יצחק פרץ (בלשן)

**יצחק (אַיזיק) פרץ (פרציקוביץ*****) (Aizik Percikovic)*** (8 במאי 1899 – 8 באפריל 1967; כ"ח אייר תרנ"ט – כ"ז באדר ב' תשכ"ז) היה בלשן ומורה בתחום השפה העברית יליד ליטא. חיבר ספרי סגנון ודקדוק ועמד בראש החוג ללשון העברית באוניברסיטת תל אביב בשנים 1955 עד 1967.

## חייו
### מילדותו ועד עלייתו ארצה
נולד ל**ר' חיים גוטמן פרציקוביץ** (Chaim Gutman Percikovic; סוחר וראש הקהילה היהודית המקומית) ו**חנה ביילה** לבית בראז בעיירה יזנה (Jieznas) שבליטא. למד בחדר, בישיבת סלובודקה ובישיבת לידה, בגימנסיה העברית בקובנה בהנהלת פרופ' משה שוובה. בשנים 1924 עד 1934 שימש מורה ברומני שבאוקראינה, בנירנברג (שם יסד בית ספר עברי) ובמינכן. כבר בשנים אלה החל לעסוק בהוראת העברית וחיבר ספר לימוד. ב-1930 קיבל תואר ד"ר לבלשנות שמית באוניברסיטת ברלין, ארלנגן (Erlangen) שבגרמניה, מינכן ווינה. באוניברסיטה זו למד, בין היתר, מפי פרופ' יוסף הל. היה מתלמידיו של הבלשן גוטהלף ברגשטרסר. בימי השואה נספו אחיו **קופל** ו**שלמה**.

### פעילותו החינוכית בישראל
עלה ארצה בגפּו באייר תרצ"ד (1934) והרצה 20 שנה בבית המדרש למורות ולגננות בתל אביב ע"ש לוינסקי על לשון וספרות. זמן קצר אחרי עלייתו נשא אישה. באותה תקופה עמד בראש ועדת התרבות של התאחדות עולי גרמניה (הע"ג) ויסד חוג בה עברי. היה ממייסדי אוניברסיטת תל אביב ונמנה עם ראשוני מרציה. ב-1955 יסד את החוג ללשון עברית באוניברסיטה זו ועמד בראשו עד מותו. משנת תש"ה היה חבר ועד הלשון, ולאחר מכן נתמנה לחבר־יועץ באקדמיה ללשון העברית. הערותיו תרמו לניסוח כללי הפיסוק ולקביעת מונחי הדקדוק של ועד הלשון.

נמנה עם עורכי "לשוננו לעם". חיבר ספרי לשון, תחביר ודקדוק רבים, ובהם "עברית כהלכה" (הוצאת שרברק) ו"משפט הזיקה בעברית לכל תקופותיה" – מחקר גדול שהשלים סמוך למותו. פרסם מאות מדורי לשון בעיתונות העברית ("דבר", "אֹמֶר", "הארץ", "הצופה") וכן בכתבי עת ("החינוך", "הד החינוך", "אורים", "מולד", "לשוננו", "לשוננו לעם"). בשנות ה-50 שידר ברדיו פינות עברית ושיחות עם מומחים על ענייני הלשון השוטפים. כתב מאמרים וסיפורים גם ביידיש ובגרמנית. ההדיר את "מחברות איתיאל" לאל-חרירי (1961), בתרגום ר' יהודה אלחריזי. ב-1965 (תשכ"ה), שנתיים לפני מותו, מונה לפרופסור־חבר באוניברסיטת תל אביב.

### לכתו
ב-1967 נפטר בתל אביב ממחלה קשה. נטמן בבית העלמין בחולון, בחלקת הסופרים (גוש 1, אזור 6). קודם ללווייתו הונח ארונו באוניברסיטת תל אביב, ברחבה שלפני הפקולטה למדעי הרוח, ושם נישאו הספדים לזכרו. במספידים היה ד"ר ישראל מהלמן, ממייסדי האוניברסיטה. עד מותו התגורר ברחוב יעל 5 בתל אביב, וקודם לכן התגורר ברחוב שד"ר 79. הניח אלמנה, **לוטה פרץ** (בת ר' משה נחמיה; נפטרה בד' בטבת תשמ"ד). ספרייתו העשירה הכילה אלפי ספרים ונתרמה בידי אלמנתו לאוניברסיטת תל אביב. כיום ספריית העיון שוכנת בבית הספר למדעי היהדות ע"ש רוזנברג. היא משמשת אכסניה לסמינרים וחדר עיון לסגל החוג ולתלמידיו. במהלך השנים הועשרה עוד מתרומתו של שאול אלוני לזכר בנו בעז, מעיזבונותיהם של פרופ' אליעזר רובינשטיין, ראש החוג ללשון העברית במשך שנים רבות, ושל ד"ר רבקה ירקוני ז"ל שכיהנה במשך תקופה ארוכה כמרכזת החוג. לאחרונה נוספה אליה תרומתו של אברהם עקביה, ממניחי היסוד למינוח העברי בהגנה ובצה"ל.

## גישתו המקצועית
[שמאל|ממוזער|240px|כריכת הספר ""עברית כהלכה"", [1978]]
פרץ התנגד במידה רבה לגישה שהתפתחה בדורו: חוברות תיקוני לשון שנכתבו בצורת "אל תאמר כך, אלא אמור כך". הוא בז לגישה זו, ובהקדמה לספרו "**עברית כהלכה**" היטיב לתאר את עמדתו בנושא. להלן קטעים מתוך ההקדמה:
פרץ קנה לו קהל רב באשר הייתה כתיבתו קולחת והרצאת דבריו הייתה מדודה ופדגוגית:יצחק אבינרי, בספר "יד הלשון" (1964) תיאר את הסתייגויותיו מ"חומרות היתר" שהנהיג פרץ, לטענתו:

אבינרי קרא לקהל הקוראים להמשיך בשילוב דברי מליצה בכתביהם, אף על פי שפרץ התבטא בִּגְנוּת המליצה:

## ספריו
פרץ חיבר ספרי לשון רבים, ובהם –
* "**עברית כהלכה**", הוצאת יוסף שרברק (תשט"ו–תשי"ח, ולאחר מכן מהדורה מתוקנת ומורחבת ראתה אור בתשכ"א; הוצאה 12 ראתה אור בתשל"ח, 1978);
* "**משפט הזיקה בעברית לכל תקופותיה**", הוצאת דביר;
* "**התחביר העברי**" (תש"ג);
* "**עיקרי התחביר העברי**", הוצאת בית־המדרש למורות ולגננות ע"ש א"ל לוינסקי, ת"א (תש"ד), נדפס בסך הכול בארבע מהדורות;
* "**תורת החִבור – הוראות ואימונים**" (תש"ז);
* "**פרקים**" (מקראה שנכתבה בהשתתפות ז' שפירא וראתה אור בתש"ח);
* "**דיוקי סגנון**" (תשי"ז);
* "**בלשנות דרשנית בספרות התלמודית והמדרשית**" (תל אביב, תשכ"ד);
* "**עברית חיה – שעורים למשתלמים**".

## קישורים חיצוניים
* "כשסמיכות אינה בהירה" – קטע מתוך הספר "עברית כהלכה" הדן בנושא הדו־משמעות העלולה להיווצר בצירופי סמיכות;
* 

## הערות שוליים
 

קטגוריה:חוקרי השפה העברית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים עבריים
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד ישראלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה)
קטגוריה:ישראלים ילידי ליטא
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1967