדרת היעילות הכלכלית, אך שתיהן רואות במעורבות הממשלתית בתהליך הכלכלי כגורם המשפיע ביותר. השקפה אחת רואה במעורבות הממשלה כגורם מפריע להשגת היעילות, והשנייה רואה בממשלה כגורם שמעורבותו הכרחית על מנת למנוע פגיעה ביעילות הכלכלית כתוצאה מפעילותם של כוחות השוק החופשי.
 
הזרם המרכזי של התאוריה הכלכלית רואה בכוחות השוק החופשי את המכשיר היעיל ביותר להקצאת המקורות ביחס לאלטרנטיבות האחרות, אך נדרשת רמה מסוימת של מעורבות ממשלתית על מנת להסדיר את אופן פעילותו ולמנוע כשלים אפשריים. בעיקר מדובר על מעורבות בתהליכי המקרו של השוק כמו למשל בנוגע למדיניות הפיסקלית והמוניטרית של המדינה.

לעומת זאת בתהליכים המתנהלים ברמת המיקרו של השוק כמו למשל בפעילותן של חברות עסקיות, ישנן תאוריות המצדדות בהימנעות מוחלטת של מעורבות ממשלתית, ולעומתן כאלה הרואות בה צורך חיוני הנדרש לקיומו של שוק כלכלי חופשי ומתפקד.

כבר במאה ה-19 פרסמו הפילוסופים של הכלכלה הליברלית הקלאסית את השקפתם כתומכי אסכולת "הממשלה הקטנה", המוכרת גם כ"לסה פר", המצדדים בביטול או קיום מינימלי של מעורבות הממשלה בתהליכים הכלכליים. בשנות השלושים של המאה ה-20 התחזק מעמדם של הכלכלנים מן האסכולה המוסדית ובראשם הכלכלנים הקיינסיאנים אשר ראו ברמה מסוימת, ובהתאם לצורך גם גבוהה, של מעורבות ממשלתית בתהליכים הכלכליים, כהכרח חיוני לשם שמירה על תפקודה של המערכת הכלכלית.

## הגדרת המטרה
יעילות היא רק אחת מיעדיה של מערכת כלכלית ועליה להשתלב בצרכים ובדרישות נוספות המשולבות בפעילותה. כך למשל השגת יעילות כלכלית עלולה לעמוד בניגוד לערכים כמו צדק ומוסר. שיטות ניהול מסוימות עשויות לשפר את היעילות הכלכלית אך לעשות זאת בדרכים בלתי מוסריות או בלתי צודקות. מאבק תמידי מתקיים בין הדרישה להשגת היעדים הכלכליים לבין הפגיעה בערכים חשובים אחרים כגון: רווחת העובד, איכות הסביבה, זכות הקניין, ומניעת אפליה.

## לקריאה נוספת
* Patnaik, Prabhat (1997). "On the Concept of Efficiency". Economic and Political Weekly. October 25, 1997.

## קישורים חיצוניים
* https://www.econlib.org/library/Enc/Efficiency.html
* https://assets.cambridge.org/97811070/36161/frontmatter/9781107036161_frontmatter.pdf
* https://www.cs.princeton.edu/courses/archive/spr06/cos444/papers/sen.pdf

קטגוריה:תאוריות כלכליות
הקרטל

**הקרטל** היא להקת רוק ישראלית שפעלה בין השנים 2008–2012. הלהקה יצרה וביצעה רוק משולב במוזיקה אלקטרונית. ההרכב פרץ בשנת 2009 עם הלהיט "לשים לך דיסק" מתוך אלבום הבכורה "זימה", שהופק על ידי סולני ההרכב, יקיר בן-טוב ויונתן גלילה.

שני שירים מתוכו ("סופשבוע", "לא בנאדם") נלקחו לסדרה מסודרים ו"לשים לך דיסק" נלקח (בגרסת מאש-אפ עם השיר "הזמן עושה את שלו" של אברהם טל) לפרסומת לפסטיבל סלקום ווליום ערד 2010.

## קורות הלהקה
צמד היוצרים והמפיקים של "הקרטל", יקיר בן טוב (שירה וקלידים) ויונתן גלילה (שירה וגיטרות) הכירו שנים קודם להקמת ההרכב וניגנו יחד בהרכבים שונים, בעיר הולדתם נתניה. הקרטל הוקמה רק ב-2008, בנתניה, כאשר במהלך ניסיונות משותפים של השניים נולד הסאונד הייחודי שליווה את ההרכב עד לפירוקו. ללהקה הצטרפו נגן הבס דני שניידרמן והמתופף טל רונן, שלימים הוחלפו בעמית שטריקר כנגן בס וזוהר ברזילי על התופים.
בן טוב וגלילה אחראים גם לחזון האומנותי, שיווק ההרכב ולרבים מהרעיונות שמלווים את הפרויקט מתחילתו.

הלהקה התחילה את דרכה במסע הופעות משותף יחד עם להקת הדג נחש, בסיבוב הופעות. האלבום הראשון, "זימה" זכה לביקורות טובות בקרב התקשורת והתעשייה, והשירים "לשים לך דיסק" ו"רוקדת עם כולם" הפכו ללהיטים. האלבום הופץ בחברת NMC\הד ארצי. התכנים באלבום נגעו בעיקר לסיטואציות בינו לבינה בישראל 2011, למעט הלהיט "לשים לך דיסק" שעיקרו מיאוס מהמוזיקה הנעימה והנוגה שהושמעה תדיר בתחנות הרדיו בישראל 2009. בנוסף, הוציא ההרכב רמיקס לשירו המצליח של אברהם טל "אורות", חודשים ספורים לפני יציאת האלבום אורות לחנויות.

מופע ההשקה לאלבום נערך במועדון הבארבי ב-16 בספטמבר 2009, כאשר בין השאר התארחו במופע להקת הדג נחש, להקת מרסדס בנד ולהקת הדורבנים.

מיד לאחר ההשקה, הופיעה הלהקה בכל רחבי הארץ. בהופעות התארחו מארינה מקסימיליאן בלומין, חברי הלהקה מרסדס בנד, גיא מר מהדג נחש ואמנים נוספים. לחלק גדול מההופעות ההרכב הצטרפה דמות, חציה אדם חציה נשר, אשר הייתה עולה בשיא ההופעה ומנתצת מחשבים, מסכי טלוויזיה וכו'. הדמות (בפי ההרכב נקראה "איש הנשר"), זכתה לפופולריות בקרב קהל המעריצים של ההרכב, ותפקדה כסוג של אלטר אגו של הלהקה.

ב-2011 השתתף ההרכב בפרויקט הקאברים של נדב ביטון "שני צדדים למטבע", בביצוע משלהם לשיר "הכל בגלל האהבה".

ביולי 2011 הפיקו גלילה ובן טוב את מוזיקת הפתיחה לתוכנית "שישי חם" המשודרת מדי שישי בגלי צה"ל.

בסוף ינואר 2012 יצא אלבומם השני של הקרטל, גם הוא בהפצת בחברת הד ארצי\NMC. מתוך האלבום יצאו לאור הסינגלים "עם כל מה שהיה", שיר הנושא לאלבום שהפך ללהיט, "רואים את הסוף" ו"איפה אבא שיראה אותך ככה".

ביולי 2012 הודיעה הלהקה על פירוקה, לאחר ארבע שנות פעילות.

## דיסקוגרפיה
* זימה (2009)
*עם כל מה שהיה (2012)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* השתלטות מצוינת, אטמי אוזניים
* 
* פרסומת סלקום ווליום ערד 2010

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
קטגוריה:הרכבי מוזיקה אלקטרונית ישראלים
בחירות ביפן

**[[יפן]]** היא מונרכיה חוקתית, ובראשה עומדים ראש ממשלת יפן וחברי הדיאט של יפן. הדיאט מורכב מבית עליון, הנקרא בית היועצים ומבית תחתון, בית הנבחרים.

מערכת הבחירות היפנית מורכבת משלושה מערכי בחירות:
* הבחירות לבית העליון - בבית העליון כהונת כל ציר נמשכת שש שנים. הבחירות לבית העליון מתקיימות כל שלוש שנים, ובהן נבחרים מחצית מהצירים.
* הבחירות לבית התחתון מתקיימות אחת לארבע שנים.
* בחירות מקומיות מתקיימות אחת לארבע שנים.

על הבחירות בכל אחת מהרמות מפקחות ועדות בחירות בחסותה של ועדת הבחירות המרכזית של יפן, הכפופה למשרד הפנים והתקשורת. בבחירות קיימת זכות בחירה לכל אזרח יפני, שגילו לא פחות מ-20 ושהיה תושב יפן בשלושת החודשים שקדמו להצבעה.

הזכות להיבחר עומדת לבית התחתון ובבחירות המקומיות עומדת למי שמלאו לו 25 שנה, ובבחירות לבית העליון למי שמלאו 30 שנה.

## קישורים חיצוניים

*
קריוס

במיתולוגיה היוונית, **קריוס** (ביוונית עתיקה: **Κρεῖος** או **Κριός**) היה אחד הטיטאנים הרשומים ברשימת הטיטאנים המיתולוגיים של הסיודוס, התאוגוניה. בנם של גאיה ואורנוס. בנוסף הוא גם היה הטיטאן שהיה אביהם של ארבע רוחות השמים, עם אאוס אלת השחר.

קטגוריה:טיטאנים
סטיל (קומיקס)

**סטיל** או **איש הפלדה** (באנגלית: **Steel** או **The Man of Steel**, כמו גם **פלד**) הוא דמות בדיונית של גיבור-על המופיעה בחוברות הקומיקס סופרמן ביקום DC קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת *The Adventures of Superman #500* מיוני 1993, ונוצרה על ידי הכותבת לואיז סימונסון והמאייר ג'ון בוגדנוב. מספר אלמנטים של הדמות שואבים השראה מדמותו של הגיבור הלאומי ואיש מעשיות הגוזמה ג'ון הנרי, כמו גם מדמותו של סופרמן. 

סטיל הוא האלטר אגו של ג'ון הנרי איירונס, מהנדס נשק מבריק אשר כלי הנשק אותו יצר נפל לידיים הלא נכונות ונעשה בו שימוש להריגתם של חפים מפשע. כאשר החברה בה עבד ניסתה לשכור את שירותיו, הוא ביים את מותו ועבר למטרופוליס. בזמן שעבד בעבודת בנייה מעל גורד שחקים, הוא ניצל בידי סופרמן כאשר מעד ונפל. בזמן הקרב הקטלני של סופרמן בדומסדיי, איירונס ניסה לעזור לסופרמן בכך שהניף פטיש, אך נקבר מתחת להריסות. לאחר מותו של סופרמן, איירונס זחל מההריסות ונשבע לעצור את דומסדיי.

איירונס גילה כי כנופיות רחוב משתמשות בגרסה משודרגת של כלי הנשק אותו יצר. הוא עטה על עצמו חליפת שריון (בדומה לחליפתו של איירון מן מחברת מארוול קומיקס). במהלך קשת הסיפור שלטונם של הסופרמנים, ארבע דמויות הוצגו כסופרמן, כאשר כל אחת נקראה בכינוי שונה. איירונס נקרא "איש הפלדה", או "סטיל". 

דמותו של סטיל הופיעה במספר מדיות נוספות לקומיקס. הדמות הופיעה ב"סופרמן: סדרת האנימציה" בדיבובו של השחקן מייקל דורן, וב"ליגת הצדק: סדרת האנימציה" בדיבובו של פיל למאר. הדמות הופיעה גם בסרטי האנימציה "ליגת הצדק: כס אטלנטיס" בדיבובו של קרי פייטון, וכן ב"מותו של סופרמן" ו"שלטונם של הסופרמנים" בדיבובו של קרס ויליאמס. בסרט הלייב אקשן "סטיל" גילם הכדורסלן שאקיל אוניל, בעוד את דמותו בסדרת הטלוויזיה "סופרמן ולויס" מגלם השחקן וולה פארקס.

## קישורים חיצוניים
* דף הדמות באתר הרשמי של DC קומיקס
* דף הדמות בפרויקט פאנדום של DC קומיקס

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרמן: דמויות
קטגוריה:דמויות מתוך קומיקס
המכחיד (קומיקס)

**המכחיד** (באנגלית: **Eradicator**) הוא דמות בדיונית של גיבור-על ולעיתים נבל-על שהופיעה בחוברות הקומיקס סופרמן ביקום DC קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת *Action Comics Annual #2* ממאי 1989, ונוצרה על ידי רוג'ר סטרן ככלי נשק בידי זן חייזרי עתיק. המכחיד הוא בן מאתיים אלף שנה והוא נחשב לממצא עתיק על פני כוכב הלכת קריפטון.

בעבר הרחוק, זן חייזרי נכחד יוצר מספר מתקני הכלה על מנת לשמר את הגזע שלהם. החייזרים שולחים את התאים לעבר החלל החיצון יחד עם מספר צוותים מתוך תקווה לגלות ציוויליזציות חדשות. כאשר קבוצה מהם מגיעה לכוכב קריפטון, הם נתקלים בקמ-אל המיליטנטי - אבי אבותיהם של בני משפחת אל - שהורג אותם ומשחית אחד מאותם מתקנים. משימתו החדשה של המתקן היא לשמר את האידיאלים של התרבות הקריפטונית על ידי הכחדת כל היתר, ומשום כך נקרא שמו "המכחיד".

בצורתו המקורית, המכחיד דומה לטיל קטן. למשך השנים, הוא עושה ככל שביכולתו כדי להגן על הקריפטונים, אפילו מעצמם. כאשר קבוצת חוקרים מקריפטון עוזבים בחיפושם אחר כוכב חדש לישב, המכחיד משנה את מטריצת ההולדה שלהם והופך אותם לאלרגים לעופרת. כדי להבטיח שאף אחד לא יעזוב את קריפטון, המכחיד משנה את תושבי הכוכב כך שהם ימותו אם ינסו לעזוב. לאחר אירועי "פלאשפוינט" ושכתוב יקום DC, המכחיד מופיע כמערכת המחשבים במבצר הבדידות של סופרגירל, שפונה נגדה ונגד סופרבוי.

את דמותו של המכחיד בסדרת הטלוויזיה "סופרמן ולויס" גילם השחקן אדם ריינר.

## קישורים חיצוניים
* דף הדמות בפרויקט פאנדום של DC קומיקס

קטגוריה:סופרמן: דמויות
קטגוריה:חוצנים בקומיקס
עריסה

שמאל|ממוזער|250px|עריסה
**עריסה** היא רהיט קטן המשמש לשכיבה של התינוק בחודשי חייו הראשונים, בעת שהוא ישן ובעת שהוא ער. העריסה גדולה אך במעט מגופו של התינוק, אך די בכך לתינוק, בתקופה שבה אינו מניע את גופו. העריסה היא לעיתים רהיט יציב, העומד במקום קבוע, אך פעמים רבות משמשת העריסה להעברה של התינוק ממקום למקום, בעוד שלשהייתו הקבועה משמשת מיטת תינוק.

לעיתים מעוצבת העריסה כך שקל לנענע אותה, תנועה שנועדה לסייע בהרגעת התינוק.
שמאל|ממוזער|250px|עריסת עץ מהודו
## ראו גם
* סל קל
* קושאה

## קישורים חיצוניים

* המלצות לרכישה ושימוש במיטה, עריסה או לול לתינוק, באתר של מכון התקנים הישראלי
*איך לבחור עריסה לתינוק, באתר יד שרה 

קטגוריה:ריהוט לתינוק
קטגוריה:נדנדות
לול (לתינוק)

שמאל|ממוזער|250px|פעוט בלול
**לול** הוא רהיט המיועד לתינוקות (בדרך כלל לאחר שלמד לשבת) ולפעוטות, עד לתקופה בה הם לומדים ללכת. בניגוד למיטת תינוק, המשמשת תינוקות ופעוטות בעיקר בעת שהם ישנים, הלול משמש אותם בעיקר בעת שהם ערים, ונועד לאפשר להם שהייה בטיחותית ללא השגחה צמודה של מטפל. 

ללול תבנית של תיבה, שהתינוק יושב או עומד על בסיסה (רצפת הלול), שהוא מזרן רך. דפנות הלול הן בדרך כלל סורגים אנכיים (או וריאציה אחרת של סורגים), המאפשרים לצפות על התינוק וכן לתינוק לראות את סביבתו, מבלי לצאת מהלול. לולים יוצרו תחילה מעץ, ומאוחר יותר יוצרו גם מחומרים פלסטיים. דפנות הלול גבוהות מגובהו של התינוק, כך שנמנעת ממנו האפשרות לצאת מהלול. מכיוון שהלול תופס שטח ניכר, על פי רוב הלול בנוי בצורה שניתן לקפלו או לפרקו ולהרכיבו מחדש במהירות.

לעיתים מצויד הלול בגלגלים בבסיסו, כך שניתן להזיזו בקלות ממקום למקום, ואף לטייל עם התינוק (עגלול).

## קישורים חיצוניים

* המלצות לרכישה ושימוש במיטה, עריסה או לול לתינוק, באתר של מכון התקנים הישראלי

קטגוריה:ריהוט לתינוק
קטגוריה:בטיחות ילדים
ג'ון בנט לוז

**[[סר]] ג'ון בנט לוז** (באנגלית **John Bennet Lawes**), 28 בדצמבר 1814 רות'מסטד (Rothamsted), הרטפורדשייר - 31 באוגוסט 1900 רות'מסטד. הקים חוה חקלאית נסיונית, מהראשונות בעולם, בה פיתח לראשונה סופרפוספט שהיווה התחלה של תעשיית הדשנים הכימיים.

## קורות חייו
בנם היחיד של מריאן ג'ונסטון וג'ון בנט לוז, שהיה בעליה של אחוזה משפחתית בשטח של כ-1000 אקרים (שהם כ-4000 דונם). למד באיטון קולג' ואחר כך בברייזנוז קולג' (Brasenose College) באוקספורד. עם מות אביו ב-1822 ירש את אחוזת המשפחה, שם הקים ב-1843 את החווה החקלאית הניסיונית שהייתה בין הראשונות בעולם (נראה שרק חווה נסיונית באלזס קדמה לה). ב-1846 נבחר כעמית ב"אגודה המלכותית האנגלית לאגרונומיה" ב-1848 נבחר למועצת האגודה, בהמשך מילא שם תפקידים בכירים נוספים. ב-1854 נבחר לעמית של החברה המלכותית. ב-1867 זכה, יחד עם שותפו למחקר ג'וזף הנרי גילברט, במדליה המלכותית בעבור מחקריהם באגרונומיה כימית. ב-1882 קיבל תואר ברונט. ב-1889 הקים את "הקרן החקלאית של לוז" במטרה להבטיח את המשך פעילות החווה הניסיונית.

## פעילותו המדעית
את הניסויים בהשפעת סוגי דשן שונים התחיל בעציצים. הניסויים בעציצים נערכו בשנים 1837 עד 1839 ובהם התגלתה לראשונה ההשפעה החיובית של דישון לפת בדשן כימי שהוכן בעיבוד של פוספאט עם חומצה גופרתית. בשנים 1840 ו-1841 עבר לניסויים בקנה מידה נרחב בשדות האחוזה. בעקבות ההצלחה גם בניסויים אלו הוציא ב-1842 פטנט על הדשן שגילה. ופתח את המפעל הראשון בעולם לייצור דשנים. ב-1846 רכש מג'יימס מארי, מתחרהו בייצור דשן כימי, את הפטנט שלו. 

הדעה המקובלת מיחסת את המצאת הדשן הכימי לג'ון בנט לוז, אולם נראה שהרופא האירי ג'יימס מארי.הקדים אותו בלמעלה משני עשורים. 

ב-1843 צרף אליו את הכימאי ד"ר ג'וזף הנרי גילברט. שותפות מדעית זו, שנמשכה עשרות שנים, התרכזה בעיקר בגידולי שדה ובהזנת בעלי חיים. את תוצאות מחקריו פרסם, החל משנת 1847, בעיקר בג'ורנל של האגודה המלכותית האנגלית לאגרונומיה (Journal of the Royal Agricultural Society of England) . בסך הכל פרסם 130 מאמרים ותזכירים.

בשנת 1842 נישא לקרוליין פונטיין. ב-1843 נולד בנם היחיד צ'ארלס בנט לוז.

נפטר ב-31 באוגוסט 1900.

## קישורים חיצוניים

* קורות חייו במאמר הספד בטיימס של לונדון מיום 1 בספטמבר 1900
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:זוכי המדליה המלכותית
קטגוריה:אגרונומים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1814
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1900