ציד בארץ ישראל

[ממוזער|250x250 פיקסלים|ה[דוב חום סורי|דוב החום הסורי האחרון שניצוד בארץ ישראל על ידי ישראל אהרוני]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|התנין האחרון מ[נחל תנינים מאוסף שמיץ (כיום באוניברסיטת תל אביב)]]**[[ציד]] ב[[ארץ ישראל]]** היה חלק מהחיים האנושיים במשך אלפי שנים, החל מהתקופה הפרהיסטורית ועד ימינו. בעבר, בני האדם צדו כדי לשרוד, אך עם הזמן הציד קיבל משמעויות נוספות, כמו ספורט, מסורת ואפילו צורך בפיקוח על אוכלוסיות מסוימות של בעלי חיים. ציד לאורך כל התקופות האנושיות בארץ ישראל, השפיע ישירות על אוכלוסיות בעלי החיים באזור, ואף גרם להכחדתם של מינים מסוימים.

כמו כן, לאורך הזמן עבר הציד בארץ ישראל תמורות ושינויים. הנשק החם לדוגמה, הביא איתו להעלאה במספר בעלי החיים הניצודים ובמינים הניצודים. רק בתקופה הבריטית, החלו לחוקק חוקים המגבילים את הציד.

כיום, במדינת ישראל מתקיים ציד בהיקף רחב - חוקי ולא חוקי. מדי שנה, עשרות אלפי בעלי חיים ממינים רבים ניצודים, והציד מהווה את אחד מגורמי הסיכון המשמעותיים ביותר על חיות הבר בישראל, ביחד עם גורמים כמו הרעלות, דריסות וצמצום שטחי מחיה. בדומה לציד היבשתי, גם הדיג נטל חלק דומה בהשפעה על מגוון החי של הימים בארץ ישראל.

## גאוגרפיה
ארץ ישראל, השוכנת בצומת בין שלוש יבשות – אסיה, אפריקה ואירופה, מתאפיינת במגוון ביולוגי מרשים, הכולל חיות בר רבות המותאמות למגוון אקלים ואזורי גידול. הגיוון הגאוגרפי של המדינה – הרים, מישורים, מדבריות, חופים וביצות – יצר בתי גידול מגוונים לחיות בר, ששילובם עם תרבות הציד נעשה לאורך ההיסטוריה.

דוגמה לכך, היא עפיפון המדבר, שהיה לשיטת ציד במדבר נפוץ מאוד. שיטה זו הצריכה שטח גדול יחסית והייתה מותאמת לציד עדרי ענק, בניהם צבאים.

## בתקופה הפרה-היסטורית
ממוזער|258x258 פיקסלים|ייצור ראשי חנית מליבת אבן צור, מערת תנור, 50,000-250,000 שנים לפני הספירה
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[עפיפון מדבר|עפיפוני מדבר הנמצאים בערבה הדרומית, ממערב לקיבוץ סמר]]
בתקופה הפרהיסטורית, ארץ ישראל שימשה כמעבר מרכזי עבור בני אדם קדמוניים בדרכם מאפריקה ליבשות אחרות. אזור זה, עם מגוון בתי גידוליו, היה עשיר בחיות בר, מה שהפך אותו לאזור ציד חשוב. הציד בתקופה זו לא היה רק מקור למזון, אלא גם חלק מהתרבות והאמונה. במערות, כמו מערת תנור, נמצאו עצמות רבות של יחמורים וציורי קיר המתארים חיות בר, מה שמעיד על קשר רוחני ואמוני לציד.

ישנם אתרים נוספים עם ממצאים לציד חיות בר בארץ ישראל. בגשר בנות יעקב לדוגמה, התגלו שרידיו של פיל ישר-חט, שנטבח בידי האדם הקדמון, ככל הנראה הומו ארקטוס. לצידו נמצאו כלים מסותתים מצור ובזלת ובול עץ ששימשו לטביחת הפיל. באתר נמצאו גם מאובני בעלי-חיים רבים, חלקם עם סימני חיתוך או הכאה מכלי-אבן, הכוללים בין השאר קרנפים, היפופוטמים, בקר קדום, יחמורים, איילים, סוסים וצבאים.בעלי חיים אלו ניצודו על ידי האדם הקדמון, שכבר בתקופות קדומות הוביל לשינויים אקולוגיים ולהכחדה. 

אתר מפורסם מאותה התקופה, הוא מחבצת רבדים. בחפירות שנעשו באתר זה נחשפו עצמות בעלי חיים מאובנות של שור הבר, צבי, אייל אדום, יחמור, אייל הכרמל, חזיר בר וסוסיים, וכן נמצאו שרידים של חתול בר, מכרסמים כגון נברן השדה וחולד, צבים וזוחלים אחרים. כמו כן, באתר התגלה מאסף העצמות הגדול בלבנט של המין הנכחד פיל ישר-חט. בין העצמות התגלה התגלה חט באורך כ-2.5 מטרים שמתוארך לתקופה הפלאוליתית התחתונה, ובינואר 2024 התפרסם כי באתר נמצאו עצמות רבות של פילים ולידם כלים מסותתים המצביעים על קשרים בין האדם לפילים.

עם הזמן, בסביבות 10,000 שנה לפני הספירה, החלה המהפכה החקלאית, וקהילות החלו להתיישב ולהתמקד בחקלאות. שינוי זה הביא להפחתה בצורך בציד, אך הציד נותר חלק מהתרבות והמסורת המקומית.
קובץ:Gazelle upper jaw from Misliya Cave (early Middle Paleolithic).JPG|לסת עליונה של צבי ממערת מיסליה, כ-200,000 שנה לפני הספירה
קובץ:Cut-mark on sheep atlas.jpg|חולית אטלס של חזיר שנתגלה במצודה הרומית של שער העמקים
קובץ:Excavation of animal bones.jpg|שרידי העצמות הנאספות מלמדות על מנהגי הצייד האכילה של ציידים קדמוניים (בתמונה: חפירת עצמות בעלי חיים במערת מיסליה בכרמל)
קובץ:Fallow deer pelvis & 2 gazeele horns - el-Wad Terrace (early Natufian).JPG|אגן של יחמור ושתי קרני צבי שהתגלו בחפירה בטרסת מערת אל-ואד, נחל מערות, כ-14,000 שנה לפני הספירה.
קובץ:Skulls in cupboar.jpg|עצמות בעלי חיים שנמצא בחפירה ארכאולוגית פרהיסטורית


## בתקופת המקרא
[ממוזער|319x319 פיקסלים|ציור של [נמרוד, כשלצידו אייל שצד]]

בתקופת התנ"ך, מתואר הציד כחלק משמעותי מחיי היום-יום, הן כמקור למזון והן כפעילות חברתית ותרבותית. דמויות שונות תוארו כעוסקות בציד בניהן - נמרוד המתואר בבראשית פרק י' כ"גיבור ציד לפני ה'", ועשו המתואר כ"ידוע ציד איש שדה".

כמו כן, בויקרא פרק י"ז, קיימים חוקים הנוגעים לציד, כגון הצורך לכסות את הדם בעפר לאחר הציד, מה שמצביע על התייחסות דתית לפעילות זו.

## בתקופה הרומית

## בתקופה העות'מאנית

[ממוזער|250x250 פיקסלים|ה[כומר ההולנדי, ניקולאס ואן דר ולייט, במסע ציד ליד יריחו, 1916]][ממוזער|340x340 פיקסלים|אוסף [ארנסט שמיץ|האב שמיץ]]במהלך התקופה העות'מאנית בארץ ישראל (1516–1917), הציד היה פעילות נפוצה, הן כמקור למזון והן כפעילות פנאי ואמצעי להפגנת מעמד חברתי. האזורים המדבריים, כמו מדבר יהודה, אזור ים המלח ובקעת הירדן, היו מוקדים מרכזיים למסעות ציד, בשל המגוון העשיר של חיות הבר שבהם.

בעלי חיים כמו יעלים, צבאים, אריות ונמרים היו מטרות נפוצות לציידים. מסעות הציד כללו לעיתים קרובות חבורות גדולות של ציידים, מלווי שירות וציוד רב. לדוגמה, במרץ-אפריל 1881, יורש העצר האוסטרי רודולף הראשון ערך מסע ציד באזור ים המלח ובקעת הירדן, שבו תועדו בעלי החיים והעופות שניצודו, שיטות הציד והמניעים לפעילות זו.

## בתקופת הבריטית

## ציד במדינת ישראל
[ממוזער|250x250 פיקסלים|[תור מצוי - אחד מהמינים המותרים לציד בישראל]]
[ממוזער|250x250 פיקסלים|ציד [חזיר בר|חזירי בר הפך לאחד מדרכי ההתמודדות עם תופעת התפרצותם והתרבותם הבלתי מבוקרים]]
ממוזער|250x250 פיקסלים|הדורבן ניצוד בישראל באופן תדיר, למרות היותו מין מוגן ואסור לציד

### ציד ספורטיבי בישראל
לאחר הקמת מדינת ישראל, נחקק החוק להגנת חיית הבר, תשט"ו-1955 המגן על חיות הבר ואוסר על מגוון שיטות אכזריות לציד בעלי חיים, ומתיר ציד של מיני בע"ח מסוימים בלבד. הידלדלות חמורה באוכלוסיית המין חוגלת סלעים למשל, הביאה לאישורה של תקנה שצמצמה משמעותית את הציד שלהן. דוגמה נוספת למצב זה היא מקרה הסנאי הזהוב. הציד הפרוע של סנאי זה בשנות ה-80 היה אחד הגורמים להיעלמותו של הסנאי הזהוב. כיום הוא מוגדר כבעל-חיים שנמצא בסכנת הכחדה חמורה, אולם מזה למעלה משש שנים לא נראה בוודאות פרט של סנאי זהוב (ב-2005 נערכה בדיקה בנוגע לכך בעקבות שמועה לפיה נראה הסנאי הזהוב בגליל).

כיום, מותר לצוד בישראל בעונת הציד (המתמשכת חמישה חודשים בשנה מהראשון בספטמבר עד 31 בינואר בכל שנה) ואת המינים: תורים, שלווים, אגמיות, וברווזים בלבד. בנוסף, בישראל מותר לצוד במהלך עונת הצייד בלבד. בנוסף, אסור לצוד בשעות החשיכה, אסור לצוד בשטחי שמורות טבע וגנים לאומיים, אסור לצוד בקרבת יישוב, אסור לצוד מתוך הרכב, אסור לצוד בהרעלה או תוך שימוש במלכודות, רשתות כלבים, מקלות, חץ וקשת וכל נשק אחר שאינו רובה צייד.

רשות הטבע והגנים היא הרשות הממשלתית האמונה על אכיפת החוקים והתקנות הנוגעות לגבי הציד, וכן גם הנפקת רישיונות ציד. נכון ל-2021, כ-2,000 ישראלים החזיקו ברישיון ציד בתוקף.

בשנת 2021 לדוגמה, ניצודו בישראל 130,177 בעלי חיים לפחות בציד חוקי ומדווח. ההערכות הן כי בכל שנה ניצודים כעשרות אלפי עופות באופן חוקי.

### ציד "מנהלי" בישראל
כיום, מתבצע בישראל ציד "מנהלי" של רשות הטבע והגנים בשיתוף משרד החקלאות ורשויות מקומיות, שמטרותיו העיקריות הן דילול אוכלוסיות של בעלי חיים מתפרצים כגון חזירי בר, שפני סלע, תנים, שועלים ועוד.

### ציד לא חוקי בישראל
הציד הלא חוקי בישראל מהווה את אחד מגורמי הסיכון המשמעותיים ביותר על אוכלוסיית חיות הבר בישראל. היקפיו המשוערים מגיעים לכ-15,000 מקרים בשנה, וכוללים מינים רבים בניהם ציפורי שיר, חוגלות, צבאים ודורבנים.

ציד דורבנים בישראל הפך נפוץ, עקב אמונות טפלות המייחסות לבשר הדורבן סגולות רפואיות.

ב-2021 הוגשה תביעה תקדימית נגד אדם שהורשע ברדיפה ובהרג של נקבת צבי ישראלי. בתביעה, דרשה רשות הטבע והגנים פיצוי כספי על סך 600 אלף שקלים, כדי לשקם את הנזק שנגרם מאובדן נקבת הצבי לעדר.

### מחאה נגד ציד בישראל
ב-2020 נפתח קמפיין משותף של החברה להגנת הטבע, תנו לחיות לחיות ואנימלס במטרה להחמיר את האכיפה על ציד לא חוקי ולאסור על ציד חוקי כתחביב. בעקבות הקמפיין, החליט המשרד להגנת הסביבה לאסור על ציד הציפורים שליו נודד ותור מצוי, שני מינים שאוכלוסייתן נפגעה בעקבות ציד (ובמקרה של התור המצוי, אף הגיעה לסכנת הכחדה).

## ראו גם

* דיג בארץ ישראל
* הרעלת חיות בר בישראל
* דריסת חיות בר בישראל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ארץ ישראל: החי
קטגוריה:ישראל: בעלי חיים והאדם