open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דייל סטרונג

**דייל ויטני סטרונג** (באנגלית: **Dale Whitney Strong**; נולד ב-8 במאי 1970) הוא פוליטיקאי אמריקאי, המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס החמישי של מדינת אלבמה. סטרונג, חבר המפלגה הרפובליקנית, מייצג מחוז החולש על רוב שטחיה הצפוניים של אלבמה, בהם שוכנת העיר האנטסוויל. בשנים 2012–2023 היה יושב ראש מועצת מחוז מדיסון, בנוסף לשירותו במועצה כחבר מן המניין מאז 1996.

## ביוגרפיה
סטרונג נולד במונרוביה שבאלבמה, ובשנת 1988 השלים את לימודיו התיכוניים בתיכון ספרקמן. הוא בנם של הוראס נ. סטרונג, חבר מייסד במחלקת ההצלה של מונרוביה, וג'ודי ווהן סטרונג. הוא החל את שירותו כלוחם אש מתנדב כבר בגיל 13. סטרונג קיבל תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת את'נס סטייט ורישיון טכנאי רפואת חירום מאוניברסיטת אלבמה בהאנטסוויל. בטרם כניסתו לפוליטיקה, עבד סטרונג כיחצ"ן עבור "First Alabama Bank" וכנציג מכירות עבור החברה "Solvay S.A". הוא גם שימש כמגיב ראשוני ומוקדן בשלוחת 911 בשירותי רפואת החירום של האנטסוויל. בשנת 1989 הוענקה לו "מדליית הגבורה לקצין בטיחות ציבורי" על שירותו בסופת טורנדו בכביש נמל התעופה של האנטסוויל.

סטרונג נבחר לראשונה למועצת מחוז מדיסון בשנת 1996. באותה עת הוא היה נבחר הציבור הרפובליקני הצעיר ביותר באלבמה. סטרונג ייצג במועצה את מחוז הבחירה הרביעי, כולל חלקים מהעיר הארוורסט ועיר הולדתו מונרוביה. במהלך כהונתו במועצה הוסיף להתנדב כלוחם אש. בשנת 2011 עבד על פיתוח מערכת התרעה מוקדמת לסופות טורנדו וסייע בתיאום תגובת המחוז לגל סופות הטורנדו בארצות הברית כולל מאמצים להבטחת מזון וצדקה. ב-14 בנובמבר 2012 החל את כהונתו כיושב ראש המועצה. במהלך כהונתו כיו"ר המועצה, התמקד סטרונג בשיפור הפיתוח הפיננסי באזור. בשנת 2018, אתר החדשות "Yellowhammer News" מנה אותו בין שלושת האנשים המשפיעים ביותר בצפון אלבמה בנימוק עבודתו ל"ייעול ממשלתי" ומיזמי תשתית במחוז מדיסון. במהלך כהונתו היה גם מעורב גם בגיוס סוכנויות פדרליות לעבודה במחנה הצבאי רדסטון ארסנל השוכן במחוז, בהן נאס"א וה-FBI.

במרץ 2021 הכריז סטרונג על התמודדותו למועמדות המפלגה הרפובליקנית בבחירות 2022 לבית הנבחרים הארצי במחוז הקונגרס החמישי של אלבמה. נציג המחוז המכהן, מו ברוקס, פרש מבית הנבחרים כדי להתמודד לסנאט. סטרונג היה המתמודד הראשון שהכריז על מועמדותו במחוז הקונגרס החמישי, הכולל את מחוז מדיסון. הוא גרס שהוא רוצה "להמשיך במאבק שהחל דונלד טראמפ". לפי האתר "AL.com," מועמדותו נצפתה כבר בידי מומחים פוליטיים בצפון אלבמה, שראו בו זה מכבר מועמד פוטנציאלי לתפקיד פדרלי. יריבו העיקרי בפריימריז הרפובליקני היה קייסי ורדינסקי, לשעבר עוזר מזכיר הצבא של ארצות הברית לענייני כוח אדם ומילואים. סטרונג הוביל משמעותית על ורדינסקי ואחרים בבחירות המקדימות מבחינת גיוס כספים, וחצה את רף מיליון הדולר באפריל 2022.

לאחר מאבק מר בין ורדינסקי לסטרונג, שנגרר לסיבוב שני בבחירות המקדימות, ניצח סטרונג ונבחר למועמד המפלגה הרפובליקנית. בבחירות הכלליות גבר על מועמדת המפלגה הדמוקרטית קת'י וורנר-סטנטון, והושבע לתפקידו עם התכנסות הקונגרס ה-118 של ארצות הברית בראשית ינואר 2023. הוא חבר בוועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל, בוועדת ביטחון המולדת ובוועדת הכוחות המזוינים.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אלבמה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אלבמה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מאלבמה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-119 של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
אם מישהו ידע (שיר של ספיר סבן)

"**אם מישהו ידע**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית ספיר סבן. השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2023.

## רקע וכתיבה
בשיר, לראשונה בקריירה שלה ולאחר שנה שלא הוציאה שירים חדשים, החליטה סבן לקחת חלק בתהליך היצירה מאחורי הקלעים. סבן גיבשה צוות כתיבה שהורכב מהיוצרת סתיו שמש, מהכותב אור מילשטוק ומהמלחין עמרי קסטן. הארבעה החלו לעבוד יחד על חומרים חדשים, כאשר הראשון מביניהם שראה אור הוא "אם מישהו ידע".

עם צאתו, זכה השיר לשבחים מהמבקרים, בין היתר בשל הטענה כי לראשונה נראה שסבן מצאה סוף כל סוף את הקו המוזיקלי הנכון לה – זאת לאחר ציפייה ארוכת שנים לאחר זכייתה בגמר דה וויס. כמו כן, בתוך מספר שבועות בודדים, זכה השיר ללמעלה מ-7 מיליון צפיות באתר יוטיוב, להשמעות רבות בפלטפורמות הסטרימינג השונות, וכן נכנס לפלייליסטים שונים, ביניהם הפלייליסט של גלגלצ ושל כאן גימל. בנוסף, הופיע השיר ברשימת השירים המושמעים ביותר של מדיה פורסט בתחנות הרדיו הישראליות במשך מספר שבועות, כשבשיאו היה לשיר המושמע ביותר במצעד היומי ולשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי. לקראת סוף השנה העברית תשפ"ג, היה מועמד בקטגוריית "שיר השנה" במצעדים של גלגלצ ו-ynet, כאן גימל וטיקטוק, ובמצעד של רדיו דרום.

## וידאו קליפ
הווידאו הרשמי שליווה את השיר, יצא במקביל לצאתו ברשתות השונות, וזכה למיליוני צפיות ביוטיוב. את הקליפ צילמה וביימה דורין בר, ובו השתתפו הדוגמניות ריף נאמן, טיילור מלכוב, נעם בוהדנה, קארין עליה ושיר לוי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* סרטון השיר "אם מישהו ידע" באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ספיר סבן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אור מילשטוק
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עמרי קסטן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אור מילשטוק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סתיו שמש
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עמרי קסטן
דניאל סוסה

**דניאל סוסה** (באנגלית ובצרפתית: **Daniel Sosah**; נולד ב-21 בספטמבר 1998 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן ניז'רי יליד גאנה המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אקטובה מליגת העל הקזחית.

## קריירת מועדונים
סוסה גדל במחלקות הנוער של נובל אריקס הגנאית, ובהמשך הגיע לישראל ושיחק במחלקות הנוער של מכבי נתניה ובית"ר טוברוק. את הקריירה המקצוענית שלו החל בקבוצות א.ס. פאן מליגת העל הניז'רית, CI קמסאר מליגת העל הגינאית ו-VAP מליגת העל הטוגולזית.

ב-17 ביולי 2021 חתם סוסה באיסלץ' מליגת העל הבלארוסית.

## קריירה בינלאומית
ב-9 ביוני 2021 ערך סוסה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניז'ר, בהפסד 0–1 לנבחרת הרפובליקה של קונגו במשחק ידידות. ב-8 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, השער היחיד בהפסד 1–6 לנבחרת אלג'יריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ניז'רים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניז'רים
קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניז'ר
קטגוריה:ספורטאים ניז'רים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלארוס
קטגוריה:ספורטאים זרים באוקראינה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:כדורגלני איסלץ'
קטגוריה:כדורגלני קריוובס
קטגוריה:כדורגלני אקטובה
קטגוריה:ניז'רים שנולדו ב-1998
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1998
בא לי (שיר של הראל סקעת)

"**בא לי**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר הישראלי הראל סקעת. השיר יצא לאור ב-5 באוקטובר 2021, על-ידי חברת NMC יונייטד.
## רקע וכתיבה
השיר, נכתב על ידי הפזמונאית שחר הדר, הולחן על-ידי עמרי קסטן ולירון בן שמעון, הופק מוזיקלית על-ידי ינון יהל, ויצא לרגל חגיגות ה-40 של סקעת. סקעת סיפר כי התאהב בשיר מיד כשקיבל את הסקיצה שלו, הודות לאסקפיזם שהוא איפשר לו בתקופת סגרי הקורונה.

בריאיון של סקעת לעיתון ישראל היום, סיפר כי חיבורו הראשוני לשיר נוצר בשל בנו, שהביטוי "בא לי, לא בא לי" היה שגור בפיו. סקעת הוסיף כי הלחן וההפקה המוזיקלית, וכן העובדה כי השיר, שמהותו בחופש הבחירה המוחלט, נכתב על-ידי אישה - היו גורמים נוספים לחיבורו אליו.

השיר זכה לביקורות חצויות, אשר מצד אחד היללו את תחושת השחרור והספונטניות שהשיר מעורר, אך מנגד הצביעו על הפספוס בתוכנו של השיר, וציינו כי המסר אותו מבקש סקעת להעביר אינו ברור.

בשיאו, היה לשיר השלישי המושמע ביותר בתחנות הרדיו בישראל, וכן הגיע למקום ה-19 במצעד השבועי של מדיה פורסט.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* סרטון השיר "בא לי" באתר יוטיוב
* מילות השיר "בא לי" באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי הראל סקעת
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שחר הדר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עמרי קסטן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
בא מזמן לזמן

"**בא מזמן לזמן**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא לאור ב-25 ביולי 2022, על-ידי חברת התקליטים הליקון.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על-ידי צמד היוצרים תמר יהלומי ויונתן קלימי, והופק מוזיקלית על-ידי אלדד ציטרין. את השיר מלווה התזמורת הסימפונית ראשון לציון, בניצוחו של ציטרין. השיר יצא לרגל הופעתה של מימון באמפי קיסריה.

## וידאו קליפ
הקליפ הרשמי שליווה את השיר, יצא מיד עם צאתו, וזכה למעל לחצי מיליון צפיות ביוטיוב. את הקליפ ביימו שחר גחם ודורון סרי, וצילמו עידו ברלד ומתן כהן.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* סרטון השיר "בא מזמן לזמן" באתר יוטיוב
* מילות השיר "בא מזמן לזמן" באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שירי מימון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יונתן קלימי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תמר יהלומי
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
אגרוף (יד)

שמאל|ממוזער| אגרוף מורם וסגור
**אגרוף** הוא צורת היד כאשר האצבעות כפופות פנימה כנגד כף היד ומוחזקות שם בחוזקה. כדי ליצור או לקפוץ אגרוף, יש לקפל את האצבעות בחוזקה למרכז כף היד, ולהדק את האגודל על מרכז גלילי האצבעות; בניגוד לאגרוף "סגור" זה, ניתן לשמור את האגרוף "פתוח" על ידי אחיזת האגודל לצד האצבע המורה. משתמשים באגרוף הסגור כדי להכות מטרה באמצעות הגלילים התחתונים, או להלום עם צד הזרת באמצעות עקב היד; אגרוף פתוח משמש כדי לתת מכה עם מפרק האצבע האמצעית.

## פיזיולוגיה ונוירולוגיה
יצירת אגרוף כמעט ולא ידועה בקרב פרימטים אחרים. הסיבה לכך היא שבעוד שאצל רוב הפרימטים כפות הידיים והאצבעות היו ארוכות, האגודל שלהם הוא קצר. זאת, בגלל שידיהם נועדו בעיקר לטיפוס. לבני אדם, כפות ידיים ואצבעות קצרות, אך האגודלים ארוכים, זאת בכדי לשפר את יכולת האחיזה שלהם.

על פי מחקר שנעשה ב-2010 קיים קשר בין קפיצת אגרופים וזיכרון, כך שכיווץ יד ימין לאגרוף עוזר להיזכר, וכיווץ יד שמאל לאגרוף עוזרת לשמור על מידע בזיכרון, אך מחקר מ-2019 לא הצליח לאשש מסקנה זו. במחקר אחר נטען שקפיצת אגרופים, וכיווץ שרירים באופן כללי, יכול לעזור בכוח רצון ומסייע בגיוס מחשבות המועילות לפעולות ארוכות טווח. 

## אגרוף
קפיצת אגרוף לצורך נתינת מכה הוא הידע הבסיסי ביותר הנלמד בספורט האגרוף. מכות אגרוף נלמדות באמנויות לחימה שונות כמו קראטה, קונג פו וטאקוונדו. בפורום הלחימה, *Fight 100%*, נכתב כי "יותר מ-90 אחוזים מהאנשים למעשה לא יודעים איך לקפוץ אגרוף בצורה נכונה", ושטכניקה נכונה תמנע מנותן האגרוף לשבור את היד שלו, לאמץ יתר על המידה את שורש כף היד ותעזור לו למקסם את עוצמת האגרוף ולהפיל את היריב במכה אחת.

כיווץ לא נכון של האגרוף בזמן נתינת מכה או פגיעה בחפץ עלולה לגרום לחבלות ולשבירת עצמות קטנות ביד המכונה שבר המתאגרף*.* שבר המתאגרף מתרחש כאשר גלילי האצבעות התחתונים או עצמות קטנות ביד נשברות בצד הזרת והקמיצה. השם נובע מהעובדה שפציעות כאלה שכיחות בעיקר אצל מתאגרפים ומתרגלים של אמנויות לחימה אחרות.

## שימושים אחרים
האגרוף המונף הוא סמל למרד, לוחמנות, התנגדות ואחדות. סמל ארגון הטרור הישראלי כך הוא אגרוף סגור קמוץ, וכמו כן סמל המחאה של Black Lives Matter הוא אגרוף שחור.

מנהגים שונים כוללים את המונח "אגרוף" בשמם, כמו האקט המיני של החדרת אגרוף, המכונה גם "פיסטינג" וברכת כיף אגרוף.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוות גופניות
קטגוריה:כפות ידיים
קודי סמית-מקפי

**קודי סמית-מקפי** (באנגלית: **Kodi Smit-McPhee**; נולד ב-13 ביוני 1996) הוא שחקן קולנוע אוסטרלי.

## קורות חיים
סמית-מקפי נולד ב-13 ביוני 1996 באדלייד, אוסטרליה הדרומית, בנם של סוניה סמית ואנדי מקפי. אביו הוא שחקן ומתאבק מקצועי לשעבר. אחותו הגדולה היא השחקנית והזמרת סיונה סמית-מקפי (אנ').

בגיל 16, סמית-מקפי אובחן עם דלקת חוליות מקשחת, צורה ניוונית של דלקת פרקים הגורמת להתמזגות חוליות בעמוד השדרה ויכולה להוביל לכאב כרוני ואובדן ראייה. במהלך צילומי הסרט "כוחו של הכלב", ראייתו נפגעה בעינו השמאלית עקב גילוי של קטרקט חמור.

## קריירה
בשנת 2007 קיבל את תפקידו הראשון בקולנוע בסרט "רומולוס אבי" (אנ'), שזיכה אותו בפרס מכון הקולנוע האוסטרלי לשחקן הצעיר הטוב ביותר וכן במועמדות לשחקן הטוב ביותר. 

בשנת 2009 שיחק בסרט "הדרך" עבורו הוא קיבל מועמדות לפרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי ומועמדות לפרסי מכון הקולנוע האוסטרלי לשחקן הבינלאומי הטוב ביותר. 

בשנת 2010 הוא כיכב בסרט האימה של מאט ריבס, "תן לי להיכנס" לצדה של קלואי גרייס מורץ, ועל כך קיבל מועמדות לפרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי לשחקן הצעיר הטוב ביותר על הופעתו בסרט.

בשנת 2012 דיבב סמית-מקפי את התפקיד הראשי של נורמן בסרט האימה הקומי "פארנורמן" שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט המונפש הטוב ביותר וכן קיבל מועמדות לפרס באפט"א לסרט האנימציה הטוב ביותר. מאוחר יותר באותה שנה, לסמית-מקפי היה תפקיד בסרט "מסע באירופה", שהוצג בבכורה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו 2012. 

תפקידו הבא הגיע בסרט "All the Wilderness" בתפקיד הראשי של ג'יימס. הוא גם שיחק בסרט "A Birder's Guide to Everything", שהוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים טרייבקה 2013, ושיחק את בנבוליו בעיבוד קולנועי לרומיאו ויוליה. הוא השתתף בסרט "כוכב הקופים: השחר".

בשנת 2013, סמית-מקפי צילם את סרט המדע הבדיוני "Young Ones". הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס 2014. זמן קצר לאחר מכן הופיע ב"לאט במערב", שיצא לאקרנים ב-2015.

במרץ 2014 לוהק לסדרת הדרמה "Gallipoli" בת שבעה הפרקים של ערוץ 9 ששודרה בפברואר ומרץ 2015.

בשנת 2016 סמית-מקפי גילם את נייטקרולר ב"אקס-מן: אפוקליפסה" דמות שאת גרסתה הישנה יותר גילם בעבר אלן קאמינג. סמית-מקפי שיחזר את התפקיד ב"אקס-מן: הפניקס האפלה", שיצא לאקרנים ב-2019.

בשנת 2018 הוא גילם בסרט "אלפא" את הדמות המרכזית קדה, מתבגר מתקופת עידן הקרח האחרון המאלף זאב.

בשנת 2021, סמית-מקפי שיחק בסרטה של ג'יין קמפיון "כוחו של הכלב". הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים של ונציה, שם הוא זכה לשבחי המבקרים. סמית-מקפי היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר וכן זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר.

באוקטובר 2024, סמית-מקפי לוהק להפקת "השחף" של צ'כוב בלונדון בשנת 2025. קייט בלאנשט וסמית-מקפי יגלמו אמא ובן גם בהפקת "השחף". באותה שנה שיחק בסדרה "כתב ויתור" של אלפונסו קוארון באפל TV פלוס, אשר עלתה לשידור ב-11 באוקטובר.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

### תיאטרון

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אוסטרלים
קטגוריה:שחקנים ילדים אוסטרלים
קטגוריה:מדבבים אוסטרלים
קטגוריה:עיוורים
קטגוריה:נכים אוסטרלים
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: קולנוע: שחקן משנה
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1996
סרגיי סטארוסטין

**סרגיי אנטולייביץ' סטארוסטין** (רוסית: Сергей Анатольевич Старостин; 24 במרץ 1953 – 30 בספטמבר 2005) היה בלשן ופילולוג היסטורי רוסי. הוא ידוע בעיקר בשל שיחזור שפות הפרוטו היפותטיות, עבודתו על התיאוריה האלטאית השנויה במחלוקת, ניסוח השערת דנה-קווקזית, וההצעה שישנה שפה בוריאנית מתאריך מוקדם עוד יותר מהידוע.

## תיאוריות
בשנת 1986 הציעו סטארוסטין ואיגור מ' דיאקונוב כי השפות ההורו-אוררטיות שייכות למשפחת השפות הצפון מזרח קווקזיות. סטארוסטין היה גם גורם מרכזי בשחזור של השפות פרוטו-קירנטי, פרוטו-טיבטו-בורמן, פרוטו-יניסי, פרוטו-צפון-קווקזי ופרוטו -אלטאי. הוא פיתח את ההשערה לפיה השפה יפנית קשורה לשפה הטורקית והמונגולית דרך המשפחה האלטאית.

ההשערה הדנה-קווקזית מציעה כי השפות צפון-מערב קווקז, צפון-מזרח קווקז, יניסיאנית, סינית-טיבטית ונא-דנה נוצרו ממשפחת שפות אחת, מסדר גבוה יותר. על פי סטארוסטין, ניתן לקשר עוד בשלב מוקדם יותר את המשפחות המאקרו דנה-קווקזיות והאוסטריות, יחד עם משפחת המאקרו נוסטרטית, בשלב מוקדם יותר, שסטארוסטין כינה הבוריאן (כלומר. שפות 'צפוניות').

מאז 1985, סטארוסטין פיתח את STARLING, מערכת ניהול מסד נתונים שתוכננה עבור האתר שלו "מגדל בבל". בעבודתו הוא נעזר במורי גל-מאן, פיזיקאי זוכה פרס נובל. בזמן מותו, הוא היה פרופסור באוניברסיטה הממלכתית של רוסיה למדעי הרוח, פרופסור אורח במכון סנטה פה, ומרצה אורח תדיר באוניברסיטת ליידן בהולנד, שם הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד ביוני 2005.

סטארוסטין מת בעקבות התקף לב, ב-30 בספטמבר 2005, במוסקבה, לאחר הרצאה באוניברסיטה הממלכתית של רוסיה למדעי הרוח. בנו, ג'ורג'י סטארוסטין, הוא גם בלשן.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:בלשנים ולשונאים רוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין דונסקויה החדש
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1953
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2005
חבורת וייטהד המצומצמת

**חבורת וייטהד המצומצמת** של חוג A היא חבורה אבלית, שמסמנים \operatorname{SK}_1(A), המודדת באיזו מידה מטריצות בעלות דטרמיננטה 1 מעל A הן מכפלה של קומוטטורים. אפשר להגדיר את החבורה כשיש דטרמיננטה מחבורות המטריצות מעל החוג; למשל כאשר A קומוטטיבי, או כאשר A אלגברה פשוטה מרכזית. זוהי תת-חבורה של חבורת וייטהד \operatorname{K}_1(A) המוגדרת עבור כל חוג A. החבורה קרויה על שמו של המתמטיקאי הבריטי ג'ון וייטהד.

## חוגים קומוטטיביים

יהי A חוג קומוטטיבי. נסמן ב-\operatorname{GL}(A) את חבורת המטריצות ההפיכות מכל סדר מעל A (גבול ישר של חבורות המטריצות מממדים סופיים). הדטרמיננטה מגדירה סדרה קצרה מדויקת 1 \to \operatorname{SL}(A) \to \operatorname{GL}(A) \to A^* \to 1. חלוקה בחבורת הקומוטטורים [\operatorname{GL}(A),\operatorname{GL}(A)] מגדירה את הסדרה 1 \to \operatorname{SK}_1(A) \to \operatorname{K}_1(A) \to A^* \to 1, כאשר \operatorname{K}_1(A) = \operatorname{GL}(A)/[\operatorname{GL}(A),\operatorname{GL}(A)], ו-\operatorname{SK}_1(A) הוא הגרעין של הדטרמיננטה מהחבורה הזו לחבורת ההפיכים של A. הסדרה הזו מפוצלת: \operatorname{K}_1(A) = A^* \oplus \operatorname{SK}_1(A).

## אלגברות פשוטות מרכזיות
תהי A אלגברה פשוטה מרכזית מממד סופי מעל שדה F כלשהו. אפשר לשכן אותה באלגברת מטריצות מעל שדה הפיצול של F, וכך להפעיל את ההגדרות של המקרה הקומוטטיבי. באופן יותר מפורש, יש פונקציה כפלית N: A^{\times} \rightarrow F^{\times} (הנורמה המצומצמת), המתלכדת עם הנורמה על כל תת-שדה. את חבורת האיברים בעלי נורמה 1 מסמנים ב-\operatorname{SL}_1(A). תת-חבורת הקומוטטורים A' של A^{\times}  מוכלת ב-\operatorname{SL}_1(A), וחבורת המנה \operatorname{SL}_1(A)/A' היא **חבורת וייטהד המצומצמת** של A; מסמנים אותה ב-\operatorname{SK}_1(A) .

**השערת Tannaka-Artin** (שהיא **השערת Kneser-Tits** לחבורות אלגבריות מטיפוס A_n ) סברה ש-\operatorname{SK}_1(A)=1  פרט לשני מקרים יוצאי דופן (מטריצות מממד 2 מעל שדה מסדר 2 או 3). השערה זו הופרכה על ידי פלטונוב (1975).

## תוצאות כלליות
החבורה \operatorname{SK}_1 טריוויאלית עבור מטריצות מעל השדה (פרט ליוצאי הדופן שהוזכרו לעיל). החבורה תלויה רק במחלקה של A בחבורת בראוור (בזכות דטרמיננטת דודונה). האקספוננט שלה מחלק את האינדקס של האלגברה. והיא כפלית ביחס לפירוק למכפלה טנזורית של אלגברות מדרגות זרות. מסיבות אלה מספיק להבין את \operatorname{SK}_1(A) כאשר A אלגברת חילוק מדרגה שהיא חזקת ראשוני. החבורה טריוויאלית עבור אלגברות מדרגה ראשונית (Wang, 1950).

## תלות בתכונות של שדה הבסיס

\operatorname{SK}_1  טריוויאלית מעל שדות מקומיים ומעל שדות מספרים. יינצב'סקי הראה ש-\operatorname{SK}_1(A)=1  אם שדה הבסיס הוא בעל התכונה C_2^0  (העתקת הנורמה היא על לכל אלגברה פשוטה מרכזית מעל הרחבה סופית; כל שדה בעל התכונה C_2  הוא גם C_2^0 , אבל לא להפך). מהתכונה C_2^0  נובע ש-\operatorname{cd}(F) \leq 2  כאשר \operatorname{cd}(F)  הוא הממד הקוהומולוגי של F; ואם F שדה מושלם, גם להפך (מרקורייב-סוסלין, 1985).

תהי A אלגברה שהאינדקס שלה הוא חזקת-p. אם F שדה ממאפיין שונה מ-p וממד-p הקוהומולוגי של F הוא לכל היותר 2, אז \operatorname{SK}_1(A)=1 .

אם \operatorname{cd}(F) \leq 3  אז \operatorname{SK}_1(Q \otimes Q')=1  לכל שתי אלגברות קווטרניונים Q ו-'Q. **השערת סוסלין** היא שזה נכון לכל אלגברה.

## מקורות

* Nicolas Grenier-Boley, *On the triviality of certain Whitehead groups*, Mat Proc Roy Irish Acad 107(2):183--193, (2007).


קטגוריה:תורת החבורות
רעידת האדמה בדאמע'אן (856)

ממוזער|300x300 פיקסלים| מפה של אזור המייזוסמלי עבור רעידת האדמה ומבני השבר העיקריים
**רעידת האדמה בדמע'אן** או **רעידת האדמה בקומיס** התרחשה ב-22 בדצמבר 856. רעידת האדמה הייתה בעוצמה משוערת של 7.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט, ועוצמה מרבית של X (נוראה) בסולם מרקאלי. האזור המייזוסמלי (אזור הנזק המרבי) השתרע על פני כ-350 קילומטרים לאורך הקצה הדרומי של הרי אלבורז המזרחיים לאיראן של ימינו כולל חלקים מטבריסטאן וגרגאן. לפי ההערכות, מוקד רעידת האדמה קרוב לעיר דאמע'אן, שהייתה אז בירת המחוז הפרסי קומיס. היא גרמה לכ-200,000 מקרי מוות ונרשמה על ידי ההסקר הגאולוגי של ארצות הברית כרעידת האדמה השישית הקטלנית ביותר בהיסטוריה המתועדת. קיים ויכוח בנוגע למספר ההרוגים.

## מאפיינים טקטונים
איראן שוכנת בתוך אזור של התנגשויות יבשתיות בין הלוח הערבי והלוח האירואסייתי, המשתרע מחגורת ביטליס-זגרוס בדרום להרי הקווקז, אבשרון-בלקן והרי קופט-דאג בצפון. מוקד הרעידה ממוקם ברכס הרי אלבורז, שבו התקצרות קרום אלכסונית מצפון לדרום מתאפיינת בשילוב של העתקי דחיקה  והעתקי חילוף שמאליים.

המבנה הפעיל העיקרי באזור קומיס הוא מערכת ההעתקים בשאהרוד, המשתרעת על פני מאות קילומטרים. אזור זה של העתקי חילוף שמאליים כוללת מספר גדילי ההעתקים, כולל העתק דמע'אן, העתק דמע'אן הצפוני ומערכת ההעתקים אשטנא, כולם נמצאים באזור מוקד הרעידה ומהווים עדות לתזוזה במהלך הרביעון.

## מאפייני רעידת האדמה
רעידת האדמה התרחשה בלילה.

הארוכה ביותר מבין המועמדים האפשריים למקור רעידת האדמה היא מערכת ההעתקים אשטנא באורך של כ-150 ק"מ. חפירה לאורך אחד ממקטעי מערכת העתקים זו סיפקה עדות לרעידת אדמה משמעותית לאורך ההעתק שהתרחשה הרבה אחריי 600 לפני הספירה ולפני 1300 לספירה, מה שמתאים לרעידה ב-856.

רעידות משנה בעקבות רעידה זו השפיעו על האזור במשך מספר שנים, ככל הנראה כולל רעידת אדמה מזיקה במערב ח'וראסאן.

## נזק
אזור הנזק המשמעותי השתרע לאורך האלבורז במשך כ-350 קילומטרים, כולל העיירות אחבנו, אשטן, תאש, בסטאם ושאהרוד, כאשר כמעט כל הכפרים באזור ניזוקו קשות. הקאטומפילוס, הנקראת כיום שהר-י קומיס, הבירה לשעבר של האימפריה הפרתית, נהרסה. גם חצי מדמע'אן ושליש מהעיר בסטאם נהרסו. רעידת האדמה פגעה קשות באספקת המים באזור קומיס, בין היתר עקב התייבשות מעיינות ופוגארות, אך גם בגלל נפילת סכרי נחלים. דווח כי מספר ההרוגים הכולל ברעידת האדמה הוא 200,000, עם 45,096 נפגעים במחוז דמע'אן בלבד.

## השלכות
מחוז שהר-ה קומיס ניזוק כל כך עד שנראה שהוא ננטש בעקבות רעידת האדמה. השפעות רעידת האדמה עדיין נראו באזור שבין בסטאם לדמע'אן 46 שנים מאוחר יותר.

## סכנה ססמית עתידית
מתוצאות חפירת תעלות באתר בודד לאורך העתק אשטנא, נאמד כי רעידה חוזרת תתרחש בתקופה של כ-3,700 שנים מאז רעידת 856 ולא נרשמו רעידות אדמה גדולות באזור דמע'אן עד כה. עם זאת, יש צורך במחקרי תעלות נוספים כדי לקבוע אם כל אורך ההעתק בדרך כלל מעורב בתזוזה, או שקטעים קצרים יותר עשויים להיות אחראים לרעידות אדמה חלשות יותר (אם כי מזיקות) עם תקופת חזרה קצרה יותר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:איראן: רעידות אדמה
קטגוריה:856
מייקרופט (עוזר וירטואלי)

**מייקרופט** (באנגלית: **Mycroft**) היא עוזרת וירטואלית המבוססת על תוכנת קוד פתוח ומשתמשת בממשק משתמש בשפה טבעית. הקוד של מייקרופט היה בעבר במסגרת רישיון copyleft, אבל הוא כעת תחת רישיון פתוח. 

מייקרופט נקרא על שמו של מחשב בדיוני מרומן המדע הבדיוני מ-1966 עריצה היא הלבנה שנקרא על שמו של מייקרופט הולמס.

## היסטוריה
ההשראה למייקרופט הגיעה כאשר ריאן סיפס וג'ושוע מונטגומרי ביקרו במתחם "makerspace" בקנזס סיטי, שם הם נתקלו בפרויקט עוזר וירטואלי פשוט ובסיסי. הם התעניינו בטכנולוגיה, אבל לא אהבו את חוסר הגמישות שלה. סיפט ומונטגומרי החליטו לפתח עוזר אישי וירטואלי ללא חששות לפרטיות באמצעות פלטפורמת למידת המכונה שלה בקוד פתוח.

Mycroft AI זכתה במספר פרסים, כולל תחרות KC Launch היוקרתית של Techweek ב-2016 החברה גייסה יותר מ-2.5 מיליון דולר ממשקיעים מוסדיים לפני שהם בחרו להציע מניות של החברה לציבור באמצעות StartEngine, פלטפורמת מימון המונים.

## תוכנה
### זיהוי קולי של מייקרופט
מייקרופט מספקת תוכנה חינמית עבור זיהוי קולי.

### Wake Word
מייקרופט מבצעת איתור מילות מפתח (Wake Word), באמצעות מנוע ה-Precise Wake Word שלה. לפני ש-Precise הפך למנוע Wake Word ברירת המחדל, Mycroft השתמשה ב-PocketSphinx.

### Speech to text
Mycroft משתפת פעולה עם Common Voice Project של חברת Mozilla כדי לפתח את מערכת זיהוי הדיבור שלה.

### ניתוח כוונות
מייקרופט משתמשת במנתח כוונות בשם Adapt כדי להמיר שפה טבעית למבני נתונים הניתנים לקריאה במכונה. Adapt מבצעת ניתוח כוונות על ידי התאמת מילות מפתח ספציפיות בתוך אמירה. המערכת משתמשת גם ב-Padatious שמשתמש בהסקה מבוססת דוגמאות כדי לקבוע את כוונת הדובר.

### Text to speech
עבור סינתזת דיבור מייקרופט משתמשת ב-Mimic, המבוססת על מערכת סינתזת הדיבור של Festival Lite.

### עיצוב מודולרי ויכולת פעולה הדדית
מייקרופט תוכננה להיות מודולרית, כך שמשתמשים יכולים לשנות את הרכיבים שלה.

## חומרה
פרויקט Mycroft גם מפתח רמקולים חכמים עליו פועלת התוכנה שלו. גם פיתוח החומרה הוא "קוד פתוח", שפורסמה תחת רישיון החומרה הפתוח של CERN.

פרויקט החומרה הראשון שלה היה **Mark I**, המכוון בעיקר למפתחים. הפקתו מומנה חלקית באמצעות קמפיין קיקסטארטר, שהסתיים בהצלחה. יחידות החלו להשלח באפריל 2016.

פרויקט החומרה האחרון שלו הוא **Mark II**, המיועד לשימוש כללי, לא רק למפתחים. בניגוד ל-Mark I, ה-Mark II מצויד במסך, המסוגל להעביר מידע הן מבחינה ויזואלית והן מבחינה אקוסטית. כמו ב-Mark I, ההפקה של ה-Mark II מומנה חלקית באמצעות קמפיין קיקסטארטר, שהסתיים בפברואר 2018, והגיע לכמעט פי 8 מהיעד המקורי שלו.

## שותפויות
מייקרופט ביצעה מספר שיתופי פעולה מסחריים. במאי 2018, החברה שיתפה פעולה עם WorkAround, הנותן הזדמנויות עבודה לפליטים, כדי לבצע הכשרת למידת מכונה לחסרי ידע. באוקטובר 2018, מייקרופט שיתפה פעולה עם חברת מעקב וחיזוי מחלות, SickWeather, כדי לזהות את תדירות השיעולים בתחבורה הציבורית, במימון עיריית קנזס סיטי, מיזורי.

## ראו גם
* אמזון אלקסה
* קורטנה
* Google Assistant
* סירי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עוזרים וירטואליים
קטגוריה:האינטרנט של הדברים
/Film

**Film/** (בעברית: **סרט**), נכתב גם **Slashfilm**, הוא בלוג שמסקר חדשות סרטים, ביקורות, ראיונות וקדימונים. האתר נוסד על ידי פיטר סקירטה באוגוסט 2005.

## פודקאסטים
שישה פודקאסטים הופעלו באתר. הפודקאסט, *The /Filmcast*, בהנחיית דייוויד צ'ן, דווינדרה הארדוואר וג'ף קנאטה משודר מדי שבוע ומתמקד בדיון על סרט שיצא לאחרונה, יחד עם חדשות קולנוע עדכניות ונושאי בידור קשורים אחרים (אדם קוויגלי הנחה את התוכנית יחד עם צ'ן והארדוואר מ-2008 עד 2013). ביולי 2021, התוכנית הפכה לעצמאית מהאתר ומותגה מחדש תחת השם *The Filmcast*. *The Tobolowsky Files*, בהנחייתו של צ'ן, מארחת את השחקן סטפן טובולובסקי  שמספר על הקריירה שלו, חייו ונושאים אחרים. הפודקאסט *JustifiedCast* (ליהוק צוות פרטי), בהנחייתו של צ'ן, עקב אחר עונה 3 של סדרת הטלוויזיה צדק פרטי. *A Cast of Kings* הוא פודקאסט בהנחיית צ'ן וג'ואנה רובינסון מהמגזין המקוון, *Vanityfair.com*, בו הם דנים ומנתחים כל פרק בסדרה משחקי הכס. *The Ones Who Knock* הוא הפודקאסט השני של צ'ן ורובינסון, שבו הם מנתחים כל פרק בסדרה שובר שורות. *Film Daily/* הוא פודקאסט בהנחיית פיטר סקירטה וצוות שחקנים מתחלף של כותבי *Film/*, שדן בחדשות סרטים.

## פרסים ומועמדויות
* "Film/" זכה בקטגוריית פרס בלוג הסרטים של מגזין "Total Film".
* מגזין "טיים" הכתיר את "Film/" לאחד מ-25 הבלוגים הטובים ביותר של 2009.
* התוכנית התקפה של מופע!  בערוץ G4 הגדירה אותו כאחד מבלוגי הסרטים הטובים ביותר.
* מגזין "PCMag" רשם את האתר באתרי האינטרנט הטובים ביותר עבור חובבי סרטים.
* "Film/" זכה בפרס הופעת הבלוג עבור "בלוג הבידור הטוב ביותר לשנת 2007".
* האתר היה מועמד והגיע לגמר עבור הבלוג הגדול הטוב ביותר בפרסי הויבלוג  לשנת 2008.
* הוא היה מועמד ל-"בלוג הבידור הטוב ביותר" בטקס פרסי בלוגיז ב-2008.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אתרי קולנוע
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2005
שי גל

**שי גל** (נולד ב-1 באוקטובר 1976) הוא עיתונאי ובמאי טלוויזיה ישראלי.

## ביוגרפיה
גל נולד בקיבוץ עין כרמל, וכשהיה בן 11 עבר להתגורר בחדרה.

הוא בוגר תיכון חדרה, שירת בצה"ל כקצין לוחם ביחידת "מורן" והשתחרר בדרגת רב-סרן.

גל בעל תואר ראשון בתקשורת וניהול, מהמכללה למנהל.

בשנים 2002–2004 עבד כתחקירן בתוכנית "עובדה", וערך את התחקיר לסרט "זהב לבן, עבודה שחורה" שחשף את ניצול עובדי הקבלן במפעלי ים המלח.

ב-2009 שימש כבמאי נוסף לסרט הדוקומנטרי "גוגל בייבי", סרט שמתעד את תעשיית הבאת הילדים והפונדקאות העולמית. הסרט זכה בפרס אמי.

ב-2014 זכה בפרס פרימור לתחקיר עיתונאי על נושא חברתי לשנת 2014 על תחקיר שכר החיילים.

בשנים 2004–2017 שימש כתב חדשות ערוץ 2 ו"אולפן שישי". בין חשיפותיו הבולטות: סיפורה של הילדה נעמה מרגוליס שהותקפה על יד חרדים קיצוניים בבית שמש, חשיפת היקפי העוני בצה“ל שהביאו להעלאה משמעותית של שכר החיילים, תיעוד ישראלי ראשון של הפליטים והמהגרים המנסים לחצות ימית מאפריקה בדרכם לאירופה, "הסודות של עילי בוטנר", "יציאת מצריים של האתיופים", ליווי ארוך שנים של עולי אתיופיה וקשיי הקליטה שלהם בישראל.

ב-2011 ביים את "צל על השמש העולה", סרט דוקומנטרי על מסע אל יפן שישה חודשים אחרי הצונאמי – אל תוך האזור הגרעיני הפגוע סביב הכור בפוקושימה, ששודר בקשת.

ב-2017 יצר וביים את "המחתרת היהודית" – סדרה דוקומנטרית החוזרת לחקירת פיגועי המחתרת היהודית בתחילת שנות ה-80 ונמשכת אל עמדות הכח שאנשי המחתרת מחזיקים בישראל העכשווית. הסדרה שודרה ב־Yes וזכתה בפרס התחקיר של פורום היוצרים הדוקומנטרי ובפרס האקדמיה לטלוויזיה בשנת 2018, בקטגוריית צילום בסדרה תיעודית עובדתית.

בשנים 2017–2021 שימש כתב ובמאי בתוכנית התחקירים "עובדה" בקשת 12. בין הכתבות הבולטות שלו בתוכנית: ליווי של פרויקטור הקורונה רוני גמזו, תחקיר פרשת התאבדותו של לוחם גבעתי ניב לובטון, "קשר הלב" שעסק בתרומת איברים, וכניסתו לפוליטיקה של איתמר בן גביר.

בשנת 2023 יצאו לאור 2 סרטים שביים: "אל הלא נודע: מכונת הזמן הקוסמית", הסרט מלווה בזמן אמת את השיגור ההיסטורי של טלסקופ החלל של נאס"א, ג'יימס ווב. הסרט משודר בנטפליקס. הסרט מועמד לפרס אמי בקטגוריית הסרט המדעי והטכנולוגי הטוב ביותר.

במקביל ביים שי גל את סרטו "סוף עונת האהבה", בו תיעד את הפרידה המאוחרת של הוריו, באמצע שנות ה-70 של חייהם, ואת ההחלטה שלהם לבנות קיר שחילק את ביתם לשני חלקים. הסרט הוקרן בפסטיבל דוקאביב.

בשנת 2023 התחרה בעונה השנייה של "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12 והיה המודח השני.

משמש כמרצה לתקשורת, במסלול האקדמי המכללה למינהל.

גל נשוי לנועה, אב לשלוש בנות ומתגורר בהרצליה.

## קישורים חיצוניים

* הכתבות של שי גל ב-N12
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:עובדה (תוכנית טלוויזיה)
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ישראל)
קטגוריה:בוגרי תיכון חדרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
פיקו סן חואן

**פיקו סן חואן** (בספרדית: **Pico San Juan**) הוא הר בגובה 1,140 מטרים מעל פני הים במחוז סיינפואגוס במרכז קובה.

עד שנות ה־80 היה גובה ההר 1,142 מטרים מעל פני הים, אך הנמיכו את פסגתו בשני מטרים לצורך התקנת מכ"ם מזג אוויר.

## גאוגרפיה
ההר מתנשא לגובה של כ־500 מטרים מפני הקרקע באזור, בלב יער גשם טרופי. הוא מרוחק כ־16 קילומטרים ממימי הים הקריבי וכ־33 קילומטרים מהעיר סיינפואגוס. ישנה דרך עפר המגיעה עד לפסגת ההר.

קטגוריה:קובה: הרים
שגרירות ישראל בבאקו

**שגרירות ישראל באזרבייג'ן** היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של מדינת ישראל באזרבייג'ן. השגרירות ממוקמת בבאקו ומטרתה לקדם את האינטרסים הישראליים באזרבייג'ן.

## היסטוריה
ב-8 באוקטובר 1991 הכריזה אזרבייג'ן על עצמאותה מברית המועצות. ב-25 בדצמבר 1991, הכירה ישראל בעצמאות אזרבייג'ן, ובאפריל 1992 כוננו אזרבייג'ן וישראל יחסים דיפלומטיים.

בספטמבר 2004 נעצר איראני שצילם את שגרירות ישראל בבאקו.

בתחילת 2008 נעצרו 12 אזרחי איראן ושני לבנונים באזרבייג'ן, שזממו לפוצץ את שגרירות ישראל בבאקו. שני חברי חזבאללה הועמדו לדין על המעשה במאי 2009. הפיגוע תוכנן כתגובה להתנקשות בחייו של עימאד מורנייה. באוגוסט 2010 דווח כי השלטונות באזרבייג'ן שחררו את חברי החוליה, תמורת שחרור שני דיפלומטים ומדען גרעין אזארים שהיו כלואים באיראן.

בינואר 2012 נעצרה חוליה פרו-איראנית באזרבייג'ן, שזממה להתנקש בשגריר ישראל באזרבייג'ן ובמנהיגים יהודיים מקומיים.

במרץ 2012 נעצרו באזרבייג'ן עשרים ושניים בני אדם שהיו קשורים, לפי החשד, לתוכנית איראנית נגד יעדים באזרבייג'ן, ביניהם השגרירות הישראלית והאמריקאית.

במרץ 2026 סיכלו כוחות הביטחון של אזרבייג'ן ניסיונות פיגוע שתוכננו על ידי משמרות המהפכה האסלאמית. על פי הדיווחים, היעדים לתקיפה כללו את שגרירות ישראל בבאקו, בית כנסת בעיר ואת תשתיות צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן.

## שגרירים
* אליעזר יטבת, 1994–1997
* ארקדי (אלק) מילמן, 1997–1999
* איתן נאה, 2001–2005
* ארתור לנק, 2005–2009
* מיכאל לבון-לוטם, 2009–2012
* רפאל הרפז, 2012–2015
* דן סתיו, 2015–2019
* ג'ורג' דיק, 2019–2025
* רונן קראוס, 2025 - **מכהן**.

## ראו גם
* יחסי אזרבייג'ן–ישראל

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
באקו
קטגוריה:יחסי אזרבייג'ן–ישראל
קטגוריה:באקו: מבנים
רעידת האדמה בפרו (2018)

**רעידת האדמה ב[[פרו]]** הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב־14 בינואר 2018 ב־04:18:45 לפי השעון המקומי (09:18:45 בשעון UTC). הרעידה, שעוצמתה הייתה 7.1 בסולם מגניטודה, גרמה לשני הרוגים ול־139 פצועים. הרעידה גרמה גם לצונאמי בגובה 15 סנטימטרים.

מוקד הרעידה היה באוקיינוס השקט, כ־38 קילומטרים מחופי פרו, בעומק כ־39 קילומטרים.

הרעידה גרמה לקריסתם של כמה כבישים ו־443 מבנים, בעוד של־1,720 מבנים אחרים נגרם נזק. כ־2,000 איש נותרו ללא קורת גג.

שני אנשים מאזור העיר ארקיפה נהרגו, אחד מהם נמחץ על ידי סלע גדול.

## ראו גם
* רעידת האדמה בפרו (2019)

## הערות שוליים

פרו
קטגוריה:אסונות בפרו
פרו
קטגוריה:2018 באמריקה הדרומית
שגרירות ישראל באוטווה

**שגרירות ישראל באוטווה** היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של ישראל בקנדה. השגרירות ממוקמת באונטריו ומטרתה לקדם אינטרסים ישראלים בקנדה.

## היסטוריה
בדצמבר 1948, כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, הכירה קנדה במדינת ישראל דה פקטו, ובהמשך, ב-11 במאי 1949, בעקבות קבלתה של מדינת ישראל כמדינה חברה באו"ם, הכירה בה דה-יורה, ובעקבות זאת כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים ביניהן.

ישראל פתחה קונסוליה במונטריאול ב-1949, ששודרגה בספטמבר 1953 לצירות, עם מינוי מיכאל קומיי לציר ישראל בקנדה הראשון, וב-1954 לשגרירות. במקביל פתחה קנדה שגרירות בתל אביב.

במאי 1961, ביקר ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון בקנדה.

ב-1961 נערך ויכוח הרצוג–טוינבי, בין השגריר יעקב הרצוג לבין ההיסטוריון ארנולד טוינבי.

## שגרירי ישראל בקנדה
* מיכאל קומיי 1953–1957, במעמד של צירות
* ארתור לוריא 1957–1960
* יעקב הרצוג 1960–1963
* גרשון אבנר 1963–1967
* אריה אשל 1967–1968
* אפרים עברון 1969–1971
* תיאודור מירון 1971–1975
* מרדכי שלו 1975–1979
* ישעיהו ענוג 1979–1983
* אלישיב בן חורין 1983–1987
* ישראל גור-אריה 1987–1990
* יצחק שלף 1990–1995
* דוד סולטן 1996–2000
* חיים דיבון 2000–2004
* אלן בייקר 2004–2008
* מרים זיו 2008–2013
* רפאל ברק 2013–2016
* נמרוד ברקן 2016–2021
* רונן הופמן 2021–2023
* עדו מועד מ–2023

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
אוטווה
קטגוריה:יחסי ישראל–קנדה
קטגוריה:אוטווה: מבנים
אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט (סרט)

**אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט** (באנגלית: **Are You There God? It's Me, Margaret**) הוא סרט דרמת התבגרות קומי אמריקאי שנכתב ובוים על ידי קלי פרמון קרייג, על בסיס רומן באותו השם מאת ג'ודי בלום שיצא לאור בשנת 1970. בסרט מככבות אבי ריידר פורטסון בדמותה של מרגרט סיימון, ורייצ'ל מקאדמס בדמות אמה של מרגרט, ברברה.

הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-28 באפריל 2023.

## תקציר העלילה
מרגרט סיימון בת ה-12 ומשפחתה עוברים מניו יורק לפרברי ניו ג'רזי. מכיוון שאמה נוצרית קתולית בעוד שאביה יהודי, מחליטה מרגרט לצאת למסע לגילוי זהותה הדתית על רקע התבגרותה המינית.

## צוות השחקנים
* אבי ריידר פורטסון – **מרגרט סיימון**
* רייצ'ל מקאדמס – **ברברה סיימון**
* בני ספדי – **הרב סיימון**
* קתי בייטס – **סילביה סיימון**

## הפקה
### פיתוח
לאחר שדחתה מספר הצעות לעבד את ספרה ב-49 השנים שחלפו מאז פרסומו לראשונה, מכרה לבסוף הסופרת ג'ודי בלום את זכויות עיבוד הסרט לג'יימס ל. ברוקס וקלי פרמון קרייג, שעבדו יחד על הסרט "The Edge of Seventeen", ונמסר כי פרמון קרייג תהיה אמונה על כתיבת ובימוי הסרט. במכרז שנערך על זכויות ההפצה, זכתה חברת "Lionsgate".

בנוסף, על הלחנת הסרט הופקד המלחין הנס צימר.
### ליהוק
בפברואר 2021, נמסר על ליהוקה של אבי ריידר פורטסון לגילום דמותה של מרגרט, ושל רייצ'ל מקאדמס לגילום אמה של מרגרט. במרץ 2021, נמסר על ליהוקה של קתי בייטס; ובאפריל 2021, על ליהוקו של בני ספדי.
### צילומים
צילומי הסרט החלו ב-1 באפריל 2021, בשרלוט, צפון קרוליינה. בשלהי מאי, עברו הצילומים להתקיים גם בקונקורד, צפון קרוליינה, וביוני 2021 נמסר על סיומם.

## הפצה
הסרט עתיד לעלות לאקרנים ב-28 באפריל 2023, תחת הפצתה של "Lionsgate". במקור, הסרט התעתד לעלות לאקרנים ב-16 בספטמבר 2022.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2023
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה קומית אמריקאיים
קטגוריה:סרטי יהדות
קטגוריה:סרטים עם מוזיקה מאת הנס צימר
קטגוריה:סרטים המבוססים על רומנים אמריקאים
קטגוריה:סרטי דרמה קומית
מולניה (סדרת לוויינים)

שמאל|ממוזער|חללית מדגם מולניה 1|200px
**מולניה** (ברוסית:**Молния**, ברק) הייתה סדרת לווייני תקשורת שפותחה בברית המועצות. השיגורים בוצעו בשנים 1965–2004 ובתקופה זו שוגרו כ-164 לוויינים. החלליות נוצלו לצרכים אזרחיים וצבאיים. השיגורים בוצעו בעיקר מקוסמודרום פלסצק בעזרת משגר מדגם "מולניה".

בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 ארצות הברית החלה בשיגור לווייני תקשורת. המסלול הרגיל לא היה מתאים לצרכים סובייטיים כי הוא לא היה נותן כיסוי טוב לאזורים הצפוניים. לכן פותח מסלול מיוחד שקיבל שם "מסלול מולניה".
השיגור הראשון בוצע ב-4 ביוני 1964 אך היה כשל טכני במשגר. ב-23 באפריל 1965 בוצע שיגור מוצלח של חללית שקיבל כינוי "מולניה 1-1". הדגם הראשון בסדרה פותח ב-OKB-1 בראשות סרגיי קורוליוב. משקל החללית היה 1600 ק"ג. מסדרה זו שוגרו 7 חלליות. חללית אחרונה מדגם זה שוגרה בשנת 1966. אורך חיים של החללית היה כשנה וחצי.

בשנת 1967 החל שיגור של חללית מדגם "מולניה 1+" שתוכנן במערכות המידע הלווייניות רשטניוב בקרסנויארסק. חלליות מסדרה זו היו מיועדות לצורכי תקשורות אזרחית והעברת תוכנית טלוויזיה ממוסקבה לאזורים מרוחקים של ברית המועצות. חלק מלווייני הסדרה היו מרכיב במערכת קשר של חיל הטילים האסטרטגיים. מסדרה זו שוגרו 56 חלליות מהם 53 בהצלחה. חללית אחרונה מדגם זה שוגרה בשנת 1983. אורך חיים של החלליות הסדרה היה 3–4 שנים.

בשנת 1983 הסתיים פיתוח חללית מדגם "מולניה 1T". הוא היה מיועד לצרכים צבאיים ומשולב במערכות קשר של תחנת חלל. מסדרה זו שוגרו 37 חלליות. אורך חיים של החלליות היה 7–8 שנים. חללית אחרונה מדגם זה שוגרה בשנת 2004.

בשנת 1971 שוגרה חללית ראשונה מדגם "מולניה 2". חלליות הסדרה היו מיועדות להעברת שידורי טלוויזיה. משקל החלליות גדל ל-1700 ק"ג. מסדרה זו שוגרו 19 חלליות. חללית אחרונה מדגם זה שוגרה בשנת 1977. אורך חיים של החלליות היה 3–4 שנים.

בשנת 1974 שוגרה חללית ראשונה מדגם "מולניה 3". חלליות הסדרה היו מיועדות לצרכים אזרחיים וצבאיים. משקל החלליות גדל ל-1740 ק"ג. מסדרה זו שוגרו 54 חלליות. חללית אחרונה מדגם זה שוגרה בשנת 2003. אורך חיים של החלליות היה כ-3 שנים. ביחד עם לוויינים מסדרת "רדוגה" לוויינים אלו היו חלק של מערכת תקשורת לוויינים של צבא ברית המועצות שהחלה לפעול בשנת 1979.

בשנת 2001 שוגרה חללית ראשונה מדגם "מולניה 3K". חלליות הסדרה היו מיועדות לצרכים אזרחיים וצבאיים. משקל החלליות גדל ל-1780 ק"ג. מסדרה זו שוגרו 2 חלליות. חללית אחרונה מדגם זה שוגרה בשנת 2005. אורך חיים של החלליות היה כ-5 שנים.

סדרת לווייני "מרידיאן" החליפה את חלליות הסדרה. השיגור הראשון בוצע בשנת 2006.

## קישורים חיצוניים

* חללית מולניה 1
* חללית מולניה 1T
* חללית מולניה 2
* חללית מולניה 3
* חללית מולניה 3K

קטגוריה:לוויינים רוסיים
קטגוריה:לוויינים סובייטיים
קטגוריה:לווייני תקשורת
לירז – הגירושים הכפולים של סטטיק

**לירז – הגירושים הכפולים של סטטיק** הוא סרט תיעודי ישראלי בבימויו של גל רז ששודר בקשת 12 אודות זמר הפופ והראפר הישראלי סטטיק, לשעבר חבר בצמד סטטיק ובן-אל תבורי, העוקב אחר הפקת אלבום הבכורה של סטטיק "לירז", וכן באירועים שהתרחשו בשנת 2022 בחייו של סטטיק, על רקע פירוק הצמד סטטיק ובן-אל תבורי והגירושים מאשתו שרית פולק ב-2022.

## רקע ותקציר
באוגוסט 2022 הכריזו סטטיק ובן-אל תבורי על סיום דרכם כצמד ויציאה לדרכים נפרדות. כחודשיים לאחר מכן, בנובמבר 2022, פורסם כי סטטיק ואשתו, מפיקת האירועים שרית פולק, התגרשו. הסרט מתאר, לפי קשת 12, את "השנה הקשה בחייו" של סטטיק, לאחר פירוק הצמד והגירושים מפולק. הוא כולל צילומים שלא נחשפו קודם לכן הכוללים ויכוח בין סטטיק לתבורי לאחר הופעה משנת 2017, וכן את תהליך ההפקה של האלבום "לירז" בווילה בקיסריה וראיון אישי עם סטטיק על הצמד, הזוגיות עם פולק והתגובה הציבורית והשמועות שהופצו בעקבות סיום פועלם של סטטיק ותבורי כצמד והגירושים מפולק.

## משתתפים

## תגובות וביקורת
הסרט זכה לנתון רייטינג של 20.4%, עם 546 אלף צופים סך הכל, והיה לנצפה ביותר במהלך שידורי הפריים טיים בישראל באותו היום. עם זאת, נמתחה ביקורת שלילית על הסרט, בטענה שהופק בשביל קידום המכירות ויחסי הציבור לקריירת הסולו של סטטיק ואלבום הבכורה שלו, וכי הוא כולל בתוכו מניפולציות שנועדו לנקות את שמו. ב-ynet תואר הסרט כ"קידום מכירות ציני ולא אמין", ובהארץ, הוא תואר כ"יחצ"ני ונקמני". בוואלה!, ניתנה לסרט ביקורת מתונה יותר, בטענה כי: "הראיון עצמו, בניכוי כל הקישוטים, הוא בסדר. לא סנסציוני במיוחד, לא מאוד חשוף או כנה, אבל מספיק מעניין כדי להצדיק את עצם קיומו בפריים טיים של ערוץ מסחרי".

## קישורים חיצוניים
* הסרט, באתר 12+

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:מוזיקה ישראלית: סרטים תיעודיים
קטגוריה:סרטים תיעודיים על זמרים
קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סטטיק
קטגוריה:סרטים על גירושים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
לחיות או למות באנטבה

**לחיות או למות באנטבה** הוא סרט תיעודי ישראלי משנת 2012 בכתיבה, הפקה ובימוי של אייל בורס.

הסרט מתמקד בטרגדיה האישית של משפחות החטופים במבצע יונתן שנהרגו ושסיפורם לא פורסם עד אותה עת. רבים מכירים את יוני נתניהו, דורה בלוך וסורין הרשקו אבל מעטים שמעו על  שלושת החללים מבין בני הערובה - ז'אן ז'אק מימוני, פסקו כהן ואידה בורוכוביץ'.

הסרט דובר עברית, אנגלית וצרפתית ובמרכזו יונתן חייט אחיינו של ז'אן ז'אק מימוני, המספר על הסבל שעברו בני משפחתו ובעיקר סבו וסבתו. חייט גם מקריין בסרט.

לאב רוברט מימוני נמסר שבנו מת מהתקף אסתמה עד שחזה בגופת בנו מנוקבת הכדורים והתפרץ בזעם במקום. אמיר עופר שפרץ לאולם בני הערובה, הרג מחבל וז'אן ז'אק שלא התכופף בזמן, נהרג מאש כוחותינו.

מטרת הסרט היא לא לבקר את המבצע שנחשב להצלחה כבירה אלא להעיר שבצד שמחת הניצחון היו גם משפחות שחוו טרגדיה קשה ובהן משפחות שלושת החללים האלמונים האלה.

בסרט קטעי חדשות תיעודיים וצילומים של אנשים פרטיים בעת קבלת הפנים לבני הערובה עם הנחיתה בישראל.

הקרנת הבכורה הייתה במסגרת פסטיבל הקולנוע היהודי ירושלים ושידור הבכורה בערוץ 1. הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע הישראלי של פריס, פסטיבל הקולנוע היהודי של טורונטו, פסטיבל הקולנוע היהודי של אוסטרליה ועוד.

## המשתתפים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לסרט, באתר יוטיוב
*לחיות או למות באנטבה, דן מרגלית מראיין את אייל בורס, באתר יוטיוב
*אייל בורס מתראיין על לחיות או למות באנטבה, באתר יוטיוב
*אייל בורס מדבר על לחיות או למות באנטבה עם קטעים מהסרט, באתר יוטיוב
*בן כספית מראיין את אייל בורס ועמוס ערן, באתר יוטיוב
*החלל האלמוני, באתר "הבמה"

קטגוריה:סרטי 2012
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:מבצע יונתן
מינדן-ראוונסברג

**מינדן-ראוונסברג** הייתה יחידה מנהלית פרוסית שהורכבה מנסיכות מינדן ורוזנות ראוונסברג בין השנים 1719 – 1807. הבירה הייתה מינדן. ב-1807 הפך האזור לחלק מממלכת וסטפאליה, מדינת חסות של צרפת הנפוליאונית. השטח הוחזר לפרוסיה לאחר מלחמות נפוליאון והפך לחלק מאזור מינדן בתוך המחוז הפרוסי החדש של וסטפאליה ב-1815.

## גאוגרפיה
הפרובינציה הייתה מורכבת ממה שהיא כיום ארץ רוונסברג, בין יער טויטובורג לגבעות ויהן, וארץ מינדן, מצפון לוויהנגבירגה עד לשפלה הצפונית של גרמניה. מינדן-ראוונסברג תחומה במזרח על ידי הווזר, בעוד נהרות חשובים אחרים היו ה-Westfalian Aa וה-Else.

מינדן הייתה הבירה האזורית באותה תקופה, כאשר ערים אחרות כמו בילפלד והרפורד היו בעלות חשיבות נמוכה יותר. במינדן-ראוונסברג התגוררו 160,301 תושבים בשנת 1800 והיא כללה שטח של 2,113 קמ"ר בשנת 1806.

## כיום
הטריטוריה של מינדן-ראוונסברג נמצאת כעת בצפון-מזרח נורדריין-וסטפאליה וחלק מאוסטוסטפאלן-ליפה. היא מקיפה בערך את המחוזות מינדן-ליבקה, הרפורד, צפון גוטרסלו ובילפלד, כעיר הגדולה והמרכז הכלכלי. מכיוון שהשתייכה לברנדנבורג-פרוסיה במשך מאות שנים, מינדן-ראוונסברג נחשבת היום כאזור תרבותי השונה משכניו על ידי הלותרניות שלו והתפתחותו הכלכלית המיוחדת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרובינציות פרוסיה
רוזנות ראוונסברג

**רוזנות ראוונסברג** (בגרמנית: **Grafschaft Ravensberg**) הייתה רוזנות היסטורית של האימפריה הרומית הקדושה. שטחה היה במזרח וסטפאליה, גרמניה למרגלות יער אוסנינג או טויטובורג.

## היסטוריה
ימין|ממוזער| טירת ספרנבורג
ממוזער| מפה היסטורית של רוזנות ראוונסברג (1798)
ראוונסברג הוזכר לראשונה במאה ה-12; מקום מושבו הראשון היה טירת ראוונסברג. רוזני ראוונסברג הקימו מאוחר יותר את טירת ספרנברג בבילפלד בערך 1240–1250, שם קבעו את מושבם. הם החזיקו גם בטירת לימברג ליד .

הרוזנות עברה בירושה מאוחר יותר לידי דוכסות ברג בשנת 1346, אשר בתורה הפכה לחלק מדוכסות ייליך-ברג בשנת 1423, ובסופו של דבר לדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג בשנת 1521.

לאחר מלחמת הירושה של ייליך, בהסכם קסאנטן ב-1614, עברה רוזנות ראוונסברג לנסיכות הבוחר מברנדנבורג, שהפכה לממלכת פרוסיה ב-1701, ונוהלה בתוך מינדן-ראוונסברג בין השנים 1719–1807, עד לפירוק הרוזנות במהלך מלחמות נפוליאון.

## שליטים
### בית קלוולאגה-ראוונסברג
* עד 1144 הרמן הראשון
* 1140–1170 אוטו הראשון
* 1160–1180 היינריך
* 1175–1220 הרמן השני
* 1220–1244 אוטו השני
* 1220–1249 לודוויג
* 1249–1306 אוטו השלישי
* 1306–1328 אוטו הרביעי
* 1328–1346 ברנרד

### בית ייליך
*1348–1395 באיחוד אישי עם [[דוכסות ברג|ברג]], מאז 1437 עם [[הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג|ייליך-ברג]]*
* 1346–1360 גרהרד הראשון
* 1360–1408 וילהלם הראשון, נתן לשני בניו לשלוט:
* 1395–1403 אדולף
* 1403–1428 וילהלם השני
* 1428–1475 גרהרד השני
* 1475–1511 וילהלם השלישי

### בית לה מארק, דוכסים
*משנת 1521 חלק מ[[הדוכסויות המאוחדות של ייליך-קלווה-ברג]]*
* 1511–1539 יוהאן
* 1539–1592 וילהלם החמישי
* 1592–1609 יוהאן וילהלם הראשון

### בית הוהנצולרן
*משנת 1614 מרקיזי ברנדנבורג ו[[מלכי פרוסיה]]*
* 1614–1619 יוהאן זיגיסמונד
* 1619–1640 גאורג וילהלם, בן
* 1640–1688 פרידריך וילהלם הראשון
* 1688–1713 פרידריך הראשון, *מלך בפרוסיה* מ-1701
* 1713–1740 פרידריך וילהלם הראשון, מלך בפרוסיה
* 1740–1786 פרידריך השני, מלך *פרוסיה* מ-1772
* 1786–1797 פרידריך וילהלם השני,, מלך פרוסיה
* 1797–1807 פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה

*לצרפת על ידי [[חוזה טילזיט|הסכם טילזיט]] משנת 1807, שולבה ב[[ממלכת וסטפאליה]]*

## קישורים חיצוניים

ראוונסברג, רוזנות
ג'וג'ובי

**איירליין אינת'יראת**' (באנגלית: **Airline Inthyrath**; נולד ב-12 ביוני 1984) הידועה בשם הבמה **ג'וג'ובי** (**Jujubee** לפעמים נכתב **jUjUBee**) היא מלכת דראג אמריקאית. היא התפרסמה כשהיא השתתפה בעונה השנייה של המרוץ לדראג של רו פול. היא גם השתתפה בעונה הראשונה ובעונה החמישית של המרוץ לדראג: אולסטארס ובהמרוץ לדראג של רו פול: הממלכה המאוחדת נגד העולם. היא המתחרה היחידה שהשתתפה בארבע עונות של התוכנית ושהגיעה לגמר בכל עונה שבה היא השתתפה.

## ביוגרפיה
ג'וג'ובי נולדה למשפחה של לאו-בודהיסטים בפרזנו, קליפורניה וגדלה בלוול, מסצ'וסטס. אבא שלה מת כשהיא הייתה בת 15 ובאותה השנה אמא שלו נטשה אותה ואת שתי אחיותיה. אם הדראג שלה היא כריזמה ז'נבה-ג'קסון טיה. היא סיימה את הלימודים בתיכון לוול בלוול, מסצ'וסטס וקיבלה תואר ראשון בתיאטרון מאוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט.

## קריירה
ג'וג'ובי התמודדה בעונה השנייה של המרוץ לדראג של רו פול והגיעה למקום השלישי. ג'וג'ובי שימשה בתור פרופסורית לדראג בתוכנית "RuPaul's Drag U".

ב-6 באוגוסט 2012, הוכרז שג'וג'ובי תתמודד בעונה הראשונה של המרוץ לדראג: אולסטארס. בעונה, המלכות היו צריכות להתחלק לזוגות והיא ורייבן היו זוג. הן הגיעו לגמר וג'וג'ובי הגיעה למקום השלישי עם שאנל. היא הופיעה בווידאו קליפ לשיר "Queen" של XELLE ולשיר "Call My Life" של בלייר סיינט קלייר.
שמאל|ממוזער| ג'וג'ובי בהופעה ב-2014

ב-2019, היא הופיעה עם ביבי זהרה בנה, ת'ורג'י ת'ור ואלקסיס מטאו בתוכנית של TLC "דראג כל הדרך לחופה". ב-2020, היא שיחקה בסדרה "איי-ג'יי והמלכה" בכיכובו של רופול.

ב-8 במאי 2020, ג'וג'ובי הוכרזה כמתמודדת בעונה החמישית של המרוץ לדראג: אולסטארס. היא הפכה למלכה הרביעית, יחד עם אלקסיס מטאו מאותה עונה, שאנג'לה, לטריס רויאל ומנילה לוזון שהתחרתו בשלוש עונות שונות. היא זכתה באתגר הראשון שלה אי פעם בתחרות בפרק 3 והפסידה בליפ סינק בפעם הראשונה נגד מתנקשת הליפ סינק מונה אקס צ'יינג' לשיר "Juice" של ליזו. ג'וג'ובי הגיעה לגמר, מה שהפך אותה למלכה הראשונה בהיסטוריה של המרוץ לדראג שמגיעה לגמר בשלוש עונות. ג'וג'ובי הגיעה למקום השני יחד עם מיז קרקר.

בנובמבר 2021, ג'וג'ובי הוכרזה כמתחרה בעונה הראשונה של תוכנית הבת של המרוץ לדראג "Queen of the Universe", תחרות שירה בין-לאומית של מלכות דראג. היא הודחה בפרק השני.

בינואר 2022, היא הוכרזה כמתחרה בהמרוץ לדראג של רו פול: הממלכה המאוחדת נגד העולם, והפכה למלכה הראשונה שהתחרתה בארבע עונות שונות של הזיכיון. היא הגיעה גם בעונה הזו לגמר וסיימה במקום השלישי אחרי שהיא הפסידה בליפ סינק נגד בלו הידרנג'אה לשיר "The Reflex" של דוראן דוראן.

ב-2022, ג'וג'ובי הנחתה פודקאסט של שעשועון דייטים בשם "Queen of Hearts".

ג'וג'ובי הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה, "Good Juju: Vol. 1" ב-23 ביוני 2020. היא ביצעה את השיר "Don't Wanna Love" מהאלבום בפרק הראשון של העונה החמישית של המרוץ לדראג: אולסטארס ככישרון שלה במופעה כישרונות. המיני-אלבום הבא שלה, "Good Juju: Vol. 2", יצא ב-21 ביוני 2020.

במאי 2022, ג'וג'ובי דובבה את הדמות של הטיגריסית באלבום של אלסקה "Drag: The Musical".

## דיסקוגרפיה

## פילמוגרפיה
### טלוויזיה

### תיאטרון

### וידאו קליפים

### סדרות רשת

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של איירליין אינת'יראת' **(באנגלית)**
*  במסד הנתונים הקולנועיים IMDb **(באנגלית)**

## הערות שוליים

קטגוריה:דראג קווינס
קטגוריה:מתמודדי המרוץ לדראג של רו פול
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מסצ'וסטס אמהרסט
קטגוריה:אמריקאים ממוצא תאילנדי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1984
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1984
יהודה נדיבי

**יהודה נדיבי (פרנקל)** (26 ביוני 1899 – 23 בספטמבר 1981) מאנשי העלייה השנייה. יד ימינו של מאיר דיזנגוף בטיפול במגורשי תל אביב בתקופת מלחמת העולם הראשונה. היה מזכיר עיריית תל אביב במשך 40 שנה ויקיר העיר תל אביב-יפו.

## ביוגרפיה
יהודה נדיבי נולד ב-1899 בהומל, רוסיה בשם יהודה פרנקל לשלמה פרנקל וחנה בת יונה בבובניק. בבית שררה רוח ציונית ואביו, שהיה פעיל בארגון צעירי ציון, שאף שהעברית תהייה השפה המדוברת בבית. ב-1903, במהלך פרעות קישינב גלשו המהומות להומל ואביו של נדיבי השתתף באופן פעיל בהגנה על יהודי העיר ונאלץ בסיומם לעזוב את העיר לאחר שהמשטרה החלה לרדוף אחרי המגינים. האב ברח ללונדון שם הפך למורה ובהמשך הזמין את משפחתו להצטרף אליו.

לאחר הגיעו ללונדון החל נדיבי ללמוד בבית ספר יסודי ובהמשך למד בבית ספר תיכון בעיר. אביו היה פעיל ציוני וב-1913 השתתף בקונגרס הציוני העולמי ה-11 שנערך בווינה, אוסטריה. לאחר הקונגרס נפגש עם משפחתו בטריאסטה ועלה ארצה.

בהגיעם ארצה התקבל נדיבי לגימנסיה הרצליה. במהלך מלחמת העולם הראשונה סירבה המשפחה להתעת'מן לכן ב-1917, במהלך גירוש תל אביב, נדדה המשפחה ליבנאל ונדיבי השלים ב-1918 את חוק לימודיו בבית ספר בחיפה. בתקופת המלחמה ניצל נדיבי את ידיעת האנגלית ושימש כמקשר בין הפיקוד הבריטי ובין מאיר דיזנגוף שעסק בטיפול במגורשים.

לאחר המלחמה החל לעבוד בשירות הממשל הבריטי ובארגונים יהודים כמו ועד הצירים כשבין השאר עסק בשיקום מושבות יהודה וכן בסיוע לעליית יהודים ארצה. ב-1922 ויתר על אזרחותו הבריטית בתמורה לאזרחות ארץ ישראלית כשבנוסף שינה שמו מפרנקל לנדיבי.

ביוני 1924 עזב את תפקידו בממשל הבריטי והחל לעבוד כממלא מקום מזכיר מועצת תל אביב כשב-1934, עם הגדרת תל אביב כעירייה, מונה למזכיר העיר. במסגרת תפקידו זה יצא בשליחות מועצת העיר לרחבי העולם ללמוד דרכים לניהול העיר ולשיפור הקשרים עם ערים בחו"ל. בין השאר נשלח, בתמיכתו של פנחס רוטנברג, ללונדון לשכנע את הבריטים להקים את שדה התעופה המתוכנן בקרבת תל אביב.

בתקופת מלחמת העולם השנייה התנדב לצבא הבריטי ושירת כקצין קישור, בדרגת קפטן, בין המפקדה הבריטית למתנדבים לצבא הבריטי. ב-1946 השתחרר וחזר לתפקידו בעיריית תל אביב.

בנוסף לתפקידו בעירייה היה חבר בהנהלת חברת אווירון.

ב-1936 יסד את "אגוד מזכירי הרשויות המקומיות העבריות" בארץ ושימש כיושב הראש הראשון של הארגון.

ב-1964 פרש מתפקידו כמזכיר עיריית תל אביב. לאחר פרישתו מונה למנהל היכל התרבות אולם פרש לאחר 8 חודשים.

## משפחתו
בינואר 1922 נישא לרחל בת דוד לבני ממייסדי תל אביב. לזוג נולדו בן ובת (עוזי וכרמלה). נפטר ב-1981 והובא למנוחות בבית הקברות נחלת יצחק.

## קישורים חיצוניים

* 
* יהודה נדיבי, באתר "מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם ה-2"
* יהודה נדיבי, ב"אלבום משפחות זכרון יעקב"
* הפרופיל של יהודה נדיבי, באתר ג'ני

## הערות שוליים

קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1977
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981