מכ"ם גל רציף

**מכ"ם גל רציף** (מאנגלית: **Continuous-Wave Radar** או בקיצור: **CW Radar**) הוא מכ"ם המשדר גלי רדיו (גל אלקרומגנטי) כגל רציף, קולט את ההחזרים מהעצמים בהם הגל פוגע ומניתוח ההדים החוזרים, מזהה את העצמים שבגיזרה. כאשר עוסקים במכ"ם גל רציף נהוג להשתמש בשם: "**מכ"ם CW**".

המכ"ם הוא מכ"ם דופלר. השימוש במכ"ם דופלר מאפשר לחשב את מהירות העצמים בהתאם לאפקט דופלר. (על פי אפקט זה, האות המוחזר ממטרה יהיה בתדר שונה מזה של האות שפגע במטרה והשינוי בתדר תלוי במהירות המטרה). לדוגמה: תוואי שטח כגון אדמה, מבנים וכן הלאה, מאחר שהם אינם נעים, התדר המוחזר מהם זהה לתדר המשודר, בעוד שמעצמים נעים, התנועה גורמת להסטת תדר האות המוחזר. באמצעות מדידת ההפרשים בין תדרי הגל המשודר והחוזר (שזוהי הסטת דופלר) ניתן לחשב את מהירות המטרה. במכ"ם CW מתבצע סינון מטרות נייחות וכאלו שנעות במהירות נמוכה לכן ההסטה בתדר גם מסייעת למכ"ם לסנן את הפרעות הרקע והרעש הנוצר כתוצאה מהחזרים של עצמים קבועים, ולהתמקד אך ורק בהחזרים מהעצמים הנעים (בהם התנועה גורמת להסטת תדר האות המוחזר על פי תופעת הדופלר). תכונה זו מאפשרת חיפוש וזיהוי של מטרות הנעות גם בגובה נמוך, מאחר שניתן להבחין בין ההחזרים מהמטרה הנעה לבין הרעש של ההחזרים החזקים מהקרקע אותם ניתן לסנן, מאחר שתדר החזרים אלו זהה לתדר המשודר בעוד שהחזרי כלי הטיס הם בתדר מוסט.

## סוגים
ישנם שני סוגים עיקריים של מכ"ם גל רציף:

### גל רציף לא מאופנן
ממוזער|150x150px|שידור גל רציף לא מאופנן
ממוזער|שינוי באורך הגל הנגרם מתנועת המטרה
הערה: מכ"ם גל רציף לא מאופנן מכונה בדרך כלל מכ"ם דופלר. מכ"ם פולס דופלר מכונה גם מכ"ם MTI (Moving Target Indication).

סוג זה של מכ"ם הוא הבסיסי ומכ"ם ה-CW הראשון שפותח. מכ"ם CW לא מאופנן משדר גל אלקרומגנטי בתדר קבוע ברציפות על ציר הזמן וללא כל איפנון שהוא. האות המוחזר מהמטרה משתנה כאמור על פי אפקט דופלר. שינוי תדר הדופלר תלוי במהירות המטרה, על כן, מכ"ם CW לא מאופנן מגלה אך ורק מטרות נעות מאחר שמטרות נייחות אינן מייצרות הסחת דופלר. מטרות נייחות או נעות לאט אינן מתגלות כי הן ממוסכות (זוכים למיסוך) על ידי אות השידור. עם הופעת אלטרנטיבות, מכ"ם CW לא מאופנן משמש בעיקר לשימושים בעלי דרישות נמוכות, אזרחיים ברובם. השימושים של מכ"ם גל רציף לא מאופנן נמצא בירידה עקב היתרונות של הדגם המאופנן ביחס לדגם הלא מאופנן.

#### חישוב מהירות המטרה
כאמור, מכ"ם דופלר מאפשר לחשב את מהירות המטרה מתוך מציאת תדר הדופלר (תדר הדופלר הנמדד הוא ההפרש בין התדר המשודר לתדר המוחזר מהמטרה ונקלט במקלט המכ"ם. אם תדר הדופלר מסומן ב-*f(doppler)*, אורך הגל של המכ"ם מסומן ב-λ. תדר השידור של המכ"ם מסומן ב-f(Trans), ומהירות המטרה מסומנת ב-v(target), (c - מהירות האור) אז החישוב הוא:


f(doppler)[Hz.] = \frac{2*v(target)[m/s]}{\lambda[m.]}=\frac{2*v(target)[m/s]*f(Trans)[Hz.]}{c} 
 
כלומר, תדר הדופלר נמצא ביחס ישר למהירות המטרה.

#### דוגמה מספרית
נניח מכ"ם בתדר 6 גה"צ ומטרה נעה במהירות 0.9 מאך, חישוב מקורב:


f(doppler)[Hz.] =\frac{2*300[m/s]*6*10^{9}[Hz.]}{3*10^{8}}=\frac{36*10^{11}}{3*10^{8}}=12*10^{3} 
 כלומר תדר הדופלר המתקבל ממטרה זו הוא בקירוב 12 קה"צ.

### גל רציף מאופנן
ממוזער|בשורה העליונה נראה הגל המשודר לכיוון המטרה. בשורה התחתונה נראים ההדים החוזרים מהמטרה בהשהיה מסוימת|400x400 פיקסלים
[טקסט=אחרת|ממוזער|ביצוג זה הציר האופקי הוא הזמן והאנכי הוא התדר: בצבע אדום התדר המשודר ב[אפנון|איפנון של פונקציית שן מסור. ההדים החוזרים של אותו אות נקלטים על ידי המקלט בהשהייה של Δt ומתוארים בצבע ירוק. fD המתואר בתרשים הוא תדר הדופלר הנובע מתנועת המטרה.|400x400 פיקסלים]]
מכ"ם גל רציף מאופנן מכונה בדר"כ מכ"ם FMCW (נובע מ: Frequency Modulated Continuous Wave radar). מכ"ם זה הוא תת-סוג של מכ"ם CW, גם הוא משדר גל רציף, אך יש לו יכולת נוספת של שינוי תדר השידור, כלומר תדר השידור מאופנן ומשתנה על פי חוקיות מוגדרת מראש (חוקיות זו היא פונקציית האיפנון. פונקציית האיפנון הנפוצה ביותר היא פונקציית שן מסור, אך יש ומשתמשים גם באפנון מסוג סינוס, גל משולש וגל ריבועי. מכ"מי FMCW פועלים לעיתים קרובות עם אפנון תדר מחזורי, שחייב להיות ליניארי בזמן ככל האפשר כדי לעמוד בדרישות דיוק מדידה גבוהות. חוסר הליניאריות הקיימת לעיתים קרובות (של שינוי תדר המוצא כפונקציה של הבקרה) מפוצה על ידי תיקון מקדים של מתח הבקרה שנוצר דיגיטלית (כלומר שימוש בטבלאות כיול).

איפנון זה מאפשר למדוד, בנוסף למהירות המטרה, גם את הטווח למטרה. יכולת זו היא חיונית כאשר ישנן מספר מטרות בשטח, או במקרים שמדידת המרחק היא צורך מרכזי, כגון במד גובה של כלי טיס או של טילים מנמיכי טוס. המדידה מתבצעת כדלקמן: במהלך הזמן \Delta t= \frac{2*R}{c}  הנדרש לאות המשודר לעבור את המרחק R עד לעצם המוחזר פעמיים (הלוך וחזור) במהירות האור c, תדר המשדר כבר השתנה. (ככל שהתדר משתנה מהר יותר, כלומר, ככל ששיפוע שינוי התדר df/dt גדול יותר, כך ההשפעה גדולה יותר.) מאחר שתדר השידור משתנה כל הזמן (עקב איפנון התדר הנ"ל), גם ההדים החוזרים מהמטרה הם בתדר משתנה כל הזמן (על פי תדר השידור). המקלט מודד את ההשהיה בין הזמן שתדר מסוים שודר לבין הזמן שאותו תדר נקלט. מהפרש זמנים זה ניתן לחשב את המרחק למטרה באופן הבא:

#### חישוב טווח למטרה
כאמור, מכ"ם FMCW מאפשר לחשב את הטווח למטרה מתוך מציאת הפרש הזמנים בין שידור תדר מסוים לבין קליטתו. אם הפרש הזמנים מסומן ב-*Δt*, והטווח למטרה מסומן ב־R (c - מהירות האור) אז החישוב הוא:


R[m.] = \frac{c[m/s]*\Delta t}{2} 
 
כלומר, המרחק נמצא ביחס ישר לזמן.

#### חישוב מהירות המטרה
חישוב מהירות המטרה מתבצעת בדיוק כמו במכ"ם CW רגיל כמתואר למעלה.

#### אפנון קפיצות תדר Frequency Shift Keying (FSK)
ממוזער|אפנון קפיצות תדר במכ"ם FMCW|400x400 פיקסלים
מכ"ם כזה מכונה **FMCW-FSK**. זהו מקרה פרטי של מכ"ם גל רציף מאופנן (FMCW). אפנון קפיצות תדר מאפשר למכ"ם גל רציף מאופנן תדר לאמץ יתרונות של מכ"ם פולסים. במקום מתח אפנון משולש או מתח אפנון מסור, משתמשים במתח מלבני. לכן, מכ"ם FSK פועל כמו מכ"ם CW, אך קופץ הלוך ושוב בין שני תדרי שידור. אלה קרובים יחסית זה לזה כך שאותות ההד של שני התדרים נמצאים בתוך רוחב הפס של המקלט. כדי למדוד את מרחק המטרה, נמדד הזמן מקפיצת התדר של המשדר, עד שקפיצת תדר זו נקלטת באות המוחזר. מכאן נקבע המרחק למטרה, בדיוק כפי שמתקיים במכ"ם פולסים.

באיור של אפנון קפיצות תדר במכ"ם FMCW, מתואר בצבע אדום אות השידור. (הציר האנכי הוא ציר התדר, כאמור, אות השידור מאופנן בצורה של קפיצה בין שני תדרים, ולכן הוא נראה באיור קופץ בין תדר fS1 לתדר fS2 וחזרה.) בצבע ירוק מתואר האות המוחזר מהמטרה. הציר האופקי הוא ציר הזמן והאות המוחזר מהמטרה הוא בהשהיית זמן שהוא הזמן שהגל האלקטרומגנטי נע מהמשדר למטרה ומוחזר ממנה. לאות המוחזר קיימת גם סטיית תדר קטנה שהיא הסטיה הנובעת מאפקט הדופלר. בצבע כחול מתואר ההפרש בין האות האדום לבין האות הירוק. מדידת השהייה זו מאפשרת לחשב את המרחק למטרה ומדידת תדר הדופלר - את מהירות המטרה.

#### אפנון בתדר מדורג Stepped-Frequency Continuous Wave (SFCW)
מכ"ם FMCW-SFCW הוא מקרה מורכב של FSK, במכ"ם זה האפנון איננו בין שני תדרים אלא בין מספר תדרים. מנגנון זה מקל על המעקב אחרי מספר מטרות בו זמנית, כל אחת עם דופלר אחר.

## מבנה
ממוזער|דיאגרמת בלוקים 1: מבנה מופשט של מכ"ם CW|400x400 פיקסלים
מכ"ם CW מורכב בדרך כלל מהחלקים המרכזיים הבאים (ראו דיאגרמת בלוקים 1):

# מקור RF שמייצר אות חשמלי המיועד להיות אות השידור בתדר הנדרש.
# אות המוצא של המקור מנותב דרך מפצל לכיוון אנטנת השידור, בנתיב זה, לפני האנטנה, נמצא בדרך כלל מגבר להגברת אות השידור.
# האות החשמלי מגיע לאנטנת השידור, שתפקידה להמיר את האות החשמלי המגיע אליה לגל אלקטרו מגנטי המשודר לחלל האוויר לכיוון אליו היא מופנית.
# ההדים של שידור זה החוזרים מהמטרה, נקלטים על ידי אנטנת הקליטה.
# אנטנת הקליטה ממירה את אנרגיית הגל האלקטרומגנטי הפוגע בה לאות חשמלי.
# אות חשמלי זה מוגבר באמצעות קדם מגבר ומנותב לערבל (Mixer).
# הערבל מפיק, בין היתר, אות בתדר שהוא הפרש (וגם סכום) תדרי האותות בכניסתו. במקרה הזה, האותות בכניסתו הם:
#* דגימה של אות השידור.
#* האות החוזר מהמטרה
# הפרש התדרים בין האות המשודר לבין האות החוזר הוא אות בתדר על פי אפקט דופלר.
# אות זה מסונן באמצעות פילטר, מוגבר באמצעות מגבר ומנותב לממיר A/D, מכונה גם ADC (Analog to Digital converter) הממיר מתרגם את האות החשמלי האנלוגי למילה דיגיטלית שמנותבת לעיבוד דיגיטלי לצורת חילוץ הפרמטרים הנדרשים.

##### גרסאות של מבנה זה
ישנן גרסאות רבות ומגוונות ביחס לתיאור סכמטי זה, על פי הדרישות מהמערכת, התקציב, הטכנולוגיה וכיוצ"ב. מספר גרסאות להלן:

# בדורות הראשונים של מכ"מי CW לא היה ממיר A/D וכל העיבוד היה אנלוגי.
# במכ"מי CW לביצועים גבוהים, הפילטר במוצא הערבל מוחלף לפילטרים רבים במקביל, כל אחד מהפילטרים הוא לתחום תדרי דופלר אחרים. מבנה זה משפר מאוד את ביצועי המערכת ורגישות הקליטה מאחר שלכל פילטר כזה חודר רעש קטן משמעותי וכתוצאה משתפר היחס אות לרעש בעיבוד האות. תאורטית, ככל שהפילטרים צרים יותר (ולכן יש יותר פילטרים במקביל) ביצועי המכ"ם יהיו טובים יותר, עד לרוחב הפילטר המתאים לרוחב מסננת מתואמת. (רוחב מסננת מתואמת הוא הרוחב רעש RMS של ה-FM של המשדר). מנגנון של פילטרי דופלר מקביליים מאפשר גם למדוד מספר מטרות הנעות במהירויות שונות. הערה: במכ"מי דופלר קטנים וזולים, כגון מכ"ם משטרתי אין מנגנון כזה, לכן, רק הדופלר החזק ביותר נמדד, משמעות הדבר שאם מספר כלי רכב נראים בתמונה שצילם המכ"ם, בדרך כלל לא ניתן להוכיח לאיזה רכב שייכת המהירות הנמדדת.
# מגבר השידור (המגבר שלפני אנטנת השידור) היה בעבר מגבר שפופרתי, בהמשך, בחלק מהשימושים, הוחלף למצב מוצק (Solid State) על פי הדרישות מהמערכת והפשרות המתבקשות (טווח גילוי נידרש, גודל מטרה לגילוי נידרשת, נפח, משקל, מחיר, אמינות, תחזוקתיות, ניידות, תנאי סביבה וכיוצ"ב).
# מבנה מקור ה-RF עצמו מותנה בסוג המכ"ם CW:
#* במקרה של מכ"ם לא מאופנן, זהו מקור בתדר קבוע המורכב ממתנד בתדר קבוע ומגבר.
#* במקרה של FMCW זהו מקור שמכיל מנגנון לאפנון התדר, עם פונקציית האפנון הנידרשת. ראו דיאגרמת בלוקים 2.
# כדי להשיג ביצועים טובים של מדידת הדופלר ושל רגישות המערכת, לא מבצעים את סינון הדופלר על תדר ה-RF של המכ"ם, אלא מורידים את תדר האות המוחזר מהמטרה לתדר ביניים נמוך יותר (מכונה תדר IF - Intermediate Frequency), מנגנון זה מגדיל את המערכת אך מפיק מערכת איכותית ורגישה יותר. ראו דיאגרמת בלוקים 3. בדוגמה זו תדר ה-IF הוא 30 מה"צ ותדר המכ"ם הוא 9 גה"צ ואז התדר המתקבל (ראו פרוט באיור): 9030-(9000+f_D)= 30-f_D 


קובץ:Bsp FMCW-Radar.png|דיאגרמת בלוקים 2: מבנה של FMCW עם מנגנון לפונקציית אפנון התדר. מנגנון זה מורכב מ־D/A (Digital to Analog converter) הניזון מפקודות דיגיטליות שמגדירות את פונקציית האיפנון הנדרשת. הממיר מפיק אות מתח אנלוגי על פי הפיקוד הדיגיטלי, מתח זה מנותב ל־VCO (Voltage Controlled Oscillator) שמפיק תדר על פי מתח שבכניסה שלו. יציאת ה-VCO מסוננת ומוגברת ומהווה את אות השידור המאופנן. בדורות הראשונים, הפיקוד על ה־VCO היה אנלוגי ובדורות המאוחרים יותר, המתנד של אות השידור, נשלט ישירות על ידי פיקוד סיפרתי.
קובץ:Bsp CW radar.enhanced.png|דיאגרמת בלוקים 3: מבנה של מכ"ם FMCW משופר. במבנה זה מתווסף מתנד נוסף המסומן כאן fZF, נניח לדוגמה שתדר זה הוא 30 מג"צ, ותדר מתנד המכ"ם fS הוא 9 גה"צ. הערבל הראשון ניזון משני אותות אלו, וביציאתו מסונן סכומם, כלומר 9,030 מה"צ. אות זה מזין את הערבל השני שניזון גם מהאות המוחזר מהמטרה שהוא 9 גה"צ שעליו רוכב תדר הדופלר. כאשר מ-9030 מה"צ מוחסר אות זה, מתקבל אות בתדר 30 מה"צ שעליו רוכב דופלר. כעת ניתן למדוד את הדופלר בדיוק גבוה יותר וברגישות גבוהה יותר. (הערה: בדיאגרמת בלוקים זו יש שימוש באנטנה אחת בלבד והסירקולטור מנתב את אות השידור לאנטנה לצורך שידור. בקליטה, האות המוחזר מנותב על ידי הסירקולטור (Circulator) לכיוון ערוץ הקליטה, זהו סוג של פשרה כאשר לא מתאפשר שימוש בשתי אנטנות).


## היסטוריה
* 1865: היינריך הרץ מגלה גלים אלקטרומגנטיים ואת ההדים החוזרים ממשטחים מתכתיים בניסויים המעשיים שלו על חישובי מקסוול.
* 1897: מרקוני מדגים שידור גלים אלקטרומגנטיים לטווחים גדולים.
* 1900: טסלה מציע לגלות גופים מתכתיים באמצעות גלים אלקטרומגנטיים.
* 1904: רעיון זה אומץ על ידי המהנדס הגרמני כריסטיאן הולסמאייר, שפיתח את מכ"ם הגל הרציף הראשון, שהוצג בפומבי מגשר הריין בקלן ולאחר מכן נרשם כפטנט במספר מדינות. הוא איתר ספינה מתקרבת במרחק של עד 3 ק"מ, ההמצאה לא זכתה לעניין רב.
* 1920: תואר הרעיון של שימוש במכ"ם FMCW למדידת גובה היונוספרה.
* 1921: הומצאה שפורפרת מגנטרון, שאפשרה שידור של גלים אלקטרומגנטיים בהספק מתאים.
* 1922: שני מהנדסי החשמל אלברט ה. טיילור וליאו סי. יאנג מה- NRL (ארצות הברית) הושפעו מהצלחותיו של מרקוני והדגימו בניסוי גילוי של סירה בנהר באמצעות גלים אלקטרומגנטיים.
* 1930: במעבדות NRL הודגם גילוי מטוס באמצעות שידור אלקטרומגנטי.
* בשנת 1935 הותנע פיתוח ממוקד של טכנולוגיית מכ"ם, לאחר הבנת התועלת ממנה. עקב הטווחים הנדרשים לאיתור ספינות ומטוסים, דגש הפיתוח היה על טכנולוגיית מכ"ם פולסים, שיטת ה-CW נשכחה חלקית, שכן היכולות הטכניות של התקופה אפשרו טווחים מוגבלים בלבד עם מכ"ם CW.
* 1938: נכנס לשרות מכ"ם SCR268 לבקרת אש נגד מטוסים.
* 1939: הותקן מכ"ם על מפציץ B-17 לגילוי כלי שיט בלילה ובערפל. חברת בל פרסמה תיאור של מד גובה מכ"מי.
* 1940: מערכות מכ"ם שונות מפותחות בארצות הברית, אנגליה, גרמניה ויפן בלחץ מלחמת העולם השנייה. הצרכים המבצעיים במלחמה גרמו לדחיפה דרמטית בקצב פיתוח ואספקת המערכות. לדוגמה, בתחילת המלחמה הצוללות הגרמניות פגעו פגיעה אנושה בשיירות האספקה באוקיינוס האטלנטי, התקנת מכ"מים מוטסים הגדילה מאוד את הגילוי והפגיעה בצוללות אלו גם בלילה. הקף הפגיעה בשיירות ירד, לאחר חודשים, משהבין הצי הגרמני את הגורם לפגיעות אלו, פיתח פעילות צוללות בעומק פריסקופי, כלומר רק הפריסקופ בולט מעל המים והוא היווה מטרה קטנה מדי לגילוי על ידי מכ"מים אלו. לאחר כשנה פיתחו האמריקאים מכ"ם בתדר גבוה שהצליח לגלות גם פריסקופים והתקינו אותו במטוסיהם, אירוע זה סימל את תום עידן שלטון הצוללות הגרמניות באוקיינוס האטלנטי. במקביל הותקן מד גובה APN-1 שהיה מסוג מכ"ם FMCW במטוסים אמריקאים.
* 1956: קו יצור ראשון של מכ"ם משטרתי למדידת מהירות מכוניות.
*בראשית שנות השישים רשויות חיזוי מזג אויר הצטיידו במכ"מי דופלר.

## יתרונות וחסרונות
להלן השוואה יחסית של שני סוגי מכ"מי CW ושניהם ביחס לאלטרנטיבה, מכ"ם פולסים:

הערות:
* המידע בטבלה הוא מידע יחסי בלבד, מאחר שמכ"ם CW שמחירו עשרות דולרים ומשקלו פחות מקילו, שונה ממכ"ם CW שמחירו מאות אלפי דולר ומשקלו טונות.
*יתרון נוסף של מכ"מי CW בשימושים צבאיים שצץ מבלי שהתכוונו אליו מלכתחילה, הוא ההפרעה שהם מייצרים לכל מערכות הל"א של הצד השני מאחר שמערכות אלו מתרכזות בקליטת הפולסים של המכ"מים בזירה (מכ"מי פולס הם מרבית הזירה הצבאית). במצב זה שידורי CW גורמים לפגיעה בביצועים של מערכות הל"א.

## שימושים
#### כללי
למכ"ם גל רציף שימושים צבאיים ואזרחיים כאחד. כללית מכ"ם CW לא מאופנן משמש בעיקר כגלאי תנועה ומד מהירות ובעיקר מול מטרה בודדת. מכ"ם FMCW משמשים בעיקר למדידת מרחק, גובה ומהירות.

### מכ"ם גל רציף בישראל
בישראל מפותחים ומיוצרים מכ"מי גל רציף מזה עשרות שנים במפעל אלתא שהוא למעשה בית המכ"ם של ישראל, בדרך כלל על פי דרישות לקוחותיה בעולם וחלקם לדרישות מערכת הביטחון, מכ"מים אלו נמצאים בשימוש זרועות האוויר, ים ויבשה בצה"ל. דוגמאות למכ"מי גל רציף מתוצרת ישראל הם:
* ELM-2114 מערכת מכ"ם ממוזערת
* ELM-2226 מערכת מכ"ם להגנת חופים.
* ELM-2112 מערכת התרעה טקטית למשימות מגוונות.

### שימושים צבאיים
* מערכות התראה אווירית המשולבות במערכות טילים.
* מערכות גילוי והתראה למיניהן, ראו דוגמאות למעלה.
* מערכות ביות לטילי נ"מ בביות חצי-אקטיבי. בביות חצי-אקטיבי הפלטפורמה המשגרת את טיל האוויר אוויר מאירה את המטרה באמצעות מכ"ם גל רציף שלה והטיל מתביית על הגל החוזר מהמטרה. דוגמה למערכות כאלו הם AIM-7 ספארו ומשפחת טילי Standard  והפלטפורמות המשגרות מגוונות, מוטסות, מושטות או קרקעיות.
* מכ"ם לרכישת מטרות, לדוגמה מכ"ם FMCW סובייטי מדגם Clam Shell המיועד להעביר מטרות מנמיכות טוס למערכת בקרת האש של סוללת SA-10, מכ"ם CW מדגם MIM-23 בסוללת טילי הוק.
* מכ"ם לחיפוש אווירי, ציון מטרות והכוונת מטוסי קרב. לדוגמה מכ"ם FMCW סובייטי מדגם Bar Lock למכ"ם זה פותחו שיפורים וגרסאות רבות בשנות שירותו הממושכות.
* מדי גובה המותקנים במטוסים (דוגמת F-14 טומקט ו-OV-1 מוהוק) ומל"טים.
* מדי גובה בטילים, (בעיקר טילים כנגד מטרות שטח: קרקע וספינות - שם יש יתרון לפגיעה במטרה בגובה נמוך).
* מדי גובה במלט"ים.
* חיישני קירבה. (בפגזים ובטילים).
* מעקב בזמן אמת אחר פגזי ארטילריה.


קובץ:76N6 Clam Shell FMCW acquisition radar-2.JPG|אנטנות מכ"ם FMCW מדגם Clam Shell סובייטי. בצילום נראים אנטנות שידור וקליטה נפרדות וביניהם משטח מתכתי לשיפור בידוד האנטנות ומניעת זליגת אות השידור לערוץ הקליטה
קובץ:Op een veldlocatie in de bondsrepubliek Duitsland staat links op een gecamoufleerde standaard de IFF-antenne en rechts de Continuous Wave Acquisition Radar (CWAR) (2157 029541).jpg|מכ"ם CW לרכישת מטרות בסוללת טילי הוק (MIM-23 Hawk), דור שני.
קובץ:P37 Bar Lock.jpg|מכ"ם סובייטי P37 המכונה Bar Lock. בגלל ממדיו, ניתן היה להרחיק את שתי האנטנות אחת מהשנייה, התקנה שמשפרת את הבידוד בין האנטנות ובכך את ביצועי המכ"ם.


### שימושים אזרחיים
* מכ"ם מזג אויר.
* בענפי ספורט ישנם יישומים רבים: מדידת מהירות המכוניות במרוצי מכוניות, אמצעי מדידת מהירות הכדור בגולף, כדורגל, כדוריד, טניס, בייסבול וכיוצ"ב, כמו גם בספורט חורף מדידת מהירות במסלולי מזחלות, בקפיצות סקי או בסקי במורד.
* מכ"ם משטרתי למדידת מהירות כלי רכב, לדוגמה ה"דבורה".
* מכ"ם לבקרת תעופה אווירית, בשדות תעופה וכו'.
* מכ"ם FMCW מוטס למדידת עובי השלג.
* מכ"ם לכלי רכב.
* מכליות נפט.
* חיישני אבטחה במתקנים חשובים.
* שימוש במכ"מי FMCW לצורכי רפואה נמצאים בתהליכי פיתוח והוכחה.
* שימושים ביישומים חודרי קיר וכמכ"ם חודר קרקע (GPR-Ground Penetrating Radar).
* מכ"ם FMCW בתדר גבוה משמש גם לבדיקת פגמים במוצרים ארוזים.


קובץ:Ssr coelpin.jpg|מכ"ם CW לבקרת תעופה אווירית בגרמניה.
קובץ:Distance Radar DR-1DHP 61 GHz Symeo.jpg|ממוזער|מכ"ם FMCW למדידת מרחק בתדר 61 גה"צ.

קובץ:Radar gun.jpg|ממוזער|שוטר צבאי בשימוש באקדח מכ"ם CW למדידת מהירות מכוניות


## ראו גם
* מכ"ם
* מכ"ם דופלר
* מכ"ם מזג האוויר
* אפקט דופלר

## לקריאה נוספת

* Introduction to RADAR Systems, Merrill I. Skolnik
* Instruments of Darkness The History of Electronic Warfare, 1939–1945, Alfred Price,


## קישורים חיצוניים
*  
* 
* הדגמות בווידאו (באנגלית):
** ELM-2112 ביוטיוב, Seagull, .

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:מכ"ם
קטגוריה:מכ"ם: מערכות קרקעיות