מקהלת פועלי תל אביב

[שמאל|ממוזער|250px|'''מקהלת פועלי תל אביב בניצוחו של [ישראל ברנדמן, בקונצרט חגיגי, ב-1 בנובמבר 1947, לרגל מלאת חצי יובל ליסוד המקהלה**]]
[[קובץ:PikiWiki Israel 6354 Brendman choir.JPG|שמאל|ממוזער|250px|מקהלת פועלי תל אביב בניצוחו של ישראל ברנדמן, בתצלום מ-[[27 ביולי]] [[1946]]]]
[[קובץ:PikiWiki Israel 6353 Art of Israel.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מקהלת פועלי תל אביב בניצוחו של ישראל ברנדמן, ב-[[1948]] ב[[ירושלים]], כנראה לפני [[מלחמת העצמאות]].]]
**מקהלת פועלי תל אביב** הייתה [[מקהלה]] שפעלה בעיר [[תל אביב-יפו]] מ[[שנות ה-20 של המאה ה-20|שנות ה-20]] ועד [[שנות ה-80 של המאה ה-20|שנות ה-80]] של [[המאה ה-20]], בניצוחם של ה[[מנצח]] וה[[מלחין]] [[ישראל ברנדמן]] ובהמשך [[עובדיה טוביה]].

==תולדות המקהלה==
ב-[[1917]] ייסד ישראל ברנדמן בעיר הולדתו [[קמניץ פודולסק]] שב[[אוקראינה]], מקהלה יהודית חלוצית אשר את מרבית שיריה שרה בשפה ה[[עברית]]. ב-[[1919]] עלו המנצח ומקהלתו יחדיו ארצה ובסוף [[1922]] הפכו רשמית למקהלת פועלי תל אביב. מרבית חברי המקהלה היו [[אקדמאי]]ם ומתוכם צמח גרעין מקהלת האופרה ומקהלת האורטוריה. המקהלה הוזמנה להופיע באירועים ציבוריים וכלליים. ב-[[1924]], עם עזיבתו של ברנדמן ל[[אוסטריה]] ניצחו על המקהלה [[מנשה רבינא]] ו[[מ.ג. לוין]]. המקהלה פעלה במסגרת מועדון הפועלים ובהמשך קבעה את משכן הקבע שלה ב[[בית ברנר]] בתל אביב. [[רפרטואר]] המקהלה כלל שירים מתחום המוזיקה הכללית, [[ליטורגיה יהודית]] כגון קטעי [[חזנות]] ו[[פיוט]]ים.

מקהלות פועלים עירוניות קמו כחלק אורגאני של הפעילות התרבותית והרוחנית בקרב ריכוזי הפועלים. לרוב, חבריהן לא היו זמרים מקצועיים, בעוד שמנצחיהן היו בעלי רקע והכשרה מוזיקליים בתחום. ב-[[1934]] הוקם במסגרת [[ההסתדרות הכללית]] "המרכז לחינוך", ומנהליו הראשונים היו [[נסים נסימוב]] ו[[שלמה קפלן]]. המרכז פעל להפצת הזמר העברי ובכלל זה הקמת מקהלות בחסות מועצות פועלים. [[העלייה השלישית]] הביאה עימה מוזיקאים ומלחינים מחוננים אשר הוו את הבסיס לעיצוב שירת המקהלה בישראל המתהווה.

ב-[[1935]], עזב ברנדמן את אוסטריה על רקע התגברות האנטישמיות הממוסדת ושב ארצה. עם שובו נמסר לו מחדש ניהול המקהלה מידי שלמה קפלן. ברנדמן הוביל את הקו המוזיקלי של המקהלה וכך בעת פעילותה נודעה גם בשם **מקהלת ברנדמן**.
המקהלה הרבתה לבצע שירים בסגנון שרווח ב[[שנות ה-40 של המאה ה-20|שנות ה-40]] ו[[שנות ה-50 של המאה ה-20|ה-50]] של [[המאה ה-20]], המכונה הסגנון הימתכוני, כשברפטואר המקהלה הופיעו למשל משירי [[נחום נרדי]], הנחשב פורץ דרך בתחום.

תחת שרביטו, ביצעה מקהלת פועלי תל אביב בפעם הראשונה בישראל [[אורטוריה]].

בדצמבר [[1941]] השתתפה המקהלה בכנס הראשון של מקהלות אזור תל אביב אשר התקיים בעיר תל אביב, וב-[[22 באפריל]] [[1944]], נטלה חלק בכנס הראשון של מקהלות הפועלים אשר התקיים ב[[עין חרוד]] ו[[כפר יחזקאל]], ובו נטלו חלק 25 מקהלות פועלים. כינוס זה נחשב ל"אבן הפינה" לייסוד כינוסי [[הזמריה]] שהחלו במדינת ישראל [[שנות ה-50 של המאה ה-20|בשנות ה-50]].

ברנדמן ניצח על המקהלה כ-30 שנים והיא הייתה חממה ל[[מוזיקאי]]ם, לשחקנים ולמורים למוזיקה, כגון [[משה יעקבסון]] ו[[משה בר-עמי]]. בסוף [[שנות ה-60 של המאה ה-20]] סיים ישראל ברנדמן את תפקידו ועל ניצוח המקהלה הופקד [[עובדיה טוביה]].

==לקריאה נוספת==
* **"שירי עבודה ומולדת"** – המרכז לתרבות ולחינוך של ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל, תל אביב, 1955.
* **"במצעד"** – ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל, הוצאת המרכז לתרבות תל אביב, תש"ט, 1949.
* רבינא מנשה, שלמה סקולסקי, **מי היה מי באקו"ם''', הוצאת אקו"ם, תל אביב, 1965 .

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

פועלי תל אביב
קטגוריה:תל אביב-יפו: מוזיקה
קטגוריה:תל אביב לפני הקמת מדינת ישראל