open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ריק רוס

**ויליאם ליאונרד רוברטס השני** (באנגלית: **William Leonard Roberts II**; נולד ב-28 בינואר 1976), הידוע בשם הבמה ריק רוס הוא ראפר אמריקאי ודמות משפיעה בהיפ הופ המודרני. בשנת 2006 רוס חתם על חוזה בלייבל דף ג'אם רקורדינגס. באוגוסט של אותה שנה, אלבום הבכורה שלו *[[Port of Miami]]* הגיע היישר למקום הראשון במצעד הבילבורד 200, וכך גם אלבומיו השני והשלישי, *[[Trilla]]* (2008) ו-*[[Deeper Than Rap]]* (2009). אלבומו הרביעי, *[[Teflon Don]]* (2010), כלל את הסינגל "Aston Martin Music" (בשיתוף עם דרייק), שקיבל מעמד פלטינה משולשת מה-RIAA. גם אלבומיו החמישי והשישי, God Forgives, ''I Don’t'' (2012) ו-*Mastermind* (2014), הגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד 200. 

מעבר לקריירת הסולו שלו, ריק רוס היה חבר מוביל בקבוצת ההיפ הופ Triple C's , יחד עם הראפרים גנפליי וטורץ'. ב-2008 ייסד את חברת התקליטים Maybach Music Group (MMG), דרכה החתים אמנים כמו מיק מיל, פרנץ' מונטנה ועומאריון. הלייבל MMG חתם על שיתופי פעולה עם דף ג'אם רקורדינגס ובהמשך עם אפיק רקורדס, דרכם הוציא לאור את שאר אלבומיו. לאחר מכן, נכנס לשיתוף פעולה עם חברת Gamma ודרכה יצא אלבומו המשותף עם מיק מיל, *[[Too Good to Be True]]* (2023). רוס היה מועמד לתשעה פרסי גראמי, נבחר ל"איש השנה" על ידי מגזין ההיפ הופ The Source בשנים 2010 ו-2011, ול-"MC החם ביותר במשחק" על ידי MTV ב-2011.

## אלבומי סולו
* 2006: Port of Miami
* 2008: Trilla
* 2009: Deeper Than Rap
* 2010: Teflon Don
* 2012: God Forgives, I Don't
* Mastermind :2014
* Hood Billionaire :2014
* Black Market :2015

### אלבומים משותפים
* 2009: Custom Cars & Cycles (עם טריפל סיסס)
* 2011: Self Made Vol. 1
* 2012:Self Made Vol. 2

### אלבומי אוסף
* 2007: Rise to Power

## פילמוגרפיה

* **2008** ימים של זעם 
* **2008–2012** Jimmy Kimmel Live! 
* **2009** Late Night - David Letterman 
* **2009–2010** Late Night עם ג'ימי פאלון 
* **2010–2012** צ'לסי לייטלי
* **2010** Freaknik: The Musical Television Big 
* **2013** Magic City Butterball 

* **2016** Martha & Snoop's Potluck Dinner Party  עונה 1

* **2017** signed 
* **2018** Superfly 
* **2019** Step Up: High Water  עונה 2

* **2021** Coming 2 America

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראפרים אמריקאים
קטגוריה:בכירים בתעשיית המוזיקה האמריקאית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1976
Go West (שיר)

"**Go West**" (בעברית: "**נלך מערבה**") הוא שיר משנת 1979 שבוצע על ידי הרכב הדיסקו וילג' פיפל. השיר זכה בסופו של דבר להצלחה גדולה בהרבה יותר כאשר זכה בשנת 1993 לגרסת כיסוי שבוצעה על ידי צמד הסינת'-פופ הבריטי פט שופ בויז.

## הגרסה המקורית של וילג' פיפל
הגרסה המקורית יצאה לשווקים כסינגל במהלך שנת 1979. השיר לא זכה לפופולריות רבה בדומה לסינגלים האחרים של הלהקה מאותה התקופה כגון "Y.M.C.A." ו-"In the Navy". השיר נכתב על ידי ויקטור ויליס (הסולן המקורי של להקת אנשי הכפר) וז'אק מוראלי.

מילות השיר מתייחסות לציטוט מהמאה ה-19 "Go West, young man" (לך מערבה, איש צעיר) אשר בדרך כלל מיוחס למו"ל האמריקני הוראס גרילי, אשר קרא להתרחבות של ארצות הברית מערבה תוך התיישבות באדמות החדשות. אף על פי שוויקטור ויליס הכחיש כי הוא כתב את השיר באופן מכוון עם תמה הומוסקסואלית, השיר נחשב על ידי רבים כביטוי לתפיסה לפיה סן פרנסיסקו הייתה האוטופיה של התנועה ההומוסקסואלית בארצות הברית במהלך שנות השבעים.

## גרסת הכיסוי של להקת פט שופ בויז

גרסת הכיסוי של השיר בביצוע צמד הסינת'-פופ הבריטי פט שופ בויז יצאה לשווקים במהלך 1993. הסינגל החדש זכה להצלחה ענקית בכל העולם, ובישראל בפרט, כשקטף את תואר "שיר השנה" לשנה זו במצעד הפזמונים הבינלאומי השנתי של רשת ג'.
### וידאו קליפ

הקליפ אשר בוים על ידי הווארד גרינהול השתמש באופן ניכר באנימציית מחשב בדומה לשאר הקליפים לסינגלים של להקת פט שופ בויס מתוך האלבום Very.

בתחילת הקליפ מוצג פסל החירות אשר צבוע בצבע אדום, ולאחר מכן מוצגת עיר עתידנית בה ניכר כי השלטון הוא קומוניסטי בשל השימוש באלמנטים ויזואליים סובייטים רבים (כגון כוכבים אדומים ודגלים אדומים, אנדרטת יורי גגארין ואנדרטת כובשי החלל).

בהמשך מוצגים קבוצה גדולה של גברים במדים אשר צועדים במעלה גרם מדרגות לעבר העננים, לכאורה, לכיוון החברה המערבית.

ניל טננט וכריס לואו מופיעים בחלקים רבים לאורך הקליפ לבושים בסרבלים וקסדות עתידניות בצבעים כחול וצהוב בהתאמה. במהלך הקליפ טננט ולאו נראים אף חוצים את הכיכר האדומה במוסקבה.

הווידאו קליפ היה מועמד לפרס גראמי בשנת 1995 אך הפסיד לבסוף לווידאו קליפ לשירם של להקת הרולינג סטונז "Love Is Strong".

## קישורים חיצוניים

* לפעמים תקווה היא כל מה שצריך: פט שופ בויז- Go West באתר מועדון תרבות

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי פט שופ בויז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי הווארד גרינהול
קטגוריה:הקומוניזם בתרבות ובאמנות
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירי דיסקו אמריקאיים
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיסלנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בגרמניה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפינלנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
את שאהבה נפשי (סרט)

**אֶת שאהבה נפשי** הוא סרט קולנוע תיעודי ישראלי משנת 2004, שזכה בפרס אופיר (האוסקר הישראלי) לסרט התעודה הטוב ביותר, בבימויה ובהפקתה של אילאיל אלכסנדר, שזהו סרטה הראשון. הסרט מציג את סיפורן של שלוש נשים לסביות חרדיות המתגוררות בירושלים ונאבקות בשאלת נטייתן המינית ומשיכתן לנשים. הסרט מציג את הקונפליקטים העומדים בפניהן בין רצונן לממש את תשוקתן ואהבתן המינית האותנטית לבין נאמנותן למשפחתן ולאמונתן הדתית. הסרט עוקב אחר מהלך חייהן ובחירותיהן הקשות. שם הסרט לקוח משיר השירים ג,א: .

הסרט נבחר להיכלל בקטלוג של חברת ההפצה וסוכנות המכירות הבינלאומית "Films Transit International", מחברות ההפצה הגדולות בעולם הקולנוע התיעודי. זהו הסרט הישראלי הראשון שזכה להיכנס לקטלוג של החברה. את זכויות ההפצה בצפון אמריקה רכשה חברת "Women Make Movies". הסרט נקנה לשידור על ידי ערוצי טלוויזיה שונים בעולם, ביניהם: BBC בריטניה, SUNDANCE ארצות הברית, CBC קנדה, ABC אוסטרליה, DRTV דנמרק, THE POLISH TV, פולין וכיוצא בזה. בישראל שודר הסרט בערוץ 8 והוקרן בסינמטקים ובהקרנות שונות ברחבי הארץ.

## פרסים
הסרט היה סרט הפתיחה של פסטיבל דוקאביב 2004, שם הוקרן בהקרנת בכורה וזכה בפרס יצירת הביכורים. הוא זכה בפרס אופיר בקטגוריות הסרט הדוקומנטרי הטוב ביותר, כמו גם בפרס הסרט הטוב ביותר - הפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות, הוא זכה פעמיים לפרס חביב הקהל, בפסטיבל הסרטים היהודי בברלין ובפסטיבל הפסטיבל הלסביות וההומואים בטורינו שבאיטליה הסרט היה מועמד לפרס הסרט הזר הטוב מטעם האקדמיה הבריטית לקולנוע והוקרן גם ב-OutFest, הנחשב לפסטיבל ההומו-לסבי הגדול והנחשב בארצות הברית שמתקיים בלוס אנג'לס, שם זכה ב"פרס החופש". הסרט זכה בפרסים נוספים ברחבי העולם.

## ראו גם

*להט"ב ויהדות
*ואהבת
*לפניך ברעדה
*עיניים פקוחות
*להט"ב
*תגיד אמן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטי להט"ב ישראליים
קטגוריה:ירושלים בקולנוע
קטגוריה:סרטי יהדות
קטגוריה:ערוץ 8
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: סרטים
קטגוריה:סרטי לסביות
קטגוריה:נשים בחברה החרדית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2004
הבילויים (אלבום)

**"הבילויים"** הוא אלבום הבכורה של להקת הבילויים, שהופק על ידי הלהקה בשיתוף עם ברי סחרוף. האלבום יצא בשנת 2003 וגרף ביקורות חיוביות רבות. השירים הידועים ביותר באלבום הם "אוטו זבל", "נפלא פה" ו"כשנפוליאון יכבוש את עכו".

## סגנון
מרבית השירים באלבום הם בסגנון הקבוע של הבילויים - שילוב של רוק ומוזיקת כליזמר. למרות זאת, שירים רבים באלבום שואבים השראה ממגוון סגנונות מוזיקליים, כגון רוקבילי, רוק מתקדם, ג'אז, ואפילו מוזיקה מזרחית בשיר "מטבח אל יהוד". הבילויים עושים שימוש במגוון רחב של כלי נגינה כמו יוקולילי, טרומבון וטובה.

מבחינה מילולית, האלבום נע בין רצינות להומור, ולגבי שירים מסוימים קשה לקבוע אם מדובר בשיר רציני או בשיר מצחיק. כמעט לכל השירים משותף הטון הביקורתי של הכתוב.

האלבום מכיל משחקי מילים רבים, וכן בפראפרזות על משפטים ידועים. למשל: "אני יורק לבאר שממנה אשתה גם מחר" כפרפרזה על "אל תירק לבאר שממנה אתה שותה".

באלבום נעשה שימוש רב בהומופונים ו"כמעט הומופונים": מילים שונות הנשמעות זהות או כמעט זהות. למשל "אוטו" ו"אותו" בשורה "אוטו זבל, אותו זבל כל חיי סביב היה" בשיר "אוטו זבל", או "מטבוחה ילדונת, מה את בוכה" מתוך "מטבח אל יהוד".

האלבום עוסק במגוון רחב מאוד של נושאים, ביניהם חייהם של דמויות בשולי החברה (עובדים תאילנדים, בחורי ישיבה, אם חד הורית, ובעלי מסעדה ערביים). כמה מהשירים באלבום ("מטבח אל יהוד", "שאול מופז" ו"נפלא פה") הם שירים פוליטיים במובהק, ושנויים במחלוקת. במיוחד עורר ביקורת השיר "שאול מופז" המתאר את שאול מופז, הרמטכ"ל דאז, נוסע במזחלת ומחלק איברים קטועים של חיילים להוריהם.

## שירי האלבום

## קרדיטים
*נועם ענבר - שירה ובאס חשמלי
*ימי ויסלר - קולות, גיטרה חשמלית, יוקולילי ("מרוסיה")
*שלומי "כרובי" לביא - מערכת תופים וכלי הקשה
*מאיה דוניץ - פסנתר, אורגן האמונד
*ברי סחרוף - גיטרה חשמלית ("מטבח אל יהוד" ו"בלדה לאם חד הורית")
*יוקה יממוטו - זמרת אורחת ("מה שלום הזקן של צ'ין קו צ'ן")
*אייל תלמודי - סקסופון טנור ("נפלא פה")
*גור רוטקופ - טרומבון ("נפלא פה")
*יובל "טובי" זולוטוב - טובה ("נפלא פה" ו-"מה שלום הזקן של צ'ין קו צ'ן")
*יוני סילבר - קלרינט באס ("מה שלום הזקן של צ'ין קו צ'ן")

## קישורים חיצוניים

* הבילויים במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2003
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ברי סחרוף
בלטת עצם בעקב

**בלטת עצם בעקב** המוכרת בשמה העממי **דורבן** היא ממצא רנטגני. בלטת העצם היא צמיחה של עצם על עצם העקב המופיעה בדרך כלל בחלק התחתון של עצם העקב, באזור האחז של המחתלת הכפית או בחלק האחורי של עצם העקב באזור האחז של גיד אכילס.

זיז עצם קטן (המזכיר צורת קוץ ומכאן נולד שם הדורבן) מופיע באזור בו מתחברת הרצועה ונוצר ממשכית הרצועה בנקודת האחיזה של הרצועה בעצם (אחז).

בלטת עצם בעקב מקושרת פעמים רבות למחלת החיתולית הכפית והיא מופיעה במחצית מהחולים במחלת החיתולית הכפית, אך היא מופיעה גם ב-15–25 אחוזים מכלל האוכלוסייה, בלי קשר לנוכחות של מחלת החיתולית הכפית.

## כאבים בעקבות הדורבן
נוכחותה של הבליטה (זיז העצם) כממצא רנטגני איננה מחייבת את הופעתם של כאבים. כלומר, ייתכן מצב בו קיים זיז בכף הרגל ואינו מלווה בתחושת כאב.

פעמים רבות מופיעים כאבים הקשורים להופעתה של דלקת ברצועה (Plantar Fasciitis), מצב אשר גורר בלבול רב ונטייה לייחס את הכאבים לנוכחותו של הזיז.

## הגורמים למצב של דורבן ברגל/Plantar Fasciitis
מתיחת יתר ברקמת הגידים של Planta Fascia גורמת לקרעים קטנים שמובילים לדלקת.

התופעה נפוצה יותר אצל אנשים שיש להם:
* קריסה פנימית של כף רגל (Excessive pronation)
* קשת גבוהה/שטוחה (פלטפוס)
* ספורטאים שרצים זמן ממושך על משטח קשיח
* הגבלה/קיצור בגיד אכילס או בשריר התאומים
* נעל שלא מתאימה למבנה כף רגל
* עלייה במשקל

## טיפול בדורבן בעקב
הדרכים הנפוצות לטיפול בדורבן בעקב הן אחת או יותר מהאמצעים הבאים:
* מדרסים בהתאמה אישית שיקלו על כאבי הדלקת.
* טיפול בגלי הלם - נחשב כתחליף לניתוח ויעיל במיוחד לבעיות כרוניות. הטיפול מעודד את ההחלמה העצמית של הגוף באמצעות יצירת קרעים מיקרוסקופיים שגורמים להזרמת דם מוגברת למקום הכואב ולבניית רקמות חדשות.
* נעליים בהתאמה אישית ו/או בבניה אישית.
* פיזיותרפיה – תרגילים, מתיחות, חיזוק שרירים וטייפינג.
* בדיקת פילוג לחצים בכפות הרגליים
בנוסף, מחקר שפרסמו חוקרים באוניברסיטת תל אביב מגלה כי הליכה ברגליים יחפות במשך 10 דקות ביום מפחיתה את כאבי הדורבן בכף הרגל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הפרעות ברקמות רכות
קטגוריה:בעיות רפואיות בכף הרגל
קטגוריה:עקב (איבר)
Pursuit of Happiness

**Pursuit of Happiness** הוא הסינגל השלישי הרשמי מתוך האלבום Man on the Moon: The End of Day של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קיד קאדי.

בפזמון של השיר מופיעים קולות רקע של הצמד המוזיקלי, MGMT והוא הופק על ידי רטאטאט. הגרסה הסופית של השיר הושקה ב-4 בספטמבר 2009 ב"רדיו 1" של BBC, אך הוא יצא לאור כסינגל בינואר 2010.

ברשימת ההשמעה באלבום, השיר נקרא . הוא הגיע למקום ה-59 במצעד הבילבורד האמריקאי והגיע למעמד פלטינה בארצות הברית כשמכר מעל 1,000,000 הורדות דיגיטליות חוקיות ברשת מאז שחרורו.

לשיר יצאו שתי גרסאות שונות של וידאו קליפים: הראשונה בזמן מסיבה, כאשר מופיעים שם הראפר קונסיקוונס (החתום בחברת התקליטים שבה חבר קאדי, GOOD Music) והראפר דרייק. בגרסה השנייה של הווידאו קליפ מתעורר קאדי בספה שמסתובבת, כשיש בה סצנה של מסיבה.

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

* גרסת הקליפ הראשונה לשיר באתר יוטיוב.
* גרסת הקליפ השנייה לשיר באתר יוטיוב.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2009
קטגוריה:שירי רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על אלכוהול
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על נהיגה בהשפעה
קטגוריה:שירים על סמים
קטגוריה:שירים על קנאביס
קטגוריה:שירי פופ פסיכדליים
קטגוריה:שירי יהלום בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת GOOD Music
Erase Me

**Erase Me** הוא שיר של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קיד קאדי, והוא יצא בתור הסינגל הרשמי הראשון מתוך אלבום הסטודיו השני שלו, Man on the Moon II: The Legend of Mr. Rager. השיר, שמשתתף בו אמן ההיפ הופ קניה וסט, הושמע לראשונה בתחנת הרדיו הראשית של קליבלנד ב-30 ביוני 2010, ובהופץ לתחנות רדיו אחרות באוגוסט 2010. *Erase Me* עלה לאייטונז ב-24 באוגוסט 2010 והגיע למעמד זהב בארצות הברית, כשמכר מעל 500,000 הורדות דיגיטליות חוקיות ברשת. השיר הגיע בהופעת בכורה מרשימה למקום ה-22 במצעד הבילבורד הוט 100, ובקנדה הסינגל הגיע למקום ה-18 במצעד הסינגלים בשיאו.

## היסטוריית מצעדים

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי קניה וסט
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי ראפ רוק
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קניה וסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת GOOD Music
Make Her Say

**Make Her Say** (במקור: **I Poke Her Face**) הוא שיר של אמן ההיפ הופ האמריקאי, קיד קאדי, והוא הופץ בתור הסינגל השני מתוך אלבום הבכורה שלו, Man on the Moon: The End of Day. השיר ראה אור ביוני 2009 ונקרא במקור *I Poke Her Face*, אך שמו שונה על מנת להפוך אותו למקובל יותר בתחנות הרדיו. קניה וסט, שהשתתף בשיר ביחד עם הזמר קומון, הפיק את השיר בעצמו. השיר מכיל סמפול ווקאלי מהגרסה האקוסטית לשירה של ליידי גאגא, Poker Face, מתוך המיני אלבום שלה, The Cherrytree Sessions. גאגא הביעה הסכמה לשימוש ברצועה, ואמרה כי לוסט "הייתה תובנה בהיקף כה רחב על מה כוונות השיר". השיר הועמד לפרס גראמי בקטגוריית "ביצוע הראפ הטוב ביותר על ידי צמד או הרכב" בטקס גראמי ה-52.

## היסטוריית מצעדים

## קישורים חיצוניים

* הקליפ לשיר באתר יוטיוב.

קטגוריה:שירי קניה וסט
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קניה וסט
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי קניה וסט
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:שירי היפ הופ אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת GOOD Music
טמון באש

בדיני נזיקין בהלכה, דין **טָמוּן בְּאֵש** הוא הלכה מיוחדת בנזקי אש (אחד מארבעה אבות הנזיקין), ולפיה חיוב הפיצוי הוא רק על דברים שנראים לעין וניזקו, ולא על מה שהיה "טמון" ונסתר. המקרה הקלאסי של טמון הוא אש שיצאה משליטה ושרפה ערימת חיטים שמישהו טמן בתוכה חפצים; על פי ההלכה, מי שהצית את האש חייב לשלם רק על ערימת החיטים שנשרפה ולא על החפצים שהיו מוסתרים בתוכה.

## מקור הדין
#### דרשות הפסוקים
בכמה מקומות פטור טמון נדרש מהכתוב בתורה בעניין נזקי אש: "כי תצא אש ומצאה קוצים ונאכל גדיש או הַקָּמָה", מהמילה "קמה" שמורה על דבר גלוי ונראה לעין.

בירושלמי, מובאים גם לימודים לצד השני- שמחייב על טמון.

#### במקורות התנאיים
דין טמון מובא במשנה כמחלוקת בין רבי יהודה שמחייב לשלם גם על כלים טמונים שנשרפו, לבין שאר החכמים שחלקו על כך:
:המדליק את הגדיש, והיו בו כלים ודלקו – רבי יהודה אומר: ישלם מה שבתוכו; וחכמים אומרים: אינו משלם אלא גדיש של חטין או של שעורים.
בברייתא דעת חכמים מפורטת יותר, ומבואר שאף על פי שאינו משלם את מלוא הפיצוי על הכלים שנשרפו, בכל זאת "רואים מקום כלים כאילו הוא מלא תבואה", ומשלם כאילו נשרפה ערימה מלאה של תבואה ולא ערימה חלולה.

בתלמוד נטבע המונח "טמון" לציון הלכה זו.

## חריגים לדין
בתלמוד נאמרו שני סייגים לדין טמון, לפיהם יש מקרים שבהם יהיה חייב גם על חפצים טמונים שנשרפו:
* על פי ברייתא שהובאה בגמרא, אם האש הוצתה מלכתחילה בתוך שטחו הפרטי של הניזק – אז חייב גם על "טמון". האמורא רב פפא סייג זאת רק למקרה שבו מה שהיה טמון הוא דבר שרגילים להטמינו כך, ולא דברים שטמונים באופן מפתיע לגמרי.
* לפי דעת אמוראים המובאים בתלמוד, דין טמון הוא רק אם בעת הצתת האש לא הייתה לה אפשרות להגיע ולשרוף את התבואה, אלא שלאחר מכן אירע מקרה לא צפוי (כגון שנפל הקיר בין האש לבין התבואה), והמצית התרשל לתקן אותו. לעומת זאת, אם כבר בעת ההצתה היה צפוי שהאש תוכל להגיע לתבואה, אז זה נחשב כנזק שנעשה באופן ישיר על ידי המצית, וחייב גם על "טמון". שיטת האמוראים הזו נקראת "אִשׁוֹ משום חִצָיו", כלומר, נזקי אש נתפסים כפגיעה ישירה בידיים, כמו יריית חץ שעף ופוגע ומזיק מרחוק.

## ראו גם
* אנציקלופדיה תלמודית, ערך "אש (מזיק)"

## קישורים חיצוניים
* אבישלום וסטרייך, התפתחות ומגמות פרשניות בדיני הנזיקין התלמודיים לאור מקרי פטור חריגים, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן תשס"ז , שער רביעי: טמון באש, עמ' 181 והלאה
*הרב חיים רטיג, "נזקי אש ופטור טמון", **בינות הגמרא** א, תשס"ה, עמ' 11–26
*הרב עזרא ביק, טמון באש (סא:-סב.), באתר בית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון

## הערות שוליים

קטגוריה:משפט עברי: דיני נזיקין
קטגוריה:בבא קמא: סוגיות תלמודיות
רדיית הפת

**רדיית הפת** בהלכות שבת היא הפרדת הפת האפויה מדפנות התנור אליו הייתה מודבקת במהלך אפייתה. רדיית הפת בשבת מותרת כשהאפייה נעשתה בהיתר, ואסורה מדרבנן כאשר האפייה נעשתה באיסור. רדיית הפת האסורה היא רק כאשר הפת מודבקת לדפנות התנור, כפי שהיה בתנורים בזמן העתיק, אך לא כאשר הפת נמצאת בתחתית התנור, כמו בתנורים כיום.

## בסיס האיסור
פעולה זו אסורה רק מדרבנן היות שאין היא נחשבת למלאכה (האסורה מהתורה) אלא לחָכְמָה. הראשונים, וביניהם הרי"ף והרמב"ן, סבורים כי מדובר באיסור שבות, שבמסגרתו גזרו חכמים לרדות את הפת. לעומתם בעל המאור סבור כי מכיוון שזו פעולה כל כך פשוטה וכל כך רחוקה ממלאכה, אין בה אפילו איסור שבות, אלא רק איסור קל מדברי חכמים.

## רדיית הפת במקום היתר ובמקום איסור
על פי ההלכה מותר להניח פת בתנור על מנת שתאפה עם כניסת שבת, בתנאי שבעת כניסת השבת הבצק כבר עבר שלב התחלתי של האפייה ("קרימת פנים"). במקרה זה הותרה רדיית הפת כדרכה, בהגבלה של שיעור הפת הנצרך למאכל השבת. אולם אם האפיה נעשית בניגוד להלכה (בשעת כניסת שבת עוד לא קרמו פניו של הבצק): אם דבר זה נעשה בשוגג מותר לאדם לרדות בשינוי (באמצעות כל אחר במקום כלי הרדייה הרגיל) בשיעור הנצרך לשלוש סעודות שבת לו ולבני ביתו. היתר זה מתבסס על חשיבות הלחם למאכל האדם. אולם אם הדבר נעשה במזיד, חכמים קנסו את האדם ואסרו עליו להוציא את הפת מהתנור כלל, אפילו אם אין לו מה לאכול בשבת.

## רדיית הפת על מנת למנוע איסור תורה
הגמרא דנה בשאלה האם יהיה מותר לאדם שהניח בשבת בצק בתנור לרדות את הבצק (ובכך לעבור על איסור דרבנן של רדיית הפת) על מנת להימנע מלעבור בשוגג על איסור תורה של אפייה, כלומר האם חכמים העמידו את איסור הרדייה שהוא מדבריהם גם במקום שבו אדם יגיע בעקבות קיום דבריהם לכדי איסור תורה בשוגג. למסקנה אומרת הגמרא כי מותר יהיה לאדם לרדות את הבצק כדי למנוע עבירה על איסור תורה, כלומר חכמים לא העמידו את דבריהם במקום שאדם יבוא על ידי קיום דבריהם לכדי איסור תורה. היתר זה הוא בין אם הנחת הבצק בתנור נעשתה בשוגג או במזיד. עם זאת, היתר זה הוא רק לאדם שהכניס את הבצק לתנור, אך לא לאדם אחר, היות שאין אומרים לאדם חטא כדי שיזכה חברך, כלומר אסור לאדם לעבור אפילו על איסור קל על מנת להציל את חבירו מלעבור על איסור חמור.

## רדיית הפת כיום
כיום אפיית לחם בתנור אינה נעשית בהדבקה לדפנות התנור כבזמן העתיק, אלא בהנחה על תחתית התנור. לכן הוצאת הלחם מהתנור אינה נחשבת רדיית הפת, ואם אפיית הלחם נעשתה בהיתר, מותר להוציא מהתנור אפילו כמות גדולה, אך לא בכלי המשמש בדרך כלל לרדייה אלא בכלי אחר. אם האפייה נעשתה באיסור, קנס חז"ל על השוגג והמזיד נשאר בעינו כמו בתנורים בזמן העתיק.

## הערות שוליים

קטגוריה:אפייה
קטגוריה:בישול בשבת
קטגוריה:איסורי שבות
מועמדים ישראלים לפרס אוסקר

## סרטים ישראליים
### פרס אוסקר לסרט הבין-לאומי הטוב ביותר

ישראל החלה לשלוח לאקדמיה האמריקאית סרטים לשם התמודדות על פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר ב-1964. אף סרט ישראלי לא זכה עד כה בפרס. נכון ל-2025 הועמדו לזכייה בפרס 10 סרטים ישראליים, כמות המועמדויות השנייה בגודלה עבור מדינה מיבשת אסיה כאשר ליפן 17 מועמדויות (מתוכן 4 זכיות). מאז 1991 ועד היום, הסרט המייצג את ישראל הוא הזוכה בפרס אופיר לסרט הטוב ביותר, כאשר יוצאי הדופן הם "אביבה אהובתי" שזכה בפרס אופיר במשותף עם "אדמה משוגעת" ובהצבעה חוזרת הוחלט לשלוח את האחרון, ו"ביקור התזמורת" שנפסל על ידי האקדמיה האמריקאית מאחר שדיאלוגים רבים בו היו באנגלית, ועל כן לא התאים לקטגוריה. במקומו נשלח הסרט שהאקדמיה הישראלית זיכתה בכמות השנייה בגודלה של קולות, "בופור", אשר היה למועמד הראשון מטעם ישראל לפרס מזה 23 שנים.

הבמאים היחידים ששני סרטים ישראליים בבימויים הועמדו לזכייה בפרס הם אפרים קישון, משה מזרחי ויוסף סידר. מזרחי ביים גם את הסרט "כל החיים לפניו", שזכה בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר עבור צרפת.

### קטגוריות אחרות
הרשימה הבאה כוללת סרטים ישראלים אשר היו מועמדים לפרס אוסקר בקטגוריה שאיננה "הסרט הבין-לאומי הטוב ביותר". השנה המצוינת היא השנה שבה נערך טקס האוסקר שבו הסרט היה מועמד.

## יחידים ישראליים

בנוסף, השחקנית האמריקאית נטלי פורטמן, ילידת ירושלים, שבגיל 4 הוריה והיא היגרו מישראל ועברו להתגורר בארצות הברית, זכתה בתור שחקנית ראשית עבור תפקידה בסרטו של דארן ארונופסקי, "ברבור שחור" (2010) והייתה מועמדת בתור שחקנית משנה בעבור תפקידה בסרטו של מייק ניקולס, "קרוב יותר" (2004), ובתור שחקנית ראשית עבור תפקידה בדרמה הביוגרפית של פבלו לריין, "ג'קי" (2016).

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
*
מועמדים ישראלים
גולדפינגר (ספר)

**גולדפינגר** הוא ספר הריגול השביעי בסדרת ספרי "ג'יימס בונד" מאת איאן פלמינג. פורסם לראשונה בבריטניה ב-23 במרץ 1959. ב-1964 יצא סרט בשם זה שהתבסס על עלילת הספר, הסרט השביעי בסדרת סרטי ג'יימס בונד הפופולרית, בכיכובו של שון קונרי. כן התבססה על עלילה זו סדרת קומיקס יומית שיצאה בעיתון הבריטי דיילי אקספרס בשנים 1960–1961.

הספר תורגם לשפות רבות והופץ ברחבי העולם. בעברית יצא הספר תחילה בתרגום ב. אוריאל, בהוצאת ספיח, ב-1964, ומאז יצא בארבע מהדורות שונות בהוצאה זו. ב-1990 תורגם על ידי עמנואל לוטם ויצא מחדש בהוצאת זמורה ביתן.

## עלילה
בעלילת הספר נשלח הסוכן החשאי ג'יימס בונד לעקוב אחר פעולותיו של יוריק גולדפינגר, מטורף המתעניין בזהב ומצליח להוציא זהב רב מהמדינה. הוא רודף אחריו לשווייץ, שם הוא מגלה כי גולדפינגר מפעיל מפעל בו הוא מתיך את הזהב הגנוב ומוכר אותו להודו. בונד מנסה להתנקש בחייו, אך הוא נתפס ועובר עינויים על ידי עוזרו האכזרי של גולדפינגר, אודג'וב. לבסוף הוא ניצל לאחר שהוא מציע לגולדפינגר לעבוד עבורו, ונלקח לפורט נוקס כדי להיות אחד ממזכיריו. שם הוא מגלה את מזימתו של גולדפינגר להגדיל את ערך הזהב שברשותו באמצעות הפיכת עתודות הזהב של העולם המאוחסנות בפורט נוקס לרדיואקטיביות. בונד מצליח להעביר מסר על המזימה למפעיליו, שפותחים בקרב נגד גולדפינגר, אך הוא מצליח לתפוס את בונד ולברוח במטוס עם אודג'וב. בונד נאבק בהם, הם נהרגים, ובונד מצליח להנחית את המטוס בשלום, סמוך לחופי קנדה.

## רקע לכתיבת הספר
האדריכל ארנו גולדפינגר שהתגורר בלונדון ברחוב וילו 2 בסמוך לביתו של הסופר איאן פלמינג, שימש השראה עבור פלמינג לדמות הנבל בספרו. פלמינג שנא את ביתו של גולדפינגר שלצורך בנייתו נהרסו מבנים ויקטוריאניים שהיו במקום, ועל כן קרא על שמו את דמות אויבו של ג'יימס בונד - "יוריק גולדפינגר". ארנו גולדפינגר התייעץ עם עורכי דינו לאחר פרסום הספר, ולאחר שפלמינג איים לשנות את שם הדמות ל"גולדפריק" (איבר מין מוזהב) במקום השם המקורי (שמשמעותו באנגלית היא אצבע מוזהבת - Gold Finger), החליט גולדפינגר שלא לתבוע את פלמינג. המו"לים של פלמינג, במסגרת הצעת הפשרה, הסכימו לשלם את ההוצאות המשפטיות של גולדפינגר וכן לתת לו שישה עותקים של הספר.

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי ג'יימס בונד
קטגוריה:ספרי ריגול
קטגוריה:ספרי 1959
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
ויקירפואה

**ויקירפואה** היא מיזם ואתר אינטרנט מבוסס ויקי ישראלי של איגוד רופאי המשפחה בישראל בשיתוף רשת רפואה שהוקם ב-2011. המיזם הוקם במטרה להציג ידע רפואי בתבנית חופשית ונגישה לכל, ברוח מיזם ויקיפדיה ולספק מידע רפואי אמין וזמין לרופאי המשפחה ולשאר מקצועות הרפואה. הוא פועל ללא כוונת רווח. בתחילת 2020 היו באתר מעל ל-3600 דפי תוכן. בשנת 2024 רשומים 6781 עורכים.  

ויקירפואה מיועדת לשתף לעדכן במידע המעודכן והמתחדש לרופא המשפחה ולרופא הראשוני, לרופאים מומחים, בעיקר בתחומים בהם אינם עוסקים באופן שוטף, לאנשי מקצועות הרפואה ולכל מי שמעוניין ברפואה ובריאות.

להבדיל מוויקיפדיה, את הערכים באתר ויקירפואה יכולים ליצור ולערוך רק אנשי מקצוע מתחום מדעי הבריאות והרפואה.
הכותבים והעורכים בוויקירפואה הם רופאים או בעלי תואר אקדמי מקביל כמו PhD והם מזוהים בשמם המלא.
המיזם מאפשר להציג חילוקי דעות בנושאים השונים.

המיזם הוקם ביוזמת יו"ר איגוד רופאי המשפחה בישראל פרופ' שלמה וינקר שהוא גם העורך האחראי וד"ר רמי טמיר. המימון הראשוני התקבל כמענק לימודי מחברות המכירות בחשיבות המיזם ומוגדרות כידידי ויקירפואה. בהמשך מתוכננת הופעת מודעות פרסום טקסטואליות צמודות תוכן בדומה למודעות גוגל שיציגו מידע פרסומי רלוונטי.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אתרי אינטרנט ישראליים
קטגוריה:מקורות מידע ברפואה
קטגוריה:אתרי ויקי
פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר

**פרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר** (באנגלית: **Academy Award for Best Adapted Screenplay**) הוא פרס אוסקר הניתן מטעם האקדמיה האמריקאית לקולנוע לתסריטאי על תסריט מעובד לסרט קולנוע, אשר מבוסס על חומר שפורסם קודם לכן (בדרך כלל רומן, מחזה, סיפור קצר, או תוכנית טלוויזיה, אך לעיתים גם סרט קולנוע אחר). במילים אחרות: התסריט הוא אדפטציה קולנועית של יצירה נרטיבית אחרת. על פי הגדרה זו, סרטי המשך נחשבים באופן אוטומטי כבעלי תסריטים מעובדים (מאחר שסרט ההמשך חייב להיות מבוסס על הסיפור המקורי).

## שיאים
האדם הראשון לזכות בפרס פעמיים היה ג'וזף ל. מנקייביץ', שזכה בשנתיים רצופות, 1949 ו-1950. זוכים נוספים שקיבלו את הפרס פעמיים: ג'ורג' סיטון, רוברט בולט (גם הוא זכה בשנתיים רצופות), פרנסיס פורד קופולה, מריו פוצו, אלווין סרג'נט, רות פראוור-ג'אבוולה, מייקל וילסון, אלכסנדר פיין וכריסטופר המפטון.

בילי ווילדר, צ'ארלס ברקאט, פאדי צ'ייבסקי, פרנסיס פורד קופולה, הורטון פוט, רוברט בנטון, בו גולדמן, וולדו סולט והאחים כהן זכו הן בפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר והן בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר.

פרנסיס מריון היא האישה הראשונה לזכות בפרס, על הסרט הבית הגדול. ג'יימס אייבורי הוא המועמד המבוגר ביותר בהיסטוריה של הפרס וכן גם הזוכה המבוגר ביותר, בגיל 89, על הסרט קרא לי בשמך. צ'ארלי ואצ'ל הוא הזוכה הצעיר ביותר, בגיל 32, על הסרט שחור על לבן. המועמד הצעיר ביותר הוא ג'וזף ל. מנקייביץ', בגיל 22, על הסרט סקיפי.

שיאן המועמדויות לפרס הוא בילי ווילדר עם 7 מועמדויות. אחריו עם 6 מועמדויות חולקים את התואר ג'ון יוסטון ואריק רות'. ריצ'ראד ברוקס היה מועמד 5 פעמים.

## זוכים

### זוכי המאה ה-20

### זוכי המאה ה-21

## ראו גם
*פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר

## קישורים חיצוניים

* 
* אתר טקס האוסקר
* פרס אוסקר במסד הנתונים IMDb

*
קטגוריה:פרס אוסקר
אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר
חלקת המעפילים בהר הרצל

שמאל|ממוזער|300px|לוח זיכרון לזכר האונייה אגוז בסמוך אל חלקת הקברים
שמאל|ממוזער|300px|לוח זיכרון לזכר האונייה סלבדור בסמוך אל חלקת הקברים
**חלקת המעפילים בהר הרצל** היא חלקת קבורה ממלכתית לכבוד כל המעפילים שניסו להגיע לארץ דרך הים ונספו בעת דרכם אל הארץ. בחלקה נמצאים בשתי חלקות נפרדות לקברי חללי האוניה סלבדור וקברי חללי הספינה אגוז. החלקה כוללת גם אנדרטאות לזכר המעפילים ומלוויהם שנספו ושמקום קבורתם לא נודע עד היום. החלקה מצויה בתחילת שביל הזיכרון היורד מהר הרצל אל הכניסה הראשית של יד ושם בסמוך אל אנדרטת נצר אחרון. בסמוך אל חלקת המעפילים נמצאים חלקת גדולי האומה בה קבורים מנהיגי המדינה ואנדרטת חללי פעולות האיבה לזכר קורבנות הטרור שנרצחו בישראל. חלקת מעפילים נוספת לכבוד חללי אוניית הגירוש פאטריה (221 נספים) מצויה בבית הקברות חוף הכרמל שבחיפה. חלקת המעפילים בחיפה הוקמה לפני קום המדינה ולכן החללים לא נקברו בהר הרצל בירושלים.

## חלקת קבר אחים לחללי "סלבדור"

ב-31 באוגוסט 1964 הובאו עצמותיהם של מעפילי האוניה סלבדור למנוחת עולמים בישראל ביוזמת ממשלת ישראל, הסוכנות היהודית ואיחוד עולי בולגריה בישראל, והוטמנו לראשונה בחלקה מיוחדת בהר הרצל בירושלים. 

בחלקה נטמנו בקבר אחים 199 חללים שלא זוהו ולא הוקמו להם מצבות אישיות. בסמוך אל החלקה נמצאים שלטי זיכרון ובהם כתובים שמות כל חללי האונייה וסיפורה של האונייה.


קובץ:קברי סלבדור - 1.jpg|חלקת הקברים של חללי סלבדור
קובץ:לוח זיכרון לחללי האונייה סלבדור - הר הרצל 2.jpg|אנדרטת האונייה סלבדור
קובץ:Common Grave for the Ma'apilum aboard Salvador IMG 1253.JPG|לוח הנצחה לזכר סלבדור בסמוך אל חלקת הקברים


## חלקת קברי חללי "אגוז"
בחודש דצמבר 1992, בעקבות התחממות היחסים בין ישראל לבין מרוקו, הסכים המלך חסן השני כי עצמות נספי הספינה אגוז יובאו ממרוקו לישראל. לאחר מבצע סודי להעלאת עצמותיהם, שנקרא "איילת השחר", נטמנו הנספים בטקס ממלכתי בהר הרצל.

בחלקה נקברו 22 מחללי אגוז. בסמוך אליהם נמצאים שלטי הנצחה לזכר 22 חלליה האחרים, שטבעו וגופותיהם לא נמצאו מעולם.


קובץ:קברי אגוז - 1.jpg|חלקת הקברים של חללי אגוז
קובץ:קברי אגוז - 2.jpg|חלקת מצבות לזכר הנעדרים באוניית אגוז


## קישורים חיצוניים

* דברי הנשיא בטקס אזכרה לחללי ספינת "אגוז" בהר הרצל 2008

## הערות שוליים

*
מעפילים
קטגוריה:הנצחת נעדרים בהר הרצל
קטגוריה:ההעפלה
צבי עופר

**צבי** (**צביקה**) **עופר** (יבקובסקי; 22 בפברואר 1932 – 20 בדצמבר 1968) היה מפקד סיירת חרוב שנהרג במרדף בבקעת הירדן. על גבורתו במבצע סנונית עוטר בעיטור הגבורה.

## ביוגרפיה
צבי עופר נולד בפתח תקווה ב-22 בפברואר 1932 למשפחת **יבקובסקי**, ממייסדי כפר אז"ר. הוא למד בבית הספר החקלאי בנהלל, ובנעוריו היה פעיל בגדנ"ע. בתקופת מלחמת העצמאות, הצטרף לשורות הפלמ"ח ונלחם עם הגדוד השלישי של חטיבת יפתח בחזית המרכז והדרום והשתתף במבצע דני ובמבצע יואב. בתקופת ההפוגה השנייה, הוכשר בקורס מפקדי כיתות והיה סגן מפקד מחלקה. בסיום המלחמה השתחרר בדרגת סמל והחל לעבוד בחברת "מקורות".

בשנת 1952 שב לשירות קבע בצה"ל ועבר קורס קצינים. עם תום הקורס פיקד על הקמת יחידה לביצוע מארבים לפדאיון. לאחר מכן התנדב לצנחנים, שימש כקצין בגדוד 890 תחת פיקודו של מאיר הר-ציון, והשתתף בפעולת כנרת כמפקד כיתת החוד של פלוגה ד' והוביל אותה בכיבוש מוצב "עקב". בהמשך שימש כקצין בגדוד הנח"ל המוצנח ולחם במלחמת סיני בין היתר בקרב המיתלה. לאחר שעבר קורס מפקדי פלוגות, הוצב בחטיבת גולני והיה קצין המודיעין של החטיבה בדרגת סרן. בהנחיית מפקד החטיבה, מרדכי גור, הקים את הסיירת החטיבתית במתכונת חדשה והיה למפקדה. בראשה יצא עופר בשנת 1962 למבצע סנונית, פעולת תגמול שבוצעה כנגד הכפר הסורי נוקייב והמוצבים הסמוכים אליו. על פיקוד הכוח תחת אש כבדה ודבקות במשימה זכה לציון לשבח מהרמטכ"ל, שלימים הומר בעיטור הגבורה. בעיטור נכתב כי "גילה גבורה עילאית בעת לחימה מול פני האויב תוך חירוף נפש בפעילות מבצעית" וכי:

לאחר מכן פיקד על פלוגה בשריון. במלחמת ששת הימים, פיקד על כוח מחטיבת ירושלים והיה ממשחררי חברון ובית לחם. תקופה קצרה שימש מושל צבאי ראשון בחברון ולאחר המלחמה התמנה באוגוסט 1967 למושל הצבאי של שכם. באוקטובר 1968 הועבר לבקשתו לתפקיד מבצעי ומונה למפקד סיירת חרוב. ב-20 בדצמבר 1968 השתתף במרדף אחר חוליית מחבלי פת"ח. באזור ואדי קלט נפגע קשות מירי ובבית החולים מת מפצעיו. בהלווייתו נכחו שר הביטחון והרמטכ"ל. חמישה מחברי החוליה נשפטו למאסר עולם.

עופר היה נשוי ואב לארבעה. על שמו נקרא בסיס צה"ל מחנה עופר ובית הסוהר עופר הסמוך לגבעת זאב.

## קישורים חיצוניים

* צבי עופר בארכיון לוחמי סיירת שקד
*
* 
* דברים לזכרו מתוך הספר: "המרדף של הצנחנים", מתוך אתר חטיבת הצנחנים.
* דברים לזכרו מתוך הספר: "עשרים שנות גבורה בישראל", מתוך אתר חטיבת הצנחנים.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעוטרי צה"ל בפעולות התגמול
קטגוריה:חיילי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ששת הימים
קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:מפקדי סיירת חרוב
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:מושלים צבאיים ישראלים
קטגוריה:מעוטרי עיטור הגבורה
קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי התיכון החקלאי ויצו נהלל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:אישים שעל שמם בתי סוהר בישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם בסיסי צה"ל
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת סיני
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1968
אידרא

**אידרא** הוא שמם של שלושה מאמרים בספר הזוהר, **אידרא דבי משכנא** ובה סודות המשכן שעשה משה רבנו, **[[אדרא רבא|אידרא רבא]]**, ו**[[אידרא זוטא]]**. פירוש המילה **אידרא** (בארמית) הוא גורן. מאמרים אלו נקראו בשם זה כיוון שבמהלך אמירתם ישבו תלמידי רבי שמעון בר יוחאי סביב רבם בצורת גורן עגולה. יש שרצו לפרש את המילה אידרא כדמיון לעצמות הדג הנקראים גם הם **אידרה**, ורצו לומר שכשם שכל העצמות הקטנות חוברות לעמוד השידרה כך התלמידים קשורים לרבם.

## רקע

מאמר ה**אידרא זוטא** נאמר על פי הזוהר ביום פטירתו של רבי שמעון בר יוחאי. מאמר זה נקרא **אידרא זוטא** משום שהוא קצר בתוכנו בהרבה מן ה**אידרא רבא** ומשום שמספר התלמידים שהשתתפו בו, היה קטן יותר. במעמד האידרא רבא השתתפו עשרה **חברים**- רשב"י, בנו רבי אלעזר ועוד שמונה תלמידים, אך לקראת סוף המעמד, מתו שלושה מן התלמידים, כך שב**אידרא זוטא** נותרו רק שבעה משתתפים בסך הכל. אותם תלמידים שנותרו בחיים, לא משו מביתו של רבי שמעון מיום "האידרא רבא" עד ליום הסתלקותו מן העולם- "האידרא זוטא".

## באורים על האידרא
הבנת האידרא קשה מאחר שבה רוכזו עיקרי תורת הסוד ועל האידרא נכתבו פירושים רבים.
* אדיר במרום לרמח"ל על האידרא רבא.
* פירוש מהרב המקובל יעקב מאראגי על האידרא זוטא.
* פירוש מהרב שלמה הכהן (מחבר ביאור "יפה שעה" על עץ חיים ועוד) על האידרא רבא.
* פירוש הרב פתיה על האידרא זוטא.
* פרושים מהרב יצחק אייזיק חבר (מבית מדרשו של הגר"א) בספריו: ברית עולמים וברית יצחק.

מלבד פירושים אלו, יש על האידרא את הפירושים שנכתבו על כל הזוהר כמו אור יקר של הרמ"ק, הסולם של הרב אשלג, מתוק מדבש של רבי דניאל פריש ועוד.

## מנהגים
בעדות המזרח וכן אצל חלק מהחסידים נהגו ללמוד את האידרא בליל ל"ג בעומר במירון.

בבית האבלים יש סדר לימוד שתיקן החיד"א.

נהגו כאשר אדם שהגיע לגיל שבעים או שמונים היה אוסף את בני המשפחה ועורך סדר הדרת זקנים בו קראו בין היתר את ספר האידרא.

קטגוריה:ספר הזוהר
קולוניזציה

**קולוניזציה** היא הגירה של קבוצות תרבותיות מובחנות לשטח חדש.
תל שוכה (עמק בית שאן)

שמאל|ממוזער|250px|מגדל השלושה
** תל שוכה** הוא תל עתיק הנמצא ליד קיבוץ ניר דוד (תל-עמל) על גדת נחל הקיבוצים בעמק בית שאן (עמק המעיינות). התל לא נחפר ולא ידוע איזה יישוב עתיק נמצא מתחתיו. בסביבות התל נתגלו ממצאים מהתקופה הפרהיסטורית, כגון כלי צור, כלי אבן, מתקנים חצובים בסלע, זכוכית געשית שמקורה באסיה הקטנה ועדויות למסחר בחומר יקר המעיד על חשיבותו של המקום. הממצאים מוצגים במוזיאון לארכאולוגיה אזורית וים-תיכונית שבגן לאומי גן השלושה.

## מקור השם
**שֹוֹכֹה** (גם: שֹוכו או שֹׂכֹה במקרא, וסוכו בלשון חז"ל) הוא שמן של מספר ערים בארץ ישראל הנזכרות בתנ"ך, בספרות חז"ל ובמקורות נוספים, לרבות מקורות ארכאולוגיים. העיר הנזכרת בדרום הר חברון, העיר הידועה הנזכרת בעמק האלה והעיר הנזכרת באזור עמק חפר בתיאור נפות שלמה המלך, הנציבות השלישית - כולן השתמרו עד ימינו בצורה הייחודית "שְוֵיכָּה" או "ח'רבת שְוֵיכָּה". כך גם הכפר הערבי הסמוך, תל אל-שוכ ("תל הקוצים"), שימר את השם העתיק. 
## היסטוריה
הכפר תל אל-שוכ הוקם בשנת 1920 בערך.

לאחר ששלושה שומרים יהודים - יהודה פפו מקיבוץ מסילות ומאקס הלר ובנימין מלצקי מקיבוץ ניר דוד (תל-עמל) - נרצחו בדרכם למשימת שמירה במקום בידי חברי כנופיית אבו דורה ב-3 בדצמבר 1938, הוקם על התל מגדל שמירה מבטון בן 3 קומות כדי להגן על ניר דוד. לזכרם של שלושת ההרוגים בתקרית נקרא התל - **מצפה השלושה**.

הכפר התרוקן מתושביו ונחרב במהלך מלחמת העצמאות.

התל והמגדל נמצאים בתחום פארק המעיינות.

## ראו גם
* גן השלושה
* פארק המעיינות

## קישורים חיצוניים

* על הפיגוע באתר "ארץ זוכרת יושביה"
* סרטון עדותו של שלמה פרנק על הפיגוע
* מצפה השלושה
* 
* מגדל השלושה, תל אל-שוכ (תל שוכה) באתר מקומות שהזמן שכח
* 

## הערות שוליים

שוכה
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:ניר דוד (תל-עמל)
חלקת משפחת ז'בוטינסקי

**חלקת משפחת ז'בוטינסקי** היא חלקת קבורה ממלכתית שיועדה במיוחד עבור זאב ז'בוטינסקי ובני משפחתו ליד חלקת גדולי האומה ובסמוך אל קברו של בנימין זאב הרצל.

נושא הבאת עצמותיו של ז'בוטינסקי, שנפטר ונקבר בארצות הברית בשנת 1940, היה שנוי במחלוקת בגלל היריבות הפוליטית שהייתה בינו ובין דוד בן-גוריון שהתנגד להבאת עצמותיו של ז'בוטינסקי לארץ. לאחר התערבותו של הנשיא יצחק בן-צבי, טען כי רק לשני אישים שנקברו בחוץ לארץ ראוי הכבוד להיקבר בקבורה ממלכתית, והם: הרצל והברון רוטשילד.

הבאת עצמותיו התאפשרה רק לאחר פרישתו של בן-גוריון ב-1963 מן החיים הפוליטיים. בתאריך 15 במרץ 1964 החליטה הממשלה בראשותו של לוי אשכול לאפשר את הבאת עצמותיהם של ז'בוטינסקי ואשתו יוענה ז'בוטינסקי לארץ. בצוואתו ביקש ז'בוטינסקי שקבורתו מחדש בארץ תיעשה על ידי הממשלה היהודית הריבונית, ולבסוף ב-2 באפריל 1964 נענתה הממשלה לבקשת ז'בוטינסקי בצוואתו.

מיזם הבאת עצמותיו לקבורה נעשה על ידי משפחתו של ז'בוטינסקי והתנועה הרוויזיוניסטית. שם המבצע להבאתו של ז'בוטינסקי נקרא בשם: "זאב ז'בוטינסקי חוזר למולדת".

חלקת הקבר שהייתה מחוץ לחלקת גדולי האומה נבחרה לצד שביל הגישה אל קברו של הרצל ומשקיפה אל בנייני יד ושם ובסמוך אל **גן האומות** בו שתולים עצים שניטעו בידי ראשי מדינות.

מסע ההלוויה החל בנמל התעופה בלוד ומשם המשיך אל רמת גן ואל תל אביב. הוא כלל הבאת חלקי אדמה מאתרים שונים כגון: הר ציון, הר הזיתים, ומקום קבורתם של שרה אהרנסון ויוסף טרומפלדור ושל חללי האצ"ל. ראש הממשלה לוי אשכול לא השתתף בטקס הלוויה עקב ביקור בצרפת אולם עבר על פני הארון בעת נחיתתו בפריז. נוכחותו בטקס של הנשיא זלמן שזר העניקה לאירוע גוון ממלכתי.

בשנת 1969 הובא לקבורה בצמוד אל קברם גם הבן ערי ז'בוטינסקי לאחר שתרם את גופתו למדע. בשנת 1978 נפטרה אשתו של ערי, אביבה, ונקברה לצדו.

לפני הקברים נמצאת רחבה ובה במה עבור נואמים.

## לקריאה נוספת
* דורון בר, **אידאולוגיה ונוף סמלי – קבורתם בשנית של אנשי שם יהודיים באדמת ארץ ישראל 1904–1967**, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשע"ה
* שלמה נקדימון, ראש האופוזיציה יזם - ואשכול הודה: "אין לי אפשרות להגיד לא", בתוך "האומה", גיליון 147, מרץ 2002, עמ' 52-35

## קישורים חיצוניים

* 
* ארכיונים אישיים של זאב ז'בוטינסקי ובני משפחתו, באתר מכון ז'בוטינסקי

## הערות שוליים

*
*
ז'בוטינסקי, משפחת
הפיגוע באיתמר (2002)

**הפיגוע באיתמר (2002)** התרחש בליל חמישי, י"א בתמוז ה'תשס"ב (20 ביוני 2002). במהלכו פרץ מחבל ביריות לבית משפחת שָׁבּוֹ באיתמר בסביבות השעה 21:00, רצח את אם המשפחה ושלושה מבניה, ופצע שני ילדים נוספים. בקרב עם המחבל נהרג גם מפקד כיתת הכוננות, , במהלך ניסיונו לחלץ את הנפגעים.

## הפיגוע
המחבל הגיע לאיתמר בשעה 21:00 לערך ופרץ את הגדר ההיקפית. הוא עבר ליד בית שנראה לו ריק ונכנס לבית משפחת שבו (ככל הנראה מהדלת האחורית למטבח). המחבל רצח ביריות את אם המשפחה  (בת 40) ואת שלושת בניה:  (בן 15),  (בן 12) ו (בן 5). במהלך הלחימה באירוע נפצעו שני ילדים נוספים - אביה (בת 13) ועשהאל (בן 9).

כיתת הכוננות של היישוב הוקפצה למקום לאחר שנשמעו קולות הירי. היא הייתה הראשונה שיצרה מגע עם המחבל וניסתה לחלץ את הנפגעים. יוסף טויטו (בן 31), אב לחמישה, שהיה מפקד כיתת הכוננות, נהרג כשנורה על ידי המחבל, שהתבצר בבית, בעת ניסיון החילוץ. הכוח הצבאי הראשון בזירה היה מחטמ"ר שומרון.

כוחות של צה"ל ומג"ב כיתרו את הבית, כוח של ימ"ס שומרון הגיע למקום, ונכנס ללחימה בתוך המבנה. הלחימה נמשכה כשעה ובמהלכה חילצו הלוחמים את עשהאל הפצוע שהסתתר בארון באחד החדרים, בהמשך הלחימה זיהה לוחם הימ"ס הקדומני את בת המשפחה אביה מסתתרת מתחת למיטת ההורים בחדר שבו התבצר המחבל. הלוחם ביקש ממנה לצאת לכיוונו, זינק ומשך אותה החוצה ברגע בו המחבל ירה לכיוונה והציל אותה בפעולתו. המחבל ניסה להימלט מהבית דרך חלון האמבטיה ונהרג לאחר קרב קצר בחצר הבית.

במהלך ההשתלטות נפצעו שני לוחמים. כתוצאה מחילופי האש עלה הבית בלהבות, ורק לאחר שכובתה האש נמצאה גופתו של ילד נוסף שלא נמצאה בזמן שהימ"ס סרקו את הבית. הפצועים פונו באמבולנסים לבית החולים תל השומר.

במשך התנהלות הקרב הורו כוחות הביטחון לתושבי היישוב להסתגר בבתים.
אבי המשפחה, בועז, לא נפגע כיוון שלא היה בבית בעת חדירת המחבלים, ושני ילדיו הנוספים, יריב ועטרה, לא נפגעו אף הם.

לאחר סיום הקרב בתוך המבנה המשיכו כוחות גדוד המילואים לסרוק את שכונות היישוב, וביחד עם גששים, נציגי שב"כ וחבלני המשטרה ביצעו מרדף על העקבות וסייעו במעצר מפעילו של המחבל בכפר עוורתא וחשודים נוספים והסגרת חגורת נפץ בכפר בית-פוריכ הסמוך.

שלושה שבועות לפני הפיגוע חדר מחבל אחר ליישוב ורצח שלושה בחורי ישיבה.
ממוזער|חיילי צה"ל מחוץ לבית משפחת שבו ביישוב איתמר בו התרחש הפיגוע, 20 ביוני 2002
ממוזער|הלווית הנרצחים בפיגוע, 21 ביוני 2002

## בעקבות הפיגוע
יוסף טויטו, מפקד כיתת הכוננות ביישוב הוכר כחלל צה"ל בעקבות פניית המשפחה לצה"ל ולמשרד הביטחון.

מ"פ ב' בגדוד 275 זכה לתעודת הערכה מיוחדת ממח"ט שומרון על תפקודו באירוע.

ימ"ס שומרון קיבלה צל"ש מח"ט יחידתי וצל"ש מח"ט ללוחם ביחידה.

בועז שבו, אבי המשפחה, נישא בשנית בשנת 2007 להילה, אם לחמישה ילדים מנישואיה קודמים, שילדה שלישייה. בתו של בועז, אביה, ששרדה את הפיגוע, נישאה בשנת 2013 לבן של הילה (אמה החורגת).

עשהאל שבו, שאיבד את רגלו הימנית בפיגוע, הוא ספורטאי, כדורסלן ושחיין מצטיין. הוא ייצג את ישראל ב ובשנת 2017 ייצג שוב את ישראל במכביה בקטגוריית כדורסל נכים.
בשנת 2022 עשהאל נבחר להדליק משואה ביום העצמאות ה-74 למדינת ישראל.

מארגן הפיגוע היה כמיל חניש שנעצר שנתיים לאחר מכן ועונשו נקבע לתשעה מאסרי עולם. ב-2009 פסק בית המשפט המחוזי בירושלים כי הוא יפצה את בני המשפחה בסכום של 60 מיליון ש"ח. ב-10 באוקטובר 2025 פורסם כי הוא צפוי להשתחרר מהמאסר כחלק מהסכם חמאס–ישראל לסיום מלחמת חרבות ברזל.

## ראו גם
*רצח בני משפחת פוגל באיתמר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

איתמר
איתמר
איתמר
איתמר
איתמר
איתמר
קטגוריה:איתמר: פיגועים
איתמר
פונקציה גזירה

[שמאל|ממוזער|250px|גרף של [פולינום (ממעלה 4) הגזיר בכל נקודה]]
[שמאל|ממוזער|250px|גרף של פונקציית ה[ערך מוחלט|ערך המוחלט הגזירה בכל נקודה למעט x=0]]
[ממוזער|250px|גרף של [פונקציית ויירשטראס שהיא רציפה בכל נקודה אך אינה גזירה באף נקודה]]
בחשבון אינפיניטסימלי, **פונקציה גזירה** היא פונקציה ממשית שיש לה נגזרת בכל תחומה. לגרף של פונקציה גזירה יש משיק בכל נקודה והוא נראה "חלק" יחסית, ללא קווים שבורים ו"השתוללויות". תכונה חשובה של פונקציה גזירה, שגם שקולה לגזירותה, היא האפשרות לקרב אותה ליניארית.

## הגדרות
פונקציה \ f **גזירה בנקודה <math>\ x</math>** אם קיים הגבול:
:\ \lim_{h \to 0}\frac{f(x+h)-f(x)}{h}
תוצאת הגבול נקראת "הנגזרת של \ f בנקודה \ x" ומסומנת \ f'(x).

פונקציה \ f **גזירה ב[[קבוצה (מתמטיקה)|קבוצה]] <math>\ D</math>** אם לכל \ x ב-\ D מתקיים ש- \ f גזירה ב-\ x. פונקציה \ f **גזירה** אם היא גזירה בתחום שלה.

על פונקציה שהנגזרת שלה רציפה נאמר כי היא **גזירה ברציפות**. אם הנגזרת של פונקציה גזירה בעצמה, נאמר כי הפונקציה "גזירה פעמיים", ובאופן כללי אם לפונקציה יש נגזרת n-ית נאמר כי היא **גזירה n-פעמים** או **גזירה מסדר n**. פונקציה שהיא גזירה n-פעמים לכל n היא פונקציה **גזירה אינסוף פעמים**, או פשוט **[[פונקציה חלקה]]**.

קבוצת הפונקציות שגזירות n-פעמים ברציפות מסומנת \ C^n, כאשר \ C^0 היא קבוצת הפונקציות הרציפות ו-\ C^\infty היא קבוצת הפונקציות החלקות. לכל n, \ C^n מכילה את \ C^m כאשר \ m>n וכולן מכילות את \ C^\infty.

פונקציה \ f היא **גזירה למקוטעין** בקטע אם קיים אוסף בן מנייה (ואולי אף סופי) של נקודות \ P = \lbrace p_0  עבורו לכל \ x בקטע פתוח \ x \in (p_i, p_{i+1}) \  מתקיים כי \ f גזירה ב-\ x.

פונקציה היא **גזירה מימין** או **גזירה משמאל** כאשר הגבול המגדיר את הנגזרת קיים מימין או משמאל בהתאמה.

כאשר דנים בפונקציות בכמה משתנים, אז פונקציה **גזירה חלקית לפי x** אם קיימת לה נגזרת חלקית לפי המשתנה x. תנאי חזק שמכליל גזירות בכמה משתנים הוא דיפרנציאביליות. **[[פונקציה דיפרנציאבילית]]** היא פונקציה שניתן לקרב ליניארית, ובפרט היא גזירה חלקית לפי כל משתנה. במשתנה אחד המונחים פונקציה דיפרנציאבילית ופונקציה גזירה מתלכדים.

## רציפות
כל פונקציה גזירה היא בהכרח רציפה (ולכן גם אינטגרבילית). ניתן להוכיח זאת ישירות מהגדרת הנגזרת. אם \ f אינה רציפה ב-\ x אז \ \lim_{h \to 0}f(x+h)-f(x) \ne 0 ולכן הגבול המגדיר נגזרת אינו קיים (הוא ביטוי מהצורה "\ \tfrac{a}{0}" כאשר a שונה מאפס). ההפך אינו נכון - לא כל פונקציה רציפה היא גם גזירה. למשל פונקציית הערך המוחלט רציפה בנקודה x=0 אך אינה גזירה שם, כי הנגזרת מימין והנגזרת משמאל שונות זו מזו. רוב הפונקציות הרציפות השימושיות גזירות כמעט בכל נקודה. אולם ב-1872 מצא קארל ויירשטראס דוגמה ראשונה לפונקציה רציפה שאינה גזירה באף נקודה: פונקציית ויירשטראס. לפי משפט הקטגוריה של בר כמעט כל הפונקציות הרציפות אינן גזירות באף נקודה.

## גזירות מרוכבת
גזירות של פונקציה מרוכבת היא תנאי חזק בהרבה מגזירות של פונקציה ממשית. פונקציה גזירה במובן המרוכב נקראת פונקציה הולומורפית.

גזירה
קשת גלריוס והרוטונדה

[שמאל|ממוזער|250px|קשת [גלריוס והרוטונדה]]
**קשת גלריוס וה[[רוטונדה]]** (ביוונית **αψίδα του Γαλερίου** וה-**ροτόντα**) הם שני מבנים רומיים, שנמצאים במפגש הרחובות אנגטיה ודמטריוס גונארי בסלוניקי. אלו הם שרידי המתחם הקיסרי שנבנה על ידי הקיסר גלריוס, המתחם כלל גם ארמון קיסרי שלא שרד.

## קשת גלריוס
הקשת נבנתה בפקודת הקיסר גלריוס, בשנים 299 – 298, לציון הניצחון הרומי על הפרסים הסאסאנידים, ונחנכה ב-305.

הקשת הייתה מבנה של שמונה עמודים: 4 ראשיים שתמכו את הקשת המרכזית והכפה שמעליה, ושניים נוספים בכל צד שתמכו את הקשתות המשניות. גרעין המבנה היה עשוי מ-rubble masonry שצופה בלבנים ועליהן חיפוי לוחות שיש עם תבליטים המפארים את הקרבות של גלריוס בסאסאנים. מיפתח הקשת המרכזית 9.7 מטר וגובהה 12.5 מטר. מיפתח הקשתות המשניות היה 4.85 וגובהן 6.5 מטר.

כיום שרדו רק שלושה עמודים וחלק מהמבנה שעליהם. שרידי המבנה יוצבו בחיפוי לבנים מודרני. על שנים מהעמודים הראשיים נשארו תבליטי השיש המציגים את מלחמותיו של גלריוס כנגד הסאסאנים.

## הרוטונדה
הרוטונדה, היא כנסיית גאורגיוס הקדוש. נבנתה בשנת 306 בפקודתו של גלריוס ולפי השערה אחת נועדה להיות המאוזוליאום שלו, אולם הוא נקבר במקום אחר. לכן סבירה יותר ההשערה שהמבנה נועד להיות מקדש פגני. קונסטנטין הגדול הורה על הפיכת המבנה לכנסייה שהוקדשה לגאורגיוס הקדוש. הכנסייה הייתה מעוטרת בפסיפסים, מהם נשארו רק שרידים מעטים. ב-1430, עם הכיבוש העות'מאני, המבנה פסק לשמש ככנסייה, בשנת 1590, הפכה הכנסייה למסגד. עם כיבוש העיר על ידי היוונים ב-1912 המסגד הפך שוב לכנסייה. הרוטונדה, שהיא הכנסייה הקדומה ביותר בסלוניקי, נכללת בקבוצת המבנים מהתקופה הנוצרית המוקדמת והביזנטית בסלוניקי שהוכרו על ידי אונסק"ו כאתרי מורשת עולמית.

קוטר המבנה 24.5 מטר, עובי קירות התוף הוא כ-6 מטר, מעליהן מתנוססת כפה, בנויה מלבנים, המגיעה לגובה 30 מטר. בבניין המקורי היה אוקולוס בראש הכפה. המינרט הוסף עם הכיבוש העות'מאני וההפיכה למסגד.
שמאל|ממוזער|250px|מקטע מקשת גלריוס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סלוניקי: מבנים
קטגוריה:יוון: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:יוון: מבנים
קטגוריה:קשתות וקמרונים
ארגון נפגעי טרור ואיבה בישראל

**ארגון נפגעי טרור ואיבה בישראל** היה מוסד ללא כוונת רווח שפעל במטרה לסייע למשפחות נפגעי פעולות האיבה (נפגעי טרור). הארגון הוקם בשנת 1994 וזאת כדי לנסות להתמודד עם המצב החדש והקשה שנוצר עם תקופת הפיגועים הגדולים שהחלה בתחילת שנות ה-90. הארגון סייע בתחומים רחבים ומגוונים בתהליך השיקום ועד החזרתם למעגל החברה של משפחות הנפגעים.

הארגון פורק בשנת 2019.

## המטרות והיעדים
* הנצחת החללים.
* בניית מרכזי הנצחה, ספריות זיכרון, ואנדרטאות.
* מתן ייעוץ וסיוע משפטי חינם למשפחות.
* סעד פסיכולוגי.
* השאלת ציוד רפואי.
* קורסים הכשרה מקצועית והשמה בחברה.
* הקמת מרכז הנצחה ארצי בעתיד.
* מתן סיוע ליתומים ואלמנות (מלגות)
* תרבות וחברה
* קרן לעזרה הדדית.
* קבוצות תמיכה.
* סיוע באזכרה וסעודות מצווה לחללי הטרור.

### הנצחת החללים
* הנצחה פרטית כגון: כתיבת-ספר זיכרון.
* הקמת ספרייה לזכרם.
* הנצחת שמות החללים באנדרטה המרכזית, ובכל מקום שהמשפחה מעוניינת בכך.
* הקמת גל-עד.
* תחרויות וטורניר במגוון רחב של ספורט באירוע שנתי לזכרם.
* טקסים ואירועים שנתיים.
* סרטי-הנצחה.

### בניית מרכזי הנצחה
הארגון מתכונן להקים מספר מרכזי הנצחה שיוקמו בשלושה מחוזות בארץ. כאשר המרכז הראשון יוקם בצפון הארץ ואמור לפעול לצורך העניין קיימת פרוגרמה איתור קרקע והשלב הנוכחי הוא גיוס משאבים לצורך הקמתו. בכל אחד ממרכזי ההנצחה יהיו: ספרייה, וארכיון עם מאגר מידע על כל הפיגועים שהיו בישראל ובעולם.

בנוסף יהיו גם כלים רפואיים שיושאלו לכל דורש, שיקום הנפגעים בליווי מקצועי עם בריכות שחיה המותאמת גם לנכים ומוגבלים - כמו בית הלוחם המשמש לנכי צה"ל. לכל מרכז יהיו הרכבים המותאמים לנכים ולמוגבלים שיסיעו את הנכים למרכז חזרה וממנו.

המרכז על כל אגפיו מתוכנן כך שגם נכים ומוגבלים ואלה שזקוקים לאמצעי עזר בחיי היום יומי שלהם יוכלו להשתמש בכל מגוון הפעילויות במרכז. המרכזים עצמם יופעלו על ידי מתנדבים ובו יועסקו בשיקום נפגעים של הארגון.

### ייעוץ וסיוע משפטי
למשפחות נפגעי הטרור יש צורך חיוני ביותר בייעוץ וטיפול משפטי ולמימוש הזכויות הניתנות על פי חוק נפגעי פעולות האיבה-1970 עקב מצבם החדש של משפחות הנפגעים.

ייעוץ משפטי יינתן חינם למשפחות הנזקקות לסיוע ולתמיכה שאליו נקלעו משפחות הנפגעים.

הארגון עוזר הן על ידי יועצים משפטיים חיצוניים כאשר לנפגע או למשפחה השכולה אין. אפשרות מימון לצורך קבלת עו"ד בייצוג בערכאות משפטיות.

בעזרת היועץ המשפטי שניתן על ידי הארגון לנפגע או למשפחה השכולה וכן לבן משפחה בקרבה א' בלבד.

### סעד פסיכולוגי לנפגעים ולמשפחות השכולות
המצב הכואב והקשה שאליו נקלעו הנפגעים או המשפחות השכולות, הטראומה הקשה והתמודדות מול השכול הכואב בחיי היום יום על אובדן בני המשפחה היקר להן מכל. ולכן יש צורך בייעוץ פסיכולוגי, והדרכה מקצועית כדי להתמודד עם הסבל והכאב. הארגון נעזר ומפעיל יועצים פסיכולוגיים אחד הדברים החשובים לנפגע או למשפחה שכולה היא להחזיר את משפחות הנפגעים למעגל החברה, אחד הדברים החשובים לנפגע או למשפחה שכולה היא להחזיר את המשפחה למסלול החיים. משפחה שבא המפרנס העיקרי נפגע מפעולת טרור או איבה פיזית או נפשית הארגון יתמוך ויעזור שהמשפחה תקבל ע"פ חוק נפגעי פעולות איבה את כל הזכויות הניתנות על פי חוק זה וכן מענקים ותמיכה על ידי קבוצות תמיכה ופסיכולוגים קליניים. ארגון נפגעי טרור ואיבה בישראל מטפל במשפחות בשיקום תעסוקתי והסבה בהכשרת מקצוע מתאים על פי המגבלות. הארגון יסייע במתן מענקים ובתמיכה כספית לנזקקים שיגישו בקשות לוועדת הרווחה של הארגון.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ישראל: ארגוני סיוע לנפגעי פעולות טרור
יזהר ערמוני

**יזהר ערמוני** (כ"ו בתמוז ה'תרפ"ט, 3 באוגוסט 1929 – י"א בניסן ה'תש"ח, 20 באפריל 1948) היה לוחם בפלמ"ח שקיבל את עיטור הגבורה על לחימתו בהתקפה על משטרת נבי יושע במלחמת העצמאות, במהלכה נהרג.
ממוזער|שלט רחוב בירושלים על שם יזהר ערמוני

## ביוגרפיה
יזהר ערמוני נולד בירושלים ליהודית ולגדליה, חלוצים מהעיר קובל שבפולין. בן דודו הוא אבינעם ערמוני. למד במגמה הריאלית בגימנסיה רחביה. בצעירותו, כתב שירים והלחין אותם, ובחגיגות בר המצווה חיבר מנגינה להפטרה. בנוסף היה פעיל ומדריך בתנועת הצופים בשבט "מצדה", וכן עסק בעבודות יד - בניית דגמי מטוסים והרכבת מיכשור, דוגמת טלסקופ וטורבינת קיטור. באחד מחיבוריו לבית הספר כתב: "לא תהיה לנו מדינה אם העם לא יידע להקריב את מבחר בניו".

בגיל 15 הצטרף ערמוני לארגון ההגנה, ובסיום לימודיו יצא להכשרת הפלמ"ח בקיבוץ דפנה, ועבד בבריכות הדגים ובסלילת הכביש ללהבות הבשן. עם פרוץ מלחמת העצמאות יצא לחופשה לבית הוריו אך הדרך לירושלים נחסמה והוא חזר לצפון והצטרף ללוחמי חטיבת יפתח כמפעיל מרגמה. ב-20 באפריל 1948 השתתף בהתקפה השנייה על נבי יושע, ולאחר שספגו הלוחמים אבדות גדולות והחלו בנסיגה, המשיך לעמוד על המשמר ולחפות על יציאתם ועל איסוף הנפגעים. בשלב זה נפצע ונהרג.

## לאחר מותו
חודש לאחר מותו הובא לקבורה בקבר אחים בנבי יושע, וביום העצמאות הראשון למדינה העניקו לו ראשי המדינה את אות גיבור ישראל, בו נכתב:

סמוך לבית הוריו בירושלים, בשכונת נחלת צדוק, נקרא על שמו רחוב, מבוא יזהר. בשנת 1955 הדליקה אימו יהודית את משואת הזיכרון בהר ציון. ביום העצמאות ה-25 למדינת ישראל, בשנת 1973, הודלקו 12 משואות על ידי נושאי אות גיבורי ישראל או בני משפחותיהם, ביניהם אביו של ערמוני, גדליה.

בשנת 2014 עלה ליוטיוב סרט קצר בבימויו של מיקי יוסף בשם "רעות תחת אש". הסרט מתחיל בסיקור פועלו של יהודה דקל, ומשם ממשיך לשחזור ההכנות לקרב השני על המצודה ומהלך הקרב עצמו. בסרט בולטות דמויותיהם של ערמוני, פילון פרידמן, ודוד "דודו" צ'רקסקי.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעוטרי עיטור הגבורה במלחמת העצמאות
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:חללי מלחמת העצמאות עד להקמת המדינה
קטגוריה:חללי הפלמ"ח במלחמת העצמאות
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:נחלאות: אישים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:אישים הקבורים בקבר אחים
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:חיילי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1948