הקונגרס היהודי העולמי

**הקונגרס היהודי העולמי** (באנגלית: **World Jewish Congress**; בראשי תיבות: **WJC**) הוא ארגון יהודי בין-לאומי, שמורכב מקהילות וארגונים יהודים ברחבי העולם.
הקונגרס נוסד בשנת 1936 על מנת להבטיח את קיומו ואחדותו של העולם היהודי ולהבטיח את זכויותיהן ומעמדן של הקהילות היהודיות ברחבי העולם, לסייע להן בפיתוח החיים החברתיים והכלכליים היהודים, ולייצג את האיגודים היהודיים הארציים בפני הממשלות והגופים הבינלאומיים השונים.

החברות בקונגרס היהודי העולמי (להלן WJC) פתוחה לנציגי כל האיגודים והקהילות היהודיות, ללא קשר לאידאולוגיה, פוליטיקה או מערכת חברתית של הארצות שבהן הם חיים. מטה הארגון נמצא בניו-יורק ולארגון יש משרדים בבריסל, ירושלים, פריז, מוסקבה, בואנוס אייריס וז'נבה. ל-WJC יש מעמד מיוחד של יועץ במועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות.

## מטרות הקונגרס היהודי העולמי
* לחזק את הסולידריות בין הקהילות היהודיות ברחבי העולם, ולחזק את הקשרים בין הקהילות היהודיות והיהודים בתפוצות לבין מדינת ישראל מתוך הכרה במרכזיותה של מדינת ישראל בזהות היהודית העכשווית.
* להבטיח את זכויותיהם, מעמדם והאינטרסים של היהודים והקהילות היהודיות, ולהגן עליהם בכל מקום שבו מתכחשים להם, פוגעים בהם או מאיימים עליהם;
* לעודד ולסייע בפיתוח היצירתי של חיי חברה, חיי דת וחיי תרבות יהודיים בכל העולם, לתמוך בחינוך יהודי ובטיפוח ערכים יהודיים, ולהבטיח את המשך קיומה של המורשת היהודית ואת העברתה מדור לדור;
* לסייע לקהילות יהודיות בחיזוק זהותן היהודית ובהתמודדות עם בעיות פוליטיות, משפטיות, חברתיות, דתיות, תרבותיות או כלכליות;
* לייצג את הקהילות החברות ואת העם היהודי ולפעול בשמם מול ממשלות, רשויות ממשלתיות, ארגונים ורשויות בין-לאומיים ובין-ממשלתיים, ארגונים לא ממשלתיים, קבוצות בין-דתיות וגופים דתיים ואזרחיים אחרים;
* לשמר את זיכרון השואה ואת זכרם של מיליוני היהודים ואינספור הקהילות היהודיות שנמחקו בשואה, ולפעול למען הניצולים ובני משפחותיהם;
* להילחם באנטישמיות על כל צורותיה, ולהגביר את המודעות בקרב הציבור הרחב לסכנה הטמונה בהסתה לחוסר סובלנות, לדיכוי או לרדיפה על רקע דתי, גזעי או אתני;
* לעודד דיאלוג בין-דתי ולהשתתף בו; וכן
* לעודד ולקדם שוויון בין המינים ומעורבות של צעירים יהודים במנהיגות היהודית הקהילתית והארגונית.

## היסטוריה
הרעיון לכנס קונגרס יהודי עולמי המשיך רעיונות דומים שאפיינו גורמים יהודים-לאומיים בני כל המעמדות. כך יש לראות למשל את הקונגרס הציוני הראשון, כמו גם את המאמצים שנעשו ב-1909 לכינוס קונגרס יהודי עולמי לענייני הגירה.

במהלך מלחמת העולם הראשונה, על רקע הבעיות הקשות עימן התמודדו יהודים ברחבי אירופה ומחוצה לה, שבו ועלו רעיונות לכנס קונגרס יהודי עולמי אחרי המלחמה. בתום המלחמה הוקם ועד המשלחות היהודיות שכלל נציגי ארגונים יהודיים שונים על מנת לתבוע בוועידת ורסאי את זכויות היהודים בסדר העולמי החדש המתגבש.
ממוזער|נשיא הקונגרס היהודי העולמי סטיבן וייז נואם בפני האספה הכללית של הקונגרס. מונטריי, 1948
הצלחות ועד הצירים בוועידת השלום בוורסאי והתגברות האנטישמיות בעולם היו הרקע לגיבוש הרעיון של יצירת נציגות קבועה שתפעל למען הגנה על זכויות היהודים. אחד האישים שקידם את הרעיון היה ליאו מוצקין שהופיע ב-1923 בפני הוועד המנהל של הקונגרס היהודי האמריקאי והעלה את הצורך בקיום ועידה עולמית של יהודים שתדון במצבם של היהודים בארצות השונות ובמציאת דרכים יעילות להגנה על זכויות היהודים. ועידות שכללו נציגים מקהילות יהודיות כונסו בלונדון ב-1926 ובציריך ב-1927, בראשות מוצקין וראשי הקונגרס היהודי האמריקאי יוליאן מאק וסטפאן וייז. על אף שלוועידה בציריך הגיעו נציגים מ-13 ארצות ומ-43 ארגונים, לא השתתפו במפגשים אלה נציגים מהקהילות החשובות והגדולות כמו בריטניה, הולנד וצרפת והוועד היהודי האמריקאי. הוועידה המכינה לקונגרס היהודי העולמי התכנסה באוגוסט 1932 בז'נבה בראשותו של נחום גולדמן. מניפסט שהוצא לקראת הקמתו של הקונגרס קרא לעם היהודי להתאחד כדי שיוכל לפעול בכוחותיו הוא, ובסיוע הכוחות הנאורים בעולם כנגד הרעל האנטישמי. כמו כן הודגש כי הגוף שיוקם אינו אמור לפגוע בארגונים יהודיים קיימים, אלא לחזק אותם. המניפסט הדגיש כי "הארגון החדש יהיה מבוסס על הרעיון שהעם היהודי הוא ישות לאומית שיש לה את הסמכות ואת המחויבות לעסוק בבעיות המשפיעות על העם היהודי". לאחר עליית הנאצים לשלטון בגרמניה ב-1933 גברו הקולות להקמת הקונגרס.

### ייסוד הקונגרס היהודי העולמי ופעילות נגד גרמניה הנאצית
ההתכנסות הראשונה של הקונגרס נערכה בחודש אוגוסט 1936 בז'נבה והשתתפו בה 230 צירים מ-32 מדינות. הכוונה לקיים את הקונגרס כגוף דמוקרטי מומשה בארצות הברית ה-52 הצירים לקונגרס נבחרו בוועידה שנערכה ביוני בהשתתפות 1000 נציגים מ-99 קהילות מ-32 מהמדינות בארצות הברית. הקונגרס הצהיר שמטרתו היא ליצור כח פוליטי שיבטיח את המשך קיומו של העם היהודי כולל הקמת מדינה יהודית. יוליאן מאק נבחר כנשיא הכבוד של הקונגרס, סטיבן וייז נבחר לנשיא הקונגרס ונחום גולדמן כיו"ר הוועד המנהל. ההצהרה הראשונה שפרסם הקונגרס הייתה פניה לממשלת בריטניה בדרישה שתאפשר לפליטים יהודים להגיע לפלשתינה.

פעולותיו הראשונות של הקונגרס היו המאמצים לארגן לובי בחבר הלאומים, שהיה מחויב כביכול להגן על זכויות המיעוטים, כנגד האנטישמיות המתגברת והניסיונות לפגוע במעמד היהודים בעיקר במזרח אירופה. נחום גולדמן ששימש גם כנציג הקונגרס ליד חבר-הלאומים פנה לארגון הבין-לאומי בדרישה להבטיח את הארכת תחולתו של הסכם המיעוטים בשלזיה העלית ובכך למנוע מלהחיל שם את החוקים האנטי-יהודיים שחוקקו הנאצים. ב-1938 כאשר חוקקה ממשלת אוקטוין גוגה ברומניה חוקים נגד היהודים, התלונן גולדמן לחבר-הלאומים על הפרת הסכם המיעוטים. הוקעת צעדיה של רומניה בארגון הבין-לאומי תרמה לנפילת ממשלת גוגה ב-10 בפברואר 1938.

הניסיון לארגן חרם בין-לאומי כנגד סחורות מגרמניה הנאצית נחל כישלון צורב, כאשר המדינות הדמוקרטיות, ואפילו הנהגות היהודים בגרמניה ובארצות הברית לא הכירו באיום שטמון במשטר הנאצי. גם הניסיונות שעשה ה-WJC לאחר ליל הבדולח לשכנע את ארצות הברית ומדינות אחרות לפתוח את שעריהן לפליטים היהודים לא הביאו כמעט לתוצאות, כפי שהוכיח הכישלון של ועידת אוויאן ב-1938.

### תקופת השואה
ממוזער|בוועידת החירום של הקונגרס היהודי העולמי באטלנטיק סיטי, 1944. על הבימה סטיבן וייז ונחום גולדמן מייסדי הארגון.
עם פרוץ המלחמה עבר מטה WJC מפריז לז'נבה, וב-1940 לניו יורק. משרד מיוחד הוקם בלונדון כדי לשמור על קשר עם היהודים באירופה הכבושה על ידי גרמניה הנאצית. ממשרדים אלו התקיימה פעילות במטרה להביא לידיעת העולם את זוועות מעשי הנאצים בתקווה להשפיע על דעת הקהל העולמית ובכך להציל יהודים רבים ככל האפשר. עיקר המאמץ התרכז בניסיון להשיג אשרות חירום לאנשי שם יהודים. כדי להוציאם מאירופה. עד 1942 הידיעות על המתרחש באירופה היו מפוזרות ולא זכו לאימון רב. ב-8 באוגוסט 1942 נציג ה-WJC בז'נבה גרהארט ריגנר העביר לבעלות הברית ידיעות מהימנות על מהלך הפתרון הסופי בשטחי השלטון הנאצי. סטיפן וייז וה WJC עשו ניסיון להציג את המידע לציבור הרחב אך ללא הצלחה יתרה. משרד החוץ הבריטי ומחלקת המדינה של ארצות הברית, שמשיקוליהן הפוליטיים רצו להימנע מכל קישור בינם לבין גורל היהודים, העדיפו להתעלם מן המידע. על אף הקשרים האישיים הטובים שהיו בין סטיבן וייז ופרנקלין ד. רוזוולט נמנע הנשיא מכל פעולה לשינוי מדיניות ההגירה של ארצות הברית כך שתתאפשר כניסת פליטים יהודים לגבולותיה. ביטוי מובהק לכך היה כישלון ועידת ברמודה באפריל 1943 שבתגובה לה פרסם ה-WJC הודעה ש"מה שמונע באמת הושטת עזרה ליהודים באירופה על ידי האומות, הוא לא החשש מסכנה שיש בתוכנית כזו אלא פשוט חוסר רצון להיתקל בבעיות בגללה"

המנהיגות היהודית בראשות וייז וגולדמן העדיפה להמשיך לפעול מאחורי הקלעים, בגלל החשש מהתגברות האנטישמיות בארצות הברית. פעילות "קבוצת ברגסון" בראשות הלל קוק, שיצאה במסע תעמולה גלוי ואפקטיבי כדי להשפיע על דעת הקהל ולהביא את מקבלי ההחלטות לפעול להפסקת טבח היהודים ולקבלת פליטים יהודים, אתגרה את הנהגת ה-WJC שערך ביולי 1942 ובמרץ 1943 עצרות המוניות בניו יורק. בינואר 1944 הורה רוזוולט על הקמת מועצה לפליטים שמטרתה הוגדרה כ"הצלת קורבנות הדיכוי של האויב הנתונים בסכנת מוות מיידית" פעולותיה של מועצה זו, וגם הניסיונות של ה-WJC להיעזר בצלב האדום כדי להעביר חבילות מזון ליהודים באירופה כמעט ולא הניבו תוצאות. פניה נואשת של מחלקת ההצלה של ה-WJC ב-9 באוגוסט 1944 למחלקת המדינה בבקשה להפציץ את תאי הגאזים באושוויץ נדחתה על הסף. בזכרונותיו, תיאר נחום גולדמן את הפעולות שנעשו בתקופת השואה כך:

"פרשה עגומה ומדכדכת, רצופה אכזבות וכישלונות... כל הפעולות האלה היו כטיפה בים ולא היה בהן כדי להביא להישג של ממש. באשמה זו נושאים כולנו - כל אלה שנמנו אז עם ראשי המדברים בשם העם היהודי, מי פחות ומי יותר, ואינני מוציא עצמי מכלל זה"

### שיקום ופיצויים
תוכניות ראשונות של WJC לשיקום העם היהודי ובדרכים לפיצויו הועלו כבר בנובמבר 1944 בוועידה שהתקיימה באטלנטיק סיטי. בוועידה הוחלט לדרוש מגרמניה לאחר המלחמה לפצות את היהודים שנרדפו על ידה ולהשתמש ברכוש יהודי שנשדד לשיקום יהודים. עם סיום המלחמה השתתף הקונגרס היהודי העולמי בפעולות לשיקום הקהילות היהודיות, בסיוע לעקורים ולניצולי השואה ובתביעה להענשת המנהיגות הנאצית על פשעי מלחמה ופשעים כנגד האנושות. ה-WJC לקח חלק פעיל במיוחד בהתווית העקרונות המנחים למשפטי נירנברג ולהצגת העדויות במשפטים.

ב-1949 ה קונגרס היהודי העולמי פנה לגרמניה בקריאה לקבל את האחריות ואת המחויבות על הפשעים שנעשו על ידי העם הגרמני לעם היהודי תחת השלטון הנאצי. ב-1950 ה-WJC פתח בפרנקפורט משרד קישור למעקב אחר ההתפתחויות בנושא. ב-1951 בעקבות בקשתה של ממשלת ישראל הקים נחום גולדמן נשיא הקונגרס את ועדת התביעות. בעקבות הקמת ועדת התביעות הודיע קנצלר גרמניה, קונראד אדנאאור שגרמניה מקבלת על עצמה את האחריות המוסרית ואת חובתה לפיצוי חומרי לעם היהודי וכי היא תיכנס למשא ומתן על כך עם נציגות משותפת של העם היהודי ומדינת ישראל. ב-10 בספטמבר 1952 חתמה ועדת התביעות בראשותו של נחום גולדמן על הסכם עם ממשלת גרמניה שבו שני סעיפום:

# יוחק חוק לפיצוי קורבנות הנאצים באופן ישיר על ידי שיפוי והחזרה של רכוש שנגזל כתוצאה מרדיפות הנאצים.
# ממשלת גרמניה תעביר לוועדת התביעות סך 450 מארק גרמני לצורכי טיפול, שיקום ויישוב מחדש של קורבנות רדיפות הנאצים.

הסכם דומה נחתם גם מול מדינת ישראל.

ועדת התביעות המשיכה במעקב ובליווי מתמיד של ביצוע ההסכמים. הוועדה דיווחה על כ-278,000 ניצולי שואה שקיבלו פנסיות מממשלת גרמניה. הסכום הכולל של השילומים שהועברו לוועדת התביעות בעקבות ההסכמים הוא כ-60 מיליארד דולר. ב-1992 הקים הקונגרס היהודי את "ארגון ההשבה היהודי העולמי - World Jewish Restitution Organization (WJRO), במטרה שינהל משא ומתן עם הממשלות על השבת רכוש של העם היהודי שנשדד בשואה. הכספים נועדו להבטיח את שימור הפעילות התרבותית והחינוכית היהודית באותן ארצות. ה-WJC מקיים תמיכה בפעולות אלה בפולין, גרמניה והונגריה.

בשנות ה-1980–1990 ניהל WJC משא ומתן עם ממשלות באירופה במגמה להביא להחזרת רכוש יהודי שנשדד בשואה. תהליכים משפטיים נוהלו כנגד בנקים בשווייץ והחזרת פיקדונות של יהודים שנספו בשואה. כמו כן נערכו פעולות לאיתור אוצרות אומנות של יהודים שנשדדו בשואה.

### הקונגרס היהודי העולמי ומדינת ישראל
מאז ייסודו תמך ה-WJC בתנועה הציונית וראה בהקמת בית לאומי לעם היהודי את אחת ממטרותיו. ב-1946 הציג הקונגרס היהודי לוועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל מזכר המצהיר שהקונגרס רואה בהקמת בית לאומי עצמאי ליהודים, שיוכר כקהיליה (commonwealth) יהודית, בפלשתינה, את התקווה היחידה להחייאת החיים והתרבות של העם היהודי. ה-WJC הפעיל את אנשיו בשכנוע חברות האו"ם להצביע למען ההחלטה על הקמת מדינה יהודית וביום הכרזת מדינת ישראל ב-15 במאי 1948 הכריז הוועד המנהל של הקונגרס היהודי העולמי על הסולידריות של יהדות העולם עם מדינת ישראל.
ממוזער|הבימה בכינוס השישי של הקונגרס היהודי העולמי שנערך בירושלים. הנואם: נשיא הקונגרס נחום גולדמן. ראשון מימין: ראש ממשלת ישראל יצחק רבין
כדי להדגיש את הסולידריות של ה-WJC עם מדינת ישראל התקיימה אספת המליאה השישית שלו ב-1975 בירושלים, ומאז התקיימו בירושלים כל אסיפות המליאה, פרט לאחת. כמו כן הושג הסכם של שיתוף פעולה עם ההסתדרות הציונית העולמית.

### הקונגרס היהודי העולמי ויהדות ברית המועצות
הקונגרס העולמי היהודי השתדל מאז היווסדו לשמור על נייטרליות במאבק הבין-גושי ולנקוט באסטרטגיה מדינית זהירה כלפי הרדיפות השלטון הסובייטי כנגד הדת והתרבות היהודית. לאחר מות סטלין הפכה מדיניותו לאסרטיבית יותר. ב-1956 העביר ה-WJC מזכר למנהיגי ברית המועצות ניקולאי בולגאנין וניקיטה חרושצ'וב בדבר מצב היהודים בברית המועצות ובארצות הקומוניסטיות האחרות. בשנה שאחריה יצא הוועד המנהל של הקונגרס היהודי בקריאה פומבית לקמפיין בינלאומי למען הזכויות הדתיות והתרבותיות של היהודים בברית המועצות ולמען איחוד משפחות של היהודים שהופרדו בגלל המלחמה הקרה. חידוש הקשר עם הקהילות שמאחורי מסך הברזל החל ב-1947 עם הקמתה של הקהילה היהודית בהונגריה.

ב-1960 נערכה בפריז ועידה בינלאומית למען יהדות ברית המועצות שכונסה על ידי הקונגרס היהודי העולמי בראשות נחום גולדמן. ב-1971 התכנסה בבריסל הוועידה העולמית הראשונה של קהילות יהודיות בברית המועצות בחסות הקונגרס היהודי העולמי. הוועידה השנייה למען יהדות ברית המועצות שנערכה בבריסל ב-1976 יצאה בקריאה "לברית המועצות לקיים את הצהרת הלסינקי על זכויות האדם, לכבד את החוקה שלה עצמה ולהכיר בזכותם של יהודי ברית המועצות להתאחד עם אחיהם בארץ ישראל המולדת היהודית ההיסטורית". בהשראת הסיסמה "שלח את עמי" נוצרה תנועה למען יהדות ברית המועצות שזכתה לפרסום רב, הביאה למעורבות של אישי ציבור ומפורסמים ולתמיכה ציבורית נרחבת בארצות המערב. התנועה קראה לאפשר ליהודי ברית המועצות זכויות אדם יסודיות כמו חופש ההגירה, חופש הדת, החופש ללמוד בשפת עמם, ולחיות על פי תרבותם ומורשתם.

הקונגרס היהודי העולמי המשיך להיות מעורב במאבק למען חופש ההגירה של יהודי ברית המועצות עד שנות ה-1990.

### הקונגרס היהודי העולמי בשנות ה-1980–2020
ממוזער|משרדי הקונגרס היהודי העולמי בירושלים
נושאים מרכזיים שבהם פעל הקונגרס היהודי העולמי בשנים אלה:

# סיוע לשיקום ולחידוש הפעילות של קהילות יהודיות בארצות שהיו תחת שלטון קומוניסטי.
# מהלכים דיפלומטיים ומשפטיים כנגד ארגונים, מדינות במטרה להשיב רכוש יהודי שנשדד בשואה. ביניהם, כנגד בנקים בשווייץ המחזיקים בפיקדונות של נספים בשואה.
#פניה לאו"ם בעניין רכוש הפליטים היהודים מארצות ערב.
#המשך הדיאלוג בין יהדות לנצרות באמצעות מגעים שוטפים עם הוותיקן מאז 1945.
#קידום דיאלוג בין יהדות לאסלאם באמצעות מגעים עם מנהיגי דת מוסלמיים בולטים.
בשנים 2004–2007 התמודד הקונגרס היהודי העולמי עם שערורייה פומבית שפרצה סביב האשמות באי סדרים כספיים. בכירים בהנהלת הקונגרס לא עמדו אמנם בפני משפט פלילי, אך ההאשמות הביאו לשינויים פרסונליים ולרפורמות בניהול הכספי של הארגון.

### הקונגרס היהודי העולמי במהלך מלחמת חרבות ברזל

ההקונגרס היהודי העולמי היה שחקן בולט בפעילות הדיפלומטית, הציבורית והקהילתית של הקהילה היהודית הבינלאומית מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל. פעילותו של הארגון כללה הצהרות ציבוריות ודיפלומטיה מול מוסדות בין-לאומיים, כולל האו"ם. למשל, בחודש נובמבר 2024 הקונגרס היהודי העולמי קרא למועצת הביטחון של האו"ם להכיר באחריותו של חמאס למשבר הנוכחי ובירך על החלטת ארצות הברית להטיל וטו על ההצעה החד צדדית של המועצה להפסקת לחימה מיידית ובלתי מותנית, שלא כללה דרישה לשחרור החטופים ולא התייחסה למתקפות הטרור של חמאס ב־7 באוקטובר.

בעקבות טבח שבעה באוקטובר בישראל 2023, טען הקונגרס היהודי העולמי כי ערכים בוויקיפדיה באנגלית מגלים דפוס של נטייה אנטישמית ואנטי-ישראלית.
כדי להמחיש את משמעות הדברים לציבור הרחב, התערוכה "היסטוריה מניפולטיבית" של שלומית אהרוני ליר בתמיכת הקונגרס היהודי העולמי, הציגה צילומי מסך של ערכי ויקיפדיה בשפה האנגלית זה לצד זה, באופן שמבהיר כיצד שונו ערכים היסטוריים מרכזיים על ישראל, תוך חשיפה של השמטות, תוספות והטיות אשר פוגעות בערך הנייטרליות עליו מושתת ויקיפדיה ומעוותות את האמת.

## הנהגה
### נשיאי הקונגרס
* 1936–1943 – ג'וליאן מק
* 1944–1949 – סטיבן שמואל וייז
* 1949–1977 – נחום גולדמן
* 1977–1979 – פיליפ קלוצניק
* 1979–2007 – אדגר ברונפמן
* 2007–הווה – רון לאודר

### רשימת הקהילות והארגונים החברים בקונגרס היהודי העולמי
#### קהילות חברות
* **[[יהדות אוזבקיסטן|אוזבקיסטן]]:** הקהילה היהודית של אוזבקיסטן
* **[[יהדות אוסטריה|אוסטריה]]:** האגודה הפדרלית של הקהילות הדתיות היהודיות באוסטריה
* **[[יהדות אוסטרליה|אוסטרליה]]:** המועצה המבצעת של יהדות אוסטרליה
* **[[יהדות אוקראינה|אוקראינה]]:** הקונפדרציה היהודית של אוקראינה
* **[[יהדות אורוגוואי|אורוגוואי]]:** הוועד המרכזי הישראלי של אורוגוואי
* **[[יהדות אזרבייג'ן|אזרבייג'ן]]:** הקהילה היהודית של אזרבייג'ן
* **[[יהדות איטליה|איטליה]]:** איגוד הקהילות היהודיות של איטליה
* **[[יהדות אירלנד|אירלנד]]:** המועצה הייצוגית היהודית של אירלנד
* **[[יהדות אל סלוודור|אל סלוודור]]:** 
* **[[יהדות אסטוניה|אסטוניה]]:** הקהילה היהודית של אסטוניה
* **[[יהדות אפריקה|אפריקה]]:** הקהילה היהודית של אפריקה
* **[[יהדות אקוודור|אקוודור]]:** האגודה הישראלית של קיטו
* **[[יהדות ארגנטינה|ארגנטינה]]:** הנציגות של איגודים יהודים ארגנטינאים
* **[[יהדות ארובה|ארובה]]:** הקהילה הישראלית בית ישראל
* **[[יהדות ארמניה|ארמניה]]:** הקהילה היהודית בארמניה
* **[[יהדות ארצות הברית|ארצות הברית]]:** המדור האמריקאי של הקונגרס היהודי העולמי
* **[[יהדות בוטסואנה|בוטסואנה]]:** הקהילה היהודית של בוטסואנה
* **[[יהדות בוכרה|בוכרה]]:** הקהילה היהודית של בוכרה
* **[[יהדות בולגריה|בולגריה]]:** שלום – אגודת היהודים בבולגריה
* **[[יהדות בוליביה|בוליביה]]:** הקהילה היהודית של בוליביה
* **[[יהדות בוסניה והרצגובינה|בוסניה והרצגובינה]]:** הקהילה היהודית של בוסניה והרצגובינה
* **[[יהדות בלארוס|בלארוס]]:** איגוד האגודות הציבוריות והקהילות של יהודי בלרוס
* **[[יהדות בלגיה|בלגיה]]:** 
* **[[יהדות ברבדוס|ברבדוס]]:** 
* **[[יהדות ברזיל|ברזיל]]:** הקונפדרציה היהודית של ברזיל
* **[[יהדות בריטניה|בריטניה]]:** ועד שליחי הקהילות
* **[[יהדות גאורגיה|גאורגיה]]:** הקהילה היהודית של גאורגיה
* **[[יהדות גואטמלה|גואטמלה]]:** הקהילה היהודית של גואטמלה
* **[[יהדות גיברלטר|גיברלטר]]:** מועצת המנהלים של הקהילה היהודית של גיברלטר
* **[[יהדות ג'מייקה|ג'מייקה]]:** הקהילה המאוחדת של בני ישראל
* **[[יהדות גרמניה|גרמניה]]:** המועצה המרכזית של יהודי גרמניה
* **[[יהדות דנמרק|דנמרק]]:** הקהילה העברית של דנמרק
* **[[יהדות דרום אפריקה|דרום אפריקה]]:** 
* **[[יהדות האיים הקריביים|האיים הקריביים]]:** המרכז הישראלי של הרפובליקה הדומיניקנית
* **[[יהדות הודו|הודו]]:** מועצת יהדות הודו
* **[[יהדות הולנד|הולנד]]:** עדה הולנדית-ישראלית
* **[[יהדות הונגריה|הונגריה]]:** איגוד הקהילות הדתיות היהודיות בהונגריה
* **[[יהדות הונג קונג|הונג קונג]]:** מרכז הקהילה היהודית
* **[[יהדות הונדורס|הונדורס]]:** הקהילה העברית של טגוסיגלפה
* **[[יהדות הפיליפינים|הפיליפינים]]:** האגודה היהודית של הפיליפינים
* **[[יהדות ונצואלה|ונצואלה]]:** קונפדרציה של האגודות הישראליות של ונצואלה
* **[[יהדות זימבבואה|זימבבואה]]:** מועצת הסגנים היהודית של זימבבואה
* **[[יהדות זמביה|זמביה]]:** המועצה ליהדות זמביה
* **[[יהדות טג'יקיסטן|טג'יקיסטן]]:** הקהילה היהודית של טג'יקיסטן
* **[[יהדות טורקיה|טורקיה]]:** הקהילה היהודית של טורקיה
* **[[יהדות בוכרה|טורקמניסטן]]:** הקהילה היהודית של טורקמניסטן
* **[[יהדות יוון|יוון]]:** המועצה המרכזית של הקהילות היהודיות ביוון
* **[[יהדות יפן|יפן]]:** הקהילה היהודית של יפן
* **[[יהדות ישראל|ישראל]]:** הקונגרס היהודי העולמי – ישראל
* **[[לוקסמבורג#יהדות לוקסמבורג|לוקסמבורג]]:** הקונסיסטוריה הישראלית של לוקסמבורג
* **[[יהדות לטביה|לטביה]]:** מועצת הקהילות היהודיות של לטביה
* **[[יהודי ליטא|ליטא]]:** קהילת יהודי ליטא
* **[[יהדות לסוטו|לסוטו]]:** הקהילה היהודית של לסוטו
* **[[יהדות מצרים|מצרים]]:** הקהילה היהודית של קהיר
* **[[יהדות נורווגיה|נורווגיה]]:** קהילת נורווגיה
* **[[יהדות מאוריציוס|מאוריציוס]]:** הקהילה העברית במאוריציוס
* **[[יהדות מוזמביק|מוזמביק]]:** הקהילה היהודית של מוזמביק
* **[[יהדות מולדובה|מולדובה]]:** איגוד הקהילות והארגונים היהודיים של מולדובה
* **[[יהדות מונגוליה|מונגוליה]]:** הקהילה היהודית של מונגוליה
* **[[יהדות מונטנגרו|מונטנגרו]]:** הקהילה היהודית של מונטנגרו
* **[[יהדות מונקו|מונקו]]:** אגודת הקהילה היהודית של מונקו
* **[[יהדות מיאנמר|מיאנמר]]:** הקהילה היהודית של מיאנמר
* **[[יהדות מלטה|מלטה]]:** הקהילה היהודית של מלטה
* **[[יהדות מקדוניה|מקדוניה]]:** הקהילה היהודית ברפובליקה של מקדוניה
* **[[יהדות מקסיקו|מקסיקו]]:** הוועד המרכזי של הקהילה היהודית של מקסיקו
* **[[יהדות מרוקו|מרוקו]]:** מועצת הקהילות היהודיות של מרוקו
* **[[יהדות מרטיניק|מרטיניק]]:** אגודת הקהילה היהודית של מרטיניק
* **[[יהדות ניו זילנד|ניו זילנד]]:** המועצה היהודית של ניו זילנד
* **[[יהדות ניקרגואה|ניקרגואה]]:** הקהילה הישראלית של ניקרגואה
* **[[יהדות סינגפור|סינגפור]]:** ועדת הרווחה היהודית
* **[[יהדות סלובניה|סלובניה]]:** הקהילה היהודית של סלובניה
* **[[יהדות סלובקיה|סלובקיה]]:** הפדרציה של הקהילות היהודיות בסלובקיה
* **[[יהדות ספרד|ספרד]]:** הפדרציה של הקהילות היהודיות של ספרד
* **[[יהדות סרביה|סרביה]]:** הפדרציה של הקהילות היהודיות בסרביה
* **[[יהדות פולין|פולין]]:** ועדת התיאום של הארגונים היהודיים בפולין
* **[[יהדות פורטוגל|פורטוגל]]:** הקהילה הישראלית של ליסבון
* **[[יהדות פינלנד|פינלנד]]:** המועצה המרכזית של הקהילות היהודיות בפינלנד
* **[[יהדות פנמה|פנמה]]:** מועצת הקהילה העברית המרכזית של פנמה
* **[[יהדות פרגוואי|פרגוואי]]:** הוועדה הנציגה הישראלית של פרגוואי
* **[[יהדות פרו|פרו]]:** האגודה היהודית של פרו
* **[[יהדות צ'ילה|צ'ילה]]:** הקהילה היהודית של צ'ילה
* **[[יהדות צ'כיה|צ'כיה]]:** הפדרציה של הקהילות היהודיות בצ'כיה
* **[[יהדות צרפת|צרפת]]:** המועצה הנציגה של המוסדות היהודיים של צרפת
* **[[יהדות קובה|קובה]]:** הקהילה העברית של קובה
* **[[יהדות קולומביה|קולומביה]]:** קונפדרציה של הקהילות היהודיות של קולומביה
* **[[יהדות קוסטה ריקה|קוסטה ריקה]]:** המרכז הישראלי הציוני
* **[[יהדות קזחסטן|קזחסטן]]:** הקונגרס היהודי של קזחסטן
* **[[יהדות קירגיזסטן|קירגיזסטן]]:** הקהילה היהודית של קירגיזסטן
* **[[יהדות קנדה|קנדה]]:** המרכז לענייני ישראל ויהדות
* **[[יהדות קניה|קניה]]:** הקהילה העברית בניירובי
* **[[יהדות קפריסין|קפריסין]]:** הקהילה היהודית של קפריסין
* **[[יהדות קרואטיה|קרואטיה]]:** תיאום עיריות יהודיות ברפובליקה של קרואטיה
* **[[יהדות רומניה|רומניה]]:** פדרציית הקהילות היהודיות של רומניה
* **[[יהדות רוסיה|רוסיה]]:** הקונגרס היהודי-רוסי
* **[[יהדות שוודיה|שוודיה]]:** המועצה הרשמית של קהילות יהודי שוודיה
* **[[יהדות שווייץ|שווייץ]]:** הפדרציה השווייצרית של קהילות ישראל
* **[[יהדות תאילנד|תאילנד]]:** האגודה היהודית של תאילנד
* **[[יהדות תוניסיה|תוניסיה]]:** הקהילה היהודית של תוניסיה

#### ארגונים חברים
* אורט
* בני ברית
* האיגוד העולמי ליהדות מתקדמת
* הארגון הבינלאומי של עורכי דין ומשפטנים יהודים
* ההתאחדות העולמית של הסטודנטים היהודים
* ההסתדרות הציונית העולמית
* הוועדה היהודית הבינלאומית להתייעצויות בין-דתיות
* הליגה נגד השמצה
* הלל
* המועצה הבינלאומית של נשים יהודיות
* הסוכנות היהודית
* הקונגרס היהודי האפריקאי
* ויצו
* ועידת רבני אירופה
* מזרחי
* מכבי

## ראו גם
* 
* הוועדה הבינלאומית לתביעות ביטוח מתקופת השואה
* המועצה הישראלית ליחסי חוץ
* הסכם השילומים
* הקונגרס היהודי האירופי
* ועידת התביעות
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 

* מטרות הקונגרס היהודי העולמי באתר הרשמי
* הארכיון הציוני המרכזי – הארכיון הרשמי של מוסדות התנועה הציונית, ביניהן הקונגרס היהודי העולמי
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארגונים יהודיים
קטגוריה:השואה
קטגוריה:ציונות
קטגוריה:יהדות ברית המועצות