open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1523

## אירועים

ללא תאריך מדויק:
* "מרד האבירים" בגרמניה
* הצי הסיני של שושלת מינג תופס שתי ספינות תותחים פורטוגזיות; התותחים מוענקים לג'יא-ג'ינג, קיסר סין, ועיצובם מועתק ב-1529; האירופאים מגורשים מסין
* מיקאל אגריקולה מביא את הנצרות הפרוטסטנטית לפינלנד; תנועת הרפורמציה מתפשטת גם לשוודיה, סלובניה ולריגה; גוסטב ואסה, מלך שוודיה ממנה את יוהנס מגנוס לארכיבישוף נגד עמדת הוותיקן
* קונקורדט בין הכנסייה הקתולית וספרד
* התיישבות ספרדית בוונצואלה
* פדרו דה אלוואראדו יוצא למסע כיבוש גואטמלה ואל סלוודור, בין היתר בחיפוש אחר זהב. במהלך מסע הכיבוש נרצחים אינדיאנים רבים
* אצ'ה כובשת את פסאי בצפון סומטרה שבאינדונזיה
* כוחות ג'נובה כובשים את סאבונה
**מדע, אמנות ותרבות**: 
* בניית כנסייה על גבי המסגד המרכזי של קורדובה
* האנס הולביין מצייר דיוקן של ארסמוס מרוטרדם 
* טיציאן מצייר את "בככוס ואריאדנה"

## נולדו

ללא תאריך מדויק:
* פלופיוס (גבריאלה פלופיו) מאבות חקר האנטומיה

## נפטרו

ללא תאריך מדויק: 
* לוקה סיניורלי, צייר איטלקי (נולד ב-1441)

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1528

## אירועים
* הקקאו מובא לראשונה לספרד.

* 12 בינואר- גוסטב הראשון משוודיה מוכתר למלך שוודיה, לאחר שכבר שלט מאז בחירתו ביוני 1523.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1530

## אירועים
היהודי מומר בשם אנטוניוס מרגריתה פרסם את הספר "האמונה היהודית כולה" בו הוא תיאר בשנאה את מנהגי היהודים ועקרונות הדת היהודית. ספר זה השפיע רבות על מרטין לותר מייסד הרפורמציה הפרוטסטנטית.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1532

## אירועים

## נולדו
רוברט דאדלי, רוזן לסטר, 
מרטן דה פוס,
ג'ון הוקינז, 
שלמה לבית הלוי, 
פרנסיס וולסינגהם,
וילהלם הרביעי, רוזן הסן-קאסל, 
ירמק, 
אורלנדו לאסוס,
מארינו גרימאני,
מוחמד ח'ודאבנדה,
פדרו סרמיינטו דה גמבואה.

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1534

## אירועים

## נולדו
*רבי יצחק לוריא (האר"י הקדוש)

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1541

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

* 27 באפריל – רבי יעקב בירב, גדול רבני צפת, ורבו של רבי יוסף קארו (נולד ב-1474)

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1543

## אירועים
* 10 במרץ – נוסדה העיר אנטיגואה גואטמלה על ידי הספרדים.
* מאי – ניקולאוס קופרניקוס מפרסם את ספרו פורץ הדרך על הקפות כיפות השמיים De revolutionibus orbium coelestium בו הוא מסביר מתמטית את המודל ההליוצנטרי לפיו סובבים הארץ וכוכבי הלכת את השמש. הספר נחשב תחילתה של המהפכה הקופרניקאית. 
* יוני – אנדריאס וסאליוס מפרסם את אוסף ספריו על אודות מבנה הגוף האנושי De humani corporis fabrica שחולל מהפך במדע האנטומיה

* 

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1546

## אירועים
* רעידת אדמה בשבר הירדן (גשר אדם). צונאמי קשה בים המלח, וצונאמי בטריפולי. נזקים קשים בירושלים, חברון, שכם, רמלה, עזה ודמשק.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1548

## אירועים

* 14 בפברואר – הקרב על אוהדהרה: בפעם הראשונה בשדות הקרב ביפן הוכנסו רובים לשימוש, וטקדה שינגן הובס על ידי מוקארמי יושיקיו.

## נולדו
*ג'ורדנו ברונו האסטרונום האיטלקי נולד באיטליה.

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1555

## אירועים

## נולדו
* רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס מהרש"א, צאצא של משפחת קולמניוס (שושלת של דוד המלך)  (נפטר ב-1631)

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1556

## אירועים

ללא תאריך מסוים:

* איוואן האיום כובש את חאנות אסטרחן, מה שיביא לתחילת המלחמות העות'מאניות-רוסיות 

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1565

## אירועים

ללא תאריך מסוים:

* תחילת האופריצ'נינה ברוסיה בזמן שלטונו של איוואן האיום

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1572

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

* רבי יצחק לוריא - האר"י.
* רבי משה איסרליש - הרמ"א.

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1578

## אירועים
4 באוגוסט-מרוקו ניצחה את פורטוגל בקרב אל-קאסר אל-כביר שאחריו אחמד אל-מנסור עלה לשלטון המרוקאי ומלך פורטוגל מת בקרב

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1580

## אירועים
* הוצאה ראשונה של ספר 'המסות' של מישל דה מונטן

## נולדו
* 1580 (שנה משוערת) - פרנס הלס, צייר הולנדי (נפטר ב-1666)

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
1584

## אירועים
* המצור על אנטוורפן נערך מיולי 1584 ועד אוגוסט 1585 במסגרת מלחמת שמונים השנים

* מות איוואן האיום וסיום האופריצ'נינה ברוסיה הצארית. במקומו עולה בנו פיודור הראשון - האחרון לשושלת רוריך

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1584 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1585

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1585 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
שלפוחית השתן

שמאל|ממוזער|250px|איור של ערמונית מוגדלת (ימין) לעומת ערמונית נורמלית (שמאל)
[שמאל|ממוזער|250px|[שלפוחית שתן (במתאר פרפר שחור) וערמונית מוגדלת בהדמיית אולטרה סאונד]]
**שלפוחית השתן** היא איבר שרירי דמוי שק הממוקם באגן הירכיים מאחורי עצם החיק אשר מאחסן את השתן המסונן מהדם בכליות. היא קיימת אצל חלק מחסרי חוליות ורוב החולייתנים. אצל חולייתנים היא קיימת בכל המינים פרט למספר מיני דגים ולטאות, חסרי לסתות וכל המינים של עופות (פרט ליען).
 
שלפוחית השתן עשויה שלוש שכבות: הפנימית ביותר היא קרום רירי בעל קפלים הגורם לשלפוחית השתן לגדול בעת הצטברות שתן. השכבה האמצעית עשויה שרירים אורכיים רבים האחראים לשחרור השתן בדרך של משוב חיובי, כלומר מהתכווצות אחת נגרמת התכווצות נוספת, וכך השרירים יתכווצו עוד ועוד עד לסיומה המוצלח של הפעולה עד תומה. השכבה החיצונית של השלפוחית מכוסה בחלקה העליון שכבת צפק ובשאר השטח בעטיפה סיבית.

השתן מגיע אל השלפוחית דרך השופכנים היוצאים מן הכליות. שחרור השתן מהשלפוחית נשלט על ידי סוגר שצמוד לחלקה העליון של השופכה. 

## הבדלים בין המינים
ישנם הבדלים  בין גברים לנשים בצורה, בגודל ובמיקום של שלפוחית השתן והשופכה בגלל מיקום וגודל איברי המין. אצל נשים, שלפוחית השתן נמצאת באזור נמוך יותר באזור האגן, לפני הנרתיק והרחם ומאחורי עצם החיק, ואילו אצל הזכר היא ממוקמת גבוה יותר, מעט מעל עצם החיק.

אצל הגברים אורך השופכה נע בין 15 ל-25 סנטימטר, והיא עוברת דרך בלוטת הערמונית ולאורך הפין עד לפתח השופכה בעטרה. אצל הנשים אורך השופכה הוא 3-4 סנטימטר בלבד, היא אינה עוברת דרך שום איבר מין, וסופה בפתח השופכה, הממוקם מעל הנרתיק.  

## ראו גם
* מערכת השתן
* סרטן שלפוחית השתן
* שחפת נגד סרטן שלפוחית השתן
* בלט השלפוחית
* אורותרפיה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מערכת השתן
קטגוריה:אגן
קטגוריה:איברים בגוף האדם
1595

## אירועים
* הקמת מג'דל שמס במורדות הר החרמון, על ידי שליט האזור, האציל הדרוזי פחר א-דין אל-מעני השני

## נולדו

פוקהונטס

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1595 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1596

## אירועים
* פיליפ השני מלך ספרד פושט את הרגל
* 5 ביוני ההולנדים הראשונים מגיעים אל אינדונסיה
* ורשה הפכה לבירת פולין

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1596 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1598

## אירועים

* פטירת פיודור הראשון - רוסיה הצארית נכנסת לתקופת הצרות עם עליית בוריס גודונוב לשלטון

## נולדו

## נפטרו

* 13 בספטמבר – פיליפ השני מלך ספרד (נולד ב-1527)

## לוח שנה

### שנת 1598 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1599

## אירועים
* 11 בספטמבר – ביאטריצ'ה צ'נצ'י מוצאת להורג בהוראת האפיפיור קלמנס השמיני לאחר שנמצאה אשמה ברצח אביה, פרנצ'סקו, שהתעלל בה כילדה, בסיועם של אמה החורגת לוקרציה וברנדטו, בנה.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1599 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1604

__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1604 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1605

__TOC__

## אירועים

* 16 בינואר – המהדורה הראשונה של דון קישוט יוצאת לאור במדריד
* 13 באפריל – פיודור השני יורש את מקומו של בוריס גודונוב כצאר של רוסיה
* 16 במאי – פאולוס החמישי מתמנה לאפיפיור
* 27 בספטמבר – צבא שוודיה מובס בידי האיחוד הפולני-ליטאי בקרב קירשהולם
* 5 בנובמבר – מזימת אבק השרפה מתרחשת באנגליה

-

**ללא תאריך מסוים:** 
* בעקבות השינויים הגאופוליטיים שיצרו המלחמות האיטלקיות באירופה בשנים 1494-1559 - מאבק הגוולפים והגילבינים נעשה לבלתי רלוונטי, עד כדי מינוי של גילביני לאפיפיור - פאולוס החמישי (מבית בורגזה)
* דמיטרי הכוזב הראשון תופס את מקומו של פיודור השני 

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1605 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1627

__TOC__

## אירועים

בפולין ניצודה הנקבה האחרונה של שור הבר ובזאת נכחדה החיה מן העולם.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1627 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1628

__TOC__

## אירועים
220px|ממוזער|10 באוגוסט 1628 – אוניית המלחמה השוודית "ואסה" טובעת בהפלגת הבכורה שלה

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1628 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1643

__TOC__

## אירועים

## נולדו
* מארק אנטואן שרפנטייה, מלחין צרפתי (נפטר ב-1704)

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1643 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1644

__TOC__

## אירועים

## נולדו

## נפטרו

* 29 ביולי – האפיפיור אורבנוס השמיני (נולד ב-1568)

## לוח שנה

### שנת 1644 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
1681

__TOC__

## אירועים
[190px|ממוזער|בשנת 1681 ה[דודו האחרון נהרג.]]

* נצפה הפריט האחרון של ציפור הדודו.

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

### שנת 1681 לפי הלוח היוליאני

|}

## קישורים חיצוניים
כל מה שנשאר

**כל מה שנשאר** הוא אלבום הבכורה של להקת בוטן מתוק בקרקס, שיצא לאור לשוק בשנת 2003 בחברת התקליטים בארבי רקורדס. כל המילים והלחנים לשירי האלבום הם של גדי אלטמן.

## רשימת השירים באלבום
# בוטן מתוק בקרקס
# לבן זה יפה
# טוסט חלליות
# חורף
# לקיקה
# יהיה לי טוב
# למות
# בוס
# אש בתוך הלב
# לוותר לך
# תמותי זונה (חלליות)
# חתולי
# כל מה שנשאר
# מסטיק ורוד
# את לא לבד

## מבצעים
* גדי אלטמן - שירה וגיטרה
* עידן רייכל - קלידים וקולות
* רוני הוד - תופים
* דני וויצפלד - גיטרה
* גלעד אפרת - בס

## קישורים חיצוניים

* שיר הנושא ביוטיוב

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2003
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי עידן רייכל
קטגוריה:אלבומי בוטן מתוק בקרקס
נון סקוויטור

**נון סקוויטור** (בלטינית: **non sequitur**; מילולית: **אינו נובע מכך**) הוא כשל לוגי שבו המסקנה בטיעון אינה נובעת מן ההנחות. המסקנה עשויה להיות נכונה או כוזבת, אך הטיעון עצמו כולל כשל משום שהיא אינה נובעת מההנחות.  

ביסודם, כל הכשלים הלוגיים הם סוגים מסוימים של נון סקוויטור (טיעון לוגי הוא נון סקוויטור אם ורק אם יש בו כשל), אולם המונח "נון סקוויטור" מתייחס בדרך כלל לאותם סוגים של טיעונים כושלים שאינם מכוסים במונחים מסוימים (למשל, הנחת המבוקש). במילים אחרות, "נון סקוויטור" מתייחס לרוב לכשל צורני ללא שם ספציפי. 

מקרה מיוחד הוא "הוכחה שגויה": הוכחה מתמטית שגויה במכוון; השגיאה אינה מוצגת באופן גלוי, והיא עשויה להיות חבויה היטב בין פרטים רבים, עד שמציאתה מהווה אתגר, המנוצל לצרכים פדגוגיים או לשם שעשוע. בנוסף, ההוכחות השגויות מראות את חשיבותה של כתיבה ריגורוזית במתמטיקה. 

דוגמאות לסוגים של נון סקוויטור:

### [[אישור הסוגר]]
טיעון מהצורה הבאה מכיל כשל מסוג אישור הסוגר:

* אם א', אז ב'.
* ב'.
* לכן, א'.

דוגמה:

* אם יורד גשם (א'), אז יש עננים (ב').
* יש עננים (ב').
* לכן, יורד גשם (א').

השגיאה הלוגית נובעת מכך שמסיקים באופן שגוי מההנחה השנייה שאישור הסוגר (ב') משמעותו אמיתות הפותח (א').

אם משתמשים במקום ב"אם" ב"אם ורק אם", הטיעון תקף.

### [[הכחשת הפותח]]
טיעון מהצורה הבאה מכיל כשל מסוג הכחשת הפותח:

* אם א', אז ב'.
* לא א'.
* לכן, לא ב'.

דוגמה:

* אם זה שולחן (א'), יש לזה ארבע רגליים (ב').
* זה לא שולחן (לא א').
* לכן, אין לזה ארבע רגליים (לא ב').

הכשל הגלוי בטיעון נובע מכך שהיחס בין חלק התנאי והמסקנה בהנחה הראשונה אינו בהכרח דו כיווני. בדוגמה, ישנם בעלי ארבע רגליים מלבד שולחנות.

כמו באישור הסוגר, אם משנים את התנאי "אם" ל"אם ורק אם", הטיעון תקף.

### [[אישור מופרד]]
טיעון מהצורה הבאה מכיל כשל מסוג אישור מופרד:

* א' או ב'.
* א'.
* לכן, לא ב'.

דוגמה:

* מחר ירד גשם (א') או שירד שלג (ב').
* מחר ירד גשם (א').
* לכן, מחר לא ירד שלג (לא ב').

הכשל טמון במסקנה ש-ב' אינו נכון משום ש-א' נכון, כאשר למעשה שניהם עשויים להיות נכונים. 

אם משנים את האופרטור הלוגי "או" ב"או אקסקלוסיבי" (הקובע שתיתכן רק אחת משתי האפשרויות), הטיעון תקף.

### [[כשל אמצע לא מופץ]]
טיעון מהצורה הבאה מכיל כשל מסוג כשל אמצע לא מופץ:

* לכל א' מתקיים ב'.
* ב-ג' מתקיים ב'.
* לכן, ג' הוא א'.

דוגמה:

* כל הסוסים (לכל א') אוכלים עשב (ב').
* כבשים (ג') אוכלים עשב (ב').
* לכן, כבשים הם סוסים.

התנאי האמצעי הוא המופיע בשתי ההנחות. בדוגמה, זוהי כיתת אוכלי העשב. תכונת אכילת העשב מופצת לכל הסוסים, אך לא להפך. ניתן לומר ש"כל הסוסים אוכלים עשב", אך ההפצה אינה דו-כיוונית: לא ניתן לומר שכל אוכלי העשב הם סוסים. לכן, העובדה שכבשים אוכלים עשב אינה מובילה למסקנה שהם סוסים.
את הסילוגיזם ניתן להפוך לתקף אם נשנה את ההנחות כך שההפצה תהיה דו-כיוונית. לדוגמה:

* ליונקים ורק ליונקים (ל-א' ורק ל-א') יש בלוטות חלב בהן מזינה האם את צאצאיה (ב').
* לפרות (ג') יש בלוטות חלב בהן מזינה הפרה את העגלים (ב').
* לכן, פרות הן יונקים.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
הכחשת הפותח

**הכחשת הפותח** היא כשל לוגי מסוג נון סקוויטור, שבו במשפט תנאי מכחישים את חלק הפותח (החלק בעל המילה "אם") כדי להגיע למסקנה שחלק התוצאה (הנפתח במילה "אזי") שגוי. מבנה הטיעון הוא הבא:

:אם א', אז ב'
:לא א'.
:לכן, לא ב'

כדי להבהיר את הכשל שבטיעון, די אם נציב אותו בצורה פשוטה כך:
:אם סוקרטס הוא סוס, סוקרטס אוכל פיצה.
:סוקרטס אינו סוס.
:לכן, סוקרטס אינו אוכל פיצה.

הכשל הגלוי בטיעון נובע מכך שהיחס בין חלק התנאי והמסקנה בהנחה הראשונה אינו בהכרח דו כיווני. 

כלומר, ניתן לומר: "אם אוכל פיצה, אשמין", אך עדיין ייתכן שאשמין גם מבלי לאכול פיצה, כלומר אין נובע מכך שאם אשמין, אזי אכלתי פיצה.

כמו באישור הסוגר, ניתן להשיג דו כיווניות כאן רק אם משנים את התנאי "אם" ל"אם ורק אם", במבנה הבא:
:אם ורק אם סוקרטס הוא סוס, סוקרטס אוכל פיצה.
:סוקרטס אינו סוס.
:לכן, סוקרטס אינו אוכל פיצה.

במקרה זה, הטיעון תקף.

## ראו גם
* אישור הסוגר
* נון סקוויטור
* מודוס פוננס
* מודוס טולנס

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הכחשת הפותח
חוסר עקביות

**חוסר עקביות** הוא כשל לוגי שבו אחת ההנחות אינה יכולה להיות נכונה במלואה. במקרה כזה, ההנחות עשויות להיות סותרות או מנוגדות. 

דוגמאות:

*תל אביב רחוקה מאה קילומטרים מחיפה, ואילו אילת רחוקה ארבע מאות קילומטר מחיפה. אילת קרובה יותר לחיפה מתל אביב. 
*ראובן גבוה מגד, וגד גבוה משמעון, ואילו שמעון גבוה מראובן. 

## בתרבות
אחת הפינות של "המבזק של ז'ק" בתוכנית "הקומדי סטור" עסקה בעניין הזה. 

## ראו גם
*  (דף פירושונים)
* אישור הסוגר
* הכחשת הפותח

חוסר עקביות
קטגוריה:תורת ההוכחות
איגנורטיו אלנכי

**איגנורטיו אלנכּי** (מלטינית: **Ignoratio elenchi** – **התעלמות מהנושא**; על פי המילה היוונית **ελεγχος**, "הפרכה") הוא טיעון מקבוצת כשלי הסחה השייכת לכשלי אי-רלוונטיות, בו מוצג טיעון העשוי להיות תקף כשלעצמו, אך מוכיח או תומך במסקנה שונה מזו שמנסים להוכיח. איגנורטיו אלנכּי ידוע גם בשם "מסקנה לא-רלוונטית". הכשל זוהה לראשונה על ידי אריסטו ככישלון של השואל בעת ניסיון להפריך טיעון של משיב. 

כאשר הכשל מכוון, הוא מכונה "הרינג אדום", במשמעות של ניסיון לבלבל ולהסיח דעתו של אדם במכוון. ביטוי זה מבוסס, לפי טענות, על הניסיון להסיט כלבים מנתיב הריח באמצעות שימוש במליחים מעושנים. הריח החזק של המליח עשוי לבלבל את ההולך ולהובילו לנתיב שגוי. המבנה הטיפוסי של "מליח אדום" במסגרת דיון הוא כדלקמן:
# נושא א' נדון
# נושא ב' מועלה בהסוואה של דיון בנושא א'
# נושא א' נזנח

## דוגמאות

:* פרקליט הגנה: "העבירה המיוחסת למרשי, אם בוצעה, אינה פלילית, אך מרשי סבל עינוי דין ממושך לאורך שנים בגלל זוטי דברים כאלה". (אין קשר בין הוכחת חפותו של הנאשם לטיעון).
:* "מצב העוני החמור מחייב כינון חוק שכר מינימום". (אפשר להסכים עם הטענה הראשונה, אך אין נובעת ממנה הסכמה לטענה השנייה).

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
בעיית הראוי-מצוי

**בעיית המצוי-ראוי** (באנגלית: **is-ought problem**) הוא מונח במטא-אתיקה שטבע דייוויד יום, בספרו "מסכת טבע האדם". המונח מתייחס לכשל הלוגי שבעירוב טענות המתבססות על המצוי, עם מסקנות העוסקות בראוי. הוא אומר, לטיעונים המנסים להסיק מה שראוי מטענות הנוגעות למה שמצוי, ולהפך. הצדקה שכזו אינה תקפה מבחינה לוגית, משום שהמסקנה מכילה יסוד זר להקדמותיו של הטיעון.

## דוגמאות
*א. המצדדים בתורת האבולוציה גורסים, כי היצורים המותאמים ביותר - שורדים (מצוי).ב. עניי העיר לא יישרדו את החורף אם לא נספק להם עזרה (מצוי).לפיכך:ג. מן הראוי שלא לסייע לעניים (ראוי).
*א. טבעו הביולוגי של האדם לשאוף להתרבות (מצוי).לפיכך:ב. מן הראוי שכל אדם ישאף להתרבות (ראוי).
*א. בחברות שונות נהוגים כללי מוסר שונים, המנוגדים זה לזה (מצוי).ב. אילולא אותם כללים מיוחדים הייתה החברה מאבדת את יציבותה (מצוי).לפיכך:ג. מן הראוי שכל אדם ישמור על כללי המוסר הנהוגים בחברה בה הוא מתגורר (ראוי) (רלטיביזם מוסרי).
*א. אלוהים ציווה לשמור מצוותיו במעמד הר־סיני (מצוי).ב. אלוהים ברא את העולם ואת האדם (מצוי).לפיכך:ג. מן הראוי שכל אדם יקיים את מצוות האל (ראוי) (ביסוס המוסר על הדת).

## ראו גם
*פנייה אל הטבע
*ספקנות מוסרית
*מדע המוסר

## לקריאה נוספת
* דוד יום, **מסכת טבע האדם**, (תרגום מאנגלית: יוסף אור), ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשנ"ג.
* חיים נבון, ראוי ומצוי: ערעור יהודי על שורשי הליברליזם, באתר השילוח

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כשל נטורליסטי
קטגוריה:דיכוטומיות
קטגוריה:מושגים באתיקה

קטגוריה:תערים פילוסופיים
אולימפוס מונס

ממוזער|200px|מפה טופוגרפית של האולימפוס מונס
**אולימפוס מונְס** (בלטינית: **Olympus Mons**; מילולית: **הר האולימפוס**) הוא הר געש בכוכב הלכת מאדים, הקרוי על שם הר האולימפוס שביוון, והוא ההר הגבוה ביותר הידוע במערכת השמש.

החלק המרכזי של ההר ניצב בגובה של 21 ק"מ מעל גובה פני השטח הממוצע של מאדים (בערך פי שלושה מגובה הר האוורסט מעל לפני הים, ופי שניים מגובה ההר מאונה קיאה שבהוואי מעל בסיסו שבעומק הים); רוחבו של ההר הוא 550 ק"מ, ובקרבתו צוקים תלולים נוספים. 

בהיות אולימפוס מונס הר געש כבוי, יש לו לוע באורך 85 ק"מ, ברוחב 60 ק"מ ובעומק של כ-3 ק"מ. בתוך הלוע ישנם שישה בורות מכתשים חופפים. הצד החיצוני של הלוע מתוחם במדרון בגובה של עד 6 קילומטרים, תופעה ייחודית בקרב חיפויי הרי הגעש במאדים.

גודלו של אולימפוס מונס כה עצום (בערך כגודלה של מדינת מיזורי) עד שאדם שעומד על פני השטח של מאדים לא יוכל לראות את הפרופיל של ההר גם ממרחק רב, מכיוון שעקמומיות כוכב הלכת תסכל צפייה בפרטים אלה. הדרך היחידה לצפות בהר היטב היא בצפייה מחוץ למאדים. באופן דומה, אם מישהו יעמוד על הנקודה הגבוהה ביותר בפסגת ההר, שיפוע הר הגעש יימשך עד האופק.

תפיסה מוטעית נפוצה היא שפסגת ההר נמצאת מעל האטמוספירה של מאדים. הלחץ האטמוספירי בפסגת ההר הוא כ-2% מהלחץ הממוצע על פני השטח של מאדים. לשם השוואה, לחץ האוויר בפסגת האוורסט הוא כ-25% מלחץ האוויר בגובה פני הים. גם כך, סופות אבק מתרחשות גם בחלקים הגבוהים של ההר וישנה נוכחות של עננים העשויים מקרח פחמן דו-חמצני גם בפסגת אולימפוס מונס, אך לא התגלתה נוכחות ענני קרח מים שהם כבדים יותר. אף כי הלחץ האטמוספירי הממוצע על מאדים הוא פחות מאחוז אחד מזה של כדור הארץ, כוח המשיכה הנמוך בהרבה מאפשר לאטמוספירה להימשך לגובה רב בהרבה.

## ראו גם
* אולבור תולוס

## קישורים חיצוניים

* 
* האולימפוס מונס באתר Google Mars
* Olympus Mons: Giant Mountain of Mars באתר space.com, 8 במרץ 2013
* 

קטגוריה:גאולוגיה פלנטרית
קטגוריה:מאדים: הרי געש
תומאס ריד

**תומאס ריד** (באנגלית: **Thomas Reid**; 26 באפריל 1710 – 7 באוקטובר 1796) היה פילוסוף סקוטי, מייסד האסכולה הסקוטית של "השכל הישר", ובעל תפקיד חשוב בהשכלה הסקוטית.

## חייו
ריד חי תחילה באברדין, שם ייסד את "מועדון החכמים" (אגודה ספרותית-פילוסופית), וסיים את לימודיו באוניברסיטת אברדין. ניתנה לו משרת מרצה בקינגס קולג' באברדין ב-1752, שם כתב את המאמר "מחקר במוח האנושי על עקרונות השכל הישר" (1764). זמן קצר אחר כך, ניתנה לו משרת פרופסור באוניברסיטת גלאזגו, בה היה אמור להחליף את אדם סמית. הוא פרש ממשרה זו ב-1781.

עמדתו הפילוסופית של ריד הייתה כי שכל ישר צריך להיות בבסיסה של כל חקירה פילוסופית. הוא מצטט רבות את קיקרו, ממנו לקח את המושג "sensus communis" ("שכל ישר"). הוא תמך בריאליזם ישיר, או ריאליזם של השכל הישר, וטען כנגד הרעיונות בהם תמכו ג'ון לוק, רנה דקארט, ובאופנים שונים כל שאר הפילוסופים המודרניים המוקדמים. ריד העריץ את בן דורו דייוויד יום, ובין השאר ביקש ממנו לבדוק את כתב היד של ספרו. בימיו, ולתקופה מסוימת במאה ה-19, זוהה כחשוב יותר מדייוויד יום.

לתאוריית הידע שלו הייתה השפעה על תאוריית המוסר. הוא ראה את האפיסטמולוגיה כהקדמה לאתיקה מעשית: כאשר אדם בטוח באמונותיו על ידי הפילוסופיה, כל שהוא צריך לעשות הוא לנהוג על פיהן, מכיוון שהוא בטוח שהן נכונות.

המוניטין שלו ירד לאחר שעמנואל קאנט וג'ון סטוארט מיל תקפו את האסכולה הסקוטית של השכל הישר. עם זאת, עדיין לימדו את הפילוסופיה שלו באוניברסיטאות בצפון אמריקה במאה ה-19, וכן תמך בה ויקטור קוזן, פילוסוף צרפתי. תמיכת ג. א. מור בשכל הישר כמתודה פילוסופית בתחילת המאה ה-20 עזרה להחיות את הגותו, כמו גם תשומת הלב שהוסבה אליו על ידי פילוסופים כגון ויליאם אלסטון ואלווין פלנטינגה.

ריד כתב מספר חיבורים פילוסופיים חשובים נוספים בהם: "מאמרים על הכוחות האינטלקטואליים של האדם" (1785), ו"מאמרים על הכוחות הפעילים של רוח האדם" (1788).

## ראו גם
* נאורות סקוטית

## קישורים חיצוניים

* תומאס ריד, באנציקלופדיית סטנפורד לפילוסופיה
* פרויקט ריד - אוסף מתוך כתביו, באוניברסיטת אברדין
* 
* 

קטגוריה:סקוטים
קטגוריה:פילוסופים סקוטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גלאזגו
קטגוריה:פילוסופים בריטים
קטגוריה:פילוסופים של עידן הנאורות
קטגוריה:פילוסופים של המוסר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אברדין
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:ליברליזם: הוגים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גלאזגו
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1710
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1796
משפט חוקתי

**משפט חוקתי** הוא הענף המשפטי העוסק בחוקים, יסודיים השולטים בתחום הכוחות והסמכות של גופים שונים, ביחס לחקיקה וליישום של חוקים אחרים בידי הממשלה. 

חוקה מחייבת את הרשות המחוקקת, הרשות המבצעת והרשות השופטת, ומגבילה את המצבים שבהם ניתן לחוקק ולפרש חוקים ולהחיל או להפעיל כוח. חוקות עשויות להתייחס לגופים שונים, כולל ארגונים, אגודות, אנשים ללא מדינה, מדינות, ערים או פדרציות (ארצות הברית, למשל).

בדרך כלל, משפט חוקתי הוא המשפט של חוקים ומנהגים יסודיים אלו במדינה. לא לכל מדינה יש חוקה, אך לכל מדינה יש חוקי מדינה שעשויים להיות מורכבים מסוגים שונים של חובות מוסכמות, כגון חוקים מנהגיים, חוקים שבעל פה וחוקים כתובים, ויש אופנים מסוימים שבהם מפרשים אותם. 

גם במדינות שיש להן חוקה רשמית לפעמים לא כל החוקים המהווים חלק מהמשפט החוקתי נמצאים בה. המשפט החוקתי יכול להיות גם שיטת פירוש, המונחית על ידי היסטוריה, מנהג ומוסכמות חוקתיות לא כתובות. ניתן להשוות, לדוגמה, בין החוקה הכתובה של ארצות הברית לבין המשפט החוקתי הבריטי שמגיע ממקורות שונים הכוללים את המגנה כרטה, את המשפט המקובל (common law), ומקורות מנהגיים אחרים. בארצות מסוימות, כמו גרמניה וישראל, ידועה החוקה כחוק (או חוקי) יסוד.

ניתן לחשוב על משפט חוקתי כחוקים מסדר שני, או כ"חוקים על איך לחוקק". באופן כללי, חוקות עשויות להיות מסוג פדרטיבי, שבו כמה רמות של הממשלה קיימות יחד עם תחומים שונים של סמכות שיפוטית על חקיקה, יישום ואכיפה. דוגמה לחוקה שכזו היא זו של ארצות הברית. משפט חוקתי עשוי להיות גם מסוג יוניטרי (אחיד), כאשר כוחות הממשל נמצאים כולם בגוף אחד של ממשל וחקיקה. גם במדינות יוניטריות יש בדרך כלל העברה של סמכויות לרשויות מקומיות או עירוניות, אך הממשל המרכזי יכול להחזיק שוב בסמכותו בכל זמן שירצה.

יש גם סוגים אחרים של משפט חוקתי, כגון קונפדרציות, שבהן קבוצות של מדינות לאום, שלכל אחת מהן שלטון עצמאי, יוצרות גוף אחד על מנת להתמודד עם נושאים משותפים שבהם סמכויות מוגבלות נמסרות לסמכות הפדרציה. העברה כזו נהוגה בפדרציות מכס. שתי דוגמאות של מערכות חוקתיות שכאלה הן האיחוד האירופי ושווייץ.

## בישראל

עם הקמת המדינה נעשה ניסיון לחוקק חוקה על ידי האספה המכוננת (שקדמה לכנסת הראשונה) אבל ניסיון זה לא צלח, ולכן התקבלה "החלטת הררי" שקבעה כי המדינה תאשר חוקי יסוד, אשר לבסוף יקובצו כולם לחוקה אחת.

עם זאת, לאורך העשורים הראשונים לקיומה של המדינה לא ניתן לחוקי היסוד מעמד גבוה יותר מאשר לחוקים רגילים והם נחשבו לשווי ערך להם (למעט לעניין "שריון" של חלקם בפני שינוי באמצעות דרישה לרוב מיוחס).

המצב השתנה בשנת 1992, עם חקיקת שני חוקי יסוד חדשים: חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק יסוד: חופש העיסוק.
על בסיס חוקים אלו החליט בית המשפט העליון בשנת 1995 (בפסק דין בנק המזרחי), שחוקי היסוד כולם הם במדרגה עליונה מעל לחוקים רגילים, ולמעשה ההתייחסות לכלל חוקי היסוד תהיה התייחסות כאל חוקה.

## לקריאה נוספת
* אמנון רובינשטיין וברק מדינה, **[[המשפט החוקתי של מדינת ישראל]]**, הוצאת שוקן, 2005.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

*
*
רודולף קרנפ

**רודולף קרנפ** (בגרמנית: **Rudolf Carnap**; 18 במאי 1891 – 14 בספטמבר 1970) היה פילוסוף גרמני חבר החוג הווינאי.

## ביוגרפיה
קרנפ נולד ברונסדורף ולמד בגימנסיה בברמן ובאוניברסיטת פרייבורג. לימודיו באוניברסיטה כללו פיזיקה, מתמטיקה ופילוסופיה תחת ברונו באוך. בתחילת לימודיו היוותה הפיזיקה את מוקד התעניינותו, בפרט תפיסת המרחב הקאנטיאנית. כמו כן למד מספר קורסים אצל גוטלוב פרגה שעסקו במערכות לוגיות וביישומן במתמטיקה. לימודיו הופסקו במהלך מלחמת העולם הראשונה בה שירת בחזית עד ל-1917, אז הועבר לברלין. בברלין למד את תורת היחסות. באותה תקופה היה אלברט איינשטיין מרצה באוניברסיטת ברלין. בפרק זמן זה אף החל להתעניין בסוציאליזם. לאחר המלחמה חזר קרנפ ללימודיו וכתב את עבודת המחקר שלו, "Der Raum" (המרחב), שעסקה בתאוריית מרחב-זמן. בעקבות קבלת התזה שלו ב-1922 המשיך קרנפ לעסוק בפיזיקה מנקודת מבט פילוסופית, שלימים תיקרא פוזיטיביזם לוגי. בין 1924 ל-1925 השתתף בסמינר אותו הנחה אדמונד הוסרל.

ב-1926 עבר לווינה לצורך לימוד באוניברסיטת וינה. שם השתתף, ובהמשך הפך לחבר בולט, בחוג הווינאי, קבוצת אינטלקטואלים שהושפעה רבות מהפילוסופיה של ויטגנשטיין, הונהגה על ידי מוריץ שליק וכללה את הנס האן, פרידריך וייסמן, אוטו נוירת, קורט גדל. בדיוניה נכחו לעיתים גם אלפרד ג'ולס אייר, קרל המפל ואחרים. ב-1929 חיבר יחד עם נוירת והאן את "תפיסת העולם המדעית" - מניפסט החוג הווינאי. ב-1928 פרסם קרנפ את: Der logische Aufbau der Welt (המבנה הלוגי של העולם) בו הציג גרסה פורמלית לאמפיריציזם, והגדיר מחדש מושגים בשפה פנומנליסטית, תוך התבססות על הניסיון. ב-1929 פרסם מדריך לוגי מתמטי, "Abriss der Logistik". ב-1930 ייסדו קרנפ והנס רייכנבאך את כתב העת הפילוסופי "Erkenntnis". ב-1931 מונה לפרופסור לפילוסופיה של הטבע באוניברסיטת קארל בפראג שם פעל עד ל-1935. בשנה זו, בעקבות השפעות עליית אדולף היטלר ב-1933, היגר לארצות הברית, בסיוע עמיתו וידידו, וילארד ואן אורמאן קוויין.

מונה לפרופסור באוניברסיטת שיקגו ב-1936 שם נשאר עד ל-1952. בשיקגו החל לעסוק בסמנטיקה וחיבר במהלך שנות הארבעים שלושה ספרים בנושא. הוא לימד תקופה קצרה באוניברסיטת פרינסטון ובאוניברסיטת הרווארד לפני שהתמנה לפרופסור באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ב-1954. הוא חזר לעבודתו בנושא ידע מדעי, והתרכז באבחנה בין טענות אנליטיות וסינתטיות ובעקרון האימות.

בגיל ארבע עשרה למד קרנפ אספרנטו, בהמשך ביקר בקונגרס האספרנטו העולמי והשתמש בשפה זו בנסיעותיו. באוטוביוגרפיה שלו מ-1963 הביע חיבתו לשפה זו.

## מאמרים מתורגמים לעברית
* סילוק המטאפיזיקה על ידי ניתוח לוגי של השפה
* ׳דחייתה של המטאפיזיקה׳, בתוך: ליאו ראוך (עורך), **מקראה בפילוסופיה בת זמננו**, תרגמה מגרמנית: דורית בר-און, הוצאת יחדיו, תל אביב (1983), עמודים 40–52.
* תפיסת העולם המדעית: החוג הווינאי (יחד עם הנס האן ואוטו נוירת)
* אמפיריציזם, סמנטיקה ואונטולוגיה

## קישורים חיצוניים

*  
* רודולף קרנפ באנציקלופדיית האינטרנט לפילוסופיה 
* 
* 

קטגוריה:פילוסופים גרמנים
קטגוריה:פילוסופים של הלשון
קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-20
קטגוריה:פילוסופים של המדע
קטגוריה:פוזיטיביזם לוגי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה
קטגוריה:אספרנטיסטים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1891
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1970
פרשת ויקרא

270px|ממוזער|
[270px|ממוזער|המחשה (לא לפי מסורת היהדות) של [מזבח העולה, שעליו הקריבו את כל הקורבנות מלבד הקטורת, העומד מול אוהל מועד, וביניהם הכיור]]
**פרשת וַיִּקְרָא** היא פרשת השבוע הראשונה בספר ויקרא. היא מתחילה בראשית הספר, , ומסתיימת ב, לפי חלוקת הפרקים.

ברוב השנים המעוברות (מלבד שנת השג) קוראים את פרשת ויקרא בשבת הסמוכה לפורים, ולפיכך קוראים בה גם את הפרשייה השנייה מ"ארבע פרשיות" – פרשת זכור. יש שנים שבהן קוראים אותה בשבת שחל בה ראש חודש ניסן (שנת בשז, שנת גכז ושנת הכז), ואז קוראים בה את הפרשה הרביעית – פרשת החודש.

הפרשה נפתחת בקריאה של ה' אל משה מאוהל מועד, ובדיבור אליו מהאוהל. בפרשה מתוארים דיני הקורבנות שמקריבים במשכן ובבית המקדש, ובהם קרבנות העולה, שלמים, חטאת, מנחה, ואשם.

יש נוהגים שכשילד מגיע לגיל שבו הוא יכול להתחיל ללמוד תורה, מתחילים את לימוד המקרא בפרשת ויקרא, שהיא פרשת הקרבנות, על פי מאמר חז"ל: .

## תוכן הפרשה
הפרשה עוסקת כולה בדיני הקורבנות שמקריבים במשכן ובבית המקדש. מתוך הפרשיות שעוסקות בקורבנות מסוימים, נלמדים גם דינים כלליים לכל עבודת הקורבנות. בזה אחר זה מפורטים:

**דיני ה[[קורבן עולה|עולה]]:** קורבן שנשרף כולו על המזבח, ואינו נאכל. פרשה זו מחולקת לשלוש פרשות משנה:
* קורבן עולה מן הבקר
* קורבן עולה מן הצאן
* קורבן עולה מן העוף (עולת העוף)

**דיני ה[[קורבן מנחה|מנחה]]:** קורבן הבא מן הצומח. פרשה זו מחולקת לחמש פרשיות משנה:
* מנחת סולת
* מנחת מאפה תנור
* מנחת מחבת
* מנחת מרחשת
* מנחת ביכורים (מנחת העומר)

**דיני ה[[קורבן שלמים|שלמים]]:** קורבן הנאכל לכהנים ולמקריב. פרשה זו מחולקת לשלוש פרשיות משנה:
* קורבן שלמים מן הבקר
* קורבן שלמים מן הכבשים
* קורבן שלמים מן העזים

**דיני ה[[חטאת]]:** קורבן שבא לכפר על חטא. פרשה זו מחולקת לחמש פרשיות משנה:
* חטאת כהן משיח – הכהן הגדול
* חטאת ציבור – פר העלם דבר
* חטאת נשיא – המלך
* חטאת יחיד – כשבאה מן העזים
* חטאת יחיד – כשבאה מן הכבשים

**דיני [[קורבן עולה ויורד]]:** קורבן אותו מביא הנשבע לשקר שבועת העדות, והעובר על טומאת מקדש וקודשיו ועל שבועת ביטוי. קורבן זה מיוחד בכך שסוג הקורבן משתנה בהתאם למצבו הכלכלי של האדם. פרשה זו מחולקת לשתי פרשיות משנה:
* קורבן עולה ויורד הבא מן הכבשים או העזים והבא מן העופות,
* קורבן עולה ויורד הבא – מנחה. קורבן זה מכונה במקרא 'אשם'.
**דיני [[קורבן אשם]]**: קורבן שבא על חטאים מסוימים. פרשה זו מחולקת לשלוש פרשיות משנה:
* אשם מעילות
* אשם תלוי
* אשם גזלות

## תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת ויקרא יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים:
*שנת השג – ו' באדר ב'
*שנת החא – ח' באדר ב'
*שנת גכז ושנת בשז – ט' באדר ב'
*שנת בחה ושנת זשה – י"א באדר ב'
*שנת זחג – י"ג באדר ב'
*שנת הכז – א' בניסן
*שנת גכה ושנת בשה – ג' בניסן
*שנת בחג ושנת זשג – ה' בניסן
*שנת זחא ושנת השא – ז' בניסן

## הפטרה
ברוב השנים הפשוטות, מפטירים בספר ישעיהו, מ עד  (האיטלקים והתימנים מסיימים ב, ובנוסח רומניא סיימו ב), שם נוזף ישעיהו בעם על שלא הקריבו את הקורבנות:

בשנים פשוטות מסוג הכז (18% מהשנים) קוראים את פרשת ויקרא בשבת ראש חודש ניסן, ואז קוראים איתה את פרשת החודש ומפטירים בהפטרה של פרשת החודש ופסוק ראשון ואחרון של הפטרת שבת ראש חודש ("השמים כסאי"). בשנים מעוברות מסוג השג ויקרא נקראת עם הפטרתה הרגילה. בשאר השנים המעוברות (30% מכלל השנים), ויקרא נקראת בשבת זכור ומפטירים בה את הפטרת פרשת זכור.

## ראו גם
* סוגי הקורבנות

## קישורים חיצוניים

* פרשת ויקרא באתר חסד ואמת

## הערות שוליים

*
ויקרא
פרשת בהר

[250px|ממוזער|שמאל|שלט בבית פרטי בירושלים המצהיר שכל תוצרת הגינה [הפקר בשל שנת שמיטה]]
פרשת **בְּהַר** (או **בְּהַר סִינַי**) היא פרשת השבוע התשיעית בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב.

בשנים שאינן מעוברות קוראים בדרך כלל את פרשת בהר ביחד עם פרשת בחוקותי.

## תוכן הפרשה
הפרשה מפרטת דינים והלכות כלכליים, ובהם:
* מצוות השמיטה, היובל ודינים נלווים
* גאולת קרקע
* בתים ושדות בתקופת היובל (ובכלל זה איסור מכירת הארץ לצמיתות)
* אונאת ממון ואונאת דברים
* איסור ריבית
* דיני עבד עברי
* דיני עבד כנעני והאיסור לשחררו
* גאולת עבד עברי הנמכר כעבד לגוי
* איסור הקמת פסל, מצבה ואבן משכית

## תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת בהר יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים.

יחד עם פרשת בחוקותי:
*שנת בשה ושנת גכה - כ"ב באייר.
*שנת זשג ושנת בחג - כ"ד באייר.
*שנת השא ושנת זחא - כ"ו באייר.
בנפרד:
*שנת השג - י' באייר.
*שנת החא - י"ב באייר.
*שנת זשה ושנת בחה - ט"ו באייר.
*שנת זחג - י"ז באייר.
*שנת בשז ושנת גכז - בארץ ישראל י"ג באייר, בחוץ לארץ כ' באייר.
בארץ ישראל נפרדת ובחוץ לארץ מחוברת:
*שנת הכז - בארץ ישראל כ' באייר, בחוץ לארץ כ"ז באייר.

## הפטרה
האשכנזים והספרדים מפטירים ב (בק"ק פוזנא סיימו ). בהפטרה מתוארת עסקת מכירת שדה שנערכה בין ירמיהו לבין דודו חנמאל בן שלום, שסמלה את התקווה לשוב לארץ ישראל אחרי הגלות.

התימנים והאיטלקים מפטירים ב -  (לאשכנזים ולספרדים זו הפטרת פרשת בחוקותי).

בנוסח רומניא הפטירו  עד .

## מה עניין שמיטה אצל הר סיני?

תורת כהנים בפתיחת הפרשה שואל  דברים אלה של המדרש הובאו בידי רש"י בפירושו לפרשה, והפכו לביטוי עברי ידוע, המביע תמיהה על עניינים שאין ביניהם קשר. במשמעותו המקורית, ברש"י ובמדרש, הוא מוסב על פסוקיה הראשונים של הפרשה, אשר עוסקים במצוות השמיטה, אך מקפידים לציין שהדברים נאמרו בהר סיני:

המדרש שואל מדוע דווקא במצווה זו בחרה התורה לציין את העובדה שהיא נאמרה בהר סיני, ומשיב שזו דוגמה לכל מצוות התורה, שגם אלו מהן שניתן להבין ממקום כתיבתן שלא כל פרטיהן נאמרו למשה רבנו בהר סיני - נאמרו לאמיתו של דבר כבר קודם לכן. דברי מדרש זה נתפרשו בדרכים שונות, בין השאר בפירוש רש"י ובפירושו של הרמב"ן.

## קישורים חיצוניים

* 

**שונות**
* Eli Ducker, The Haftarot for Behar and Behukkotai
*פרשת בהר ובחוקותי מחוברות בשתי שנים רצופות (תשפ"א), באתר הוצאת לוח - הלוח העברי

## הערות שוליים

*
בהר
RTFM

**RTFM** הם ראשי תיבות באנגלית של המשפט  (בתרגום לעברית: "קרא את המדריך המזוין"), הקורא למשתמש לקרוא את חוברת ההדרכה המצורפת לרוב למוצר.

על מנת להימנע משימוש במילה Fucking הנחשבת לגסה הוצעו לביטוי מספר חלופות אפשריות: , "Read The Flaming Manual" או "Read The Freakin' Manual".

הביטוי RTFM משמש בקבוצות דיון לתמיכה טכנית כתשובה קצרה למשתמשים השואלים שאלה שהתשובה עליה כתובה (לכאורה) בבירור במדריך למשתמש.

הראשונים שהשתמשו במונח הזה היו חיילי ארצות הברית בשנות הארבעים של המאה העשרים, לאחר שהצבא החל להפיק מדריכי הפעלה (Field Manuals) למשימות שגרתיות. לאחר מכן נקשר הביטוי לתעשיית המחשבים.

"תסמונת" RTFM היא התופעה שבה אנשים שנעזרים במכשירים שונים (ובמיוחד במחשבים) אינם טורחים כלל או כמעט בכלל לקרוא את ההוראות במדריך למשתמש. תופעה זו גורמת נזקים כספיים משמעותיים לחברות המייצרות ובמיוחד לחברות התוכנה, שנאלצות לתת תמיכה לנושאים המופיעים במערכת העזרה.

ברוב המקרים תוצאות ההתעלמות מההוראות הן כספיות (הן עבור הלקוח שביזבז את זמנו והן עבור מרכז התמיכה) ונפשיות (בעיקר לחץ נפשי) בלבד, אולם במקרים חמורים עלולים להיגרם נזקים של ממש, במיוחד במקרים בהן ההוראות האמורות הן הוראות בטיחות שאי יישומן עלול להוביל לפגיעה בגוף או ברכוש. במקרים אחרים (למשל בהפרת זכויות יוצרים של אתרים באינטרנט) התופעה עשויה להוביל לעבירות פליליות.

## ראו גם
* סלנג באינטרנט

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:מילים וביטויים בתרבות האינטרנט
קטגוריה:ראשי תיבות וקיצורים
תאודור פונטאנה

שמאל|ממוזער|תיאודור פונטאנה
**תיאודור פונטאנה** (גרמנית: **Theodor Fontane**; 30 בדצמבר 1819 - 20 בספטמבר 1898) היה סופר ומשורר גרמני מהזרם הריאליסטי.

## חייו
תיאודור פונטאנה נולד בנוֹירוּפּין שבפרוסיה. אביו היה רוקח, ובשנת 1836 התחיל לעבוד אף הוא כשוליה של רוקחים. הוא המשיך את לימודיו בלייפציג, ומשרתו הראשונה כרוקח הייתה בדרזדן. בגיל 20 החל לכתוב שירים, בעיקר בלדות ורומנסות על נושאים היסטוריים. הוא גם פרסם מאמרים פוליטיים בעיתונות. ב־1849 נטש את הרוקחות והחליט להתפרנס מכתיבה עיתונאית.

הספרים הראשונים שהנחילו לו פרסום היו קובצי שירה שיצאו לאור ב־1850 :
קובץ בלדות "גברים וגיבורים, שמונה שירים פרוסיים" שנכתבו בהשראה סקוטית, ומחזור רומנסות, "על אודות רוזאמונדה היפה".

הוא נשלח ללונדון ככתב של העיתונות הפרוסית, והתגורר שם מ־1855 עד 1859, ב־1859 חזר לברלין. אחרי כן היה כתב צבאי במלחמות שניהלה פרוסיה נגד שכנותיה בשנים 1864, 1866, ו־1870-1871. במלחמה האחרונה, מלחמת פרוסיה צרפת, נפל פונטאנה בשבי הצרפתי בשעה שסייר בשדה המערכה. הוא היה במאסר שלושה חודשים, ושוחרר הודות להתערבותו של ביסמרק עצמו.

בשנים 1862 עד 1882 פרסם רשמי מסעות שערך לאורכה ולרוחבה של מולדתו, בארבעה כרכי "נדודים על פני מארק ברנדנבורג", וכן ראו אור שלושה ספרים בנושאים צבאיים.

למרות שפונטאנה ידוע בעיקר בזכות הרומנים שלו, הוא התחיל לכתוב רומנים רק בשני העשורים האחרונים של חייו. ב־1878 יצא לאור הרומן הראשון פרי עטו "לפני הסערה", רומן היסטורי שנכתב בסגנונו של סר וולטר סקוט. הוא היה סופר פורה ופרסם ספר כמעט כל שנה. הרומנים והנובלות שלו נחשבים עד היום לפסגת הפרוזה הגרמנית הריאליסטית במאה ה־19.

הרומן אפי בריסט, שיצא לאור ב־1894, הוא אחד הרומנים הידועים ביותר בשפה הגרמנית. הוא עוסק בבגידה של אישה צעירה הנשואה לגבר מבוגר ממנה, והטרגדיה הנובעת מכך. מקומו של הרומן לצד "אנה קארנינה" ו"מאדאם בובארי", המציגים את הנישואים במאה ה־19 מנקודת מבטה של האישה. הספר תורגם לעברית על ידי נילי מירסקי, ויצא לאור בהוצאת עם עובד (1981).

## מספריו
* **לפני הסערה** (1878)
* *L'adultera* (1882)
* **תעיות וטעיות** (1887)
* **ללא תקנה** (Unwierderbringlich, 1892)
* **הגברת ג'ני טרייבל** (1892)
* **השטכלין** (1898)

### כתביו שתורגמו לעברית
* **סטינה**: רומן [1890], תורגם לעברית בידי חיים תרסי, תל אביב: הקורא, [תשי"-].
* **[[אפי בריסט]]** [1894] (תרגמה מגרמנית והוסיפה אחרית-דבר והערות: נילי מירסקי), תל אביב: עם עובד, תשמ"א-1981.
* **ללא תקנה** [1892], תרגם מגרמנית: רועי כנען, ירושלים, הוצאת אפרוח, 2021.
* **השטכלין** [1898], תרגם מגרמנית: רועי כנען, ירושלים, הוצאת אפרוח, 2024.

## לקריאה נוספת
* גל אורן, **שברים במראה: שבר ומשבר בספרות האירופית המודרנית**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2014 (הפרק העוסק בפונטאנה).
* עמוס עוז, "'התקדמותו הלא מוחשת של הצל' (על פתיחת הרומן "אפי בריסט" מאת תיאודור פונטאנה)", **[[מתחילים סיפור]]**, הוצאת כתר, 1996.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:משוררים גרמנים
קטגוריה:ריאליזם
קטגוריה:כתבים צבאיים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1819
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1898
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
טד צ'יאנג

**צ'יאנג פנג-נאן** או **טד צ'יאנג** (באנגלית: **Ted Chiang**; במנדרינית: **姜峯楠**; נולד ב־1967) הוא סופר מדע בדיוני אמריקאי שזכה בארבעה פרסי הוגו, ארבעה פרסי נבולה, ארבעה פרסי לוקוס ובפרס ג'ון וו. קמפבל לכותב החדש הטוב ביותר. סיפורו הקצר סיפור חייך עובד בשנת 2016 לסרט הוליוודי בשם "המפגש" וזכה הן להצלחה קופתית והן לביקורות חיוביות.

## חייו
צ'יאנג נולד בפורט ג'פרסון, ניו יורק. שני הוריו נולדו בסין, והיגרו לטייוואן עם המשפחות שלהם במהלך המהפכה הקומוניסטית, לפני שהיגרו לארצות הברית. צ'יאנג השלים לימודי תואר במדעי המחשב מאוניברסיטת בראון ב-1989. במקביל, צ'יאנג השתתף בסדנת כתיבה לסופרי מדע בדיוני ידועה בשם "קלריון". לדבריו, ל"קלריון" השפעה רבה על כתיבתו. החל מ-2002 הוא עובד בתור בתור כותב טכני בתעשיית התוכנה ומתגורר בבלוויו (Bellevue), בסביבות סיאטל, וושינגטון.

צ'יאנג לא פרסם סיפורים רבים, אך קיבל פרס נבולה כבר על סיפורו הראשון, "מגדל בבל" (1990). ומאוחר יותר גם על סיפורו "סיפור חייך" (1999). כן קיבל פרס הוגו ונבולה על הנובלטה שלו, "גהנום הוא העדרו של אלוהים" (2001). צ'יאנג דחה מועמדות לפרס הוגו נוסף עבור סיפורו: "לאהוב את מה שאתה רואה: דוקומנטרי" כיוון שהסיפור הוגש בלחץ עמידה בלוח זמנים, וצ'יאנג לא היה מרוצה מהתוצאה הסופית. סיפורו "שבעים-ושתים אותיות" (העוסק בעיקר בגלמים) קיבל את "פרס סיידוייז עבור היסטוריה אלטרנטיבית".

בשנת 2015 ביקר טד צ'יאנג בישראל כאורח הכבוד של פסטיבל אייקון 2015.

## יצירותיו
רשימה של הסיפורים הקצרים, הנובלטות או הנובלות שפרסם:
* שמונה מסיפוריו קובצו באוסף "סיפורי חייך ואחרים", שיצא בעברית ב־2003 בהוצאת אופוס, בתרגום רחביה ברמן: "מגדל בבל", "חלוקה באפס", "הבן" ("Understand"), "סיפורי חייך", "לתפוס פירורים מן השולחן", "שבעים ושתים אותיות", "גיהנום הוא העדרו של אלוהים", "לאהוב את מה שרואים: תעודה" ו- "האבולוציה של המדע האנושי".

* "נשיפה" (פרס לוקוס, פרס הוגו, פרס BSFA), יצא לאור בעברית בשנת 2014 בהוצאת טרה ספרים, בתרגומו של דידי חנוך.
* "האמת בעובדה, האמת ברגש", יצא לאור בעברית בשנת 2015 בהוצאת טרה ספרים, בתרגומו של דידי חנוך.
* "מחזור החיים של גופי תוכנה" (פרס לוקוס, פרס הוגו), יצא לאור בעברית בשנת 2015 בהוצאת טרה ספרים, בתרגומו של דידי חנוך.
* "הסוחר ושער האלכימאי" (פרס נבולה, פרס הוגו) ו"מה מצופה מאיתנו" יצאו לאור בעברית בשנת 2015 בהוצאת טרה ספרים, בתרגומו של דידי חנוך.

## קישורים חיצוניים

* ריאיון עם צ'יאנג של רני גרף באתר בלי פאניקה
* סיפורו הקצר "לחלק באפס" 
* ביקורת על ספרו "סיפורי חייך ואחרים" 
* ריאיון עם צ'יאנג של לו אנדרס 
* ריאיון עם צ'יאנג של קווין גראנט 
* ביקורת על "נשיפה" במגזין בלי פאניקה
* ביקורת בניימן 3.0 על סיפוריו של צ'יאנג שהתפרסמו בעברית
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרי מדע בדיוני אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בראון
קטגוריה:סופרים ויוצרים זוכי פרס נבולה
קטגוריה:סופרים ויוצרים זוכי פרס הוגו
קטגוריה:זוכי פרס סיידווייז
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
ברית קייחטה

**ברית קְיַיחְטָה** (ברוסית: Кяхтинский договор; בסינית: 布連斯奇條約/恰克圖條約; בפין-יין: Bùliánsīqí/Qiàkètú tiáoyuē) הייתה הסכם שנחתם בעיר קייחטה (Кя́хта) בשנת 1727 בין האימפריה הרוסית וסין, ובו הגיעו שתי המעצמות לפשרה ונרשם ניסיון להסדרת יחסים בין הצדדים.

## רקע היסטורי להסכם
ההיסטוריה של הסכסוך הסיני-רוסי הוא במידה רבה ההיסטוריה של שתי השושלות ששלטו במדינות אלה מהמאה ה-17 ועד למאה ה-20, בחפיפה כמעט מלאה: בסין, שושלת צ'ינג המנצ'ורית (1644-1912) וברוסיה, שושלת רומנוב (1613-1917).
הסכסוך הראשון בין שתי המעצמות אירע כבר ב-1628, בעימות על טריטוריית הבוריאט (כיום בשטח מונגוליה). סכסוך זה נמשך למעשה עד לפיצול הסיני-סובייטי בשנות ה-60 של המאה ה-20.

בין השנים 1682-1689 התפתח הסכסוך למלחמה ממשית, בעקבות עליית המנצ'ורים לשלטון בסין ב-1644 ופתיחת חזית אנטי-רוסית בעמק אמור. ב-1685 עברו הסינים ממגננה למתקפה, ותקפו את המחוז  אלבאזין, שהיה בשליטה רוסית.

בעשור השלישי של המאה ה-18 היו שרויות שתי השושלות בחוסר יציבות פוליטית בעקבות עלייתם של שני שליטים חדשים: הצארינה קתרינה הראשונה ברוסיה והקיסר יונג-צ'אנג בסין, שהיו שניהם נואשים בניסיון להצליח בזירה הבינלאומית החשובה להם (אירופה עבור הרוסים, מרכז אסיה עבור המנצ'ורים). סאבה ולדיסלאביץ' נתמנה לשגריר מטעם הצארינה, וב-14 ביוני 1727 נחתם הסכם גבול סמוך לנהר בורה, שנודע בשם "הסכם בורה".

ב-27 באוקטובר של אותה שנה חתמו הרוסים והסינים על הסכם שקבע את היחסים ביניהם והיווה למעשה הסכם נורמליזציה זמני. הסכם זה נקרא בשם "ברית קייחטה", משום שהגדיר את הגבול בין הנהרות קייחטה וארגון, וכלל בתוכו את כל סעיפי הסכם בורה. הסכם נוסף שקבע סופית את הגבול נחתם ב-1858, ונקרא הסכם אייגון.

## סעיפי ההסכם
הסכם קייחטה כולל בתוכו 11 סעיפים, הנוגעים לכל תחומי יחסי החוץ בין סין לרוסיה:
* **סעיפים 1 ו-11** הצהירו כי בין המדינות ישרור שלום תמידי ויחסי ידידות, והגדירו את יישומו של ההסכם.
* **סעיף 2** דן בחילופי שבויים, וקבע כי הגבול יקבע על פי הסכם בורה, פרט לאזור נהר אוב, שגורלו ייקבע בהמשך.
* **סעיפים 3 ו-7** הגדירו את הגבול בין המדינות, ולמעשה גם את גבולה של מונגוליה.
* **סעיף 4** הגדירו את יחסי המסחר בין המדינות, ומהווה את עיקרו של ההסכם.
* **סעיף 5** קבע הקמת מוסד רוסי דתי בפקינג.
* **סעיפים 6 ו-9** הגדירו את היחסים הדיפלומטיים בין המדינות.
* **סעיפים 8 ו-10** קבעו את יישובם של סכסוכי טריטוריה עתידיים.

## קישורים חיצוניים
* מונגוליה - בין הרוסים למנצ'ורים 
* ברית קייחטה כשלב ביניים בסכסוך הסיני-רוסי 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-18
קטגוריה:מונגוליה: היסטוריה
קטגוריה:האימפריה הרוסית: אמנות והסכמים
קטגוריה:סין: אמנות והסכמים
קטגוריה:יחסי סין–רוסיה
חאנים מונגולים

אחרי שהצליח לאחד את השבטים המונגולים, נבחר **טמוצ'ין** בקורילטאי בשנת 1206 לעמוד בראש האימפריה המונגולית המתהווה וקיבל את התואר ג'ינגיס חאן. ג'ינגיס היה **[[כגן|החאן הגדול]]** או ה**ח'אקאן** של האימפריה. כבר במהלך חייו הקצה ג'ינגיס שטחים לבניו ולקרובי משפחתו אחרים. הקצאות אלו נודעו כ**אולוס** (Ulus). אחרי מותו של ג'ינגיס בשנת 1227 ירש אותו בתפקיד הח'אקאן בנו השלישי אוגדיי. לאימפריה המונגולית היו עוד שני חאנים גדולים נוספים, גויוק בנו של אוגדיי, ומונגקה, בנו של טולוי, שהיה בנו הצעיר של ג'ינגיס חאן.

אחרי מותו של מונגקה, פרצה מלחמת אזרחים על השליטה באימפריה בין שניים מאחיו של מונגקה, קובלאי חאן ואריק בוק. היא נקראת מלחמת האזרחים הטולויית על שם טולוי אביהם. מלחמת האזרחים הביאה לקריעתה של האימפריה. שליטי האולוסים ניצלו זאת והפכו לשליטים עצמאיים בתחומי שלטונם. האולוסים הפכו ל**חאנויות** אוטונומיות. היו מספר חאנויות אבל אחרי כמה שינויי היערכות פנימיים התבססו בסופו של דבר ארבע חאנויות עיקריות, הידועות כיום בשמות שושלת יואן, צ'אגאטאי, אורדת הזהב ואילחאן.

## החאנים הגדולים של האימפריה המונגולית
* ג'ינגיס חאן (1206-1227)
* טולוי (בפועל) (1227-1229)
* אוגדיי חאן (1229-1241)
* טורגנה חאטון (עוצרת) (1241-1246)
* גויוק חאן (1246-1248)
* אוגול גאימיש (עוצרת) (1248-1251)
* מונגקה חאן (1251-1259)
* מנדוחאי חאטון (1479-1510)

## שושלת יואן
שושלת יואן הוא שמה הסיני של הח'אנות המונגולית, שכללה את קובלאי חאן ואת יורשיו אחריו. באופן רשמי נחשבו קובלאי ויורשיו לחאנים הגדולים של האימפריה, אך למעשה היו הח'אנויות האחרות עצמאיות לחלוטין. השליטים המונגולים של שושלת יואן היו קיסרי סין ואחרי שהצליחו להכניע את שושלת סונג איחדו את כל סין תחת שלטונם. שושלת יואן הודחה בסופו של דבר על ידי שושלת מינג. השמות להן הם השמות הסיניים הקיסריים של בני שושלת יואן ובסוגריים מצוינים השמות המונגולים.

* סצ'ן חאן (קובלאי) (1280-1294)
* צ'נגזונג חאן (טמור אולג'ייטו)  (1295-1307)
* ווזונג חאן (קאיסחאן קולוג)  (1307-1311)
* רנזונג חאן (איוברוואדה)  (1311-1320)
* יינגזונג חאן (גגן)  (1320-1323)
* יסון טמור חאן  (1323-1328)
* ראגיבה חאן  (1328)
* חוטוטו חאן (חושילה)  (1328-1329)
* ג'איאטו חאן (טו טמור)  (1329-1332)
* רינצ'יבל חאן  (1332)
* אוחטו חאן (טון טמור)  (1333-1370)
* מנדוחאי חאטון (מנדוחאי סצ'ן חאטון, המלכה מנדוחאי החכמה) (1479-1510)

אורדת הזהב
זו הייתה חאנאט שהקים באטו חאן ממרכז אסיה ועד מזרח אירופה, חאנאט זו החלה לקבל את האסלאם ממחצית השנייה של המאה ה-13

אורדת הזהב;
הייתה חאנאט שהקים באטו חאן
*באטו חאן 
*ברקה חאן 
*אוזבק חאן 
*ג'אניבק חאן 
*ברדי בק חאן 
*טוכטמיש חאן 
*קוצ'וק מוחמד חאן 
*מורתדה חאן 

## השושלת האילח'אנית
השושלת האילח'אנית היא הח'אנות שהקים הולגו חאן באזור איראן ועיראק לאחר שנשלח לכבוש את לב העולם המוסלמי על ידי אחיו מונגקה. הולאגו ויורשיו אחריו, הכירו בסמכות הנומינלית של החאן הגדול במזרח, גם אחרי התפרקות האימפריה אולם היו למעשה עצמאיים לכל דבר ועניין.

* הולאגו חאן (1256-1265)
* אבאקה חאן  (1265-1281)
* אחמד טקודר  (1281-1284)
* ארע'ון  (1284-1291)
* גאיח'טו  (1291-1295)
* באידו  (1295)
* ע'אזאן חאן  (1295-1304)
* אולג'ייטו  (1304-1316)
* אבו סעיד  (1316-1335)
* ארפה קאון  (1335-1336)

## ראו גם
* היסטוריה של מונגוליה
*חאן

*
מונגוליה
קטגוריה:האימפריה המונגולית
מנטיקור

[שמאל|ממוזער|250px|איור של מנטיקור עם כנפיים. אילוסטרציה למשחק [מבוכים ודרקונים]]
שמאל|ממוזער|250px|מנטיקור מחיתוך עץ פרסי
ה**מנטיקור** או ה**מנטיקורוס** הוא יצור מיתולוגי אשר שורשיו בסיפורי המיתולוגיה היוונית ובמיתולוגיה הפרסית. 

הוא מתואר כיצור קסום ומפלצתי בעל ראש כשל בן אדם זקן, גוף של אריה, זנבו מלא קוצים רעילים אשר הוא יורה אל טרפו או אל אויביו.

לעיתים המנטיקור ניחן ביכולת דיבור.

המנטיקור מופיע בכמה ספרי פנטזיה, למשל "הארי פוטר" שבו הוא אחת החיות אשר יוצרות את הסקרוט פוץ התחת, ובספר השלישי של סדרת "פרסי ג'קסון והאולימפיים" (וקללת הטיטאן),  מופיע מנטיקור בשם ד"ר קוטס. כמו כן המנטיקור גם מופיע בספרה של הולי בלק עלילות ספיידרוויק, בספר עימות המלכים מאת ג׳.ר.ר. מרטין כסמלו של אחד מהלורדים הנאמנים לבית לאניסטר, בספרי אמבר מאת רוג'ר זילאזני, בספר "שרשרת של זהב" מעולם בני הנפילים מאת קסנדרה קלייר, ובמדריך השימושי מאת ארתור ספיידרוויק. 

המנטיקור מופיע גם בסדרה מרלין ובסרט ההנפשה קדימה משנת 2020.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יצורי כלאיים מיתולוגיים
בארי

קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים ולנשים
איש קש (כשל לוגי)

**איש קש** או **דחליל** (בלשון הפועל: **קישוש** או **דִחלול**) היא שיטה רטורית הנוגעת להגחכה של טענה מסוימת, על ידי הצגתה באופן לא מדויק עד כדי שתיראה עבור אחרים כלא אמינה בעליל. מתוקף כך, טיעון איש קש מוצלח מציג את עמדת היריב כחלשה או מגוחכת ואף בכוחו להסיט דיון למחוזות לא רלוונטיים. במערכות לוגיות מסוימות, ובפרט בלוגיקה פורמלית, שיטה זו אף משקפת כשל לוגי, שכן היא פוגעת ברצף הלוגי כביכול של דיון מסוים.

המונח נגזר מ"איש קש", בובה בדמות אדם, לרוב ממולאת בקש, המשמשת בדרך-כלל להפחדת ציפורים, כמטרה במטווח, מטרת הסחה, וכדומה. באופן דומה, "איש קש" הוא גם כינוי בתחומי המשפט והכלכלה למי שמשמש דמות שבחזית, בהסוואה לאדם החשוב יותר הנותר ברקע, למשל ברכישה של חברה.

## דוגמאות
טיעונים העושים שימוש באיש קש נפוצים מאוד, משום שהם מאפשרים לטוען להתגבר בקלות יחסית על קושי מהותי בטיעונו. ישנן מספר טכניקות נפוצות של הצבת אנשי קש:
* הצגת רק חלק מטיעון היריב (לרוב החלק החלש בו), הפרכתו והעמדת פנים שהטיעון כולו הופרך. לדוגמה:
:**לאה**: ישנן עדויות רבות לכך שהארץ היא כדור, בכלל זה תמונות שצולמו מהחלל החיצון; והיוונים הקדמונים אף הצליחו, על ידי מדידת זווית השמש בקווי רוחב שונים, לחשב את קוטרו.
:**גד**: היוונים הקדמונים טעו לא מעט פעמים. למה שנסמוך עליהם?
* הצגת טיעון היריב בצורה מוחלשת, הפרכתו והצגת הטיעון ככזה שהופרך. לדוגמה:
:**לאה**: יש עיקרון פיזיקלי הקובע שמידת אי-הסדר במערכת סגורה לחלוטין אינה יכולה לקטון.
:**גד**: נו, אז זה עיקרון שגוי. רק היום סידרתי את החדר.
* הצגת טיעון היריב באופן מעוות, הפרכת הגרסה המעוותת, והעמדת פנים שטיעונו של היריב אכן הופרך. לדוגמה:
:**לאה**: הביצה קדמה לתרנגולת משום שדינוזאורים הטילו ביצים עוד הרבה לפני שהיו תרנגולות בעולם.
:**גד**: מה, דינוזאורים הטילו ביצי תרנגולת? זה מגוחך!
* שימוש במילת "עוגן" מסוימת בטקסט של הטוען שכנגד, כדי להתמודד עם טיעון אחר, חלש יותר. לדוגמה:
:**גד**: בבקשה תורידי את הזבל.
:**לאה**: עוד רגע. אני אוריד את הזבל כמו תמיד כשאסיים לקרוא את העיתון, ואתה יודע את זה.
:**גד**: אז את טוענת שאני יודע וסתם מבקש? אני מתרוצץ כל היום עם הילדים, ואת חוזרת מהעבודה, מתיישבת כמו מלכה, ורומזת שאני צבוע?
* מציאת או המצאת אדם המגן על העמדה בצורה חלשה, הצגתו כמגן העיקרי של העמדה, הפרכת טיעוניו, והעמדת פנים שכל טיעון בעד עמדה זו הופרך. לדוגמה:
:**לאה**: ישנן ראיות רבות לכך שהארץ סובבת סביב השמש.
:**גד**: כן, שמעתי את שמעון מסביר שהגימטריה של "שמש" שווה לפעמיים "ארץ" ולכן היא במרכז. אבל הוא טעה בחשבון, אז התאוריה שלך נפלה.
*הגזמה שמגחיכה את טענות היריב. לדוגמה:
:**לאה**: נותנים לילדים יותר מדי שיעורי בית.
:**גד**: אז את רוצה שלא יתנו להם שיעורי בית בכלל?
* המצאת אישיות בדיונית עם פעולות או אמונות הזוכות לביקורת, והעמדת פנים שהיא מייצגת את הקבוצה שעמה נמנה היריב. לדוגמה:
:**לאה**: ישנן ראיות רבות לכך שהארץ סובבת סביב השמש.
:**גד**: שמעתי על הכת הטוענת שכל הדברים סובבים סביב אל השמש הנצחי, אבל לא ידעתי שגם את נמנית עם אנשיה.
* מציאת (או המצאת) אישיות שנחשבת (לפחות בעיני הטוען) כמייצגת את הטענה וחזרה בה (לפחות לפי הטוען). לדוגמה:
:**לאה**: האבולוציה היא אמת.
:**גד**: איך את אומרת דבר כזה, כשאפילו צ'ארלס דרווין בעצמו חזר בסוף ימיו מטענה זו?

## ראו גם
* עקרון החסד
*פנייה אל ההקצנה

## הערות שוליים

איש קש (כשל לוגי)