open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אני ואת אז

**אני ואת אז** הוא שיר בביצוע הזמר והמוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר, שגם כתב והלחין אותו. הוא נכלל באלבום הבכורה של קלפטר, "יצחק", שהתפרסם ב־1981.

## קבלת הביקורת
בן שלו מ"הארץ" תיאר את השיר במילה "נהדר". אייל לוי מ"ישראל היום" התייחס לסולו הגיטרה ה"מופלא" שבשיר. תימורה לסינגר ציטטה ב"גלובס" את השורות "דו-קרב בין גבר לאישה, תני לי את הים וקחי לך את היבשה" כדוגמה ל"אמירות מפוכחות על אהבה" שיש באלבום הבכורה של קלפטר, והוסיפה על השיר ש"יש בו כמה מהמשפטים הכי סקסיים וכנים בפזמון הישראלי: ואת יפה מאוד, לך זה לא חשוב / צבע עורך עובד עליי כמו כישוף / ואת רכה מאוד ואני קצת גס / מי ינצח פה ומי יצא מובס".

## הצלחה במצעדים
השיר ערך את הופעת הבכורה שלו במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־10 בדצמבר 1980 והגיע בשיאו למקום הראשון, מקום בו שהה שבועיים החל מ־18 בפברואר 1981. השיר יצא מהמצעד במרץ–אפריל 1981 בתום לפחות 16 שבועות.

במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשמ"א של רשת ג' השיר דורג במקום ה־11, והוא שיר הסולו המצליח ביותר של קלפטר במצעדים השנתיים של התחנה.

### מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
ארשד נדים

**ארשד נדים** (בפנג'אבי ובאורדו: **ارشد ندیم**; נולד ב-2 בינואר 1997) הוא אתלט פקיסטני,אלוף אולימיפי (פריז 2024) סגן אלוף העולם (בודפשט 2023), אלוף חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) ושיאן משחקי חבר העמים הבריטי (90.18 מטר) בהטלת כידון.

## ביוגרפיה
### 2017
באליפות אסיה שנערכה בבובנשוואר שבהודו ביולי סיים נדים במקום השביעי בהטלת כידון בתוצאה של 78.00 מטר.

### 2019
באליפות אסיה שנערכה בדוחה שבקטר באפריל סיים נדים במקום השישי בהטלת כידון בתוצאה של 78.55 מטר.

באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר באוקטובר סיים נדים במקום 16 בהטלת כידון בשיא לאומי חדש של 81.52 מטר.

### 2021
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים נדים במקום החמישי בהטלת כידון בתוצאה של 84.62 מטר.

### 2022
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית ביולי סיים נדים במקום החמישי בהטלת כידון בתוצאה של 86.16 מטר.

#### אלוף חבר העמים הבריטי
במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת באוגוסט זכה נדים במדליית זהב בשיא תחרות ושיא לאומי חדש של 90.18 מטר, לפני אנדרסון פיטרס מגרנדה (88.64 מטר) וג'וליוס יגו מקניה (85.70 מטר).

### 2023
#### סגן אלוף העולם
באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט זכה נדים במדליית כסף בתוצאה של 87.82 מטר, אחרי ניראז' צ'ופרה מהודו (88.17 מטר) ולפני יאקוב ואדלייך מצ'כיה (86.67 מטר).

### 2024
באולימפיאדת פריז זכה במדליית זהב בתוצאה של 92.97 שהיא שיא אולימפי ושיא אסיה. נדים הפך לאתלט הפקיסטני הראשון שזוכה במדליה אולימפית  והפקיסטני הראשון שזוכה בזהב אולימפי בספורט יחידני. נדים זכה במדליה הראשונה של פקיסטן מאז 1992, והזהב הראשון של המדינה מאז 1984.

## שיאים אישיים
* הטלת כידון: 92.97 מטר, שיא אולימפי (2024) 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מטילי כידון
קטגוריה:אתלטים פקיסטנים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: הטלת כידון (גברים)
קטגוריה:מטילי כידון באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:נושאי דגל פקיסטן באולימפיאדה
קטגוריה:פקיסטנים שנולדו ב-1997
אריה גארלה

**אריה גארלה** (נולד ב-19 בנובמבר 1958) הוא ראש המועצה המקומית בני עי"ש מאז בחירתו בבחירות 2013 מטעם הליכוד.

## ביוגרפיה
גארלה נולד וגדל במושב ינון. שירת בחיל האוויר. בשנת 1990 עבר לבני עי"ש.

לפני הקריירה הפוליטית הגיע מהמגזר העסקי הפרטי, כאיש עסקים, יזם ובעל מוסכי פחחות וצבע.

גארלה נבחר לראשונה לתפקיד בבחירות לרשויות המקומיות ב-2013, לאחר שקיבל כ-53.16% מהקולות ו-1,999 קולות. רשימתו "התקווה" קיבלה כ-1,718 קולות וכחמישה מושבים מתוך 9 מושבי המועצה. בבחירות 2018 גרלה ניצח ברוב של 80.1% (3,144 קולות) את ברוך אברהם ראש רשימת "בני עי"ש ביתנו".

בנוסף על תפקידו כראש המועצה, גארלה מכהן גם כיושב ראש ועדת ההנהלה, יושב ראש ועדת משק לשעת חירום ונציג המועצה בוועדת לתכנון ובנייה.

גארלה התמודד לכהונה שלישית בבחירות 2023 שנדחו בהמשך ל-2024 כשמולו גיל אילת, אותו ניצח ברוב של 55.38%. גארלה התמודד בבחירות אלו בראש רשימת הליכוד שזכתה ב-4 מתוך 9 המקומות במועצה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:בני עי"ש
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:מועצה אזורית באר טוביה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
שניר דניאל אריש

**שניר דניאל אריש** (נולד ב-8 בפברואר 1974) הוא ראש המועצה המקומית יבנאל מאז 2018.

## ביוגרפיה
בבחירות 2018 אריש התמודד מול ראש המועצה המקומית המכהן רוני כהן ואלון עמרוסי. אף אחד מהמועמדים לא קיבל 40% כנדרש, ולכן רוני כהן (28.57%, 598 קולות) התמודד מול אריש (30.96%, 648 קולות) בסיבוב השני. בסיבוב השני קיבל אריש 75.16% (1,195 קולות) ונבחר לראש הרשות. אריש התמודד לכהונה שנייה בבחירות 2024.

בעבר אריש טען כי למד בטכניון, מה שעורר ביקורת וחשד (בתחקיר של טלי חרותי-סובר מעיתון הארץ) כי זהו שקר. TheMarker אף ביקר את ארוש בחשדות לשחיתות, קידום מקורבים ושיפוץ ביתו שלא כדין.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:בוגרי התיכון החקלאי ויצו נהלל
קטגוריה:יבנאל: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
Başıma Belasın

"**Başıma Belasın**" (באנגלית: "**You Are a Trouble of My Head**"; בעברית: "**אַתָּה הַצָּרוֹת בָּרֹאשׁ שֶׁלִּי**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הטורקייה אליינה טילקי. הוא יצא לאור ב-17 במרץ 2023, בהוצאת חברת התקליטים דואן מיוזיק קומפני, כסינגל שלא מתוך אלבום. הוא נכתב, הולחן והופק על ידי אמרה קאראדומן.

השיר הגיע למקום הראשון ברדיומוניטור טורקיה.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי אמרה קאראדומן; נושאדו השתתף בהפקה שלו בלבד. הוא נכתב על אהבה נכזבת ובו שרה טילקי . לאורכו, מתארת טילקי מצב בו היא חווה משבר שגורם לה לדכדוך ודיכאון קליני והיא מנסה להתמודד מולו.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-15 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הנלווה של "Başıma Belasın" הועלה לערוץ היוטיוב של אליינה טילקי ב-24 במרץ 2023, שבוע לאחר יציאתו כסינגל. בתחילתו, ניתן לראות דגל בצבע לבן עם פרצוף המוטבע עליו. לאחר מכן, ניתן לראות את טילקי עצמה מתהלכת ברחוב בשעות הלילה המאוחרות כשהיא לבדה.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-9 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אליינה טילקי
קטגוריה:שירים בטורקית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אמרה קאראדומן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אמרה קאראדומן
קטגוריה:שירים על בכי
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת DMC
ניר ונגר

**ניר ונגר** (נולד ב-2 בינואר 1966) הוא ראש המועצה האזורית תמר מאז נובמבר 2019. חבר קיבוץ עין גדי.

## ביוגרפיה
ונגר נולד ב-1966. נולד בניר אליהו ובהמשך עבר עם משפחתו לעין גדי בה גדל מגיל שנתיים. בצבא שירת בחטיבת הצנחנים.

בשנים 2000–2003 עבד בהקמה ותפעול יחידת משאבי אנוש של קיבוץ עין גדי.

בשנים 2003–2005 עבד כמנהל משאבי אנוש של מלון "גולדן-טוליפ" ים המלח מרשת מלונות פתאל.

בשנים 2005–2011 שימש מנכ"ל ומנהל שיווק עין גדי תיירות אגש"ח.

מינואר 2011 - אוקטובר 2012 שימש סמנכ"ל עין גדי SEA OF SPA.

מדצמבר 2015 עד אוקטובר 2017 שימש מזכיר ועד מקומי ומנהל קהילה בהר עמשא כפר שיתופי חקלאי.

כיהן בעברו כראש אגף תיירות וכראש אגף הקהילה במועצה האזורית. בנוסף על כך, ונגר משמש כסגן מפקד יחידת החילוץ עין גדי ומתנדב בה שנים רבות.
הוא השתתף כחובש במשלחת סיוע לפיליפינים בנובמבר 2013 אחרי סופת הטייפון יולנדה. מתנדב במד"א כחובש ונהג אמבולנס. משמש חבר וגזבר בעמותת "מלח הארץ" המפעילה מכינות קדם צבאיות.

הוא נבחר לתפקידו ב-27 בנובמבר 2019 בבחירות מיוחדות לאחר שקודמו, דב ליטבינוף, הורשע בפלילים. ונגר קיבל כ-47% מהקולות לעומת נועה גורדון מנאות הכיכר (39%) ועל אורי פרי־גל מנאות הכיכר (14%). ונגר הוא ראש המועצה החמישי מקרב חברי עין גדי. במערכת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 היה למועמד יחיד והוא המשיך לקדנציה שנייה.

לקראת בחירות 2023, ונגר נתמך על ידי המחנה הממלכתי.

ונגר נשוי אב לארבעה ומתגורר בקיבוץ עין גדי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עין גדי (קיבוץ): אישים
קטגוריה:ראשי המועצה האזורית תמר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
קטגוריה:ניר אליהו: אישים
אנסטסיה דוברובולסקי

**אנסטסיה דוברובולסקי** (נולדה ב-1 בפברואר 1984) היא ספורטאית פאראלימפית ישראלית. ייצגה את ישראל במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008).
## מאפיינים
דוברובולסקי נולדה ברוסיה כשהיא קטועת יד שמאל. בשנת 1993 עלו הוריה לישראל והיא התחילה בפעילות ספורט שיקומי. בגיל 17 צורפה אל הנבחרת הלאומית של שחייה פאראלימפית והיא נשקלה כמועמדת להתחרות בשחייה ב, בהם לא השתתפה בסופו של דבר ובאותה תקופה עזבה את הענף.

בשנת 2006 הצטרפה לאימוני חתירה במסגרת רביעייה. באליפות העולם 2007 דורגו במקום התשיעי ועמדו בקריטריון הזכאות למשחקים הפאראלימפיים. היא השתתפה ב (עם אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) והם דורגו במקום ה-12 בדירוג הכללי.

דוברובולסקי בוגרת הטכניון בלימודי ביולוגיה ומשנת 2011 עובדת בחברות היי-טק בתחום הבטחת איכות.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 
* The Power of Perseverance

## הערות שוליים

קטגוריה:חותרות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:חותרות ישראליות
קטגוריה:חותרים נכים ישראלים
קטגוריה:שחיינים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:חותרים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:בוגרות הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1984
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
חואן באוסה

**חואן פרנסיסקו באוסה** (בספרדית: **Juan Francisco Bauza**; נולד ב-3 במאי 1996) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת מועדון הכדורגל "אוניברסיטת קראיובה" מליגת העל הרומנית.

## קריירת מועדונים
באוסה גדל במחלקת הנוער של סנטרל אנטריאנו בארגנטינה. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו באתלטיקו קולון מליגת העל הארגנטינאית, במדיה ערך ארבע הופעות. הוא הושאל מהמועדון לחובנטוד אונידה ולחימנסיה אי אסגרימה מליגת המשנה הארגנטינאית, ב-29 ביולי 2019 הושאל באוסה לגורניק זאבז'ה מליגת העל הפולנית, ובסך הכל ערך שש הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-17 בפברואר 2020 חתם באוסה בצ'יקסרדה מליגת המשנה הרומנית.

ב-1 ביולי 2021 הושאל למועדון הכדורגל "אוניברסיטת קראיובה" מליגת העל הרומנית. הוא ערך 25 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע חמישה שערים, ובתום העונה חתם על חוזה קבוע במועדון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו קולון
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטת קראיובה
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1996
חאומה קוויאר

**חאומה אלברט קוויאר מנדוסה** (בספרדית: **Jaume Albert Cuéllar Mendoza**; נולד ב-23 באוגוסט 2001 בגרנויירס שבספרד) כדורגלן בוליביאני-ספרדי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ברצלונה אתלטיק, בהשאלה מדפורטיבו לוגו, ובנבחרת בוליביה.

## קריירת מועדונים
קוויאר גדל במחלקות הנוער של פוניינטה, ראסינג בלאננק, ברצלונה וספאל. ב-22 ביולי 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ספאל, בהפסד 6-1 לרומא במסגרת המחזור ה-35 בסרייה א' לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך שתי הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-4 באוגוסט 2021 חתם קוויאר על חוזה לשנתיים בדפורטיבו לוגו מהליגה הספרדית השנייה.

ב-26 באוגוסט 2023 הושאל קוויאר למשך עונה אחת לברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה.

## קריירה בינלאומית
קוויאר נכלל בסגל נבחרת בוליביה לטורניר קופה אמריקה 2021. ב-14 ביוני 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 3-1 לנבחרת פרגוואי במסגרת שלב הבתים של הטורניר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים בוליביאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל בוליביאנים
קטגוריה:כדורגלני ספאל
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו לוגו
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בוליביה
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2021
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2024
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בספרד
קטגוריה:ילידי 2001
אזיו לואיק

**אזיו לואיק** (באיטלקית: **Ezio Loik**; 26 בספטמבר 1919 – 4 במאי 1949), היה כדורגלן איטלקי, ששיחק בעמדת הקשר. היה אחד הקורבנות באסון האווירי בסופרגה.

## קריירה
לואיק נולד בפיומה שבממלכת קרנארו האיטלקית בשנת 1919. היו לו שני אחים: אגאו, שמת בסוף מלחמת העולם השנייה בזמן ששירת במשמר הרפובליקני הלאומי, וארווינו, שהיה גם כן כדורגלן ושיחק עמו בפיומנה. את תחילת הקריירה ככדורגלן עשה במועדון המקומי פיומנה, שהיה אז בסרייה ג' (הליגה השלישית בחשיבותה באיטליה). בעונת 1936/1937 שיחק הקשר הצעיר 41 משחקי ליגה בהם כבש 12 שערים בקבוצה הבוגרת. לואיק עזב אחרי אותה עונה למילאן, שבה שיחק בסרייה א'. הוא שיחק בסך הכל במדיה 53 משחקים וכבש 10 שערים.

לאחר שלוש שנים במילאנו עבר בקיץ 1940 לונציה, שם עזר לעצב את התקופה המוצלחת ביותר בתולדות המועדון. הקבוצה בראשות ולנטינו מאצולה הצעיר זכתה בגביע האיטלקי בעונת 1940/1941, ובמשחק הגמר החוזר נגד רומא היה זה לואיק שכבש את שער הניצחון ב-0–1 שהעניק לה את התואר. גם עונתו השנייה בוונציה הייתה מוצלחת כשהיא סיימה במקום השלישי בסרייה א', מיקום שיא בהיסטוריה שלה.

לואיק ומאצולה ערכו הופעת בכורה משותפת במדי נבחרת איטליה בשנת 1942 בניצחון 0–4 על קרואטיה. על אף ששניהם הגיעו מאותו רקע עוני, הם היו שונים מאוד: לואיק התאפיין כאדם שקט עם מגננות בעוד שמאצולה כיותר אימפולסיבי וידידותי. בשלב הראשון לא חיבב את מאצולה, ולקח את העתודה שלו כיהירות, אך שניהם מצאו עד מהרה דרך להבין זה את זה. השותפות של שני הקשרים ההתקפיים התבססה על הנדיבות העיקשת של לואיק והכישרון הנדיר של מאצולה. עד מהרה הפכו לצמד השחקנים בין הטובים באיטליה, שהמשיך משם להצליח בטורינו.

בתום עונת 1941/1942 חתם על חוזה במועדון טורינו. בשנים הבאות לואיק היווה שם תפקיד מפתח בהצלחת ה"גראנדה טורינו", תקופת הזהב של המועדון שזכה ב-5 אליפויות איטליה. בין השנים 1942–1949 ערך 176 הופעות ליגה בהן כבש 70 שערים. לואיק כבש את שעריו האחרונים בקריירה ב-3 באפריל 1949, צמד בניצחון 0–4 על נובארה. ב-1 במאי טורינו טסה לליסבון כדי להשתתף במשחק ידידות נגד בנפיקה ליסבון שיתרחש יומיים אחר כך. משחק זה היה גם לאחרון בחייו.

לואיק וחבריו לקבוצה חזרו ב-4 במאי 1949 ממשחק הידידות בליסבון. בדרך חזרה לטורינו המטוס שנשא את כל אנשי הצוות התרסק בסופרגה, וכל אנשי הצוות, כולל לואיק, נהרגו במקום. במותו היה בן 29 בלבד.

## תארים
;ונציה
*הגביע האיטלקי: 1940/1941
;טורינו
*אליפות איטליה (5): 1942/1943, 1945/1946, 1946/1947, 1947/1948, 1948/1949
*הגביע האיטלקי: 1942/1943
;אישיים
*הרכב כל הזמנים של רייקה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:קשרי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני ונציה
קטגוריה:כדורגלני טורינו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1919
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1949
תבשיל תמידי

**תבשיל תמידי** (באנגלית: **Perpetual Stew**) הוא תבשיל שמכיל מגוון סוגי מזון, כאשר הסיר בו הוא מתבשל, לא מתרוקן אף פעם, אלא חוזרים וממלאים אותו במרכיבים ובנוזלים לפי הצורך. תבשילים כאלו יכולים להמשיך להתבשל למשך עשרות שנים או יותר, אם מתחזקים את התבשיל כראוי. המושג הוא מרכיב נפוץ בתיאורים של פונדקים מימי הביניים. מאכלים שהוכנו בתבשיל תמידי תוארו כמלאי טעם בגלל האופן שבו המרכיבים מתמזגים יחדיו לאורך זמן. ניתן להשתמש במרכיבים שונים בתבשיל תמידי כמו ירקות שורש, פקעות (בצל, גזר, שום, פרצלון, לפת וכו') ובשרים שונים.

## דוגמאות היסטוריות
משערים כי תבשילים נצחיים היו נפוצים במטבח של ימי הביניים, לעיתים קרובות כנזיד או פוט-או-פה:

סופר אחד טען שמנה של פוט-או-פה תוחזק כתבשיל תמידי בפרפיניאן מהמאה ה-15 עד מלחמת העולם השנייה, כאשר נגמרו המרכיבים בכדי לשמור על התבשיל בגלל הכיבוש הגרמני.

## דוגמאות מודרניות
מסורת התבשיל התמידי נותרה נפוצה במדינות דרום ומזרח אסיה. דוגמאות בולטות כוללות מרק בקר ועיזים עם אטריות שמוגש על ידי ואטנה פניץ' בבנגקוק, תאילנד, שמתבשל כבר יותר מ- שנים נכון לשנת 2023, ומרק אודן מאוטאפוקו באסקוסה, יפן, אשר מגיש את אותו מרק מדי יום מאז 1945.
[שמאל|ממוזער| תבשיל תמידי מוגש [בשוויק|בבושוויק.]]
בין אוגוסט 2014 לאפריל 2015, מסעדה ניו יורקית הגישה "מאסטר סטוק" בסגנון תבשיל תמידי למשך יותר משמונה חודשים.

ביולי 2023, "מועדון תבשיל תמידי" זכה לכותרות על התכנסויותיו שבועיות מרוכזות בפארק ציבורי בבושוויק, ברוקלין, בכדי לאכול ולתרום לתבשיל התמידי. מאות משתתפים השתתפו באופן קבוע באירוע והביאו מצרכים משלהם כדי לחדש את התבשיל. התבשיל התמידי נמשך 60 יום.

## ראו גם

*אש תמיד
*ספינת תסאוס

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:נזיד
קטגוריה:מטבח ימי הביניים
יעקב ישראל רבינוביץ

רבי **יעקב ישראל רבינוביץ** (תר"מ, 1840 - תש"ב, 1941) היה האדמו"ר מחרסון, עלה לארץ ישראל והיה האדמו"ר הראשון בתל אביב.

## ביוגרפיה
נולד באוקראינה, היה בנו הבכור של האדמו"ר רבי פנחס מקנטיקוזבה, בן אחר בן לרבי גדליה מליניץ. אמו הייתה שיינה פרל רבינוביץ לבית טברסקי – שניאורסון. נקרא על שם רבי יעקב ישראל טברסקי מטשרקאס, בנו של המגיד רבי מרדכי טברסקי מטשרנוביל. הוא היה יחסן, נכד האדמו"רים מליניץ, קוריץ, טשרנוביל, אפטא, ברדיטשוב, בעל התניא, רוז'ין, סאווראן וטשרקאס. נישא לבלומה רייזל, בת רבי שלמה זלמינא צוקרמן מרשקוב.

בשנת 1910 החל לכהן באדמו"רות בחרסון, ובשנת 1923 עבר לאודסה ואף שם כיהן כאדמו"ר. בשנת 1925 עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב והיה האדמו"ר הראשון בתל אביב. הוא התגורר בבית משה ארוך, ברחוב יהודה הלוי 3 בתל אביב. הוא פתח במבנה "שטיבל", בית כנסת חסידי, שהיה הראשון בתל אביב.

בנו אברהם יהושע השל ובתו חיה חלו בשחפת. הבן נפטר ממחלה בשנת תש"א ונקבר בהר הזיתים סמוך לאוהל אדמו"רי רחמסטריווקה, הבת נפטרה בווינה לאחר שנסעה לטיפול רפואי. גיסו היה רבי גדליה אהרן רבינוביץ. אחיינו היה האדמו"ר רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא, שהיה נוהג לבקרו בתכיפות בתל אביב.

רבי יעקב ישראל רבינוביץ נפטר בט"ז חשון תש"ב, 1941, ונקבר סמוך לבנו בבית הקברות בהר הזיתים.

לאחר פטירתו הוציאה הרבנית את ספרו "שארית יעקב".

## קישורים חיצוניים
* 
* מכתב מאת האדמו"ר מחרסון- הרב יעקב ישראל רבינוביץ אתר בידספיריט

קטגוריה:תל אביב-יפו: אדמו"רים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1880
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1941
מיטת קומותיים (אלבום)

**מיטת ** הוא אלבום אולפן משותף של המוזיקאי הישראלי ישי סוויסה, ואחיו הצעיר הראפר הישראלי מיכאל סוויסה. האלבום יצא לאור ב-20 באוגוסט 2023 באמצעות חברת התקליטים די-מיוזיק ומתוכו יצא הסינגל המוביל "שיש" ב-6 באוגוסט 2023. באלבום הופעות אורח של שחר חסון, ציון ברוך, מרגי, טל טירנגל, רביד פלוטניק, גיאגיא, דנה עדיני, אלון עדר ולאבה דום.

## רקע ופרסום
מיטת קומתיים הוא האלבום המלא המשותף הראשון של האחים ישי ומיכאל סוויסה. השניים שיתפו פעולה לראשונה בסינגל של ישי, "מה זה בכלל משנה", בו השתתפו מיכאל, טל טירנגל, עדן דרסו ורביד פלוטניק, שיצא לאור בספטמבר 2019. במרץ 2020 השתתפו השניים בשירו של וייב איש, "כל היום" מתוך אלבומו, "העלייה". מאוחר יותר, פורסמה גרסת כיסוי של השניים לשירה של סבתם יפה ירקוני, "אני אדם פשוט" ביחד עם רועי כפרי בחלקו הראשון של אלבום המחווה ליצירה ישראלית "צו השעה", שיצא בספטמבר 2020, בעת מגפת הקורונה.

הסינגל הראשון מתוך האלבום, "שיש", הוכרז על ידי השניים לראשונה ב-30 ביולי 2023, ופורסם כשבוע לאחר מכן, ב-6 באוגוסט, בליווי וידאו קליפ בהשתתפות אורחי האלבום, רביד פלוטניק, מרגי, אלון עדר, טל טירנגל, גיאגיא ולאבה דום. עם צאתו, הוכרז בתקשורת על אלבומם המשותף. בסופו של הקליפ מופיע טיזר לאחד השירים באלבום, "זמן טס" עם ציון ברוך ומרגי.

## הפקה
ישי ומיכאל סוויסה הפיקו את כלל שירי האלבום, כשלצידם השתתפו מפיקים נוספים בחלק מהשירים. ג'ונתן אנטווי השתתף בהפקת "אמאלה", "שיש", "הסוויסות" ו"אבאלה", יובל ניאזוב ב"אחשילי" ו"הסוויסות", ארגוב ב"אחשילי", אורי רוסו ב"שיש", מתן אגוזי ב"אבאלה" ו"הכל שבור" ורוי רמי ב"הכל שבור".

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי מיכאל סוויסה
קטגוריה:אלבומים משותפים
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ישי סוויסה
קטגוריה:אלבומי חברת די-מיוזיק
יורם קרין

[ממוזער|קרין (ראשון משמאל) עם נשיא המדינה [יצחק הרצוג ורעייתו מיכל בביקור במלכישוע ב-2022]]
**יורם קרין** (נולד ב-16 בספטמבר 1960) הוא פוליטיקאי ישראלי אשר שימש כראש המועצה אזורית עמק המעיינות, בין השנים 2009 ל-2024.

## ביוגרפיה
נולד בחמדיה כיורם קוסטרינסקי למרדכי (מוטק'ה), שהיה רכז המשק של הקיבוץ ומרגלית (ליתקה). סבו היה האגרונום יעקב קוסטרינסקי. שירת כלוחם בסיירת מטכ"ל.

בין 1990 ל-2000 כיהן כרכז המשק בקיבוץ כפר רופין, הוביל שינוי תקדימי במבנה הארגוני של קיבוץ כפר רופין, במסגרתו קיבלו חברי הקיבוץ מניות בעסקי הקיבוץ.
כיהן גם כמנכ"ל "החברה הכלכלית כפר רופין" וכיו"ר חברת "דגי רופין".

ממקימי מפעל "בקר תנובה" (אדום אדום), וניהל אותו מ-2003 עד 2006.

ב-2008 נבחר לסגן ראש המועצה האזורית עמק המעיינות. ב-20 בינואר 2009 נבחר לראשות המועצה. בבחירות המקומיות ב-2013 נבחר שנית ברוב של 71.4%, ובבחירות המקומיות בשנת 2018 נבחר בשלישית כשגבר על גיל פשחור מעין הנצי"ב ברוב של כ-75%. בשנת 2023 הודיע כי לא יתמודד בבחירות הקרובות לרשויות המקומיות.
החל משנת 2019 משמש ראש אשכול כנרת-עמקים.

היה חבר מפלגת העבודה. ב-2017 הצטרף ל"יש עתיד".

## חיים אישיים
נשוי ואב לארבעה, מתגורר בכפר רופין.

בעל תואר ראשון בכלכלה ובניהול חקלאות מהפקולטה לחקלאות ברחובות.
## קישורים חיצוניים

* 
* יורם קרין, באתר רשות מעוז

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:חמדיה: אישים
קטגוריה:כפר רופין: אישים
קטגוריה:לוחמי סיירת מטכ"ל
קטגוריה:פעילי יש עתיד
קטגוריה:פעילי מפלגת העבודה
קטגוריה:ראשי המועצה האזורית עמק המעיינות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
נג'לא אל-מנגוש

**נג'לא מוחמד אל-מנגוש** (בערבית: **نجلاء محمد المنقوش**, בתעתיק מדויק: נג'לאא מחמד אלמנקוש; נולדה ב-7 ביוני 1973) היא דיפלומטית ועורכת דין לובית. היא שימשה כשרת החוץ של לוב בממשלתו של עבד אל-חמיד דבייבה מ-15 במרץ 2021 ועד לפיטוריה ב-28 באוגוסט 2023. אל-מנגוש הייתה האישה הראשונה בתפקיד שרת החוץ של לוב, והחמישית אשר כיהנה בתפקיד שרת חוץ בעולם הערבי.

## ראשית חייה
נולדה בקארדיף שבוויילס למשפחה בת ארבעה ילדים שמוצאה מלוב, אך גדלה בבנגאזי, אליה חזרה המשפחה בהיותה בת שש.

הוכשרה כעורכת דין באוניברסיטת בנגאזי (אז אוניברסיטת גאריוניס)  ולאחר מכן שימשה כעוזרת פרופסור למשפטים באוניברסיטה. מאוחר יותר השיגה מלגה ללימודים בארצות הברית, באוניברסיטת איסטרן מנונייט  שבווירג'יניה.
[שמאל|ממוזער|מנגוש בפגישתה עם [מזכיר המדינה של ארצות הברית|מזכיר המדינה האמריקני אנתוני בלינקן בבארי שבאיטליה ב-29 ביוני 2021]]

## קריירה
כמומחית ליישוב סכסוכים, ייצגה את לוב במכון השלום של ארצות הברית . שימשה כאחראית על התוכנית לבניית שלום ומשפט מסורתי ב  בארלינגטון, וירג'יניה.

במהלך מלחמת האזרחים הראשונה בלוב (2011), עמדה בראש יחידת המעורבות הציבורית של מועצת המעבר הלאומית (NTC), שעסקה בארגוני חברה אזרחית.

## שרת החוץ
ב-15 במרץ 2021 מונתה לשרת חוץ בקבינט של עבד אל-חמיד דבייבה, שהוא חלק מממשלת האחדות הלאומית. היא שרת החוץ הראשונה של לוב והאישה החמישית שמחזיקה בתפקיד כזה בעולם הערבי.

במאי 2021 הופעלו עליה לחצים להתפטר והיא ספגה הכפשות לאחר שקראה לטורקיה לציית להחלטות האו"ם ולהסיג את הכוחות הטורקיים ושכירי החרב מלוב.

ב-6 בנובמבר 2021 השעתה המועצה הנשיאותית את אל-מנגוש באשמת ביצוע מדיניות חוץ ללא תיאום עם המועצה. כמו כן נאסר עליה לצאת מהמדינה. ראש הממשלה עבד אל-חמיד דבייבה חלק על זכותה של המועצה הנשיאותית להשעות את אל-מנגוש, ואמר שהסמכות למנות או להשעות שרים בממשלתו היא נחלתו הבלעדית.

באוגוסט 2023 פרסם שר החוץ הישראלי אלי כהן כי הוא נפגש עם אל-מנגוש. הפגישה התקיימה ברומא שבאיטליה. פרסום דבר הפגישה החשאית עורר ביקורת על תפקודו של כהן מבית, ולתגובות נזעמות בלוב, ובסופו של דבר להדחתה של השרה. בעקבות האירוע העבירו בכירים בממשל ביידן לכהן מסר, כי התנהלותו "הרגה את ערוץ השיחות מול לוב והפכה את המאמצים שלנו לקדם נורמליזציה עם מדינות נוספות להרבה יותר קשים".
בנוסף במשרד החוץ של לוב פרסמו הצהרה שבה גינו בחריפות את הפגישה, בניסיון למזער נזקים פנימיים למול העולם הערבי. עם זאת, פרצו הפגנות בטריפולי ובאזורים אחרים נגד אל-מנגוש, מה שגרם לראש ממשלת האחדות הלאומית, לפטרה ולהורות על פתיחה בחקירה. אל-מנגוש יחד עם משפחה נמלטו לטורקיה ומשם ללונדון, ונפתחה נגדה חקירה.

## פרסים והכרה
ב-7 בדצמבר 2021 נבחרה אל-מנגוש לרשימת 100 הנשים של ה-BBC לשנת 2021 על עבודתה "בבניית קשרים עם ארגוני חברה אזרחית". בשנת 2022 קיבלה אל-מנגוש את אות האומץ הנשי הבין-לאומי ממחלקת המדינה של ארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאיות לוביות
קטגוריה:שרות חוץ
קטגוריה:שרי החוץ של לוב
קטגוריה:עורכות דין
קטגוריה:זוכות פרס 100 נשים (BBC)
קטגוריה:זוכות אות האומץ הנשי הבין-לאומי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ג'ורג' מייסון
קטגוריה:ילידות 1973
Just Dance 2023

***Just Dance 2023*** (בעברית: **רק לרקוד 2023**) הוא משחק ריקוד, המיוצר ומשווק על ידי חברת יוביסופט כחלק מסדרת המשחקים "Just Dance". שם הסדרה מבוסס על השיר של ליידי גאגא, בעל אותו השם - "Just Dance".

המשחק הוכרז רשמית ב-10 בספטמבר 2022, בה פורסם כי תאריך צאתו יהיה ב-22 בנובמבר באותה השנה, בדומה לשאר ההוצאות של המשחקים הנוספים.

## מצבי משחק ותכונות
* **Just Dance Controller** - אפליקציה ל-iOS ואנדרואיד שבה הטלפון החכם משמש כשלט וניתן להשתמש בה עד 6 אנשים בו זמנית.
* **Just Dance Unlimited** - כ-750 שירים מכל משחקי הסדרה הקודמים. שירות זה זמין רק לקונסולות תקופת הדור השמיני ובתשלום אך עם קניית המשחק מתקבל חודש ניסיון חינם.

## רשימת השירים
להלן רשימת השירים שנכללים בגרסת 2023 של המשחק:

## קישורים חיצוניים
האתר הרשמי של Just Dance 2023

קטגוריה:Just Dance (סדרת משחקי וידאו)
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2022
קטגוריה:משחקי מוזיקה ממוחשבים
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 5
קטגוריה:משחקי נינטנדו סוויץ'
קטגוריה:משחקי Xbox Series X/S
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בצרפת
זנטפורט

**זנדפורט** (בהולנדית: **Zandvoort**) היא עיר במחוז צפון הולנד שבהולנד. העיר מפורסמת בזכות אתרי החוף הגדולים שלה ובזכות מסלול המרוצים זנדפורט שבשטחה, המארח את גרנד פרי הולנד של תחרות הפורמולה 1.

## היסטוריה
בשנת 1100 העיר כבר הייתה קיימת, ושמה הוא הטיה של "Sandevoerde" (שילוב של "חול" ו"מעברה"). עד 1722 היה האזור בשליטתם של הלורדים מברודרודה. הכפר היה תלוי בדיג במשך מאות שנים, ובמאה ה-19 החל להפוך לאתר נופש על חוף הים, כאשר בשנת 1828 נחנך אתר הנופש הראשון. באמצע אותה מאה, החל גידול של תפוח אדמה בדיונות סביב העיר.

ב-1881 נפתחה תחנת רכבת סמוכה לחוף, וב-1889 חוברה העיר בחשמלית להארלם, דבר שהגביר מאוד את תיירות החופים. במהלך מלחמת העולם השנייה זנדוורט ניזוקה קשות. ב-23 במאי 1942 לא הותרה עוד גישה לחוף וכעבור מספר חודשים העיר התפנתה כמעט לחלוטין, ואתרי נופש ושדרות נהרסו כדי לפנות מקום לביצורי החוף של החומה האטלנטית.

לאחר המלחמה הואצה צמיחתה של העיירה, בהתאם לצמיחת התיירות. בשנת 1948 נבנה מסלול זנדפורט, שאירח את גרנד פרי הולנד במשך כמה עשורים, עד 1985. בעונת 2021 בפורמולה 1 המסלול חזר לסבב המרוצים של תחרות הפורמולה 1. כמעט מחצית מכלל התעסוקה בעיר קשורה לתיירות.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הולנד: ערי חוף
צ'ירנה (כור גרעיני)

**צ'ירנה (CIRENE)** - הוא כינוי לכור גרעיני מתוצרת איטליה וגם שמו של אב הטיפוס שנבנה בתחנת הכוח הגרעינית לטינה דרומית לרומא.

CIRENE, ראשי תיבות של CISE Reattore a Nebbia (CISE Mist Reactor), משתמש במים כבדים להאטת הנייטרונים שלו ובמים רגילים בלחץ גבוה כנוזל הקירור. הדבר מאפשר להפחית את כמות המים הכבדים הנדרשים לפעילות הכור.
ממוזער|תחנת הכוח הגרעינית לטינה ובה הכור צ'ירנה
עיצוב דומה העושה שימוש במים כבדים ומים "קלים" נמצא גם בכורים ביפן, בריטניה וקנדה. עיקרון הפעולה הזה מציב יתרונות למדינות כמו איטליה וקנדה, בהן הטכנולוגיה להעשרת אורניום הייתה מעבר ליכולות הטכנולוגיות והכלכליות המקומיות, בעוד שזו של מים כבדים הייתה נגישה יותר.

פיתוח תכנון הכור החל בשנות ה-50 ב-CISE ולאחר מכן ב-CNEN על ידי מהנדסי חברת ENSEL. בשנת 1972 נחתם חוזה מול חברת אנסאלדו לבניית אב טיפוס של 40 MWe בתחנת לטינה.

לאחר עיכובים רבים, המפעל שכלל את הכור הושלם בשנת 1988. שנה קודם לכן הועבר משאל עם באיטליה שקבע כי יש להפסיק את השימוש באנרגיה גרעינית במדינה ובעקבות כך נסגרו תחנות כוח גרעיניות והמפעל ננטש טרם שהופעל.

אב הטיפוס, שכלל כור עם הספק תרמי של 130 MW וכ-40 MW של חשמל, היה אז במצב מושלם למעט מתקני פריקת הדלקים.

## קישורים חיצוניים

* אנרגיה גרעינית באיטליה, באתר www.world-nuclear.org

2023 08
קטגוריה:כורים גרעיניים
Olmadı

"**Olmadı**" (באנגלית: "**It Did Not Happen**"; ובעברית: "**זֶה לֹא קָרָה**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הטורקי ולט ביחד עם הזמרת-יוצרת הטורקייה אג'ה מומאי. הוא יצא לאור ב-15 באוקטובר 2021, בהוצאת חברת התקליטים ניף סושיאל, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבו השניים להפקה של קליפור.

השיר הגיע למקום ה-23 בטורקיה טופ 40.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי ולט ואג'ה מומאי והופק על ידי קליפור. "Olmadı" הוא דואט המבוצע כדיאלוג בין ולט למומאי. הוא מצהיר  והיא משיבה .

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-25 מיליון השמעות.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ הנלווה של "Olmadı" הועלה לערוץ היוטיוב של netd müzik ב-15 באוקטובר 2021, ביום יציאתו כסינגל. הקליפ צולם בשלושה מקומות. הראשון בבית חשוך בו נמצאת מומאי, השני ברחבי העיר בו נמצא ולט והשלישי מגולל סיפור חיים של בני זוג; הוא מחולק לשני חלקים. הראשון הוא פרידה וחזרה והשני הוא פרידה והדחקה.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-25 מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אג'ה מומאי
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בטורקית
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על פרידה
10% ילדה שלי

**10% ילדה שלי** הוא סרט עצמאי ישראלי שיצא לאקרנים בשנת 2015 בכתיבה ובימויו של אורי בר-און, עם אודי פרסי ויהלי פרידמן בתפקידים הראשיים.

הסרט הוא דרמה קומית העוסקת בקשר בין בחור בן 27 לילדה בת 7, בתה של בת זוגו החדשה. הסרט מתרכז רק בשניהם, הוריה של הילדה מופיעים בקול בלבד.

הסרט זכה בפרס סרט הפרינג' בטקס פרסי אופיר לשנת 2015, היה הבחירה הרשמית בפסטיבל הקולנוע ירושלים ופסטיבל סנטה ברברה בסאו פאולו בברזיל, בפאלם ביץ' בארצות הברית ועוד.

שיר הנושא של הסרט הוא "winter coat" שנכתב, הולחן ומבוצע בידי הזמרת ניקול מרסדס.

## תקציר העלילה
ניקו ערן (אודי פרסי) הוא בחור בן 27, סטודנט לקולנוע שמעולם לא השלים את פרויקט הגמר שלו - סרט תיעודי על אוהדי הפועל תל אביב. הוא מעוניין למכור את הסרט לערוץ הספורט אך נתקל בסירוב. בינתיים הוא מנהל זוגיות עם נועה שחייה בפירוד מבעלה אמנון והם לפני גירושים. לפרנסתו הוא עובד בלילה בבר של יואב (גור בנטביץ').

ניקו לא יודע שלנועה יש בת קטנה בת 7 בשם פראן "פראני" (יהלי פרידמן) והוא מופתע כשהיא מגלה אותו במיטה של אימה.

מערכת היחסים שלהם מתחילה ברגל שמאל. בזמן שניקו מנסה לקיים קשר רומנטי עם נועה, פראני מוצאת עצמה תקועה באמצע, בין אמה נועה לאביה הקנאי אמנון וניקו שעכשיו מתפקד גם כבייביסיטר. היחסים ביניהם יודעים עליות ומורדות והם מטיילים יחד בתל אביב - שדרות רוטשילד, כיכר דיזנגוף, חוף הים, הירקון ועוד. בכיכר רבין הם פוגשים בגבר גיי (עידן אלתרמן) עם כלב ופראני מכריחה את ניקו ללכת לכלביה ולאמץ שם כלב. לאחראית בכלביה (אפרת בן יעקב) ניקו מציג את פראני כ"10% הילדה שלי" (מכאן שם הסרט). הם פוגשים באקסית של ניקו, מורן (ורד פלדמן), שזה עתה סיימה לביים סרט באורך מלא שהתקבל לפסטיבל קאן - "נינג'ה תל אביבית". ניקו מבלה לילה עם מורן וזה גורם למתח עם פראני שמספרת זאת לאימה.

כעת מחליט ניקו לצלם סרט עליו ועל פראני בשם "ניקו ואני". הוא מארגן מסיבת יום הולדת 8 לפראני ונפגש שם עם אמנון שמציע לממן לו נסיעה לארצות הברית ועריכת הסרט על חשבונו (כדי להרחיק אותו מנועה ופראני). ניקו מסכים, רוכש כרטיסים ואורז ונועה כועסת עליו ומנתקת את הקשר אתו. ברגע האחרון הוא מתחרט ונשאר בישראל.

הוא מקבל הודעה מפראני שנועה נמצאת בבית חולים, הם ממהרים לשם ומגיעים לאחר ביצוע ההפלה בנועה. הסרט "ניקו ואני" נדחה על ידי קרן הקולנוע והיחסים עם נועה ופראני נפסקים.

בתור במאי סרטים הוא מרשה לעצמו לביים ולצלם "סוף טוב" בו נועה (גבריאלה ברשמן) שוכבת בחוף הים כשפראני מלטפת את בטנה ההריונית.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*הקדימון הרשמי של 10% הילדה שלי, באתר יוטיוב
*מאחורי הקלעים של 10% ילדה שלי, באתר יוטיוב
*ביקורת של איריס לקנר על 10% ילדה שלי, באתר יוטיוב
*אורי בר-און משוחח על 10% ילדה שלי בתוכנית "חי בסרט", באתר יוטיוב
*10% ילדה שלי, בקרן הקולנוע הישראלי
*10% ילדה שלי, באתר "סרט"
*שיר הנושא של הסרט בביצוע ניקול מרסדס, באתר יוטיוב
*10% ילדה שלי, באתר סינמטק תל אביב
* 

קטגוריה:סרטי 2015

קטגוריה:סרטים ישראליים עצמאיים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה קומית ישראליים
אליפות אוקיאניה בכדורגל נשים 2010

**אליפות אוקיאניה בכדורגל נשים 2010** (באנגלית: **2010 OFC Women's Championship**) היא המהדורה התשיעית של האליפות אוקיאניה בכדורגל נשים שארגנה קונפדרציית הכדורגל של אוקיאניה. הטורניר נערך בניו זילנד והתקיים מ-29 בספטמבר עד ה-8 באוקטובר 2010. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם שנערך שנה לאחר מכן בגרמניה.

לראשונה מאז הטורניר של 1998, נערכה האליפות בפורמט של שלב בתים ושלב נוקאאוט. שתי הנבחרות הראשונות מכל אחד משני הבתים עלו לשלב חצי הגמר, בו שיחקו בהצלבה, כלומר הקבוצה שסיימה במקום הראשון בבית שיחקה מול הקבוצה שסיימה שנייה בבית המקביל וההפך. במשחק הגמר נפגשו המארחת והאלופה המכהנת ניו זילנד ופפואה גינאה החדשה - סגניתה מהאליפות הקודמת. בסיום המשחק, שנערך באוקלנד מול 900 צופים, ניצחה ניו זילנד 0-11 וזכתה בטורניר בפעם השנייה ברציפות. 

בעקבות זכייתן, העפילו הניו זילנדיות ישירות לגביע העולם כנציגות OFC.

## שלב הבתים
### בית א'

### בית ב'

## שלב הנוק-אאוט

קטגוריה:אליפויות אוקיאניה בכדורגל נשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2010
קטגוריה:תחרויות כדורגל בניו זילנד
קטגוריה:2010 באוקיאניה
איך עושים את זה (סדרה)

**איך עושים את זה** (באנגלית: **The Upshaws**) היא קומדיית מצבים אמריקאית. הסדרה נוצרה על ידי רג'ינה היקס וונדה סייקס. הסדרה עלתה לראשונה בנטפליקס ב-12 במאי 2021.

העונה הרביעית עלתה ב-18 באפריל 2024. 

## שחקנים ודמויות
* מייק אפס: מגלם את דמותו של ברנרד "בני" אפשו, אב המשפחה שעובד במוסך.
* קים פילדס: מגלמת את דמותה של רג'ינה אפשו, אם המשפחה.
* ונדה סייקס: מגלמת את דמותה של לוקרטיה טרנר, אחות של רג'ינה שיש לה מערכת יחסים אנטגוניסטית עם גיסה, בני אפשו.
* דיימונד ליונס: מגלם את דמותו של קלווין אושואו, בנם של בני וטאשה, ילד שאותו הביא לעולם עמה כאשר חשב שהוא ורג'ינה נפרדו.
* קאלי ספרגינס: מגלמת את דמותה של אליה אפשו, הבת הגדולה של בני ורג'ינה.
* ג'רמי כריסטיאן: מגלמת את דומתה של מאיה אפשו, הבת הקטנה של בני ורג'ינה.
* ג'רמל סימון: המגלם את דומותו של ברנרד אפשו ג'וניור, הבן הבכור והיחיד של רג'ינה ובני, אותו הביאו לעולם עוד בתיכון, ומקיים מערכת יחסים מורכבת עם אביו ומקיים יחסים אינטימיים עם גברים.

## הפקה
הסדרה נוצרה על ידי רג'ינה היקס וונדה סייקס. היא יצאה לאור ב-12 במאי 2021 ועלתה לנטפליקס. ב-24 ביוני 2021 חידשה נטפליקס את הסדרה לעונה שנייה בת 16 פרקים אשר התחלקה לשני חלקים. החלק הראשון של העונה יצא לאור ב-29 ביוני 2022, החלק השני של העונה השנייה יצא לראשונה ב-16 בפברואר 2023. ב-26 באוקטובר 2022, נטפליקס חידשה את הסדרה לעונה שלישית שיצאה לאור באוגוסט 2023.

הסדרה מתרחשת באינדיאנפוליס, אך היא מצולמת באולפן האחים אולד וורנר בקליפורניה.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על משפחות
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות להט"ב
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2021
עזבת ת'בית

"**עזבת ת'בית**" הוא שיר של הראפר הישראלי פלד, מתוך אלבום האולפן החמישי שלו, *[[Tate We Made It]]*, שיצא לאור ב-27 בפברואר 2023. בשיר משתתפת הזמרת הישראלית נסטיה רוד.

## הרכב
את השיר כתבו פלד, רוד ומיכאל כהן, שהלחינו את השיר ביחד עם אורי שוחט. כהן ושוחט הפיקו את השיר. השיר כולל בתוכו מקצב בסגנון דריל, אשר מבוסס על דגימה מתוך שירם של זולה ממברס וקרן לוי, "תשובה לאהבה", משנת 2003. מלחיני "תשובה לאהבה" קיבלו קרדיט כמלחיני השיר.

## קבלה והצלחה
במאקו צוין השיר כנקודת החוזקה הבולטת ביותר באלבום *Tate We Made It*, בטענה כי יוצרי השיר "פיצחו בצורה מושלמת את טרנד הסמפולים שהגיע מהדריל הבריטי". על השתתפותה של נסטיה רוד בשיר נאמר כי "אירוח של נסטיה רוד, אמנית לא מוכרת, מצליח לדבר באותה שפה של קרן לוי מהשיר המקורי".

באוגוסט 2023, כחצי שנה לאחר צאתו המקורית, זכה השיר להצלחה בפלטפורמת טיקטוק, עם אלפי שימושים ומיליוני צפיות בפלטפורמה. בעקבות הצלחת השיר בפלטפורמה, חווה השיר עלייה בהשמעות בסטרימינג ובתחנות הרדיו והגיע למקום השמיני במצעד היטליסט של מאקו ולמקום השלישי במצעד הרשמי של גלגלצ.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי פלד
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי מוזיקת דריל
שושק'ה

ממוזער|לוגו האפליקצייה
**שושק'ה** היא אפליקציית היכרויות ייעודית לבני 60 פלוס הפועלת ללא מטרות רווח.

האפליקציה מבית מוטק'ה, הרשת החברתית לבני הגיל השלישי, מופעלת על ידי קרן מחקרים ושירותי בריאות – שיבא.

אפליקציית שושק'ה הושקה בפברואר 2023. נכון לחודש אוגוסט 2023 יש בה 10,000 חברים רשומים, גברים ונשים, בני 60 ומעלה מישראל.

האפליקציה היא יוזמה של פרופ' מרדכי שני - מייסד מכון גרטנר, לשעבר מנכ"ל משרד הבריאות, מנכ"ל בית החולים שיבא בתל השומר ומי שמוביל שנים ועדות ופעילויות מגוונות בתחומי הבריאות והרווחה בישראל. בשנת 2009 זכה פרופ' שני בפרס ישראל למפעל חיים על פעילותו בתחומי הבריאות והרווחה.

## היסטוריה

מאז השקתה בפברואר 2023, החליפה שושק'ה את ערוץ ההיכרויות לבני הגיל השלישי שפעל באתר מוטק'ה.

אפליקציית שושק'ה הושקה לאחר פיתוח של שנתיים ומספר קבוצות מיקוד בקרב קהל היעד.

ביולי 2023 הושק מסע פרסום של אפליקציית שושק'ה, שמטרתו הייתה לשנות את הייצוג הקלאסי של מבוגרים בשלטי חוצות.

## הערות שוליים

קטגוריה:יישומונים
קטגוריה:היכרויות באינטרנט
קטגוריה:זקנה
גביע הליגה הלאומית 2023/2024

**[[גביע הליגה הלאומית]] בכדורסל** לעונת **[[עונת 2023/2024 בליגה הלאומית בכדורסל|2023/2024]]** הייתה התחרות השלישית מאז היווסדו של המפעל.

הגרלת המשחקים נערכה ב-28 באוגוסט 2023.

## סיבוב ראשון
המשחקים היו אמורים להיערך ב-22 באוקטובר 2023, אך עקב מלחמת חרבות ברזל נדחו לחודש ינואר 2024. משחק הפתיחה התקיים ב-11 בינואר בו נפגשו הפועל גלבוע גליל ועירוני נהריה.

בסיבוב הראשון שוחקו 5 משחקים בהשתתפות 10 קבוצות, מכבי רעננה, א.ס. רמת השרון ואליצור עירוני נתניה הוגרלו והעפילו אוטומטית לשלב הבא.

## רבע הגמר
המשחקים נערכו ב-13 בפברואר 2024. בסיבוב זה שוחקו 4 משחקים בהשתתפות 8 קבוצות, 5 הקבוצות המעפילות מהשלב הקודם אליהם יצטרפו מכבי רעננה, א.ס. רמת השרון ואליצור עירוני נתניה שהעפילו אוטומטית לשלב הזה.

## חצי הגמר
המשחקים נערכו ב-29 בפברואר 2024. בסיבוב זה שוחקו 2 משחקים בהשתתפות 4 קבוצות שהעפילו משלב רבע הגמר.

## הגמר
שתי המעפילות משלב חצי הגמר התמודדו במשחק גמר על תואר מחזיקת הגביע, במשחק שנערך ב-12 במרץ 2024.

קטגוריה:2024 בישראל: כדורסל
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2024
המכון לחקר המלחמה

**המכון לחקר המלחמה** (באנגלית: **Institute for the Study of War (ISW)**) הוא ארגון המהווה קבוצת מחקר וצוות חשיבה נאו-קונסרבטיבי המספק מחקרים וניתוחים בנושאי ביטחון ומדיניות חוץ. הוא נוסד בשנת 2007 על ידי הסופרת, העיתונאית וההיסטוריונית הצבאית קימברלי קגן, ובסיסו בוושינגטון די. סי.. במועצת המנהלים של המכון יושבים, בין היתר, ג'ק קין, קלי קרפט, ויליאם קריסטול, ג'ו ליברמן ודייוויד פטראוס.

המכון הפיק ומפיק דו"חות על מלחמת האזרחים בסוריה, מלחמת אפגניסטן, מלחמת עיראק, מלחמת אוקראינה–רוסיה, ההפגנות באיראן ומלחמת חרבות ברזל. לדברי המכון הם "מתמקדים בפעולות צבאיות, איומי אויב ומגמות פוליטיות באזורי סכסוך מגוונים. המכון שואף לספק בלתי תלוי בזמן אמת של פעולות צבאיות מתמשכות והתקפות מורדים". פרסומיו של המכון מהודהדים בכלי התקשורת השונים.

## עמדה והשפעה פוליטית
המכון מתח ביקורת הן על מדיניות ממשל אובמה והן על ממשל טראמפ בנוגע לסכסוך הסורי, ודגל בגישה ניצית יותר. ב-2013, קראה קגן לספק נשק וציוד למורדים "מתונים", בתקווה שמדינה ידידותית לארצות הברית תקום אחרי נפילת בשאר אל-אסד. בשנת 2017 שיבח המכון את נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על התקיפה האמריקאית בסוריה, אך קרא להתקפות נוספות וקבע כי "הרתעה היא מצב מתמשך, לא חבילת תקיפה של שעה אחת". בשנת 2018 פרסם מאמר הקורא להשתמש בכוח צבאי התקפי נגד ממשל אסד. בנוסף, דחף המכון לביצוע מבצע הנחשול בעיראק, שהגדיל את המעורבות האמריקאית במלחמת עיראק.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:וושינגטון די. סי.: צוותי חשיבה
מור אלדר

**מור אלדר** (נולדה ב-13 באוקטובר 1973) היא מנהלת תוכן בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה בישראל.

## נעוריה ותחילת דרכה
אלדר נולדה במהלך מלחמת יום הכיפורים, בת לאם אמנית וליוסף אלדר, איש צבא קבע, תת-אלוף במילואים וקצין חינוך ראשי. עד גיל 10 התגוררה עם משפחתה בראשון לציון. בגיל 10 הוריה התגרשו והיא עברה עם אמה ואחיותיה ליבנה. בגיל 15 עברה המשפחה לתל אביב שם התגוררה עד 2020. בוגרת בהצטיינות של תיכון עירוני ה' בתל אביב.

התגייסה לצה"ל ושירתה בחיל האוויר בתור קצינת מגדל. השתחררה בדרגת סגן.

## השכלה
בעלת תואר BA, בוגרת בהצטיינות במסלול דו חוגי של קולנוע ותקשורת באוניברסיטת תל אביב.

## קריירה
ב-1998 החלה לעבוד ברשת בתי קולנוע לב שם הקימה את מחלקת האירועים במקביל להיותה עוזרת מנהלת ההפצה של הרשת. ב-2000 הצטרפה ל-Yes הטלוויזיה בלוויין עם עלייתה לאוויר, בתור מנהלת רכש תוכן, תפקיד שמילאה במשך 3 שנים. ב-2003 הצטרפה למפיק מרק רוזנבאום ב"טרנספקס הפקות" בתור מפיצת סרטים ישראלים לחו"ל ומפיקת פוסט. ב-2005 חזרה לבתי קולנוע לב בתור מנהלת הפצה ושיווק. ב-2008 הקימה וניהלה את סינמטק חולון.

ב-2009 חזרה לYes הטלוויזיה בלוויין, בתור מנהלת עולם הסרטים ועורכת אחראית סרטי מקור.

באותן שנים שימשה מספר פעמים כלקטורית בקרן הקולנוע הישראלי במסלולים השונים ולימדה בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה קורס העוסק בהפצת סרטים לקולנוע במסלול הפקה יוזמת. כמו כן, שימשה כשופטת בשלל מסגרות ביניהם פסטיבל הקולנוע ירושלים והפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים תל-אביב של אוניברסיטת ת"א.

ב-2022 מונתה אלדר למנהלת חממות בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה הכוללת את החממה הבינלאומית לקולנוע ירושלים וחממת סדרות.

## חיים אישיים
מתגוררת בפרדס חנה-כרכור.

## קישורים חיצוניים

* 
* מור אלדר באתר סינמטק י-ם

;ראיונות מוקלטים
* מור אלדר עם איריס קול ב-103 FM
* מור אלדר בתוכנית של רון פוגל "חי בסרט", רדיו קסם, 106 FM

## הערות שוליים

קטגוריה:קולנוע ישראלי
קטגוריה:אנשי קולנוע ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:עובדי yes
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
רון פורמן

**רון פורמן** (נולד ב-1977) הוא שחקן ומאמן כדורסל כיסאות גלגלים, חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים.

פורמן נפגע בשנת 1994 בתאונת דרכים קשה וסבל משברים שפגעו בעמוד השדרה וגרמו לשיתוק פלג גופו התחתון.

במהלך השנים שיחק כדורסל בקבוצות קסם חדרה, קבוצת איל"ן של מרכז הספורט לנכים ברמת גן וקבוצת בית הלוחם בירושלים. כחבר נבחרת ישראל השתתף מספר פעמים באליפות אירופה וב, בהם דורגה הנבחרת במקום השישי.

בשנת 2020 הוסמך כמאמן במכון וינגייט והחל לשמש עוזר מאמן של קבוצת בית הלוחם בירושלים.

## קישורים חיצוניים
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל בכיסאות גלגלים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:נפגעי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
בריאן אגירה (2003)

**בריאן ניקולאס אגירה** (בספרדית: **Brian Nicolás Aguirre**; נולד ב-6 בינואר 2003) הוא כדורגלן ארגנטינאי שמשחק כחלוץ בקבוצת בוקה ג'וניורס.

## קריירה
אגירה הצטרף לאקדמיית הנוער של ניואל'ס אולד בויס ב-2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-26 באפריל 2021, בהפסד 1 - 2 לחימנסיה ואסגרימה דה לה פלאטה במסגרת גביע הליגה. הוא חידש את החוזה שלו עם המועדון בסוף העונה.
ב-ספטמבר 2022, הוא סבל מפציעה בברך שמנעה ממנו לשחק בכל משחק בעונת 2022.

## נבחרת לאומית
נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני ניואל'ס אולד בויס
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-2003
יונתן ולפר

**יונתן וַלפר** (נולד ב-15 בינואר 1993) הוא יושב-ראש הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות, מנהל קשרי הכנסת של המכון הישראלי לדמוקרטיה, אקטיביסט הפועל לקידום זכויות הקהילה הגאה בישראל ולחיים משותפים וממקימי ליין המסיבות הקהילתי "טיפולי הרמה".

## ביוגרפיה
ולפר גדל במושב מגדים שבחוף הכרמל, ובילדותו היה מוזיקאי בולט כנגן ויולה וכינור. במסגרת זו, למד בתיכון הישראלי למדעים ולאומנויות (יאס"א), תיכון פנימייתי לתלמידים מצטיינים בירושלים, המופעל על ידי המרכז הישראלי למצוינות בחינוך, שם התמקצע בלימודי המוזיקה וזכה במלגת קרן שרת וקרן ורון.

את שירותו הצבאי החל בקורס אולפן תרגום של יחידה 8200, אך בתום הקורס שובץ לשרת במערך המבצעים המיוחדים של חיל המודיעין, שם שירת כחייל וכקצין, והשתחרר כסגן מפקד מחלקת מודיעין באחת היחידות המבצעיות במערך. בתום שירותו הצבאי, שב להתגורר בירושלים והחל ללמוד פכ"ם (פילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה) באוניברסיטה העברית, ונבחר להיות נציג הוועד החוגי באגודת הסטודנטים.

במהלך לימודיו עבד כאנליסט דעת קהל בצוות יועץ ראש העיר ירושלים לענייני מזרח ירושלים, הכווין במהלך מגפת הקורונה את מתן שירותי העירייה לתושבים הפלסטינים במזרח ירושלים, ופעל לשיפור המענים שנותנת העירייה לאוכלוסייה זו. לאחר מכן החל לעבוד כיועץ פרלמנטרי ודובר של חבר הכנסת ושר התקשורת לשעבר, איתן גינזבורג.

בדצמבר 2021 מונה למנהל קשרי הכנסת של המכון הישראלי לדמוקרטיה, ומאז מוביל את פעילות המכון למול חברי הכנסת ואת המאבק הפרלמנטרי של המכון נגד יוזמות הרפורמה המשפטית שמוביל שר המשפטים יריב לוין.

## פעילות ציבורית
לאורך השנים התנדב ולפר במספר מסגרות ובתוך כך היה בין השאר חונך בפרויקט מסיכון לסיכוי של קונסברטוריון הסדנא, הדריך את קבוצת הנוער במודיעין של איגי, ולאחר מכן היה רכז החינוך של מחוז ירושלים, השתתף בתוכנית שגרירי רוטשילד, ובמחזור הראשון של Tech2Peace.

במרץ 2019 הקים ביחד עם חננאל סטיסקין ודניאל בוקובזה (שהתחלף בהמשך עם נתאי סויד) את ליין המסיבות הירושלמי-להט"בי, "טיפולי הרמה". ליין המסיבות הוא מיזם אקטיביסטי התנדבותי שמטרתו לשנות את הנרטיב של הקהילה הגאה בירושלים, ולהיות פלטפורמה ליצירת קהילה חזקה וחוגגת בעיר. במסגרת זו הליין מקיים מסיבות, אירועי תרבות, סופ"שים קהילתיים, וכן שני אירועי שיא שנתיים שמטרתם להגביר את הנראות הקווירית בעיר – המדרחוב הגאה שסוגר את חודש הגאווה בעיר והנשפים השנתיים. הנשפים, המבוססים על תרבות הבולרום מניו-יורק, הם אירועי ראווה המתקיימים במקומות אייקונים בירושלים (מגדל דוד, YMCA, מוזיאון ישראל), שהפכו למוקד עליה לרגל למאות חוגגים מרחבי הארץ, ושמים במרכז הערב את התרבות הקווירית.

בדצמבר 2021 מונה כחבר בוועד המנהל של הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות, ומאז יולי 2022 משמש כיו"ר העמותה.

## ראו גם
* הבית הפתוח בירושלים לגאווה ולסובלנות

## קישורים חיצוניים

* 
* קול אוהביה, פרק #9: יונתן ולפר, הקהילה הגאה בירושלים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים של משתמשים חדשים
קטגוריה:להט"בים ישראלים
קטגוריה:בוגרי התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1993
קטגוריה:מגדים: אישים
איגנסיו מאסטרו פוץ'

**איגנסיו דניאל מאסטרו פוץ**' (בספרדית: **Ignacio Daniel Maestro Puch**; נולד ב-13 באוגוסט 2003) הוא כדורגלן ארגנטינאי שמשחק כחלוץ בקבוצת סן-מרטין סאן חואן מליגת העל הארגנטינאית.
## קריירה
נולד בטוקומאן, מגיל צעיר שיחק רוגבי וכדורגל, למרות שלבסוף החליט להתמקד בכדורגל והצטרף לקבוצות הנוער של אתלטיקו טוקומאן לאחר שהשתחרר מאינדפנדיינטה מספר שנים קודם לכן.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו עם הקבוצה הבוגרת של אתלטיקו טוקומאן ב-10 בפברואר 2022, מול סרמיינטו חונין.

## נבחרת לאומית
נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו טוקומאן
קטגוריה:כדורגלני אינדפנדיינטה
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-2003
טאיצ'י פוקואי

**טאיצ'י פוקואי** (ביפנית: **福井 太智**; נולד ב-15 ביולי 2004) הוא כדורגלן יפני שמשחק כקשר בארוקה מליגת העל הפורטוגלית בהשאלה מקבוצת המילואים של באיירן מינכן.

## קריירה
נולד במחוז קנגאווה. התחיל לשחק בקבוצות הנוער של קוריהמה FC ואחר כך עבר למחלקת הנוער של סגאן טוסו. כשהיה תלמיד תיכון, בגיל 16 ו-7 חודשים, שיחק בגביע הליגה היפני, מה שהפך אותו לשחקן הצעיר ביותר בתולדות המועדון שמשתתף בטורניר. במרץ 2022, כשהיה בן 17, חתם על חוזה מקצועני עם הקבוצה הבוגרת של סגאן טוסו.

ב-28 בספטמבר 2022 הוכרז שהוא יעבור באופן מלא לבאיירן מינכן מהבונדסליגה החל מינואר 2023.

## נבחרת לאומית
נכלל בסגל נבחרת יפן עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:קשרי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני סגאן טוסו
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני פורטימוננסה
קטגוריה:כדורגלני ארוקה
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-2004
אפרים ברק (מזרחן)

**אפרים ברק** (ברקוביץ') (נולד ב-20 בספטמבר 1953) הוא מזרחן, דוקטור להיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה.

## ביוגרפיה
נולד בשנת 1953 בעיירה טרגו-לפוש  שבדרום מחוז מרמורש (היום ברומניה, בעבר אזור בהונגריה), לאביו גרשון ולאמו רוזה (שושנה). ב-1963 עלה ארצה עם משפחתו, שהתיישבה בבני ברק. את לימודיו היסודיים סיים בבית ספר "מעלות" בעיר ולאחר מכן המשיך בתיכון עירוני ב' (צייטלין) בתל אביב, שם למד במגמה המזרחנית אצל המורה הידוע דב עירון. עם סיום לימודיו התיכוניים, ב-1972, התגייס לצה"ל ושרת ביח' 848, אשר החליפה את שמה בתום מלחמת יו"כ ל-8200. רוב שירותו (כולל שנת קבע) עבר עליו כמפקד קורס בבסיס ההדרכה של המודיעין.

אפרים ברק נשוי ליהודית ואב לארבעה ילדים.

## קריירה
עם שחרורו מצה"ל, בשנת 1976, החל אפרים ברק ללמוד גאוגרפיה וכן שפה וספרות ערבית באוניברסיטת תל אביב. את לימודיו לתואר ראשון סיים ב-1979 ומשנה זו עד שנת 2000 עבד במערכת הביטחון. בשנת 1987 הושאל למשרד החוץ ויצא, עם משפחתו, לשליחות בת שלוש שנים בשגרירות ישראל בבוקרשט. בתקופה זאת זכה לחזות ברומניה תחת שלטון צ'אושסקו, במהפכה נגד הדיקטטור הרומני, וכן ברומניה שלאחר המהפכה.

עם פרישתו ממערכת הביטחון, בשנת 2000, החל אפרים ברק את לימודיו לקבלת תואר שני ושלישי באוניברסיטת תל אביב, בתחום ההיסטוריה של המזרח התיכון, בהנחייתו של פרופ' ישראל גרשוני. ההתמחות שלו הייתה היסטוריה אינטלקטואלית של מצרים המודרנית, לאומיות מצרית ואסלאם במצרים. אחרי קבלת תואר הדוקטור, בשנת 2004, החל ללמד היסטוריה של המזה"ת באוניברסיטה הפתוחה ובאוניברסיטת בר-אילן עד 2019.

היום הוא גמלאי ועוסק בתרגום פירושו של ר' תנחום בן יוסף הירושלמי לספרי הנביאים והכתובים, מן השפה הערבית-יהודית.

## תארים אקדמיים
*2004 – דוקטורט מאוניברסיטת תל אביב בתחום ההיסטוריה של המזה"ת.
*2002 – תואר שני (בהצטיינות יתרה) מאוניברסיטת תל אביב בתחום ההיסטוריה של המזה"ת.
*1979 – תואר ראשון בגאוגרפיה ובשפה וספרות ערבית מאוניברסיטת תל אביב.

## ספרים
* **האסלאם הוא בשורתנו והג'האד דרכנו. חסן אל-בנא: קובץ איגרות.** הוצאת מרכז משה דיין ללימודי המזרח התיכון ואפריקה, אוניברסיטת תל אביב, 2012. ספר זה הוא תרגום לכתביו של חסן אל-בנא, מייסד תנועת האחים המוסלמים. מהדורה שנייה, דיגיטלית, של הספר יצאה בהוצאת "מערכות" של צה"ל, בשנת 2021
* **הצלבנים עדיין כאן, תולדות הפונדמנטליזם האסלאמי**, הוצאת רסלינג, 2013.
* **העתיד שייך לדת האסלאם, [[סייד קוטב]].** הוצאת מרכז משה דיין ללימודי המזרח התיכון ואפריקה, אוניברסיטת תל אביב, 2017. זהו תרגום לספרו הפילוסופי של סייד קוטב, מי שנחשב לאידאולוג של תנועות הג'האד השונות. מהדורה שנייה, דיגיטלית, של הספר יצאה בהוצאת "מערכות" של צה"ל, בשנת 2021.
* **אסלאם בצל הפירמידות. עיצוב האסלאם כתרבות לאומית במצרים המודרנית**, הוצאת רסלינג, 2023. הספר מציג את כתיבתם האסלאמית של אינטלקטואלים מצרים במאה העשרים. הללו הציגו את האסלאם כתרבות ולא כדת, ואת מוחמד כגאון וכמנהיג.
* **רבי תנחום הירושלמי, ספר הביאור, פירוש לנביאים ראשונים**, תורגם מן הערבית היהודית על ידי אפרים ברק. מוסד הרב קוק, ירושלים, תשפ״ה.

## קישורים חיצוניים

*
*
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:מזרחנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר צייטלין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:עובדי משרד החוץ
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:אנשי מערכת הביטחון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953