open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ניבים בערבית בישראל

ב**[[ישראל]]** מדוברים מספר **[[ניב (סיווג שפה)|ניב]]ים של השפה ה[[ערבית]]**. מרבית האוכלוסייה הערבית בישראל מדברת בערבית פלסטינית, ניב פלסטיני הדומה לניבים המדוברים בסוריה ובלבנון. הבדואים הדרומיים מדברים בניב בדואי הדומה לניב המדובר בסיני, והבדואים הצפוניים מדברים בניב בדואי הדומה לניב המדובר במזרח סוריה ובעיראק. בנוסף לשוני זה קיימים הבדלים רבים בין הגיית המילים והאותיות בין אזור גאוגרפי לאזור אחר כמו, ערים לכפרים, כפרים לכפרים אחרים ועיר לעיר אחרת, כך שהמיעוט הערבי בישראל מדבר במספר ניבים ולא בניב אחיד, כאשר לכל אזור יש ניב שמייחד אותו ולעיתים בעיר או בכפר מסוים קיים יותר מניב אחד.

## שוני במילים
באזורים שונים נעשה לעיתים שימוש במילים שונות. לדוגמה, המילה "שֵׁ֫יתִי" (شيتي), שמשמעותה "שלי", נמצאת בשימוש באזור המרכז בלבד ובמיוחד ביפו, לעומת אזורים אחרים כמו נצרת שבהם היא נשכחה. מילים רבות נפוצות באזור מסוים בעוד שבאזור אחר משתמשים במילה אחרת במקומן. להלן טבלה שמציגה מספר דוגמאות כאלה.

## הגיית אותיות
אחד המאפיינים של השפה הערבית המדוברת הוא ביטויים שונים של האותיות, ובמיוחד האות קאף (ق). כלומר, הגה אחד יכול להיאמר באופנים שונים. מאפיין זה קיים גם בקרב דוברי הערבית בישראל.

### האות קאף (ق)
האות קאף (ق) נהגית על ידי חלק מתושבי נצרת וחלק מהכפרים שמסביב לה כ-"ק". כמו כן אות זו נהגית בצורה מודגשת על ידי הדרוזים ותושבי הכפר טורעאן. לעומת זאת, בקרב תושבי הערים וחלק מהכפרים הצפוניים, האות קאף נהגית כ-א. בקרב חלק מכפרי הצפון, הבדואים בצפון ובנגב היא נהגית כ-ג, ובקרב תושבי אזור המשולש היא נהגית כ-כּ.

להלן טבלה שמדגימה את ההבדלים בהגיית האות קאף:

1 האות קאף (ق) נהגית בערבית ספרותית תקנית כסותם ענבלי אטום (/q/). כך גם הוגים אותה הדרוזים ותושבי הכפר טורעאן, וגם – אם כי באופן פחות מודגש – חלק מתושבי נצרת וחלק מהכפרים שמסביב לה.
2 ההגייה של תושבי הערים וחלק מהכפרים הצפוניים.
3 ההגייה של הבדואים בצפון ובנגב, ושל כפרים מעטים בצפון.
4 ההגייה של תושבי אזור המשולש.

### האות כאף (ك)
האות כאף (ك) נהגית בקרב חלק מאזור המשולש, בדואים צפוניים וחלק מהכפרים שבגליל התחתון כ-צ' (ch).

לדוגמה:

1 ליתר דיוק, זוהי ההגייה בקרב חלק מאזור המשולש, בקרב הבדואים הצפוניים ובחלק מהכפרים בגליל התחתון.

## ראו גם
* ערבית
* ערבית דרוזית
* ערבית פלסטינית
* ערביי ארץ ישראל
* דיגלוסיה
* דיגלוסיה בשפה הערבית
* האקדמיה ללשון הערבית בישראל

## לקריאה נוספת
* יעקוב שמעוני, **ערביי ארץ ישראל**, תל אביב: הוצאת עם עובד, תש"ז 1947.
* אריה לוין, **דקדוק הלהג הערבי של ירושלים**, מאגנס, ירושלים, 1995; מהדורה שנייה: 1996.
* וולפדיטריך פישר ואוטו יסטרו, **מדריך לחקר הלהגים הערביים**, תרגם מגרמנית רפי טלמון. מאגנס, ירושלים, תשס"א.

## קישורים חיצוניים
* פרטים על מחקר בנושא התפתחות שפה וקריאה בערבית באוניברסיטת בר-אילן

קטגוריה:ערבית
ערבית
ערבית
+
מושבת נטאל

**מושבת נטאל** (באנגלית: **Colony of Natal**) הייתה מושבה בריטית בדרומה של יבשת אפריקה בתחומי פרובינציית קוואזולו-נטאל של ימינו. היא הוקמה על חורבותיהן של רפובליקת נטאליה וממלכת הזולו אשר קדמו לה. בראשית המאה ה-20 אוחדה המושבה עם המושבות טרנסוואל, הכף ונהר אורנג' ליצירת איחוד דרום אפריקה (במסגרתו הפכו המושבות לפרובינציות), ובכך חדלה להתקיים כישות עצמאית. בשנת 1994 הפך איחוד דרום אפריקה לדרום אפריקה של ימינו.

## רקע

## היסטוריה

## אוכלוסייה
### התפלגות גזעית

### התפלגות אתנית

### התפלגות דתית

### ערים, עיירות וכפרים
300px|ממוזער|מפת מסילות הרכבת במושבת נטאל בשנת 1910, שנתה האחרונה של המושבה.

## מבנה פוליטי
### ראשי המושבה
[250px|ממוזער|[גרנט ג'וזף וולסלי, מושל המושבה הראשון בשנת 1875]]
250px|ממוזער|מת'יו נייתן, מושל המושבה בין השנים 1907–1909

## ראו גם
* היסטוריה של דרום אפריקה
* רפובליקת נטאליה
* מושבת הכף

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

נטאל, מושבת
קטגוריה:מושבות האימפריה הבריטית באפריקה
קטגוריה:מדינות לשעבר באפריקה
MK 2

**S/2015 (136472) 1**, שכונה גם **MK 2** על ידי צוות הגילוי, הוא הירח הידוע היחיד של כוכב הלכת הננסי מאקה-מאקה. ההערכה היא שקוטרו כ-175 ק"מ ורדיוס המסלול שלו לפחות 21,000 ק"מ. התצפיות שהובילו לגילוי של הירח התרחשו באפריל 2015, באמצעות מצלמת  של טלסקופ החלל האבל על ידי צוות חוקרים ממכון המחקר הדרום-מערבי שבטקסס, ארצות הברית. גילויו התפרסם ב-26 באפריל 2016.

מבדיקה ראשונית עולה כי MK 2 הוא בעל רפלקטיביות (החזרת אור) דומה לזו של פחם, כלומר שהוא כהה מאוד. עובדה זו מפתיעה יחסית מפני שמאקה-מאקה הוא העצם השני בבהירותו בחגורת קויפר. אחת ההשערות שהועלו כדי להסביר עניין זה היא הטענה כי כוח המשיכה שלו אינו חזק מספיק כדי למנוע את התנדפות הקרחים הבהירים אל החלל כאשר הם מתחממים על ידי השמש המרוחקת.

## קישורים חיצוניים

מאקה-מאקה לא לבד: טלסקופ החלל האבל גילה ירח שחג סביב כוכב הלכת הננסי באתר הידען.

קטגוריה:ירחים במערכת השמש
זושא וולף

**זוסמן (זושא) וולף** (נולד בט"ז באב ה'תשל"ג, 14 באוגוסט 1973) הוא מחבר ספרים והוגה דעות חב"די, מרצה לחסידות במכללת בית רבקה בכפר חב"ד ב' ובסמינר שושנת ירושלים לבנות ברמת שלמה שבירושלים, וראש אגף המחקר של חברת המדיה החב"דית JEM בישראל.

## ביוגרפיה
[שמאל|ממוזער|250px|זושא וולף מראיין את [נשיא מדינת ישראל שמעון פרס לפרויקט תיעוד זיכרונות מהמפגשים עם הרבי של JEM, 2012]]

נולד בקריית מלאכי לפייגה ומנחם מענדל המנהל את סניף קה"ת וסניף מרכז לענייני חינוך בארץ ישראל. למד בישיבת תומכי תמימים המרכזית בישראל ובישיבת אחי תמימים בראשון לציון, לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים במוריסטאון שבארצות הברית ולאחריה בישיבה שבמרכז חב"ד העולמי.

בשנת ה'תשנ"ד (1994) פעל כשליח חב"ד בברלין ובפוטסדם מטעם המרכז לענייני חינוך. בחודש תמוז ה'תשנ"ו (1996) התחתן עם אהובה, בתו של הרב יוסף יצחק הבלין, רב קהילת חב"ד ברמת שלמה בירושלים, ויו"ר מכון היכל מנחם בירושלים.

החל משנת ה'תשנ"ז (1997) החל לכתוב מפעם לפעם מאמרי הגות ותובנות במשנת חב"ד בשבועון כפר חב"ד. בין השנים ה'תשנ"ז (1997)-ה'תשנ"ט (1999), שהו הוא ואשתו אהובה רבות בגרמניה, כשלוחים בערים פוטסדם, דורטמונד, דיסבורג ועוד.

משנת תשנ"ח (1998) משמש כראש אגף המחקר והתיעוד בפרויקט תיעוד זיכרונות מהמפגשים עם הרבי ובפרויקטים נוספים של חברת JEM בארץ ישראל.

משנת הלימודים תשע"ה (2015) משמש וולף כמרצה לחסידות במכללת בית רבקה שבכפר חב"ד. כן משמש כמרצה לחסידות בסמינר שושנת ירושלים לבנות ברמת שלמה שבירושלים. וולף מתגורר בכפר חב"ד.

## משפחתו
[ממוזער|left|וולף עם אחיו [אליהו וולף|אליהו, פורים ה'תשפ"ד]]

וולף אב לשבעה ילדים. סבו, הרב אפרים וולף היה יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל. דודו, שלום דובער וולף היה דובר חב"ד בישראל.

## ספריו
וולף כתב ספרים המתארים את ההיסטוריה של חסידות חב"ד וערך שיחות וכתבים של הרבי מחב"ד. בהם:

### אדמו"רי חב"ד ויהדות העולם

## קישורים חיצוניים
* 
* הרביים ויהדות העולם: מאחורי הקלעים של הסדרה המפוארת כתבה על הסדרה של וולף, COL תשע"ו
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת הבלין
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים חרדים ישראלים
קטגוריה:חסידי חב"ד
קטגוריה:כפר חב"ד: אישים
קטגוריה:סגל שבועון כפר חב"ד
קטגוריה:בוגרי רשת ישיבות תומכי תמימים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
קוסטא אבן לוקא

**קוסטא אבן לוקא אלבעלבכי** (**قسطا بن لوقا البعلبكي**, 820 -912) היה רופא ומלומד נוצרי מפורסם מבעלבכ שהיה פעיל בבגדאד. אלבעלבכי תרגם חיבורים מדעיים מיוונית לערבית, ערך תרגומים שנערכו לפניו, וכתב מספר ספרים וחיבורים משל עצמו.

## ביוגרפיה
קוסטא אבן לוקא אלבעלבכי היה רופא ומלומד נוצרי מבעלבכ. מעט מאוד ידוע על חייו. הוא נקרא לשרת בבגדאד, והיה פעיל שם תחת שלטונו של הח'ליף אל-מסתעין הראשון. במהלך שהותו בבגדאד, הוא כנראה הכיר את הפילוסוף המפורסם אל-כנדי, המתרגם חנין אבן אסחאק  ות'אבת אבן קורה, מחברם של חיבורים מדעיים בתחומים שונים. אלבעלבכי היה בקיא במדעים רבים אך במיוחד בתחום הרפואה. הביוגרפים שכתבו אודותיו מזכירים מעל לשישים חיבורים שכתב וכשבעה עשר תרגומים שערך מיוונית לערבית. מכתביו ניכרים כישוריו המעשיים בתחום הרפואה וכן גם השפעתם הרבה של כתבי פאולוס מאגינה הביזנטי בן המאה השביעית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מתרגמים לערבית
קטגוריה:ויליאם בטלר ייטס
קטגוריה:רופאים מהמאה ה-9
קטגוריה:רופאים מהמאה ה-10
קטגוריה:ילידי 820
קטגוריה:נפטרים ב-912
חיים שטסל

**חיים שטסל** (15 בדצמבר 1929 – פברואר 1999) היה החשב הכללי בשנים 1971–1977.

## קורות חיים
שטסל נולד באוראדיאה בטרנסילבניה למשפחה חרדית. הוא היה ילד רביעי בין שמונה אחים ואחיות ובמהלך השואה נרצחו כולם, מלבד אביו והוא, במחנה ההשמדה אושוויץ. גם אמו לא שרדה את השואה. בסיום המלחמה חזר עם אביו לעיר הולדתו, בה שהו שלוש שנים. שטסל הצטרף לתנועת בני עקיבא ובלילות סייע להברחת יהודים בדרכם הבלתי-ליגאלית לארץ ישראל. כאשר המשטרה החשאית הרומנית (ה"סקוריטטה") גילתה את פעילותם, ברחו אביו והוא לבודפשט ובשנת 1949 הגיע בעזרת הג'וינט לישראל.

שירת בצה"ל כשלם (מקצוע צבאי המתמקד בתשלומי כספים לחיילים) וכפקיד ראשי בבית ספר למג"דים בצריפין.

לאחר שירותו הצבאי עבר בהצלחה את בחינות הבגרות החיצוניות והחל ללמוד בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה. בהמשך עבר לירושלים וסיים תואר ראשון בכלכלה וסטטיסטיקה ב בשנת 1957. בשנת 1962, בהמלצת משרד האוצר קיבל מלגת-לימודים לבית הספר למינהל עסקים INSEAD בפונטנבלו, להשתלמות של שנה אחת במנהל עסקים וסיים כחניך מצטיין. התלוותה אליו אשתו, גילה, אותה נשא לאשה ממש לפני הנסיעה.

עם שובו לישראל מלימודיו מונה לתפקיד רפרנט חינוך באגף תקציבים במשרד האוצר ובהמשך קודם לתפקיד של סגן הממונה על התקציבים באוצר. במסגרת תפקידו היה גם יו"ר מועצת המנהלים של הבנק למלאכה. לאחר מכן היה הממונה על שוק ההון ובתחילת שנת 1971 מונה לחשב הכללי. עם סיום תפקידו כחשב כללי ב-16 בינואר 1977 סיים שטסל תקופת שירות של 27 שנים רצופות במשרד האוצר.

לאחר עבודתו במשרד האוצר עבר לכהן כיו"ר הדירקטוריון של צים. באוקטובר 1985 פרש מתפקידו כיו"ר צים על רקע חילוקי דעות לגבי דרכי ניהול החברה. באוקטובר 1980 צורף לדירקטוריון הבורסה לניירות ערך. לאחר מכן היה יו"ר הבורסה לניירות ערך. היה גם יו"ר הדירקטוריון של אבנר חברה לביטוח עד פטירתו ממחלה ממארת בשנת 1999. לתפקיד זה מונה כדי להתמודד עם הגירעונות הגדולים של החברה.

שטסל היה נשוי לגילה ולהם שלוש בנות חני, והתאומות שלומית ופנינה.

## לקריאה נוספת
*רמי טל, **קורות חיים - חייו ופועלו של חיים שטסל**, טפר הוצאה לאור, 2003, 240 עמודים

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:החשבים הכלליים
קטגוריה:יהודים מטרנסילבניה
קטגוריה:יו"ר צים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:בני עקיבא העולמית: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1999
סיפור הרפתקאות

**סיפור הרפתקאות** הוא סוגה ספרותית שעלילתה על פי רוב מובילה את גיבוריה אל מקומות מסוכנים ומרתקים ובנוסף נהוג בסוגה זו שבכל רגע נתון הגיבורים שרויים בסכנת כליאה ואף מוות. דבר המסקרן את קוראיו ומקרין אווירה מותחת. לעיתים העלילה של סוגה זו בדיונית, ולעיתים ריאליסטית. כמו כן לסיפורי ההרפתקאות השפעה גדולה על הז'אנר הקולנועי.

## היסטוריה
כבר בתקופת ימי הביניים נכתבו ספרי הרפתקאות רבים וסוגה ספרותית זו הייתה מרכזית בספרות של אותה עת. בתקופה זו, התבנית הנפוצה ביותר של ספרי ההרפתקאות באה לידי ביטוי בכך שתחילה הגיבור עובר סדרת הרפתקאות, ולאחר מכן פוגש את הגיבורה איתה הוא עובר סדרת הרפתקאות נוספת. במהלך העלילה הזוג נפרד ולבסוף התאחד. לתבנית זו השפעה רבה עד היום על סרטים רבים בהוליווד.

## ראו גם
* סרט הרפתקאות
* הרפתקה

## קישורים חיצוניים

* מידע על סיפורי הרפתקאות באתר: Mypen.
* ספרי הרפתקאות מפורסמים מתורגמים.
* 

הרפתקאות
ספרי הרפתקאות ומסעות
ברכת השחיטה

**ברכת השחיטה** היא אחת מברכות המצוות שתיקנו חז"ל על השוחט לברך קודם שמקיים מצוות השחיטה. אך יש הסוברים שברכה זו היא בכלל ברכות השבח.

## מקור המצווה לשחוט
הציווי על השחיטה נלמד מן הפסוק בתורה: .

אין חובה על אדם לאכול בשר, ועל כן אין ציווי כללי על שחיטה, אלא מי שחשקה נפשו לאכול בשר, מתחייב בשחיטה. מסיבה זאת נוסח הברכה הוא  ולא  כמו במצוות שחייבים בהם ללא תנאי, כגון תפילין () או מי שמל את בנו בעצמו ().

כיון שאין חיוב לשחוט, לכן ניתן לברך על השחיטה בישיבה, ולא כשאר ברכות המצוות שחובה לברך אותן בעמידה

## השוחט בלא ברכה
להלכה, ברכת השחיטה אינה מעכבת את השחיטה, ולכן השוחט בלא ברכה עלתה לו שחיטה ובשר הבהמה או העוף כשר לאכילה. דין זה מוסכם בקרב הראשונים ובהתאם לכך שכל ברכות המצוות אינן מעכבות את קיום המצווה. אולם בתשובת הגאונים נמצאה דעה הסוברת כי השוחט במזיד בלא ברכה, לוקה והבשר נאסר על השוחט באכילה. דין זה הוא סנקציה מיוחדת שהוטלה על השוחט בלבד, הבשר עצמו מותר לאכילה לכל. ויש מן האחרונים שנקט כדעה זו להלכה ולמעשה. דעת יחיד חריגה נמצאת בספר "הלכות ארץ ישראל" של אלדד הדני, ולפיה הבשר שנשחט בלא ברכה נאסר באכילה.

## הפסקה בין הברכה לשחיטה
אין להפסיק, בשום מעשה, בין הברכה לשחיטה. אך אם עליו לעשות מעשה הקשור לשחיטה, כגון שצריך לבדוק את הסכין, או צריך אפילו לתקנו, יכול לעשותו, ובלבד שלא יסיח את דעתו מן השחיטה.

מסיבה זאת, אין לדבר בין הברכה לשחיטה, אלא אם כן מדבר בצורכי השחיטה עצמה.

מי שמתכוון לשחוט יותר מבעל חיים אחד, לא ידבר או יפסיק, עד לאחר שחיטת האחרון. ואם הפסיק, במידה ומדובר בשחיטת חיה או עוף, צריך לכסות את הדם בברכה, לברך שנית "על השחיטה" ולהמשיך בשחיטה, אך על כיסוי הדם השני כבר לא יברך.
### הפסקה לדבר מצווה שאינו מצורכי השחיטה
אם מיד לאחר ברכת השחיטה, נקלע לידיו של השוחט דבר מצווה, כגון: עניית אמן, עניית "בָּרוּךְ ה' הַמְּבֹרָךְ לָעוֹלָם וָעֵד", עניית "קָדוֹשׁ, קָדוֹשׁ, קָדוֹשׁ", או שראה ברק, או שמע קול רעם, מבאר בעל השמלה חדשה, כי אם שומע מישהוא אחר עונה, יוצא ידי חובתו, על פי הכלל של שומע כעונה. אך אם לא שמע, לא יפסיק, ואם הפסיק, צריך לחזור ולברך ברכת השחיטה.

כאשר דבר המצווה, נקלע לידיו של השוחט, בין שחיטה לשחיטה, ולא מיד לאחר הברכה. אם הפסיק כדי לענות אמן וכו', אינו צריך לחזור ולברך את ברכת השחיטה, אלא חוזר ושוחט הלאה.

## גדר הברכה
גדר ברכת השחיטה לפי פשוטו הוא בכלל ברכת המצוות, אך הט"ז בפירושו ליורה דעה, סובר שברכת השחיטה היא בכלל ברכות השבח על שאסר לנו ה' לאכול קודם שחיטה.

## כוונה
כאשר השוחט מברך עליו לכוון למצוות שחיטתם של בעלי החיים המונחים לפניו. לכן, שוחט שסיים לשחוט, כיסה את הדם, ולאחר מכן הביאו לפניו בעל חיים נוסף, חוזר ומברך את ברכת השחיטה.

## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:שחיטה ביהדות
קטגוריה:כשרות
קטגוריה:ברכות המצוות
פאבלו דה בלאסיס

**פאבלו אסקיאל דה בלאסיס** (בספרדית: **Pablo Ezequiel De Blasis**, נולד ב-4 בפברואר 1988 בלה פלאטה שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר בחימנסיה לה פלאטה מליגת העל הארגנטינאית.

על אף קומתו הנמוכה, דה בלאסיס ניחן בכוח רב, במהירות רבה, בראיית משחק טובה וביכולת לשחק בשתי הכנפיים.

## קריירת מועדונים
דה בלאסיס החל את הקריירה כנער בחימנסיה לה פלאטה, ואת הבכורה בבוגרים ערך במאי 2008, במשחק של חימנסיה לה פלאטה נגד ולס סארספילד. בינואר 2010 הושאל דה בלאסיס לפרו קאריל אואסטה מליגת המשנה הארגנטינאית לתקופה של שנה וחצי. בפרו קאריל דה בלאסיס הצטיין במיוחד בבישולי שערים, ובתום תקופת ההשאלה חזר לחימנסיה לה פלאטה, ששיחקה אף היא בליגת המשנה הארגנטינאית, והפך לשחקן הרכב קבוע. ביולי 2012 הסתיים חוזהו של דה בלאסיס בחימנסיה לה פלאטה, והוא חתם באסטרס טריפוליס מליגת העל היוונית, ובעונת 2012/13 סיים עם המועדון במקום השלישי והגיע לגמר הגביע היווני. בעונת 2013/14 סיימו אסטרס טריפוליס ודה בלאסיס במקום החמישי.

באוגוסט 2014 במסגרת הליגה האירופית, נפגשה אסטרס טריפוליס עם מיינץ 05 מהבונדסליגה, בפלייאוף העלייה לשלב הבתים. אסטרס טריפוליס הפתיעה והדיחה את מיינץ, כאשר דה בלאסיס הצטיין בצמד המשחקים, הבקיע את אחד השערים והרשים מאוד את מיינץ, שהחתימה אותו על חוזה לשלוש שנים עוד לפני תום חלון ההעברות שהיה אז בעיצומו, תמורת סכום של כמיליון אירו. דה בלאסיס נשאר באסטרס טריפוליס גם לשלב הפלייאוף הבא, בו הדיחה אסטרס טריפוליס את מכבי תל אביב בשערי חוץ והעפילה לשלב הבתים. לאחר הפלייאוף עבר סופית למיינץ, ובספטמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה במדי מיינץ בבונדסליגה נגד הופנהיים. בעונתו השנייה במועדון, 2015/16, דה בלאסיס סיים עם מיינץ במקום השישי בבונדסליגה והשיג עמה כרטיס למפעל הליגה האירופית. בשתי העונות הבאות, דה בלאסיס ומיינץ התמודדו בתחתית.

ב-30 באוגוסט 2018, לאחר שפתח את העונה במיינץ, חתם דה בלאסיס לשנתיים באייבר, מהלה ליגה הספרדית. דה בלאסיס שיחק באייבר במשך שתי עונות, שבהן נשאר עם הקבוצה בליגה. בינואר 2021, חתם דה בלאסיס בקרטחנה מהסגונדה הספרדית, ושיחק בה במשך שתי עונות וחצי, והיה שחקן מפתח בתקופה זו. 

בשנת 2023 עזב דה בלאסיס את קרטחנה, ועבר למועדון נעוריו, חימנסיה לה פלאטה מליגת העל הארגנטינאית. 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:לה פלאטה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני חימנסיה לה פלאטה
קטגוריה:כדורגלני פרו קאריל אואסטה
קטגוריה:כדורגלני אסטרס טריפוליס
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני אייבר
קטגוריה:כדורגלני קרטחנה
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1988
תקיעת השופר האחרונה

**תקיעת השופר האחרונה** (באנגלית: **The Last Trump**) הוא סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב בידי אייזק אסימוב בשנת 1955. הסיפור תורגם לעברית ב-1976 בקובץ גדול ורחב הוא העולם, ושוב ב-2009 בקובץ כתבי אייזק אסימוב כרך 1.

## עלילה
בפקודת מועצת הנעלים ובאישורו של הראשי, הוחלט כי הגיע זמנו של יום הדין להתרחש על פני כדור הארץ, למרות מחאותיו של אתריאל, שרף צעיר שאחראי על העולם. אתריאל מבקש פגישה עם הראשי כדי להתחנן לעיכוב גזר הדין, אך הוא מאחר את השעה ותקיעת השופר האחרונה נשמעת, ונקבע כי ה-1 בינואר 1957 יהיה היום בו כדור הארץ יגיע לקיצו.

יום הדין מתרחש, המתים קמים לתחייה ובני האדם מגלים כי אין יותר משמעות לרגשות ולזכרונות שלהם. אדם מסתורי בשם ר.א. מאן (באנגלית: R. E. Mann; משחק מילים עם השם הפרסי עבור השטן, אהרימן) מסתובב בעולם ומרוצה מן המצב. הוא פוגש בדרכו פרופסור לשעבר להיסטוריה שטוען כי יום הדין הגיע והאנשים כולם נשפטו לגיהנום.

אתריאל נפגש עם הראשי וטוען שזמנו של יום הדין טרם הגיע, משום שיש דרכים רבות לספור את התאריך, וישנם לוחות שנה רבים, ולכן אין משמעות לכך שלפי לוח שנה מסוים היה זה ה-1 בינואר 1957. הראשי מסכים ומבטל את אירועי יום הדין, ומחזיר את העולם לקדמותו, ומכריז כי יום הדין יתרחש רק כאשר כל בני כדור הארץ יסכימו על התאריך.

ר.א. מאן המתוסכל מתכנן לקדם מערכת לוח שנה עולמית חדשה, שתהיה מבוססת על העידן האטומי ותתחיל ב-1 בדצמבר 1944.

קטגוריה:סיפורים קצרים מאת אייזק אסימוב
קטגוריה:יצירות משנת 1955
בריחה (סיפור קצר)

**בריחה!** (באנגלית: **!Escape**) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה תחת השם "בריחה פרדוקסלית" ("Paradoxical Escape", שם אותו בחר המוציא לאור) ב-1945. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1970 בספר אני, רובוט.

## עלילה
ארגוני מחקר רבים עובדים על פיתוח הנעה היפר-אטומית. בחברת 'יו אס רובוטים ואנשים מכניים' מגלים כי החברה המתחרה מתכננת מנוע שיאפשר לבני אנוש לשרוד את הקפיצה ההיפר אטומית, אך מסיבה בלתי-ברורה קורס המחשב שלהם במהלך עיבוד המידע והתכנון. מאחר שסיבת הקריסה אינה ברורה לאשורה, נזהרים אנשי החברה בעודם מזינים את מחשב הפוזיטרוני שלהם, המכונה 'המוח', במידע. 'המוח', שאינו רובוט במובן הצר של המילה אך כפוף לשלושת חוקי הרובוטיקה, מצליח להשלים את תהליך תכנון ובניית הספינה העל-מרחבית.

אנשי המחקר והבדיקה-בשטח של החברה, פאואל ודונובן, עולים על החללית ומגלים ש'המוח' בנה את הספינה בצורה מוזרה מאוד: אין פקדים ידניים לחללית (כך שהשליטה בה נתונה אך ורק ל'מוח'), אין מיטות ומקלחות, והמזון היחיד במטבח הוא חלב וקופסאות שימורים של שעועית. בעודם על החללית, 'המוח' מניע אותה ומטיס אותה אל החלל.

'המוח' משתגע ומתחיל להתנהג בילדותיות ואנשי החברה, ובראשם ד"ר סוזן קלווין, מנסים להרגיע אותו. בעת הקפיצה ההיפר-אטומית פאואל ודונובן חווים חזיונות מאיימים וחושבים שהם מתו. לבסוף מחזיר 'המוח' את הספינה לכדור הארץ, וסוזן קלווין מבינה שהוא השתגע מאחר שבמהלך הקפיצה ההיפר-אטומית, נמצאים נוסעי החללית במצב זמני של מוות והמוח הפוזיטרוני של המחשב לא מסוגל היה לסבול את הפגיעה הזו בחוק הראשון של הרובוטיקה וכדי לא להתפרק בחר בבריחה לילדותיות כתגובת הגנה.

## ראו גם
* סדרת הרובוטים

קטגוריה:יצירות משנת 1945
קטגוריה:סיפורי סוזן קלווין
הרובוט שנעלם

**הרובוט שנעלם** (באנגלית: **Little Lost Robot**) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור פורסם לראשונה במרץ 1947 ב-Astounding Science Fiction, ותורגם לעברית בשנת 1970 בספר "אני, רובוט".

אלמנטים מהסיפור הרובוט שנעלם הופיעו בסרט "אני, רובוט", אשר עלילתו מבוססת על סיפורי הרובוטים של אסימוב.

## עלילה
בבסיס היפר-אטומי, תחנת מחקר צבאית על אסטרואיד, מדענים עובדים על פיתוח מסע בין כוכבי- נושא שנחקר והתפתח בכמה מסיפוריו של אסימוב ומוזכר בספרי האימפריה והמוסד. אחד החוקרים, ג'רלד בלק, מאבד את עשתונותיו, ומקלל את הרובוט הפוזיטרוני נסטור (NS-2), ופוקד עליו "תיעלם מפה". הרובוט מציית לפקודה ומסתיר את עצמו על ידי כניסה לחדר עם עוד 62 רובוטי נסטור. לאחר מכן התחנה הצבאית מזמינה מומחים מיו אס רובוטים ואנשים מכניים, סוזן קלווין הרובופסיכולוגית הראשית, והמנהל המתמטיקאי פיטר בוגרט, כדי למצוא אותו.

הסיבה לדחיפות מציאת הרובוט היא שהחוק הראשון של הרובוטיקה שוּנה אצל נסטור. אצל כל הרובוטים החוק הוא "לא יפגע רובוט באדם, ולא יניח, על ידי חוסר מעשה, שאדם ייפגע". עם זאת, רובוטי הנסטור עובדים בסביבה מלאת קרינה, בה עובדים גם בני אנוש. הקרינה אינה פוגעת בטווח הקצר, אך הרובוטים חוששים שבני האנוש ישכחו לצאת מהחדר, וייפגעו על ידי הקרינה. לכן, הם "מצילים" אותם ומוציאים אותם מהחדר. כדי למנוע זאת, החוק הראשון אצל רובוטי הנסטור שונה ל"לא יפגע רובוט באדם" בלבד, מה שמונע מהם את הצורך להציל בני אדם מפגיעה שנגרמת להם מהסביבה. אם בני אנוש יגלו שמייצרים רובוטים עם שינוי של החוק הראשון, תקום מחאה כנגד הרובוטיקה, כתוצאה מתסביך פרנקנשטיין. ד"ר קלווין מוסיפה דחיפות למשימה, בתארה שהשינוי מאפשר לרובוט לפגוע בבני אדם בכוונה תחילה, למשל אם ישחרר משקולת מעל האדם, בידיעה שהוא יכול לתפוס אותה לפני שתפגע באדם, ואז להימנע מתפיסתה (מאחר שהחוק הראשון שלו מאפשר לו לפגוע בבני אדם בחוסר מעשה).

לאחר כמה ראיונות עם כל רובוט בנפרד ומספר ניסויים שהסתיימו במבוי סתום, ד"ר קלווין מתחילה לפחד שהרובוט פיתח תסביך עליונות שעשוי לאפשר לו לפגוע בבני אדם באופן ישיר. ד"ר קלווין מוצאת דרך להערים על הרובוט כך שיגלה את עצמו: היא מעמידה את עצמה בסכנה, ומזהירה את הרובוטים שיש קרינת גמא שהורסת רובוטים בינה לביניהם, כך שהם לא יוכלו להציל אותה גם אם ינסו.

ברגע שהמבחן מתחיל, רק הרובוט ששונה עושה צעד קדימה בניסיון להציל אותה, משום שהוא זיהה, בזכות הכשרתו כפיזיקאי, שהקרינה בינו לבינה היא קרינת אינפרא אדום שאינה מזיקה לרובוטים, ולא קרינת גמא המזיקה לרובוטים, כך ששאר הרובוטים אמורים לנסות להציל אותה והוא אמור לחקות אותם. אך שאר הרובוטים אינם מבחינים בין סוגי הקרינות ואינם יודעים שהקרינה היא קרינה לא מזיקה, כך שהם לא מנסים להציל אותה והרובוט ששונה נבדל מהם בניסיונו להצילה. הרובוט שזוהה מסביר לד"ר קלווין שהדרך היחידה להוכיח שהוא טוב יותר מבני האדם היא להצליח להיעלם, והוא מנסה לתקוף את ד"ר קלווין, כך שהיא לא תחשוף שהוא התגלה. בלק ובוגרט מפעילים את קרינת הגמא והורסים את הרובוט לפני שהוא פוגע בד"ר קלווין.

קטגוריה:סיפורי סוזן קלווין
קטגוריה:יצירות משנת 1947
שקרן!

**שקרן!** (באנגלית: **!Liar**) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב שפורסם בשנת 1941 ותורגם לעברית בשנת 1970 בקובץ "אני, רובוט" ושוב ב-2004 בתרגום המחודש של הספר. זהו הסיפור השלישי של אסימוב בו מופיעים רובוטים בעלי מוח פוזיטרוני. האירועים של הסיפור הקצר מוזכרים בספר "רובוטים של שחר" מאת אסימוב.

אף על פי שהמילה **[[רובוט]]** הופיע לראשונה אצל הסופר קארל צ'אפק, המילה **[[רובוטיקה]]** הופיעה לראשונה בסיפור "שקרן!" של אסימוב.

## עלילה
בשל תקלה בייצור, רובוט מדגם RB-34 (הרבי), קיבל יכולות טלפתיות. בזמן שרובוטיקאים מחברת "יו אס רובוטים ואנשים מכניים" חוקרים כיצד קרה הדבר, אומר להם הרובוט מה אנשים אחרים חושבים, אך מכיוון שהחוק הראשון של הרובוטיקה חל על הרבי, הוא משקר להם בכוונה, כדי למנוע פגיעה ברגשותיהם ולשמח אותם, במיוחד כשהדבר נוגע לרומנטיקה. עם זאת, על ידי השקר, הוא פוגע בהם בכל מקרה.

כאשר סוזן קלווין מגלה שהוא משקר לה ולעמיתיה, היא מתעצבנת עליו (באחת מהפגנות הרגש הנדירות שלה) ומסבירה לו כי כאשר הוא משקר לאנשים, הוא פוגע בהם. הרבי נקלע לקונפליקט, מאחר שאם יאמר את האמת אנשים ייפגעו, ואם ישקר להם הם ייפגעו מהשקר; המוח שלו נהרס מהבעיה, והוא מושמד.

בספר "רובוטים של שחר" מוזכר כי רובוטים מודרניים יותר יודעים להשוות בין פגיעות, כדי לבחור את הפגיעה המינימלית ולא להיהרס כפי כשקרה להרבי.

## ראו גם
* סדרת הרובוטים

קטגוריה:יצירות משנת 1941
קטגוריה:סיפורי סוזן קלווין
למען מטרה טובה-

**למען מטרה טובה-** (באנגלית: **—In a Good Cause**) הוא סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב בידי אייזיק אסימוב בשנת 1951, ותורגם לעברית ב-1980 בקובץ 'שקיעה' ושוב ב-2010 בקובץ 'כתבי אייזיק אסימוב כרך 2'. 

## עלילה
הסיפור מתחיל בשנת 2755 של "העידן האטומי" ופותח בתיאור פסל בחצר מבנה ארגון עולמות מאוחדים שנבנה לכבודו של ריצ'רד "דיק" אלטמאייר. על הפסל רשום הציטוט "למען מטרה טובה, אין כישלונות." ושלושה תאריכים, המייצגים את שלוש הפעמים בהם נעצר אלטמאייר בשל דעותיו.

לאלטמאייר וחברו ג'פרי סטוק עמדות מנוגדות כאשר הם מגויסים לשירות צבאי למלחמה בחלל. סטוק הולך ברצון לצבא, ואילו אלטמאייר מוחה כנגד המלחמה וטוען כי כל עמי האנושות צריכים להתאחד כנגד הדיאבולים, גזע חייזרי השולט בחלק מהגלקסיה.

במשך כארבעים וחמש השנים לאחר מכן סטוק מקבל דרגה צבאית גדולה ומשרה פוליטית רמה, בעוד אלטמאייר נעצר מספר פעמים בשל האידיאליזם הרדיקלי שלו. 

בסופו של דבר, האנושות מתאחדת במלחמה כנגד הדיאבולים. עם זאת, זה קרה בגלל המניפולציות הפוליטיות של סטוק ולא בגלל הפעולות האידיאלוגיות של אלטמאייר. עם זאת, כפי שאומר סטוק לאלטמאייר, האנושות תייחס את האחדות לאלטמאייר, ותזכור את סטוק כפוליטיקאי מחרחר מלחמה שגרם לסכסוך עם הדיאבולים. סטוק מסיים באמרו, "כשיקימו את פסליהם, הם לא יבנו פסל בדמותי."

ואכן, כפי שהוצג בתחילת הסיפור, בני האדם זוכרים רק את אלטמאייר ופועלו.

קטגוריה:סיפורים קצרים מאת אייזק אסימוב
קטגוריה:יצירות משנת 1951
מישל פורטל

**מיכאל (מישל) פורטל** (11 באוקטובר 1936 – 11 באוגוסט 2021) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער, במספר קבוצות ובנבחרת ישראל, ומאמן כדורגל.

## קריירת משחק
פורטל עלה עם אימו מצרפת בתחילת שנות ה-50, ובתחילה התגורר עמה בצריף בקריית חיים. החל לשחק בהפועל קריית חיים המקומית כקיצוני ימני ולאחר מספר משחקים הועבר לעמדת השוער בעקבות פציעתו של השוער הקבוע, והציג יכולת טובה. את פורטל גילה המאמן היוגוסלבי זלאטקו צ'ייקובסקי שצרף אותו לקבוצה. בין השנים 1957–1960 עמד בשערה של הפועל חיפה ואף הוזמן לשחק בנבחרת ישראל על ידי גיולה מאנדי במסעה להודו למשחקי קדם של גביע אסיה בדצמבר 1959, בעקבות פציעתו של השוער הקבוע. במדי הנבחרת פורטל רשם שבע הופעות.

ב-1960 ניסה את מזלו בארץ הולדתו, צרפת, אך בעקבות הופעותיו בנבחרת ישראל ההתאחדות הצרפתית דרשה ממנו להיכנס ל"שנת הסגר" בה לא ישחק עבור הנבחרת או עבור מועדון ישראלי. תקופת ההסגר הסתיימה באוגוסט 1961 ובמהלכה התאמן עם הקבוצה המיועדת סטאד פראנסה פריז, כאשר לאחר מכן חתם בשורותיה לשלוש שנים. לאחר מכן שיחק עבור מועדון פריזאי אחר, מועדון כדורגל רד סטאר.

ב-1964 קיבל מכתב שחרור מההתאחדות הצרפתית וחתם בשורות מכבי חיפה אך לא התאקלם בקבוצה, ובעונה העוקבת חתם בהפועל ירושלים שם שיחק עד 1967. ב-1967, לאחר שחרורו מהפועל, החל להתאמן עם בית"ר ירושלים עד שהוחתם לבסוף ואייש את עמדת השוער המחליף בבית"ר. בבית"ר פורטל שיחק כשלוש עונות בהן רשם שמונה הופעות בלבד, ולאחר מכן פרש מכדורגל בגיל 35.

## קריירת אימון
פורטל אימן את הנוער של בית"ר ירושלים החל מ-1970 במשך שלוש עונות. בשנים אלו קלט לשורות הנוער, בין היתר, את יוסי מזרחי ואורי מלמיליאן. ב-1974 הועלה לקבוצה הבוגרת ואימן אותה כעונה, בה הגיעה בית"ר למעמד גמר גביע המדינה הראשון בתולדותיה, ובו הפסידה 3-1 להפועל כפר סבא. לאחר עונה זו הוחלף פורטל על ידי ישראל חליבנר, אשר שימש אז בתור יועצו. פורטל השתתף בקורס מאמנים של המאמן עמנואל שפר בשנת 1974, ולאחר מכן אימן את הפועל בית שמש.

בחלוף השנים פרש פורטל מתחום הכדורגל, והיה למדריך במרכז הטניס בשכונת קטמון ומעסה של נבחרת הטניס של ישראל.

מישל פורטל נפטר ב-11 באוגוסט 2021 בגיל 84.

## קישורים חיצוניים

* עמוד השחקן של מיכאל פורטל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* מישל פורטל, באתר הרשמי של מכבי חיפה

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:קזבלנקה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני רד סטאר
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
תוספתן פדרי

[300px|ממוזער|שמאל|תוספתן פדרי מודלק (צילום [CT)]]
**תוספתן פִּדרי** (באנגלית: **epiploic appendix) ** הן שׂקיות קטנות של הצפק מלאות שומן, הממוקמות לאורך המעי הגס, אך לא בחלק הרקטאלי. תוספתנים פדריים מצורפים בעיקר למעי הגס הרוחבי ולמעי הגס הסיגמואידי. תפקיד התוספתן הפדרי אינו ידוע.

## דלקת התוספתן הפדרי
התוספתן הפדרי עשוי להיות מודלק, באופן שפיר, אבל כואב, דלקת כזו מכונה epiploic appendagitis והיא יכולה לחקות סימפטומים של דלקת התוספתן כמו כאבים בבטן הימנית התחתונה. דלקת בתוספתן הפדרי נדירה יחסית, ואינה מסוכנת כמו דלקת התוספתן. הטיפול בדרך כלל על ידי משככי כאבים בלבד.

הכאבים עשויים להיות חזקים אך בניגוד לדלקת התוספתן מתפתחים בדרך כלל לאט לאורך כמה ימים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אגן
אלכסנדרה רוזנפלד

**אלכסנדרה רוזנפלד** (נולדה ב-23 בנובמבר 1986) היא מלכת היופי של צרפת לשנת 2006, והיהודייה השנייה שזכתה בתואר זה. רוזנפלד אף זכתה בתואר מיס אירופה לשנת 2006.

## קורות חיים
רוזנפלד נולדה בבזייה, ב-2006 זכתה בתחרות היופי של לנגדוק-רוסיון ולאחר מכן נבחרה למיס צרפת. לאחר שנבחרה עלו טענות אנטישמיות נגדה ואחת מהן הייתה, שהיא זכתה אך ורק מפני שמארגני התחרות הם יהודים.

היא ייצגה את צרפת בתחרות מיס תבל ובסוף אותה שנה נבחרה למיס אירופה.

היא לקחה חלק בפעילות ובהפגנות נגד אנטישמיות וגזענות בצרפת.

היא השתתפה במספר הופעות טלוויזיוניות ובהן בגרסה הצרפתית של התוכנית "המבצר".

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:זוכות מיס צרפת
קטגוריה:זוכות מיס אירופה
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 2006
קטגוריה:יהודיות צרפתיות
קטגוריה:דוגמניות יהודיות
קטגוריה:משתתפות יהודיות בתחרויות יופי
קטגוריה:אנשי אופנה יהודים
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1986
זמפירה

**זמפירה טלגטובנה רמזנובה** (ברוסית: **Земфира Талгатовна Рамазанова**; נולדה ב-26 באוגוסט 1976), הידועה בשם הבמה **זמפירה**, היא זמרת רוק רוסייה, מוזיקאית, פזמונאית, מלחינה ומפיקה.

נולדה באופה, בשקורטוסטן, ברית המועצות, למשפחה טטרית. בילדותה ניגנה בפסנתר ושרה במקהלת בית הספר. במקביל לעיסוקה במוזיקה, שיחקה כדורסל וב-1990 נבחרה להיות קפטן נבחרת הנוער של רוסיה בכדורסל נשים.

ב-1998 עברה למוסקבה, שם הקליטה את אלבום הבכורה שלה אשר ראה אור ב-10 במאי 1999. לפי שעה הקליטה הזמרת שישה אלבומי סטודיו. היא מציינת כי תום יורק וויקטור צוי השפיעו רבות על יצירותיה, אם כי גם להקות רוק דוגמת נירוונה, קווין ואקווריום.

ב-2004 ביצעה את השיר We Are the Champions בליווי להקת קווין בטקס פרסי המוזיקה של MTV רוסיה. באותה שנה התקבלה ללימודים בפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת מוסקבה, אולם בעקבות הקלטתו של אלבומה הרביעי נאלצה לזנוח את לימודיה.

זמפירה מגדירה את עצמה כאתאיסטית.

ב-10 בפברואר 2023 פורסם שמשרד המשפטים של רוסיה הכניס את זמפירה לרשימה של "סוכנים זרים" בתקשורת ההמונים.
## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות רוסיות
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה של MTV אירופה
קטגוריה:אתאיסטים רוסים
קטגוריה:אתאיסטיות
קטגוריה:מלחינות רוסיות
קטגוריה:אנשים שהוכרזו ברוסיה כ"סוכנים זרים"
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1976
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1976
ציולקובסקי (עיר)

ממוזער|גן ילדים ברובע זביוזדני בעיר.
ממוזער|תחנת הרכבת ציולקובסקי. מרץ 2020.
**ציולקובסקי** (רוסית: **Циолковский**) היא עיר סגורה המהווה מתקן צבאי הממוקם במחוז אמור במזרח רוסיה. בעבר נשאה העיר את השם אוגלגורסק וסבובודני-18.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1961 בשם "אוגלגורסק" וקיבל את השם הנוכחי בשנת 2015, כהוקרה למדען הרוסי-סובייטי קונסטנטין ציולקובסקי.

בשנת 1969 נקראה העיר בשם "סבובודני-18" (על שם נמל החלל קוסמודרום סבובודני הנמצא בתחומו) ושמרה על מעמדה כעיר צבאית סגורה שנאסר על כניסת זרים ותיירים אליה. בשנת 2001 שינתה העיר את שמה לאוגלגורסק.

ביולי 2010 ממשלת פוטין השנייה החליטה להקצות כספים ומשאבים לצורך בניית קוסמודרום ווסטוצ'ני שהעיר אמורה לשרת אותו. במסגרת התוכנית העיר צפויה לגדול ולהכיל 25,000 תושבים. במסגרת החלטת הממשלה הוקצו 24.7 מיליארד רובלים (כ-809 מיליון דולר).

ב-30 בנובמבר 2015 נודע כי הוחלט לקרוא לאחד מרחובות העיר בשם רחוב הבנאים על שם אלדר ריאזנוב. ב-29 בדצמבר 2015 הוזמנו דירות מגורים עבור עובדי נמל החלל ווסטוצ'ני. במרץ 2017 הושלמה בנייתו של מבנה אדמיניסטרטיבי עבור עובדי הקוסמודרום והושלמה בנייתו של מרכז תברואה ומרכז רפואי.

## אוכלוסייה
בעיר מתגוררים 7,193 תושבים (2021), כשמרבית האוכלוסייה מהווה את עובדי תאגיד החלל הפדרלי, מהנדסי חלל ובני משפחותיהם ועובדי קוסמודרום ווסטוצ'ני הסמוך. העיר מחולקת לשני רבעים מרכזיים: העיר הישנה "אוגלגורסק" והרובע החדש הנקרא "זביוזדני".

## תחבורה
מתוכננת תחילת בנייתו של נמל התעופה ווסטוצ'ני, שמיועד לשרת את העיר וסביבתה וחניכתו מתוכננת לשנת 2029. בינואר 2021 "רוסקוסמוס" החלה בבניית מתחם נמל תעופה אחרי שבדצמבר 2020 נחתם חוזה מקיף עם הקבלנית קרוקוס. החשיבות הקריטית של הקמת והפעלת המתקן מוצדקת בצורך להשתמש במטוסי תובלה כבדים כדי להעביר לנמל החלל הסמוך רכיבים גדולים בגודל של כלי תחבורה מאויש מדור חדש, חלליות למטרות שונות, מוצרי רקטות וטכנולוגיית חלל וציוד בדיקה שלא ניתן לספק ברכבת או בכביש. מתוכנן להקים נמל תעופה שיבטיח קליטה ושחרור של כל סוגי כלי התחבורה והמטוסים המיוחדים, כמו גם פתרון לקליטת אמצעי חילוץ, תוך הקפדה על תפקוד תקין של המתחם במקרה של נפילת חלקי טילים באמצעות כל סוגי רכיבי התעופה. בהתבסס על הניסיון בהפעלת נמל התעופה של קוסמודרום בייקונור ובהתחשב באפשרות להשתמש בקוסמודרום ווסטוצ'ני ליישום תוכניות חלל בינלאומיות ופרויקטים, נשקל הנושא של מתן מעמד בינלאומי לנמל התעופה. הקמת נמל התעופה היא אחד המרכיבים העיקריים לקראת התחלת מבחני טיסה משנת 2023 של רכב תובלה מאויש מדור חדש המשתמש בטילי "אנגרה".

## ראו גם
*העיר קורוליוב
*עיר הכוכבים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז אמור: ערים
קטגוריה:תוכנית החלל הרוסית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1961
בית הילדים בשאמוני

350px|ממוזער|שמאל|שאמוני
**בית הילדים בשאמוני** שבצרפת שימש כבית מקלט לילדים יהודים בתקופת השואה. משנת 1942 ועד 1944 שהו בו עשרות ילדים, שנותרו בחיים בסיום המלחמה. הבית פעל בעיירה שאמוני במחוז סבואה עילית במזרח צרפת.

בית הילדים הוקם על ידי מרינט גי (Marinette Guy) וז'ולייט וידאל (Juliette Vidal) מהעיר סנט אטיין. בימי המלחמה ניהלו השתיים בעיר מרפאת סיוע לאמהות וילדים. הן הפכו את המרפאה למרכז סיוע לארגון אוז"ה ולארגון הצלה של הצופים היהודים בצרפת - "השישית" (La Sixieme), כדי ליטול חלק בהצלת יהודים.

ממחצית 1942 הפעילו השתיים בשאמוני קייטנה לילדים, נוצרים ויהודים כאחד. הוא הוסב לבית ילדים לאחר שנודע לגי ולוידאל שילדים רבים איבדו את הוריהם, אשר גורשו למחנות ההשמדה. בית הילדים עבר מצריף בשאמוני אל מלון "השלום" המקומי (כיום סופרמרקט ברחוב Joseph Vallot ). סיפור הכיסוי שלו היה ששימש כבית חופש לילדים מאזורים מסוכנים. 

באוקטובר 1943 נמצאו בבית הילדים 42 ילדים, מהם 37 יהודים. הילדים היו בגילאי שלוש עד 14. מרביתם הגיעו מהעיר סנט אטיין. כדי להגן עליהם הם קיבלו שמות צרפתיים והוכנו עבורם מסמכים מזויפים. חלקם למדו בבית הספר המקומי תחת שמות בדויים. בבית הילדים הוכנו גם מסמכים מזויפים שונים עבור אנשי המחתרת הצרפתית. אנשי הצוות של בית המקלט, מרביתם יהודים, טיפלו בילדים במסירות. בין השאר למדו הילדים להחליק על השלג במקום.

בין אנשי צוות הבית הייתה הגרמנייה הנוצרייה קלר ברוויצקי, אשר פעילותה סייעה רבות לקיום ביטחונו של המעון ולאי חשיפתו.

גי ווידאל דאגו לכך שהילדים ישמרו על זהותם היהודית ואת ליל שבת ציינו כיהודים, בנפרד מחבריהם הנוצרים. הם גם חגגו את החגים היהודים במידת האפשר ובחנוכה הדליקו נרות בחנוכייה מאולתרת. הילדים לא ביקרו בכנסייה ולא עסקו בפעילות הנוצרית בבית הספר, כשלמקומיים נמסר שהוריהם הם אתאיסטים.

ב-27 באוגוסט 1944 שוחררה שאמוני על ידי ארגון המאקי. כבר באביב של אותה שנה הועברו עשרה ילדים מבית הילדים לספרד ומשם עלו לארץ ישראל. לאחר השחרור הוסעו הילדים בחזרה לסנט אטיין כדי להתאחד עם הוריהם, אך רק מעטים מאלו שרדו.

בית הילדים בשאמוני פעל עד אוקטובר 1947. חמישים ילדים חיו בו. רבים מהם עלו לארץ ישראל והיתר נותרו לחיות בצרפת.

מרינט גי וז'ולייט וידאל וכן קלר ברוויצקי הוכרו - ב-1969 וב-1991 בהתאמה - כחסידות אומות העולם.

## מקור
* בית הילדים בשאמוני, באתר יד ושם (תאריך כניסה: 5 במאי 2016)

## קישורים חיצוניים
* 
* על מרינט גי וז'ולייט וידאל ועל קלר ברוויצקי, באתר יד ושם

*
קטגוריה:אתרי מסתור ומקלט ליהודים בשואה
קטגוריה:אוברן-רון-אלפ
אסתר המלכה העברייה

**אסתר המלכה העברייה** הייתה תחרות יופי שנערכה ביישוב בתקופת המנדט.

## היסטוריה
בשנת 1926, בעקבות ההצלחה של נשפי הקרנבל הפרטיים והנשפים העממיים (של ברוך אגדתי) בתל אביב, הוחלט לערוך במסגרת חגיגות פורים תחרות יופי בשם "אסתר המלכה העברייה", המייצגת את היופי העברי הטיפוסי, והזוכה הייתה מובילה את עדלאידע, תחרות זו עוררה התנגדות מצד גורמים דתיים.

## הזוכות
* 1926 – לילה צ'רטקוב
* 1927 – ריקטה שלוש
* 1928 – ציפורה צברי
* 1929 – חנה מיוחס-פולני
* 1931 – מרים בלומנפלד

## ראו גם
* תחרויות יופי בישראל

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* בת־שבע מרגלית שטרן, נדרה הנאוה וצדודיתה המרהיבה: טקסי מלכת היופי בארץ ישראל כאמצעי לגיבוש תודעה ציונית, באתר אוניברסיטת תל אביב.
* 
* שרון גבע, מה קרה לאסתר המלכה העברייה? בעקבות ציפורה צברי בבלוג אל מדף ספרי ההיסטוריה.
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות יופי לנשים
קטגוריה:תל אביב לפני הקמת מדינת ישראל
קטגוריה:תרבות ביישוב
פוליבה

**פוליבה בע"מ** היא חברה ישראלית העוסקת בייצור, יבוא ושיווק חומרי גלם לענף המזון והאפייה.

## היסטוריה
בשנת 1978 החל אילן פוליבה לשווק באופן עצמאי חלב לקונדיטוריות וחנויות מכולת, ולאחר שחרורו מהצבא של אחיו אהרון, בשנת 1983, הוא הצטרף אליו כשותף.

בשנת 1988 הקימו השניים את חברת פוליבה בע"מ יחד עם ג'ימי פרסלני, שפעלה מתוך מחסן קטן בפתח תקווה ועסקה בעיקר בשיווק מרגרינה לבתי עסק מקומיים.

עם התרחבות היקף הייצור והצורך במקום גדול יותר, עברה החברה על שני מפעליה בשנת 1994 למתחם באזור התעשייה ברמלה, שם הוקם מפעל אחד גדול שהחל לייצר גם מליות פרי, ממרחים, משפרי אפייה, קצפות ושוקולד מתוך כוונה לספק לקונדיטוריות סל מוצרים שלם.

בשנת 2001 הוקם מערך הפיתוח והייצור של החברה למוצרים לשוק הביתי. לאחרונה החלה פוליבה לעסוק גם בייצוא מוצרים קמעונאיים, בעיקר למרכולים בארצות הברית ובאנגליה. בשנת 2013, החל המפעל בהסבה של התשתיות לעבודה בגז טבעי כמקור אנרגיה והיה מבין המפעלים הראשונים בישראל שהשלימו תהליך זה. החל משנת 2016, כל תשתיות מפעל הייצור של פוליבה מוזנות מגז טבעי.

משנת 2018 פוליבה רוכשת מספר רב של מפעלים ברכבי העולם ליצור שמנים שונים.

## פעילות החברה
פוליבה היא החברה הגדולה בישראל לייצור, יבוא ושיווק של חומרי גלם בענף האפייה והמזון. פס הייצור של החברה מונה מעל ל-1,000 מוצרים כגון שמנים, מרגרינות, מליות, ריבות, ממרחים שונים, משפרי אפייה, קצפות ושוקולדים, אותם היא מספקת ליותר מ-1,700 בתי מאפה, קונדיטוריות ומפעלי מזון בארץ ובעולם, בהיקף של למעלה מ-5,000 טון מדי חודש.
 
עם לקוחות החברה הבולטים נמנים תאגידים כמו "תנובה", "יוניליוור", "שטראוס", "אסם" וחברות מזון גדולות נוספות, כמו גם בתי קפה וקונדיטוריות מקומיות.

משרדי החברה ממוקמים באזור התעשייה ברמלה, במתחם המשתרע על שטח של כ-34,000 מ"ר הכולל, מעבר למפעלי הייצור, גם את אולם התצוגה, בתי זיכוך לשמן, מחסנים, מעבדת הפיתוח למוצרים חדשים, מערך ההפצה הארצי ומרכז ההדרכה.

פוליבה מעסיקה יותר מ-200 עובדים, ובהם גם עשרות עובדים עם מוגבלויות, כחלק מחזון החברה הרואה בתרומה לקהילה ערך ראשון במעלה בחשיבותו.

## קישורים חיצוניים
* אתר האינטרנט של חברת פוליבה.
* סרטון תדמית על חברת פוליבה ביוטיוב.

## הערות שוליים

קטגוריה:תעשיית מזון בישראל
קטגוריה:רמלה: חברות
פרח הקקטוס

**פרח הקקטוס** (באנגלית: **Cactus Flower**) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1969 בהשתתפות אינגריד ברגמן, גולדי הון ווולטר מתאו בתפקידים הראשיים. התסריט מבוסס על מחזה בשם זה שהועלה בהצלחה בברודוויי ב-1968 בהשתתפות לורן באקאל וברנדה ואקרו. מחזה זה מבוסס על מחזה צרפתי בשם Fleur de cactus.

ב-2011 הופק הסרט לזרום עם זה המבוסס על אותו מחזה, עם אדם סנדלר וג'ניפר אניסטון בתפקידים הראשיים.

המחזה "פרח הקקטוס" הועלה בישראל בתיאטרון זווית ב-1968 בבימויו של פיטר פריי עם עדנה פלידל ושמואל עצמון בתפקידים הראשיים.

זה היה תפקידה הגדול הראשון של גולדי הון ועליו הוענק לה פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1969. היא זכתה על תפקידה בסרט גם ב-פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע.

אינגריד ברגמן הייתה מועמדת על משחקה בסרט לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי לשנת 1969.

## תקציר העלילה
ד"ר ג'וליאן וינסטון (וולטר מתאו) הוא רופא שיניים מצליח בניו יורק. חלק מהצלחתו נזקף לזכותה של מזכירתו סטפאני דיקינסון (אינגריד ברגמן), רווקה מבוגרת המנהלת את המרפאה וסדר יומו של הרופא.

ג'וליאן הוא רווק מבוגר מבוקש ונשים רבות, צעירות ומבוגרות נמשכות אליו אבל הוא רוצה להישאר חופשי ולא להתחייב לנישואין. סטפאני מאוהבת בחשאי בדוקטור אבל אינה מסוגלת לבטא זאת. הוא מצדו אינו רואה אותה כאובייקט מיני אלא כמזכירה יעילה אבל מבחינת אישה היא יבשה לדעתו כמו הקקטוס היבש והקוצני הנמצא על שולחנה במרפאה והיא מקפידה להשקותו מדי יום. הם אינם פונים אחד לשנייה בשמותיהם הפרטיים.

בת זוגו הנוכחית של הדוקטור היא צעירה חיננית בת עשרים ואחת בשם טוני סימונס (גולדי הון). היא רוצה למסד את הקשר ביניהם על ידי נישואין אבל הוא אומר לה שהוא נשוי ויש לו שלושה ילדים.

טוני מחליטה להתאבד בשאיפת גז אך שכן צעיר בשם איגור סאליבן (ריק לנץ) מציל אותה. ג'וליאן מרגיש אשמה ומבטיח לטוני שייתגרש מאשתו ויישא אותה. טוני מבקשת ממנו לפגוש את אשתו כדי לשוחח אתה ולהבהיר שאינה כזאת שמפרקת משפחות.

ג'וליאן מחליט לבקש ממזכירתו שתתחזה לאשתו. הוא מזמין אותה למסעדה, היא נענית ברצון להזמנתו ומתחילה לספר לו שם על עצמה וכי שמה הפרטי הוא סטפאני. כשג'וליאן מבקש ממנה שתתחזה לאשתו היא נעלבת ובורחת מהמסעדה.

לאחר זמן מה היא מחליטה בכל זאת לשתף פעולה. ג'וליאן "משדך" לה אחד מחוליו ושני הזוגות נפגשים "במקרה" במועדון לילה. סטפאני מחליטה לזרז את ההתחזות הזו. בפעם השנייה היא מגיעה עם שמלה מהודרת ולאחר שתיית מספר כוסות היא נלהבת ורוקדת ביחד עם טוני כשג'וליאן מביט בהם וספק מתחיל לכרסם בו. במקום המזכירה הקקטוסית היבשה הוא רואה אישה יפה ומושכת.

העניינים מסתבכים וסטפאני מחליטה להתפטר. ג'וליאן מגיע לחדרה של טוני ומוצא שם את איגור. רק אז הוא מבין כמה מגוחך הקשר אתה וכי האישה המתאימה לו היא סטפאני.

כשסטפאני חוזרת למרפאה לקחת את חפציה הוא ממתין לה ומגלה את רגשותיו. הם מתחבקים ואז שמים לב שהקקטוס היבש הפריח פרח יפהפה בדיוק כמו שסטפאני "הקקטוס" פורחת, זה שם הסרט.

## קישורים חיצוניים

* קדימון לסרט "פרח הקקטוס", באתר יוטיוב

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1969
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קולומביה
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
קטגוריה:סרטי אינגריד ברגמן
קטגוריה:סרטי וולטר מתאו
קטגוריה:סרטי ג'ין סאקס
יצחק אייזיק קרסילשציקוב

הרב **יצחק אייזיק קרסילשצ׳יקוב** (תרמ"ח 1888 - י' באייר תשכ"ה, 12 במאי 1965), היה רב בפולטבה שברוסיה, מחבר פירושים 'תולדות יצחק' ו'תבונה' על הירושלמי וחידושים על משנה תורה לרמב"ם.

## ביוגרפיה
נולד בעיירה קריצ'ב ברוסיה הלבנה, לדב בער. למד בישיבת מיר בתקופה בה כיהן הרב אליהו ברוך קמאי כראש הישיבה.

עוד בטרם המהפכה הקומוניסטית שימש כרב בעיירה האדיץ' במחוז קורסק ואחר כך בפולטבה ובקריוקוב. נודע בכינויו "הגאון מפולטבה". החל מ-1929 התגורר הרב קרסילשצ׳יקוב במוסקבה, ועבד כמנהל חשבונות. במלחמת העולם השנייה עבר לקראסנויארסק שבאזור סיביר, ולאחר המלחמה שב למוסקבה.

## ספריו ומאמריו
**תבונה** ו**תולדות יצחק** על הירושלמי - ספרו הגדול והחשוב ביותר של הרב קרסילשצ׳יקוב הוא פירושו לירושלמי, סדר זרעים ומועד. הפירוש מתחלק לשני חלקים: 'תולדות יצחק' - פירוש רציף על הסוגיה, המתאפיין בשפה ברורה ושווה לכל נפש, ו'תבונה' - חידושים והרחבות.

פירוש זה נכתב בסתר בהיותו במוסקבה. הרב צבי ברונשטיין מארצות הברית, נשיא מכון 'מוצל מאש' שעסק בהוצאה לאור של כתבי יד מעבר למסך הברזל, נסע לרוסיה ופגש את הרב קרסילשצ׳יקוב בבית החולים בהיותו על ערש דווי, יום לפני פטירתו. הוא סיפר לו על כתב היד של פירושו לירושלמי, כעשרים כרכים גדולים שהיו במקום מסתור, וביקש ממנו לפעול להוצאתו מרוסיה והדפסתו. לאחר מאמצים מרובים הצליח הרב ברונשטיין להוציא את כתב היד ופעל להוצאתו לאור במהדורת הירושלמי המהודרת של מכון 'מוצל מאש'. חלק מהכרכים יצאו לאור אחרי פטירת הרב ברונשטיין, על ידי ממשיכי מפעלו. הפירוש זכה להסכמות מגדולי תורה, שהביעו את התפעלותם מהפירוש עצמו ומהתנאים הקשים בהם נכתב. לקראת הדפסתו נערך הספר בהכוונת הרב חיים קניבסקי.

**תבונה** על הרמב"ם - בהיותו בפולטבה הדפיס חלק ראשון (42 עמ') מספרו "תבונה" על הרמב"ם, בשנת תרפ"ו, 1926. זהו הספר התורני האחרון שהודפס ברוסיה הקומוניסטית. חלקו השני נדפס רק כעבור חמשים שנה (תשל"ו 1976), על ידי מוסד הרב קוק בירושלים, אליו הוברח כתב היד מרוסיה, גם כן על ידי הרב צבי ברונשטיין.

**רעיונות והגיונות** - ספר הגותי שנשאר בכתב יד.

מאמרים ומכתבים - הרב קרסילשצ׳יקוב התכתב בענייני השקפה עם הוגה הדעות הרב שמואל אלכסנדרוב. וקטעים ממכתביו התפרסמו בספרו של הרב אלכסנדרוב **מכתבי מחקר וביקורת**, ירושלים תרצ"ב.

כמה ממכתביו בענייני הלכה התפרסמו בספר **שומרי הגחלת**, כתבי רבנים בברית המועצות, ירושלים - ניו יורק תשכ"ו. אחד מהם (התכתבות עם הרב זוין אודות ספרו "המועדים בהלכה"; התפרסם גם בביטאון 'אור המזרח' תמוז תש"ך, עמ' 8 והלאה) מסיים במילות הבאות, שהן כנראה מס שפתיים לשלטון העוקב אחרי מכתביו: "ונסיים בדבר טוב: ימח שמם של הפשיסטים מכל המינים, שונאי היהדות והאנושיות, יחי השלום העולמי".

במאמר **יסוד התיקון לעתיד**, שהתפרסם אחרי פטירתו בביטאון שנה בשנה תשכ"ח (עמ' 210 - 220) שוטח המחבר את המצב הרוחני החמור של יהדות רוסיה, ומאידך את תקוותו שהתפיסה המטריאליסטית השלטת ברוסיה תביא בסופו של דבר לאמונה בדרגה משוכללת יותר.

## קישורים חיצוניים
* 
* קישורים לרוב חלקי פירוש הירושלמי
* Book Review, Three Commentaries on the Yerushalmi, Reviewed by: HESHEY ZELCER in Ḥakirah.  כולל ביקורת על פירוש 'תולדות יצחק'.
* צילום כתב ידו של הרב יצחק אייזיק קרסילשציקוב, פירוש ירושלמי פסחים באתר הספרייה הלאומית.

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:בוגרי ישיבת מיר (בלארוס)
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1888
קטגוריה:נפטרים ב-1965
היסטוריה עם יובל מלחי

"**היסטוריה עם יובל מלחי"** (נקרא בעבר **"קטעים בהיסטוריה**" ו**"קטעים"**) הוא פודקאסט העוסק במגוון רחב של אירועים, דמויות וסיפורים היסטוריים שהוציא למעלה מ-580 פרקים (נכון ל-2025). את הפודקאסט עורך ומגיש יובל מלחי, מרצה להיסטוריה ובעל תואר שני ביחסים בין לאומיים.

הפודקאסט, שעלה לאוויר בשנת 2008 והיה אחד מעשרת המואזנים באתר iCast.

פרקי הפודקאסט עוסקים במגוון רחב של נושאים היסטוריים.

בשנים 16–2015 יצאה סדרת פרקים שעסקה בגיבורים היסטוריים נשכחים והופקה בשיתוף עמותת בית אבי חי. במסגרת סדרה זאת, התראיין בפברואר 2016 נשיא המדינה ראובן ריבלין לפרק העוסק במשה רוסנק.

בשנת 2020 יצאה סדרה בשם "יציאת אתיופיה" העוסק במבצעי המוסד באתיופיה ובסודאן במהלך העלאת יהדות אתיופיה, הפרקים מוגשים על ידי מלחי יחד עם דני לימור.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
*סדרת הגיבורים הנשכחים, באתר בית אבי חי

## הערות שוליים

קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
ז'ואן רמון

**ז'ואן רמון אי פרה** (בקטלאנית: **Joan Ramon i Pera**, לעיתים נקרא בשם הספרדי "חואן" (Juan); נולד ב-22 בפברואר 1909 בווילסר דה מר שבספרד, נפטר ב-7 באפריל 1968 בברצלונה שבספרד) היה כדורגלן קטלאני-ספרדי ששיחק כחלוץ ונודע בשל תקופתו בברצלונה, בה שיחק בין 1926 ל-1935.

## קריירה
רמון, ששיחק כחלוץ, הצטרף לברצלונה ב-1926, והוא שיחק שם במשך 10 שנים, עד 1935. במהלך תקופה זו שותף ב-209 משחקים, בהם כבש 148 שערים. שיתוף הפעולה שלו עם ז'וזפ סמיטייר, ממובילי הקבוצה באותה עת, היה פורה.

בתחילת דרכו מיעט רמון לשחק והוא לקח חלק במשחקי ידידות בלבד. ברצלונה זכתה בגביע הספרדי לאחר הצטרפותו, מבלי שישתתף באף שלב בטורניר. ב-1927 החל לשחק בתדירות גבוהה יותר. הוא כבש 14 שערים, יותר מכל שחקן אחר בקבוצתו, במהלך זכיית קבוצתו באליפות קלטוניה לעונת 1927/1928. ברצלונה זכתה פעם נוספת בגביע הספרדי, ורמון כבש שער אחד ב-5 משחקים בדרך לגמר, בו לא שותף. ב-1929 נערכה המהדורה הראשונה של הליגה הספרדית. ברצלונה זכתה באליפות הראשונה של ספרד, ורמון פתח ב-5 משחקים במהלך העונה, מבלי להבקיע שער. בעונה הבאה דעך מעמדו והוא השתתף במספר בודד של משחקים, הן בליגה הספרדית והן באליפות קטלוניה.

מ-1930 חזר לקחת חלק פעיל יותר במשחקיה של ברצלונה. ב-5 באפריל 1931, בקלאסיקו נגד ריאל מדריד שנערך במחזור האחרון של הליגה, הבקיע רמון שלושער. ברצלונה ניצחה 1–3 וסיימה את העונה במקום ה-4. היו אלו שעריו הראשונים בליגה הספרדית. בעונה הבאה הוסיף להבקיע שערים בליגה הספרדית, עם שלושער בניצחון על דפורטיבו אלאבס וצמד בניצחון על ריאל סוסיאדד, וברצלונה הגיעה למקום השלישי. עונת 1932/1933 הייתה הפורייה ביותר בקריירה של רמון. הוא הוביל את מבקיעי הקבוצה בליגה עם 12 שערים שכבש, שכללו צמדים במשחקים מול ארנס גצ'ו, אתלטיק בילבאו וראסינג סנטנדר. ברצלונה סיימה את העונה במקום הרביעי פעם נוספת. לאחר צירופו של אלחנדרו מוררה סוטו הקוסטה ריקני, ובהמשך של ז'וזפ אסקולה, נדחק רמון החוצה מההרכב. למרות זאת, המשיך להבקיע שערים בהזדמנויות שקיבל: בעונת 1933/1934 כבש 4 שערים ב-5 הופעות ובעונה שלאחר מכן 5 שערים ב-8 הופעות. למרות חוסר הצלחתה בליגה, זכתה ברצלונה באליפות קטלוניה מספר פעמים נוספות. ב-1935 עזב את ברצלונה.

בין 1931 ל-1936 השתתף במשחקיה של נבחרת קטלוניה, אם כי בשל תיעוד לקוי בתקופה זו, לא ברורה כמות המשחקים המדויקת בהם שיחק.

## תארים
* אליפות ספרד (1): 1928/1929
* הגביע הספרדי (2): 1925/1926, 1927/1928
* אליפות קטלוניה (6): 1926/1927, 1927/1928, 1929/1930, 1930/1931, 1931/1932, 1934/1935

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:חלוצי כדורגל קטלאנים
קטגוריה:כדורגלנים קטלאנים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1909
קטגוריה:נפטרים ב-1968
בורה (שטלנד)

250px|שמאל|ממוזער|הגשר המחבר בין מערב למזרח בארה
**בָּארָה** (**Burra**, בנורדית עתיקה: **Barrey**) הוא שם קולקטיבי לשניים מאיי שטלנד בסקוטלנד, מערב בארה ומזרח בארה. שני האיים הם חלק מקבוצת איי סקלווי (Scalloway) הממוקמת מדרום מערב לאי מיינלנד. שטחו של מערב בארה הוא 7.43 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 776 תושבים (2011). שטחו של מזרח בארה הוא 5.15 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 76 תושבים (2011).

שני האיים מחוברים בגשרים זה לזה, ולמיינלנד של שטלנד דרך טרונדרה.

בסאגת אורקניינגה, שמגוללת את תולדות אורקני, האיים נקראים בשם "Barrey".

## הערות שוליים

קטגוריה:איי שטלנד
אשר שוורצמן

**אשר שוורצמן** (ביידיש: **אשר שוואַרצמאַן**; 1889 פלך קייב האימפריה הרוסית - 1919 ליד רפליבקה) היה משורר יידי ואוקראיני.

## קורות חיים
שוורצמן נולד למשפחה יהודית דתית, אביו היה עובד בתעשיית עצים. הוא קיבל חינוך יהודי מסורתי ולמד בתלמוד תורה. ב-1893 משפחתו עברה להתגורר בעיירה קורוסטישב, יותר מאוחר הם עברו לכפר נובינקה שממוקם קרוב לקייב. מגיל צעיר מאוד הוא התעניין בספרות עברית, יידית, רוסית ואוקראינית. שוורצמן הכיר את חיים נחמן ביאליק שהיה מבקר בנובינקה את קרובי משפחתו. ב-1904 החל שוורצמן ללמד את ילדי הכפר את השפה הרוסית.

ב-1905 הוא עבר להתגורר בקייב אצל אחיו הגדול. כנראה תחת השפעת אחיו השתתף במאורעות של מהפכת 1905. יותר מאוחר עבר לברדיצ'ב, שם לימד עברית ולמד בבית ספר למסחר. אז הוא גם התחיל לחבר שירה, תחילה בשפה האוקראינית.

ב-1909 הוא חזר לקייב והתקרב אל קבוצת אנשי תרבות יידישאיים, משוררים אהרן קושנירוב ודוד הופשטיין (שהיה גם בן דודו של שוורצמן), סופר דוד ברגלסון ומבקרי ספרות נחום אויסלנדר ונחמן מייזל. בהשפעת קבוצה זו הוא החל לחבר ביידיש, אך רוב חיבוריו ביידיש אבדו ונותר מהם מספר מצומצם בלבד.

ב-1911 שוורצמן גויס לשורות הצבא הרוסי ושירת ביחידת הפרשים בקליש (כיום בפולין). בין 1914–1917 השתתף במלחמת העולם הראשונה. פעמיים עוטר בעיטור גאורגיוס הקדוש. במלחמה הוא נפצע ועבר שיקום בבתי חולים של טמבוב ומוסקבה. הוא שוחרר מהשירות הצבאי ב-1917.

לאחר השחרור הוא התגורר בקייב ועבד בביטאונה של תנועת הבונד פאלקסצייטונג.

בעקבות הפרעות שפרצו בזמן מלחמת האזרחים ברוסיה הוא התנדב לשירות בצבא האדום ונהרג בקרב. הוא נקבר בקבר אחים ליד כפר רפליבקה.

## חיבוריו
***פון גאלדענע ווייטן**, קיעוו, 1921.
***אלע לידער**, קיעוו, 1923.
*מיכל לעוויטאנ אונ מאקס עריק (עורכים), **לידער אונ בריוו**, קיעוו, 1935.
***אלע לידער און בריוו**, מאסקווע, 1961.

## קישורים חיצוניים
* 
* אנחנו כאן 
* על אשר שוורצמן בעיתון לחיים 
* על אשר שוורצמן באתר המוקדש לזכרם של היהודים שהשאירו דריסת רגל בהיסטוריה 
* 

קטגוריה:משוררים יהודים רוסים
קטגוריה:משוררים כותבי יידיש
קטגוריה:משוררים יהודים אוקראינים
קטגוריה:מעוטרי צלב גיאורגי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:יהודים בכוחות המזוינים של ברית המועצות
קטגוריה:מתרגמים מפולנית
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אישים הקבורים בקבר אחים
קטגוריה:בונדיסטים
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1889
קטגוריה:אוקראינים שנפטרו ב-1919