open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אנדריאה דל בוקה

**אנדריאה דל בוקה** (בספרדית: **Andrea Del Boca**, נולדה ב-18 באוקטובר 1965; בואנוס איירס, ארגנטינה) היא שחקנית ארגנטינאית שזכתה לעיקר פרסומה מהופעה בסוגת הטלנובלות.

## חייה
אנדריאה דל בוקה נולדה לניקולס ולאנה מריה בוקה. הוריה פעילים בתחום הקולנוע: אמה אנה מריה היא שחקנית לשעבר, ואביה ניקולס הוא במאי בארגנטינה ואף ביים את רוב הטלנובלות בהן השתתפה בתו. היא החלה לשחק כבר בגיל ארבע, ומאז שיחקה במספר גדול של טלנובלות. בשנת 1991 גבר פרסומה כאשר השתתפה בטלנובלה הפופולרית "סלסטה", ולאחר מכן ב-1992 ב"אנטונלה". שתי הסדרות, בהן כיכבה לצד גוסטבו ברמודס, זכו להצלחה גם בישראל.

בשנת 2005 קיבלה דל בוקה בטקס ה"מרטין פיירו" (המקבילה של מסך הזהב בארגנטינה) פרס מפעל חיים על פועלה במשחק 36 שנים. עבודתה האחרונה הייתה בטלקומדיה "הגלדיאטורים של פומפז'ה", אשר שיחקה לצידה של קמילה בורדונבה בה שודרו כ-24 פרקים.

כיום היא עוסקת בהפקה ועובדת על מספר פרויקטים.

אנדריאה דל בוקה היא אם חד הורית לבת בשם אנה (על שם סבתה) שנולדה בשנת 2000 מגבר שנפרד ממנה זמן קצר לפני הלידה.

## ישראל
בישראל, הייתה אנדריאה דל בוקה מפורסמת בזכות הטלנובלות הרבות בהן השתתפה בשנות ה-90. היא ביקרה בישראל פעמיים: בביקורה הראשון, בשנת 1994, הצטלמה בארץ למספר פרקים מהטלנובלה "פנינה שחורה". באותה עת הייתה מאוד פופולרית בישראל. בפעם השנייה, בשנת 1999, הגיעה לקדם את השגרירות הארגנטינאית בישראל.

## טלנובלות בהשתתפותה
*2013-2014 - **[[האישה הזו]]**
*2010 - *Alguien que me quiera* - רוסיו מסקוני
*2008 - **[[לאהבה שלך]]** - דליה
*2007 - **[[נשים רוצחות]]** - סוניה
*2006 - **[[הגלדיאטורים של פומפז'ה]]** - פומפז'ה
*2005 - **[[הצילני מריה]]** - מריה (הטלנובלה הייתה כישלון עקב הרייטינג הנמוך).
*2001 - **[[אהבה תוססת]]** - סופיה קמפוס
*1998 - **[[קטנטנות]]** - תפקיד אורח
*1997 - **[[שלי ורק שלי]]** - מיה בנבידס
*1996 - **[[זינגרה]]** - סיבינקה / פלומה פרס קמפנה
*1994 - **[[פנינה שחורה]]** - פרלה
*1993 - **[[סלסטה, תמיד סלסטה]]** - סלסטה / קלרה
*1992 - **[[אנטונלה]]** - אנטונלה
*1991 - **[[סלסטה]]** - סלסטה
*1987 - **כוכב קטן שלי** - אסטרז'יטה
*1983 - **מאה הימים של אנה** - אנה
*1980 - **אנדריאה סלסטה** - אנדריאה סולדד
*1980 - **העלמה אנדריאה** - אנדריאה סולדד
*1972 - **ליבו של אבא** - אנחליקה דה מריה

## סרטים בהשתתפותה
*2008 - היי סקול מיוסיקל, האתגר (High School Musical: el desafío) - המורה לאומנות
*2000 - הופעה חיצונית (Apariencias) - ורוניקה אורטיז
*1995 - פפרינה ( Peperina) - פטריסיה
*1993 - פונס, אהבה גדולה (Funes, un gran amor) - ביאטריס נונז
*1990 - מאה פעמים לא (Cien veces no debo) - לידיה ביאטריס סירי
*1980 - ימים של אשליה (Días de ilusión) - חימנה
*1975 - עולם של אהבה (Un mundo de amor) - מרסלה
*1974 - אבא לב רוצה להתחתן (Papá Corazón se quiere casar) - אנחליקה מריה
*1973 - אנדריאה (Andrea) - אנדריאה

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ארגנטינאיות שנולדו ב-1965
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1965
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ארגנטינאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות ארגנטינאיות
אוניטריאניזם

**אוניטריאניזם** הוא שם כולל למספר גדול של זרמים דתיים, במקורם חלק מהנצרות הפרוטסטנטית. האוניטריאניזם התפתח במאה ה-16 כענף של הרפורמציה הרדיקלית ונבדל מכל יתר ענפיה בכך שכפר באמונת השילוש והציג את ישו כמושיע נבחר, אך בכל אופן ובכל גרסאות התאולוגיה האוניטרית, לא כשווה לאלוהים האב ובלתי-נברא. בשל כך נרדפו האוניטרים במשך מאות בשנים. עם הזמן קמו בתוך הזרם גם תפישות ליברליות לחלוטין שדחו כל אמונה מוגדרת, הקרויות "אוניטריות אוניברסליות". כיום רבים מהאוניטרים האוניברסליים מסרבים לכל הגדרה דתית ורואים את עצמם כמעודדים "חיפוש רוחני" בלבד, אם כי קיימים זרמים אוניטריים נוצריים המוסיפים לדגול באמונה בישו.   

ברחבי העולם קיימות קהילות והתאחדויות אוניטריאניות רבות, השייכות למועצה הבינלאומית של אוניטריאנים ואוניברסליסטים. 

בארצות הברית ובקנדה מרבית האוניטריאנים משתייכים לכנסיית האוניברסליזם האוניטריאני (UU), באופן המשקף איחוד מוסדי בין האוניטריאניזם והאוניברסליזם. כיום, אוניברסליסטים אוניטריאנים רבים אינם רואים עצמם כנוצרים של ממש, גם אם הם חולקים כמה אמונות החופפות לאלה של הנוצרים מהזרם המרכזי.

## ראו גם
*אוניברסליזם אוניטריאני - הכנסייה האוניברסליסטית בצפון אמריקה
*אנטי-טריניטריזם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נצרות פרוטסטנטית
נסיך אסטוריאס

**נסיך אסטוריאס** (בספרדית: **Príncipe de Asturias**) או **נסיכת אסטוריאס** (בספרדית: **Princesa de Asturias**) הוא תואר המוענק ליורש העצר הספרדי, וקודם לכן ליורש העצר של כתר קסטיליה. נסיכת אסטוריאס הנוכחית היא הנסיכה לאונור, בתו של פליפה השישי, והיא מחזיקה בתואר זה מאז שנת 2014.

התואר נוצר בשנת 1388 במסגרת הסכם שנחתם בין חואן הראשון, מלך קסטיליה לבין ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר. בהסכם זה נקבע כי בנו של חואן הראשון יינשא לבתו של דוכס לנקסטר וכי יוענק תואר חדש, נסיך אסטוריאס, ליורש העצר של קסטיליה, בדומה לתארים דומים המוענקים ליורשי עצר בממלכות אחרות (כגון נסיך ויילס באנגליה והדופן בצרפת). וכך בנו של חואן הראשון, הנסיך אנריקה (לימים אנריקה השלישי, מלך קסטיליה), היה הראשון לשאת בתואר נסיך אסטוריאס.

בתחילה הקנה התואר למחזיקו את הבעלות על אדמות נסיכות אסטוריאס, ונסיך אסטוריאס רשאי היה למנות ראשי עיר, שופטים וכו' שייצגו אותו באסטוריאס. ואולם המלכים הקתוליים החליטו לשלול מהתואר את סמכויותיו ולהופכו לתואר כבוד סמלי בלבד, החלטה שקוימה גם על ידי מלכי ספרד שהשתייכו לבית הבסבורג ולבית בורבון (שושלת המלוכה הנוכחית בספרד).

בנוסף לתואר נסיך אסטוריאס, מחזיק יורש העצר הספרדי במספר תארים דומים: נסיך חירונה, נסיך ויאנה, דוכס מונטבלנק, רוזן סרברה ולורד בלגר. תארים אלו מוענקים לו מכוח היותו יורש העצר של ממלכת ספרד ולכן גם של הממלכות ההיסטוריות שאוחדו לממלכת ספרד.

נסיך אסטוריאס מחזיק בתוארו רק כל עוד הוא יורש העצר של מלך ספרד; אם למשל נולד אדם אחר שהופך ליורש העצר על פי סדר ההורשה, התואר עובר מיד אליו. דוגמה ייחודית לכך היא הנסיכה איזבל מבורבון, אשר פעמיים החזיקה בתואר נסיכת אסטוריאס ופעמיים איבדה אותו: בפעם הראשונה היא קיבלה את התואר מיד עם הולדתה ב-1851 והחזיקה בו עד שב-1857 נולד אחיה הצעיר, אלפונסו נסיך אסטוריאס. כאשר אלפונסו הוכתר ב-1875 כאלפונסו השנים עשר, היא הייתה שוב לנסיכת אסטוריאס עד שאיבדה את התואר לטובת בתו הבכורה של המלך, מרסדס, נסיכת אסטוריאס, שמלכה על ספרד במשך מספר חודשים בין פטירתו של אביה ללידתו של אחיה, שהוכתר מייד עם לידתו למלך אלפונסו השלושה עשר.

נסיכת אסטוריאס עומדת בראש קרן נסיך אסטוריאס המעניקה את פרסי נסיך אסטוריאס היוקרתיים, אשר בחלוקתם החל פליפה השישי בעת כהונתו כנסיך אסטוריאס. כמו כן, היא מעניקה בכל שנה את גביע נסיך אסטוריאס, גביע הליגה הספרדית השנייה בכדורסל.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:משפחת המלוכה הספרדית
קטגוריה:אסטוריאס
קטגוריה:נסיכים
טירז פור פירז

250px|ממוזער|טירז פור פירס ב-2017
**טירז פור פירז** (באנגלית: **Tears for Fears**; בראשי תיבות: **TFF**; באופן מילולי: **דמעות לפחדים**) היא להקה בריטית מצליחה אשר הוקמה בעיר באת' בשנת 1981 ופועלת עד היום. הסגנון המוזיקלי של 'טירז פור פירז' נע בין פופ, רוק וניו ווייב. נכון ל-2007 נמכרו כ-21 מיליון עותקים מאלבומי הלהקה.

## היסטוריה
הלהקה הוקמה בידי רולאנד אורזבל וקורט סמית', שהם החברים העיקריים בה, כאשר שאר הנגנים מתחלפים בתדירות גבוהה. חברי הלהקה המקוריים היו רולאנד אורזבל (שירה וגיטרה), קורט סמית' (שירה וגיטרה בס), איאן סטנלי (קלידים) ומני אליאס (תופים).

הלהקה זכתה להכרה בשנות השמונים, עת הוציאה שלושה אלבומים שזכו להצלחה ובהם להיטים, כגון: Shout, Sowing The Seeds Of Love, Mad World, ו-Everybody Wants to Rule the World. השיר Mad World זכה להצלחה מחודשת כאשר גרסת כיסוי שלו הופיעה בפסקול הסרט דוני דארקו. פרט לכך הוקלטו לשיר עוד כ-25 גרסאות כיסוי שונות, בין השאר בידי הדוגמנית הישראלית מלאני פרס (עבור סרטו של רשף לוי איים אבודים).

ב-5 ביולי 2017 הופיעה הלהקה בישראל, בהיכל מנורה מבטחים בתל אביב. ב-23 ביולי 2019 חזרה הלהקה להופיע בישראל, גם הפעם בהיכל מנורה מבטחים.

## רשימת אלבומים
* 1983 – *[[The Hurting]]*
* 1985 – *[[Songs from the Big Chair]]*
* 1989 – *[[The Seeds of Love]]*
* 1993 – *[[Elemental (Tears for Fears album)|Elemental]]*
* 1995 – *[[Raoul and the Kings of Spain]]*
* 2004 – *[[Everybody Loves a Happy Ending]]*
* 2022 – *[[The Tipping Point]]*
* 2024 – *[[Songs for a Nervous Planet]]*

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות פופ בריטיות
קטגוריה:להקות סינת'-פופ
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה הבריטית
קטגוריה:זוכי פרס הווידאו קליפים של MTV: אישים
קטגוריה:להקות גל חדש
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1981
יהודה אבן בלעם

הרב **יהודה בן שמואל אִבְּן בַּלְעַם** (נודע בערבית כ**אבו זכרייה יחיא** או **אבן-אלעם**; ד'תש"ס 1000 – ד'תתל"א 1070) היה פרשן מקרא רבני מדקדק ואיש הלכה בספרד, מחבר הפיוט בזכרי על משכבי.

נולד בטולדו למשפחה מיוחסת במחצית השנייה של המאה ה-11, ועבר מאוחר יותר לעיר סביליה.

## פירושו לתנ"ך
כתב את פירושו על רוב ספרי המקרא בשפה הערבית. שיטת פירושו מגשרת בין גישת רס"ג ובין גישת ר' אברהם אבן עזרא. מנתח את הכתוב בכלים דקדוקיים, ונמנע מפירוש שאינו הולם את דברי חז"ל.

האבן עזרא מזכיר אותו הרבה בפירושיו לתנ"ך, הרמב"ם באגרת תחיית המתים מסתייע בדבריו וכותב: "וזה לא אנחנו לבד אמרנוהו, אבל כבר קדמונו להבנת זה העניין **אנשי התבונה מן המפרשים כמו רבי [[משה הכהן אבן ג'יקטילה|משה ג'יקטילא]] ואבן בלעם וזולתם מן המפרשים**". כמו כן הוא מובא אצל חכמים מאוחרים יותר כרד"ק, רבי אשתורי הפרחי ורבי יהושע אבן שועיב.

## מחיבוריו
***[https://mg.alhatorah.org/Dual/R._Yehuda_ibn_Balaam/Bemidbar/1.1#m7e0n6 פירוש אבן בלעם לספר במדבר]** - (מערבי פרץ), רמת גן תש"ל.
***[https://mg.alhatorah.org/Dual/R._Yehuda_ibn_Balaam/Devarim/1.1#m7e0n6 פירוש אבן בלעם לספר דברים]** - (מערבי פרץ), רמת גן תש"ל.
***[http://beta.hebrewbooks.org/34539 פירוש אבן בלעם לספר יהושע]** – (שמואל אברהם פאזנאנסקי) מהדורה מדעית של המקור בערבית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תרס"ג.
***[http://www.hebrewbooks.org/34538 פירוש אבן בלעם לספר שופטים]** – (שמואל אברהם פאזנאנסקי) מהדורה מדעית של המקור בערבית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תרס"ו.
***פירוש אבן בלעם לספר ישעיהו** (מערבי פרץ ומשה גושן גוטשטיין) – מהדורה מדעית של המקור הערבי, תרגום לעברית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תשנ"ב.
***פירוש אבן בלעם לספר יחזקאל** – מערבי פרץ, מהדורה מדעית של המקור הערבי, תרגום לעברית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תש"ס.
***פירוש אבן בלעם לספר ירמיהו** – מערבי פרץ, מהדורה מדעית של המקור הערבי, תרגום לעברית, הערות ומבוא, פורסם בשנת תשס"ב.
* חיבור על המלים הנרדפות.
* חיבור על מילות הטעם.
* ספר התגניס
* ספר אותיות העניינים הנמצאים במקרא
* ספר הפעלים שהם מגזרת השמות
* 'ספר טעמי המקרא' (נדפס לראשונה בפאריס שנת שכ"ו) - בדרך כלל מיוחס לו, אבל איננו שלו.
* חיבור על פעלים שנגזרו משמות עצם.
* 'ספר הצימוד'
* 'ספר ההכרעה'

חיבר את הפיוט "בזכרי על משכבי" הנאמר על ידי קהילות הספרדים בימי הסליחות והימים הנוראים. יש המשערים שהוא כתב את הפיוטים שבהם ישנו אקרוסטיכון "בלעם".

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* הפיוט 'בזכרי על משכבי': נוסח הפיוט, ניתוח רעיוני והסבר המילים, כולל קובץ שמיעה
* 
* יהודה אבן בלעם באתר הפיוט והתפילה

## הערות שוליים

קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים ספרדים
קטגוריה:משוררים יהודים ספרדים
קטגוריה:סביליה: רבנים
קטגוריה:מדקדקי העברית בימי הביניים
קטגוריה:ילידי 1000
קטגוריה:נפטרים ב-1070
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-11
רעידת האדמה ברצ'ה (1991)

**[[רעידת אדמה|רעידת האדמה]]** ברצ'ה התרחשה במחוז ההיסטורי של רצ'ה שבגאורגיה, ב-29 באפריל 1991. רעידת האדמה התרכזה בעיקר בנפת אוני ובנפת אמברולאורי, שבמחוז רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית, למרגלותיהם הדרומיים של הרי הקווקז הגדול. ברעידה זו נהרגו 270 איש, 60,000 איש נותרו חסרי בית ונגרם הרס מסיבי של הסביבה, בכללם מספר אתרים מימי הביניים (כנסיות בעיקר ובית הכנסת אוני ניזוק אף הוא ונותר בקירות סדוקים). 

גודלה של רעידת האדמה הגיע ל-7.0 בסולם מגניטודה לפי מומנט. עוצמת ההרס המקסימלית שלה הגיעה לדרגה 9 בסולם העוצמה MSK (Medvedev-Sponheuer-Karnik scale), סולם שהמקסימום שלו מגיע ל-12. הרעד העיקרי לווה ברעשי משנה שנמשכו מספר חודשים וגרמו להרס נוסף וקורבנות בנפש.

## לקריאה נוספת

* סרגיי בלסאניאן, ארמנדו קיסטרנס ומיכאל מלקויאן (2000), **[http://books.google.com/books?id=MwUEbRU6oXAC&pg=PA127&dq=Oni,+Georgia&sig=Klck9gyAaj7cEbZgpPxS2AitIxo#PPA127,M1 סכנת רעידת האדמה והפחתת הסיכון הסייסמי]**, עמ' 127, באנגלית, 

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורגיה: גאולוגיה
רצ'ה (1991)
קטגוריה:גאורגיה: גאוגרפיה
קטגוריה:גאורגיה: היסטוריה
קטגוריה:קווקז: היסטוריה
קטגוריה:רצ'ה
קטגוריה:1991 בברית המועצות
קטגוריה:אירופה: רעידות אדמה
לה מדוז

**לה מדוז** (La Méduse – "המדוזה") הייתה פריגטה צרפתית שעלתה על שרטון מול חוף ארגן במאוריטניה ב-1816, ננטשה על ידי צוותה, והייתה לאחד האסונות הימיים הנודעים ביותר בתקופת אוניות המפרשים.

האירוע, בו קיפחו את חייהם 140 אנשי צוות ונוסעים, נתפרסם בכל רחבי אירופה וגרר ביקורת נוקבת כלפי ממשלת צרפת על אחריותה לכישוריו הלוקים בחסר של רב-חובל האונייה ופעולות ההצלה הכושלות. לימים היה האסון נושאם של כמה ציורים ידועים, שהמפורסם ביותר ביניהם הוא "רפסודת המדוזה" של תאודור ז'ריקו, המוצג במוזיאון הלובר.

## תיאור האסון
בשנת 1816 יצאה הספינה הצרפתית "מדוזה" אל עבר חופי סנגל. כשהייתה מול חופיה המערביים של אפריקה, עלתה הספינה על שרטון. הקברניט החליט לנטוש את הספינה, אך מכיוון שהיו רק שש סירות הצלה, בנו אנשיו רפסודה בשביל שאר הנוסעים. לאחר שראו כי גרירת הרפסודה אינה אפשרית, חתכו אנשי הצוות בסירות ההצלה את חבלי הגרירה והפקירו את הרפסודה לגורלה.

המצב ברפסודה הלך והחמיר במהירות. בלילה הראשון התאבדו או מתו 20 מהנוסעים, וביום הרביעי החלו הניצולים אוכלים את גופות חבריהם המתים. לאחר שמונה ימים השליכו החזקים שבנוסעים את החלשים והפצועים המימה. מתוך 150 איש שהיו על הרפסודה ביום טביעת האונייה נותרו 15 בלבד, אשר ניצלו שבוע לאחר מכן.

## תגובות
כאשר נודע סיפורה של רפסודת המדוזה בצרפת התחוללה סערה ציבורית. אל הזעזוע מתיאורי האיבוד המהיר של המוסר האנושי נוספה ביקורת על רקע מעמדי וגזעי. מבקרים חברתיים ראו ברפסודה סמל למדיניות המלוכנית החדשה-ישנה, שהעדיפה להציל את בני המעמדות העליונים ולהפקיר את העניים לגורלם.

## ראו גם
* רפסודת המדוזה

## קישורים חיצוניים

* 
* עמירם צברי, רפסודת המדוזה של תיאודור ז'ריקו

[ימין|ממוזער|250px|הציור "[רפסודת המדוזה" של הצייר תאודור ז'ריקו, המוצג במוזיאון הלובר]]

קטגוריה:אוניות שטבעו באוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:פריגטות
ארצ'יבלד קונסטבל

**ארצ'יבלד קונסטבל** (אנגלית: **Archibald Constable**; 24 בפברואר 1774 - 21 ביולי 1827) היה מוציא-לאור סקוטי.
## חייו
קונסטבל נולד בקארנבי, כפר קטן במחוז פייף שבסקוטלנד, בנו של מנהלן אדמות הרוזן מקלי. בשנת 1788 נעשה ארצ'יבלד לשולייתו של פיטר היל, מוכר-ספרים מאדינבורו, ובשנת 1795 פתח עסק משלו, כסוחר ספרים נדירים. הוא רכש את ה-Scots Magazine בשנת 1801, וג'ון ליידן, המזרחן, נתמנה לעורכו. בשנת 1800 החל קונסטבל בהוצאתו לאור של ה-Farmer's Magazine, ובנובמבר 1802 הוא הוציא את הגיליון הראשון של ה-Edinburgh Review, שנערך באופן רשמי על ידי סידני סמית'; אולם, למעשה לורד ג'פרי היה הרוח החיה של כתב-העת, יחד עם עמיתיו הלורד ברוגהאם, סר וולטר סקוט, הנרי האלאם, ג'ון פלייפייר ולאחר מכן לורד מקאוליי.

קונסטבל פתח עידן חדש בהוצאה לאור בנדיבות הרבה שהפגין כלפי כותביו בקביעת תנאי עבודתם. הכותבים בעבור ה-Edinburgh Review השתכרו סכומים חסרי תקדים, וקונסטבל הציע לוולטר סקוט 1000 גינאות (21 ליש"ט הגינאה) כמקדמה בעבור ה-Marmion. בשנת 1804, A. G. Hunter הצטרף כשותפו של קונסטבל, בהביאו הון רב אל החברה, שנקראה מאותה העת Archibald Constable & Co. בשנת 1805, יחד עם חברת Longman & Co, קונסטבל הוציא לאור את ספריו של סקוט, Lay of the Last Minstrel ובשנת 1807 - את ה-Marmion.

בשנת 1808 חל קרע בין קונסטבל לבין סר וולטר סקוט, והאחרון העביר את ענייניו לטיפול בית ההוצאה לאור של ג'ון בלנטיין ושות', בעבורו גם סיפק את רוב ההון הדרוש. אולם, בשנת 1813 חל פיוס בין השניים. בלנטיין נקלע לקשיים, וקונסטבל היה שוב למוציא-לאור של סקוט, בתנאי שבלנטיין ושות' אמורה הייתה להיסגר תוך זמן קצר, אם כי סקוט שמר על השקעתו בעסקי הדפוס של ג'יימס בלנטיין.

בשנת 1812, משהאנטר פרש, קונסטבל צרף אליו את רוברט קת'קארט ואת רוברט קאדל כשותפים, רכש את זכויות היוצרים על האנציקלופדיה בריטניקה, והכין את התוספים (שישה כרכים, 1816-1824) למהדורות הרביעית, החמישית והשישית שלה. בשנת 1814 הוא רכש את זכויות היוצרים על ה-Waverley, יצירתו של וולטר סקוט. היא יצאה לאור בשם-עט, אולם תוך זמן קצר 12,200 עותקים נמכרו כלחמניות חמות, מה שהוביל במהרה להגברת מכירות שאר ספריו של סקוט. החברה הוציאה אז לאור גם את ה-Annual Register. בשל השקעות הרפתקניות, החברה נקלעים לקשיים ולבסוף, בשנת 1826, הגיעה הקריסה. סוכניו של קונסטבל בלונדון הפסיקו להעביר את המגיע לו, והדבר הסב לו הפסדים של כרבע מיליון ליש"ט. בו בזמן פשטה-רגל גמר חברת ג'יימס בלנטיין ושות' שהפסדיה התקרבו ל-90,000 ליש"ט. סר וולטר סקוט היה מעורב בכישלון העסקי של שתי החברות.

קונסטבל פנה לעסקים חדשים, והחל בשנת 1827 להוציא לאור את האנתולוגיות "Constable's Miscellany of original and selected works ..." שכללה סדרות של חיבורים מקוריים, ושל ספרים רגילים שיצאו מחדש בהדפסה מוזלת, ובכך היה לאבי אחד הניסיונות המוקדמים והמפורסמים להחדרת הספרות הגבוהה אל ההמונים.

## לקריאה נוספת
* ערך זה תורגם בשלמותו מהמהדורה האחת עשרה של האנציקלופדיה בריטניקה, פרסום המצוי כעת ברשות הציבור.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אנציקלופדיה בריטניקה
קטגוריה:אנשי עסקים בריטים
קטגוריה:מו"לים בריטים
קטגוריה:סקוטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1774
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1827
איגואנודונטידים

**איגואנודונטידים** (שם מדעי: Iguanodontidae; משמעות השם: "שיני איגואנה") היא משפחה של דינוזאורים בעלי אגן דמוי עוף שחיו בעידן המזוזואיקון בתקופת הקרטיקון התחתון.

דינוזאורים אלו היו קרובי משפחתם של ההדרוזאוריים – "בעלי מקור הברווז", אך לסתותיהם נראו מעט שונות, קצרות יותר ומפותחות פחות לרעייה.

האיגואנודוניים היו אוכלי-צמחים בעלי גוף מגודל שנעו לאיטם והיו מסוגלים להרים את פלג גופם העליון ואת רגליהם הקדמיות. חלקם נעו בקבוצות גדולות, כגון האיגואנודון.

מחקרו של גרגורי ס. פול (2007) מציע עדכון חשוב להבנת הטקסונומיה של האיגואנודונטים האירופיים מהקרטיקון המוקדם. בניגוד להנחה הקודמת שלפיה באירופה התקיימו מין או שניים בלבד, המחקר מדגים כי בתקופה זו התקיימו מספר סוגים ומינים שונים של איגואנודונטים, אשר התאפיינו במראה ובאורח חיים שונים זה מזה. בין המינים הבולטים ניתן למנות את *Mantellisaurus* — דו-רגלי וקל משקל, את *Iguanodon* – מסיבי ומותאם גם לתנועה על ארבע, ואת *Dollodon* – בעל מאפיינים המזכירים את ההדרוזאורים. ממצאי המחקר מראים כי השוני בכמות ובמיקום המאובנים אינו תוצאה של תנאי שימור שונים, אלא משקף העדפות אקולוגיות מגוונות, כאשר כל מין העדיף בית גידול שונה. כמו כן, מינים רבים ששויכו בעבר ל-*Iguanodon* הוסרו מהסוג ונשארו ללא סיווג ודאי, ומינים מאסיה וצפון אמריקה אינם שייכים לסוג זה.

לפיכך, האיגואנודונטים היו קבוצה מגוונת מאוד ופרובינציאלית מבחינה גאוגרפית, עם שונות אנטומית ניכרת. המחקר מתאר גם אבולוציה פסיפסית בתוך הקבוצה, שבה מינים שונים שילבו תכונות קדומות ומתקדמות והציגו מגוון רחב במבנה הלסת והשיניים.

## סוגים
* איגואנודון (*Iguanodon*)
* דקטודון (*Dakotadon*)
* בריליום (*Barilium*)
* *Bolong*
* *Delapparentia*
* *Jinzhousaurus*
* *Kukufeldia*
* מנטליזאורוס (*Mantellisaurus*)
* פרואה (*Proa*)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
אנקילוזאוריה

**אנקילוזאוריה** (שם מדעי: Ankylosauria; ידועים גם בכינוי "הדינוזאורים המשוריינים") היא אינפרא-סדרה של דינוזאורים בעלי אגן דמוי עוף הידועים במבנה גופם המשוריין בכבדות.

## מאפיינים
אנקילוזאורים היו עטויים בלוחות שריון גרמיים עבים (אוסטאודרמים), לעיתים גם בקוצים ודוקרנים שבלטו מהם, שהגנו עליהם מפני התרופודים הגדולים. לחלקם היה זנב כבד המצויד בקצהו בעצם עבה דמוית אלה או דוקרנים, ששימש ככלי נשק כנגד הטורפים. הם הופיעו כבר בראשית היורה אבל לשיא תפוצתם הגיעו רק בקרטיקון עליון באסיה ובאמריקה הצפונית. 

הסקדילוזאוריים היו מראשוני הדינוזאורים המשוריינים, וחלקם יכלו ללכת גם על שתי רגליים. אחריהם הגיעו הנודוזאוריים שהתאפיינו בשריון מורכב יותר, כולל דוקרני עצם מכוסי קרטין, והיו כבדים יותר ולכן הלכו על כל 4 גפיהם. לנודוזאוריים לא הייתה אלת עצם בזנבם. אחרונים באו האנקילוזאוריים שבנוסף לשריון הגרמי היו חמושים גם בבליטת עצם כבדה, דמוית פטיש או אלה, בקצה זנבם. אלה זו שימשה כנשק הגנתי ויכלה לשבור את רגליהם של הטורפים הגדולים שאיימו על האנקילוזאוריים.

## מיון
* משפחת סקדילוזאוריים (Scelidosauridae)
* משפחת נודוזאוריים (Nodosauridae)
* משפחת אנקילוזאוריים (Ankylosauridae)

*סוגים ללא מקור:
***קנברזאורוס (*Kunbarrasaurus*)
***מינמי (*Minmi*)
****Sarcolestes*
***טיאנצ'יזאורוס (*Tianchisaurus*)
***סטגואורוס (*Stegouros*)
***ספיקומלוס

## גלריה

Gargoyle.png|איור של גרגוילאוזאורוס
Euoplocephalus tutus 875.jpg|אאופלוצפלוס
Ziapelta.png|זיאפלטה
Pinacosaurus Jack Wood 2017 flipped transparent.png|פינקוזאורוס
Ankylosaur Skeleton (9974262176).jpg|קרייטונזאורוס


## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1923
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי פיירפילד אוסבורן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1923
הדרוזאוריים

[ממוזער|עדר נודד של [מאיזאורה|מאיזאורים.]]
**הדרוזאוריים** (שם מדעי: Hadrosauridae) היא משפחה של דינוזאורים מתת-סדרת צרפודה והאינפרא-סדרה אורניתופודה.

## מאפיינים
פירוש השם "הדרוזאוריים" הוא "לטאות עבות" או "לטאות מסיביות" (bulky reptiles) בדומה למילה האדרון (סוג של חלקיקים אלמנטריים בפיזיקה) וללא קשר למילה "הידרו" שפירושה "מים". הכינוי הנפוץ להדרוזאוריים הוא "הדינוזאורים הברווזניים" או "הדינוזאורים בעלי מקור ברווז" (באנגלית: Duck-billed Dinosaurs) על שם המקור השטוח שהיה בחזית הפה שלהם.

הדרוזאורים היו בעלי מקור דמוי מקור ברווז. רובם היו גדולים (בדרך כלל באורך של 9 מטר ומעלה) וחלקם הגיעו אף לאורך של 15 מטר. משקלם היה מספר טונות. הם היו יצורים חברתיים מאוד וחלקם חיו בעדרים גדולים ביותר. הם היו אוכלי צמחים יעילים, מצוידים בשיניים מיוחדות לטחינת מזונם ולחיים שריריות מאוד. ההדרוזאוריים ידועים בעיקר בזכות הכרבולות המוזרות שהיו על ראשם. הפלאונטולוגים סבורים שמטרת הכרבולות הייתה תקשורת חברתית בעדר על ידי נפנוף הכרבולות בתצוגה ויזואלית או בהשמעת קולות.

ההדרוזאוריים היו מן הדינוזאורים הנפוצים והמצליחים ביותר של זמנם. הם ידועים ממאובנים רבים, שחלק נכבד מהם השתמר במצב טוב מאוד וכללו מלבד עצמות גם טביעות עור, ביצים מאובנות, עוברים, תינוקות, צעירים ובוגרים.

## מיון
*משפחה **הדרוזאוריים** (Hadrosauridae)
**סוג Aquilarhinus
**סוג אאוטרכודון
**סוג Lapampasaurus
**סוג Latirhinus?
**תת-משפחה Hadrosaurinae
**קבוצה **Euhadrosauria/Saurolophidae**
***תת-משפחה לאמבאוזאוריים (Lambeosaurinae)
***תת-משפחה זאורולופיים (Saurolophinae)

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1869
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד דרינקר קופ
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1869
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו בקרטיקון עליון
אליה שפירא

רבי **אליה שפירא** (ה'ת"ך, 1660 בערך – ח' בניסן ה'תע"ב, 14 באפריל 1712) היה דיין, ראש מתיבתא ודרשן מפראג, פוסק ומחבר הספרים **אליה רבה** ו**אליה זוטא** על ספרי הלבושים.

## חייו
נולד בפראג לרבי בנימין וואלף, דרשן ודיין בפראג, ולימים ראב"ד פראג ורב מדינת בוהמיה. בצעירותו נסע לפולין ולמד תורה בקאליש, מפי רבי אברהם אבלי גומבינר, בעל מגן אברהם, וכן למד בפראג אצל רבי שמואל הלמן, מדייני העיר. רבו המובהק היה סבו (אבי אביו) רבי אהרן שמעון מפראג (מופיע בספרות ההלכה בשם **מהר"ש מפראג**), שהיה מרא דאתרא, אב"ד וראש הישיבה בפראג. בספריו מזכיר הוא רבות את סבו בשם "זקיני הגאון".

בשנת ה'תמ"ח (1688) בערך, התמנה לרב העיר , וכיהן שם לכל הפחות עד ה'תנ"ה (1694). לאחר מכן שב לפראג והתמנה שם לדיין בבית הדין הראשי של הקהילה, שכונה "מורה שוה". בשנת ה'תנ"ט (1699) בערך הוזמן בידי קהילת טיקטין בפולין לכהן כרבם, על מקומו של רבי אריה לייב סירקיש שעבר לקראקא. אולם, חלוקות הדעות אם אמנם נסע לטיקטין וכיהן שם כרב (ולאחר מכן שב לפראג), או שדחה את ההזמנה ונותר בפראג. בפראג שימש, מלבד כהונתו כדיין, גם כראש ישיבה ודרשן.

נפטר בחיי אביו ב-ח' בניסן ה'תע"ב (14 באפריל 1712), ונקבר בבית הקברות העתיק בפראג.

## חיבוריו
חיבורו **אליה זוטא** שהוא פירוש קצר על ספרי לבוש התכלת ולבוש החור (מקבילים לחלק אורח חיים בשולחן ערוך) לרבי מרדכי יפה, נדפס בחייו בשתי מהדורות (פראג תמ"ט, פראג תס"א), ומאז נדפס במהדורות ה"לבוש".

חיבורו **אליה רבה** שהוא הפירוש הארוך, נכתב אף הוא על סדר ה"לבוש". הספר לא נדפס בחיי המחבר אלא לאחר מותו בידי תלמידיו. כתב היד המקורי אבד בשריפה גדולה בפראג בשנת תקי"ד (1754) יחד עם ספרים נוספים של המחבר שאבדו, והפירוש השתמר רק בהעתק אשר לפי עדות המוציא לאור היה חסר ומטושטש. התלמידים שינו מכוונתו המקורית של המחבר, ובמקום להדפיסו בצמוד לספר ה"לבוש" הדפיסוהו בצמוד לשולחן ערוך. דבר זה גורם לעיתים לאי-הבנה, באשר דברי "אליה רבה" נסובים על דברי ה"לבוש" ולא על דברי ה"שולחן ערוך". מאוחר יותר נדפס "אליה רבה" כספר בפני עצמו. במהדורות מודרניות הודפס החיבור על דברי ה"לבוש", במתכונתו המקורית.

שני הספרים נחשבים לספרי יסוד בפסיקה האשכנזית, והמשנה ברורה מביא אותו תדיר כמקור הפסיקה ההלכתית שלו.

כמו כן חיבר גם ספר חידושים על התלמוד, גם הוא בשם "אליה רבה", וזה נדפס על ידי נכדו.

## משפחתו
נשא לאישה את דאבריש, בתו של ר' עזריאל יום טוב בונדי, מפרנסי יהדות פראג. (נפטרה בי"ז באדר ה'תפ"ה)
* בנו רבי אריה לייב היה אב"ד , ונפטר בחיי אביו בכ"ו בשבט ה'תע"ב.
* בנו רבי שמואל היה ראב"ד פראג, ונפטר בט"ו בשבט ה'ת"ק.
* בנו ר' שמעון היה מפרנסי יהדות פראג. נשא את עלא, בתו של בן דודו ר' בנימן וואלף ב"ר אנשיל בן הרב אהרן שמעון שפירא, ושל אסתר בת ר' יעקב קופיל סג"ל פרנקל מווינה.
* בתו רבקה נישאה לר' וולף סג"ל פרנקל, בנו של רבי יששכר ברמן סג"ל פרנקל ('מטה יששכר') ונינו של יעקב קופיל סג"ל פרנקל

גיסו (בעל אחותו), היה רבי יעקב ריישר, מחבר הספרים "מנחת יעקב", "שבות יעקב", "עיון יעקב", "חק יעקב" ועוד. רבי דוד אופנהיים היה לגיסו לאחר מותו, כשנשא (בזיווג שני) את אחותו.

## לקריאה נוספת
* הרב צבי לרר, "לתולדות הגאון רבי אליהו שפירא מפראג", **[[ישורון (מאסף תורני)|ישורון]]**, לה (תשע"ז), עמ' תשיח–תשלז.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:פראג: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה: ראשוני האחרונים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בפראג
קטגוריה:ילידי 1660
קטגוריה:נפטרים ב-1712
אפופיס

**אָפּוֹפִיס** (ביוונית עתיקה Ἄποφις, בתעתיק ללטינית Ápophis).
טטנורים

[ממוזער|[זאורופגנקס]]
[ממוזער|[דינוניכוס]]
**טטנורים** (שם מדעי: Tetanurae) היא אינפרא-סדרת דינוזאורים המשתייכים לתת-סדרת תרופודה. פירוש השם הוא "זנב קשיח" ורוב הדינוזאורים בקבוצה זו השתמשו בזנב כדי לאזן את פלג גופם הקדמי בעת הריצה.

## מיון
**סוג ללא מקור צ'ילזאורוס (Chilesaurus)?
**סוג Chuandongocoelurus
**סוג Kayentavenator
**סוג מונולופוזאורוס (Monolophosaurus)
**סוג Cruxicheiros
**סוג קאיג'יאנגוזאורוס (Kaijiangosaurus)?
**סוג סינוזאורוס (Sinosaurus)?
**סוג קריאולופוזאורוס (Cryolophosaurus)?
**סוג Pandoravenator
**סוג Phaedrolosaurus?
**קבוצה אוריואידס (Orionides)
***על-משפחה מגלוזאורים (Megalosauroidea)
***קבוצה אוונתרפודה (Avetheropoda)
****משפחה מגרפטוריים (Megaraptoridae)
****אינפרא-סדרה קרנוזאוריה (Carnosauria)
****קבוצה קלורוזאוריה (Coelurosauria) - ממנה התפתחו העופות

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1986
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אק גוטייה
תרבית רקמה

שמאל|ממוזער|211px|תרביות רקמה במעבדה
**תרבית רקמה** (באנגלית: **Tissue Culture**) היא שיטה לגידול חלק רקמה או תאים בודדים מחוץ לגוף האורגניזם ממנו נלקחו.
הרקמות/תאים גדלים על קרקע מזון מלאכותית וסטרילית העונה על כל דרישותיהם מבחינה תזונתית, חומציות, טמפרטורה וכדומה.
לשיטה חשיבות רבה בחקלאות המודרנית בכך שהיא מאפשרת לייצר מקודקוד צמיחה בודד אלפי צאצאים ועמידה בדרישות השוק לזן מסוים באיכות מסוימת תוך פרק זמן קצר.

## התהליך
בתחילה נלקח חומר צמחי מקודקודי צמיחה של חוטרים מבוררים. על החוטרים מפעילים חומרי-צמיחה המביאים ליצירת קאלוס. לאחר מספר חודשים, משנים את הרכב המצע וגורמים לקאלוס ליצור "עוברים וגטטביים". לאחר מספר העברות, מתפתחים עוברים אלה לצמחונים, ולאחר מספר העברות נוספות, לשתילונים בעלי מערכת שורשים מבוססת ועלים מוארכים. שתילונים אלה מוכנים לשלב האקלום לצמיחה מחוץ למעבדה.

## יתרונות וחסרונות שיטת תרבית הרקמה
### יתרונות
* שתילים איכותיים: בתרבית רקמה נבחרים המקורות הצמחיים האיכותיים ביותר מהם יוצרים אלפי צאצאים איכותיים ואחידים.
* כאמור ניתן לייצר בזמן קצר יחסית כמות עצומה של צאצאים נאמנים לזן ואחידים.
* שתילי תרבית הרקמה נקלטים בצורה מיטבית בשדה.
* תהליך תרבית הרקמה מתרחש במעבדה סטרילית לחלוטין ולכן השתילים בריאים ונקיים ממזיקים וממחלות.
* שיטת תרבית הרקמה מאפשרת לייצר מפרט בודד, נדיר, מבוקש ומיוחד אלפי צאצאים.
* אין תלות בעונות השנה.

### חסרונות
* ישנם זנים בהם שיטת הריבוי איטית יחסית.
* ישנו אחוז קטן של מוטציות (שתילים שאינם נאמנים לזן) בשיטת תרבית הרקמה.
* עלות גבוהה: בשל הצורך בסביבה סטרילית ונקייה, מכשור וחומרים יקרים הנדרשים לייצור.

## ראו גם
*תרבית תאים
* אגרונום

## לקריאה נוספת
* **אנציקלופדיה לחקלאות**, בית עלים
* E. G. Heyne, **Wheat and Wheat Improvement**, 1987.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:חקלאות
פרוזאורופודה

**פרוזאורופודה** (שם מדעי: Prosauropoda) היא קבוצה פרפילטית של דינוזאורים צמחוניים מהסדרה בעלי אגן דמוי לטאה והקבוצה דמויי זאורופודים. הם היו מאבותיהם של הזאורופודים הענקיים שהיו הגדולים בבעלי החיים על היבשה. הם חיו בין הטריאס העליון לאמצע תור היורה.

הפרוזאורופודים הקדומים היו ברובם יצורים בינוניים, באורך 4-6 מטר, המסוגלים להלך הן על ארבע והן על רגליהם האחוריות בלבד. שיניהם היו עדינות וייתכן הם גיוונו את מזונם גם בבשר, אם כי לא נמצא לכך הוכחות.

בעבר החשיבו קבוצה זו לטקסונומית, אך כיום רואים בה קבוצת אם, הכוללת את כל המינים מקבוצת דמויי זאורופודים שאינם זאורופודים

## מיון
בקבוצה נכללים 3 משפחות:

* משפחה פלטאוזאוריים (Plateosauridae)
* משפחה מאסוספונדיליים (Massospondylidae)
* משפחה ריוחזאוריים (Riojasauridae)
* משפחה אנצ'יזאוריים (Anchisauridae) - ייתכן שמבוטלת

## גלריה

קובץ:DSC01708 Scheletro dinosauro - Museo di storia naturale, Milano - Foto di G. Dall'Orto - 20-12-2006.jpg|פלטאוזאורוס
קובץ:Unaysaurus.jpg|אוניזאורוס
קובץ:Lufengosaurus sketch1.jpg|לופנגוזאורוס
קובץ:Adeopapposaurus mognai.jpg|Adeopapposaurus
קובץ:Pantydraco BW.jpg|פנטידראקו


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1920
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך פון הינה
קטגוריה:דמויי זאורופודים
קטגוריה:קבוצות זוחלים שהתבטלו
קרכרודונטוזאוריים

[250px|ממוזער|ה[גיגאנוטוזאורוס, הגדול שבבני המשפחה ואחד הטורפים הגדולים מעולם.]]
250px|ממוזער|מינים שונים בהשוואה לאדם.
**קרכרודונטוזאוריים** (שם מדעי: Carcharodontosauridae) היא משפחה של דינוזאורים טורפים המשתייכים לתת-סדרת תרופודה ולקבוצת הקרנוזאורים. המשפחה הוגדרה ב-1931 בידי החוקר ארנסט שטרומר. משמעות שמם הוא: "לטאות שן-כריש", עקב מבנה השיניים הארוכות, החדות והמשוננות שלהם שנועד לקרוע בשר ולגרום ולחתכים עמוקים במיוחד. ייתכן שטורפים אלה לא רק הרגו את הטרף אלא גם חיכו שימות מדימומים או מזיהום חיידקים, בדומה לכוח ענק. ייתכן שהם אף גנבו טרף לטורפים קטנים מהם.

הקרכרודונטוזאורים היו טורפי-על ששגשגו בעיקר באמריקה הדרומית ואפריקה במשך הקרטיקון והגדולים מביניהם: גיגאנוטוזאורוס וקרכרודונטוזאורוס היו גדולים אף יותר מטירנוזאורוס. 

טרפם העיקרי כלל בעיקר זאורופודים ענקיים, לרוב טיטאנוזאורים אף שהם יכלו לטרוף כל דינוזאור או אף חיות אחרות באמצעות לסתותיהם החזקות. 

החוקרים סבורים שישנו קשר בין הימצאות זאורופודים ענקיים להימצאות הקרכרודונטוזאורים במספר אזורים, מה שגרם להיעלמותם עם היעלמות הזאורופודים מהם ניזונו. כך הגיגאנוטוזאורוס והמפוזאורוס מפטגוניה נעלמו עם הכחדת הארגנטינוזאורוס והסלטזאורוס, הקרכרודונטוזאורוס מצפון אפריקה נעלם עם הכחדת הפרליטיטאן והאקרוקנתוזאורוס נעלם לצד הכחדת הזאורופוסידון. 

## מיון המשפחה
*משפחה **קרכרודונטוזאוריים** (Carcharodontosaurida)
***סוג אקרוקנתוזאורוס (*Acrocanthosaurus*)
***סוג אלטיספינקס (*Altispinax*)
***סוג קונקוונטור (*Concavenator*)
***סוג אאוקרכאריה (*Eocarcharia*)
***סוג *Kelmayisaurus*
***סוג *Lajasvenator*
***סוג זאורוניאופס (*Sauroniops*)
***סוג שאוצ'ילונג (*Shaochilong*)
***סוג *Siamraptor*?
***סוג וטרופריסטיזאורוס (*Veterupristisaurus*)
***סוג *Taurovenator*
***סוג מרקסס (*Meraxes*)
**תת-משפחה Carcharodontosaurinae
***סוג קרכרודונטוזאורוס (*Carcharodontosaurus*)
***סוג גיגאנוטוזאורוס (*Giganotosaurus*)
***סוג מפוזאורוס (*Mapusaurus*)
***סוג טירנוטיטאן (*Tyrannotitan*)

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו ביורה עליון
צרפודה

[ממוזער|שחזור של [איגואנודון]]
**צרפודה** (שם מדעי: Cerapoda) היא תת-סדרה של דינוזאורים בעלי אגן דמוי עוף מהם התפתחו רוב המינים חסרי השריון: האורניתופודה והמרגינוצפליה.
ובייחוד קבוצות ההדרוזאוריים בעלי מקור הברווז, הפכיצפלוזאורים בעלי הראשים דמויי הקסדה והצרטופסים בעלי מקור התוכי והעטרה.

הם באו במגוון גדלים, מדינוזאורים קטנים באורך  ועד לדינוזאורים ענקים באורך .
כולם היו צמחוניים. הם נכחדו בסוף תקופת הדינוזאורים כ-66 מיליון שנה לפני זמננו בסוף תקופת הקרטיקון.

## מיון
* אינפרא-סדרה אורניתופודה (Ornithopoda)
*** משפחה היפסילופודוניים (Hypsilophodontidae)
*** משפחה דריוזאוריים (Dryosauridae)
*** משפחה רבדודוניים (Rhabdodontidae)
*** משפחה קמפטוזאוריים (Camptosauridae)
*** משפחה איגואנודונטידים (Iguanodontidae)
*** משפחה הדרוזאוריים (Hadrosauridae)
*קבוצה מרגינוצפליה (Marginocephalia)
** אינפרא-סדרה פכיצפלוזאורים (Pachycephalosauria)
*** משפחה הומלוצפליים (Homalocephalidae)
*** משפחה פכיצפלוזאוריים (Pachycephalosauridae)
** אינפרא-סדרה צרטופסיה (Ceratopsia)
*** משפחה צ'אויאנגזאוריים (Chaoyangsauridae)
*** משפחה פסיטקוזאוריים (Psittacosauridae)
*** משפחה ארכאוצרטופיים (Archaeoceratopsidae)
*** משפחה בגצרטופסיים (Bagaceratopsidae)
*** משפחה פרוטוצרטופסיים (Protoceratopsidae)
*** משפחה לפטוצרטופסיים (Leptoceratopsidae)
*** משפחה צרטופסיים (Ceratopsidae)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי אגן דמוי עוף
צרטוזאוריה

**צרטוזאוריה** (שם מדעי: Ceratosauria) היא אינפרא-סדרה של דינוזאורים מתת-סדרת התרופודים הטורפים, אשר חיו בין תחילת היורה עד סוף הקרטיקון, לפני 66–298 מיליון שנה בקירוב.
## מאפיינים
מינים אלה היו שונים משאר התרופודים במספר גורמים: הגולגולת שלהם רחבה יחסית אך קצרה ובעלת עוצמה רבה. על הגולגולת של מינים רבים היו בליטות מעוטרות או קרניים קצרות לאורך המצח וקדמת החוטם והם היו בעלי זרועות קצרות מאוד, אשר התנוונו בעיקר אצל האבליזאוריים.

רבים מביניהם היו טורפים גדולים בעלי עוצמת נשיכה אימתנית וייתכן שהיו אוכלי נבלות. מבנה הרגליים שלהם הותאם לתנועה מהירה, אך הזרועות הקצרות הקשו על תפיסת מזון.

רוב מאובני הקבוצה התגלו בחצי הכדור הדרומי, בחלקה של היבשת הקדומה גונדוונה, אם כי המינים המוקדמים נמצאו גם בשטחי היבשת לאוראסיה, כמו באמריקה הצפונית. ככל הנראה התחרות דחקה אותם התחרות עם הטטנורים מיבשת זו.

## מיון
:*סוג ללא מקור Berberosaurus
:*סוג פוסטרוונאטור (Fosterovenator)?
:*סוג לוקווזאורוס (Lukousaurus)?
:*סוג Saltriovenator
*קבוצה **Neoceratosauria**
**סוג אוסטרוכרוס (Austrocheirus)?
**משפחה צרטוזאוריים (Ceratosauridae)
**על-משפחה אבליזאורים (Abelisauroidea)
***משפחה אבליזאוריים (Abelisauridae)
***משפחה נואזאוריים (Noasauridae)

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1884
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי עותניאל צ'ארלס מארש
*
דוד קרקו

**דוד קרקו** (11 בפברואר 1945 – 4 במאי 2025) היה כדורגלן ישראלי, משחקני מכבי תל אביב ונבחרת ישראל.

## קריירה
קרקו גדל בקבוצת גדנ"ע יהודה בתפקיד החלוץ ועבר באוגוסט 1963 למכבי תל אביב, כאחד מ"תינוקות ג'רי", השחקנים הצעירים ששיתף מאמן מכבי תל אביב, ג'רי בית הלוי, בקבוצה הבוגרת. לאחר מספר משחקים הוסט לעמדת הבלם הקדמי, שם שיתף פעולה עם צבי רוזן.

קרקו היה שחקן נבחרת ישראל, ומשחק הבכורה שלו היה מול בלגיה ב-10 בינואר 1968, שבו הפסידה ישראל 0–2. שנתיים לאחר מכן נקרא קרקו לסגל המורחב של הנבחרת למונדיאל 1970 במקסיקו. לאחר הפסד הנבחרת בחצי גמר מוקדמות אולימפיאדת מינכן (1972) לתאילנד בדו-קרב פנדלים פרש קרקו מהנבחרת, עם 12 הופעות במדיה.

בשנת 1975, לאחר 12 שנה במכבי תל אביב, עזב קרקו את המועדון, שאיתו זכה בשני גביעי אסיה לקבוצות, בדאבל ובעוד שתי אליפויות ו-3 גביעי מדינה. מיד לאחר מכן חתם בבית"ר ירושלים. בבית"ר שיחק עונה אחת, שבה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, ובשנת 1976 עבר להפועל יהוד שזה עתה העפילה לליגה הבכירה. שש שנים לאחר מכן, בשנת 1982 שבה זכתה יהוד בגביע המדינה, פרש קרקו מכדורגל לאחר שלא הצליח להתאושש מפציעה בגיד אכילס.

לאחר פרישתו עבר לנהל ואף לאמן את הפועל יהוד ללא הצלחה ניכרת. לאחר מכן אימן, בין השאר, את הפועל בת ים, לזרוס חולון, הפועל טייבה (שאותה העלה לליגה השנייה) ומכבי הרצליה (שגם אותה העלה לליגה השנייה). בשנת 1997 עזב את הפועל רמת גן ופרש מאימון.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גדנ"ע יהודה
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל יהוד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני הפועל רמת גן
קטגוריה:מאמני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 1968
קטגוריה:כדורגלנים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
רב אושעיא

**רב אושעיא** (או **הושעיא**) היה אמורא בדור השני והשלישי, שנולד בבבל ובצעירותו עלה לארץ ישראל, אחיו של האמורא רב חנינא.

## ביוגרפיה

### בבבל
נולד בבבל למשפחת חכמים כהנים המיוחסת לעלי הכהן, והתגורר כנראה בנהרדעא. היה תלמיד מובהק של רב יהודה, ראש ישיבת פומבדיתא, שכינה אותו "בני", ולמד גם מרב הונא ראש ישיבת סורא. בתקופה זו התגורר כנראה בנהרדעא, שכן במספר מקומות בתלמוד הבבלי מוזכר שהוא הביא משם ברייתות.

יש הסוברים שאחיהם היה רבה בר נחמני, ראש ישיבת פומבדיתא בדור השלישי לאמוראי בבל, שהיה אף הוא מיוחס לעלי הכהן. בשני מקומות מסופר שרב אושעיא ביקש מרבה לשאול שאלות את רבותיו רב הונא ורב חסדא כאשר ילך ללמוד אצלם. לאחר עלייתם לארץ ישראל הם קראו לרבה לעלות גם הוא לארץ הקודש וללמוד מרבי יוחנן, ונראה שרבה נענה להצעתם ועלה לארץ ישראל לזמן מועט.

### בארץ ישראל
רב אושעיא ורב חנינא עלו לארץ ישראל עוד בצעירותם, ולמדו אצל רבי יוחנן בישיבת טבריה. רבי יוחנן רצה לסמוך אותם לרבנות, אך לא עלה בידו לעשות זאת, והוא הצטער על כך. הם הסבירו לו שהואיל והם צאצאים של עלי הכהן, רובצת אליהם הקללה שנאמרה לעלי , ואין הכוונה רק לזקן ממש, אלא אפילו לרב מוסמך המוכנה גם "זקן". כיוון שלא נסמכו, הם לא זכו לתואר "רב**י**" כנהוג בקרב אמוראי ארץ ישראל, אלא כונו "רב" או "חבר", ושניהם יחד נקראו "חבריהון דרבנן" – חבריהם של החכמים.

רב אושעיא למד גם מרבי אמי ורבי אסי, גדולי תלמידי רבי יוחנן, ובין חבריו ללימוד היו עולא, רבי זירא, ורבי אבא, איתם נשא ונתן הן בבבל והן בארץ ישראל (שכן גם הם עלו לארץ ישראל).

חברו העיקרי ללימוד היה אחיו רב חנינא, והם עסקו יחד הן בלימוד הלכה והן בלימוד תורת הסוד. בכל ערב שבת הם היו עוסקים בספר יצירה, באמצעותו היו בוראים עגל משובח ואוכלים אותו. כאשר היו רווקים היו עוסקים לפרנסתם במכירת נעליים בשוק של זונות, ועל אף שהזונות הסתכלו עליהם הם לא הגביהו את עיניהם לראותן. האמורא רבא אמר שעליהם נאמר שרווק שמתגורר בעיר ואינו חוטא – הקדוש ברוך הוא מכריז עליו בכל יום. גם הזונות הכירו בצדקותם והיו נוהגות להישבע בחייהם, וכינו אותם "רבנן קדישי דבארעא דישראל" – החכמים הקדושים שבארץ ישראל.

בהמשך נשא רב אושעיא את בתו של רב שמואל בר רב יצחק, והייתה בבעלותו חנות שפעלה בטבריה.

כמנהגו בבבל להביא מנהרדעא ברייתות, גם בארץ ישראל עסק בחיפוש ברייתות נשכחות, והביא מן הדרום ברייתות של בר קפרא. רב ספרא שהיה צעיר ממנו החשיב אותו מאוד. רבי שמואל בר חנינא ורבי תימא בר פפייס מסרו הלכות בשמו.

התלמוד הירושלמי מספר שכאשר הוא נפטר נפל 'קלון' בטבריה, והמפרשים הסבירו שמדובר בדקל גבוה (פני משה) או עמוד חשוב (גיליון אפרים).

לעיתים ניתן לטעות בין רב אושעיא לבין רבי אושעיא מהדור הראשון, במיוחד במקומות בהם כתוב בתלמוד ר' בראשי תיבות, ולא ידוע אם הראשי תיבות הוא של המילה רבי או רב.

## אמרותיו
*בשם רב: אדם הראשון, גופו מבבל וראשו מארץ ישראל ואבריו משאר ארצות.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדור השני לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:אמוראים כהנים
קטגוריה:אמוראים ממשפחת עלי הכהן
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
קטגוריה:עולים מבבל לארץ ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-3
אוצר מסעות

שמאל|ממוזער|200 פיקסלים|עטיפת הספר 

**אוצר מסעות** הוא קובץ יומני מסע של נוסעים יהודים מתקופות שונות, מתחילת האלף השני לספירה ועד למאה התשע עשרה. רוב רובם של יומני המסע עוסק בתיאורי נופיה ואתריה של ארץ ישראל והדרך אליה. הקובץ כונס על ידי יהודה דוד אייזנשטיין ("בעל האוצרות") ויצא לאור בעיר ניו יורק בשנת תרפ"ז, 1926.

בקובץ מצויים יומני מסע של נוסעים מפורסמים כבנימין מטודלה, פתחיה מרגנשבורג, יצחק חילו ועוד. 
בקובץ  גם מצויים יומני מסע של קראים אשר סיירו בארץ ישראל. כמו כן, מצויים בקובץ יומני המסע של יהודית מונטיפיורי אשר תיארה את מסעותיה עם בעלה, משה מונטיפיורי, לארץ ישראל:  "סיפור מסע מדי יום ביומו למרת יהודית אשת השר משה מונטיפיורי בנסיעתה עם אישה לארץ הקדושה בשנת תקצ"ט, 1839",   ושל הרופא ד"ר אליעזר הלוי אשר נלווה אליה ואל בעלה למסעיהם שם.

מחלק ניכר מתיאורי מסע אלו ניתן להפיק ידע היסטורי רב על המצב החומרי, התרבותי והפוליטי בארץ ישראל וסביבותיה. במקרים רבים רשמו נוסעים אלו את אשר ראו בכל אתר ואתר ובמיוחד כתבו על קהילות ואתרים יהודים אשר נקרו להם בדרכם בכלל ובארץ ישראל בפרט. 

בחלק האחרון של הקובץ ישנה רשימה של קברי צדיקים בארץ ישראל ואף בארצות נוספות במזרח התיכון.

שער הספר מעוטר באיוריו של האומן זאב רבן.

הספר נדפס מחדש בתשכ"ו, 1968.

## הנוסעים ותאריכי מסעיהם בארץ ישראל
בקובץ כלולים מכתבים ויומני מסע של נוסעים רבים:
 
1. רבי בנימין מטודלה - מסעו בארץ בשנת 1170 לערך.

2. רבי פתחיה מרגנשבורג - מסעו בארץ בשנת 1180 לערך.

3. רבי יעקב בן נתנאל הכהן - במחצית השנייה של המאה ה-12

4. רבי שמואל ב"ר שמשון - "מסע דפליסטינא" מסעו בארץ קרוב לשנת ד'תתק"ע 1210

5. רבי יעקב השליח 

6. רבי יצחק חילו - "שבילי דירושלים" - 1333 

7. רבי יצחק אבן אלפרא מעיר מלקא - 1441

8. רבי אליהו מפררה - 1435

9. רבי משולם ב"ר תנחום מוואלטורה - 1481 

10. רבי עובדיה מברטנורא - שלושה כתבי מסעות
 
11. חכם ונציאני אלמוני - מכתב מסע - 1495

12. חכם אלמוני - "מסעות בארץ ישראל" - 1523-1522

13. סיפור נסיעת דוד הראובני - 1525-1522 

14. אליהו מפיסארו

15. השל"ה - "מכתב מסע" - 1622

16. גרשון ב"ר אליעזר הלוי - איגרת הקודש - 1631-1624

17. שמואל בכר דוד יעמשל- "מסעות הקראים לא"י" - 1642-1641

18. משה ירושלמי בכר אליהו הלוי - מסעות הקראים לא"י - 1655-1654

19. בנימין בכר אליהו - מסעות הקראים לא"י - 1786-1785

20. החיד"א
 
21. שמחה ב"ר יהושע - "אהבת ציון: סיפורי ארץ הגליל" - 1774

22. שמואל רומאנלי - "משא בערב" - 1790-1786

23. אליעזר הלוי - "מכתב נסיעה" - 1838

24. יהודית מונטיפיורי - רשימת מסע - 1839: "ספר מסע מדי יום ביומו"

## ראו גם
* אגרות ארץ ישראל
* מסעות ארץ ישראל של עולים יהודים (ספר)
## קישורים חיצוניים
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:ספרי עיון בעברית: ביוגרפיות
קטגוריה:ארץ ישראל: היסטוריה
*
קטגוריה:ספרי יהודה דוד אייזנשטיין
קטגוריה:ספרי ארץ ישראל
קטגוריה:תולדות עם ישראל בארץ ישראל
קטגוריה:יומני מסעות
המוות נאה לה

**המוות נאה לה** (באנגלית: **Death Becomes Her**) הוא סרט קומדיה אמריקאי שיצא בשנת 1992 ובוים בידי רוברט זמקיס. משתתפים בו מריל סטריפ, גולדי הון, ברוס ויליס ואיזבלה רוסליני. הסרט הוא קומדיה שחורה על תופעת הניתוחים הקוסמטיים בקרב סלבריטאיות והפחד מהזדקנות.

## עלילת הסרט
מדלן אשטון (סטריפ), שחקנית הוליוודית מתבגרת, גוזלת את הארוס של חברת ילדותה, הלן שארפ (הון), מנתח פלסטי בשם ארנסט מנוויל (ויליס) לאחר שהשלושה נפגשו בערב הפתיחה של הצגה כושלת של מדלן. כתוצאה מכך, הלן עוברת התמוטטות עצבים ובמשך שבע שנים מזניחה את עצמה, עולה במשקל ומוכנסת למוסד פסיכיאטרי, שם היא מחליטה להוציא לפועל את נקמתה במדלן.

לאחר שבע שנים נוספות מדלן וארנסט נשואים יחדיו. מדלן מתמודדת עם הזדקנותה והקריירה הכושלת שלה בעוד ארנסט עובד כמאפר גופות ומתמודד עם אלכוהוליזם. השניים מקבלים במפתיע הזמנה מהלן לכבוד הוצאת הספר החדש שלה, "צעירה לנצח". לכבוד האירוע מתכננת מדלן לעבור טיפול קוסמטי מסיבי בספא הפרטי שלה ונדחית, אך מקבלת הפניה לאישה בשם ליסל וון- רומן (רוסליני). בערב הפתיחה פוגשים מדלן וארנסט את הלן, שמסתברת להיות יפהפייה מאי פעם. הדבר מדכא את מדלן עוד יותר, והיא פונה בצעד נואש אל ליסל. על אף מראה הנערי, ליסל היא בת שבעים ואחת, וההצעה שלה למדלן היא שיקוי נעורים נצחיים, שעוצר את הזקנה ואף מביא למראה צעיר יותר. מדלן מקבלת את ההצעה וקונה את השיקוי במחיר גבוה במיוחד. לאחר שהיא שותה אותו נעוריה חוזרים אליה, וכן גם ביטחונה העצמי.

בינתיים הלן יוצרת קשר עם ארנסט בביתו ומשכנעת אותו לברוח איתה, לאחר שירצחו את מדלן והדבר ייראה כהתאבדות. ארנסט מסכים והלן עוזבת את המקום.

בהגעתה הביתה מדלן מתריסה את ארנסט ומשפילה אותו, ובזעם רב, הוא חונק אותה, ולאחר מכן דוחף אותה במדרגות והיא שוברת את המפרקת. ארנסט הנרגש מדווח על כך להלן וקורא לה לבוא, אולם מדלן קמה במהרה ומתפקדת לחלוטין, וארנסט המופתע מסיע אותה לבית חולים, שם מסתבר שפיזית היא מתה, כאשר המפרקת שלה נשברה, אך שיקוי הנעורים ששתתה ככל הנראה גרם לכך שהיא נשארה בחיים.

בבית עושה ארנסט טיפול קוסמטי מקיף למדלן, בזכות יכולותיו כקברן, אך הלן במפתיע מגיעה, מתעמתת עם מדלן, שהורגת אותה ביריית רובה אחת. מהר מאוד גם הלן קמה לתחייה (ועם חור עצום בבטן) ומסתבר כי גם היא שתתה את השיקוי של ליסל. השתיים מתעמתות זו עם זו אך מגיעות לפשרה, וארנסט מטפל בשתיהן.

אולם, הטיפול של ארנסט הוא זמני, והן מחליטות להביא אותו לליסל במטרה שישתה את השיקוי ויטפל בהן לנצח. הן מעלפות אותו ומביאות אותו אליה, אך זה מסרב להצעה של השיקוי ובורח.

37 שנים אחר כך, ארנסט מת ומדלן והלן נותרות לבדן, והן נאלצות לטפל ולשמר זו את זו לנצח.

## ראו גם
* המוות נאה לה (מחזמר)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סרטי 1992
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי קומדיה שחורה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי רוברט זמקיס
קטגוריה:תיאורים תרבותיים של אלביס פרסלי
קטגוריה:תיאורים תרבותיים של מרילין מונרו
קטגוריה:סרטים על נרקיסיזם
קטגוריה:סרטים על מוות
קטגוריה:סרטים עם מוזיקה מאת אלן סילבסטרי
חזקיה בן מנוח

רבי **חזקיה בן מנוח** (המכונה: ה"חזקוני"; נולד סביב ה'י' 1250 - ה'ע' 1310 בערך, בצרפת. פרטים מדויקים על שנת לידתו ופטירתו ומיקומם אינם ידועים) היה רב ופרשן מקרא צרפתי. נודע על שם ספרו "החזקוני" על חמשה חומשי תורה.

## חיבורו
פרשנותו למקרא נדפסה לראשונה בוונציה בשנת ה'רפ"ד בתוך חמישה חומשי תורה עם רש"י וחזקוני, ולאחר מכן בקרמונה (Cremona) בשנת ה'שי"ט (1559). בהקדמתו הוא מספר ששוטט במדינות רבות כדי למצוא פירושים ישרים לתורה, וחיבורו מלוקט מעשרים חיבורים אחרים, שמהם הוציא את המיטב. מאז והלאה נדפס חיבור זה בהוצאות רבות של חמישה חומשי תורה מקראות גדולות.

את חיבורו קרא בשם "חזקוני" על שמו חזקיה שדומה לחזקוני, ועל-פי בקשתו בהקדמה לחיבורו מאת קוראיו שיזכרו אותו ויחזקוהו.

בפירושו נמצאים עקבות של פירושיהם של: רש"י, רבי אברהם אבן עזרא, רשב"ם, רבי יוסף בכור שור ועוד. אך אינו מזכיר את שמות הספרים מהם ליקט, למעט רש"י. השפעה מרובה יש לחיבורו של רבי יוסף בכור שור על פירושו, כאשר דרך הפרשנות הפרשנית-מציאותית של בכור שור מאפיינת גם את חזקוני, והוא מרבה להביא ממנו פירושים המנסים לחשוף את הגרעין הריאלי שמאחורי הסיפור המקראי, וכך גם קטעי הגות בטעמי המצוות שנראה שמקורם בחיבורו של בכור שור.

החיד"א הוכיח בספרו "שם הגדולים" שחיבור זה קדום הוא, והביא מספר "מנחת יהודה" בכתב יד לר' יהודה בר' אליעזר על החומש ועל רש"י, שהוא ספר ישן נושן, וכתוב בהקדמתו: "אני יהודה ברבי אליעזר יסדתיו שנת ע"ג לפרט האלף הששי לפני מורי רבי הרב רבי אליקים בן הרב רבי מנחם וכתבתי בו דבריו ודברי חזקוני ופשטי רבינו משה מקוצי וכו'". מנוסח הדברים וכן מכך שבעל חיבור זה מצטט את דברי החזקוני בכבוד רב, הוכיח החיד"א שהחזקוני הוא אחד הראשונים.

## לקריאה נוספת
;ספרים
* יוסף פריאל, **הלב יודע**: פירוש חזקוני לתורה: בין פרשנות רציונלית לפרשנות רגשית, הוצאת מכללת הרצוג - תבונות, אלון שבות, התשפ"ב 2022.
;מאמרים
* מנחם א. ריקלין, "השפעת פירוש רמב"ן על פירוש חזקוני**, **שמעתין** 159–160 (תשס"ה), עמ' 38–48.
* [[יהושפט נבו]], "יחסו של החזקוני, פרשן התורה, אל פירושו של ר' יוסף בכור שור", **סיני** צא [א/ב] (תשמ"ב), עמ' יז–כב.
* [[אברהם אופיר שמש]], "'הנה יצא המימה' - למסע צייד: הרקע לביאורם של שני פרשנים צרפתיים", **תלפיות** יב (תשס"א–תשס"ב), עמ' 138–143.
* [[שרה יפת]], "פירוש החזקוני לתורה: לדמותו של החיבור ולמטרתו", בתוך: **ספר היובל לרב מרדכי ברויאר**, תשנ"ב, כרך א, עמ' 91–111.
* [[יעקב חיים סופר (הנין)|יעקב חיים סופר]], "על ספרים וסופרים", **צפונות** ד [א] (תשנ"ב), עמ' פ"א–פ"ה; ד [ב], עמ' סו–עב.
* [[יוסף עופר (חוקר תנ"ך)|יוסף עופר]], "פירוש החזקוני לתורה וגלגוליו", **מגדים''' ח (תשמ"ט), עמ' 69–83.

## קישורים חיצוניים
* פירוש החזקוני בפורמט PDF מתוך אתר דעת
* טקסט מוקלד של פירוש החזקוני באתר ספריא
* החזקוני באנציקלופדיית דעת
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:ראשוני צרפת
קטגוריה:יהודים הקבורים בצרפת
קטגוריה:יהודי צרפת במאה ה-13
נסיכות עבר הירדן

[ממוזער|250px|נסיכות עבר הירדן ב[המאה ה-12|מאה ה-12]]
**נסיכות עבר הירדן** (**Oultrejordain**; נקראת גם "נסיכות מונראל") הייתה אחת מארבע הסניוריות העיקריות שהיו כפופות לממלכת ירושלים הצלבנית. גבולות הנסיכות היו רופפים למדי ורובה ככולה שכנה באזורי אדום ומואב העתיקים. שטחה כלל גם חלק מהנגב בואכה מפרץ אילת. לפני מסע הצלב הראשון האזור היה נתון לשליטת המצרים והוא סופח לממלכה הצלבנית בימיו של בלדווין הראשון. מעמדה האסטרטגי, כטריז צלבני בין מצרים לסוריה המוסלמיות, היה רב-חשיבות להגנת הממלכה.

עיקר הכנסותיה באו לנסיכות מגביית מסי מעבר מעולי הרגל המוסלמים שעלו לחג' למכה.

הנסיכות נכבשה ומצודותיה נהרסו על ידי המוסלמים בעקבות מפלת חיטין ב-1187.

## ראו גם
* מונראל
* מצודת כּרכּ
* איל דה גרה
* רנו משטיון
* היסטוריה של  ירדן

## לקריאה נוספת
* סילביה שיין, "עבר הירדן בתקופה הצלבנית", בתוך: גבריאל ברקאי ואלי שילר (עורכים), **ירדן ואתריה**, ירושלים: הוצאת אריאל, 1995, עמ' 133–136

* Micaela Sinibaldi, "The Crusader Lordship of Transjordan (1100–1189): settlement forms, dynamics and significance"',***Levant*** 54 (1), 2022, pp. 124–154


קטגוריה:התקופה הצלבנית בארץ ישראל
עבר הירדן, נסיכות ה
1034

## אירועים
* התיעוד הראשון לבניית בית כנסת בגרמניה, בוורמס (ורמיזא)
* אחד מיורשי שושלת בלהאה הקוריאנית מורד נגד שושלת ליאו החיטאנית ונמלט לגוגוריו לאחר שהובס
* על-פי תיעוד שנוי במחלוקת, חותם ירוסלב החכם, דוכס רוס של קייב, על הסכם עם האימפריה הביזנטית אשר מכיר בסמכותה של קונסטנטינופול
* סנצ'ו השלישי, מלך נווארה כובש את לאון

## נולדו

## נפטרו

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים