open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שזיף קרסייה

**שזיף קרסייה** (שם מדעי: *Prunus spinosa*, *Prunus carasia*), מוכר גם בשמות שזיף סורי, שזיף קווקזי, שזיף הדובדבן ושזיפון, הוא צמח בעל פרחים ממשפחת הורדיים. השזיף גדל באופן טבעי באירופה, מערב אסיה, וצפון מערב אפריקה, והובא על ידי בני אדם לניו זילנד, טזמניה, ולחוף המזרחי של צפון אמריקה.

## תיאור
הקרסייה גדל על שיח גדול (ולפעמים על עץ קטן) המכוסה בקוצים, וגובהו כחמישה מטרים. שמו הלטיני של המין, *spinosa*, מגיע מהמילה הלטינית לקוץ, spina. פרחיו הלבנים של הצמח, שקוטרם 1.5 ס"מ מופיעים באביב. עלי הצמח מופיעים זמן קצר לאחר הפריחה, והם עגולים, אורכם 2–4.5 ס"מ, ורוחבם 1.2-2 ס"מ. הצמח הוא הרמאפרודיט, ומואבק בעזרת חרקים. האנדוקרפ שבגלעין הפרי מכיל שאריות ציאניד.

## שימושים
מפירות הצמח ניתן לייצר משקאות חריפים, ריבות, פשטידות וחמוצים. בנוסף לשימושים אלה בפרי, הצמח עצמו משמש לעיתים על מנת ליצור גדר חיה. בין היתר, משמש מיץ הפרי להכנת יין פורט מזויף. בבריטניה הפרי משמש להכנת סלו ג'ין, ובנווארה שבספרד הוא משמש להכנת הליקר פאצ'אראן. ליקר דומה, בשם épine, מיוצר גם בצרפת, כאשר במחוזות מסוימים בצרפת, לדוגמה אלזס, הוא משמש להכנת הליקר eau de vie de prunelle, ובאיטליה הוא משמש להכנת הליקר בארגנולינו. לעיתים מיץ הפרי משמש גם לתיבול וודקה. הפרי משמש גם להכנת צ'אטני, או כתוספת לתה. קיימים תיעודים לשימושים מוקדמים בפרי, כאשר על יד המומיה של אצי, איש הקרח, שמת בין 3239 לפנה"ס ו-3105 לפנה"ס, נמצאו פירות הקרסייה.

עץ הקרסייה יכול לשמש כעץ הסקה שבוער לאט, עם מעט עשן. גזעי הצמח שימשו להכנת מקלות הליכה ואלות, שמוכרות באירלנד בשם shillelagh, ושימשו באופן מסורתי ביחידות האיריות שבצבא הבריטי. לפי רש"י, שרף העץ, לו הוא קרא בשמו הצרפתי פרוניי"ל, שימש בתקופת התלמוד להכנת דיו.


קובץ:Illustration Prunus spinosa1.jpg|איור של הבוטניקאי הגרמני אוטו וילהלם תום, 1885
קובץ:Schlehe1.jpg|הצמח בפריחה בשלבים המוקדמים של האביב
קובץ:Schlehenbusch.jpg|שיח קרסיה בפוגלסברג, הסן, גרמניה
קובץ:Blackthorn in blossom.jpg|פרחי הצמח


## קישורים חיצוניים

* Prunus (Ornamental Cherry), אתר easonalgardening (באנגלית)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:ורדיים
שלמה זלמן ברודי

הרב **שלמה זלמן ברודי** (נכתב גם **בראדי**; תקצ"ט, 1839 – כ"ו אדר א' תרע"ז, 1917) היה דיין בעיירה אונגוואר שבממלכת הונגריה (כיום במערב אוקראינה). היה חתנו של הרב שלמה גאנצפריד.

## ביוגרפיה
בתחילת דרכו ניסה הרב ברודי להתפרנס ממסחר, אולם משלא הצליח בתחום וירד מנכסיו, פנה לשמש כדיין באונגוואר. הוא פרסם מתורתו בכתבי עת שונים, ביניהם כתב העת התורני-הונגרי תל תלפיות, וכן בכתבי העת וילקט יוסף ו"המגיד".

### עמדותיו
בקיץ תרס"ד, 1904, סמוך לוועידת המזרחי הראשונה בפרשבורג, פרסם ב"תל תלפיות" מאמר תמיכה בציונות בשם "דרישת ציון", שהכה גלים בהונגריה. הרב ברודי, יחד עם בנו הרב חיים ברודי, היו חברי תנועת המזרחי. הרב ברודי והרב משה אריה ראטה היו הרבנים היחידים בהונגריה של אותה תקופה, שתמכו בגלוי בתנועה הציונית, לאחר שהרב דוד צבי קאצבורג הונחה על ידי הרב ישעיהו זילברשטיין שלא לפרסם דברים בשבח הציונות, ונאלץ לחזור בו מתמיכתו וליישר קו עם עמדתם של רוב הונגריה, שהתנגדו בחריפות לציונות.

## משפחתו
הרב ברודי נשא לאישה את בתו של הרב שלמה גאנצפריד, מחבר הספר קיצור שולחן ערוך.

בנו הוא הרב ד"ר חיים ברודי, חוקר השירה העברית ורבה של פראג.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:ציונות בהונגריה
ישראל חיים פרידמן

רבי **ישראל חיים פרידמן** (ה'תרי"ב, 1852 - כ"ד בסיוון ה'תרפ"ב, יוני 1922) היה רב חסידי, כיהן כרבה של הקהילה היהודית בראחוב. מחבר הספר "**ליקוטי מהרי"ח**" על נוסחאות התפילה ומנהגיה.

## ביוגרפיה
נולד בבוהמיה בשנת 1852 (ה'תרי"ב) ליהודה ומרים פרידמן. למד בישיבתו של הרב יקותיאל יהודה טייטלבוים בעל "ייטב לב" בסיגט והיה לחסידו ותלמידו המובהק. נסע גם לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא. נשא את צירל, בתו של הרב מנחם וייסבורג, רבה של טורקאן .

בסביבות שנת ה'תרמ"ח (1888 לערך) התמנה לרבה של קהילת יהודי רחיב שבאזור קרפטורוס, אז, חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית ולאחר מלחמת העולם הראשונה בצ'כוסלובקיה (כיום באוקראינה).

בכ"ד בסיוון ה'תרפ"ב (יוני 1922), בזמן שיצא מהעיר לצורך פיקוח על כשרות ייצור גבינה (ולפי גרסה אחרת יצא לצורך הכשרת כלים), גשם פתאומי סחף אותו אל הנהר. גופתו נמצאה לאחר כשלושה ימים, והובאה לקבורה בבית הקברות היהודי בראחיב.
ממוזער|שער הספר ליקוטי מהרי"ח (1932)

## ספרו
בשנת ה'תר"ס (1900) הוציא לאור את החלק הראשון של ספרו **ליקוטי מהרי"ח**, הכולל בתוכו הלכות על סדר שולחן ערוך אורח חיים ומנהגים על פי הקבלה והחסידות, על דיני ברכות, תפילה והמסתעף, וכן בירור נוסחאות התפילה. הספר קיבל את הסכמתם של רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים מסיגעט, רבי משה פנט מדעעש, רבי יהודה גרינוולד מסאטמר ורבי משה גרינוולד מחוסט. בשנת תרס"ג הדפיס חלק שני, ובשנת תרע"א הדפיס את החלק השלישי.

הספר הפך לפופולרי ביותר, וזכה למהדורות רבות. במהדורתו השנייה, בשנת תרצ"ב, לאחר פטירת המחבר, מופיעים גם הסכמותיהם של רבי מרדכי יהודה ליב וינקלר, אב"ד מאד, ורבי יוסף חיים זוננפלד.

בשנת תשע"ג יצא לאור הספר במהדורה חדשה ומוערת, בשילוב הערות מרבנים שונים, בהם רבי יהודה הורוביץ מדז'יקוב.

בחלק הראשון מקיף הרב פרידמן את סדר היום ההלכתי והתנהגות האדם מקומו בבוקר עד לכתו לישון בלילה, כולל בירור נוסחאות ומנהגי התפילה בימות החול. חלק ב' מוקדש לבירור מנהגי שבת וראש חודש, וחלק ג' בהנהגות והלכות החגים והמועדים, וכן ענייני שמחה ונישואין.

בספרו מרבה הרב פרידמן להביא ממנהגי האדמו"רים וצדיקי החסידות שפעלו בתקופתו ובדורות שלפניו. לעיתים הוא חולק על מנהגם אך בצורה מכבדת. כך לדוגמה הוא כותב על המנהג החסידי של איחור התפילה: 

## משפחתו
;מאשתו הראשונה
* בתו נחמה - אשת רבי זלמן גרוס
* בתו מלכה בריינדל - אשת רבי מנחם מנדל קויפמאן
;מאשתו השנייה
* בנו רבי יעקב צבי - חתן רבי מנשה גולדברג
* בנו רבי שלמה זלמן - ממלא מקומו ברבנות ראחוב ואחר כך רבה של לוגאנו. חתן רבי שמואל זלמן וינברגר אב"ד מארגערטען מילא את מקומו בראחוב ולאחר השואה רב באוז'הורוד, בסאטו מארה ובלוגאנו, בעל "זבחי שלמה".
**חתנו הרב מנחם מנדל הורוביץ - כיהן כרב קהילת ראחוב בבני ברק.
* בתו מינדל - אשת רבי בנימין זאב ליכטנשטיין רבה של  (בכתיב ארכאי: מאדאריש; דרומית מערבית לביסטריצה)
* בתו אסתר - אשת רבי איתמר לייפר, האדמו"ר מבישטנא
* בתו מרים פעסיל - אשת רבי אברהם ישכר בער איזקסון, רבה של פוליען ריסקווע

## קישורים חיצוניים
* הגה"צ ישראל חיים פרידמן, אבד"ק ראחוב בעמ"ס ליקוטי מהרי"ח, באתר Geni.
* 
* אשכול אודותיו, בפורום אייוועלט 
* שיפוץ ותיקון האוהל של בעל הליקוטי מהרי"ח בראחוב שבאוקראינה, אתר קברי צדיקים
;חיבוריו
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:הרוגי טביעה
קטגוריה:ילידי 1852
קטגוריה:חוקרי יהדות חרדים
קטגוריה:רבני ערים באירופה
קטגוריה:חסידים
קטגוריה:מחברי ספרי מנהגים
קטגוריה:נפטרים ב-1922
גביע הזהב של CONCACAF לנשים 2022

**גביע הזהב של CONCACAF לנשים 2022**, הוא גביע הזהב לנשים ה-11 שארגנה CONCACAF. הטורניר נערך במטרופולין מונטריי, מקסיקו והתקיים מ-4 ביולי עד ה-18 ביולי 2022. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם 2023, שנערך שנה לאחר מכן באוסטרליה וניו זילנד. 

במשחק הגמר נפגשו ארצות הברית (בפעם התשיעית בתולדותיה) וקנדה, בשחזור גמר הגביע הקודם מ-2018. בסיום המשחק, שנערך באצטדיון BBVA בגוואדלופה, ניצחה ארצות הברית 0-1 וזכתה בטורניר. אלכס מורגן, שכבשה את שער הניצחון בגמר, זכתה בפרס השחקנית המצטיינת של הטורניר. היא גם סיימה כמלכת השערים של הטורניר עם 3 כיבושים, לצד שלוש שחקניות נוספות.

בעקבות מיקומן כארבע הראשונות, העפילו ארצות הברית, קנדה, ג'מייקה וקוסטה ריקה ישירות לגביע העולם כנציגות CONCACAF, ואילו האיטי ופנמה שסיימו במקום השלישי בשלב הבתים נשלחו לפלייאוף הבין-יבשתי על כרטיס נוסף לטורניר. 

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## שלב הנוק-אאוט

### חצי הגמר

### המשחק על המקום השלישי

### הגמר

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:תחרויות גביע הזהב של CONCACAF לנשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל במקסיקו
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2022
קטגוריה:2022 באמריקה הצפונית
Ё

**יוֹ** היא אות באלפבית הקירילי אשר משמשת בשפות רוסית, בלארוסית, רוסינית ומונגולית, בכולם היא מהווה כאות השביעית בסדר האלפבית (פרט לרוסינית בה היא מהווה כאות התשיעית). זוהי האות היחידה באלפבית הרוסי אשר אינה מהווה חלק מהאלפבית הקירילי הבסיסי. אות זו מהווה גם כאות חיצונית לשפת הדונגאן ובעבר שימשה גם בשפה האוקראינית.

צורת האות היא כשל Е עם אומלאוט.

האות מייצגת צליל י' עיצורית עם הגיית חולם והיא אחת מ-5 האותיות באלפבית המייצגות צלילי י' עיצורית עם תנועה, יחד עם Ю ,Ї ,Е ו-Я (למרות זאת, היא והאות Ї אינן מהוות חלק מהאלפבית הקירילי הבסיסי).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלפבית קירילי
אלכסיי בוגוליובוב

**אלכסיי בוגוליובוב** (ברוסית: **Алексей Петрович Боголюбов**; 16 במרץ 1824 – 3 בפברואר 1896) היה צייר נוף רוסי.

## ביוגרפיה
בוגוליובוב נולד בכפר במחוז נובגורוד. אביו היה קולונל בדימוס. סבו מצד אמו של בוגוליובוב היה הפילוסוף והמבקר החברתי אלכסנדר רדישצ'ב.
ממוזער|310x310 פיקסלים|אלכסיי בוגוליובוב, סירות מפרש, 1860
בשנת 1841 סיים בוגוליובוב את בית הספר הצבאי, שירת בצי הרוסי ונסע עם הצי למדינות רבות. בשנת 1849, הוא התחיל להשתתף בשיעורים של האקדמיה לאמנויות סנט פטרבורג, שם למד אצל מקסים וורובייב. הצייר הצעיר הושפע מאוד מאיוואן איווזובסקי. ב-1853 הוא סיים את האקדמיה עם מדליית זהב גדולה. הוא פרש כקצין חיל הים ומונה לאמן במפקדת חיל הים.

מ-1854 עד 1860, הוא הסתובב ברחבי אירופה ועבד רבות. ברומא הוא הכיר את אלכסנדר איוונוב, ששכנע את בוגוליובוב להתמקד יותר בציור. בדיסלדורף למד בוגוליובוב שיעורים אצל הצייר אנדראס אכנבאך. בפריז הוא העריץ את אמני בית הספר ברביזון. הוא גם צייר את ציורי הקיר בקתדרלת אלכסנדר נבסקי.

בוגוליובוב חזר לרוסיה בשנת 1860. הוא הציג את עבודותיו באקדמיה וקיבל את התואר פרופסור. במשך זמן מה לימד באקדמיה. ולדימיר אורלובסקי היה תלמידו. בשנות ה-60 הוא נסע לאורך הוולגה. ציוריו איבדו כל עקבות של רומנטיקה, והחליפו את האלמנט הזה בריאליזם מובהק של הטבע. בשנת 1871 הוא נבחר לאקדמיה הקיסרית לאמנויות.

משנת 1870 הוא התקרב לתנועת האמנות הנודדים, השתתף בכל התערוכות והפך לחבר בדירקטוריון שלהם. הוא היה מבוגר הרבה יותר מרוב חברי התנועה האחרים, היו לו הסתייגות מהרעיונות החברתיים של עמיתיו. בשנת 1873 עזב בוגוליובוב את האקדמיה בסולידריות עם חבריו הנודדים. הוא אפילו ניסה ליצור אקדמיה רוסית חלופית לאמנויות, ברומא.

לאחר 1873, התגורר בוגוליובוב בעיקר בפריז, בגלל מצב הלב שלו. ביתו היה כמו מושבה רוסית: מבקרים תכופים כללו את איוואן טורגנייב, איליה רפין, וסילי פולנוב,
ממוזער|348x348 פיקסלים|אלכסיי בוגוליוביוב, מחלקים על נהר הנייבה, 1894
ואחרים

ב-1885 פתח בוגוליובוב מוזיאון לאמנות בסראטוב, המוזיאון לאמנות רדישצ'ב, הקרוי על שם סבו. הוא נפתח לקהל הרחב שבע שנים לפני גלריית טרטיאקוב במוסקבה וחמש עשרה שנים לפני המוזיאון הרוסי בסנט פטרסבורג.  קריאת המוזיאון על שם "המהפכן הרוסי הראשון", אלכסנדר רדישצ'ב, הייתה אתגר ישיר מול פני השלטונות: בוגוליובוב נאלץ לעבור מאבק משפטי ארוך כדי לקבל רשות לפתוח את המוזיאון.

בוגוליובוב נפטר ב-3 בפברואר 1896 בפריז.

הוא השאיר את כל כספו והונו (כ-200 אלף רובל רוסי (כ-6 מיליון דולר)) למוזיאון ולבית הספר לציור שלו.

בית הספר נפתח לאחר מותו של בוגוליובוב ונקרא בית הספר לציור בוגוליובוב. בין הציירים שלמדו בבית הספר של בוגוליובוב היו ציירים מודרניסטיים חשובים כמו ויקטור בוריסוב-מוסטוב, אלכסיי קארב ופבל קוזנצוב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1824
קטגוריה:נפטרים ב-1896
Remember Me with Love

**Remember Me with Love** (בעברית: **תזכור אותי עם אהבה**) הוא שיר של הזמרת גלוריה אסטפן אשר יצא במאי 1991 כסינגל הרביעי מתוך אלבומה השני Into the Light. הסינגל הופץ בבריטניה בלבד כאשר במקביל הופץ השיר "Can't Forget You" בארצות הברית ואילו בשאר אירופה השיר "Nayib’s Song (I Am Here for You)" הופץ כסינגל מתוך האלבום. השיר לא זכה להצלחה גדולה בבריטניה כאשר הגיע למקום ה-22 במדינה. לשיר יצא וידאו קליפ בוא נראית אטספן מופיעה עם השיר במהלך הופעה בהולנד.

## ביקורות
מת'יו הוקטר מ-"Albumism" נתן ביקורת חיובית לשיר כאשר כינה אותו כ"יפיפה" וכאחד מהשירים הטובים באלבום. ביל וויימן מ"אנטרטיינמנט ויקלי" נתן גם הוא ביקורת חיובית על השיר כאשר כינה אותו כ"פשוט" ו"לא יומרני".

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:שירי 1991
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי גלוריה אסטפן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גלוריה אסטפן
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
פרס דיסק הזהב של יפן

**פרס דיסק הזהב של יפן** (ביפנית: **日本ゴールドディスク大賞**; **Nihon Gōrudo Disuku Taishō**) הוא פרס המוענק על ידי איגוד תעשיית ההקלטות היפני (RIAJ) בתחום המוזיקה.

## קטגוריות
* אמן השנה
* האמן החדש של השנה
* אמן אנקה/קאיוקו הטוב ביותר
* אמן אנקה/קאיוקו החדש הטוב ביותר
* סינגל השנה
* שיר השנה (הורדות דיגיטליות)
* שיר השנה (סטרימינג)
* אלבום השנה
* אלבום אנקה/קאיוקו של השנה
* אלבום השנה הקלאסי
* אלבום הג'אז של השנה
* האלבום האינסטרומנטלי של השנה
* פסקול השנה
* אלבום האנימציה של השנה
* אלבום המוזיקה היפנית המסורתית של השנה
* אלבום הקונספט של השנה
* קליפ השנה
* פרס מיוחד
* האמן האסייתי הטוב ביותר

## זוכים לפי שנה

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרסי מוזיקה יפניים
קטגוריה:יפן: תרבות
בובכר פופאנה

**בובכר פופאנה** (בצרפתית: **Boubacar Fofana**; נולד ב-6 בנובמבר 1989 בקונאקרי שבגינאה) הוא כדורגלן גינאי, המשחק בעמדת הקשר האחורי.

## קריירת מועדונים
פופאנה שיחק בקבוצות פיניאלנובנסה, פראינסה, גונדומאר, קרטלספור, קרלסרוהה, טונדלה, נסיונל מדיירה, אל-איתיפאק, אל-ח'ליג', מוריירנסה, גז מתאן מדיאש וספסי ספאנטו ג'ורג'.

ב-25 ביולי 2022 חתם בעירוני טבריה מהליגה הלאומית. ב-28 בספטמבר 2022, עירוני טבריה הודיעה בדף הפייסבוק הרשמי שלה כי "בעקבות פציעה ממושכת ובהחלטת הצוות המקצועי הוחלט לשחרר את בובכאר פופאנה". רשם שתי הופעות בלבד, כשבשתיהן עלה כמחליף מהספסל. בשנת 2023 חתם בbsad מליגה הפורטוגלית השנייה.

## קריירה בינלאומית
פופאנה נמנה עם סגל נבחרת גינאה מאז 2014, ואת הבכורה שלו ערך ב-5 במרץ של אותה שנה, במשחק ידידות שהסתיים בניצחון נבחרתו על איראן בתוצאה 1–2.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גינאים
קטגוריה:כדורגלני קרלסרוהה
קטגוריה:כדורגלני טונדלה
קטגוריה:כדורגלני נסיונל מדיירה
קטגוריה:כדורגלני מוריירנסה
קטגוריה:כדורגלני גז מתאן מדיאש
קטגוריה:כדורגלני ספסי ספאנטו ג'ורג'
קטגוריה:כדורגלני עירוני טבריה
קטגוריה:כדורגלני בלננסש סאד
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בערב הסעודית
קטגוריה:ספורטאים זרים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים גינאים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גינאה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:ילידי 1989
דאבל דראגון

**דאבל דראגון** (ביפנית: **ダブルドラゴン**) היא סדרת משחקי וידאו מז'אנר משחקי המכות אשר פותחה בתחילה על ידי חברת Technōs Japan ויצאה במקור לשווקים במהלך שנת 1987 כמשחק ארקייד. במשחקי הסדרה משחקים השחקנים בדמויותיהם של הלוחמים התאומים בילי וג'ימי לי אשר נלחמים נגד כמויות גדולות של יריבים.

משחק הדאבל דראגון המקורי היה משחק ארקייד שובר קופות אשר תרם רבות לכך לפופולריזציה של ז'אנר משחקי המכות, ולכך שבסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 יצאו לשווקים משחקים רבים במיוחד מז'אנר זה. בעקבות הפופולריות של סדרת המשחקים בשנת 1993 הופקה סדרת אנימציה של דאבל דראגון ובשנת 1994 הופק סרט לייב אקשן של דאבל דראגון .

הזיכיון נמצא כיום בבעלות חברת Arc System Works.

## המשחקים בסדרה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות משחקי וידאו
קטגוריה:משחקי NES
קטגוריה:משחקי וידאו קואופרטיבים
ויליאם פיצאוסברן

**ויליאם פיצאוסברן, רוזן הרפורד הראשון** (בצרפתית נורמנית: **William FitzOsbern**; כ-1020 – 22 בפברואר 1071) היה אציל אנגלו-נורמני, מפקד צבאי ויועץ קרוב של ויליאם הכובש. פיצאוסברן היה מהתומכים בפלישה הנורמנית לאנגליה ואחד מהאצילים הנורמנים שידוע כי השתתפו בקרב הייסטינגס. לאחר ביסוס השלטון הנורמני באנגליה הוא קיבל אדמות בדרום-מערב אנגליה וקיבל תואר רוזנות, מהראשונים באנגליה, ובנה מספר טירות בשטחי אדמותיו בעיקר לאורך הגבול הוולשי הדרומי.

## ביוגרפיה
ויליאם נולד סביב שנת 1020 בנורמנדי, אביו היה אוסברן דה קרפו "המשרת" אציל השימש מנהל משק בית של דוכס נורמנדי ובן דוד של גונור אשתו של רישאר הראשון, דוכס נורמנדיה. אוסברן האב היה גם מקורב לויליאם (לימים "הכובש") וגידל אותו מגיל צעיר. אימו של ויליאם, אמה מאיברי, הייתה ביתו של רודולן מאיברי, אח למחצה של רישאר הראשון ונסיך עוצר של נורמנדי. דרך אימו ויליאם ירש אדמות בנורמנדי כולל את תואר אדונות ברטווי.

ויליאם גדל בחצר דוכסי נורמנדי, מגיל צעיר היה מקורב לוויליאם הכובש, וככל הנראה בדומה לאביו שירת את כס הדוכסות. לאור קרב ירושה שהתפתח סביב הכתר האנגלי בינואר 1066, פיצאוסברן היה מהתומכים בהתארגנות צבאית ופלישה של הכוחות הנורמנים לאנגליה וביסוס ויליאם הכובש בתור מלך אנגליה. באוקטובר 1066 הגיעו הכוחות הנורמנים לחופי אנגליה והתרחש קרב הייסטינגס, בו פיצאוסברן הוא אחד האצילים הנורמנים שלקחו חלק בקרב עצמו לצד דוכס נורמנדי ויליאם הכובש. לאחר הקרב וביסוס השלטון הנורמני על אנגליה, קיבל פיצאוסברן תואר רוזנות יחד עם אדמות בדרום-מערב אנגליה, שם תפקידו היה לייצר חוצץ כנגד הממלכות הוולשיות בדרום ויילס.

החל מ-1067, ויליאם החל בבניית מספר טירות באזורי הספר הוולשי הדרומיים, כיום במחוז מונמות'שייר, הרפורדשייר ושרופשייר, בנוסף בנה טירה באי וייט שהפכה לאחוזתו העיקרית. בשנים הראשונות של השלטון הנורמני, לצד מערך ההגנה שביסס בספר הוולשי, פיצאוסברן המשיך לשרת בנאמנות את המלך ויליאם. הוא שימש מגן הממלכה לצד אודו מביו (רוזן קנט) בהיעדרו של המלך ויליאם, ב-1069 אכף את הסכם השלום שנחתם ביורק בשם המלך ויליאם, ומיד לאחר מכן גם הוביל כוחות נורמנים במערכה כנגד התקוממות האנגלו-סקסונים במערב המידלנדס תחת אדריק הפרא.

בשנת 1070, עם מותו של בלדווין השישי, רוזן פלנדריה, נענה פיצאוסברן להזמנת אלמנתו רישילד לסייע לה בהגנה על שלטונה כנגד רובר אחיו של בלדווין. ככל הנראה, עם הגעתו לפלנדריה נישא פיצאוסברן לרישילד והחל יחד עם צבאו במערכה כנגד רובר. ב-22 בפברואר 1071 הובסו הכוחות הנאמנים לרישילד בקרב קאסל וויליאם פיצאוסברן עצמו נפל בקרב.

לוויליאם פיצאוסברן היו שלושה ילדים מנישואיו הראשונים לאדליזה מטוסני (ביתו של רוג'ר הראשון מטוסני):
* ויליאם מברטווי (ירש את אדמות אביו בנורמנדי)
* רוג'ר מברטווי, רוזן הרפורד השני (ירש את אדמות אביו באנגליה)
* אמה מברטווי (נישאה לראלף מגייל, רוזן נורפוק הראשון)

מנישואיו השניים לרישילד, רוזנת אנו, נולד לשניים בן יחיד: גודפרי דה קפון קנדי.

## טירות נבחרות שייסד

Monmouth Castle - geograph.org.uk - 1373622.jpg|טירת מונמות', מונמות'
Carisbrooke Castle - geograph.org.uk - 528953.jpg|טירת קריסברוק, האי וייט
Chepstow Castle (Wales).JPG|טירת צ'פסטו, צ'פסטו
Wigmore Castle Ruins.jpg|טירת ויגמור, הרפורדשייר


## קישורים חיצוניים

* 
* ויליאם פיצאוסברן באתר "טירות ויילס".
* ויליאם פיצאוסברן באתר "ביוגרפיות ויילס".

קטגוריה:רוזנים בריטים
קטגוריה:נורמנים
קטגוריה:ילידי 1020
קטגוריה:נפטרים ב-1071
אפורית חלודית

**אֲפֹרִית חֲלֻדִּית** (שם מדעי: *Muschampia proteides*; שם קודם: **הספרית חלודית**) מין של פרפר ממשפחת ההספריתיים.

במרץ 2009 הוכרז תת-המין *stepporum* (אפורית חלודית ערבתית) של פרפר זה כפרפר מוגן בישראל, כחלק מ-14 מיני פרפרים שהוכרזו כמוגנים בהתאם לחוק.

## אטימולוגיה
השם המדעי מרמז על הדמיון למין ל-*Muschampia proto*. האפרית החלודית הייתה בעבר תת-מין של מין ונקראה Muschampia *proto* Ochsenheimer. פרוטו (מיתולוגיה יוונית) - נימפת ים, בתו של ניראוס.

## תיאור
מבחינה מורפולוגית, המין *Muschampia proto* נבדל ממין זה, ברקע לבן בצד התחתון של הכנפיים האחוריות עם גוון צהבהב-זית אצל זכרים, התפתחות משמעותית של האבקה לבנבנה בצד העליון של הכנפיים, בעוד שהצד התחתון של הכנפיים בצבע חום בהיר.

בין שני המינים קיים שוני בהדפס וצבע הכנפיים. עם זאת, לכל הפריטים שנחקרו באזורי העם הטלישי (אזור בין איראן, אזרבייג'ן, דרום עבר הקווקז ועד הים הכספי בדרום-מזרח) יש כתם לבן נוסף ברצועה הקרובה לקצה גבול הכנף הקדמית. תכונה זו נצפתה גם אצל פרטים מסוימים של אפורית חלודית בטורקיה.

השוואה של רצפי נוקלאוטידים וגנום מיטוכונדרי שהתקבלו מדגימות של אוכלוסיית אפורית חלודית מאזור הטליש (דרום אזרבייג'ן) הראתה הבדלים קטנים מאוכלוסיית אפורית חלודית הנמצאה בטורקיה.

זחלים מהקווקז המערבי, הקווקז הקטן (אזרבייג'ן) והקווקז המזרחי (אזרבייג'ן, דאגסטן) נבדלים בצבע אפור, אחיד ברובו. לזחלים ממערב אירופה ומחצי האי קרים יש את אותו הצבע. זחלים באזורי הטלישים מגוונת ובעלת מספר הופעות.

## תפוצה ובתי גידול
המין נפוץ באסיה הקטנה, במזרח התיכון בעיראק ולבנון, ישראל, איראן, עבר הקווקז, הקווקז הגדול, חצי האי קרים, דרום אירופה, רוסיה ועד דרום מזרח אוקראינה.

המין נצפה מהחוף הדרומי של חצי האי קרים. טווח התפוצה שלו משתרע מאזורי חרקוב ולוגנסק למזרח אוקראינה, בהמשך לחלקו הדרומי של אגן נהר הדון, אזור הוולגה התחתון, ערבות צ'סקאוקסיה והקווקז הגדול.

בתי הגידול עבור מין זה הם ערבות אחו, מדשאות למרגלות הרים ואזורים סלעיים.

## ביולוגיה
האפורית החלודית מקימה דור אחד בשנה. זמן ההתעופפות הנצפה הוא סוף יוני - ספטמבר. שיא ההתעופפות הוא לרוב באמצע אוגוסט עד סוף ספטמבר. הפרפרים נוטים להתעופף מעל אזורים של צמחייה פורחת וניזונים מצוף של צמחים עשבוניים. הזחלים ניזונים מצמחים מהסוג שלהבית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פריץ וגנר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1929
קטגוריה:הספריתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קטגוריה:פרפרים מוגנים בישראל
זאת שלי

**זאת שלי** היא סדרת קומדיה ישראלית ששודרה ב-yes בשנת 2021, בערוץ טין ניק. הסדרה הייתה מועמדת לפרס בקטגוריית הבימוי הטוב ביותר לסדרה קומית בטקס פרסי הטלוויזיה לילדים ונוער לשנת 2022.

## עלילה
שלי, המתגוררת עם אמהּ בחו"ל, חוזרת לישראל לביקור ומגלה שמועדון הסטנד-אפ שבבעלות אבא שלה עומד להיסגר. שלי מציעה לאביה להפוך את המועדון למועדון לילדים בלבד. שלי, החולמת להיות סטנדאפיסטית, מתביישת בהתחלה לגשת לבמה אך עם הזמן היא לומדת, עולה לבמה ומצחיקה את כולם.

## דמויות
### דמויות ראשיות
* **שלי בן-זקן** (מיקה סגל) – בת להורים גרושים אשר אמא גרה בחו"ל ואבא גר בארץ, חולמת להיות סטנדאפיסטית. על תפקידה הייתה סגל מועמדת לפרס השחקנית הטובה ביותר בסדר קומית בטקס פרסי הטלוויזיה והנוער של האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, ולפרס "פריצת השנה במשחק" בטקס נבחרי השנה של אתר פרוגי.
* **אודי בן-זקן** (משה אשכנזי) – אביה של שלי, יש לו מועדון בשם "אודיז" אך הוא נסגר ושלי ביתו מקימה גם היה מועדון כמוהו.
* **סימה פומפה** (ליטל שוורץ) – אמא של סאצ'ה, עובדת כאינסטלטורית, גרועה מאוד בהכנת מיצים, עוזרת לשלי בבניית המועדון שלה.
* **נטע "ורסצ'ה" פומפה** (רועי רביב) – בנה של סימה אשר עוזר לשלי להקים את המועדון שלה, אוהב לבשל.
* **גדי בן-זקן** (שמואל וילוז'ני) – סבא של שלי ואבא של אודי, סטנדאפיסט בעברו, אוהב לרדת על בנו.
* **עמית** (יהודה בוחבוט) – 
* **ליעד** (עידן שלו) – אושיית רשת, שונא את שלי והמועדון שלה עד כדי כך שעושה שיימינג עליו אך בסוף אוהב את המועדון ואף עלה ועשה סטנדאפ בעצמו.
* **מיכל** (רוני הדר) – אמא של שלי וגרושתו של אודי, גרה בחו"ל, לא מסכימה לשלי לעשות סטנדאפ אך שלי לא שואלת אותה, בסוף העונה חוזרת לארץ ומסכימה לשלי לעשות את מה שהיא רוצה.

### דמויות אורחות
* איתי שלפק – מיצולוג מועמד
* עומר עציון – אריק
* יעל טל – מנהלת "שטיינר שטיינר שטיינר וחזי"
* ציפי שביט – בתפקיד עצמה
* תומר פישמן – איתמר
* ליאל אלי – תום מאפין
* קובי מאור – בן סימון
* איתן גימלמן – יוני
* שחר חסון – בתפקיד עצמו

## סקירת סדרה

## קישורים חיצוניים

* 
* אלי שגב, שמואל וילוז'ני וליטל שוורץ מצטרפים לסדרת הנוער הקומית "זאת שלי", באתר אידיבי, 16 באוקטובר 2020
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:Yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות נעורים ישראליות
קטגוריה:קומדיות נעורים ישראליות
טור למברט

[ממוזער|left|360px|ערכיה של הפונקציה <math>S(q)=\sum_{n=1}^\infty \frac {q^n}{1-q^n}</math> בתחום ה[התכנסות (מתמטיקה)|התכנסות שלה במישור המרוכב (שהוא עיגול היחידה |q|), מיוצגים באמצעות צביעת התחום בצבעים שונים.]]
**טור למברט** הוא מושג במתמטיקה, הנקרא על שם יוהאן היינריך למברט, ומתאר טור אינסופי בעל הצורה: 
:S(q)=\sum_{n=1}^\infty a_n \frac {q^n}{1-q^n}.

אשר ניתן לפתחו פורמלית באמצעות הנוסחה לסיכום טור הנדסי אינסופי, מה שמניב את הטור:
:S(q)=\sum_{n=1}^\infty a_n \sum_{k=1}^\infty q^{nk} = \sum_{m=1}^\infty b_m q^m 

כאשר המקדמים של הטור החדש ניתנים על ידי קונבולוציית דיריכלה של *a**n* עם הפונקציה הקבועה 1(*n*) = 1:
:b_m = (a*1)(m) = \sum_{n\mid m} a_n. \,

לטורי למברט יש שלל הקשרים במתמטיקה, במיוחד בתורת המספרים ובאנליזה מתמטית.

## דוגמאות
מכיוון שהסכום האחרון הוא סכום אריתמטי טיפוסי, כמעט כל פונקציה כפלית אריתמטית תהיה סכימה כאשר עושים בה שימוש כמקדמים של טור למברט. למשל, מתקיים

:\sum_{n=1}^\infty q^n \sigma_0(n) = \sum_{n=1}^\infty \frac{q^n}{1-q^n}

כאשר \sigma_0(n)=d(n) היא פונקציית מחלקים מסדר אפס, השווה למספר המחלקים הטבעיים של המספר *n*.

בעבור פונקציות מחלקים מסדר גבוה יותר, מקבלים

:\sum_{n=1}^\infty q^n \sigma_\alpha(n) = \sum_{n=1}^\infty \frac{n^\alpha q^n}{1-q^n}

כאשר \alpha הוא כל מספר מרוכב ו-

:\sigma_\alpha(n) = (\textrm{Id}_\alpha*1)(n) = \sum_{d\mid n} d^\alpha \,

היא פונקציית מחלקים. בעבור \alpha = 1 טור למברט המתקבל שווה ל-

:q \frac{F'(q)}{F(q)}

ביטוי אשר (עד כדי פקטור q) שווה לנגזרת הלוגריתמית של הפונקציה היוצרת של פונקציית החלוקה

:F(q) := \frac{1}{\phi(q)} = \sum_{k=0}^\infty p(k) q^k = \prod_{n=1}^\infty \frac{1}{1-q^n}.

ניתן לזהות את השוויון בין q \frac{F'(q)}{F(q)} לטור למברט שתואר מקודם על סמך חוקי הלוגריתמים (לוגריתם של מכפלה אינסופית שווה לטור אינסופי של לוגריתמים) וגזירה איבר איבר של טור הלוגריתמים המתקבל, באמצעות כלל השרשרת.

קשרים נוספים של טורי למברט לפונקציות אריתמטיות שונות כוללים את:
* בעבור פונקציית אוילר \varphi(n):
:\sum_{n=1}^\infty \varphi(n)\,\frac{q^n}{1-q^n} = \frac{q}{(1-q)^2},
**הסבר**: את משוואה זו ניתן להסביר על סמך הזהות של אגף ימין שלה עם \frac{q}{(1-q)^2} =\sum_{n=1}^{\infty}(\sum_{k=n}^{\infty}q^k) = \sum_{n=1}^{\infty}nq^n, ולאחר מכן הפעלת הזהות הקלאסית \sum_{d|n} \varphi(d)=n על אגף שמאל; בדרך זאת מקבלים שוויון בין המקדמים של q^n משני אגפי המשוואה.
* בעבור פונקציית פון מנגולדט \Lambda(n):
:\sum_{n=1}^\infty \Lambda(n)\,\frac{q^n}{1-q^n} = \sum_{n=1}^{\infty} \log(n)q^n
* בעבור פונקציית ליוביל \lambda(n):
:\sum_{n=1}^\infty \lambda(n)\,\frac{q^n}{1-q^n} =
\sum_{n=1}^\infty q^{n^2}

כאשר הסכום באגף ימין של הפונקציה האחרונה קשור לאחת מפונקציות תטא של יעקובי באופן הבא: \frac{1}{2}\left(\vartheta_3(q)-1\right).

ישנם גם קשרים מעניינים של טורי למברט עם פונקציית סכום הריבועים, הבאים לידי ביטוי במגוון זהויות על הפונקציה היוצרת שלה. למשל, את הפונקציה היוצרת של r_2(n) ניתן להציג בצורה:

:\sum_{n=1}^{\infty} \frac{4 \cdot (-1)^{n+1} q^{2n+1}}{1-q^{2n+1}} = \sum_{m=1}^{\infty} r_2(m) q^m.

כלומר זהו טור למברט שבו כל המקדמים של האיברים במקומות הזוגיים מתאפסים, ומקדמי האיברים שבמקומות האי זוגיים זהים בערכם המוחלט (שהוא 4) אך מתחלפים לסירוגין בסימנם.

## ראו גם
* קונבולוציית דיריכלה
* פונקציה אריתמטית

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תורת המספרים האנליטית
קטגוריה:אנליזה מתמטית
דוד קורן (חוקר)

**דוד קורן** (נולד ב-1977) הוא מנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות, ד"ר ללימודי המזרח התיכון ומרצה באוניברסיטת בר-אילן.

## חיים אישיים
דוד קורן נולד וגדל בשכונת גבעת מרדכי בירושלים. בן למרדכי (מוטק'ה), לשעבר מנהל סמינר למורות מזרחי ושרה לבית הס, אחותו של הרב ישראל הס. שני הוריו אנשי חינוך.

למד בישיבת ההסדר במעלה אדומים, ולאחר מכן שירת בצה"ל בתפקידי פיקוד במערך האיסוף והמחקר של חיל המודיעין.

לאורך השנים משרת כקצין מילואים בפיקוד העורף.

מתגורר בירושלים. נשוי לנילי ואב לחמישה.

## השכלה
קורן הוא בוגר המסלול הישיר לדוקטורט במדעי המדינה ומזרח תיכון באוניברסיטת בר-אילן.

עבודת הדוקטורט שלו עסקה בזהותו הדתית של אש"ף, ובמהלך לימודיו קיבל את מלגת נשיא אוניברסיטת בר-אילן לדוקטורנטים מצטיינים.

לאורך השנים שימש כמרצה במחלקה ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת אריאל בשומרון ובאוניברסיטת בר-אילן.

## פעילות מקצועית
בשנים 2011-2008 היה ראש ענף מזרח התיכון במטה לביטחון לאומי (מל"ל) במשרד ראש הממשלה והוביל את העיסוק בתחום הפלסטיני ובתחום ירדן ומצרים.

בשנים 2018-2011 ניהל את צוות מזרח ירושלים בעיריית ירושלים, היה יועץ ראש העיר לענייני ערבים ומזרח ירושלים והוביל צוות של מומחים האחראיים על קשרי קהילה ופיתוח אסטרטגי של המגזר המוסלמי והנוצרי בעיר.

בין השנים 2021-2019 היה עמית מחקר במכון ירושלים לאסטרטגיה וביטחון (JISS) וניהל את תוכנית החומש האסטרטגית לחינוך במזרח ירושלים מטעם משרד החינוך.

בנובמבר 2021 מונה למנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות.

## מפרסומיו
* **הערות על דמוגרפיה וצמיחה כלכלית בירושלים**, מכון ירושלים לאסטרטגיה וביטחון, 2019
* **מזכר לראש העיר ירושלים הנכנס: קווי יסוד מנחים למדיניות כלפי מזרח ירושלים**, מכון ירושלים לאסטרטגיה וביטחון, 2018
* **בין ארדואן לכחול לבן: ערביי מזרח ירושלים על פרשת דרכים**, השילוח 5, 2017, עמ' 75–98 (עם בן אברהמי)
* ערביי ישראל בעשור הרביעי, בתוך: **העשור הרביעי: תשל"ח-תשמ"ח**, יד יצחק בן צבי, 2016, עמ' 343–358

**Arab Israeli citizens in the 2009 elections: between Israeli citizenship and Palestinian-Arab identity**, Israel Affairs, 16 (2010), pp. 124–141.

## קישורים חיצוניים
* 
* מכון ירושלים למחקרי מדיניות, **[https://www.youtube.com/watch?v=nkrlSGQpE5I על תושבי מזרח ירושלים במערכת החינוך הישראלית | ב"חדשות הערב" ערוץ 12]**, יוטיוב, 12 ביולי 2022
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מזרחנים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:חוקרי ירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: המזרח התיכון
קטגוריה:בוגרי ישיבת ברכת משה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: מדעי החברה והרוח
קטגוריה:גבעת מרדכי: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
סטיבן תומאס ארלוויין

ממוזער|201x201 פיקסלים|סטיבן תומאס ארלוויין (2017).
**סטיבן תומאס ארלוויין** (באנגלית: **Stephen Thomas Erlewine**; נולד ב-18 ביוני 1973) הוא מבקר מוזיקה אמריקאי ועורך בכיר במאגר המוזיקה המקוון *[[AllMusic]]*. הוא מחברם של ביוגרפיות רבות של אמנים ומפרסם קבוע של ביקורות אלבומים עבור *AllMusic*, כמו גם כותב עצמאי וכותב הערות אלבומים.

ארלוויין נולד באן ארבור, מישיגן, והוא אחיינו של המוזיקאי לשעבר ומייסד *AllMusic* מייקל ארלוויין. הוא למד באוניברסיטת מישיגן, שם התמחה באנגלית, והיה עורך מוזיקלי (1993–1994) ולאחר מכן עורך אמנויות (1994–1995) של עיתון בית הספר *The Michigan Daily*, ודי ג'יי בתחנת הרדיו בקמפוס, WCBN  הוא כתב ותרם לספרים רבים, כולל *All Music Guide to Rock: The Definitive Guide to Rock, Pop, and Soul* ו-*All Music Guide to Hip-Hop: The Definitive Guide to Rap & Hip-Hop*.

## קישורים חיצוניים
* אתר האינטרנט של AllMusic

## הערות שוליים

קטגוריה:מבקרי מוזיקה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1973
טווח אפס

ממוזער
**טווח אפס** הוא כל מרחק שממנו נשק מסוים או רובה יכולים לפגוע במטרה ללא הצורך להרים את הקנה כדי לפצות על ירידת הכדור, כלומר הרובה יכול להיות מכוון אופקית לעבר המטרה. עבור מטרות שנמצאות מעבר לטווח האפס, הירה יצטרך להכווין את קנה הנשק שלו לנקודה מעל למטרה, ונשקים המיועדים לקרבות מרחק ארוך בדרך כלל מצוידים במָטרות ניתנות להתאמה כדי לעזור לירה לפגוע במטרות הנמצאות מעבר לטווח אפס. הטווח האפס המרבי של נשק ילווה במגוון גורמים כגון מהירות הקנה וגודל המטרה.

בשימוש הפופולרי, טווח אפס הפך להתייחס לטווח קרוב במיוחד עם נשק, אך לא קרוב מספיק כדי להיחשב ליריית מגע.

## היסטוריה
המונח "טווח אפס" נטבע בשנות ה-70 של המאה ה-16 וככל הנראה מקורו בצרפתית, נגזר מ-"pointé à blanc", שמשמעותו "מכוון אל הלבן". נחשב שהמילה "blanc" עשויה לתאר נקודת כוונת לבנה קטנה שבעבר הייתה במרכז יעדי ירי. עם זאת, מאחר שאף אחד מהמקורות המוקדמים לא מזכיר יעד מרכזי לבן, ייתכן ש-"blanc" מתייחס לחלל ריק או נקודת האפס של הרמה בעת בדיקת טווח.

המונח נוצר בקשר לטכניקות הכוונה שנעשו בשימוש בתותחי טעינה מהקנה. הקנים שלהם נעשו צרים יותר בחלק הקדמי, כך שכאשר חלקו העליון של התותח הוחזק במצב אופקי, הקנה שלו למעשה הונח בזווית מוגבהת. זה גרם לקליע לעלות מעל לקו הראייה הטבעי מיד לאחר שעזב את פה הקנה, ואז לרדת מתחתיו לאחר שהגיע לשיא מסלולו הפרבולי המעט.

על ידי ירי מחזורי של קליע נתון עם אותה כמות חומר נפץ, ניתן היה למדוד את הנקודה בה הקליע נפל מתחת לחלק התחתון של הקנה. מרחק זה נחשב לטווח אפס: כל מטרה שנמצאת בתוכו דרשה הורדה של הנשק; כל מטרה שנמצאת מעבר לו דרשה הרמה, עד לזווית הטווח המרבי בזווית שהייתה קצת פחות מ-45 מעלות.

## הערות שוליים

קטגוריה:ארטילריה
מתיאש פלד

[ממוזער|300px|קברו ביחד עם אביו ב[בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה]]
**מתיאש פלד** (במקור **רוזנפלד** עד 1929, בהונגרית: **Mátyás Feld, Mátyás Föld**; בודפשט, 28 באוקטובר 1876 – בודפשט, 13 בדצמבר 1953) היה שחקן יהודי-הונגרי, במאי תיאטרון, מנהל תיאטרון, בנו של השחקן והבמאי ז'יגמונד פלד, אח של השחקנית אירן פלד ושל העיתונאי אאורל פלד.

## קורות חיים
מתיאש רוזנפלד נולד במשפחה יהודית. כבר בילדותו הופיע בתיאטרון הילדים של אביו ז'יגמונד פלד. אמו הייתה קטלין פּלֶש. קריירת המשחק שלו החלה בשנים 1896–1897 בתפקיד אופרטה-בופו קומי בעיר סקשפהרוואר ומשנת 1898 המשיך את הקריירה שלו בחוג התיאטרון של הפארק העירוני (Városliget Szinkör). תוך זמן קצר, הקהל הכיר אותו גם כבמאי. ב-1915 ניהל את קברט 42 (בכתובת Nagymező u. 21). מ-1919 היה סגן מנהל חוג התיאטרון של הפארק העירוני ובין 1926 לבין 1935, היה מנהל התיאטרון.

הוא כתב הצגות ילדים מ-1894, אך זכה להצלחה רבה עם הפארסות, הרביו והפארודיות שלו, שהועלו בחוג התיאטרון ותיפקדו כאטרקציות הקיץ של בודפשט. משנת 1929 היה ידוע בשם Mátyás **Föld** ולא **Feld** (שפירוש בהונגרית ארץ או אדמה=föld). בשנת 1938, הוא השיק את העיתון "שליח תיאטרון" (Színházi Futár).

פלד הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

## חייו הפרטיים
אשתו הראשונה הייתה אילונה קרדוש, אותה נשא ב-22 במאי 1909 בבודפשט, אך לאחר מכן התגרש. הוא נשא את מריה וומבדיטש לאחר מכן ב-26 באוגוסט 1935 בבודפשט.

## הדרמות שלו
* בודפשט הצוחקת (1894)
* קובי בליצוייס (1896)
* טרילביק (1897)
* בריגדיר אוצ'קה (1901)
* שלום פשט (1914)
* שלום בלגרד (1914)
* בולשה ויקי (1918)
* אין כבר יהודים בבודפשט (1924)
* האם תעיז, מתי? (1928)
* אל תוותר, דולפי שלי! (1933)

## ספריו
* ינה פראגו – מתיאש פלד: משפחת Smokk. פארסת בודפשט ; שנק, בודפשט, 1909 (הספרייה הנעה)
* זיכרונותיו של מאתיאש פלד. נסיעה ברחבי הפלד / כולם כלולים ; בודפשט, 1941

## קישורים חיצוניין

## לקריאה נוספת
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II . עורכת ראשית. אגנש קניירש. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1969-1967.
* לקסיקון אמנויות התיאטרון ההונגרי עורך ראשי. ג'רג' סקיי. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מתיאש פלד

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:מחזאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מפיקי תיאטרון יהודים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:משפחת פלד
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1876
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1953
משה אריה ראטה

**הרב משה אריה ראטה** (תר"ה, 1845 – כ"ה בחשוון ה'תרס"ז, 13 בנובמבר 1906) רבה של אֶפֶּרִיֶס (היא פרשוב, כיום בסלובקיה) ושל העיר פאפא שבהונגריה. מהבודדים שברבני הונגריה שתמך בציונות.

## ביוגרפיה

הרב ראטה שימש כרבה של אפריס (פרשוב), ובשנת התרנ"ג, 1893, התמנה לרבה של העיר פאפא והקים בה ישיבה.

### עמדותיו
היה תומך נלהב של התנועה הציונית והמזרחי, ומבין הרבנים הבודדים שתמכו בהן בפומבי בממלכת הונגריה טרום מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1904 (תרס"ד) פרסם חוברת בגרמנית בשבח התנועה הציונית, וכן פרסם מאמרי תמיכה בציונות בכתב העת תל תלפיות, והתכתב על כך עם הרבנים המעטים תומכי הציונות בהונגריה - הרב שלמה זלמן ברודי והרב דוד צבי קצבורג. בעקבות תמיכתו בציונות סבל מרדיפות של הרבנים המתנגדים אליה ותלמידיהם הקנאים, ויש אומרים שהדבר הוביל למחלת הלב שבגינה נפטר בכ"ד מרחשוון תרס"ו, 22 בנובמבר 1905.

במכתב ששלח לרב קצבורג, הוא כותב שנודע לו שהרב שלום קוטנא, רבה של אייזנשטאדש, "ערך מכתבים לנגדי לכמה רבנים במדינתינו, אבל כאשר שמעתי עד עתה - לא הטו אזנם לדבריו". ועוד כתב שם: "והנה הרבנים, אף אלו אשר בקרבם יסכימו עמנו, מכל מקום לא מלאו לבם לגלות דעתם בפומבי, כי כל אחד יפחד ויירא שייפול צל על הארטאדאקסיא (אורתודוקסיה) שלו".

## ספרו
כתב ספר בגרמנית בשם "היהדות מנקודת מבטה של היהדות החרדית". הספר תורגם לעברית על ידי חיה בתיה מרקוביץ.

## משפחתו
חתנו היה הרב שמואל סג"ל אוסטרליץ, אב בית הדין של קהילת מישקלץ.

## הערות שוליים

קטגוריה:פאפא: רבנים
קטגוריה:פעילים ציונים בהונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1845
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1905
גרגורי פייפר

**גרגורי פייפר** (באנגלית: **Gregory Piper**; נולד ב-15 במרץ 1998) הוא שחקן בריטי הידוע בעיקר בשל המשחק שלו בסדרת הטלוויזיה "שחיתות".

## ביוגרפיה
פייפר סיים תואר ראשון במכללת דודלי.
## קריירה
בשנת 2012 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה שחיתות. הוא זכה בפרס מידלנדס של אגודת הטלוויזיה המלכותית בקטגוריית השחקן הטוב במסגרת המשחק שלו בעונה הראשונה של הסדרה. שנה לאחר מכן הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה הבריטית "פרנקי". פייפר הופיע גם בכמה הפקות תיאטרון. בשנת 2021 שיחק בסרט "Fixed".

### סדרת הטלוויזיה "שחיתות"
פייפר היה בן 13 כשהופיע לראשונה בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה הבריטית שחיתות, כשהחל לגלם את הפושע הצעיר ראייין פילקינגטון.

בעקבות תלונות של כמה צופים, רשות התקשורת הבריטית מצאה כי רשת BBC כשלה בחובת הטיפול בפייפר בכך ש-"לא הבטיחה כי יועץ או פסיכולוג לרווחת ילדים שקלו את ההתאמה או הסיכון הרגשי הפוטנציאלי למעורבותו של הילד. בהתחשב באופי האלים של כמה מהסצנות שבהן השתתף".

פייפר שיחזר את התפקיד כאנטגוניסט בעונה החמישית. בעונה השישית, פילקינגטון מופיע כקצין בצוות חקירת הרצח העובד בחשאי כחפרפרת עבור סינדיקט הפשע המאורגן.

## פילמוגרפיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקנים ילדים בריטים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:שחקני תיאטרון בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1998
פול בויד

**פול בויד** (באנגלית: **Paul Boyd**) הוא במאי קולנוע, וידאו קליפים ופרסומת סקוטי.

## ביוגרפיה
בויד, יליד סקוטלנד, סיים את לימודיו בבית הספר לאמנות סנט מרטין בלונדון עם תואר ראשון בקולנוע אמנותי. הוא עובד ומתגורר בלוס אנג'לס.

בויד ביים וחיבר את "מעגל הקסמים", סרט עלילתי בכיכובם של פול רודריגז ג'וניור, אמילי ריוס וטרבור רייט, שזכה בפרס "הסרט הטוב ביותר" ב-NYILFF HBO לשנת 2008. הוא ביים קמפיינים פרסומיים ללוריאל, רבלון, יגואר ודודג' .

בשנת 2022 ביים וכתב את הסרט הקומי העלילתי "Bury Me" בהשתתפותם של מרגרט צ'ו וקוי סטיוארט. באותה שנה ביים וכתב את סרט הדרמה "We Are Gathered Here Today" בכיכובם של דני יוסטון ופיבי טונקין העוסק במגפת הקורונה.

## וידאוגרפיה (חלקית)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:במאי וידאו קליפים סקוטים
קטגוריה:במאי קולנוע סקוטים
קטגוריה:פרסומאים
קאדין קרינגטון

**קאדין קרינגטון** (באנגלית: **Khadeen Carrington**; נולד ב-3 באוקטובר 1995) הוא כדורסלן טרינידדי-אמריקאי-ישראלי המשחק בעמדות הרכז והקלע בהפועל ירושלים מליגת העל ובנבחרת ישראל.

## קריירה
קרינגטון הוא בנו של הכדורגלן ומאמן הכדורגל ריינולד קרינגטון. הוא נולד בטרינידד וטובגו וגדל בניו יורק, ובחר לשחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת סיטון הול.

לאחר שלא נבחר בדראפט 2018 ב-NBA, בקיץ 2018 שיחק קרינגטון במדיה של דטרויט פיסטונס בליגת הקיץ של ה-NBA. ב-21 ביולי 2018 חתם במורנר בר המונטנגרית, ובהמשך אותה עונה עבר ללימבורג יונייטד הבלגית. ב-3 ביולי 2019 חתם בריזן לודוויגסבורג הגרמנית.

ביולי 2020 חתם בסאסקי בסקוניה, אך שוחרר לאחר חודשיים בשל בעיות בדרכון שלו. ב-15 בספטמבר 2020 חתם במונקו, אך ב-19 באוקטובר קרע את הרצועה הצולבת והושבת למשך מספר חודשים.

ב-5 באוגוסט 2021 חתם בריאל בטיס מליגת העל הספרדית, בה שיחק עשרה משחקים. ב-15 בנובמבר 2021 חתם בדיז'ון באסקט מליגת העל בכדורסל.

ב-19 ביולי 2022 חתם בהפועל ירושלים. קרינגטון זכה עם הקבוצה בגביע המדינה לעונת 2022/23. בתום העונה הסדירה נבחר לחמישיית העונה השנייה בליגת העל. ב-5 באפריל 2025 האריך את חוזהו בהפועל ירושלים בעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת.

## תארים

; הפועל ירושלים
*גביע המדינה בכדורסל (2023, 2024)
*גביע ווינר בכדורסל (2023, 2025)
*סופרקאפ (2025)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים טרינידדים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סיטון הול
קטגוריה:כדורסלני מורנר בר
קטגוריה:כדורסלני ריזן לודוויגסבורג
קטגוריה:כדורסלני קחאסול סביליה
קטגוריה:כדורסלני דיז'ון
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:ספורטאים זרים במונטנגרו
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בספרד
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בישראל
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1995
מנחם בן יעקב מוורמייזא

רבי **מנחם בן יעקב מ[[וורמייזא]]** (נפטר בג' באייר ד'תתקס"ג, אפריל 1203) היה מגדולי הפייטנים באשכנז במאה ה-12, ודיין בבית הדין של קהילת וורמייזא לצדו של רבי אלעזר מגרמייזא בעל ספר הרקח.

## ביוגרפיה
לא רבות ידוע על חייו של רבי מנחם. מוקד פעילותו היה בוורמס, אך לא ידוע מי היו רבותיו. הראבי"ה שלח לו מספר שאלות, ובתשובותיו, העביר לו רבי מנחם שמועות ששמע מפי רבי אפרים מרגנשבורג. גם הוא פנה לראבי"ה בשאלות, אף שהיה מבוגר ממנו. היה דיין בבית הדין של וורמייזא, יחד עם רבי אלעזר מגרמייזא (הרוקח) ורבי קלונימוס בן גרשום, ועל חלק מן התשובות בראבי"ה חתומים שלושתם יחד. 

לדעת שמחה עמנואל, חיבר פירוש לפיוטי רבי מאיר ש"ץ שצוטט בידי רבי אלעזר מגרמייזא, אך לדעת א"א אורבך מדובר במובאה מדברי רבי יוסף קרא ומחבר הפירוש המצוטט הוא רבי מנחם בן חלבו.

שמו נזכר לדורות בספר הזכרת הנשמות (ממורבוך) של קהילת וורמייזא.

### משפחתו
בכמה כתבי יד מיוחס רבי מנחם כצאצא של רבי שמשון הדרשן, אך הייחוס המדויק אינו ברור. הראבי"ה מזכיר אותו בכינוי "קרובי" אך לא ידועה הקרבה המדויקת. דודתו של רבי מנחם היא מרת אורגיאה, יבמתו של רבי אפרים מבונא.

ר' יצחק בן מנחם מלורכא הנזכר בראבי"ה (תתקצ"ו) הוא כנראה בנו.

מכמה מקורות נראה כי רבי אלעזר מגרמייזא היה אחיינו של רבי מנחם והוא מזכירו בכינוי "דודי". גם רבי גרשום הגוזר מזכיר את רבי מנחם בכינוי "דודי".

## כפייטן
רבי מנחם חיבר יוצרות, סליחות וקינות. קינה אחת שלו נאמרת עד היום בסדר הקינות לתשעה באב במנהגי האשכנזים. מערבית שלו לשביעי של פסח נאמרת במנהג אשכנז המערבי, ובקהילתו וורמייזא נהגו לומר את היוצר שלו לשבת שובה. גם כמה מסליחותיו נכנסו למחזורי הסליחות הקבועים. פיוטים אחרים שלו נותרו בכתבי יד ולא נכנסו למחזורים הממוסדים. בין פיוטיו זמר שנכתב על הצלת העיר וורמייזא ממצור שהטיל עליה אוטו הרביעי, מלך גרמניה באדר ד'תתקס"א (1201). זמר זה זהה במבנהו של הזמר הידוע לחנוכה מעוז צור, וכנראה נכתב בעקבותיו.

על חלק מפיוטיו חתם בשמו "מנחם" או "מנחם בר יעקב", אך על חלקם חתם בכינוי "צמח" או "צמח בר יעקב". 'צמח' זהה בגימטריה לשם 'מנחם', ושניהם נחשבים משמותיו של המשיח. דבר זה הוביל חוקרים בעבר לטעות ולסבור שאלו שני פייטנים נפרדים. אברהם מאיר הברמן משער שבאמצעות חתימה זו יכול היה הפייטן לחתום את שמו באופן בולט פחות, כפסבדונים.

יהודה ליב וינברגר ייחס לו את ה"מערבית" הפרודית לפורים "ליל שיכורים" המופיעה במחזור ויטרי ומיוחסת שם לרבי מנחם ב"ר אהרן.

## קישורים חיצוניים
* מצבתו בבית הקברות העתיק בוורמס, במאגר המצבות של מכון שטיינהיים, בארכיון האינטרנט.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פייטני אשכנז וצרפת
קטגוריה:וורמס: רבנים
קטגוריה:ראשוני אשכנז
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בוורמס
קטגוריה:נפטרים ב-1203
קטגוריה:פרשני הפיוט
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-12
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-13
ישראל יעקב דינסטאג

**ישראל יעקב דינסטאג** (**Dienstag**; כ"ד באלול ה'תרע"ב, 6 בספטמבר 1912 מיילץ, פולין - כ"ו בטבת ה'תשס"ח, 4 בינואר 2008, ניו יורק ארצות הברית) היה ביבליוגרף של הרמב"ם והוגים אחרים, ספרן ישיבה יוניברסיטי במשך עשרות שנים ובר סמכא בתחומו.

אביו היה הרב בנימין ביינוש דינסטאג
## ממחקריו

דינסטאג פרסם עשרות מאמרים בתחומי התמחותו בבמות העיקריות של מדעי היהדות, בין מאמריו:

* **[[בנימין זאב בכר]] בתור חוקר הרמב"ם**, סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, נה, תשכ"ד, עמ' סה–פב
* **[[משה שטיינשניידר|משה שטינשניידר]] כחוקר הרמב"ם**. סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, סו, תש"ל, עמ' 347–366
* **ר' [[שלמה זלמן חיים הלברשטם]] כחוקר הרמב"ם**. סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, סז, תש"ל, עמ' 219–223
* **תרומתם של חכמי אמריקה לחקר הרמב"ם ומשנתו**. הגות עברית באמריקה, ב, תשל"ג, עמ' 18–82

## קישורים חיצוניים

* 
* כרטיס קבר באתר "הר הזיתים"
* 
* 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:מהגרים לארצות הברית
קטגוריה:סגל ישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:ביבליוגרפים יהודים
קטגוריה:ביבליוגרפים עבריים
קטגוריה:ספרנים ומידענים יהודים
קטגוריה:ספרנים ומידענים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי יהדות יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1912
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2008
ג'רג' האמוש

**ג'רג' האמוש** (במקור עד 1930 **הולנדר**, בהונגרית: **Hámos György**; בודפשט, 1 ביוני 1910 – בודפשט, 9 בינואר 1976) היה סופר, מספר סיפורים, תסריטאי, מבקר אמנות, עיתונאי, הומוריסטן יהודי-הונגרי זוכה פרס קושוט (הפרס המקביל בהונגריה לפרס ישראל) וכן זוכה פרס אטילה יוז'ף (הפרס הספרותי הגבוה בהונגריה).

## ביוגרפיה
ג'רג' הולנדר נולד במשפחה יהודית כבנם של הוגו הולנדר, עוזר המפקח לבריאות הציבור ושל ז'ני שאלאמון (סלומון). הוא קיבל דוקטורט במשפטים באוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד). מ-1932 היה עיתונאי של העיתון בשפה הגרמנית בבודפשט פסטר לויד. מ-1933 עד 1942, הוא היה עוזר העורך של כתב העת "זמנים חדשים" (Új Idők). במהלך מלחמת העולם השנייה, נלקח למחנות של שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) באזור הקרפטים הגבוהים בטרנסילבניה. בין 1948 לבין 1949 היה, בין היתר, גם עורך האחראי של כתב עת שעבד בו לפני המלחמה, "זמנים חדשים". בין 1945 לבין 1951, הוא היה סגן אלוף ולאחר מכן אלוף-משנה במפקדת משטרת בודפשט. בין 1951 לבין 1953 היה חבר בצוות המועצה הלאומית לשלום, ולאחר מכן ערך את העיתון "השוטר ההונגרי" (Magyar Rendőr). בין 1955 לבין 1956 עבד כעורך של "העיתון הספרותי" (Irodalmi Újság) ומ-1958 של "עולם הסרטים" (Filmvilág). בין 1957 לבין 1968 כתב את התסריטים לחמישה סרטים. משנת 1964, היה מבקר הטלוויזיה עבור כתב העת "חיים וספרות" (Élet és Irodalom). המערכונים ההומוריסטים שלו שפורסמו בעיתונים יומיים ובכתבי עת ספרותיים זכו לפופולריות רבה. הוא הופיע בקביעות בתוכנית הרדיו עם הערותיו האירוניות.

## תסריטיו לסרטים
* שני וידויים (1957)
* מתחת לדרגה (1960)
* שני חייה של דודה מיצי (1962)
* האהבה אסורה (1965)
* אלפא רומיאו ויוליה (1968)

## כתביו
* כוכב הזהב (אופרטה, 1950)
* ארבעה סיפורים על שלום עם אישטוואן ארקין, בוריש פלוטאי, קלמן שאנדור (הספרייה הקטנה של ועדות השלון, בודפשט, 1951)
* קרבות ולוחמים (דיווחים, 1952)
* בהגנה על העם (שני סיפורים, 1953)
* שני חייה של דודה מיצי (רומן קצר, 1962)
* עם כרך משלים לאלמוות (מאמרים, דוחות ספרותיים, 1967)
* אני עומד מאחורי. התירוצים שלי שנאספו (רישומים, הומורסקות, 1968)
* יש לך יחס? (ביקורות, מערכונים, מערכוני הומור, 1969)
* פטור מכתיבה (הומורסקות, 1973)
* ספר הסאטירות (כתבים נבחרים, 1973)
* מה צריך כדי להיות בן אלמוות? (הומורסקות, רישומים, 1977)
* פעם הייתה טלוויזיה הונגרית. בערך על 25 השנים הראשונות. מתוך ספרים שפורסמו לפני 1981; MTV 2009

## פרסים והוקרה
* פרס קושוט (1951)
* מדליית מסדר הכבוד של העבודה (1955, 1969, 1970)
* פרס על שם אנדור גאבור (1968)
* פרס אטילה יוז'ף (1970)

## ראו גם
* Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994 ISBN 963-05-6422-X (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* סופרים בני זמננו
* Filmkatalógus.hu

## לקריאה נוספת
* מי זה מי בספרות ההונגרית? ספרי עיון 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע יהודים הונגרים
קטגוריה:קומיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:משפטנים יהודים הונגרים
קטגוריה:מבקרי אמנות יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1910
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1976
ג'ייק וייטמן

**ג'ייק וייטמן** (באנגלית: **Jake Wightman**; נולד ב-11 ביולי 1994) הוא אתלט סקוטי המייצג את הממלכה המאוחדת. אלוף העולם (יוג'ין 2022) וסגן אלוף העולם (טוקיו 2025) בריצת 1500 מטר.

## ביוגרפיה
וייטמן נולד בנוטינגהאם וגדל באדינבורו, בן למשפחה של ספורטאים מצטיינים. אמו, סוזן טובי-וייטמן, ספורטאית אולימפית, מקום 12 בריצת מרתון (סיאול 1988) ואביו, ג'ף וויטמן, המשמש כמאמנו האישי, סיים במקום שישי בריצת מרתון באליפות אירופה (ספליט 1990). בשלוש אליפויות העולם האחרונות משמש האב ככרוז של התאחדות האתלטיקה הבינלאומית וכך קרה ששידר את הריצה שבה זכה בנו כאלוף עולם. בסיום השידור הריצה איבד האב את קולו.

### 2013
#### אלוף אירופה לנוער
באליפות אירופה לנוער עד גיל 20 שנערכה ברייטי, איטליה ב-2013 הוא זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:44.14 דקות.

### 2014
במשחקי חבר העמים שנערכו בגלאזגו, סקוטלנד ב-2014 הוא סיים במקום 16 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:43.87 דקות.

### 2016
באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם, הולנד ב-2016 הוא סיים במקום שביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:47.68 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 3:39.32 דקות ועלה ראשון לריצת הגמר.

### 2017
באליפות העולם שנערכה בלונדון ב-11 באוגוסט 2017 הוא סיים במקום 20 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:41.79 דקות

### 2018
באליפות העולם באולם שנערכה בברמינגהאם, בריטניה בתחילת מרץ 2018 הוא סיים במקום שישי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:58.91 דקות.

במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט, קווינסלנד באפריל אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.97 דקות וסיים במקום רביעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:45.82 דקות.

באליפות אירופה שנערכה בברלין ב-10 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:38.25 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן מנורווגיה (3:38.10 דקות) ומרצ'ין לבנדובסקי מפולין (3:38.14 דקות).

### 2019
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-6 באוקטובר 2019 הוא סיים במקום חמישי בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:31.87 דקות. בשלב חצי הגמר הוא היה אחרון העולים לשלב הגמר מהמקום 12 בתוצאה של 3:36.85 דקות.

### 2021
באולימפיאדת טוקיו (2020) הוא סיים במקום עשירי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.09 דקות. בשלב חצי הגמר הוא סיים ראשון את המקצה הראשון בתוצאה של 3:33.48 דקות.

### 2022
#### אלוף עולם
באליפות העולם  שנערכה ביוג'ין, אורגון ב-19 ביולי 2022 זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:29.23 דקות, לפני יקוב אינגבריגטסן (3:29.47 דקות) ומוחמד קטיר מספרד (3:29.90 דקות).

## שיאים אישיים
### אצטדיון
* ריצת 800 מטר: 1:44.18 דקות (2020)
* ריצת 1500 מטר: 3:29.23 דקות (2022)
* ריצת מייל: 3:50.00 דקות (2021)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אתלטים בריטים
קטגוריה:ספורטאים סקוטים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1994
קטגוריה:רצים באולימפיאדת טוקיו (2020)