שכרות

[ממוזער|פקח בבריטניה מנסה להוריד צעיר שתוי שניסה לטפס על ה[סטונהנג'.]]
[שמאל|ממוזער|תיאור [לוט ובנותיו|בנות לוט משקות את אביהן יין על מנת לגרום לו להשתכר. שתיית יין מרובה גורמת למצב של שכרות]]
[250px|ממוזער|שמאל|[השיכור, סראוץ, ציור מאת חואקין סורויה]]
[ממוזער|אדם שיכור ברחוב. [וינה, תחילת המאה ה-20]]
**שִׁכְרוּת** או **גילופין** היא מצב שבו נמצא אדם בהשפעת אלכוהול. רמת השכרות עולה בהתאם לכמות האלכוהול הנצרכת. בממוצע, האלכוהול מתחיל לתת את אותותיו כעשרים דקות לאחר צריכתו. השפעת האלכוהול אינה אחידה, ומשתנה על פי מספר גורמים.

רמת השכרות עולה עם עליית אחוזי האלכוהול בדם, וככל שהיא עולה – יורדת שליטתו העצמית של השיכור. שכרות מוגדרת על פי רוב במצב שבו מאבד האדם שליטה על פעולותיו; אך גם כמות קטנה יותר של אלכוהול משפיעה על הגוף, לפעמים בצורה שכמעט אינה מורגשת. תופעת לוואי של שיכרות היא החמרמורת (האנגאובר).

## גורמים האחראים על מידת השפעתו של האלכוהול
***[[זוויג|מין]]** – אלכוהול דהידרוגנאז, האנזים האחראי על פירוק האלכוהול, נמצא בגופן של נשים פחות מבגופם של גברים, ולכן השפעת האלכוהול על נשים מעט חזקה יותר. בנוסף, נשים הן בעלות אחוז שומן גבוה יותר מגברים בממוצע והאלכוהול, שהוא מסיס במים אך לא בשומן, מגיע לריכוזים גבוהים יותר לאחר שתיית אותה הכמות אצל נשים לעומת גברים.
***[[משקל גוף האדם|משקל הגוף]]** – ככל שמשקל הגוף עולה, קטנה השפעת האלכוהול.
***הסתגלות** – אדם שנוהג לצרוך אלכוהול מסתגל לכך עם הזמן, והשפעת האלכוהול עליו פחותה יותר.
***בטן ריקה** – אלכוהול משפיע בצורה חזקה יותר על מי שבטנו ריקה. לאחר צריכת אלכוהול הגוף מפרק אותו, אך חלק ממנו נספג ישירות אל מחזור הדם. כשהקיבה מלאה, בעיקר בחלבונים, שומנים ופחמימות, מואט תהליך ספיגת האלכוהול בדם. לעומת זאת, שתיית משקאות מוגזים וטמפרטורות גבוהות מאיצות את התהליך (משקאות חמים נספגים מהר יותר).

כמו כן שילוב של אלכוהול עם עייפות גורם להשפעה חזקה יותר. זמן וכמות ההשפעה של האלכוהול וההשפעות עצמן משתנות אצל כל אחד ואחד, אך ההשפעות המוזכרות למעלה הן בדרך-כלל ההשפעות שבסופו של דבר קיימות אצל כל אדם.

## שלבי השכרות
#כשריכוז האלכוהול בדם מגיע לאלפית אחת (0.1%) מתחילים להופיע שינויים בפעילות המרכזים העליונים של המוח – מצב הרוח ועימו הביטחון העצמי משתפרים, יכולת הריכוז יורדת, זמן התגובה מתארך, ורגישות הרפלקסים נחלשת.
#כשריכוז האלכוהול בדם מגיע ל-0.2% המעצורים הנפשיים ממשיכים להתרופף, מה שגורם לשיחה חופשית יותר ולפעמים אף לנטייה לאלימות. הקואורדינציה ממשיכה לרדת, וייתכן גם טשטוש בראייה. לעיתים נגרמת הרגשה של כבדות ועייפות.
#כשריכוז האלכוהול בדם מגיע ל-0.3% הקואורדינציה ממשיכה לרדת, וקיים קושי ניכר לעמוד או ללכת בצורה יציבה. גם כושר הביטוי נפגע, ולעיתים גם חלק מהחושים. השיכור חש סחרחורת, בחילות ולרוב גם הקאות. מעצוריו הנפשיים כבר רופפים לגמרי.
#כשריכוז האלכוהול בדם מגיע ל-0.4% השיכור נעשה אפאטי ואינו מגיב לסביבתו. החל משלב זה נמצא האדם במצב של סכנת חיים.
#כשריכוז האלכוהול בדם מגיע ל-0.5% המצב מידרדר לרוב לחוסר הכרה, חום הגוף יורד, והאדם מאבד שליטה על סוגריו.
#במצב בו ריכוז האלכוהול מגיע ל-0.6% ומעלה האדם נמצא בסכנת חיים מיידית.
כמויות אלה אינן מדויקות – כאמור, השפעת האלכוהול פחותה בקרב בני אדם שרגילים בצריכת אלכוהול, והם יכולים להגיע למצבים בהם אחוזי האלכוהול בדמם גבוהים הרבה יותר.

## לאחר ההשתכרות
במקרה של שתייה מרובה חווה לעיתים האדם השותה חמרמורת (הנגאובר), כתוצאה מהתייבשות, מספר שעות לאחר השתייה. זו מאופיינת בתסמינים כגון כאבי ראש, עייפות, קושי בריכוז, רגישות גבוהה לאור ולרעש ונדודי שינה.

## הסכנות בשכרות
[250px|ממוזער|איור מאת [ויליאם הוגארת המתאר שיכורים מתגוללים ברחובות בתקופת שיגעון הג'ין באנגליה של המאה ה-18]]
ממוזער|פוסטר הנועד להרתיע מפני שכרות. 1935
[שמאל|ממוזער|200px|[שילוט חוצות, חלק ממסע פרסום של משרד התחבורה, דצמבר 2006]]
***התנהגות אלימה** – עם עליית אחוזי האלכוהול בדם שליטתו העצמית של האדם יורדת, מה שגורם להתנהגות אלימה בקרב חלק מצרכני האלכוהול. במקומות כגון פאבים ומועדונים, בהם מרבית הנוכחים צורכים אלכוהול, ישנו סיכוי גבוה מהרגיל לפריצה של קטטות ומריבות.
***[[נהיגה בשכרות]]** – אלכוהול גורם לתגובות שקולות פחות ואיטיות יותר, ולכן אדם הנוהג כשהוא בהשפעת אלכוהול מסכן את עצמו ואת סביבתו. בישראל מוגדרת נהיגה בשכרות כמצב בו ריכוז האלכוהול בדם הוא 0.05% ומעלה.
***התמכרות** – צריכה קבועה של אלכוהול עלולה להגיע למצב של התמכרות לאלכוהול - אלכוהוליזם.

## השכרות ביהדות
### השכרות במקרא
#### סיפורי שכרות במקרא
בכמה מסיפורי המקרא מופיעה השכרות:

# לאחר המבול, נח נוטע כרם, ושותה את יינו לשכרה.
# לאחר הצלת לוט מהפיכת סדום, בנותיו משקות אותו לשכרה על מנת לקיים ממנו זרע.
# עלי הכהן סבר שחנה השתכרה, ולכן היא ממלמלת בשפתיה.
# נבל השתכר במשתה שעשה לרגל גז צאנו.
# דוד השקה את אוריה החיתי לשכרה, כדי לשכנעו לבוא אל ביתו ואל אשתו בת שבע.
# אבשלום השקה את אחיו אמנון לשכרה, כדי שיוכל להתנקש בחייו על שאנס את אחותו תמר.
# אלה בן בעשא מלך ישראל שתה לשכרה בבית ארצא, ועבדו זמרי ניצל זאת להתנקש בו.
# בן הדד מלך ארם השתכר בעת שצרו חייליו על שומרון, ואחאב ניצל זאת כדי להביסו במלחמה.
# אחשורוש השתכר ביום השביעי למשתה שערך לבני שושן הבירה, ובעקבות זאת צווה להביא את ושתי למשתה הגברים כדי להראות לכולם את יופייה. בעקבות סירובה, אחשורוש סילקה מן המלכות ובחר את אסתר תחתיה.

#### תוכחת הנביאים את המשתכרים
בכמה הזדמנויות מוכיח ישעיהו הנביא את ממלכת ישראל ויהודה על מנהגם להשתכר ביין, ואף סימן חטא זה כזרע הפורענות שהביא להגלייתה:

כיוצא בזה מוכיח הנביא עמוס את המשתכרים השאננים מממלכת ישראל ויהודה, שבשכרותם מסרבים לקבל תוכחה ומוסר, וסופם שיגלו בחטאיהם.

### השכרות באגדה
מובא במדרש תנחומא על פרשת נח :

במשנה ובתלמוד הבבלי מובאים מאמרים רבים בגנות השכרות, שהיא מקור לחטאי עבודה זרה ועריות, להתבזות, להתרוששות, ולתופעות שליליות נוספות.

### השכרות בהלכה

שתיית היין בהלכה היא חובה במצבים מסוימים כגון קידוש, ברית מילה, נישואים, ארבע כוסות בפסח ופורים. אולם מלבד חג הפורים שלגביו נאמר בתלמוד הבבלי: "מיחייב איניש לבסומי בפוריא" (חייב אדם להתבשם בפורים), בשאר המועדים ואירועי השמחה שבהם משולבת שתיית יין, הורו פוסקי ההלכה שאין לשתות לשכרה:

לשיכור יש הגבלות רבות בהלכה כתוצאה מחוסר שיקול הדעת הקיים בשעת שכרותו. לגבי כשירות משפטית שיכור שאינו שיכור כלוט נחשב כשיר, ויש תוקף משפטי למעשים שעשה, כגון מקח וממכר וקידושין.
#### תפילת שתוי ושיכור
לבי תפילה לרוב הפוסקים תלוי הדבר ברמת השכרות. המדד המרכזי המשמש את הפוסקים הוא **האם יכול השיכור לדבר בפני מלך.** כלומר, האם יוכל השיכור להתנער מיינו כדי לדבר בצורה הראויה עם אדם מכובד. אם כן – מותר לו להתפלל (וישנה מחלוקת אם לכתחילה או רק בדיעבד), אם לא – אסור לו להתפלל. לגבי ברכות הנהנין הדין יותר קל, וכל זמן שלא הגיע לדרגת שכרותו של לוט יכול לברך. ובפורים מתירים הפוסקים גם לשיכור מעט להתפלל.

## במשפט הישראלי

השכרות נמנית כאחת ההגנות במשפט הפלילי בישראל.
המחוקק הישראלי, כמו מחוקקים אחרים, התייחס בדין להגנה מאחריות פלילית של ביצוע מעשה בשכרות. למעשה, השכרות עומדת לנאשם כהגנה במצב ייחודי בו הנאשם נכנס למצב השכרות שלא מדעתו. בדרך כלל שכרות בעת ביצוע עבירה מחמירה את מצבו המשפטי של הנאשם, ומסייעת לתביעה בכך שהיא יוצרת 'קיצור דרך' להוכחת יסוד נפשי. סייג השכרות מכונה בשל כך ”הגנה מדומה“. שופטי בית המשפט העליון נחלקו לגבי השפעת השכרות על הענישה.

## ראו גם
*חמרמורת (הנג אובר)
*משקה אלכוהולי
*אלכוהוליזם
*האיסור לכהן להורות בשכרות

## קישורים חיצוניים

* הלכות שתוי ושיכור בברכות ובתפילה מתוך פניני הלכה מאת הרב אליעזר מלמד
* סכנת האלכוהול בראי היהדות, באתר ישיבת הר ברכה
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תרבות שתיית אלכוהול
*