open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
השכבה הפיזית של מודל ה-OSI

**השכבה הפיזית** היא השכבה הראשונה של מודל ה־OSI והיא אחראית על העברת האותות הבינאריים של המסגרות (frames) משכבת הקו של מודל ה-OSI. בשכבה זו לא מתבצעת הכמסה וכל תפקידה הוא לאפנן את המידע הדיגיטלי משכבת הקו על גל נושא אנלוגי (לכן המודם שייך לשכבה הפיזית במודל).

כל המידע שעובר ברשתות מחשבים מיוצג בצורה דיגיטלית, ברצפים של אפסים (0) ואחדות (1). השכבה הפיזית אחראית על העברת המידע הזה על מדיית התקשורת. פרוטוקולים בשכבה הפיזית מגדירים בדרך כלל באילו רמות מתחים ועל אילו מדיות יעברו האותות בין המחשבים. מדיה יכולה להיות כבל נחושת, סיב אופטי ואף אוויר (אם מדובר בקשר רדיו). על מנת שהנתונים שנשלחו מקצה אחד של המדיום יובנו בקצה השני, יש לקבוע "שפה" מוסכמת לייצג הבינארי של המידע, וכאן נכנסים לפעולה תקנים של השכבה הפיזית.

השכבה הפיזית קובעת גם תקנים שונים ביחס לכבלים בהם יש להשתמש, אורכם המקסימלי, תעבורה מקסימלית, מחברים ועוד. כל אלו חיוניים על מנת למנוע טעויות בזיהוי שעשויות להגרם בשל הפרעות שונות באותות הבינאריים.

;תקני כבילה: 10Base-T, 10BASE2, 10BASE5, 100BASE-T, 100BASE-TX, 10BASE-FX, 1000BASE-T, 1000BASE-TX.

;מדיות תקשורת: UTP, FTP, STP, סיב אופטי, גלי רדיו, בלוטות'.

;רכיבי תקשורת: רכיבי תקשורת המתפקדים בשכבה הפיזית לא מבצעים שום החלטה בנוגע להמשך העברת המידע. כל תפקודם מסתכם בהגברת האות והעברתו הלאה על המדיה. דוגמאות לרכיבי תקשורת המתפקדים בשכבה הפיזית: Repeater ורכזת (hub).

## תפקידים נוספים של השכבה הפיזית
*לחוש שהקו פנוי (Carrier sense)
*זיהוי התנגשויות
*בקרת זרימה

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים

## קישורים חיצוניים

* 

1
שפך נהר

[שמאל|ממוזער|250px|שפך הנהר [ריו דה לה פלטה לאוקיינוס האטלנטי באמריקה הדרומית. המים חומים בשל הסחף הרב הנישא מהנהרות אורוגוואי ופרנה.]]
[ממוזער|שפך נחל לכיש ליד [נמל אשדוד]]

**שפך נהר**, או "**אסטואר**" (באנגלית: **Estuary**), מציין את מקום המפגש של מי הנהר עם קו הסיום שלו בים או באגם. אם שפך הנהר פתוח לרווחה, נוצר במקום נמל טבעי ונוח. בשפכי נהר כאלה הוקמו נמלי הערים רוטרדם, ניו יורק, בואנוס איירס, לונדון, מומבאי, המבורג ואנטוורפן ועוד. בשפך נהר שצורתו משולשת דוגמת דלתה, נערמים משקעי חול ובוץ שהנהר סחף בדרכו מן ההרים אל החוף. מצבורים אלה יהפכו לשטח יבשתי נוסף, ההולך וגדל וממלא בעפר את הדלתה.

נהר גדול הנשפך לים "ממתיק" את המים המלוחים מרחק רב אל תוך הים, ואילו בנחל קטן משתנה מליחות המים סמוך לשפכו ככל שזה קרוב אליו. יצורים רבים הסתגלו לחיים בשפך הנחל והם עמידים לטווח מליחויות רחב. לעומת זאת, ישנם יצורים שהסתגלו לקיום בדרגת מליחות מסוימת שבין מים מתוקים למי ים, וחוקר מיומן יוכל להבחין בחיגור הנוצר ממקום השפך אל מעלה הנחל. בחיגור שכזה אפשר למצוא יצורים המצויים בתחום מחיה מצומצם ולא עוזבים אותו ואף אינם מתערבבים עם יצורים בתחום מחיה אחר, הסמוך אליהם.

ישנם סוגים שונים של שפכי נהר, בהם המים מתוקים ומלוחים לסירוגין, בדרך כלל בהשפעת הגאות והשפל, בהם המליחות גבוהה יותר אף מהמליחות בים, עקב התאדות מרובה – סוג זה נמצא באזורים מדבריים, וסוגים נוספים.

## צורות השפכים
שפך נהר שצורתו כמשפך – מין משולש שבסיסו כלפי הים וקודקודו במעלה נהר, נפוץ בעולם. צורת נוף זו נוצרת מפעילותם של מי הנהר וגלי הים אשר שוחקים את גדות הנהר הקרובות אל אזור השפך ובמהלך הזמן מרחיבות אותו מעת לעת. התרחבות של שפך הנהר והפיכתו לצורה של משפך מתרחשת באזורים בהם הגאות והשפל חזקים והנהר אינו מסיע די סחף ליצירת דלתה. בנוסף לכך נוצר גבול בתוך הים כתוצאה מהשפך הבנוי מאיים וגבעות תת-ימיות. מפרץ סנט לורנס הוא האסטואר הגדול בעולם וריו דה לה פלטה הוא האסטואר הרחב ביותר בעולם, כ-300 ק"מ.

ישנן צורות נוספות של שפכי נהר כמו פיורדים – הנוצרים כתוצאה מתנועת קרחונים קדומה, תעלות – הנוצרות כתוצאה מתנועות טקטוניות ומבנה הקרקע וכן צורות אחרות.

## שפכי הנחלים בישראל
שפכי הנחלים בישראל מהווים אזורים גאוגרפיים ואקולוגיים ייחודיים, שבהם נפגשים מים מתוקים עם מים מלוחים. אזורים אלו חשובים במיוחד מבחינה סביבתית, כלכלית ותיירותית.


קובץ:Naaman river estuary.jpg|שפך נחל נעמן
קובץ:WikiAir Flight IL-13-02 1055.JPG|שפך נחל חדרה
קובץ:Впадение Яркона в Средиземное море.JPG|שפך נחל הירקון
קובץ:93241 alexander river estuary PikiWiki Israel.jpg|שפך נחל אלכסנדר
קובץ:קישון.jpg|שפך נחל קישון
קובץ:PikiWiki Israel 84498 the estuary of the lachish river in ashdod.jpg|שפך נחל לכיש



## בעלי חיים אופייניים לשפכי נהרות בישראל
חברת בעלי החיים בשפך הנהר והנחל:


קובץ:Orange-winged dropwing (Trithemis kirbyi) male Oman.jpg|שפרירית
קובץ:Potamon fluviatile02.jpg|סרטן נחלים
קובץ:Nothobranchius rachovii male.jpg|נאווית
קובץ:Larus ridibundus qtl1.jpg|שחף אגמים
קובץ:Australian Pelican RWD2.jpg|שקנאי
קובץ:Croc conclave.jpg|תנין אמריקני



## ראו גם
* דלתה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:נהרות
קטגוריה:ביומות מימיות
קטגוריה:מים מליחים
וושינגטון

**וושינגטון** (באנגלית: **Washington**) הוא שם משפחה ושם פרטי לבנים, המוכר במיוחד כשם משפחתו של ג'ורג' וושינגטון, אבי האומה האמריקאית ונשיאהּ הראשון של ארצות הברית. עקב כך, מקומות רבים בארצות הברית קרויים "וושינגטון" על שמו.

## הערות שוליים
מטאפיזיקה

[שמאל|ממוזער|300px|הפקולטה למטאפיזיקה ב[אוקספורד, אנגליה. כיום המבנה משמש את מוזיאון המדע באוקספורד.]]
**מֵטָאפִיזִיקָה** (מיוונית: **μετά** (מֵטַא) "מעבר", **φυσικά** (פיזיקה) "אודות הטבע") היא ענף של הפילוסופיה העוסק בהסבר טבעם של המציאות, הקשר בין חומר לנפש, בין חומר לתכונה ובין מחשבה למציאות. מקור המונח בספרו של אריסטו, שנקרא "מטאפיזיקה" משום שבסידור המסורתי של כתביו היא הופיעה לאחר ספרו ה"פיזיקה".

במשך הדורות קיבל המושג משמעות יותר מילולית- פיזיס משמעותו טבע; לכן מטאפיזיקה עוסקת בשאלות מסדר שני על הטבע או העולם הקונקרטי. התפיסה בפילוסופיה מודרנית מתבססת על שימוש זה.

## תחומי עיסוק
המטאפיזיקה מחפשת תשובות לשאלות כדלקמן:
* מהו טבעה של המציאות?
* האם קיימים נפש וגוף? ואם קיימים שניהם - מה היחס ביניהם? (הבעיה הפסיכופיזית).
* האם העולם קיים באופן שאינו תלוי בהכרתנו?
* מהו שינוי?
* מהי סיבה?
* מהו טבעם של עצמים, אירועים ומקומות?
*מהו הזמן?
*האם אלוהים קיים ומכוון את המציאות?

## ענפי המטאפיזיקה
ענף מרכזי במטאפיזיקה הוא האונטולוגיה או תורת היש, החוקרת את טיבם של הדברים הקיימים בעולם ואת הקשרים ביניהם.

המטאפיזיקאי מנסה גם להבהיר את המושגים שלפיהם אנשים תופסים את העולם, לרבות קיום, אובייקט, תכונות, מרחב, זמן, סיבתיות והיתכנות. הפילוסוף עמנואל קאנט איחד בין המטאפיזיקה לבין האפיסטמולוגיה. קאנט טען שאנחנו יכולים להשיג רק את עולם התופעות, בניסיון שלנו להכיר את המציאות, ולא את "הדברים כשלעצמם". באמצעות הבחנה זו, ואחרות נוספות, קאנט ביקר את היומרה של תבונה להשיג את מה שמעבר לניסיון אנושי, ובכך קבע את גבולות תבונת האדם. 

רבים טענו שבכך קבר קאנט את המטאפיזיקה, אולם פרופסור ירמיהו יובל טוען כי בכך רצה קאנט דווקא לחדש את העיסוק במטאפיזיקה, לאחר הספקנות הניהליסטית של דייוויד יום.

## ראו גם
* אגנוסטיות
* סקפטיציזם
* ביקורת האתאיזם
* רוחניות
* חיים לאחר המוות

## לקריאה נוספת
* ריצ’רד טיילור, **מטאפיזיקה**, תרגמה מאנגלית: יעל כהן, ירושלים : אדם, 1983.

* **האם העולם באמת קיים**, מסע מדעי פילוסופי מקאנט ועד קוונט - *מאת פרופסור יצחק בן ישראל וגיא פינקלשטיין* (הוצאת הקיפוד והשועל)

## קישורים חיצוניים

* מטפיזיקה באנציקלופדיה לפילוסופיה מערבית
* סילוק המטאפיזיקה על ידי ניתוח לוגי של השפה, מאת רודולף קרנפ
* 
* 

*
קטגוריה:פילוסופיה
חמור (תת-סוג)

[ממוזער|[פרא]]
**חמור** (שם מדעי: *Asinus*) הוא תת-סוג בסוג סוס שבמשפחת הסוסיים בו כלולים שלושה מינים חיים: הערוד, הפרא והקיאנג. חמור הבית הוא תת-מין המבוית במין ערוד.

החמורים הם בעלי דמיון לסוס הרמכי, אך גם בעלי מאפיינים חיצוניים השונים ממנו – ראשם גדול יותר, אוזניהם ארוכות יותר ("אוזני חמור"), והם בעלי רעמת שיער דלילה יותר. בעוד הסוס צוהל, החמורים נוערים.
כמו סוסיים אחרים, גם החמורים יכולים להזדווג עם סוס או עם זברה,
אך אז נולד יצור כלאיים כמו פרד או זברואיד – בעל חיים עקר שאינו מסוגל להמליט צאצאים.

בעברית קרויים נקבת החמור אָתון, וצאצא החמור הצעיר קרוי עַיִר.

קולו של החמור מכונה – נעירה.

## מינים ותת-מינים
תחת התת-סוג חמור ממוינים המינים והתת-מינים הבאים:
*ערוד (*Equus africanus*)
**ערוד נובי (*Equus africanus africanus*)
**ערוד אטלס (*Equus africanus atlanticus*) – נכחד
**ערוד סומלי (*Equus africanus somalicus*)
**חמור הבית (*Equus africanus asinus*)
*חמור אירופי (Equus hydruntinus) – נכחד
*פרא (*Equus hemionus*)
**פרא אנטולי (*Equus hemionus anatoliensis*) – נכחד
**פרא מונגולי (*Equus hemionus hemionus*)
**פרא פרסי (*Equus hemionus onager*)
**פרא סורי (*Equus hemionus hemippus*) – נכחד בשנות העשרים של המאה העשרים
**פרא הודי (*Equus hemionus khur*)
**פרא טורקמני (*Equus hemionus kulan*)
*קיאנג (Equus kiang)
**קיאנג מערבי (*Equus kiang kiang*)
**קיאנג מזרחי (*Equus kiang holdereri*)
**קיאנג דרומי (*Equus kiang polyodon*)
**קיאנג צפוני (*Equus kiang chu*)
**Equus cumminsii* – נכחד
**Equus francisci* – נכחד
*חמור בר יוקון – (*Equus lambei*) נכחד
*פרא קב-רגליים – (*Equus calobatus*) נכחד
*פרא גמדי – (*Equus tau*) נכחד

## בתרבות

חמור זוכה בתרבויות אחדות ליחס שלילי והוא מהווה משל לטיפשות, עקשנות ותמימות אווילית, הגם שבפועל מדובר בבעל חיים ידידותי, נבון וחיובי. סיבה אפשרית לכך היא מקומו השלילי של החמור בתרבויות קדומות, למשל בתרבות המצרית הקדומה שתארה את היהודים כעובדים לחמור.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סוסיים
קטגוריה:תת-סוג
יבשת

שמאל|ממוזער|270px|שיטות שונות להגדרת היבשות:<BR>
ממוזער|סרטון של התפרקות ונדידת היבשות.
**יבשת** היא שטח גדול ורציף של יבשה על פני כדור הארץ. אין בגאוגרפיה הגדרה מדויקת ליבשת ואין גבולות מוסכמים בין היבשות. בתרבויות שונות מגדירים יבשות באופן שונה, ובזמנים שונים בהיסטוריה הוגדרו שטחים מסוימים כיבשות שונות.

ההגדרה הגאולוגית של יבשת ברורה יותר מהגדרתה הגאוגרפית. יבשת במינוח הגאולוגי היא חלק מעובה של קרום כדור הארץ שקיים מזה מיליארד שנה ויותר. להשוואה, קרום כדור הארץ בקרקעית האוקיינוסים צעיר הרבה יותר, וגילו אינו עולה על 200 מיליון שנה. ההשערה הרווחת היא שגרעיני היבשות (המכונים מגינים במינוח הגאולוגי) נוצרו בשלב מוקדם למדי בהתפתחות כדור הארץ, ומאז תהליך נדידת היבשות מפגיש ומפריד גרעינים אלה שוב ושוב בתצורות שונות. לפחות פעמיים בעבר הצטרפו כל גרעיני היבשות ליבשת על אחת ענקית.

אי ההסכמה הגדולה ביותר בנושא חלוקת היבשות הוא בנושא הגבול בין אירופה לאסיה, יש כאלה המחשיבים את שתיהן ליבשת אחת – אירואסיה. כמו כן, רבים טוענים כי אמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית גם הן יבשת אחת. גאוגרפים מסוימים הציעו אפילו לאחד את אירואסיה ואפריקה ליבשת אחת בשם אירואפרסיה, שכן הן היוו בעבר רצף יבשתי אחד (עד לחפירת תעלת סואץ).

איים נחשבים, בדרך כלל, לחלק מן היבשת הקרובה אליהם ביותר. לכן, האיים הבריטיים למשל, נחשבים לחלק מאירופה. לפעמים, משתמשים בשמות אוסטרלאסיה או אוקיאניה על מנת לתאר את האיים הרבים באוקיינוס השקט בצירוף אוסטרליה.

באנגלית ובמספר שפות אחרות המונח "היבשת הישָנה" או "היבשת" (בה' הידיעה) משמש לעיתים כדי לתאר את אירופה, בגלל נקודת מבט מערבית של התרבויות דוברות שפות אלו.

## שיטות להגדרת היבשות
: **שיטת 4 היבשות:** אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה, אירואפרסיה
: **שיטת 5 היבשות (א'):** אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה, אפריקה, אירואסיה
: **שיטת 5 היבשות (ב'):** אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית, אירואפרסיה
: **שיטת 6 היבשות (א'):** אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית, אפריקה, אירואסיה
: **שיטת 6 היבשות (ב'):** אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה, אפריקה, אסיה, אירופה
: **שיטת 7 היבשות:** אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית, אפריקה, אסיה, אירופה

בישראל מקובלת שיטת 7 היבשות.

## שטח ואוכלוסייה

## ראו גם
* זילנדיה – "יבשת" לא רשמית, שקועה ברובה המוחלט, שחלקיה מעל גובה פני הים הם איי ניו זילנד וקלדוניה החדשה.

## קישורים חיצוניים

*
* 
* חידון היבשות, באתר לרגו

## הערות שוליים

*
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:טקטוניקה
שכבת היישום

**שכבת היישום של [[מודל TCP/IP]]** (באנגלית: **TCP/IP Model Application Layer**) מקבילה מבחינת תפקודה ותפקידיה לשלוש השכבות העליונות במודל ה־OSI. מאחר שהתברר שההפרדה בין המשתמש (שכבת היישום של מודל ה־OSI), עיבוד הנתונים (שכבת ההצגה של מודל ה־OSI) וניהול התהליכים (שכבת התהליכים של מודל ה־OSI) היא מלאכותית, אוחדו שלוש השכבות האלו לשכבה אחת במודל ה־TCP/IP והיא ממלאת את התפקידים של שלוש השכבות הללו. שכבת התוכנה של מודל TCP/IP משתמשת בשכבת התעבורה של מודל TCP/IP על מנת להעביר נתונים על-גבי הרשת.

## תפקידי השכבה
* **תקשורת עם [[משתמש קצה|משתמש הקצה]]** - שכבת היישום אחראית על התקשורת עם משתמש הקצה - ממשק המשתמש, טיפול בבקשות שונות, וכו'.
* **עיבוד הנתונים** - בהתאם להחלטות שמבצע המשתמש, שכבת היישום יכולה לדחוס את הנתונים, להצפין אותם, או לעבד אותם בכל צורה אחרת לפני שיועברו על-גבי הרשת.
* **ניהול תהליכים** - כל פעולה שהמשתמש מבצע ברשת מוגדרת כתהליך בין תחנת המוצא לתחנת היעד. שכבת היישום אחראית על ניהול התהליכים הללו, כך ששני המחשבים יוכלו להבחין בין נתונים של תהליכים שונים המתקיימים במקביל.

## פרוטוקולים
HTTP, FTP, SSL, SMTP, POP3, TFTP, NFS, RSP

בנוסף לפרוטוקולים משמשות בשכבה זו גם מספר שיטות דחיסה והצפנה דוגמת - PGP, GPG, ZIP

## ראו גם
*מונחים ברשת מחשבים

יישום, שכבת ה
סוגה מוזיקלית

ממוזער|התזמורת הפילהרמונית של דבלין מבצעת את הסימפוניה הרביעית של צ'ייקובסקי באולם קונצרטים, מקום נפוץ לביצוע יצירות מהסוגה הקלאסית.
במוזיקה, **סוגות** (**ז'אנר**; בצרפתית: **Genre**) הן קטגוריות המכילות מוזיקה שונה שיש לה סגנון משותף, או אלמנטים משותפים.

סוגות מסוימות, כמו מוזיקה הודית או שאנסון צרפתי, מוגדרות על פי מיקום גאוגרפי. סוגות אחרות, כמו מוזיקת בארוק מוגדרות בעיקר על פי מיקומן בציר הזמן. אחרים, כמו בלאק מטאל מוגדרות לפי מאפיינים טכניים או ליריים.

לעיתים, חלוקת מוזיקה לקטגוריות היא הכרחית. החלוקה הזו מקלה על מציאת סוגות משפיעות ומושפעות ומיפוי ההיסטוריה של המוזיקה. כמו כן, היא מקלה על אנשים למצוא את המוזיקה והאמנים שהם נהנים משמיעתם.

הסוגות המרכזיות במוזיקה המערבית המודרנית הן קלאסית, פופ, בלוז, ג'אז, רית'ם אנד בלוז, רוק, מטאל, פּאנק (Punk), פאנק (Funk), קאנטרי ואלקטרונית. ישנן תת-סוגות רבות תחת סוגות אלו.

## תת-סוגות

**תת-סוגה** או **תת-ז'אנר** (subgenre) הוא כפוף בתוך ז'אנר. במונחים מוזיקליים, מדובר בתת-קטגוריה של ז'אנר מוזיקלי המאמצת את מאפייניו הבסיסיים, אך גם בעלת מערכת מאפיינים משלה המבדילים אותה בבירור בתוך הז'אנר. תת-ז'אנר מכונה לעיתים קרובות גם סגנון מסוים (style) של הז'אנר.

### פיוז'ן

המונח "**ז'אנר פיוז'ן**" או "**סוגת היתוך**" (מאנגלית: **Fusion**; היתוך) הוא מונח רחב מאוד המשמש לתיאור סגנונות מוזיקליים הממזגים בעצמם שני סגנונות מוזיקליים שונים או יותר. הדבר מוביל לעיתים קרובות לקטלוגו של ז'אנר הפיוז'ן לסוג מסוים של תת-ז'אנר בתוך הז'אנרים שהוא משלב (לרוב תלוי בקרבה שלו לכל סגנון מוזיקלי שהוא משלב).

## ראו גם
* פיוז'ן (מוזיקה)
* סוגה ספרותית
* סוגה קולנועית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
הרכב מוזיקלי

ממוזער|260px|הרכב מוזיקלי
**הרכב מוזיקלי** הוא המונח לתיאור קבוצה של מוזיקאים המתאגדים כדי לנגן מוזיקה. ההרכבים במוזיקה ממויינים על פי מספר המוזיקאים המשתתפים בהם ועל פי מגוון הכלים בו הם מנגנים, כמו כן הם ממוינים על פי הז'אנר המוזיקלי אותו הם מנגנים.

## מוזיקה קלאסית
המונחים דואט, שלישייה, קוורטט, קווינטט, סקסטט, ספטט, אוקטט ונונט משמשים כדי לתאר הרכבים מוזיקליים המורכבים משניים, שלושה, ארבעה, חמישה, שישה, שבעה, שמונה או תשעה מוזיקאים (בהתאמה). קוורטט נפוץ במיוחד הוא רביעיית מיתרים, הוא מכיל שני כינורות, ויולה וצ'לו. ישנה גם חמישיית מיתרים – הרכב דומה לרביעיית מיתרים, רק ששם מוכפלת גם הויולה, או הצ'לו. חמישיית פסנתר היא בדרך כלל חמישייה המכילה רביעיית מיתרים ופסנתר. עוד הרכב נפוץ מאוד במוזיקה הקלאסית הוא חמישיית כלי נשיפה, המכילה חליל צד, אבוב, קלרינט, בסון וקרן יער.

הרכב גדול יותר המכיל יותר כלים הוא התזמורת. תזמורת קטנה נקראת תזמורת קאמרית, שבה יש אותם כלים כמו בתזמורת הסימפונית, רק שבה מכל כלי יש אחד, בעוד שתזמורת גדולה תקרא תזמורת סימפונית. תזמורת סימפונית יכולה להכיל עשרות ואף יותר ממאה כלי נגינה, והיא מחולקת לסקציות (מחלקות): כינורות, ויולות, צ'לים, קונטרבסים, כלי נשיפה מעץ, כלי נשיפה ממתכת וכלי הקשה. כמו כן, ישנה הסינפונייטה, זוהי תזמורת קטנה יותר מהתזמורת הסימפונית, אך גדולה יותר מן התזמורת הקאמרית.

תזמורת מיתרים היא תזמורת המורכבת רק מכלי מיתר (קלאסיים בדרך כלל), כלומר: כינורות, ויולות, צ'לים וקונטרבסים.

## ג'אז
בג'אז, שלישייה סטנדרטית תהיה מורכבת מפסנתר, תופים ובס (גיטרה בס או קונטרבס). קוורטט "סטנדרטי" בג'אז יהיה מורכב משלישייה סטנדרטית וכלי נשיפה.

הרכבים גדולים במיוחד המנגנים ג'אז (מקבילים לתזמורת הסימפונית) נקראים ביג־בנד, בעוד שהרכבים צנועים יותר (מקבילים לתזמורת הקאמרית) נקראים קומבו.

## מוזיקה קלה
במוזיקה קלה (רוק, פופ וכדומה) הרכב נקרא להקה והוא בדרך כלל לא מכיל יותר מ-6 מוזיקאים (אף על פי שישנם יוצאי דופן). להקות רוק ופופ מורכבות בדרך כלל מזמר, גיטרה מובילה, גיטרת ליווי, גיטרה בס, מערכת תופים ולעיתים גם קלידים. לעיתים אחד מחברי הלהקה שר ומנגן באחד הכלים (בדרך כלל גיטרה) בו זמנית.

ישנן להקות שנולדו מהתאגדות טבעית של החברים בהן, וישנן להקות אחרות שהוקמו באופן מתכונן על ידי מפיקים או חברות התקליטים המממנות אותן.
בין להקות הרוק הפופולריות או המשפיעות מקובל למנות את "הביטלס", "הרולינג סטונז", "לד זפלין", "קווין" ו"פינק פלויד", חמשתן להקות בריטיות שהחלו את פעילותן בשנות ה־60 של המאה ה־20. בשנות ה־90 של המאה ה־20 נחשבה להקת "נירוונה", מסיאטל, ארצות הברית, ללהקה המשפיעה ביותר.

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כפיר

קטגוריה:שמות פרטיים עבריים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות פרטיים שמקורם בבעלי חיים
בינון החולה

**בִּינוּן הַחוּלָה** המוכר גם כ**נון הגליל** או **נון החולה**, שם מדעי: *Oxynoemacheilus galilaeus*) הוא מין של דג ממשפחת הבינוניים האנדמי לאגם החולה ולאזור פתחת הנחלים אשר הזינו אותו. תפוצתו העיקרית באגם הייתה באזור הקרקעית ובמים הרדודים בסמוך לחופים, וכן בינות לשורשי עצי הערבה.

המין נצפה לראשונה בשנת 1862 על ידי האסקווייר Th. W. Beddome אשר אף שלח דג אחד למוזיאון הבריטי. שמו המדעי הראשון של המין - ***Cobitis galilaea***, ניתן לו בשנת 1864 ואילו שמו המדעי השני - ***Nemachilus galilaeus***, ניתן לו בשנת 1868. שניהם על ידי הזואולוג, האיכטיולוג וההרפטולוג Albert Günther.

## תיאור
[שמאל|ממוזער|250px|איור של נון הגליל (R. Mintern) מתוך הספר, '''The Survey of western Palestine''' מאת [הנרי בייקר טריסטראם (1884)]]
ייחודו של דג בינון החולה בא לידי ביטוי בהיעדר מוחלט של קשקשים, בדומה לדג השפמנון. אורכו הגיע ל-8 ס"מ והוא כוסה בנקודות חומות, אשר הקנו לו מראה מנומר. בנוסף לכך הכיל גוונו 4 פסים מוצלבים בקדמת- ומאחורי-סנפיר הגב.

גובהו של הדג היה קצר במידה ניכרת בהשוואה לאורך ראשו ועיניו היו קטנות ובעלות 3 עפעפים.

סנפיר הזנב שלו היה קטום והזכיר בצורתו את זה של דג הסלמון. שוליו העליונים של סנפיר הגב היו אחידים ומשופעים והוא עצמו היה ממוקם קרוב יותר לקצה ראשו של הדג מאשר לשורש סנפיר זנבו. אורך כל אחד מסנפירי החזה היה שקול ל-1/2 מהמרחק שבין בסיס סנפיר החזה לבין בסיס סנפיר הגחון.

אורך ראשו הגיע לכדי 1/6 מאורכו הכללי.

## שימור המין
בינון החולה נכחד, ככל הנראה, בעת ייבוש אגם החולה בשנות ה-50 של המאה ה-20 והפעם האחרונה בה נצפה באגם הייתה בשנת 1953.

לאורך השנים היו שטענו כי הבחינו בדג בשני אגמים נוספים - הכנרת ומוזאייריב (Muzayrib) שבסוריה, שניהם נמצאים בתחום אגן הניקוז של נהר הירדן (מימי אגם מוזאייריב מתנקזים בסופו של הדבר לירמוך, אשר בתורו נשפך לירדן). מרבית האיכתיולוגים סברו כי מדובר בטעות בזיהוי, אולם בשנת 2013 אושרה הימצאותו של המין באגם מוזאייריב. עם זאת, מצויה אוכלוסיית המין באגם זה במגמת ירידה מתמשכת בעקבות צמצום וזיהום שטח האגם, דבר אשר מציב את אוכלוסיית נון הגליל בסכנת הכחדה חמורה.

## קישורים חיצוניים

*בינון החולה באתר [הרשימה האדומה של [IUCN]]
## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1864
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלברט גינטר
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:ארץ ישראל: דגי מים מתוקים
קטגוריה:בינוניים
עגולשון שחור-גחון

**עֲגֻלָּשׁוֹן שְׁחוֹר-גָּחוֹן** (שם מדעי: *Latonia nigriventer*) הוא מין חסר זנב קטן ממשפחת העגולשוניים, אנדמי לאגם החולה, אשר נחשב לנכחד מאז שנות ה-50 ועד לגילויו מחדש בשנת 2011. בינואר 2018 אוכלוסייתו הוערכה במאות בודדות.

## היסטוריה
ממוזער|250px|פרט העגולשון שנתגלה בנובמבר 2011
בשנת 1940 מצאו היינריך מנדלסון והיינץ שטייניץ שלושה פרטים בשוליים המערביים של הגולן, סמוך לביצות החולה. בעקבות הגילוי, פרסם מנדלסון מאמר בנושא שכותרתו "A New Frog From Palestine". שני פרטים (מתוך שלושה) שנלכדו בשנים 1940 וב-1955, עברו הליך שימור ונמצאים באוסף של האוניברסיטה העברית בירושלים. ההנחה היא שעד לייבוש אגם החולה, הייתה תפוצת המין בחוף המזרחי של האגם והביצה, באזור פג'ר ועין נוטרה.

ב-1996, הכריז האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN) באופן רשמי על מין זה כנכחד. היה זה המין הראשון בעולם של דו-חיים שהוגדר ככזה. ארבע שנים אחר כך, דיווח חוקר לבנוני כי צפה בפרט בביצת עמיק שבבקעת הלבנון, אולם שתי משלחות חוקרים שיצאו לאזור ב-2004 וב-2005 לא הצליחו לאשר את התצפית. מאז, שלח איגוד השימור העולמי משלחת של מומחי דו-חיים לחיפוש אחר מיני צפרדעים שנעלמו מן הטבע, וגם חיפושים אלו אחר הצפרדע העלו חרס.

העגולשון שחור-גחון שב ונתגלה ב-15 בנובמבר 2011 כאשר יורם מלכה, פקח מטעם רשות הטבע והגנים, מצא באקראי נקבת עגולשון בשמורת החולה. לאחר בדיקה מדעית אושר שמדובר בפרט של המין שנחשב לנכחד. לאחר מכן נלכדו מספר פרטים נוספים והם שוחררו חזרה לטבע.

עם פתיחת החזית הצפונית בראשית מלחמת חרבות ברזל, הועברו כעשרים פרטים של המין משמורת החולה לטיפול בגן החיות התנ"כי בירושלים. זאת, מחשש שבית הגידול של מין זה יפגע כתוצאה מירי לאזור. גרעין הרבייה הושב לשמורת הטבע כחודשיים לאחר כניסתה לתוקף של הפסקת האש לפי ההסכם בין ישראל ללבנון.

## סיווג
הפרטים במין זה נבדלים ביניהם במספר הנקודות וסידורן על גבי בטנם. כשהתגלה העגולשון, הוא סווג כשייך לסוג "Discoglossus" (צפרדעים מנוקדות). עם זאת, מחקר שהתפרסם ב-2013 והתבסס על בדיקת השלד של הצפרדע ובפרט הגולגולת ועל בדיקות גנטיות, גילה כי מין זה הוא מאובן חי ולמעשה, הוא היחיד ששרד מהסוג "לטוניה" , ששאר המינים בו נכחדו לפני כ-15,000 שנים עקב שינויי אקלים באירופה.

## לקריאה נוספת
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, **[[זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה]]**, מהדורה שלישית 2022. , עמ' 266–267

## ראו גם
* צפרדע שיחים בוהקת

## קישורים חיצוניים

* עגולשון שחור גחון, באתר IUCN
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינץ שטייניץ
שחור גחון
קטגוריה:ארץ ישראל: דו-חיים
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:בעלי חיים בסכנת היעלמות מארץ ישראל
קטגוריה:דו-חיים יחידים בסוגם
קטגוריה:מאובנים חיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1943
חבילת יישומים משרדיים

[ממוזער|300px|[LibreOffice Writer]]
**חבילת יישומים משרדיים** היא אוסף תוכנות לשימושים משרדיים נפוצים. בחבילה כזו נהוג לכלול מעבד תמלילים, גיליון אלקטרוני, מסד נתונים, מצגת שקפים, תוכנה לניהול דואר אלקטרוני ועוד. תוכנות אלה מסוגלות לפעול יחדיו בעיבוד נתונים ובכך מאפשרות קלות שימוש ולעיתים אף חיסכון כספי אם היה המשתמש נזקק לכולן והיה צריך לשלם סכום כספי עבור כל אחת ואחת מן התוכנות בנפרד. 

חבילות יישומים משרדיים פופולריות הן: מיקרוסופט אופיס הקניינית ואופן אופיס וליברה אופיס החופשיות. הראשונה מהנ"ל היא הפופולרית מכולן.

## ראו גם
* מונחים בתוכנה
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תוכנות עסקיות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
דינורניטיים

[ממוזער|ימין|השוואה בין מיני מואה שונים לאדם. משמאל לימין: [מואה יערית, דינורמיס מהמין *Dinornis novaezealandiae*, מואה מזרחית ודינורמיס מהמין *Dinornis robustus*.]]
[ממוזער|שלד של [דינורניס.]]
**דינורניטיים** (שם מדעי: Dinornithiformes) המכונים גם **עופות המואה** הם סדרה נכחדת של עופות ענקיים שחיו בעבר בניו זילנד. 

היו אלה עופות חסרי יכולת תעופה שהוכחדו בניו זילנד בתחילת המאה ה-16 על ידי המאורים. הגדול שבהם, הדינורמיס, היה מבין העופות הגדולים ביותר שחיו אז על פני כדור הארץ, משקלו היה כ-250 קילוגרם וגובהו הגיע לשלושה מטרים. עוף זה נבדל משאר העופות בכך שכלל לא היו לו כנפיים. עופות המואה ניזונו מצמחים, בעיקר עלים, זרדים ופירות.

המאורים, שהיו המתיישבים הראשונים בניו זילנד, צדו את עופות המואה ואכלו את בשרם. בנוסף, השתמשו בעצמותיהם לייצור חכות וקרסים, מחטים לאריגת בגדיהם, תכשיטים בהם עיטרו את גופם ועוד. יש המשערים שעוף זה נכחד בעקבות ציד והשמדת היערות, בית המחיה של המואה, בידי המאורים.

האויב הטבעי היחיד של העופות הבוגרים, היה עיט האסטי - עיט ענק שהיה כנראה מין הדורס הגדול ביותר מעולם. הוא תפס אותם עם טפריו העצומים ושיסע את איבריהם הפנימיים עד למותם.

## מיון
עופות המואה כללו 9 מינים ב־6 סוגים, 3 משפחות וסדרה אחת:
*סדרה **דינורניטיים** (Dinornithiformes) - נכחדה
**משפחה Dinornithidae
***סוג דינורניס (*Dinornis*)
****מין מואת האי הצפוני ענקית (*Dinornis novaezealandiae*)
****מין מואת האי הדרומי ענקית (*Dinornis robustus*)
**משפחה *Emeidae*
***סוג ומין יחיד מואה יערית (*Anomalopteryx didiformis*)
***סוג ומין יחיד מואה מזרחית (*Emeus crassus*)
***סוג ומין יחיד מואה רחבת-מקור (*Euryapteryx curtus*)
***סוג פכיאורניס (*Pachyornis*)
****מין מואה כבדת רגל (*Pachyornis elephantopus*)
****מין מואה מאנטל (*Pachyornis geranoides*)
****מין מואה מצויצת (*Pachyornis australis*)
**משפחה Megalapterygidae
***סוג ומין יחיד מואת הרמה (*Megalapteryx didinus*)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1853
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1853
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו במיוקן
מטא-פילוסופיה

**מֵטָאפִילוֹסוֹפְיָה** (מכונה גם **פילוסופיה של הפילוסופיה**) היא ענף בפילוסופיה העוסק בחקר הפילוסופיה עצמה, אשר מנסה לעמוד על טיבה ולדון בהנחות היסוד שלה, בשיטותיה ובמטרותיה. שאלות אופייניות למטאפילוסופיה הן:

* מהי פילוסופיה; מהם המהות או התנאים ההכרחיים להיותה פילוסופיה?
* עבור מה נעשית פילוסופיה; מהו תפקידה?
* איך צריך לעשות פילוסופיה; מהי המתודה הנכונה; האם פילוסופיה היא מדע?
* מהו היחס בין פילוסופיה לבין תולדות הפילוסופיה; ולבין תחומים ידע אחרים?

## מחלוקות

אין הסכמה כללית על מהות הפילוסופיה, אך ניתן להבחין בכמה סברות עיקריות לנושא זה. האחת, אשר לה נטו יותר הרציונליסטים מתורת ההכרה, גורסת שהפילוסופיה חוקרת את משמעות החיים, ומחפשת מהם חיים טובים. זוהי השאלה שפותחת את ה"פוליטיאה" של אפלטון, וגם את "המאמר הקצר על אלוהים, האדם ואושרו" של שפינוזה. אלו גורסים שהפילוסופיה עוסקת בדבר מסוים אשר מספק לאדם צורך גדול יותר מאשר הצרכים החומריים או הכבוד והתהילה. העיסוק בפילוסופיה נעשה דרך התבונה, ומקנה לאדם דרך טובה לחיות, אשר אינה תלויה בדבר. מהבחינה הזו, פילוסופיה היא מדע הומניסטי. היא אינה רק מחפשת לתאר את העולם, אלא גם למצוא מתוכו דרך טובה יותר לחיות. מכאן גם חשיבותה.

גישה אחרת טוענת כי דברים אלה לוקים בבעיית הראוי-מצוי. הם גוזרים כי אין למצוא טענה נורמטיבית (טענה העוסקת במה שרצוי) מתוך תיאור המצב הקיים. דבר זה מאלצם לגזור מסקנות אחרות על הפילוסופיה.
התשובה שנוטה אסכולה זו להציג, היא שפילוסופיה היא מדע השאלות. לודוויג ויטגנשטיין, לדוגמה, טוען שהפילוסופיה של הרציונליסטים עוסקת במשחקי הגדרות ושפה, שהם חסרי משמעות. ויטגנשטיין טוען שמשמעות החיים והעולם חייבת להימצא מחוץ לו, שכן העולם עצמו הוא משולל ערכים. אין הדבר אומר שאין משמעות לחיים. הדבר רק אומר שמן הנמנע לדון בה. היא דבר שלא ניתן להביעו במילים. ("6.522 הלא ייאמר, לבטח ישנו. הוא מראה את עצמו. הוא המיסטי...7) מה שאי אפשר לדבר עליו, על אודותיו יש לשתוק" (מאמר לוגי-פילוסופי). על פי הנחה זו, הדבר היחיד אשר יכולה הפילוסופיה לספק, זה את ההבנה שהיא חסרת מובן.

## לקריאות נוספות
*גאורג וילהלם פרידריך הגל, **[[הפנומנולוגיה של הרוח]]**, תרגום: רועי בר ואלעד לפידות, תל אביב: הוצאת רסלינג, 2017
*פרידריך ניטשה, **[[המדע העליז]]** [1882, 1887], מגרמנית ישראל אלדד, ירושלים ות"א: הוצאת שוקן, 1969.
*ברטראנד ראסל, **בעיות הפילוסופיה**, תרגום: מ. שטרנברג, עריכה: ח"י רות, הוצאת מאגנס, תשכ"ז
*לודוויג ויטגנשטיין, **[[מאמר לוגי-פילוסופי]]**, תרגום: עדי צמח, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1994
*לודוויג ויטגנשטיין, **[[חקירות פילוסופיות]]**, תרגמה והקדימה מבוא: עדנה אולמן-מרגלית, הוצאת מאגנס, ירושלים, 1995
*ז'יל דלז ופליקס גואטרי, **[[מהי פילוסופיה?]]**, מצרפתית: אבנר להב, רסלינג, 2008.


* Martin Heidegger *[https://kupdf.net/download/what-is-thatphilosophy-by-martin-heidegger_599716b8dc0d60793d300d1b_pdf What Is Philosophy?]* Translated by Jean T. Wilde and William Kluback, New Haven, College and University Press, 1958.
* Henri Lefebvre, *Métaphilosophie*, foreword by Jean Wahl, Paris: Éditions de Minuit, Collection "Arguments". 1965
* Timothy Williamson. *The Philosophy of Philosophy*, Oxford: Blackwell, 2007
* Dennett, Daniel C. “Higher-Order Truths About Chmess.” Topoi 25.1-2 (2006): 39–41. Web.

## קישורים חיצוניים

* הערך מטאפילוסופיה באתר האנציקלופדיה האינטרנטית לפילוסופיה 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:פילוסופיה
משפטים

[250px|ממוזער|שמאל|הציווי לשפוט משפט, במבואת [בית הדין הרבני הגדול לשעבר בהיכל שלמה בירושלים]]
**משפטים** הם תחום העוסק בחקר הפרדיגמה של החוק ודרכי אכיפתו. מחד, יש המסווגים את המשפטים כתחום אינטרדיסציפלינרי עקב אופיו של התחום – תחום המתקשר הן למדעי החברה, הן למדעי הרוח והן למדע המדינה; מאידך, הגישה הנפוצה רואה בו תחום העומד בפני עצמו.

## רקע, מטרות והיסטוריה
כרקע לתחום המשפטים, החברה האנושית לדורותיה גיבשה לעצמה במהלך ההיסטוריה "קודי התנהגות" אשר כל החברים בה אמורים לנהוג לפיהם. אלה הם ה**חוקים**, אשר נועדו להסדיר באופן פורמלי את האינטראקציה החברתית על פי עקרונות שונים, המיוחסים לרוב על ידי הקבוצות השולטות בחברה כמייצגי המוסר.

לדוגמה, חוק הרווח בכל התרבויות בהן קיים קניין פרטי, למשל, הוא ציווי כגון "לא תגנוב", המוכר לנו מאז שחר ההיסטוריה, מהתנ"ך ומחוקי חמורבי, ועד לחוקי כל מדינה ומדינה בעולם המודרני.

על אף שהחוקים מיוחסים כמעט בכל התרבויות (ולרוב בדיעבד) לעקרונות מוסריים, ההתנסות ההיסטורית מראה כי בטבע האנושי יש מגמה מתמדת, לפיה לא כל הפרטים עליהם חלים החוקים מקפידים לקיים אותם כל הזמן. לשם צמצום מגמה זו הוקמו על ידי הקבוצות המחוקקות מערכות משפט, המקיימות סנקציות המופעלות על חלק ממפרי החוקים, על פי מדיניות מוגדרת מראש.

למערכת המשפט מטרות רבות, אשר הראשית שבהן היא בהסדרת הנורמות בחברה והכרעה בסכסוכים, על בסיס נורמות רצויות. תכלית מרכזית נוספת היא יצירת מערך הרתעה לפרטים בחברה, אשר משנה את שיקולי הרווח-הפסד שלהם בעת שהם שוקלים האם להפר את החוק, מתוך הנחה כי שיקולי רווח-הפסד רציונליים תקפים במקרים אלו. מערכת המשפט גם משקפת את ערכיה ותפישותיה של החברה וגם מעצבת אותם על פי אמות המידה הראויות בעיני מפתחיה.

בתקופות קדומות היו נהוגים עונשים גופניים (החל מ"שן תחת שן" וכלה בעונש מוות) ואילו בעידן המודרני נהוגים יותר, ברוב המדינות המתקדמות, עונשי מאסר, המגבילים את חירותו של העבריין, וקנסות – עונשים כספיים.

עידן הגלובליזציה לא פוסח על תחום המשפט: נעשים ניסיונות להקים "בית משפט בין-לאומי" בר חשיבות ולגיטימציה בין-לאומית, אשר יאכוף חוקים בין-לאומיים וידון בעבירות בעלות משמעות בין-לאומית (פשעי מלחמה, למשל), באופן חוצה גבולות ומדינות. מוסדות שכאלו כבר קיימים בתחומים מוגדרים, ובעיקר בכלכלה.

## ראו גם
*משפטים - מונחים
*לימודי משפטים בישראל

### תחומי משפט עיקריים

*משפט ציבורי: משפט חוקתי ומשפט מנהלי
*משפט פלילי
*משפט אזרחי
*משפט בין-לאומי

#### ענפי משפט משניים

## לקריאה נוספת
* חיים ה' כהן, **המשפט**, הוצאת מוסד ביאליק, 1991.
* יורם דינשטיין, **יסודות המשפט**, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986.
* .
* מנחם מאוטנר, **על החינוך המשפטי**, הוצאת רמות, 2002.

## ראו גם
* לימודי משפטים בישראל

## קישורים חיצוניים

* האתר הממשלתי של הרשות השופטת
* הפורטל המשפטי לאזרח - מידע על תחומי משפט רבים, מאמרים, טיפים, פורומים, עורכי דין ועוד
* אתר המשפט הזמין - פורטל משפטי המכיל מאמרים רבים, דוגמאות חוזים, מילונים משפטיים ועוד
*בלוג הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה
* מבחר סרטונים בנושא, באתר הערוץ האקדמי
* ראשי תיבות וקיצורים במשפטים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מדע המדינה
קווין מגי

250px|ממוזער|שמאל|עם מיקי ברקוביץ' מימינו במשחק מול הפניקס סאנס, 1984
**קווין דורנל מגי** (באנגלית: **Kevin Dornell Magee**; 24 בינואר 1959 – 23 באוקטובר 2003) היה כדורסלן אמריקאי שכיכב בקבוצת מכבי תל אביב בשנים 1984–1990.

## ביוגרפיה
מגי נולד בגארי שבאינדיאנה. גובהו היה 2.03 מטרים. סיים את בית הספר התיכון בעיירה מגנוליה במיסיסיפי.
בתחילת הקריירה שיחק בארצות הברית באוניברסיטת קליפורניה באירוויין ונחשב לאחד השחקנים הטובים במכללה בכל הזמנים. נבחר בסיבוב השני בדראפט בליגת ה-NBA אך לא הצליח לקבל חוזה ועבר לשחק באירופה – עונה בסרגוסה, ספרד, ועונה בקבוצת וארזה האיטלקית. צביקה שרף יצא לאיטליה לגייס אותו והתרשם ממנו למרות שהיה אז פצוע בידו.

מגי שיחק בעמדת הפאוור פורוורד, והתבלט בשליטה ברחבה, בקליטת ריבאונדים רבים, ובקליעה רכה מחצי מרחק. הוא הוביל את קבוצתו להישגים רבים בהם אליפויות לאומיות ושלוש העפלות לשלב גמר גביע אירופה. מגי נחשב לאחד משחקני הכדורסל הזרים הטובים ביותר ששיחקו בישראל אי פעם, אף שלא הצליח להביא את הגביע האירופי לתל אביב. הוא היה אחד השחקנים האהובים ביותר על קהל האוהדים בישראל. קלע בממוצע למעלה מ-20 נקודות למשחק, ולקח מספר רב של ריבאונדים. מגי קלע 2,081 נקודות במדי מכבי תל אביב בגביע אירופה, והוא נמצא במקום השלישי בטבלת הקלעים.
במהלך שהותו בישראל היה פופולרי מאוד ואף הצטלם למספר פרסומות. הוא גם התחבר עם מוטי ארואסטי והגיע לישראל במיוחד להשתתף במשחק הפרידה שערכה מכבי לארואסטי לרגל פרישתו בשנת 1988.

לאחר שעזב את מכבי שיחק בקבוצת סרגוסה הספרדית. שנתיים לאחר מכן שב לשחק בישראל, הפעם במכבי ראשון לציון, שם שיחק עונה אחת.

לאחר מכן פרש ממשחק ושב עם משפחתו לארצות הברית. השתקע בעיירה סאמיט שבדרום-מערב מיסיסיפי, שרוב תושביה שחורים.

## חיים אישיים
היה נשוי למלאני ולשניים היו שלושה ילדים. בזמן ששהה בישראל למדו ילדיו בבית הספר האמריקאי. 
מגי נהרג ב-23 באוקטובר 2003 בתאונת דרכים, בכביש המהיר 55 בדרכו בלילה מן העבודה לביתו, דרומית לעיירה איימיט בלואיזיאנה, כאשר רכבו התנגש ברכב אחר (במרחק של כחצי שעת נסיעה מביתו). בן 44 במותו.

אלמנתו, מלאני, נפטרה מנגיף הקורונה באפריל 2021.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אינדיאנה
קטגוריה:גארי (אינדיאנה): אישים
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני מכללת סאדלבק
קטגוריה:בחירות דראפט של פיניקס סאנס
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני סרגוסה באסקט
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בארצות הברית
קטגוריה:כדורסלני וארזה
קטגוריה:מלך הסלים של ליגת העל בכדורסל
קטגוריה:כדורסלני ראסינג פריז
קטגוריה:אינדיאנה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוקסיליום טורינו
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
WYSIWYG

[שמאל|ממוזער|250px|[לורם איפסום WYSIWYG בעורך LaTeX]]
המושג **WYSIWYG** (ראשי התיבות של **W**hat **Y**ou **S**ee **I**s **W**hat **Y**ou **G**et; בעברית: "מה שרואים הוא מה שמקבלים"; נהגה: "וויזיוויג") הוא כינוי לתוכנה המדמה את התוצר המוגמר כבר בזמן יצירתו ועריכתו.

WYSIWYG היא תכונה של תוכנות עריכה (מעבד תמלילים, עורך HTML וכו'), שבהן הדף המוצג על-גבי הצג בזמן עריכת המסמך זהה לזה שיוצג בתוצאה הסופית: דף במדפסת במקרה של מעבד תמלילים, דף בדפדפן אינטרנט במקרה של עורך HTML וכדומה. תכונה זו מאפיינת את מעבדי התמלילים לסביבת Windows, ובראשם מיקרוסופט וורד (גם מעבד התמלילים הישראלי "דגש" ניחן בתכונה זו, וכך גם גרסת Windows של QText).

טכניקה זו, המעניקה נוחות רבה למשתמש במעבד התמלילים, פותחה בסוף שנות השבעים במרכז המחקר של חברת זירוקס בפאלו אלטו ("זירוקס פארק"), במעבד תמלילים בשם בראבו. את הפיתוח הוביל צ'ארלס סימוני, שעבר לאחר מכן לחברת מיקרוסופט ושם הוביל את פיתוחו של Word.

## יתרונות וחסרונות
בין יתרונות ממשקי WYSIWYG ניתן לציין את היתרון הבולט והברור מאליו – שהתוצאה הסופית (או גרסה הקרובה מאוד לתוצאה הסופית) מוצגת לעיני המשתמש והוא מסוגל לצפות במוצר, כפי שייבנה בסופו של דבר.
במקביל לתוכנות בעלות מאפייני WYSIWYG ישנן גם תוכנות הנעדרות תכונה זו.
תוכנות אלו דורשות מהמשתמשים בהן מאמץ רב יותר, ולעיתים אף היכרות מעמיקה יותר עם פקודות ושפות מחשב. כך למשל מעבד התמלילים המדעי LaTeX. עריכת דף HTML באמצעות עורך טקסט פשוט נעשית אף היא ללא תכונת WYSIWYG; עורכי HTML משוכללים יותר כוללים תכונה זו.
החסרון הבולט בשיטת WYSIWYG הוא ביעילות הקוד המתקבל. לדוגמה, קוד של עמוד HTML ממוצע שנוצר באמצעות עורך כמו Microsoft Frontpage יהיה ארוך יותר מאשר קובץ שנוצר ידנית, ולרוב גם פחות נוח לשינויים, וזאת כתוצאה מכך שאוטומציית ההפיכה של תצוגה לקוד מחויבת בקבלת החלטות עבור המשתמש, שאינן עולות תמיד בקנה אחד עם הגרסה היעילה ביותר.

## ראו גם
* תוכנה – מונחים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
קטגוריה:מעבדי תמלילים
קטגוריה:מונחים בתוכנה
לוקמיה

**לוקמיה** (באנגלית: **Leukemia**) או **סרטן הדם** היא אחת מצורות מחלת הסרטן, והיא גורמת להיווצרות לא-תקינה ומוגברת של תאי דם לבנים במח העצם. תחילה מתנהגים התאים בצורה כמעט רגילה, אך עם הזמן דוחקים את תאי הדם הלבנים, את האדומים ואת טסיות הדם.

במקרים רבים, הגורם למחלה הוא טרנסלוקציה גנטית.

הסרטן מתחלק לשני סוגים:
* **[[לוקמיה כרונית]]**: בתחילת המחלה תאי הדם הסרטניים עדיין מבצעים את תפקידם, ולעיתים קרובות אין סימפטומים לאנשים הסובלים מהלוקמיה הזו. אך, עם הזמן הסרטן מתגבר והסימפטומים מתחזקים.קיימים שני סוגים של המחלה : לוקמיה מילואידית כרונית (CML), ולוקמיה לימפוציטית כרונית (CLL).
* **[[לוקמיה מיאלואידית חריפה|לוקמיה חריפה (אקוטית)]]**: תאי הדם מעוותים מאוד ואינם מסוגלים לבצע את תפקידם. הם מתרבים בקצב גבוה מאוד ולכן המחלה הולכת ומחמירה בקצב מהיר. קיימים שני סוגים של המחלה: לוקמיה מיאלואידית חריפה (AML) - הנפוצה יותר בקרב מבוגרים, ולוקמיה לימפוציטית חריפה (ALL), הנפוצה יותר בקרב ילדים.

## גורמי סיכון
עבור רוב החולים סיבת המחלה אינה ידועה. מחקרים הראו שיש גורמים המגבירים את הסיכון לחלות במחלה, כגון חשיפה לרמות גבוהות של קרינה מייננת, חשיפה לכימיקלים קרצינוגניים מסוימים (בנזן, פורמאלדהיד, טיפולים כימותרפיים ועוד), פגמים גנטיים שונים ובכללם תסמונת דאון, ונגיפים מסוימים. 

בעבר, מחקרים הראו שגם חשיפה לשדות אלקטרומגנטיים עלולה לעודד את המחלה, אך מחקרים אחרונים הוכיחו שהקשר בין הדברים קלוש, אם בכלל.

## תסמינים

## דרכי טיפול

## ראו גם
* HIV נגד לוקמיה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* עמותת חלי"ל האור- עמותת חולי לימפומה ולוקמיה בישראל
* 
* 

קטגוריה:גידולים ממאירים ראשוניים במערכת הלימפה וברקמות יוצרות דם
פרס רומא

**פרס רומא** (בצרפתית: **Prix de Rome**) היה פרס שנתי שניתן על ידי האקדמיה לאמנות בפריז לתלמידים המצטיינים בחריטה, בציור, באדריכלות ובפיסול.

הזוכים נשלחו ללמוד ארבע שנים על חשבון ממשלת צרפת באקדמיית צרפת ברומא, שם נוסדה בשנת 1666 על ידי ז'אן-בטיסט קולבר, שהיה שר האמנות של לואי הארבעה עשר מלך צרפת. פרס זה ניתן לאמנים צעירים מבטיחים שהוכיחו את כישרונותיהם באמצעות מבחנים קשים.

ב-1803 נוסף הפרס במוזיקה, וב-1816 – הפרס בציור נוף היסטורי. עם הזמן ירדה חשיבותו של הפרס, ונמתחה ביקורת על התנהלות הוועדה המעניקה את הפרסים. המלחין מוריס ראוול הגיש מועמדות לפרס חמש פעמים אך לא זכה בפרס (בשנת 1902 הוא הפסיד לאלויס קונק ובשנת 1905, מכיוון ששוב לא הוענק הפרס לראוול ולאור הסערה הציבורית, שונה הרכב הוועדה בתחום המוזיקה).

ב-1968, כשהיה אנדרה מאלרו שר התרבות בממשלת צרפת, שונתה מתכונת הענקת הפרס, והבחירה בין המועמדים עברה לידי משרד התרבות והמדינה. כיום ניתנת לזוכים שהות של 6 עד 18 חודשים (לעיתים רחוקות שנתיים) באקדמיה הצרפתית לאמנות ברומא.

## קישורים חיצוניים

* 

רומא
קטגוריה:רומא: תרבות
*
פרת הים של שטלר

**פרת הים של שטלר** (שם מדעי: ***Hydrodamalis giga***), הוא מין נכחד, ממשפחת התחשיים, בה כלול היום תחש המשכן. הייתה הגדולה שבתחשאים (סירנות). היא נתגלתה במצר ברינג בשנת 1741 על ידי חוקר טבע ממוצא גרמני בשם גאורג שטלר שספינתו נטרפה סמוך לאי ברינג. פרת ים זו שקלה כ-8–10 טונות וניזונה בעיקר מאצות.

פרת הים נעלמה בשנת 1768, 27 שנים בלבד לאחר שנתגלתה לאירופאים במאה ה-18.  חוקרים משערים שאוכלוסיית פרות הים של שטלר הצטמצמה משמעותית עוד לפני כן. מינים רבים אחרים של מגה-פאונה נכחדו בתקופת הפליסטוקן המאוחר (אירוע ההכחדה הרבעוני ), וייתכן שאותם גורמים שהביאו להכחדה – שינויי אקלים שיצרו שינויים בגובה פני הים, ציד מוגבר על ידי בני אדם, או שילוב של גורמים אלה – הביאו להצטמצמות תחום המחייה של מין זה ולהידלדלות משמעותית של אוכלוסייתו. בעת גילויו למדע המודרני הייתה אוכלוסיית המין מצומצמת לשני איים באוקיינוס הארקטי והיא מנתה אלפי פרטים בודדים.

המפגש עם בני האדם במאה ה-18 היה קטלני עבור הפרטים הנותרים מהמין. שטלר תיאר את התנהגות המין כמתאפיין בחברותיות ונאמנות רבה של הפרטים אחד לשני, כך שכאשר פרט אחד הותקף על ידי ציידים, הפרטים האחרים התאספו סביבו באופן שאפשר לצוד גם אותם בקלות. המין ניצוד עבור פרווה ובשר – כל פרט שקל כ-10 טון ובשרו יכול היה להזין את צוות הספינה של שטלר למשך חודש. מרבית בני המאה ה-18 לא האמינו שהכחדה של מינים היא אפשרית. כשהתברר שפרות הים של שטלר נכחדו לחלוטין, הגילוי סייע לייסוד העיסוק של המדע בנושא.

ב-20 בנובמבר 2017 דווח באתר Siberian Times כי נחשפו חלקי שלד שהשתייכו לפרט של פרת הים של שטלר באורך של כשישה מטרים לחופי איי קומנדור שבאזור קמצ'טקה. בין העצמות שנחשפו היו 45 חוליות, 27 צלעות, עצם שכמה ועצמות נוספות.

פרת הים של שטלר נמצאת תחת המחקר של חברת קולוסאל ביוסיינסס, במטרה לעשות דה-הכחדה באמצעות ריצוף הגנום של שרידים שנותרו ולהשיבה לטבע.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1780
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אברהרד אאוגוסט וילהלם פון צימרמן
קטגוריה:תחשיים
קטגוריה:תחשאים פרהיסטוריים
קטגוריה:יונקים שהוכחדו בידי האדם
קטגוריה:מגה-פאונה ימית של הפלייסטוקן
קיסרי רומא

הקיסרות הרומית או **האימפריה הרומית** (בלטינית: **Imperium Romanum**) הייתה ממלכת רומא שהתקיימה באגן הים התיכון מימי אוגוסטוס קיסר (המאה ה-1 לפני הספירה) ועד לנפילתה ב-476 לספירה. הקיסרות הרומית קמה אחרי החלפת שיטת שלטון הרפובליקה ברומא העתיקה, והיא היוותה את השלב השלישי והאחרון בהתפתחות הציוויליזציה של רומא העתיקה. קדמו לאימפריה: שלב הרפובליקה הרומית (בין 509 לפנה"ס עד למאה ה-1 לפנה"ס), ולפניו השלב הקדום ביותר: המלוכה הרומית העתיקה (מהמאה ה-8 לפנה"ס ועד 509 לפנה"ס).

הקיסרות הרומית התאפיינה בצורת ממשל אוטוקרטית, ושלטה על שטחים עצומים אותם כבשה מאירופה ועד המזרח התיכון ומעבר לו באסיה, וגם באפריקה, סביב כל אגן הים התיכון - שהרומאים קראו לו "הים שלנו" (Mare Nostrum).

בראש האימפריה עמד קיסר (**Imperator**). התואר בעברית "קיסר", כמו גם בשפות אחרות, באה משמו של יוליוס קיסר, שהכריז על עצמו כשליט יחיד ברומא העתיקה. תוארו של יוליוס קיסר היה בעצם דיקטטור, ורק יורשו אוגוסטוס, שאומץ על ידיו כבן וצירף לשמו את השם "קיסר", נחשב לקיסר הראשון של הקיסרות הרומית. תואר תפקידם של הקיסרים במאות הראשונות של הקיסרות היה פרינקפס ("ראשון האזרחים"). מקץ מאתיים שנים, בתקופת הטטררכיה ("שלטון הארבעה"), שימש התואר את שני שליטי האימפריה הזוטרים ברומא ובביזנץ, שהיו כפופים לאוגוסטוסים – השליטים הבכירים. לפי הסדר זה משלו באימפריה ארבעה שליטים: שני מנהיגים ראשיים הקרויים 'אוגוסטוס', במערב ובמזרח, כשלכל אחד מהם כפוף משנה: 'קיסר'.

## תקופת הפרינקיפט

## תקופת הדומינט

## הקיסרות הרומית המערבית

## קיסרי האימפריה הרומית המזרחית

## ראו גם
*האימפריה הרומית
*קיסרי ביזנטיון
*האימפריה הביזנטית
*הקיסרות הרומית המערבית
*חמשת הקיסרים הטובים

## לקריאה נוספת
* סווטוניוס, שנים עשר הקיסרים.
* משה עמית, תולדות הקיסרות הרומית.
* ו.א. קולדוואל, א.ה. מאריל, עריכה: מיכאל זיו, תרגם: דניאל שר, **קורות העולם-תולדות האנושות מראשיתה ועד ימינו**, הוצאת מסדה, תשי"ז, חלק שלישי, "הציוויליזציה של הרומאים", פרק 8 : "הרומאים בתקופת הקיסרות", עמוד 193–220.
* בארי שטראוס, **עשרה קיסרים**, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2022

*
קטגוריה:האימפריה הרומית
רומא
לוח אירועים שנתי

אירועים בלוח הגרגוריאני

## אירועים בלוח העברי

## קישורים חיצוניים

*History Channel - This Day in History
* BBC - ON THIS DAY
* היום לפני בהיסטוריה של המדע
* היום בהיסטוריה באתר Yahoo! News מבוסס על סוכנות הידיעות AP
* היום בהיסטוריה באתר infoplease.
* היום בהיסטוריה באתר ספריית הקונגרס של ארצות הברית
* ביום הזה באתר העיתון NYT

קטגוריה:הלוח הגרגוריאני
קטגוריה:הלוח העברי
מדעי האטמוספירה

**מדעי האטמוספירה** עוסקים בהבנת התהליכים הכימיים והפיזיקליים הקובעים את מערכות מזג האוויר, האקלים, ומערכות הגשם (עננים), את השינויים החלים בהן מסיבות טבעיות ומעשה ידי האדם ואת חקר שכבות האוויר העוטפות את כדור הארץ. מדעי האטמוספירה קשורים קשר הדוק למדעי הטבע ולמדעי כדור הארץ. 
## מטאורולוגיה

**מטאורולוגיה** הוא מדע העוסק בחקר התופעות האטמוספיריות, תהליכי מזג האוויר וחיזויים. המטאורולוגיה שייכת למדעי כדור הארץ וגם למדעי האטמוספירה. היא מובדלת ממדע הקלימטולוגיה בחוקרהּ תופעות זמניות ואינה מתעניינת בתנאי מזג אוויר מקומיים לאורך זמן.
## קלימטולוגיה

**קְלִימָטוֹלוֹגְיָה** הוא מדע העוסק באקלים וחוקר את התופעות והגורמים הקשורים בו. מקור השם הוא במילה היוונית κλίμα, *klima* שפירושה מקום או אזור, כלומר חקר מזג האוויר באזור מסוים.

## פלאוקלימטולוגיה

**פלאוקלימטולוגיה** הוא מדע החוקר את האקלים ושינויי האקלים לאורך ההיסטוריה של כדור הארץ, כמו כן נערכים במסגרת זו שיטות לשיחזור האקלים הקדום וחקירת התופעות והגורמים הקשורים בו.

## פיזיקת עננים
**פיזיקת עננים** הוא מדע החוקר את התהליכים המתרחשים בתוך הענן הכוללים בין השאר:
* גידול דיפוזיוני של טיפות
* התאדות
* קפיאה
* המסה
* התנגשויות בין טיפות וחלקיקי קרח
* שבירה של טיפות וחלקיקי קרח
* גשם
* כוחות חשמליים בתוך הענן הכוללים גם ברק
* תהליכים טורבולנציה
* השפעה של אירוסולים

## הידרודינמיקה

**הִידְרוֹדִינָמִיקָה** היא תחום בפיזיקה ובהנדסה המהווה מימוש של מכניקת הזורמים לנוזלים כמו מים, שמן, דלק ודם. תחום זה עוסק בחקר זרימת הנוזלים ובפיתוח יישומים מעשיים שלו (כגון מדידת צמיגות, המצאת בוכנה הידראולית ועוד).

## קישורים חיצוניים

* האנציקלופדיה למדעי כדור הארץ
* מילון מונחים אטמוספיריים
* 

קטגוריה:מדעי הטבע
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:דינמיקה של נוזלים
קטגוריה:מדעי האטמוספירה
מדעי הסביבה

**מדעי הסביבה** הם המדעים העוסקים בסביבתם של יצורים על פני כדור הארץ.  מדעים אלה כוללים את התחומים:
* אקולוגיה – ענף בביולוגיה החוקר את יחסי הגומלין בין אורגניזמים, ובין אורגניזמים וסביבתם
* קלימטולוגיה – מדע חקר האקלים
* ביוגאוגרפיה – חקר הפיזור הגאוגרפי של מינים ביולוגיים
** זואוגאוגרפיה – ענף בביוגאוגרפיה המתמקד בבעלי חיים
** פיטוגאוגרפיה – ענף בביוגאוגרפיה המתמקד בצמחים
* לימנולוגיה – מדע העוסק בחקר מקווי מים יבשתיים כנהרות ואגמים
* פלאוקלימטולוגיה – חקר האקלים לאורך ההיסטוריה של כדור הארץ
* פלאונטולוגיה (או **פלאוביולוגיה**) – חקר מאובני בעלי חיים (**[[פלאוזואולוגיה]]**), מאובני צמחים (**[[פלאובוטניקה]]**), מאובני מיקרואורגניזמים (**מיקרופלאונטולוגיה**) ומאובני האדם הקדמון (**[[פלאואנתרופולוגיה]]**)
* פלאואקולוגיה – חקר מאובנים במטרה להבין את הסביבה הקדומה של כדור הארץ

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* המחלקה למדעי הצמח והסביבה במכון ויצמן למדע, 13 בינואר 2025

*
זאבי כיס

**זאבי כיס** (שם מדעי: Thylacinidae) היא משפחה נכחדת בסדרת טורפי הכיס הכוללת תשעה סוגים. משפחה זו התקיימה בין האוליגוקן עד להולוקן, עד העת האחרונה. מרבית המינים במשפחה זו נכחדו כאשר האבוריג'ינים הגיעו לאוסטרליה לפני 70-65 אלף שנה. מין אחד במשפחה שרד את ההכחדה הזו והוא המין המוכר במשפחה - הזאב הטסמני, טורף הכיס הגדול ביותר ששרד עד לעולם המודרני. בעבר היה נפוץ באוסטרליה אבל נדחק על ידי הדינגו וציד האדם, וככל הנראה נכחד בשנת 1936. 

מינים אלה היו הגדולים בטורפי הכיס, הגיעו לאורך ממוצע של 1.15 מטר והיו בעלי הקבלה, כתוצאה מאבולוציה מתכנסת לזאב אפור, מה שנתן להם את שמם. בניגוד לזאבים הם היו בעלי "כיס" בקצה בטנם ובו גידלו את צאצאיהם.

## סוגים
**Badjcinus*
* *[[Maximucinus]]*
**Muribacinus*
* *Mutpuracinus*
* *[[Ngamalacinus]]*
* *Nimbacinus*
* זאב כיס (*Thylacinus*) 
* *[[Tjarrpecinus]]*
* *Wabulacinus*

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
דוב מערות

**דוב מערות** (שם מדעי: *Ursus spelaeus*) הוא מין נכחד בסוג דוב.
## מאפיינים
דוב המערות חי באירופה ובאסיה בתקופת הפליסטוקן. ההבדל העיקרי בינו לבין הדוב החום הוא גודלו. משקלו היה כ-1,000 ק"ג, גובה כתפיו (בעמידה אנכית) היה שלושה וחצי מטרים, כ-30% גבוה מהדוב החום. הבדל בולט נוסף היה מצחו, שהיה גבוה ובולט. דוב המערות היה אוכל-כול. עיקר מזונו כלל עשבים, תותי בר ודבש, אך לעיתים צד גם יונקים קטנים. תוחלת חייו הגיעה לעשרים שנה.

קיימות מספר תאוריות המסבירות את הכחדת המין:
*בסוף עידן הקרח הצטמצם שטח היערות, ואזור המחיה והמזון של הדוב לא הספיק להישרדותו. בשל גודלו היה על דוב המערות לצרוך כמות כפולה של מזון מאחיו הקטן, וכך חרץ הדלדול במקורות המזון את גורלו.
*לפי תאוריה אחרת, האדם הוא שהביא להכחדת המין, על ידי ציד מגמתי והשתלטות על מערותיו. האדם בשחר ימיו (האדם הניאנדרטלי, ומאוחר יותר הומו ספיינס), נלחם כנגד הדוב במטרה להשיג את מעונו, יותר מאת בשרו.

## בתרבות
דוב זה מופיע בסדרות פארק פרהיסטורי, ענקי עידן הקרח ולפני ששלטנו על הארץ.

## קישורים חיצוניים

* 
* תמונה של גולגולת המין
* 

מרכז|280px|ממוזער|שלד של דוב המערות, פולין

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1794
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן כריסטיאן רוזמולר
קטגוריה:דוביים פרהיסטוריים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלייסטוקן באירואסיה
קטגוריה:טורפים שחיו בפלייסטוקן
קטגוריה:יונקים שחיו בפלייסטוקן באירופה
יונקי כיס

ממוזער|טבלה תפוצתית של הכיסאים
**יונקי כיס** או **חיות כיס** (שם מדעי: Marsupialia) היא תת-מחלקה במחלקת היונקים. ייחודם של יונקי הכיס בהריונן הקצר של הנקבות, אשר ולדותיהן נולדים זעירים ולא-מפותחים, וזוחלים מיד עם לידתם לכיס (marsupium) – שהוא קפל עור המחובר לעצמות הכיס שמתחת לבטן האם. שם הם ממשיכים להתפתח במשך כמה חודשים עד להשלמת התפתחותם. בכיס מצויות פטמות חלב, שמהן ניתז חלב לפיותיהם של הוולדות הלא-מפותחים בפעולת התכווצות של שריר שמסביב הבלוטות. בגיל מאוחר יותר, לאחר צאתם מהכיס, הצעירים יכולים לינוק מהפטמות בכוחות עצמם.

לפי הסברה המדעית הפיצול בין יונקי כיס לבין שלייניים התרחש לפני 125–160 מילון שנים, בעידן היורה התיכונה-הקרטיקון התחתון. שלייניים הם יונקים שעובריהם ניזונים משליה בתוך גוף הנקבה.

בתת-המחלקה מונים כיום בין 260 ל-280 מינים של חיות כיס, כמעט 200 מהם מצויים באוסטרליה ובאיים שכנים מצפון (בעיקר בגינאה החדשה). מינים נוספים חיים באמריקה הדרומית, ומין אחד, אופוסום וירג'יניה, חדר לאמריקה הצפונית.

## מיון
### על-סדרה [[חיות כיס אמריקניות]] (Ameridelphia)
[ממוזער|200px|[אופוסום וירג'יניה]]
* סדרה: אופוסומאים (Didelphimorphia)
** משפחה: אופוסומיים (Didelphidae)
* סדרה: אופוסומיים חדפיים (Paucituberculata)
** משפחה: אופוסומים חדפיים (Caenolestidae)

### על סדרה [[חיות כיס אוסטרליות]] (Australidelphia)
* סדרה: מוניטאים (Microbiotheria)
** משפחה: מוניטיים (Microbiotheriidae)
[ממוזער|[מוניטו דל מונטה]]
(Dromiciops gliroides)
* סדרה: חפרפרות כיס (Notoryctemorphia)
** משפחה: חפרפרות כיס (Notoryctidae)
* סדרה: בנדיקוטאים (Peramelia)
** משפחה: בנדיקוטיים (Peramelidae)
** משפחה: בילביים (Thylacomyidae)
** משפחה: בנדיקוטיים רגלי-חזיר (Chaeropodidae) - נכחדה
* סדרה: טורפי כיס (Dasyuromorphia)
** משפחה: נומבטיים (Myrmecobiidae)
** משפחה: נמיות כיס (Dasyuridae)
** משפחה: זאבי כיס (Thylacinidae) - נכחדה
* סדרה: קנגוראים (Diprotodontia)
** משפחה: קנגוריים (Macropodidae)
** משפחה: קנגוריים חולדתיים (Potoroidae)
** משפחה: קנגוריים מושקים (Hypsiprymnodontidae)
** משפחה: קואליים (Phascolarctidae)
** משפחה: וומבטיים (Vombatidae)
** משפחה: קוסקוסיים (Phalangeridae)
** משפחה: כיסנאיים (Petauridae)
** משפחה: פוסומים מנוצי זנב (Acrobatidae)
** משפחה: פוסומים ננסיים (Burramyidae)
** משפחה: פוסומי זנב טבעת (Pseudocheiridae)
** משפחה: פוסומי דבש (Tarsipedidae)

## קישורים חיצוניים

* 

## גלריה

קובץ:Chironectes minimus - Swedish Museum of Natural History - Stockholm, Sweden - DSC00658.JPG|אופוסום המים
קובץ:Macrotis lagotis - bandicut conejo.jpg|בילבי ענק
קובץ:Wallaby-fighting-Tasmania.jpg|וולבים נלחמים
קובץ:Agile Antechinus (Antechinus agilis) on hand.jpg|אנטכינוס אגילי
קובץ:Sarcophilus harrisii -Cleland Wildlife Park-8a.jpg|שד טסמני
קובץ:Tasmanian Bettong (female).JPG|בטונג מזרחי
קובץ:Vombatus ursinus -Tasmania, Australia -side-8.jpg|וומבט מצוי
קובץ:Procoptodon goliah.jpg|פרוקופטודון
קובץ:Diprotodon optatum.jpg|דיפרוטודון משוחזר
קובץ:Tasmanian wolf.jpg|זאב טסמני


*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר