open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
זמנים (עיתון)

**זמנים** היה יומון המפלגה הפרוגרסיבית הישראלית. גיליונו הראשון ראה אור ב-9 בספטמבר 1953 והוא נסגר, לאחר שסבל קשיים כלכליים כל ימיו הקצרים, ב-4 בנובמבר 1955. במסמך פנימי של מפא"י, בו סקר לוי יצחק הירושלמי את עיתונות הזמן, נכתב כי "בעיתון זה קיימת התרוצצות לגבי קביעת הקו, כפי שהיא קיימת בתוך המפלגה הפרוגרסיבית, אך יותר מכולם מושל שם בכיפה מ. קול. תפוצתו 3,000–3,500". סיסמת העיתון הייתה "שרות נאמן - אינפורמציה מהארץ ומהעולם".

עם הופעת העיתון הוצג מטרתו כ: "לשמש את הרעיון של ציונות בונה, ליבראליות פוליטית וקדמה חברתית". כן הובטח: "העיתון ישתדל להרים על נס את החיוב ולהוקיע את הרקוב." ובהמשך: "המפלגה הפרוגרסיבית, שיזמה את הוצאתו לאור של "זמנים", אינה מבקשת לעשות את העיתון שופר מפלגתי אלא כלי־שרת לאינטרסים הכלליים של המדינה.".

## לקריאה נוספת
* מרדכי נאור, **העיתונות בשנות החמישים**, בתוך: חנה יבלונקה וצבי צמרת (עורכים), **העשור הראשון: תש"ח-תשי"ח**, יד יצחק בן-צבי 1997, עמ' 216–217

## קישורים חיצוניים
* זמנים באתר עיתונות יהודית היסטורית - גרסה בת חיפוש בכל טקסט העיתון (בטווח השנים 1953–1955)

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ישראל: עיתונים
קטגוריה:עיתונות מפלגתית בישראל
קטגוריה:ציונות כללית
קטגוריה:עיתונים וכתבי עת ציונים
קטגוריה:שנות ה-1950 בישראל
יוסף הקומס

**יוסף הקומס** או **יוסף מטבריה** היה יהודי מומר בן המאה ה-4 לספירה שחי בצפון ארץ ישראל וניסה לנצר את היהודים תושבי הגליל.

## מקורות
המקור היחיד לסיפורו של יוסף הקומס הוא הספר פנריון  של אפיפניוס מסלמיס, שם, בחלק המדבר על האביונים (פסקאות 4-12 של פרק 30) הוא מזכיר את סיפורו של יוסף.

## תולדות חייו
יוסף נולד בטבריה וחי בימי הקיסר קונסטנטינוס, ממנו קיבל תואר קומס (comes) ואישור לבנות כנסיות בטבריה, ציפורי, כפר נחום ועוד.

על פי אפיפניוס, כיהודי היה בעל משרה רמה (אפוסטול) אצל נשיא הסנהדרין.

לפי יוסף, כך כתב אפיפניוס, כאשר הלל הנשיא היה על ערש דווי הוא פנה לבישוף טבריה וביקש ממנו שיטביל אותו לנצרות ויעניק לו את המיסטריון (סקרמנט) ובתמורה העניק הלל לבישוף כמות זהב מכובדת. אחרי שלושה ימים נפטר הלל. לפני מותו מינה את יוסף כאחד משני מחנכיו של בנו של הנשיא, שהיה עדיין קטין. בעת היותו מחנך, מצא יוסף בגנזכו של הנשיא את ספרי הברית החדשה בעברית וקרא בהם, אולם עדיין לא השתכנע להמיר את דתו.

ישו הופיע ליוסף בחלום וציווה עליו להאמין בו, כשיוסף סירב - הוא חלה במחלה קשה. אחרי שהבריא ניסה את הנצרות על ידי כך שלקח אדם שהיה מטורף, התווה עם מים את צורת הצלב על פניו של המטורף תוך שהוא אומר  ואכן המטורף נרפא. יהודים סברו שאכן הריפוי התקיים אולם הוא נעשה בעזרת שימוש בשם המפורש.

כאשר הגיע לבגרות, מינה אותו הנשיא החדש להיות אפוסטול ומינה אותו להיות גובה המיסים והמעשרות בקיליקיה ואף הממונה על החיים היהודים שם. הוא נתפס שם קורא בבשורות ונלקח לבית הכנסת, אולם הבישוף המקומי חילץ אותו. יוסף התיידד עם הקיסר קונסטנטין, בפניו התוודה כי הוא הפך לנוצרי וזה מינה אותו להיות קומס ואישר לו מימון לבנות כנסיות ביישובי היהודים בגליל.

יוסף חזר לטבריה, שהייתה בירתם של יהודי הגליל, ובנה בה כנסייה בתוך מקדש פגאני שבנייתו לא הושלמה. 
בסוף ימיו עבר מטבריה לבית שאן, היה היחיד בבית שאן שגינה את האריאניות, על מנת להתחמק ממינוי כבישוף, נשא אישה שנייה אחרי מות אשתו הראשונה.

## לקריאה נוספת
*זאב רובין, **פרשת הקומס יוסף והניסיונות לניצור הגליל במאה הרביעית לספירה** קתדרה, 26 (תשמ"ג), עמ' 116-105. כולל תרגום מלא של סיפורו של יוסף הקומס כפי שהוא מובא אצל אפיפניוס 
*אלחנן ריינר, **חותמו של כריסטוס ומרקחת הסם שכשלה: יוסף הקומס איש טבריה והשיח היהודי-נוצרי בגליל במאה הרביעית** בתוך "רצף ותמורה" יהודים ויהדות בארץ ישראל הביזנטית נוצרית, מרכז דינור לחקר תולדות ישראל ויד יצחק בן צבי, ירושלים, בעריכת ישראל לוין, עמ' 355-386

## קישורים חיצוניים
* APOSTASY AND APOSTATES FROM JUDAISM מאמר מתוך Jewish Encyclopedia המזכיר את יוסף מטבריה

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים שהתנצרו
קטגוריה:התקופה הביזנטית בארץ ישראל
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-4
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-4
שאר B1

**שאר B1** (בצרפתית: **Char** **- טנק**) היה טנק כבד מתוצרת צרפת, שפיתוחו החל בשנות ה-20, והוא השתתף במלחמת העולם השנייה.

בעת המערכה על צרפת ב-1940, נחשב השאר B1 לאחד הטנקים החזקים והעוצמתיים בשדה הקרב, הודות לשילוב של כוח אש ומיגון; הוא צויד בתותח בקוטר 75 מ"מ בתובה ותותח 47 מ"מ בצריח, ושריונו העבה היה כמעט חסין לאש הטנקים הגרמנים והתותחים נגד-טנקים שלהם. אולם הוא סבל מלא מעט ליקויי תכנון, שהתרחשו כתוצאה מחשיבה מיושנת שלא תאמה את שדה הקרב המודרני, דוגמת מהירות נסיעה הנמוכה, והצריח בו היה רק איש צוות אחד, שעליו היה לטעון, לכוון את האש, לתת פקודות לנהג וכיוצא בזה. תכנונו השפיע על פיתוחו של הטנק הבינוני M3 לי האמריקאי.

לאחר כיבוש צרפת בידי הנאצים, נפלו שלל מספר רב של טנקי שאר B1 בידי הוורמאכט, שהכניסם לשירות מצומצם בשם *Panzerkampfwagen B-2 740 f*.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טנקים צרפתיים במלחמת העולם השנייה
מרדכי אביגד

**מרדכי (מקסי) אביגד** (9 בפברואר 1933 – 13 בדצמבר 2018) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, פיקד על גדוד 9 במלחמת ששת הימים ועל חטיבה 14.

## ביוגרפיה

אביגד נולד בגרמניה בשם מקס יעקוביץ, לאחר עלייתו לארץ ישראל למד ברחובות ובתל אביב.

ב-1951 התגייס לצה"ל, שירת כלוחם, מפקד מחלקה וקצין מבצעים בגדוד 79, גדוד חרמ"ש. שימש מדריך בבה"ד 1 ולאחר מכן סגן מפקד ומפקד פלוגה בגדוד 52. הוא למד במכללה לפיקוד ומטה ובסיומם מונה למפקד גדוד 9, גדוד חרמ"ש. במלחמת ששת הימים פיקד על הגדוד שלחם במסגרת חטיבה 7. לאחר המלחמה שירת כקצין אג"ם בחטיבה 45, חטיבת שריון במילואים. בהמשך שירותו הצבאי שימש סגן מפקד חטיבה 217, מפקד חטיבה 875 ובשנים 1971-1972 פיקד על חטיבה 14, חטיבת שריון סדירה שהוצבה בגזרת קו בר-לב. במהלך מלחמת יום הכיפורים שהה באתיופיה בה שירת כנספח צבאי וראש משלחת משרד הביטחון, בסיום המלחמה שב לישראל, מונה לראש מטה אוגדה 162 שהוצבה במערב תעלת סואץ והשתתפה בכיתור הארמייה השלישית של מצרים. בתפקידו הבא שירת כסגן מפקד אוגדה 143 ולאחר מכן מונה לנספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון במערב גרמניה. השתחרר משירות הקבע ב-1981.

לאחר שחרורו מונה למנכ"ל חברת טקסטיל ולאחר מכן עבד בתעשייה הצבאית כמנהל שיווק למערב גרמניה, לאירופה, נציג החברה במזרח הרחוק, בצפון אמריקה ובדרום אמריקה.

הוא נפטר ב-2018. נקבר בבית העלמין האזרחי מנוחה נכונה כפר סבא.

## קישורים חיצוניים
* אל"ם מרדכי (מקסי) אביגד, אתר יד לשריון
* 

קטגוריה:סגל התעשייה הצבאית
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים בגרמניה
קטגוריה:מפקדי חטיבה 14
קטגוריה:מפקדי חטיבה 8
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 401
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 7
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת ששת הימים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מנוחה נכונה כפר סבא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
Life Starts Now

**Life Starts Now** (מאנגלית: החיים מתחילים עכשיו) הוא אלבום האולפן השלישי של להקת הרוק הקנדית ת'רי דייז גרייס.

## הקלטת האלבום
ההקלטות לאלבום התחילו בינואר 2009, בוונקובר שבקנדה, והושלמו בחודש מרץ של אותה השנה. לאחר סיום ההקלטות, הלהקה הודיעה באופן רשמי שהאלבום יצא לאור ב-22 בספטמבר 2009.

## הצלחה מסחרית
זמן קצר לאחר השקתו, הגיע האלבום למקום השלישי במצעד *Billaboard 200*.  בנוסף, האלבום הגיע למקום השני במצעד *Billboard Top Rock*, והסינגל "Break" הגיע למקום הראשון במצעד *Billboard Rock Songs*.

## רשימת שירים
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי ת'רי דייז גרייס.

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי מטאל
קטגוריה:אלבומי ת'רי דייז גרייס
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת ג'ייב רקורדס
OnePlus One

**One** היה טלפון חכם המיוצר ומשווק על ידי חברת OnePlus. המכשיר הוכרז ב-23 באפריל 2014. מכשיר זה היה המכשיר הראשון מבית חברת OnePlus.

## חומרה, תוכנה ועיצוב
המכשיר הגיע בשני צבעים כשכל אחד מהם בעל נפח אחסון שונה: גרסת ה-16GB המוצעת בצבע לבן, וגרסת ה-64GB המוצעת בצבע שחור.

גודל מסך המכשיר היה 5.5 אינץ' ברזולוציית 1920X1080 (רזולוציית HD מלאה), היוצרת צפיפות פיקסלים של 401 פיקסלים לאינץ'.

המכשיר כלל את ערכת השבבים סנאפדרגון 801, הכוללת מעבד מרובע ליבות במהירות 2.5 ג'יגה הרץ, זיכרון RAM מסוג LPDDR3 בנפח 3GB, ומאיץ גרפי מדגם Adreno 330.

המכשיר כלל מצלמה אחורית ברזולוציית 13 מגה פיקסל, הכוללת פלאש LED כפול, היכולה לצלם ברזולציית 4K. המצלמה הקדמית הייתה ברזולוציית 5 מגה פיקסל. למכשיר היו שני רמקולים באיכות מונו, והוא היה מצויד בקישוריות וויפי 802.11, בלוטות' 4.1, ג'י.פי.אס. ו-NFC.

המכשיר כלל גרסה מותאמת אישית של רום ה-Cyanogen OS בגרסת 13, הכולל את מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 6.0.1 (Marshmallow)

סוללת המכשיר הייתה בנפח 3100 מיליאמפר לשעה.

המכשיר נמכר רשמית באתר החברה בלבד.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מכשירי טלפון חכמים
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2014
קטגוריה:מכשירי אנדרואיד
גל סינואני

**גל סינואני** (נולד ב-20 בספטמבר 1986) הוא זמר, כותב ומלחין ישראלי.

## ביוגרפיה
גל סינואני נולד ברמת גן, בנו של הזמר אבי סינואני ורעייתו גולדי.

בשנת 2003, בעודו בן 16, השתתף באלבומו של אביו אבי סינואני במחרוזת המוכרת "כוכבי מרום" כשביצע את השיר "מי המציא את המילה".

בשנת 2004 השתתף באלבום האוסף המוצלח "שניים סוכר" בשיר "כאבך הוא כאבי".

שירת בצה"ל כסולן בלהקת "פיקוד מזרח". לאחר שחרורו החל להפיק את אלבום הבכורה שלו.

ב-21 בספטמבר 2007 הוציא סינגל ראשון בשם "ים של אהבה" שאותו כתב והלחין גלעד מסמי.

ב-14- בינואר 2009 הוציא סינגל שני בשם "את כמו חלום" שאותו כתב והלחין.

בשנת 2010 לקח חלק בפרויקט "עבודה עברית שרים עוזי חיטמן" כשביצע את השיר "שירי ילדות" .

בשנת 2014 יצא אלבום הבכורה שלו "המתנה שלי", מהאלבום בלטו השירים "הכח שבלב", "המתנה שלי" שכתב והלחין גל עם אחיו נאור סינואני, "שבועיים בלעדייך" שכתב והלחין הזמר דודו אהרון,

"בואי אליי", "חוזר לאהבתך" ,"את מוותרת" ו"אין אחד שלא נפגע" דואט עם הזמר חמי רודנר.

בשנת 2015 הוציא את הסינגל "יגוני", אשר היה לסינגל הראשון מתוך האלבום החדש, באותה השנה לכבוד יום הזיכרון לחללי צה"ל הוציא את השיר "חזור" כחלק מפרויקט שירי זיכרון.

בשנת 2016 הוציא את הסינגל "ככה את אוהבת" שכתב אבי אוחיון ללחן של דודו אהרון.

בשנת 2017 הוציא את הסינגל "כמו שיר במזרחית" שכתב עדי כבירי ללחן של נאור סינואני, בשיר אירח את אביו אבי סינואני השיר זכה לאהדה רבה, וביוטיוב הגיע למעל שני מיליון צפיות.

בשנת 2018 הוציא את השיר "פתאום" שאת הקליפ שלו צילם בלוס אנג'לס שבארצות הברית, בעודו במסע הופעות שם צילם גם קליפ נוסף לשיר שיצא מאוחר יותר באותה השנה "ואולי" בלאס וגאס.

בשנת 2019 השתתף באלבום משותף "בטברנה" עם אביו, אלבום המבוסס על קאברים לשירים ישראלים מכל הזמנים.

בשנת 2020 הוציא את אלבומו השני "פתאום", מן האלבום יצא הסינגל "ילדה קטנה" בשיתוף פעולה עם בוגרת בית ספר למוסיקה עדי ביטי, השיר "ואולי", והשיר "שייך לך" שבו אירח זמרת רומניה בשם "ליה".

ממוזער

## דיסקוגרפיה
* 2009: המתנה שלי
* 2019: בטברנה
* 2020: פתאום

## חיים אישיים
סינואני רווק, מתגורר ברמת גן

## קישורים חיצוניים

* גל סינואני באלבום חדש, אסף נבו, מאקו 2014
* גל סינואני בדואט עם יוצאת "בית ספר למוסיקה" עדי ביטי
* "מי יהיה הכוכב הבא של המזרחית?" אבי כאכון, מאקו 2017
* "גל סינואני מגשים את החלום של האבא אבי" באתר וינט
* "בלי תהילה בלי שיווק, עם כסף ועם פחד" רן בוקר ידיעות אחרונות

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:חברי להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
אור הלר

250px|שמאל|ממוזער|הלר ביולי 2014
**אור הלר** (נולד ב-10 ביולי 1977) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כיום כמגיש טלוויזיה, כפרשן וככתב צבאי בערוץ 13.

## קריירה
הלר החל את הקריירה העיתונאית שלו ב-1995 עם גיוסו לגלי צה"ל ככתב צבאי וכתב לענייני משטרה ומשפט. עם השחרור מצה"ל, החל לעבוד בעיתון מעריב ככתב משפטי. ב-2002 הצטרף לחברת החדשות של ערוץ 10 ככתב לענייני משטרה ומשפט. בסוף 2004 מונה לשליח ערוץ 10 ו"מעריב" בפריז, וסיקר בין היתר את האירועים הבאים:
* מותו של יאסר ערפאת בבית חולים בעיר בנובמבר 2004
* הפיגועים בלונדון ב-2005
* המהומות בצרפת ב-2005
* הבחירות לנשיאות צרפת ב-2007
* מתקפת הטרור במומבאי ב-2008

ב-2008 שימש כשליח חדשות 10 לגאורגיה וככזה סיקר את המלחמה בדרום אוסטיה.

ב-2008 שב ארצה לתפקיד הכתב לענייני צבא בערוץ 10. במבצע עופרת יצוקה בינואר 2009 היה העיתונאי הישראלי הראשון שנכנס לרצועת עזה עם כוחות צה"ל כדי לסקר את פעילות צה"ל.

ביולי 2012 נשלח על ידי חדשות 10 לסקר את חקירת הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס. בדצמבר 2013 נשלח לסקר את הלוויית נלסון מנדלה בדרום אפריקה.

במבצע צוק איתן ב-30 ביולי 2014, נלווה לכח צה"ל שפעל בתוך רצועת עזה כנגד מנהרות החמאס וספג ירי נ"ט.

הלר שימש כמגיש-מחליף בתוכניות האקטואליה של ערוץ 10, "חמש עם רפי רשף" ו"לונדון את קירשנבאום".

ב-2015 החל להגיש עם מיה זיו-וולף תוכנית בוקר בערוץ 10 תחת השם "אור ומיה", עד שזיו-וולף עזבה את הערוץ בספטמבר 2017. בהמשך החל להגיש באותו ערוץ את התוכנית "בוקר אור", לצידה של ימית סול. 
ב-7 בספטמבר 2020, במהלך מסיבת עיתונאים שבה נכח ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשמע אדם אומר "1, 2, 3, 4, מגרמניה היטלר בא". תחילה נטען שנוב ראובני היה זה, שכן האמירה נשמעה זמן קצר לאחר שנוצר קשר בין האולפן לבינו. האמירה עוררה סערה ביחס לתאגיד השידור הישראלי ולראובני, התאגיד טען כי איש מאנשיו לא אמר את ההתבטאות. מאוחר יותר התברר שהיה זה אור הלר שהתבטא כך במהלך בדיקת סאונד וללא קשר לנתניהו.
-->

הלר כותב טור קבוע באתר "מעריב השבוע", באתר IsraelDefense ופרשנות בעיתון "גלובס".

החל מ-2020 מלמד הלר בבית הספר לתקשורת באוניברסיטת אריאל.

## חיים אישיים
הלר הוא גיטריסט להקת "נאג' חמאדי", הכוללת את העיתונאים דרור גלוברמן, אראל סג"ל וטל לזר. הלהקה מופיעה בעיקר במועדונים בתל אביב, ובאוקטובר 2014 שחררה את הסינגל הראשון "אל תלכי לישון" מתוך אלבום בכורה שהקליטה.

הלר הוא בן זוגה של ענת פניני, רכזת הכתבים של חברת החדשות, ולהם בן ובת. הם מתגוררים בתל אביב.

## קישורים חיצוניים

* אור הלר באתר חדשות 13
* 
* הטורים של אור הלר, באתר IsraelDefense
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:כתבים צבאיים ישראלים
קטגוריה:כתבים משפטיים ישראלים
קטגוריה:ערוץ עשר: שדרנים, שחקנים ומנחים
קטגוריה:פרשנים צבאיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ד' (תל אביב)
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: בית ספר לתקשורת
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל חדשות 13
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
קרוספייר (קומיקס)

**קרוספייר** (באנגלית: **Crossfire**) הוא דמות בדיונית של נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס הוקאיי ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת *Marvel Two-in-One #52* מיוני 1979, ונוצרה על ידי הכותב סטיבן גרנט והמאייר ג'ים קרייג.

קרוספייר הוא האלטר אגו של ויליאם קרוס, סוכן CIA לשעבר אשר נולד במדיסון והפך למומחה החקירות של ה-CIA. קרוס הפך לפושע, מבלי ששותפתו המאורסת לו - רוזלין באקוס - הייתה מודעת לכך. הוא גנב טכנולוגיית שטיפת מוח מה-CIA, זייף את מותו ושם את באקוס על כוונתו. בעקבות ניסיון התנקשות, קרוס איבד את עינו ואוזנו השמאליות ושמיעתו נחלשה משמעותית. הוא החליף את חלקי גופו החסרים ושיפר את שמיעתו בעזרת שתלים קיברנטיים, והרג את תוקפיו. על מנת לבדוק את יעילות נשק השטיפה המוחית שלו, הוא חטף את הדבר. עם זאת, מון נייט חילץ את הדבר והשניים סיכלו את מזימתו של קרוס. קרוס נהיה חלק מ"קרוס תעשיות טכנולוגיות" בהנהלת בן דודו, דארן קרוס. הוא נלחם בהוקאיי, והפך לאחד מאויביו המרים.

לאחר ניסיון להרכבת צבא נבלי על הוא השתתף במלחמה הסודית בלטבריה, חמוש בטכנולוגיה משופרת, והובס בידי ניק פיורי וכוחותיו. לאחר ניסיון בריחה יחד עם צוות נבלי-על, קרוס נשכר יחד עם משליכי המוות בידי ארגון A.I.M לקחת חלק במזימת טרור בלונדון, אך הובס על ידי יוניון ג'ק וסברה ולכאורה נהרג בנפילה מגשר מצודת לונדון לנהר התמזה. מתגלה כי קרוס שרד את הנפילה, והצטרף לצבא נבלי העל של הברדס. קרוס שיתף פעולה עם גוסט ריידר נגד הוקאיי ומוקינגבירד, הצטרף לצוותה של מיסטי נייט נגד קבוצת "נבלים להשכרה" של האיש הסגול, כמו גם לקבוצת אדוני הרשע. כאשר האוונג'רס הסודיים פשטו על בגאליה כדי לגייס את טאסקמאסטר, ניק פיורי הבן שילם לקרוס כדי שישחרר את טאסקמאסטר מכלאו.

קרוס הופיע בסדרת האנימציה המבוססת על האוונג'רס.

## קישורים חיצוניים
* דף הדמות באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* דף הדמות בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:נבלי על במארוול קומיקס
מואב ורדי

**מוֹאָב ורדי** (נולד ב-1974) הוא עיתונאי ישראלי ועורך חדשות החוץ של כאן חדשות. הוא מגיש את "חדשות שישי" בכאן 11, לאחר שבשנים 2017–2023 הגיש את מגזין החוץ "העולם היום".

## ביוגרפיה
ורדי נולד בדגניה א' והוא נין לחיותה ויוסף בוסל, ממקימי הקבוצה. אביו הוא יוסי ורדי, ששימש בעבר ראש המועצה האזורית עמק הירדן.

בשירותו הצבאי שימש קצין מודיעין. הוא סיים את השירות בדרגת רב-סרן.

למד קולנוע באוניברסיטת תל אביב, אך בחר לעסוק בתקשורת. עבד בטלוויזיה החינוכית, לאחר מכן בחדשות 2, ומשם עבר לחדשות 10 בערוץ 10. הוא עבד כתחקירן, ולאחר מכן ככתב בתוכנית "המקור" בהנחיית עופר שלח ורביב דרוקר.

בסוף שנת 2011 נשלח ורדי לסקר את ההפגנות במצרים, נחקר על ידי משטרת קהיר, וחזר לישראל ב-1 בפברואר 2012.

בשנת 2015 היה אחד מחמישה עשר כתבים מדיניים ששלחו לראש ממשלת ישראל ושר התקשורת, בנימין נתניהו, גילוי דעת במחאה על הסעיף המגביל את החופש העיתונאי ברשות השידור.

ב-13 בספטמבר 2017 הודיע תאגיד השידור הישראלי על הצטרפותו של ורדי לתאגיד. ורדי משמש מאז כראש תחום חדשות חוץ ב"כאן". בחודשים נובמבר-דצמבר 2017 הגיש את "חדשות הלילה" בערוץ כאן 11, כשהחליף את רומי נוימרק. ב-28 בדצמבר 2017 החל להגיש מדי יום את "העולם היום", מגזין החוץ של הערוץ, שהחליפה את התוכנית "שבע אקטואלי".

לאחר שהגיש את התוכנית מספר פעמים בתור מחליף, ב-29 במרץ 2023 פורסם שיגיש את "חדשות שישי", המהדורה המרכזית של תאגיד השידור הישראלי בימי שישי, באופן קבוע, במקומה של גאולה אבן-סער שפרשה מתפקידה. עקב כך חדל מלהגיש את "העולם היום". מיכל רשף ויואב זהבי החליפו אותו בהגשתה.

ורדי נשוי ואב לילדים. מתגורר בגבעתיים.

## קישורים חיצוניים

* מואב ורדי: בגלל שרה נתניהו ראש הממשלה לא מעניק ראיונות לתקשורת, מתוך הפודקאסט "מה קורה כאן" בהגשת לי-אור אברבך, כאן - תאגיד השידור הישראלי, 4 באוקטובר 2018
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:ערוץ עשר: שדרנים, שחקנים ומנחים
קטגוריה:דגניה א': אישים
קטגוריה:בוגרי תיכון בית ירח
קטגוריה:כתבים מדיניים ישראלים
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - שידורי הטלוויזיה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: קולנוע וטלוויזיה
קטגוריה:גבעתיים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
סלומון לוי

**סָלוֹמוֹן (מוֹנִי) לוי** (בסרבית קירילית: **Саломон Леви**; 17 בפברואר 1896, טראווניק, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 20 במאי 1986, סרייבו, יוגוסלביה) היה רופא ופרטיזן יוגוסלבי ממוצא יהודי, חבר במפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה ומאיור-גנרל בצבא העממי היוגוסלבי.

## קורות חיים
מוני לוי נולד בטראווניק. הוא למד רפואה באוניברסיטת וינה ושם התערה בחוגי תנועות העובדים הסוציאליסטיות. ב-1928 לאחר תום לימודיו, שב ליוגוסלביה והצטרף למפלגה הקומוניסטית היוגוסלבית. ב-1929 נעצר, נשפט ונדון ל-10 שנות מאסר בשל "פעילות מהפכנית".

ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרף מוני לוי ליחידות הפרטיזנים. הוא כיהן כקומיסר פוליטי של גדוד פרטיזנים ובהמשך התקדם עד לתפקיד ראש מערך הרפואה של גיס הפרטיזנים ה-3. לאחר תום מלחמת העולם השנייה מילא מוני לוי שורת תפקידים במערך הרפואה של צבא יוגוסלביה ובכלל זה מפקד האקדמיה הצבאית לרפואה. ב-1956 השתחרר מהצבא בדרגת מאיור-גנרל. הוא מילא תפקידי מינהל במערכת הבריאות היוגוסלבית עד לפרישתו לגמלאות ב-1958. לוי כתב שורת מאמרים וספר על התפתחות שירות הרפואה היוגוסלבי מתקופת הפרטיזנים ועד ימי יוגוסלביה.

מוני לוי הלך לעולמו ב-1986 בסרייבו והוא בן 90 שנים.

## הערות שוליים

קטגוריה:פרטיזנים יהודים מיוגוסלביה
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מבוסניה
קטגוריה:ניצולי השואה: בוסניה
קטגוריה:גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת וינה
קטגוריה:רופאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:מעוטרי עיטור כוכב הפרטיזנים
קטגוריה:סרייבו: אישים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים בוסנים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:ילידי 1896
קטגוריה:יוגוסלבים שנפטרו ב-1986
5' Cap

ממוזער|250px|המבנה של 5' cap. במרכז קשר טריפוספט המחבר את קצה ה-5' של 7-מתילגואנזין (באדום) לקצה ה-5' של ה-mRNA (בסגול)
בביולוגיה מולקולרית **5′ cap** הוא תהליך של הוספת cap בקצה 5' של pre-mRNA. תהליך זה הוא אחד מתהליכי עיבוד שעובר pre-mRNA שהופך ל-mRNA בוגר ויציב שמוכן לתרגום.

בביולוגיה מולקולרית ה־cap לקצה 5' הוא שינוי מיוחד בנוקלאוטיד בקצה 5' של ה-mRNA האאוקריוטי במטרה ליצור mRNA בוגר ויציב שיהיה מוכן לתרגום ולסינתזת חלבונים. התהליך מבטיח יציבות ל-RNA שליח בזמן התרגום ומתרחש באופן מסודר בגרעין התא.

## תהליך עיבוד של הוספת cap בקצה 5'

המודיפיקציה בקצה 5' של ה-mRNA מתרחשת בצמוד לזמן השעתוק. אנזים שאחראי על ה-capping (גואנליל טרנספראז; Guanylyl transferase) יושב על קצה קרבוקסילי של חלבון הרנ"א פולימראז לפני תחילת השעתוק. כשהשעתוק מתחיל ונוצר תעתיק mRNA עם קצה 5' הוא עושה לו cap על ידי קישור של גואנין בקשר של 5' ל-5' דרך גשר של שלושה פוספטים, הגואנין ממותל בעמדה 7' מיד לאחר הקישור ונוצר 7-מתילגואנזין cap.

## התפקיד והיציבות של ה־cap

ה-cap בקצה 5' מעלה את יציבות ה-mRNA ומגן עליו מפני פירוק על ידי אנזימים מפרקים מסוג אקסונוקלאזות שרובם אינם יודעים לפרק קשר של 5' ל-5'. בנוסף הקשר המיוחד של 7-מתילגואנזין cap מעלה את רמת התרגום והיציאה מהגרעין.

## ראו גם
* שחבור
* אזור לא מתורגם
* mRNA
* אנזים מכסה קצה 5'

## לקריאה נוספת

* Molecular Cell Biology- Lodish, Berk, Zipursky, Matsudaira, Baltimore and Darnell (Freeman & com, 4th ed. 2000 5th, ed. 2003)
* Molecular Biology of the Gene – Watson, Baker, Bell, Gann, Levine and Losick (5th ed. 2004)


קטגוריה:גנטיקה מולקולרית
מריו סוארס

**מריו סוארס מאטה** (בספרדית: **Mario Suárez Mata**; נולד ב-24 בפברואר 1987) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הקשר ההגנתי. לזכותו 3 הופעות במדי בנבחרת ספרד.

## קריירת מועדונים
סוארס נולד באלקובנדס שבקהילה האוטונומית מדריד. בגיל 12 הוא החל לשחק במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד. סוארס שיחק בקבוצת המילואים אתלטיקו מדריד ב' בין השנים 2004 ו-2006. הוא הופיע לראשונה בקבוצה הבוגרת של אתלטיקו ב-6 בנובמבר 2005, כאשר נכנס כמחליף בדקות הסיום של משחק התיקו עם סביליה, שהסתיים ללא שערים. במהלך עונה זו הופיע בעוד שלושה משחקים.

בעונות  ו- הושאל סוארס לקבוצות הליגה הספרדית השנייה ריאל ואיאדוליד וסלטה ויגו, בהתאמה. בתקופתו בוויאדוליד סייע לקבוצה לעלות ללה ליגה, כאשר היא סיימה במקום הראשון בטבלה. באוגוסט 2008 נרכש סוארס על ידי מיורקה מהליגה הספרדית הראשונה, וחתם בקבוצה על חוזה לארבע שנים. בחוזהו נכלל סעיף רכישה בחזרה של השחקן על ידי אתלטיקו.

סוארס השתלב במיורקה והיה שחקן הרכב בקבוצה. בעונתו השנייה במיורקה כבש חמישה שערי ליגה ב-34 הופעות, וסייע לקבוצה לסיים במקום החמישי בליגה. בעקבות הופעותיו המוצלחות של סוארס הוא נרכש בחזרה על ידי אתלטיקו מדריד.

בעונה הראשונה של סוארס בתקופה השנייה במדי אתלטיקו הופיע ב-35 משחקים, בהם כבש שני שערים. הוא כבש את שער הבכורה שלו עבור אתלטיקו ב-10 באפריל 2011, בניצחון הביתי 0–3 על ריאל סוסיאדד. בעונה הבאה סייע לאתלטיקו לזכות בליגה האירופית, בכך ששיחק 14 משחקים במסגרת המפעל בעונה זו, כולל במשחק הגמר מול אתלטיק בילבאו. בנוסף, הוא זכה עם אתלטיקו גם באליפות ספרד ובגביע המלך הספרדי.

ב-20 ביולי 2015 חתם בפיורנטינה האיטלקית. לאחר שלא קיבל דקות רבות בקבוצה האיטלקית, ב-30 בינואר 2016 חתם בווטפורד האנגלית לארבע וחצי שנים. ב-16 באוגוסט 2016 הושאל לולנסיה. ב-11 ביולי 2017 חתם בגוויג'ואו ז'יצ'נג הסינית. ב-31 בינואר 2019 חתם בראיו ואיקאנו עד לסוף העונה. באוקטובר 2023 הודיע על פרישה ממשחק.

## נבחרת ספרד
בשנת 2006 זכה סוארס עם נבחרת ספרד עד גיל 19 באליפות אירופה עד גיל 19. שנה לאחר מכן השתתף עם ספרד עד גיל 20 בגביע העולם עד גיל 20. הוא כבש את שערו היחיד בטורניר מבעיטת עונשין בניצחון 1–2 על זמביה. שנתיים אחרי הוא השתתף עם נבחרת ספרד עד גיל 21 באליפות אירופה עד גיל 21.

סוארס ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ספרד הבוגרת ב-6 בפברואר 2013, במשחק הידידות, נגד . המשחק, שנערך בדוחה, בירת קטר, הסתיים בניצחון 1–3 לספרד.

## תארים
;אתלטיקו מדריד
* אליפות ספרד: 
* גביע המלך הספרדי: 
* הסופר קאפ הספרדי: 2014
* הליגה האירופית: 
* הסופר קאפ האירופי: , 

;נבחרת ספרד עד גיל 19
* אליפות אירופה עד גיל 19: 

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מדריד
קטגוריה:כדורגלני ריאל ואיאדוליד
קטגוריה:כדורגלני סלטה ויגו
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני ווטפורד
קטגוריה:כדורגלני ולנסיה
קטגוריה:כדורגלני ראיו ואייקאנו
קטגוריה:כדורגלני גוויג'ואו ז'יצ'נג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1987
ונציה של הצפון

**ונציה של הצפון** הוא שמן הלא-רשמי של מספר ערים בצפון אירופה המוכרות בזכות התעלות שלהן, המזכירות במקרים רבים את העיר האיטלקית ונציה:

## ראו גם
* "ונציה של לטביה" – קולדיגה (Kuldīga) (לחצו לצפייה ) 
* "ונציה של אוקראינה" – וילקובה (Вилкове) (לחצו לצפייה ) 
* "ונציה של אירלנד" – (Monasterevin) 
* "ונציה של קוטסוולדס" – בורטון-און-דה-ווטר (Bourton-on-the-Water) (לחצו לצפייה ) 
* "ונציה של אמריקה" – פורט לודרדייל, שכונת וניס ב"וסטסייד" בעיר לוס אנג'לס
* "ונציה של המזרח" – סוג'ואו, בנגקוק, אודאיפור ועוד
* "ונציה של מצרים" – אל-גונה (الجونة) 
* "ונציה של ברזיל" – רסיפה
* ונציה הקטנה
* ונציה

## קישורים חיצוניים
* 
* 
*  

## הערות שוליים

קטגוריה:כינויי ערים
קלרמן

**קלרמן**  (בגרמנית: **Kellermann** , ביידיש: **קעללערמאנן**) הוא שם משפחה ממקור גרמני. פירוש השם הוא "איש מרתף"/"איש יקב" וכנראה הוא קשור לעיסוק אב המשפחה בייצור יין, לפי חלק מהחוקרים שם זה מהווה שריד למשפחת קלונימוס. שם המשפחה משותף למספר בתי אב שאינם בהכרח קשורים זה לזה, משפחת קלרמן הנפוצה בישראל היא משפחת לוויים שמוצאה מדרום גרמניה ושורשיה במאה ה-17. אבי משפחה זו הידוע בשמו הוא מיכאל הלוי קלרמן שנולד ב-1720 בפוקסשטאט. אביו, שאינו ידוע בשמו הפרטי נולד ב-1690.

קטגוריה:שמות משפחה
Headless Cross

**Headless Cross** הוא אלבומה הארבעה עשר של להקת ההבי מטאל הבריטית בלאק סבאת' שיצא לאור באפריל 1989. באלבום משתתף לראשונה המתופף קוזי פאוול, שגם השתתף בהפקת האלבום.

## אודות האלבום
האלבום הוא השני בו משתתף כסולן הזמר טוני מרטין. המתופף באלבום היה קוזי פאוול, שהיה חבר בין היתר בלהקות Rainbow ווייטסנייק. לפני הקלטת האלבום, בסיסט הלהקה לשעבר גיזר באטלר הביע את רצונו לחזור ללהקה, אולם מסבות שונות, הדבר לא יצא לפועל. פאוול שידע כי איומי תר אחר סולן חדש ללהקה, שכנע את האחרון להשאיר את מרטין כסולן. האלבום הופק על ידי איומי ופאוול.

לורנס קוטל היה אחראי על נגינת הבס באלבום, אך מעולם לא נחשב כחבר רשמי בלהקה. עם זאת, הופיע קוטל בוידאו קליפ של שיר הנושא.

השיר "When Death Calls" מכיל סולו גיטרה מאת הגיטריסט המפורסם של להקת קווין בריאן מיי.

עטיפת האלבום נוצרה על ידי קווין ווילמט

## הצלחה וביקורות
 
האלבום בילה שמונה שבועות במצעד ה"בילבורד 200", שם הגיע למקום ה-115. ביחס לקודמיו, האלבום נכשל במכירות.

האלבום זכה לביקורות מעורבות. מבקר המוזיקה אדוארדו ריבדביה (Eduardo Rivadavia) מאתר Allmusic שיבח את האלבום וכתב: "מי שחכם מספיק על מנת להעריך את הדיסקוגרפיה של בלאק סבאת' ללא אוסבורן ודיו, אין אלבום טוב יותר מ-"Headless Cross" כדי להתחיל בו". בנוסף כתב ריבדביה כי השיר 'When Death Calls' הוא "ללא ספק אחת מהיצירות המצמררות ביותר שכתב איומי אי-פעם"

## רשימת השירים
כל השירים נכתבו על ידי חברי הלהקה, למעט היכן שצוין אחרת

## מבצעים
**חברי הלהקה**
*טוני איומי - גיטרה, הפקה מוזיקלית
*טוני מרטין - שירה
*ג'ף ניקולס - קלידים
*קוזי פאוול - תופים, כלי הקשה, הפקה מוזיקלית

**משתתפים נוספים**
*לורנס קוטל - גיטרה בס
*בריאן מיי - סולו גיטרה בשיר "When Death Calls"

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בלאק סאבת'
קטגוריה:אלבומים באנגלית
שעועית הגלידה

ממוזער|פרי שעועית הגלידה
**שעועית הגלידה** (שם מדעי: *Inga edulis*), המכונה גם "המרשמלו של ילדי הג'ונגל", הוא עץ אקזוטי ירוק עד שמוצאו מדרום אמריקה הנאכל על ידי בני הטופי. העץ צומח במהירות ויכול להגיע לגובה של 20 מטר. העץ גדל באזורים גבוהים, עד ל-1,800 מטר מעל גובה פני הים, מעדיף טמפרטורה ממוצעת (15 מעלות צלזיוס) ואינו רגיש במיוחד לתקופות יובש.

פריחתו לבנה, ותאריך הבשלת פירותיו הוא בין חודש אוגוסט לספטמבר. פירות העץ הם תרמילים ארוכים המזכירים צורת בננה. הם מכוסים קליפה צהובה קשה למחצה ומכילים ציפה לבנה המזכירה צמר גפן מתוק המזכיר טעם של גלידת וניל, וזה החלק הנאכל. הציפה מכילה זרעים המזכירים במראם שעועית ומכאן מגיעה שם העץ. פרותיו משמשים גם להכנת משקאות אלכוהוליים.

העץ הגיע לישראל במהלך שנות השלושים.

## זני שעועית הגלידה
***שעועית הגלידה פחוסה:** הפירות הם תרמילים קטנים בגודל 10-15 ס"מ, טעמם מתוק מעט.
***שעועית הגלידה חצי סהר**: הפירות הם תרמילים בצורת חצי סהר בגודל 30-50 ס"מ טעמו מתוק במיוחד ומעט ארומטי.
***שעועית הגלידה ארוכה**: הפירות הם תרמילים ארוכים המגיעים לגודל של עד 1.5 מטר, טעם אנמי מעט.
***שעועית הגלידה [[זן הבר]]**: הפירות הם תרמילים דקים בגודל של 20-30 ס"מ.

## גלריה

Inga edulis in flower.JPG|פרח עץ שעועית הגלידה בקונגו סנטרל
שתיל צעיר של שעועית הגלידה.JPG|שתיל צעיר של שעועית הגלידה
עלי שעועית הגלידה חדשים מבט מקרוב.JPG|עלי שעועית הגלידה חדשים מבט מקרוב
Inga edulis Taub57.png|תיאור בוטני של שעועית הגלידה


## קישורים חיצוניים

* שעועית הגלידה באתר ה-Center for New Crops & Plant Products של אוניברסיטת פרדו 

## הערות שוליים

קטגוריה:עצי יער האמזונאס
קטגוריה:מימוסיים
קטגוריה:פירות טרופיים
פתאום עכשיו, פתאום היום

[250px|ממוזער|שמאל|שלמה ארצי ו[נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין מבצעים את השיר בהקלטה לקראת יום העצמאות ה-67]]
"**פתאום עכשיו, פתאום היום**", המוכר גם בפתיחת הפזמון: "**אֲהַבְתִּיהָ**" (כך הוא נקרא בפי הזמר החל מ-1994), הוא שיר שנכתב על ידי המשוררת תרצה אתר והולחן על ידי יעקב הולנדר. השיר בעיבודו של אריה לבנון בוצע על ידי שלמה ארצי בפסטיבל הזמר והפזמון 1970 והגיע למקום הראשון. היה זה להיטו הראשון של ארצי.

## היסטוריה
ארצי ביצע את השיר בפסטיבל בטרם השתחרר משירות סדיר בלהקת חיל הים, ולתחרות בבנייני האומה הופיע לבוש מדים. השיר זכה בפסטיבל, אך אתר נאלצה להיעדר מהאירוע עקב מותו של אביה נתן אלתרמן מספר שבועות קודם לכן.

השיר הופיע בעיבוד שונה באלבום הבכורה של ארצי, "שלמה ארצי", וכן במיני-אלבום הנושא את שם השיר (שיצאו שניהם ב-1970), ובאלבומים נוספים שהוציא מאוחר יותר. השיר זכה להצלחה רבה ובסוף שנת 1970 אף נבחר למקום הראשון במצעד הפזמונים העברי השנתי, וארצי נבחר לזמר השנה. הזמר מוטי פליישר ביצע את השיר בתקליט פסטיבל הזמר והפזמון 1970, שיצא בחברת CBS.

במרוצת השנים התקבע השיר כנכס צאן ברזל: הוא נבחר בין 500 השירים הטובים ביותר בזמר העברי ב"מצעד של המדינה" שנערך בשנת 2009, הגיע למקום השני ברשימת שיריו הטובים ביותר של שלמה ארצי במצעד שנערך בגלגלצ בשנת 2007, ולמקום ה-22 במצעד "פעמוני היובל" לבחירת השירים העבריים האהובים ביותר שנערך בערוץ 1 בשנת 1998 במסגרת חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל.

בשנת 1994, לקראת "המופע המשולש", הקליט ארצי את השיר מחדש והוציא אותו כסינגל בשם "אהבתיה" בליווי קליפ.

לאלבום שהוציא בשנת 2000 קרא ארצי, בפרפרזה לשיר, "אהבתיהם", ובו הקליט גרסה מחודשת לשיר (בעיבודו של אבי סינגולדה), שממנה השמיט כמה בתים שהופיעו בביצוע המקורי.

השיר בוצע פעמים רבות בגרסאות כיסוי, אחת מהן מופיעה באלבום המופע "כמו ציפור בחדר" בביצוע להקת חינוך מיוחד.

שיבוש המילה "אהבתיה" בשיר וזיהויה בטעות כמילה "אבטיח" הם המקור לשם אתר האינטרנט "אבטיח", המתעד שיבושים דומים בשירים עבריים.

## קישורים חיצוניים

ביצועים:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
על השיר:
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:סינגלים מ-1970
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירי מוטי פליישר
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר והפזמון 1970
קטגוריה:שירים שזכו בפסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תרצה אתר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יעקב הולנדר
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
צ'ינו דה פיסטויה

**צ'ינו דַַה פיסטוֹיה** (באיטלקית: **Cino da Pistoia** נולד בסביבות 1270 ככל הנראה בפיסטויה – 24 בדצמבר 1336 או 27 בינואר 1337 בפיסטויה) היה משורר ומשפטן איטלקי, פעל, בין היתר, כדיפלומט, שופט ופרופסור למשפטים. צאצא של משפחות ותיקות בפיסטויה ולוחם בצעירותו במחנה הגואלפים השחורים, צ'ינו הצטיין בסונטות שלו, בהן העשיר את "הסגנון החדש המתוק" ("dolce stil nuovo"), תוך תיאור ריאליסטי של המצבים הרגשיים, בנימה נוגה ומלכנולית. חלקן מוקדשות לאהובתו, סלוואג'ה. קובץ שיריו "חרוזים" (Rime) בישר את שירתו של פטרארקה. השאיר גם התכתבות חשובה עם ידידו דנטה ועם פטרארקה. במסתו De vulgari eloquentia דנטה קרא לו "משורר המתיקות" (il poeta della dolcezza)

צ'ינו דה פיסטויה היה אחד משלושת המשפטנים החשובים באיטליה במאה ה-14, לצידם של בלדו וברטולו. בשנים 1331-1317 לימד משפטים באוניברסיטאות בפירנצה, בולוניה נאפולי ובעיקר בסיינה ופרוג'ה.
בתחום המשפט ספרו החשוב ביותר הוא "*Lectura in codicem*  (1314-1312), שבו פירש את ה"קורפוס יוריס קיוויליס" של יוסטיניאנוס.

## הנצחה
*פטרארקה הקדיש לזכרו שיר הספד ומזכיר את הזוג צ'ינו וסלווג'ה לצדם של דנטה ולבאטריצ'ה בפרק הרביעי של "Trionfi "d'amore
*בעיר הולדתו הוקם מכון המוקדש לו ולפעלו.
*יולי 2005- האסטרואיד 36446 נקרא לזכרו.


Cino da Pistoia – Lectura in Codicem, 1547 – BEIC 11058220.tiff|*Lectura in Codicem*, 1547
Cino - Le Rime, 191-?.djvu|*Le rime*, 1862


## לקריאה נוספת
*Weimar, Peter (2001). "Cino da Pistoia". In Michael Stolleis (ed.). *Juristen: ein biographisches Lexikon; von der Antike bis zum 20. Jahrhundert* (2nd edition ed.). München: Beck. p. 133
(בגרמנית)
*Sebastiano Ciampi, *Vita e poesie di messer Gino da Pistoia*, Pisa, 1813
*MORPURGO, Giuseppe — *Antologia Italiana e pagine di letterature straniera*, VIII edizione, Milano, Mondadori, 1954, p. 93

## קישורים חיצוניים

* 
* ביוגרפיה באתר הפקולטה למשפט אזרחי של אוניברסיטת סיינה 
* ביוגרפיה קצרה באתר ספריית הספרות האיטלקית Biblioteca della Letteratura Italiana
לפי S. Re- L. Simoni. *L’invenzione letteraria*. Volume primo. Carlo Signorelli editore. Milano. 2001
* Guido Zaccagnini  Cino da Pistoia, studio biografico  Libreria editrice Pagnini, Pistoia 1918 באתר ארכיון האינטרנט

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררים איטלקים
קטגוריה:חוקרי משפט איטלקים
קטגוריה:שופטים איטלקים
קטגוריה:הומניסטים איטלקים מתקופת הרנסאנס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סיינה
חמישייה לפסנתר (שוסטקוביץ')

**החמישייה לפסנתר ** בסול מינור של דמיטרי שוסטקוביץ', אופוס 57, היא אחת מיצירותיו המוכרות של המלחין להרכב קאמרי.

כמו חמישיות פסנתר רבות אחרות (של שומאן, ברהמס ופרנק כדוגמה), היא נכתבה לפסנתר ורביעיית כלי קשת (שני כינורות, ויולה וצ'לו).

## רקע
שוסטקוביץ' החל להלחין את היצירה בקיץ 1940 כשהיה בן 34 וסיים מלאכתו בספטמבר אותה שנה.
החמישייה בוצעה לראשונה כחודשיים לאחר מכן על ידי רביעיית בטהובן (אשר ביצעו את הפרמיירות לרוב רביעיות המיתרים של המלחין) ושוסטקוביץ' עצמו על הפסנתר.

הפרמיירה תפסה מקום בקונסרבטוריון של מוסקבה, וזכתה להצלחה רבה.
בשנת 1941, היצירה זכתה לפרס ברית המועצות (באותה תקופה נקרא "פרס המדינה ע"ש סטלין") ושוסטקוביץ' קיבל מענק בסכום של 100,000 רובל (לעיתים מוגדר כפרס הכספי הגבוה ביותר לו זכתה יצירה קאמרית).

אורכה הממוצע של היצירה עומד על כ-30 דקות.

## מוזיקה
החמישייה מחולקת לחמישה פרקים:

# פרלוד: לנטו
# פוגה: אדאג'ו
# סקרצו: אלגרטו
# אינטרמצו: לנטו-אפאסיונטו
# פינאלה: אלגרטו

מבנים מסורתיים וסגמנטים אקספרסיוניסטים מוצגים לאורך כל החמישייה.
שני הפרקים הראשונים, פרלוד ופוגה מאסיביים, כתובים באנלוגיה ישירה לפסנתר המושווה של באך וכוללים מגוון רחב של טכניקות מסורתיות ונושאים מנוגדים בולטים.

הפרק השלישי הוא סקרצו וטריו, המהווה את שיאה של היצירה ולעיתים קרובות מנוגן כהדרן.
בניגוד ליציבות והפאר המאפיינים את שני הפרקים הראשונים, הסקרצו מאופיין במוזיקה ריקודית פרועה וצבעונית, הכוללת פרודיות וסרקזם ציני האופייניים למלחין.

הפרק הרביעי הוא אינטרמצו איטי (התמוה עקב מיקומו הלא מסורתי) המאופיין בייאוש פנימי המתגבר עד לשיאה של סערת רגשות, שלאחריה חוזר עד תומו לאופיו הרגוע והאיטי.

הפינאלה כתוב בצורת סונאטה מסורתית וכולל מוטיבים שונים המתפתחים לאורך הפרק. מקצב מארש מרומז מבזיק לכל משך הפרק, השזור באזכורים לפרק האינטרמצו ונגמר בנימה אופטימית.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:חמישיות פסנתר
קטגוריה:יצירות מאת שוסטקוביץ'
רן בנימיני

**רן בנימיני** (נולד ב-17 בספטמבר 1977) הוא עיתונאי ישראלי. מגיש תוכנית הערב "בנימיני וגואטה" בכאן רשת ב' לצידו של יגאל גואטה, וכן את יומן הבוקר בימי שישי. בעבר היה כתב לענייני משטרה, כתב בכנסת וכתב הכלכלה של קול ישראל.

## ביוגרפיה
נולד בירושלים. הוא נקרא רן על שם רן פקר שהיה מפקדו של אביו בחיל האוויר.

למד בתיכון "אורט רמות" בירושלים. בצה"ל שירת בחיל המודיעין. הוא בעל תואר ראשון בתקשורת ובמדע המדינה מהאוניברסיטה העברית, תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו ותואר שני במשפטים מהאוניברסיטה העברית.

## קריירה מקצועית
את דרכו בתקשורת התחיל עוד לפני הצבא, ככתב נוער בעיתון "ראש 1". אחרי הצבא החל לעבוד במוקד התנועה של קול ישראל.

שימש כארבע שנים כתב רשת ב' לענייני משטרה. בתפקידו זה חשף בין היתר את פרשת פגישתם של השופט זיילר ואילנה דיין במסגרת פרשת האחים פריניאן. בשנת 2007 קיבל את פרס מנכ"ל רשות השידור.

בהמשך, עבר לשמש ככתב בכנסת והחל להגיש יומני חדשות שונים. ב-2008 נשלח מטעם קול ישראל לסקר את מתקפת הטרור במומבאי, וב-2010 שידר מהאיטי לאחר רעידת האדמה באי. ב-2012 הועבר מתפקידו לתפקיד כתב לענייני כלכלה, אך המשיך לשמש גם כשליח מיוחד של התחנה באירועים בחו"ל דוגמת רעידת האדמה בנפאל (2015) וניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה (2016).

ב-10 במאי 2017 חתם את השידור האחרון של רשת ב' עם סגירתה של רשות השידור, וימים מספר לאחר מכן התחיל להגיש את יומן הערב "כאן הערב" ב"כאן ב'" במסגרת תאגיד השידור הישראלי, לצד יגאל גואטה. ב-2018 סיקר את פסגת ארצות הברית-קוריאה הצפונית בסינגפור, וב-2020 היה שליח תאגיד השידור לארצות הברית לסיקור הבחירות לנשיאות. במרץ 2020 החליפה אותו שלי יחימוביץ' בהגשת יומן הערב, אך לאחר שפרשה במרץ 2022 הוחלט להחזירו לתפקיד. בנוסף מגיש בנימיני את התוכנית "הבוקר הזה" בימי שישי.

## חיים אישיים
בנימיני נשוי לרועי יעקובסון מאז 2021. השניים מתגוררים בתל אביב והורים לבן.

בנימיני מקיים אורח חיים טבעוני מטעמי מצפון, ולעיתים קרובות עוסק בענייני זכויות בעלי חיים. בין השאר יצא נגד גריסת אפרוחים המקובלת בתעשיות הביצים והבשר ונגד סחר בכלבים.

## קישורים חיצוניים

* , טור מאת בן כספית הסוקר בין היתר את העברתו של בנימיני מתפקידו, ינואר 2012
* פודקאסט פוליטי-כאן, 31 בינואר 2019

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:זוכי הפרס להצטיינות עיתונאית ע"ש אילן רועה
קטגוריה:סגל כאן ב'
קטגוריה:כתבים כלכליים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:טבעונים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
סוברומטרנספורט

**סוברומטרנספורט** (ברומנית: **Sovromtransport**) הייתה חברה מסוג סוברום , משותפת לממשלות ברית המועצות ורומניה ומטרתה הייתה ניצול אמצעי התעבורה הממשלתיים של רומניה והפקת רווחים לצורך תשלום פיצויי המלחמה שרומניה הייתה חייבת לברית המועצות. החברה הוקמה במסגרת שביתת הנשק שחתמה רומניה בשנת 1944 עם ברית המועצות. בעקבות החוזה השתלטו הסובייטים על ספינות הסוחר וספינות הנהר של רומניה, במהלך שהוגדר כתרומה של הצד הרומני למאמץ המלחמתי הסובייטי נגד היטלר. רומניה תרמה 16 ספינות.  לאחר סיום המלחמה, בשנת 1945, מתוך 16 הספינות של הצי הימי הרומני, שנתרמו לסובייטים, הוחזרו רק שתיים.

החברה הוקמה ב-14 ביולי 1945 וכללה ארבע אוניות רוסיות במצב גרוע, שהיו זקוקות לתיקונים, שתי אוניות רומניות, טרנסילבניה וארדאל, והשכרת המבדוקים הרומניים בקונסטנצה, דרובטה-טורנו סברין ובראילה. האוניות הרוסיות שקיבלה סוברומטרנספורט, היו "פלחנוב" שנבנתה באנגליה ב-1900, "דימיטרוב" (שמה שונה ל"אולטניה") שנבנתה ברוטרדם ב-1920, "פרידריך אנגלס" שנבנתה בלנינגרד ב-1930 ו"ברזינה" שנבנתה באנגליה ב-1918.

בהמשך צורפו לחברה עוד 4 אוניות, שתיים שבנייתן החלה ברומניה עוד ב-1942 ("מידיה" ו"סולינה") ושתיים, שנבנו בבודפשט ("קונסטנצה" ו"מנגליה").

בשנת 1954 פורקה החברה המשותפת והאוניות הועברו לחברה בשליטת ממשלת רומניה, נאוורום (NAVROM).

## קישורים חיצוניים
* ואסילה סורצ'ל, "גיל הזהב של הצי" באתר של jurnalul.ro 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות ספנות
קטגוריה:חברות רומניות
קטגוריה:חברות רוסיות
קטגוריה:חברות שנסגרו
שפתי חכמים

**שפתי חכמים** הוא פירוש פופולרי לפירוש רש"י לתורה שחובר על ידי רבי שבתי בס. הספר נדפס לראשונה באמסטרדם ב-1680. "שפתי חכמים" מופיע כיום בחלק מהחומשים מקראות גדולות, אולם ברובם, כמו בחומשים ממהדורות רבות אחרות, מודפס כיום פירוש המכונה: **עיקר שפתי חכמים**, שהוא קיצור של שפתי חכמים.

"שפתי חכמים" שייך לפירושי רש"י הפותחים בחיפוש הקושי שרש"י ניצב בפניו. הפירוש מלוקט ממפרשי רש"י שקדמו לו ובפרט מהרא"ם.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* "שפתי חכמים" באתר "תורת אמת": בראשית, שמות, ויקרא, במדבר, דברים

## הערות שוליים

קטגוריה:פירושי התנ"ך
קטגוריה:ספרי שנות ה-1680
קטגוריה:מפרשי פירוש רש"י לתורה
וידר

וידר פירושו מגרמנית שוב. שם משפחה יהודי פרוש אפשרי הוא שוחט ובודק (שו"ב), לחלופין וידר (WIEDER) הוא מונח גרמני שמשמעותו מזל טלה.

קטגוריה:שמות משפחה
אגוזי סבון

**אגוזי סבון** (שם מדעי: *Sapindus*) המכונה לעיתים **עץ תותי סבון** או **ריטה** הוא סוג של עץ ירוק-עד, ממשפחת הסבונניים, הכוללת, בין השאר, את הליצ'י והאדר. מוצאו מדרום אסיה. אגוזי הסבון ניתנים לגידול גם באזורים קרירים.

על אף שמו, אגוז הסבון איננו אגוז. פירותיו, המבשילים בסתיו, הם כדוריים, קטנים ומפיצי ריח. הם מכילים סבונין שהוא דטרגנט טבעי. הפרי יכול לשמש תחליף טבעי למגוון חומרי הניקיון הביתיים. בין היתר, ניתן להשתמש בו לכביסה, חפיפת שיער, שטיפת כלים ועוד. אגוזי הסבון לא מיועדים למאכל אדם.

## תהליך הפקת סבון מאגוזי סבון
בחלקן הפנימי של קליפות אגוזי הסבון ישנה שכבה סבונית העשויה מחומר מבריק ודביק שצבעו חום-כתמתם המכילה את הסבון. קליפות אגוזי הסבון מפרישות אותו ברגע שהן באות במגע עם מים בטמפרטורה של מעל 30 מעלות צלזיוס.

## קישורים חיצוניים

* 
* אגוזי סבון לכביסה וניקוי אקולוגי, שיח הטבע

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:סבוננאים
איזידור פאפו

פרופסור **איזידור פאפו** (בסרבית קירילית: **Исидор Папо**; 31 בדצמבר 1913, ליובושקי, הרצגובינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 14 באוקטובר 1996, בלגרד, הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה) היה גנרל ורופא יהודי, מפקד מערך הרפואה של צבא יוגוסלביה ורופאו האישי של שליט יוגוסלביה יוסיפ ברוז טיטו.

## קורות חיים
איזידור פאפו נולד בעיירה ליובושקי ליוסף וקלרה לבית לוי, ואת השכלתו התיכונית רכש במוסטאר. למד רפואה באוניברסיטת זאגרב. במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרף לשורת הפרטיזנים של טיטו. הוא פיקד על מערך הרפואה של הפרטיזנים בבוסניה ובהמשך מונה לראש המערך הכירורגי במטה הכללי של יחידות הפרטיזנים. במהלך המלחמה נרצחו אחיו ואחותו ועוד כ-50 מבני משפחתו.

לאחר המלחמה התמחה פאפו בכירורגיה בברית המועצות ועם שובו מילא שורת תפקידים במערך הרפואה של צבא יוגוסלביה ובכלל זה פיקד על האקדמיה לרפואה של הצבא. בהמשך, נסע לארצות הברית והתמחה בכירורגיית לב-חזה במספר מוסדות ובכללם מאיו קליניק ובית החולים "הר סיני" במיאמי. עם שובו היה לרופא הראשון ביוגוסלביה אשר ביצע ניתוח לב פתוח. הוא היה רופאו האישי של יוסיפ ברוז טיטו ובמסגרת תפקידו טיפל גם בשליטי מדינות כגון ג'ווהרלל נהרו וגמאל עבד אל נאצר. ב-1975 מונה למפקד מערך הרפואה של צבא יוגוסלביה והועלה לדרגת גנרל-פולקובניק. זכה לעיטור מסדר הכוכב של יוגוסלביה דרגה שנייה והיה אחד מ-159 האנשים שקיבלו את העיטור ביוגוסלביה ומחוצה לה. ב-1982 פרש משירותו הצבאי.

פאפו היה נשוי לאנסטסיה ("אסיה"; 1922–2009) אשר הייתה רוסייה, אחות בצבא האדום.

נפטר ב-1996 בבלגרד והוא בן 82 שנים, ונקבר בחלקה היהודית של בית הקברות החדש בבלגרד.

## קישורים חיצוניים
* ראיון ביוגרפי עם איזידור פאפו ב-1996, באתר מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה, אוחזר ב-3 באוגוסט 2014 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרטיזנים יהודים מיוגוסלביה
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מבוסניה
קטגוריה:גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:מעוטרי עיטור הכוכב של יוגוסלביה
קטגוריה:מעוטרי עיטור כוכב הפרטיזנים
קטגוריה:רופאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:כירורגים יהודים
קטגוריה:ילידי 1913
קטגוריה:נפטרים ב-1996
Loveeeeeee Song

"**Loveeeeeee Song**" (בעברית: "**שיר אהבהההההה**" או "**שיר אהבה**") הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה מתוך אלבומה השביעי, Unapologetic. השיר הוא בהשתתפות הראפר פיוצ'ר, שגם היה שותף לכתיבה של השיר יחד עם ריהאנה. השיר יצא ב-3 באפריל 2013 כסינגל הרביעי מתוך האלבום. השיר יצא כסינגל בבריטניה בלבד. השיר גם היה כלול ברשימת השירים של סיבוב ההופעות העולמי של ריהאנה, Diamonds World Tour.

השיר זכה לשבחים רבים. חלק מהמבקרים החמיאו על השירה של ריהאנה וכינו את השיר "רצועה בולטת לעין", ואחרים קראו לשיר "דואט נוגע ללב". השיר דורג במקום 55 במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100 ובמקום 17 במצעד ה-R&B של בריטניה.

בעקבות יציאת האלבום, דורג "Loveeeeeee Song" במקום 100 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר עלה למקום 88 בשבוע השני שלו, ולמקום 63 בשבוע השלישי שלו. בנוסף, דורג השיר במקום 14 במצעד שירי האר אנד בי/היפ הופ הכי חמים האמריקאי בשל הורדות דיגיטליות רבות. בבריטניה, הגיע השיר למקום 17 במצעד ה-R&B הבריטי.

בארצות הברית, קיבל את תואר הפלטינה, על מכירות של למעלה ממיליון עותקים במדינה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ריהאנה
קטגוריה:שירי פיוצ'ר
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ריהאנה
קטגוריה:בלדות R&B עכשוויות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת דף ג'אם רקורדינגס
רועי ריפטין

**רועי ריפטין** (נולד ב-25 בינואר 1968) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. בתפקידו האחרון בשירות הקבע שימש קצין תותחנים ראשי.

## ביוגרפיה
ריפטין התגייס לצה"ל ב-1986. שירת כלוחם בגדוד 55, ב-1986 סיים קורס קצינים ושימש קצין סיור, קצין עמדה ומפקד סוללה בגדוד 55, תקופה בה עבר הגדוד הסבה מתומ"תי רומח לתומת"י רוכב. ב-1995 מונה למד"ר בביסל"ת וב-1996 לסגן מפקד גדוד 55. ב-1997 מונה למפקד גדוד 403, וב-1999 מונה לראש ענף מפקדים במחנה שבטה. ב-2001 מונה לקצין אג"ם של חיל התותחנים. כאלוף-משנה פיקד על עוצבת כידון ושימש מפקד מרכז חת"ם. ב-2005 מונה למפקד עוצבת גולן ובמקביל שימש מפקד חטיבת מכבים. פיקד על האגד במהלך מלחמת לבנון השנייה. ב-2008 מונה לראש מחלקת תכנון באגף המבצעים וב-2010 לראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה.

באוגוסט 2012 מונה לקצין תותחנים ראשי. פיקד על החיל במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן.

מיום כניסתו לתפקיד הוביל תא"ל ריפטין את חיל התותחנים, על כל מערכיו, לדבר ב"שפה אחת משותפת". במהלך תפקידו למשל הוביל לכך שצוערי יחידת רוכב שמיים יבצעו את קורס הקצינים שלהם יחד עם כלל צוערי החיל בבית הספר לתותחנות שדה. כמו כן, במהלך תפקידו הצטייד החיל בטכנולוגיות חדשות.

ריפטין בעל תואר ראשון במשפטים מהמכללה למנהל, תואר שני במנהל עסקים MBA מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. נשוי ואב לשלושה.

## קישורים חיצוניים
* "בתותחנים לכוון למעלה זה תרתי משמע", באתר "תמיד תותחן", 21 ביולי 2013.
* .
* .

## הערות שוליים

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:קציני תותחנים ראשיים
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 282
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 209
קטגוריה:מפקדי חטיבת מכבים
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 215
קטגוריה:ראשי מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת לבנון השנייה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
גביע אסיה בכדורגל 1980

**גביע אסיה בכדורגל 1980** נערך בכווית בין התאריכים 15 בספטמבר ל-30 בספטמבר 1980. לטורניר העפילו 10 נבחרות שחולקו לשני בתים, כאשר מכל בית העפילו שתי נבחרות לשלב חצי הגמר שהתקיים בשיטת נוקאאוט.

הנבחרת המארחת, נבחרת כווית, זכתה בגביע לאחר שניצחה במשחק הגמר את  בתוצאה 3-0.

כל משחקי הטורניר נערכו באצטדיון סבאח אל סאלם שבכווית סיטי המכיל 22,000 מקומות ישיבה.

## הנבחרות

## המשחקים
### שלב הבתים
#### בית א'

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

#### בית ב'

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## שלב הנוקאאוט

## פירוט המשחקים

----

#### משחק על המקום השלישי

#### משחק הגמר

## פרסים
בסיום הטורניר העניקה קונפדרציית הכדורגל של אסיה את הפרסים הבאים:

;שוער מצטיין
*  נאצר חג'אזי

;מגנים מצטיינים
*  נעים סעד
*  סו צ'ין אן
*  מנבוב ג'ומה
*  מנדי דינברזדה

;קשרים מצטיינים
*  עבדולרזה ברזגרי
*  סעד אל האוטי
*  לי יונג מו

;חלוצים מצטיינים
*  צ'וי סון הו 
*  פייסל אל דקהיל
*  ג'ייסם יקוב

## סטטיסטיקה
### כובשי השערים

קטגוריה:גביעי אסיה בכדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1980
קטגוריה:כווית: ספורט
קטגוריה:כווית: כדורגל
תקוף, תעשה פיגועים

**תקוף, תעשה פיגועים** (בערבית: **زلزل أمن اسرائيل**, זַלְזֶל אַמְן אִסְרַאאִיל, "זעזע את ביטחון ישראל") הוא שיר תעמולה שהופק על ידי גדודי עז א-דין אל-קסאם, הזרוע הצבאית של חמאס. השיר, שנכתב במקורו בערבית ופורסם בשנת 2012, התפרסם בגרסה העברית במהלך מבצע צוק איתן בקיץ 2014. הוא הפך בציבור הישראלי ללהיט קומי וגרסאות כיסוי היתוליות ופארודיות רבות הופקו בישראל כתגובה.

הגרסה העברית לשיר פורסמה על ידי חמאס במהלך העימות ברצועת עזה כחלק מהמאבק הפסיכולוגי והתעמולתי של הארגון. גרסה זו מושרת על ידי זמרים עזתיים ומילותיה קוראות ומעודדות לבצע פיגועים בישראל וביושביה. בחירת המילים בתרגום לעברית מליצית והגיית הזמרים מעט משובשות. הקליפ המלווה אותו מציג תעמולה מיליטנטית. מסיבות אלו ובשל הלחן הקליט הפך השיר ללהיט הומוריסטי בקרב הישראלים ובהמשך הוקלטו לו גרסות כיסוי ופארודיה רבות, והוא אוזכר בתוכניות טלוויזיה ישראליות. גם ברשתות החברתיות בלט השיר כמקור ונושא לבדיחות. כך למשל הסטנדאפיסט שלום אסייג ביצע את השיר כמערכון בו הוא מגלם מתמודד באודישן לתוכנית The Voice ישראל.

השיר הוסר מערוץ היוטיוב של חמאס משום שתויג כהפרת המדיניות של יוטיוב האוסרת על דברי שטנה, אך עותקים שלו הועלו לאתר.

## מבנה השיר
השיר בנוי מפזמון חוזר ושישה בתים, כאשר יש בתים המושרים פעם אחת, יש פעמיים, ויש שלוש. יש בתים שאחריהם הפזמון מושר פעם או פעמיים ויש שלא.

ניתן לראות במשפט "כקורי עכביש הם מתגלים" הֶרמז לנאום קורי העכביש.

השיר משתמש במשלב מוגבה (כמו בביטוי "אבד עליו הכלח") לצד שיבושים בלתי-תקניים בתחביר ובאוצר מילים.

### מילות השיר

## ראו גם
*נאצר מחכה לרבין
*יאללה יא נסראללה

## קישורים חיצוניים

* ארז רונן, קום תעשה פיגועים של החמאס מסתמן כלהיט החם של הקיץ בישראל, באתר "חורים ברשת", 20 ביולי 2014
* 
* לירן חסון, עם ישראל לא מתעסקים: התגובה הישראלית לשיר החמאס
* 
* 

* Yoram Hazony, How a Hamas Anthem Became a Hit in Israel, *[[Tablet Magazine]]*, August 8, 2014

* חיים אבני, תקוף תעשה פיגועים: המיטב, כיכר השבת, 11 באוגוסט 2014 (כמה גרסאות)
* אורי רדלר, בלוג "האונה" - מאמרים, תקוף, תעשה פיגועים: ישראל והצל; ניתוח שאיפות החמאס לפי השיר
* "زلزل أمن إسرائيل" تحتل الملاهي الليلية الإسرائيلية כתבה בערבית על השימוש הישראלי בשיר
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תעמולה פלסטינית
קטגוריה:מוזיקה: תופעות אינטרנט
קטגוריה:שירי מבצע צוק איתן
קטגוריה:חמאס: תקשורת
קטגוריה:שירי מלחמות
קטגוריה:שירים על ישראל
קטגוריה:תופעות אינטרנט ישראליות
רוזה פאפו

פרופסור **רוזה פאפו** (בסרבית קירילית: **Роза Папо**; 6 בפברואר 1914, סרייבו, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 20 בפברואר 1984, בלגרד, יוגוסלביה) הייתה גנרלית ורופאה יהודיה בצבא יוגוסלביה. רוזה פאפו הייתה האישה הראשונה שקיבלה דרגות גנרל ביוגוסלביה.

## קורות חיים
רוזה פאפו נולדה למשפחה יהודית-ספרדית בסרייבו. בת למרים לבית אבינון ונכדתו של הרב סולומון אבינון, מגארצ'אניצה. היא למדה רפואה באוניברסיטת זאגרב ועם סיום לימודיה הועסקה כרופאה במספר בתי חולים באזור סרייבו. ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרפה רוזה פאפו ליחידות הפרטיזנים של טיטו. היא הייתה ראש מערך הרפואה במספר אוגדות פרטיזנים ובהמשך התקדמה עד לתפקיד מנהלת בית החולים של גיס הפרטיזנים ה-3.

לאחר המלחמה המשיכה פאפו בשירותה הצבאי והתמחתה במחלות זיהומיות ובאפידמיולוגיה. היא ניהלה את המרפאה המרכזית למחלות זיהומיות של צבא יוגוסלביה בדרגת גנרל-מאיור. בכך, הפכה רוזה פאפו לאישה הראשונה ביוגוסלביה שזכתה לדרגת גנרל. פאפו סיימה את שירותה הצבאי ב-31 בדצמבר 1973. היא הלכה לעולמה בבלגרד ב-1984 והיא בת 70 שנים. הייתה נשואה ואם לבן ובת.

## קישורים חיצוניים

* יהודית קול-ענבר, הקול שהולאם: האישה היהודיה בשואה, באתר בצלאל.

## הערות שוליים

קטגוריה:פרטיזנים יהודים מיוגוסלביה
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מבוסניה
קטגוריה:פרטיזניות יהודיות
קטגוריה:גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:גנרליות
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:רופאות צבאיות
קטגוריה:רופאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:אפידמיולוגים יהודים
קטגוריה:סרייבו: אישים
קטגוריה:נשים ראשונות
קטגוריה:ילידות 1914
קטגוריה:נפטרות ב-1984