זכרונות לבית דוד

**זכרונות לבית דוד - קובץ ספורים מדברי ימי ישראל** הם סדרת ספרים מאת אברהם שלום פרידברג, המגוללים את סיפורה של משפחה יהודית דמיונית מבית דוד, החל מגלות בבל ועד לראשית תקופת ההשכלה. הספרים כוללים סיפורים קצרים פסבדו-אוטוביוגרפיים, דברי זיכרון של אבות המשפחה לדורותיהם, הסוקרים תקופות היסטוריות שונות בחיי עם ישראל. הספר היה פופולרי במשך דורות בקרב צעירים יהודים בגולה ובארץ ישראל, ושימש כספר יסוד בספרות הנוער העברית.

## חיבור הספר ומגמתו
"זכרונות לבית דוד" חובר בעקבות "מסתורי היהודים" (Geheimnisse der Juden) שנכתב בין השנים 1856–1857 בגרמנית על ידי המלומד צבי הרמן רקנדורף, כשילוב של הרצאה היסטורית עם סיפור בדיוני. פרידברג תרגם ועיבד לעברית חלק מהסיפורים, תוך תיקונים ושינויים בהתאם לאמת ההיסטורית ובמבע של שירה ורגש, ורוב הסיפורים שבקובץ הם סיפורים מקוריים ילידי רוחו. פרידברג ייעד את הספר לחכמי לב, אלא שההוצאה לאור הוציאה אותו כספר לבני הנעורים.  

הספר מביא את דברי זכרונות זרובבל בן שאלתיאל וצאצאיו, ומשבץ בשרשרת הדורות אישים ידועים כהלל הזקן, מלכים יהודים של ממלכות יהודיות קדומות בחצי האי ערב כח'יבר וחמיר, ודון יצחק אברבנאל. הרעיון המרכזי של הספר הוא שנצח ישראל לא ישקר.

פרקי ‘זכרונות לבית דוד’, שיצאו תחילה בסדרת חוברות שבועית (תרנ“ג - תרנ”ד) ואחר־כך בארבעה כרכים, נחשבו עם הופעתם למאורע ספרותי. הספר הופיע בפתחה של תקופת התחייה, אלפי החוברות עברו מיד ליד בתחום המושב; עלילותיהן המרתקות ובשורת נצח־ישראל המקופלת בהן הלהיבו את הדמיון והציתו את הניצוץ הלאומי. הספר יצא לאור במהדורות רבות, ותורגם לרוסית, יידיש, ערבית, ופרסית.

בשנת 1896 אלחנן ליב לוינסקי הקדיש ל’זכרונות לבית דוד' סדרת פיליטונים ב"המליץ", בה ניתח את הסיפורים, שלדבריו ”מלאים יופי וחן נעים ומביעים רוח העם וחייו הפנימיים בימים ההם, ושפתו צחה וזכה ומלאה לשד ורוח ונוחה ונעימה וקלה".

כתב אוריאל אופק: "ב’זכרונות לבית דוד' נתגלה פרידברג כיוצר בשל, עתיר דמיון וידע, וגם סגנונו הלך והשתחרר מכבלי המליציוּת. כל סיפור סוקר תקופה היסטורית בחיי העם – אירועים ומסורות, מנהגים ותיאורי הווי, יחסים עם נוכרים וידידים, תיאורי נופים ויישובים, וכן גלריה ססגונית של עשרות דמויות בשר־ודם – ראשי־גולה ושרי־צבא, מלכים ופילוֹסוֹפים, גדולי תורה ופשוטי־עם; כל אלה תוארו בחיבה רבה, תוך הקפדה על הדיוק ההיסטורי... בכל סיפור וסיפור השתדל פרידברג להעלות על נס את ייחודו של עם ישראל – הדת במובנה האנושי, ערכי המוסר, הזיקה בין חלקי העם, הגאווה הלאומית".

הספר עובד במהלך הדורות על ידי מעבדים שונים, ביניהם אברהם אריה עקביא, לסיפורים נאים ושוטפים, ועל ידי אשר ברש ושלמה זלמן אריאל למהדורה מעודכנת הקרובה ברוחה למהדורה המקורית.

## רשימת הסיפורים

## לקריאה נוספת

* אלחנן ליב לוינסקי, **זכרונות לבית דוד (מעין ביקורת)**, המליץ, שנה ל"ו (תרנ"ו - 1896), גליונות 98, 101, 106, 111.
* אוריאל אופק, **ספרות הילדים העברית - ההתחלה**, ע' 170-163, מפעלים אוניברסיטאיים להוצאה לאור, 1979.
* י. ראחלין, **שני מכתבים (על "זכרונות לבית דוד"**), הצפירה, שנה כ"ג (תרנ"ו - 1896), גליונות 46, 52. ותשובה מאת א"ש פרידברג בגיליון 53.
* א. שפירא, מכתב כ"ה (ביקורת על "זכרונות לבית דוד"), **"ספר הזכרונות**" לפרידברג, חלק ראשון, ע' 146-142.
* ז. מיימון, **אברהם-שלום פרידברג (הר-שלום)**, התורן, חוברת ד, שנה תשיעית (סיון תרפ"ב), ע' 95-91.

## קישורים חיצוניים

### מהדורות של "זכרונות לבית דוד"

* קטעים מהספר בדף היוצר של פרידברג בפרויקט בן-יהודה
* זכרונות לבית דוד, כרך א, באתר הספרייה הלאומית
* זכרונות לבית דוד, כרך ב, באתר הספרייה הלאומית של פולין
* זכרונות לבית דוד, כרך ג, באתר הספרייה הלאומית של פולין
* זכרונות לבית דוד, כרך ד, באתר הספרייה הלאומית

### מאמרים
* פ. זנדר, "זכרונות לבית דוד" כאז כן עתה, הארץ, 29 אוגוסט 1952
* יהושע חנא רבניצקי, אברהם־שלום פרידברג באתר פרויקט בן-יהודה
* על רקנדורף באנציקלופדיה היהודית 

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:תקופת התחייה
קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:סדרות ספרים
קטגוריה:בית דוד
קטגוריה:ספרי הוצאת אחיאסף