נמל

[שמאל|ממוזער|284x284px|מבט אל העגורנים ב[נמל חיפה, בצד ימין ניתן להבחין בקצה שובר הגלים של נמל הקישון]]
[שמאל|ממוזער|250px|טעינת מטען חקלאי ב[נמל אשדוד]]
[שמאל|ממוזער|250px|נמל דיג ב[איי פארו]]
**נָמֵל** הוא מעגן מעשה ידי אדם המשמש לטעינה ולפריקה של מטענים המובלים בכלי שיט, לרבות העלאה והורדה של נוסעים. השם "נמל" בעברית הוא תולדה של המילה היוונית "לימֶנַס" (λιμένας), שקוצרה ל"לימן".

לנמל השפעה ניכרת על אופייה של העיר שבה הוא נמצא, ולכן עיר כזו קרויה עיר נמל.
## אטימולוגיה
מקור המילה העברית *נמל* במילה היוונית **לימֶן** (λιμήν) שמשמעותה מעגן, מחסה או מפרץ.

כניסת המילה לשפה העברית (וללשון חז"ל) לוותה בתהליך לשוני של שיכול עיצורים (מטאתזה): האות ל' שבראש המילה היוונית והאות נ' שבסופה התחלפו. כך נוצרה הצורה "נמל", אשר נשמעה לדוברי העברית כמילה בעלת שורש שמי מקורי (נ־מ־ל).

בספרות חז"ל ניתן למצוא לעיתים את המילה בצורתה הקרובה יותר למקור, **לימן** (גם "לָמָן" או "למין"), אך הצורה המשוכלת "נמל" היא שהשתרשה בשפה. בעקבות כך נוצר בעברית השורש התנייני נ־מ־ל, ממנו נגזרו פעלים מאוחרים יותר (כגון "לנמל" או "נמלי תעופה").

## מאפיינים
[ממוזער|[נמל אשדוד]]

תפקידי הנמל:
*הגנה מפני זרמים, גלים, רוחות וסערות (באמצעות שובר גלים).
*מתן אפשרות הצטיידות, טעינה ופריקה כולל גישה לדרכי תחבורה יבשתיות, שמאפשרות הובלת מטענים אל הנמל וממנו.
*מתן אפשרות לתיקונים קלים

למיקום הנמלים אפשרויות אחדות, המשפיעות על תפקודם:
* נמל השוכן לחוף ים, ומשמש לתובלה בין-לאומית. זהו הסוג הנפוץ ביותר של נמלים.
* נמל השוכן על גדת נהר, ומשמש לתובלה פנים-ארצית לאורך הנהר, וכן לתובלה בין-לאומית דרך מוצא הנהר אל הים.
* נמל השוכן לחוף אגם, ולכן התובלה בו מוגבלת לתחומי האגם. דוגמה לנמל כזה הוא נמל פורט בל לחוף אגם ויקטוריה שבמרכז אפריקה.
* נמל על אי מלאכותי

סוגי נמלים:
*נמל מעבר, נותן לספינות שבדרך שירותים כמחסה בסערה (ובעת העתיקה גם בלילה), מים, מזון, דלק. זהו גם מקום אליו מגיעות ספינות ונאספות לשיירות.
*נמל שטעון, מקום בו ספינות טוענות ופורקות סחורות ונוסעים.
*נמל צבאי, בסיס לספינת מלחמה

**נמל עמוק-מים** הוא נמל המאפשר גישה במים עמוקים (13 מטר לפחות).

ציוד שניתן למצוא בנמלים:
* רציפי טעינה ופריקה, תדלוק ותיקונים (Pier)
* מזחים (mole, dock)- מבנים הבאים במגע עם הים לידם עוגנות האוניות ובהן מתבצעת פעילות פריקה וטעינה
* שטחי אחסנה פתוחים ומקורים
* כלי רכב להעברת מטענים מהאוניות ואליהן
* עגורנים
* מחסני קירור
* רציפים לסירות ולספינות דיג

מכולות סטנדרטיות הן בגודל 20 רגל ולכן מכונות Twenty-foot Equivalent Units) TEU) אולם ישנן גם מכולות בגודל 40 רגלים ו־45 רגלים. גובהן 8.5 רגלים או 9.5 רגלים ומשקלן מגיע ל־22.68 טון.

אחת הבעיות שנמל צריך להתמודד מולה היא הרבדת חול שעלולה לגרום לסתימת הנמל.

## נמלים עיקריים
[שמאל|ממוזער|250px|נמל [אוסלו, נורווגיה]]
דירוג נמלי העולם בשנת 2022 לפי היקף הסחורות:

## סיכון בטיחותי ובריאותי לאוכלוסייה האזרחית
בהתייחס לפיצוץ בנמל ביירות וללקח שעל מדינת ישראל ללמוד ממנו כתב פרופסור שאול חורב כי נמל ימי וקרפיפיו מהווים מטבעם סיכון בטיחותי ובריאותי לאוכלוסייה האזרחית השוכנת בקרבתם: בהתחשב ביכולת ההרס ובהינתן מעורר התחלי, חומרים מסוכנים, הנפרקים, נטענים ומאוחסנים בו לתקופות שונות בשילוב תעשייה פטרוכימית שהתפתחה בסביבתו ברבות השנים ושבקרבתה נוספו מתחמי מגורים, גדל הסיכון לאפר"ן. גם הימצאות בסיסים צבאיים של חיל ים בנמל בהם עוגנים כלי שיט מצוידים בנשק, תחמושת ופירוטכניקה, תורמים להיותו גורם סיכון לסובב אותו.

## ראו גם
* נמל בית
* נמל דיג
* נמל מים חמים
* נמל יבשתי
* רשימה של ערי נמל

## קישורים חיצוניים

* איך בונים נמל? ריאיון עם נועה אורן, ראש מנהלת פיתוח נמל המפרץ ונמל הדרום בחברת נמלי ישראל, באתר עושים היסטוריה
* מעגנים רשימת הנמלים והמעגנים בישראל
* חברת נמלי ישראל
* מפות נמלי ארץ ישראל, 1918, משאב הוראה מאתר החינוך של הספרייה הלאומית
* 
* 

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תשתיות תחבורה
קטגוריה:מונחים ימיים