רחל סבוראי

שרה ושמואל סבוראי - הוריה של רחל|שמאל|ממוזער|250px
**רחל סבוראי** (15 באוגוסט 1926 – 25 באפריל 2016) הייתה לוחמת פלמ"ח. שותפה למסע הראשון לפטרה והישראלית היחידה שהלכה לסלע האדום וגם חזרה בחיים.

## ביוגרפיה
סבוראי נולדה ב-15 באוגוסט 1926 בקיבוץ עין חרוד לשמואל סבוראי (גולדזייגר) ולשרה לבית יצקר, בת שלישית למשפחה בת 5 ילדים.

שמה נבחר, בין היתר, על ידי אמה, שרה יצקר, כמחווה לרחל המשוררת, שהייתה חברתה של האם.

למדה בבית הספר בקיבוץ ויצאה במסגרת הלימודים לטיולים רבים בארץ.

ב-1944 התגייסה לפלמ"ח ושירתה שנתיים ברמת רחל. ב-1946 השתתפה בפיצוץ גשר אדם כחלק מפעולת ליל הגשרים. במלחמת העצמאות לחמה במסגרת הגדוד הרביעי של חטיבת הראל, בתור רובאית במחלקה קרבית.

לאחר המלחמה, חזרה לעין חרוד ובפילוג הקיבוצי ב-1952 הלכה אחרי יצחק טבנקין והצטרפה לעין חרוד מאוחד.

ב-1 במאי 1953 חברה למאיר הר-ציון (אותו הכירה מהקיבוץ) ויחד הלכו לפטרה במסע שהחל בבאר מנוחה ונמשך 4 ימים. סבוראי והר ציון היו הראשונים שהלכו לפטרה ולאחר שהתפרסם סיפור מסעם רצו רבים ללכת בעקבותיהם (והיו אף ששילמו על כך בחייהם).

ב-1963 עברה סבוראי מעין חרוד מאוחד לקיבוץ רביבים, שם חיה עד פטירתה ב-2016. בחייה עסקה בחקר המקרא והתנ"ך ואף הוציאה ב-2013 ספר על תוצאות מחקריה. בתקופת חייה בקיבוץ נקטה קו סוציאליסטי, דגלה בשותפות מלאה ובערכי הקיבוץ המשותף והתנגדה לתהליכי השינוי וההפרטה שעברה התנועה הקיבוצית.

בקיבוץ רביבים עבדה במטע (בעיקר בטיפול בעצים צעירים), בבתי הילדים (היא ראתה בגידול ובחינוך ילדים ערך חשוב ומרכזי) וברפת (בעיקר בטיפול בעגלות צעירות). כמו כן, בגיל 60, עבדה שנים אחדות במעון הילדים במצפה רמון. במסגרת עבודתה בבתי הילדים שקדה על פרויקט להרחבת המרחב הציבורי של הילדים ומתן אפשרות של חברות בין ילדי הקבוצות השונות.

בגיל 60 יצאה ללימודים באוניברסיטת בן-גוריון שם למדה תנ"ך, ספרות, קרמיקה וציור. המשיכה בלימודי התנ"ך ואף כתבה ופרסמה ספר בנושא. ספר מחקר זה מצטרף לפרסומים קודמים שלה ובהם: "עד סלע" – על החמישה שהלכו לפטרה ולא שבו; ספר השירים של רחל המשוררת; ועוד.

בשנות ה-90 ניהלו ראשי הממשלה באותה תקופה (יצחק רבין, שמעון פרס, בנימין נתניהו ואהוד ברק) שיחות עם סוריה להסדר ברמת הגולן וסבוראי, שהתנגדה לוויתור כלשהו על שטחים, הצטרפה ל"מועצה הציבורית למען הגולן" ופעלה רבות במסגרת התנועה הקיבוצית למען הרמה. במסגרת פעילותה תבעה מראשי התנועה ומראשי מפלגת העבודה מחויבות להתיישבות בגולן. גם לאחר מכן המשיכה לשמור על הקו הניצי בעד ארץ ישראל השלמה.

בשנותיה המאוחרות ברביבים הייתה סבוראי פעילה בפרויקטי הנצחה:
* חידוש המצבות ועדכון פרטי החללים של הנספים במאורעות תרפ"א (שחלק מהם היו בני משפחתה) הקבורים בבית הקברות טרומפלדור.
* העברת גופתה של שושנה בלובשטיין מבית הקברות גבעת שאול לבית הקברות כנרת, שם נקברה ליד אחותה, רחל המשוררת.
* טיפוח חדר ההנצחה לנרצחים בבית יצקר.
* טיפוח בית הקברות של הקיבוץ.

רחל סבוראי הייתה אישה עצמאית ובלתי שגרתית. היא ילדה שלושה ילדים, בן ושתי בנות, שאת זהות אבותיהם סירבה לחשוף, וגידלה אותם לבדה. אחת מבנותיה היא עורכת הדין מורן סבוראי. נקברה בבית הקברות של קיבוץ רביבים.

## מחיבוריה
* רחל סבוראי, **שלושה שחיברו – מבט חדש על יוצרי התנ"ך**, הוצאת "תמוז", 2012
* 

## לקריאה נוספת
* נסיה שפרן, **הסלע האדום – המסעות האסורים לפטרה**, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 2013
* מאיר הר-ציון, "**[[פרקי יומן (ספר)|פרקי יומן]]**", בעריכת נעמי פרנקל, הוצאת א. לוין אפשטיין, תל אביב, 1968; יומן צבאי, אל מרומי ה"סלע", עמ' 143–158

## קישורים חיצוניים

* 
* ד"ר משה גרנות התמודדות נועזת עם משימה בלתי אפשרית: רחל סבוראי כחוקרת תנ"ך", מגזין "יקום תרבות", דצמבר 2024
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* אורה ערמוני, הו, הסלע האדום, אתר הקיבוצים, 1 במאי 2003
* רחל סבוראי, באתר GENI
*  
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עין חרוד מאוחד: אישים
קטגוריה:הרפתקנים ישראלים
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:נשים ראשונות
קטגוריה:רביבים: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים ברביבים
קטגוריה:לוחמות הפלמ"ח
קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:חיילי חטיבת הראל במלחמת העצמאות
קטגוריה:משפחת סבוראי (גולדזייגר)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2016
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016