פרידון פרח'זאד

**פרידון פרח'זאד** (בפרסית: **فریدون فرخزاد**; 7 באוקטובר 1938 – 7 באוגוסט 1992) היה מחבר, משורר, זמר, שחקן ופעיל פוליטי איראני. מוכר בזכות עמדותיו הפוליטיות נגד המשטר אותן ביטא ביצירות שונות. לאחר המהפכה האסלאמית בשנת 1979, נאסר פרח'זאד ולאחר מכן גורש לגרמניה, שם נרצח בדירתו. הרצח נותר תיק פתוח, ומיוחס על ידי רבים למשטר האיסלאמי האיראני.

## נעוריו וחיים אישיים
פרידון פרח'זאד נולד בטהראן, לקצין צבא בשם מחמד באקר פרח'זאד ואשתו תוראן וזירי-טבר. הוא היה הרביעי מתוך שבעה אחים, ביניהם פורוע' פרוח'זאד ופוראן פרח'זאד. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים, הוא עבר לגרמניה ואוסטריה ושם כתב תזת דוקטורט במדע המדינה. בזכות זאת, מעבר לפרסית פרח'זאד שלט בגרמנית, בצרפתית ובאנגלית.

פרח'זאד התחתן והתגרש פעמיים. בפעם הראשונה, התחתן עם אישה גרמניה-פולנייה בשם אניה בוכקווסקי, אותה פגש באוניברסיטת אוקספורד. נולד להם בן בשם רסתם. בשנת 1972, פרח'זאד ובוכקווסקי התגרשו. שנתיים לאחר מכן, התחתן עם אישה איראנית בשם טאראנה, ובהמשך גם הם התגרשו.

לטענתו של אספנדיאר מנפרדזאדה , אמן שהעביר גם הוא ביקורת על המשטר, פרח'זאד היה הומוסקסואל. לפיו, "המכשול העיקרי שעמד מולו היה ההומוסקסואליות שהוא לא התבייש בה. הוא ידע את זה ורצה שאנשים יבינו את זה".

## קריירה
פרח'זאד היה אמן בולט ופופולרי באיראן בשנות השישים והשבעים. מגיל צעיר התעניין בכתיבה ושירה. בשנת 1962 כתב שירים בגרמנית אשר פורסמו בעיתונים גרמניים. לאחר מכן, בשנת 1964, פרסם אוסף שירים תחת הכותרת "עונה אחרת". אוסף זה זכה לאהדה רבה בקרב משוררים גרמנים, ואף זכה בפרס לשירה של ברלין. בשנת 1966, התחיל להיות מעורב גם ברדיו ובטלוויזיה הגרמנית. שנה לאחר מכן, חזר לאיראן והתחיל להופיע בתוכניות רדיו וטלוויזיה, כאשר המפורסמות שבהן הן תוכנית הטלוויזיה "Mikhakeh Noghrei" (ציפורן הכסף), ותוכנית הרדיו השבועית "Jom'eh Bazar" (בזאר יום שישי). בתוכנית "ציפורן הכסף" הופיעו ואף התגלו אומנים איראנים רבים, כגון חסן סתאר, שוחרה סולאטי, אברהים חאמדי ורבים אחרים. התוכנית צברה פופולריות רבה, ונצפתה על ידי מיליוני איראנים.

לאחר המהפכה האסלאמית בשנת 1979, בגיל 43, פח'רזאד נאסר ואז שוחרר. בעקבות זאת, ברח מאיראן לגרמניה.

## עמדות פוליטיות
פרח'זאד החזיק בדעות ליברליות, דגל בחופש האומנות והתנגד לרעיונות של המהפכה האסלאמית וכפיית הדת על הפרט. מעבר לכך, הוא הואשם בכך שהזדהה עם שלטון השאה, והאמין בגישה מרקסיסטית. כפועל יוצא, המהפכה האסלאמית היוותה נקודת מפנה בחייו ובדרכו המקצועית. הוא הביע עליה ועל מנהיגיה ביקורת בהפגנות נגד המשטר. למרות שברח לגולה, הוא המשיך לעסוק באיראן, ולהביע ביקורת על המשטר. לדוגמה, פרח'זאד השתתף בתוכנית רדיו שבועית איראנית בשם "Voice of the Flag of Freedom Organization", בה הביע את דעותיו הליברליות. יתר על כן, הוא השתתף בסרט "אני אוהב את וינה" , שנתפס כסרט אנטי-אסלאמי על ידי גורמים מסוימים באיראן.

## מותו
בליל 3 באוגוסט 1992, שוטרים גרמנים נקראו לאזור דירתו של פרח'זאד בבון עקב קריאות לעזרה, אך לא הצליחו לזהות את הדירה ממנה באו הקולות. כמה ימים לאחר מכן, ב-8 באוגוסט, גופתו של פרח'זאד נמצאה במטבח של דירתו לאחר שהכלבים שלו ייללו. פרח'זאד נרצח באלימות, ונדקר פעמים רבות בפנים ובפלג גופו העליון.

טרם מותו, פרח'זאד היה מעורב בבצוע יצירות המתנגדות למשטר, ולכאורה קיבל איומים על חייו. לדוגמה, באחת מהופעותיו בלונדון, הוא העביר ביקורת על ח'ומייני וצחק עליו, ולאחר מכן קיבל מכתבי איום על חייו.

לפי "קול אמריקה", רשת שידורי רדיו וטלוויזיה הממומנת על ידי ממשל ארצות הברית, הרצח מיוחס על ידי רבים למשטר האיראני. עם זאת, הוא נותר תיק פתוח עד היום.

## רציחות השרשרת באיראן
רציחות השרשרת באיראן  הן רצף אירועי רצח והיעלמויות בעשור 1988–1998 של אינטלקטואלים איראניים אשר העבירו ביקורת על המשטר האסלאמי. הם מכונים כך כי לכאורה קיים קשר בין הרציחות. לאחר שהופצה התאוריה על הקשר בין הרציחות, המנהיג העליון של הרפובליקה האיסלאמית של איראן, עלי ח'אמנהאי, הכחיש את המעורבות של הממשל האיראני בהם. מותו של פרח'זאד והנסיבות המסתוריות מאחוריו ידועים ומשמשים פעמים רבות כדוגמה להתנקשות בפעיל פוליטי איראני בגלות, ולביסוס התאוריה על רציחות השרשרת.

## השפעה
פרידון פרח'זאד משמש בתור סמל תרבות איראני להתנגדות למשטר, ויצירותיו ממשיכות להתפרסם ברשתות החברתיות גם לאחר מותו. בפרט, השימוש שלו בדמויות גברים "לא נורמטיביות" ביצירותיו בולט בהקשר זה.

## קישורים חיצוניים

* הביוגרפיה של פרח'זאד, BBC
* עמותת פרידון באתר הרשמי של עמותת פרח'זאד
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:איראן
קטגוריה:אמנות
קטגוריה:רצח
קטגוריה:מהגרים מאיראן לגרמניה