מגדר וזיהום סביבתי

[שמאל|ממוזער|250px|[זיהום אוויר]]

**מגדר וזיהום סביבתי** הוא תחום מחקר בינתחומי החוקר את האופנים שבהם זהות מגדרית, תפקידי מגדר והבדלים ביולוגיים בין נשים וגברים משפיעים על רמת החשיפה למזהמים סביבתיים ועל רגישות ביולוגית ופיזיולוגית להשפעותיהם. התחום משלב ידע מתחומים שונים - מדעי הבריאות, סביבה, ביולוגיה, מגדר וסוציולוגיה.

ממחקרים עולה כי נשים וגברים עלולים להיחשף למזהמים ברמות ובעוצמות שונות – הן בשל הבדלים בתעסוקה, תפקידי טיפול, הרגלי צריכה ותנאי מגורים, והן בשל הבדלים ביולוגיים, במיוחד בתפקוד המערכת האנדוקרינית. מזהמים המכונים **[[משבש פעילות הורמונלית|משבשי פעילות הורמונלית]]** (EDCs) עשויים להשפיע על מערכות ביולוגיות בגוף כבר בריכוזים מזעריים, ולעיתים השפעתם שונה לפי מין ביולוגי – למשל פגיעה באיכות הזרע אצל גברים או סיכון מוגבר לאי-פוריות נשית עקב הפרעות בהתפתחות מערכות הרבייה של נשים. משבשי פעילות הורמונלית מצויים במגוון רחב של מוצרים יומיומיים, והם כוללים בין היתר ביספנול A, פתלטים, פאראבנים, חומרי הדברה, תרופות הורמונליות, ומעכבי בעירה – כולם בעלי יכולת לשבש את פעילות ההורמונים בגוף גם ברמות חשיפה נמוכות. המקורות לחשיפה מגוונים: מוצרי פלסטיק, קוסמטיקה, חומרי ניקוי, טקסטיל, אריזות מזון, מזון, מים מזוהמים, וזיהום אוויר.

מסמך של ארגון הבריאות העולמי משנת 2021 מבהיר כי ב-20 השנים מאז תחילת המאה ה-21 התרחב הידע המדעי בתחום באופן משמעותי, ובפרט בנוגע לרגישותם של עוברים ותינוקות לחשיפה למשבשים הורמונליים. חשיפה לחומרים אלה, אפילו ברמות נמוכות או כחלק מתערובות של כימיקלים עלולה לגרום לשינויים בלתי הפיכים באיברים מתפתחים – בעוד שבבוגרים אותן חשיפות עשויות להיות פחות מזיקות. מחקרים עדכניים אף מצביעים על כך שמחלות רבות בגיל המבוגר מקורן בהתפתחות העוברית, למרות שגורמיהן עדיין לא הובהרו במלואם.

התחום עוסק גם בהיבטים של צדק סביבתי ובפערים בין אוכלוסיות – כגון נשים מקבוצות מוחלשות, אשר עשויות להיות פגיעות יותר להשפעות של זיהום סביבתי בשל חשיפה מצטברת, גישה מוגבלת לשירותי בריאות, ותפקידים חברתיים המובילים לחשיפה תעסוקתית או ביתית לחומרים מזיקים.

## זיהום סביבתי ותחלואה
התפתחות תעשייתית וטכנולוגית סייעה לאדם בהתמודדות עם תנאי הסביבה ושיפרה את איכות חייו ומנגד יצרה בעיות סביבתיות וסיכונים בריאותיים.

אחד הסיכונים בעידן המודרני הוא הזיהום הסביבתי. בעבר הזיהום מסווג לאחד משלושה סוגים: זיהום אוויר (גז, חלקיקים נפלטים וחומרים כימיים) זיהום ימי וזיהום מים מתוקים (הזרמת שפכים תעשייתיים) וזיהום קרקע (חומרי דישון והדברה, סילוק ושריפה של פסולת תעשייתית). עם זאת בחומרים כמו משבשים הורמונליים עלולים להימצא גם בסביבה הביתית או בסביבת העבודה בתרכובות שונות - כמו אריזות של מוצרי מזון, מוצרי פלסטיק שונים, תרופות, שאריות של חומרי הדברה במזון, חומרי קוסמטיקה ועוד. כמו כן מזהמים אורגניים עמידים עלולים לנדוד בין מקורות שונים - לדוגמה לעבור מזיהום אוויר לתוך המים או הקרקע.

בשל טבעם של החומרים המזהמים, הנוטים להצטבר במים בקרקע וחלקם עוברים הצטברות ביולוגית, הם נוטים להתפשט לאזורים נרחבים ולפגוע במערכות אקולוגיות גדולות. הקושי העיקרי בטיפול בסכנות הזיהום הסביבתי נובע מכך שמוצרים רבים, המיוצרים בתעשיות המזהמות, הפכו משמעותיים לאורח החיים והכלכלה המודרנית. על כן, קשה להגיע להסכמה ויישום של שליטה ופיקוח על מדדי הזיהום.

הפיקוח על הזיהום נתקל בהתנגדות של בעלי התעשייה.
הזיהום הסביבתי הביא לעלייה דרמטית של תחלואה ותמותה ממחלות לב, שבץ מוחי וסרטן. לזיהום הסביבתי קשר גם למחלות המשפיעות על נשים בלבד, כגון סרטן הרחם או פגיעה בפוריות נשית, על גברים בלבד כמו פגיעה באיכות הזרע או סרטן הערמונית.

ישנם גורמים המקשים על הוכחת הקשר שבין זיהום סביבתי ותחלואה: המאפיינים של המחלה זהים אצל כאלה שנחשפו לזיהום וכאלה שלא נחשפו, חשיפות למזהמים שונים עלולות לגרום למחלות בעלות מאפיינים זהים, ישנן חשיפות שאינן נמדדות ואינן מוכרות וישנו קושי לאתר אותן, במיוחד בישראל, נושא הניטור הסביבתי לוקה בחסר, לפי דו"חות מבקר המדינה,  החשיפה משפיעה באופן שונה על אוכלוסיות שונות, ישנם גורמים המערפלים את הקשר שבין חשיפה לזיהום סביבתי ומחלה, כגון: עישון, פעילות גופנית, מועדות גנטית מוקדמת, ורקע רפואי קודם.

זיהום סביבתי בכלל וזיהום אוויר בפרט הם אחת הסכנות הבריאותיות החמורות של העידן המודרני. בדו"ח השנתי של מבקר המדינה מתניהו אנגלמן מינואר 2024 - נקבע כי זיהום האוויר הוא גורם התמותה והתחלואה הסביבתי הגדול ביותר במדינת ישראל.

## זיהום סביבה ונשים
בעבר, היה קיים מחסור בידע לגבי השפעת מזהמים על נשים, שכן רוב הידע נשען על תוצאות מחקרים שהתמקדו בחשיפה של גברים למזהמים בתעסוקה. המחקרים התעלמו מההשפעה של חומרים מזהמים על אוכלוסייה רחבה הכוללת נשים, ילדים ועוברים. שכיחות המחלה, סוגי הסרטן, הפרעות פוריות ומחלות כרוניות שקשורות לזיהום סביבתי מציגים מופעים שונים אצל נשים וגברים.

עד לשנת 2012 הבדלים המגדריים לא נלקחו בחשבון, מה שהביא לעיכוב בגילוי המחלות הממאירות אצל נשים בעיקר, מכיוון שגופן של נשים והפעילות ההורמונאלית והפיזיולוגית בגופן שונה משל גברים, דורשת הגישה הפמיניסטית פילוח של המחקרים ובדיקת מידת ההשפעה וההבדלים שבין נשים לגברים.

כמו כן, נושא רגישותן הייחודית של נשים, הועלה גם בכנס האקולוגיה השנתי ב-2013, בו הוצגה רגישותן הייחודית של נשים למשפחות מזהמים אשר מחקות את ההורמון הנשי אסטרוגן לדוגמה, למתכות המתפקדות כ"מטלואסטרוגנים", חשיפה למתכות אלו אחראית על פי הנטען לעליה בתחלואה בסרטן השד וסרטן ריאה.

כתב העת לחומרים מסוכנים "מדע ישיר" (ScienceDirect) מספק סקירה ביקורתית לגבי החשיפה בבית בבערה מדלק מוצק, המזהמים הקשורים אליו, מנגנוני הרעילות שלהם, ובעיקר ההשפעות הבריאותיות הנלוות, במיוחד בנשים וילדים הן חמורות.

במחקר נמצא שחשיפה של נשים למזהמים אלו גורמת לסרטן ריאות, מחלת ריאות חסימתית כרונית, לחץ דם מוגבר, מחלות לב וכלי דם והם הגורמים העיקריים לנכות למוות בטרם עת בנשים.

90% ממשקי הבית הכפריים בשלוש המדינות המתפתחות המאוכלסות ביותר בדרום אסיה (פקיסטן, הודו ובנגלדש) משתמשים בדלק מוצק (SF) לבישול פנימי, חימום ותאורה. דלק מוצק מתייחס לביומסה (שאריות עץ, חקלאות ופחם). ביומסה מתייחסת לחומרים אורגניים מתחדשים שמקורם משאריות בעלי חיים וצמחים (כגון עץ, גללי בעלי חיים ושאריות יבולים). לשימוש בדלקי הבישול ומקומות הבישול היו השפעות משמעותיות על האינדיקטורים לבריאות האישה, כגון הריון נוכחי, משך ההריון, שנות העיקור וגיל.

מיקרופלסטיק הם חלקיקים קטנים מחמישה מילימטרים הנובעים מחשיפה אנושית לחפצי פלסטיק הנמצאים בסביבה ההופכת לבלתי נמנעת. הם עוברים מהסביבה לאורגניזמים חיים, כולל יונקים, מאחר שכמויות אדירות של פסולת פלסטיק מושלכות לסביבה ומזהמות את כדור הארץ כולו. מיקרופלסטיק נמצא החל מפסגת הר האוורסט הגבוה ועד לאוקיינוסים העמוקים ביותר. אנשים צורכים את החלקיקים הזעירים דרך מזון ומים וכן נושמים אותם פנימה, והם נמצאו בצואה של תינוקות ומבוגרים וגם בדם.

יש זיהומים סביבתיים שטרם נבדקו מגדרית, אך הם זיהומים מוכחים כגון מיקרופלסטיק. בשנת 2020 נערך מחקר על ידי צוות חוקרים מאוניברסיטת "פוליטכניקה דלה מרשה", מאיטליה, שזיהה מיקרופלסטיק לראשונה בשליות אנושיות. במחקר נותחו דגימות משש שליות אנושיות, שנאספו מנשים לאחר הריונות פיזיולוגיים ודגימות שנאספו מהעוברים. במחקר זה זוהו בפעם הראשונה חלקיקי מיקרופלסטיק גם בשליות וגם בחלב אם אנושי. דגימות חלב האם נלקחו מ-34 אימהות בריאות, שבוע לאחר הלידה ברומא, איטליה. ב-75% מהדגימות, התגלו חלקיקי מיקרופלסטיק, ממצאים אלו גרמו לחוקרים דאגה רבה מההשפעות הבריאותיות הפוטנציאליות לחומרים רעילים בחלב האם, מאחר שהתינוקות היא האוכלוסייה הפגיעה ביותר.

נשים מהוות כ-79% מהשימוש במוצרי קוסמטיקה למטרות יופי, היגיינה וטיפוח, וקרמי לחות, דאודורנטים ומוצרי שיער ואיפור הם הבולטים ביותר תעשיית הקוסמטיקה. תעשיית הקוסמטיקה מתקשה בהתמודדות עם בעיות הקשורות לייצור פסולת מיקרופלסטיק ישירות מתכשירי קוסמטיקה או אריזותיהם, יחד עם השימוש במוצרי נפט אלא, וכן גם בנושאים הקשורים לניסויים בבעלי חיים. בכל הנוגע לשימוש במיקרופלסטיק ופרבנים המצויים במוצרי הקוסמטיקה, יש השפעה על הבריאות, מחקרים מדגישים חששות לגבי המערכת האנדוקרינית, לאור סיווגם כמשבשים הורמונליים, עם זיקה לקולטנים לאסטרוגן, אנדרוגן ואפילו לבלוטת התריס.

בדו"ח האחרון שערך גרינפיס במוצרי קוסמטיקה באיטליה, נמצא פלסטיק ב-79% מ-672 המוצרים שנבדקו שנרכשו באינטרנט, וב-38% מהמוצרים נמצאו חלקיקי מיקרופסטיק מוצק. החל מ-1 בינואר 2020, איטליה אסרה להוציא לשוק מוצרי קוסמטיקה לשטיפה עם פונקציית פילינג או ניקוי המכילים מיקרופלסטיק. ישנם חששות סביבתיים לבריאות האדם הקשורים למרכיב בפולימר מסוג PVP, היכול להזיק לחיים מימיים עם השפעות ארוכות טווח. הוא גם חשוד כגורם לגירוי בדרכי הנשימה ולסרטן.

במחקר גלובלי חדש שבפורסם בשנת 2022 בעיתון הבריטי "הגרדיאן" שכלל 137 מדינות באסיה, אפריקה ואמריקה הלטינית, היכן ש-98% ממקרי הלידות השקטות קורות, פורסם כי חשיפה לחלקיקים הקטנים מ-2.5 מיקרון שנוצרים משריפת דלקי מאובנים, עשויה להיות גורם ללידות שקטות מרובות. האופן שבו זיהום אוויר גורם ללידה שקטה עדיין לא ברור, אך החוקרים אמרו כי החלקיקים המזהמים שנמצאו בשליה של העוברים, עשויים לגרום ל"נזק עוברי בלתי הפיך" ולפגוע בשליה עצמה. זיהום אוויר גם עלול להגביל את יכולת גוף האם להעביר חמצן לעובר.

באפריל 2024 לראשונה בהיסטוריה בית דין בינלאומי בהאג פסק לטובת קבוצת 2000 נשים מבוגרות משווייץ, שטענו כי המאמצים הלא מספיקים של ממשלת שווייץ, אינם דיים להילחם בשינויי האקלים וזה מעמיד אותן בסיכום למות במהלך גלי החום. החלטת בית המשפט בהאג מהווה תקדים, מאחר שפסק הדין שלא ניתן לערער עליו, עשוי לחייב את ממשלת שווייץ לנקוט צעדים בהפחתת הפליטות עד 2030 ולצמצם את זיהום הסביבה.

## חומרים מסרטנים בעלי השפעה הורמונלית
מטלו-אסטרוגנים הם קבוצה של אסטרוגנים חיצוניים אנאורגניים, אשר משפיעים על ביטוי הגנים של תאים אנושיים, בתגובה לאסטרוגן. ההשפעות שלהם קשורות לתפקוד הפיזיולוגי של אסטרוגן, שכן הם נקשרים לרצפטורים של אסטרוגן. בכך, הם מחקים את האסטרוגן, מפעילים את הרצפטור, ומזיקים. הם נקשרו בסרטן השד, כמו גם בסרטן הריאה. מטלו-אסטרוגנים לדוגמה, הם: אלומיניום, ארסן, בריום, קדמיום, כרום, קובלט, אנטימוני, נחושת, עופרת, כספית, ניקל, סלניט, טין, וונדאט. מזהמים הנמנים עם משפחה זו, מחקים הורמונים, ומעלים אצל נשים את הסיכון לאנדומטריוזיס, סרטן מסוגים שונים, ופגיעה בפוריות.

גם לממסים אורגניים, קיים קשר להעלאת סיכון לסרטן השד, בין אם בחשיפה תעסוקתית, ובין אם בחשיפה סביבתית.

## חוק אוויר נקי אינו מגן על בריאות נשים
חוק אוויר נקי מכיר בבעייתיות ובמאפיינים הייחודיים של מדינת ישראל ובחומרת בעיית זיהום האוויר במדינה. החוק מטפל בבעיית הזיהום על ידי קביעה של "ערכי יעד" ו"ערכי סביבה", ואלו נועדו במקור לצמצם את זיהום האוויר באמצעות אכיפה וענישה.

עם זאת, ביום 29 בפברואר 2016, ניתנו בוועדת הפנים והגנת הסביבה שורת הקלות בחוק אוויר נקי, עבור מזהמים מסרטנים וודאיים לאדם מדרג A על פי מדד ה-WHO, אשר נחשבים למעלים סיכון לסרטנים אצל נשים. לדוגמה, המזהם בנזן, אשר מעלה את הסיכון אצל נשים לחלות בסרטן השד, זכה להקלה בתקינה, כך שניתן יהיה לחרוג מהתקן 7 יממות בשנה.

## זיהום סביבתי ופגיעתו בנשים בישראל
ישראל היא מדינה קטנה צפופה ומתועשת והזיהום הסביבתי מתפשט בקלות על פני אזורי הארץ השונים באמצעות האוויר, המים והקרקע.

בשנות האלפיים, הגיעה ד"ר לינדה בירנבאום לבקר בישראל, והעלתה את המודעות לסיכונים שבחשיפת נשים אפילו לריכוזים מזעריים של זיהום, ברמות חלקים לטריליון.

ד"ר בירנבאום, טוקסיקולוגית מחלוצות התחום, ניהלה את מכון המחקר האמריקני האחראי על חקר נזקי זיהום והשפעתם. היא התריעה כי התקופה בה מצויה העוברית בבטן, הנה תקופה רגישה במיוחד לחשיפות סביבתיות ותשפיע לאחר מכן על כל מהלך החיים בין היתר, מחקרי מכונים שניהלה העידו כי זיהום אוויר משפיע גם על בלוטות החלב, על הקדמת גיל הוסת, השמנה, ועוד.

בחדרה, אשדוד וגוש דן נמדדה נוכחות גדולה של מזהמים. תעשיות כבדות באזור חיפה, צירי תחבורה ראשיים בתל אביב, שריפת חומרים באופן בלתי מבוקר באזורים הצפוניים הם מהגורמים המרכזיים לזיהום הסביבתי ופגיעה בריאותית בעקבותיו.

במחקרים שנעשו בעשרים השנים האחרונות נמצאה עלייה בולטת בתחלואה בסרטן השד אצל נשים שחיו באזורים מזוהמים מיחס של 1:15 ל-1:8.

מהשוואות שנערכו בין ישראל ל-15 מדינות באירופה נמצא כי נשים בישראל נמצאות במקום השישי בתמותה מסרטן, לעומת גברים הנמצאים במקום ה-14.

עמותות וארגונים שונים קוראים לשינוי התקנים הקיימים המפלים נשים, שכן הם מבוססים בעיקר על מחקרים שנעשו במקומות עבודה של גברים ומתעלמים מהרגישות השונה של נשים לזיהום הסביבה. כחלק מהרעיון של הטמעת המגדר אשר אומץ בכנס הנשים הבינלאומי בבייג'ינג, הוחלט לאמץ את נקודת המבט המגדרית בסדר היום של המחקר..

חוקרים מסורוקה ומאוניברסיטת בן-גוריון מצאו כי נשים הרות שנחשפו לזיהום אוויר היו בסיכון מוגבר לתמותת העובר שברחמן. המחקר נערך בשיתוף עם המחלקות לבריאות הציבור ולגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון, מצביע על קשר ישיר בין זיהום אוויר לתמותת עוברים ברחם אמם.

צוות המחקר בחן קשר בין התופעה הזו לחשיפה לחלקיקים מזוהמים שמסוגלים לחדור לעומק דרכי הנשימה ולריאות. מדובר במזהמי אוויר שמקורם בפליטות של מכוניות ומשאיות ובשריפת דלקים. התברר שחשיפה לחלקיקים מזהמים שמקורם בפליטות של מכוניות ומשאיות ובשריפת דלקים, הייתה קשורה באופן מובהק לתמותה תוך רחמית פי 3.6, ושעלייה כזאת בשליש הראשון של ההיריון העלתה את הסיכון פי 3. המחקר מראה שזיהום אוויר - וספציפית זה שמערב חלקיקים קטנים שמקורם בפליטות של מכוניות ומשאיות - קשור לתוצאי היריון שליליים.

## התחלואה החריגה של נשים במפרץ חיפה
התחלואה החריגה של נשים במפרץ חיפה, מוכרת למשרד הבריאות לפחות מאז שנות התשעים, ולציבור לכל הפחות מאז תחילת שנות האלפיים. בתחילת שנות האלפיים, אילץ ד"ר ג'אמס קריקון את משרד הבריאות להציג נתוני תחלואה בסרטן, והנתונים שהתקבלו הוכיחו הבדלים משמעותיים בין הנפות במדינת ישראל, לרעת נשות נפת חיפה. נשות הנפה הובילו את שאר הנפות בתחלואת סרטן בנשים.

משרד הבריאות באמצעות הוועדה המייעצת לאפידמיולוגיה סביבתית כבר הכיר בקשר הסיבתי בין זיהום תעשיית כבד במפרץ חיפה ובין תחלואה עודפת בסרטן ומחלות אחרות, ומעולם לא חזר בו מהכרתו בקשר זה.

דו"חות משרד הבריאות שיצאו בשנים האחרונות תומכים בקיום נזק בריאותי חמור לתושבות האזור, על רקע הזיהום התעשייתי החמור באזור. כזהו למשל נייר עמדה של משרד הבריאות מדצמבר 2015.

העיר שהובילה בעבור נשים את תחלואת הסרטן בכל מדינת ישראל בשנים 2005–2009 היא נשר, העיר הגובלת במתחם בתי הזיקוק. נשים בנפת חיפה גם מובילות בשנים האחרונות 2006–2011 את מדינת ישראל בסרטן ריאה, 26 אחוז מעל הממוצע הארצי בשנים 2006–2011.

סרטן הריאה, המחלה הקשורה ביותר לזיהום האוויר, לפי מדד ה-WHO אך יודגש, כי גם ישנו תת-סוג ספציפי של סרטן זה, אשר בו נשים חולות יותר על רקע סביבתי, אדנוקרצינומה,

נשות נפת חיפה הובילו בשנים 2001–2011 את כל נשות מדינת ישראל באשר לסרטן כללי (מכל הסוגים). לעניין סרטן הרחם, הדו"ח האחרון שהוצג היה מחקר של פרופ' תמר פרץ ושותפים, אשר מצא תחלואה עודפת של סרטן הרחם ב-42 אחוזים מבנפות אחרות.

באוגוסט 2024 התפרסם מחקר חדש בתמיכה ובליווי של המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה הפרופ' נגה קרונפלד-שור ובשיתוף משרד הבריאות, שבחן את הקשרים בין חשיפה לחלקיקים נשימים עדינים PM2.5 במהלך היריון לבין תוצאי לידה בהשוואה בין האוכלוסייה במפרץ חיפה לשאר הארץ. שותפים למחקר חוקרים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, המרכז הרפואי הדסה ומוסדות נוספים. במחקר לא נמצאו הבדלים ניכרים בהימצאות משקל לידה נמוך באזור מפרץ חיפה בהשוואה לשאר ישראל. בניטור ביולוגי נמצאה חשיפה למתכות כבדות בקרב נשים הרות באזור מפרץ חיפה בריכוזים דומים לאלו שנמצאו באוכלוסיות אחרות בעולם.

עוד נעשה ניטור ביולוגי למתכות כבדות לנשים בתחילת ההיריון המתגוררות במפרץ חיפה. המחקר נעשה בהובלת הפרופ' חגי לוין מהמרכז הרפואי הדסה, בשיתוף עם ד"ר ויסאם אבו אחמד ופרופ' רונית ניראל מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ד"ר רחל גולן ופרופ' איתי קלוג מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ד"ר רונית אלמוג מבית החולים רמב"ם, פרופ' מיה נגב ופרופ' ענת גסר-אדלסבורג מאוניברסיטת חיפה וחוקרים ממכבי שירותי בריאות.

עמדת המשרד להגנת הסביבה היא כי אין מקום לתעשייה פטרוכימית בלב אוכלוסייה. על כן המשרד ממשיך לקדם עם שותפיו בממשלה יחד את התוכניות והמנגנונים להפסקת פעילות תעשייה זו. לצד קידום פינוי התעשייה ממפרץ חיפה, המשרד עושה פעולות אכיפה ופיקוח, ואלו הביאו בעשור האחרון לצמצום הפליטות ולירידה של ממש בריכוזים בסביבה של מזהמי אוויר במפרץ חיפה, כמשתקף בנתוני המפל"ס ותחנות ניטור האוויר.

## גורמים להבדלים מגדריים: כלכלי, ביולוגי, תפקידי מגדר
**הגורם הכלכלי** - זיהום סביבתי פוגע במי שנמצאים בתחתית הסולם החברתי. מי שגרים בסמוך למפעלים מזהמים ואתרי פסולת מסוכנת שעובדים בתנאים קשים ובסביבות עבודה מזוהמות ואינם יכולים להרשות לעצמם אמצעי הגנה וצמצום החשיפה לזיהום. בכל העולם נשים מקובצות בדרך כלל בתחתית הסולם. 
**הגורם הביולוגי** - ההבדלים במבנה הגופני וההורמונאלי יוצרים רגישויות שונות לחשיפה לרעלים ומזהמים בין נשים וגברים. מערכת רבייה, מבנה הדנא, המערכת ההורמונאלית, גודל הגוף, גודל כלי הדם והריאות, כולם גורמים המשפיעים על הדרך שבה חודרים המזהמים מהסביבה אל הגוף. המחקרים שכאמור התמקדו בגברים ובחשיפה למזהמים במקום העבודה, התעלמו מהשוני באיברים המועדים לחלות, לדוגמה סרטן השד והשחלות אצל נשים, סרטן האשכים אצל גברים. הפעילות ההורמונאלית בגופן של נשים מתרחשת בעזרת אסטרוגן, ולקולטני האסטרוגן, המפעילים את חלוקת התאים, יש תפקיד מרכזי בהתפתחות הסרטן. מזהמים רבים נוטים לחקות את פעילות האסטרוגן מה שמביא לכך שגופן של נשים נוטה לקלוט מזהמים בקלות רבה יותר.

**[[תפקידי מגדר]]** - נשים במקומות שונים בעולם אחראיות לטיפול היומיומי ומילוי הצרכים של משפחותיהן, דבר שמעמיד אותן בקו החזית בחשיפה לזיהום סביבתי. אמצעי הדברה ביתיים, פירות וירקות מרוססים, טיפול בבעלי חיים שנחשפו לזיהום, בישול, שימוש במוצרי קוסמטיקה והיגיינה ושימוש בחומרי ניקוי - כל אלה חושפים את הנשים יותר מאשר גברים, לסכנות ולנזקים של הזיהום הסביבתי. ההשפעות של הזיהום הסביבתי הן לרוב איטיות ולא נראות לעין, ומופיעות בדברים הקטנים, בסביבה הרגילה. כתוצאה מהתפקיד המגדרי של הנשים כמנהלות הסביבה הביתית הן גם הראשונות להבחין ולהיפגע מהזיהום.

## ראו גם
*זיהום אוויר
*זיהום מים
*זיהום הסביבה
*רפואה מגדרית
*מגדר
*מיקרופלסטיק

## קישורים חיצוניים
* קשר בין זיהום אוויר לממצאים בריאותיים - סקירת הידע העדכני בישראל, באתר (משרד הבריאות)
* פרויקט סיכונים סביבתיים ואוכלוסייה בישראל, באתר (האגודה לצדק סביבתי בישראל)
* 
* הקשר בין זיהום ומחלת לב קטלנית בנשים, באתר (ehp)

## הערות שוליים

קטגוריה:מגדר
קטגוריה:זיהום