יואל אנגל

שמאל|ממוזער|200px|יואל אנגל
[250px|ממוזער|שמאל|[לוחית זיכרון על הבית בו חי יואל אנגל בימיו האחרונים ברח' הרב קוק 35 בתל אביב]]
[שמאל|ממוזער|200px|קברו של יואל אנגל ב[בית הקברות טרומפלדור]]
**יואל** (**יולי**) **אֶנְגֶל** (16 באפריל (כך על פי הלוח היוליאני; על פי הלוח הגריגוריאני: 28 באפריל) 1868 – 11 בפברואר 1927) היה מלחין יהודי שפעל בעיקר באימפריה הרוסית, אשר הטביע חותמו על הזמר המוקדם של היישוב העברי בארץ ישראל. מכונה "אבי המוזיקה היהודית".

## קורות חיים
יואל אנגל נולד בברדיאנסק שלחוף הים האזובי, בדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה). אביו מנחם מנדל נהג לנגן נעימות עממיות, והוא עצמו למד לנגן בפסנתר, אך ללא כוונה להפוך למוזיקאי. הוא למד משפטים באוניברסיטת חרקוב, ובמקביל למד באקדמיה למוזיקה של חרקוב. בעקבות פגישה עם צ'ייקובסקי במרץ 1893 החליט ללמוד מוזיקה בקונסרבטוריון במוסקבה. לאחר תום לימודיו הפך למבקר מוזיקלי, ונחשב לאחד החשובים בתחומו בתקופתו. בנוסף, הקים ב-1908 את החברה למוזיקה עממית יהודית. ב-1912 ערך מסע לליקוט לחנים יהודיים עממיים (במסגרת המשלחת האתנוגרפית בראשות ש. אנ-סקי), שעליהם ביסס את לחניו למחזה "הדיבוק" של אנ-סקי. 
ב-1916 פרסם את הקובץ "50 אידישע פֿאָלקסלידער" (50 שירי עם יהודיים). 
מ-1922 עבד כמורה למוזיקה ואמנות בבית מחסה לילדים יהודים עזובים ויתומים ליד מוסקבה (Малаховка).
ב-1922 הועלתה המוזיקה שהלחין להצגה "הדיבוק" על ידי תיאטרון "הבימה" במוסקבה.
נישא לטוניה (אנטונינה) קונסטנטינובנה לבית חפץ. לשניים נולדו שתי בנות - ורה ועדה.
המלחין היהודי-רוסי לזר סמינסקי נמנה עם תלמידיו.

ב-1922 עבר לברלין, והחל מלחין לשיריהם של חיים נחמן ביאליק ושל שאול טשרניחובסקי. בנוסף, ייסד הוצאה לאור של ספרי תווים, "יובל", ב-1923.

ב-1924 עלה לארץ ישראל והשתקע בתל אביב, שם לימד בקונסרבטוריון שולמית וכתב ביקורות מוזיקה לעיתונים הארץ ודבר. הוא המשיך עם הלחנת מוזיקה לתיאטרון, והלחין גם למחזמר "נשפי פרץ" (שהועלה בתיאטרון האוהל ב-1925) ולהצגה בשם "דייגים" (הועלתה ב-1927).

בין השירים המוכרים שהלחין: "עגבנייה" (למילים של יהודה קרני), "אומרים ישנה ארץ", "נומי נומי ילדתי", ו"היורה" ("גשם, גשם משמים, קול המון טיפות המים"), השניים האחרונים למילותיו של יחיאל היילפרין. לחניו לשירי-הילדים של יחיאל הלפרין יצאו-לאור בחוברות "בקרן זווית". בנוסף לכך הוא הלחין מספר שירים על מילים של נח גורליק.

אנגל נפטר משבץ, לאחר שהיה חולה במשך מספר שבועות. הוא נקבר בבית הקברות טרומפלדור בהלוויה גדולה בה שימש כחזן יעקב גוזמן. הותיר אחריו את שתי בנותיו במוסקבה. בתו עדה רוגינסקיה אף פרסמה את זכרונותיו.

על-שמו רחובות בתל אביב ובחיפה. כמו כן פרס אנגל, המוענק בתל אביב למלחין, לחוקר מוזיקה ולמוסדות מוזיקה, פעם בשנתיים.

ארכיונו שמור בספרייה הלאומית בירושלים.

## לקריאה נוספת
* 'אנגל, יואל', בתוך: דוד קלעי, **ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי**, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 529–530. 
* מנשה רבינא, **יואל אנגל: חייו ויצירתו**, ירושלים: מחלקת התרבות של הוועד הלאומי לכנסת ישראל בארץ ישראל, תרצ"ז-1937.
* מנשה רבינא, **יואל אנגל והמוזיקה היהודית, תל אביב: המוסד למוזיקה בעם, תש"ז.
* ויקטור לנזון, 'יולי ענגעל – דער קריטיקער, פאָלקלאָריסט און קאָמפּאָזיטאָר', **סאָוועטיש היימלאנד** 12 (1986), 134–141. 
* מיכאיל אוסטרובסקי, 'ענגעל און דער הימן "גאָט! טו שטענדיק גוטס דעם פאָלק!"', **די יידישע גאָס** 3 (1995) 65–69. 
* ריטה פלומנבוים, **האסכולה הלאומית של המוזיקה היהודית-אמנותית: יואל אנגל ומיכאל גנסין**, 1996.
* יששכר פטר, 'יואל ענגעל – דער פאַטער פון דער מאָדערנער יידישער און ישראלדיקער מוזיק', **די יידישע גאָס*' 2-3 (1997), 141–149. 

<div class="mw-content-ltr">
* Яков Львович Сорокер, '"Говорят есть такая страна..." (Йоэль Энгель)', in: Михаил Пархомовский (Сост. и ред.), *Евреи в культуре русского зарубежья; сборник статей, публикаций, мемуаров и эссе'', Том 2, Иерусалим, 1993, pp. 374-391. 


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* מכללת לוינסקי לחינוך, יואל אנגל - אתר המוקדש ליואל אנגל וליצירתו, במלאת 140 שנה להולדתו
* יוסף ספיבק, ראשי פרקים בתולדות הזמר העברי, באתר "דעת"
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;מאמרים אודותיו ויצירותיו בעיתונות העברית של התקופה
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* לזכר יואל אנגל (במלאת עשר שנים למותו, ט' אדר א' תרפ"ז):
** 
** 
** 
* 
* 
* 
* 
* 
* PDF file of the Unicode version "50 Yudishe kinder-lider far kinder-heymen, shuln, un familye" in the German National Library free downloadable (via "Archivobjekt öffnen")
* Sheet music of "50 Yudishe kinder-lider far kinder-heymen, shuln, un familye" in MuseScore format

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:מלחינים יהודים רוסים
קטגוריה:מוזיקאים ביישוב
קטגוריה:מבקרי מוזיקה יהודים
קטגוריה:חוקרי מוזיקה יהודית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חרקוב
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטוריון של מוסקבה
קטגוריה:מלחינים יהודים אוקראינים
קטגוריה:מלחינים ביישוב
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1868
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1927