זיהוי מינרלים

[שמאל|ממוזער|250px|[גביש של רודוכרוזיט]]
מינרלים נבדלים זה מזה בתכונות שונות הניתנות לזיהוי באמצעים שונים. צירוף של כמה תכונות ידועות מאפשר להגדיר מינרל מסוים.

## כלים בסיסיים לזיהוי
* **[[חוש]]ים** – ראייה, מישוש, טעם – מינרלים נבדלים זה מזה בצבעם, בצורתם, בתכונות הפצילות שלהם, בגודל גבישי המינרלים המרכיבים אותם, במרקמם ובטעמם, וכן בצורות גאומטריות חיצוניות.
* **[[זכוכית מגדלת]]** או "לופה" – מסייעת לראות פרטים קטנים.
* **[[ציפורן]] ו[[מסמר]]** – מסייעים להגדיר את קשיות המינרל.
* **[[חומצת מימן כלורי|חומצה מלחית]] בריכוז נמוך (5%-6%)** – מאפשרת זיהוי של קלציט.
* **[[מגנט]]** – משמש להגדרת תכונות מגנטיות של מינרלים.
האמצעים המפורטים למעלה מאפשרים זיהוי ראשוני של מינרלים, אולם רק בדיקה מעמיקה במעבדה תאמת או תפריך את הזיהוי.

## תכונות של מינרלים

[שמאל|ממוזער|250px|פלאוכרואיזם ב[אלכסנדריט]]
[שמאל|ממוזער|250px|[שבירה כפולה בקלציט]]
[שמאל|ממוזער|250px|"איזוּר" ב[טורמלין]]

#### תכונות אופטיות
* **[[צבע]]** – הפרט המזהה הראשון, מסייע לצמצום אפשרויות הזיהוי של מינרל, ביחד עם תכונותיו האחרות. במינרלים שונים מתקיים פלאוכרואיזם – הצגת צבעים שונים בכיוונים שונים, למשל בכריזובריל.
* **[[ברק]]** – אופן החזרת האור מפני שטח המינרל:
** ברק מתכתי – אופייני למתכות (נחושת, כסף (יסוד), ברזל) ולמינרלים אחרים 
** ברק זגוגי – דומה לברק של זכוכית (קוורץ, הליט)
** ברק שמנוני – עשוי להופיע בקוורץ
** ברק משיי – אופייני לקבוצת הנציצים
** ברק דר – כשל פנינה, אופייני לטלק
** ברק עמום – אופייני למינרלי חרסית
* **[[שקיפות (אופטיקה)|שקיפות]]** – מידת חדירת אור למינרל
** שקיפות רבה – ניתן לקרוא דרכו (קלציט, גבס)
** שקיפות בינונית – ניתן לראות דרכו בעמימות (קוורץ, אפטיט)
** שקיפות מועטה – אטום בחומר עבה ובינונית עד רבה בדק (פלואוריט, אוליבין)
** אטימות – אין חדירת אור (פיריט, חרסית)
:מידת השקיפות עשויה להיות שונה בדוגמאות שונות של אותו מינרל, למשל בקלציט.
* **[[שבירה כפולה]]** – תכונה של מינרלים שקופים הקשורה במעבר האור דרך הסריג הגבישי: כאשר מניחים אותם על דף שעליו מצויר קו, הקו ייראה כפול. תכונה אופיינית לקלציט.
* **צבע "שרטוט"** – מתקבל באמצעות שפשוף שבר של המינרל על-פני משטח חרסינה לא מזוגג. צבע השרטוט עשוי להיות שונה מצבעו של המינרל, למשל: המטיט אפור-שחור "משרטט" בצבע אדום.
* **[[איזור (גאולוגיה)|אִיזוּר]]** (zoning) – במינרלים אחדים מתרחש שינוי הדרגתי בהרכב התמיסה שממנה הם מתגבשים. שינויים אלה באים לידי ביטוי בשכבות צבע שונות בתוך המינרל. אזור שכיח בדולומיט, בטורמלין ובאחלמה.

#### תכונות פיזיקליות
* **[[קשיות]] – בדיקה ראשונית באמצעות [[ציפורן]] ובדיקה משנית באמצעות [[מסמר]]:
** רך – נחרץ בציפורן
** בינוני – לא נחרץ בציפורן אך נחרץ במסמר
** קשה – לא נחרץ במסמר
:בדיקה מדויקת יותר באמצעות [[סולם מוס]]: חריצה במינרל הנבדק באמצעות מינרל אחר שדרגת ה[[קשיות]] שלו ידועה.
* **מגנטיות** – אבקתם של מינרלים המכילים [[ברזל]] תימשך למגנט ([[מגנטיט]])
* **פצילות** – שבירה לאורך מישורים ישרים, הקשורה למבנה הגבישי של המינרל. פצילות חוזרת מותירה גבישים בצורת הגביש המקורית. למשל: [[הליט]] – מתפצל לקוביות, [[נציץ]] – מתפצל ללוחות ו[[קוורץ]] – מתרסק ללא משטחים אחידים.
* **צורת התגבשות** – לכל מינרל סריג גאומטרי המאפשר זיהוי, אך אינו הכרחי מאחר שחלק מן המינרלים יופיעו בטבע בצורות מסיביות ללא תכונות הנדסיות ברורות או בצורות התגבשות שונות. מינרלי [[גבס]], למשל, עשוים להימצא כגבישים מסיביים ([[אלבסטר]]), כ"פריחה" ([[סלניט]]) ובצורות גיבוש נוספות. כאשר מופיע מבנה גבישי ברור הוא מאפשר זיהוי ודאי יותר של המינרל.

[[קובץ:QuartzRutil2-2.JPG|שמאל|ממוזער|250px|[[תכליל (מינרלוגיה)|תכלילי]] [[רוטיל]] ב[[קוורץ מעושן]]]]
* **תכלילים** – במינרלים רבים קיימים "זיהומים" מסוגים שונים. סוגי תכלילים מסוימים מאפיינים מינרלים המכילים אותם, למשל [[ברקת]]. חלק מן התכלילים נראה לעין, אך בדיקת תכלילים תתבצע על פי רוב באמצעות [[מיקרוסקופ]]. תכלילים עשויים להיות:
** חדירה של מינרלים, בועות [[גז]] או [[נוזל]]ים זרים לתוך הגביש
** שברים פנימיים בגביש
** "פריחה" [[רדיואקטיביות|רדיואקטיבי]]ת, לרוב בשל הימצאות [[זירקון]]
:תכלילים עשויים להיווצר במינרל בשלבים שונים: **תכלילים פרוטוגנטיים** – נוצרו לפני המינרל וחדרו לתוכו בשלבי התגבשות שונים; **תכלילים סינגנטיים** – נוצרו במקביל לשלבי ההתגבשות השונים; **תכלילים אפגנטיים** – נוצרו לאחר סיום תהליך ההתגבשות

====תכונות כימיות====
* **תסיסה** – [[חומצת מימן כלורי|חומצה מלחית]] בריכוז נמוך (5%-6%) יוצרת בועות תסיסה ב[[קלציט]]
* **טעם** – מליחות אופיינית ל[[הליט]]
* **מי גביש** – באחדים מן המינרלים נוספים מים להרכב הכימי. כאשר מחממים את המינרל במבחנה יתעבו המים על דפנותיה. הימצאות מי גביש היא תכונת זיהוי אמינה ל[[גבס]].

====תכונות פלסטיות====
* **עיסתיות** – הרטבת החומר ולישתו או בדיקת הידבקות ללשון. עיסתיות היא תכונה משותפת למינרלי [[חרסית]].

==תכונות הנבדקות במעבדה==

תכונות אופייניות למינרלים ניתנות לבדיקה במעבדה באמצעים מתוחכמים. בדיקות אלה נחוצות בעיקר כאשר ה[[מינרל]] הנבדק משמש כ[[אבן חן]], לצורך זיהוי זיופים ותחליפים ולקביעת ערך (למשל ב[[יהלום]]).

התכונות הנבדקות: [[משקל סגולי]], [[קיטוב]] – באמצעות פולריסקופ, מקדם שבירת אור (refractive index) – באמצעות רפרקטומטר, זיהוי [[ספקטרום]] אופייני – באמצעות [[ספקטרוסקופ]], "זריחה" באור [[על סגול]] וב[[קרני רנטגן]].

[[קובץ:Scheelite sur mica (Chine).jpg|שמאל|ממוזער|250px|[[גביש]] של [[שיליט]] בין לוחיות [[נציץ]]]]

==תכונות אופייניות של מינרלים ==

דוגמאות לזיהוי מינרל באמצעות תכונה מאפיינת:
* [[מגנטיט]] – אבקתו נמשכת ל[[מגנט]]
* [[גבס]] – נוכחות מי גביש
* [[קלציט]] – שבירה כפולה, אטימות ושקיפות בזוויות שונות של אותו גביש, תסיסה
* [[המטיט]] – שרטוט אדום
* [[נציץ]] – פצילות ללוחות
* [[כריזובריל#אלכסנדריט|אלכסנדריט]] - [[פליאוכרואיזם]]

== לקריאה נוספת ==
* מ' סברדמיש וא' משיח, **אבני-חן**, הוצאת מדע אבנים יקרות
* [[עמנואל מזור]], **גיאולוגיה בפטיש ישראל''', האוניברסיטה הפתוחה, 1994

קטגוריה:מינרלוגיה