open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אדנה צ'אפי הבן

**אדנה רומנסה צ'אפי הבן** (באנגלית: **Adna Romanza Chaffee Jr.**; 23 בספטמבר 1884 – 22 באוגוסט 1941) היה קצין בצבא ארצות הברית, שנקרא "אבי הכוח המשוריין" על תפקידו בפיתוח כוחות הטנקים של צבא ארצות הברית.

## ראשית חייו
צ'אפי נולד בג'נקשן סיטי, קנזס, ב-23 בספטמבר 1884, לאביו, לוטננט גנרל אדנה ר. צ'אפי, ולאמו, אנני פרנסיס רוקוול. הוא הוסמך כלוטננט פרשים ב-1906 לאחר סיום לימודיו באקדמיה הצבאית של ארצות הברית. הוא היה במקום ה-31 מתוך 78 תלמידים בכיתתו.  צ'אפי למד לרכוב על סוס מגיל צעיר, ולימים זכה להכרה כ"פרש הטוב ביותר של הצבא".

עם מות אביו ב-1914, הוא ירש את תואר עמית מדרגה ראשונה של המסדר הצבאי של הלגיון הנאמן של ארצות הברית.

## קריירה צבאית
מ-1914 עד 1915 הוצב צ'אפי ברגימנט הפרשים ה-7 בפיליפינים, ומ-1916 עד 1917 הוצב צ'אפי בווסט פוינט כמדריך הפרשים הבכיר במחלקה הטקטית. כאשר ארצות הברית נכנסה למלחמת העולם הראשונה באפריל 1917, הועלה צ'אפי באופן זמני לדרגת מייג'ור והוצב כשליש של הדיוויזיה ה-81 שהתארגנה במחנה ג'קסון, קרוליינה הדרומית. במהלך המלחמה שירת צ'אפי כעוזר קצין מבצעים G3 בקורפוס האמריקאי הרביעי, ולאחר מכן חזר לדיוויזיה ה-81 כקצין המבצעים במהלך התקפות סן-מייל ומז-ארגון. הוא הועלה לדרגת קולונל זמנית, הוא מונה לקצין המבצעים הקורפוס השלישי בתום המלחמה, ונשאר בצבא בתפקיד בכוח הכיבוש ב-1919.

לאחר המלחמה, חזר לדרגה הסדירה שלו של קפטן פרשים והפך למדריך במכללת פיקוד ומטה ובבית הספר הצבאי בפורט לוונוורת'. במהלך שנות ה-20, הוא עזר לפתח את תורת השריון כפי שחזה את העתיד. הוא חזה ב-1927 שצבאות ממוכנים יהיו המרכיב הדומיננטי במלחמה הבאה ועזר למאמץ הראשוני לפתח כוח משוריין של צבא ארצות הברית. בשנת 1931, לוטננט קולונל מונה צ'אפי לתפקיד קצין המבצעים של דיוויזיית הפרשים ה-1 העוברית, שם המשיך לפתח ולהתנסות עם כוחות שריון והפך לתומך האמריקאי המוביל של לוחמה ממוכנת. מ-1934 עד 1938, הוצב צ'אפי במחלקת המלחמה כראש ענף התקציב והתכנון החקיקתי. לאחר מכן חזר צ'אפי לדיוויזיית הפרשים הראשונה בפורט נוקס, שם הועלה לדרגת בריגדיר גנרל וקיבל את הפיקוד על הבריגדה הממוכנת ה-7. צ'אפי הוביל את היחידה במהלך תמרוני לואיזיאנה ופלטסבורג בשנים 1939–1940, שם עזר בפיתוח דוקטרינת הצבא עבור יחידות משוריינות וממוכנות. 

ביוני 1940 מונה צ'אפי למפקד חיל השריון, וקיבל אחריות על שילוב כל זרועות הצבא בלוחמה ממוכנת. הוא מילא תפקיד מרכזי בפיתוח ובהקמה של דיוויזיות משוריינות וממוכנות חדשות למלחמת העולם השנייה.  צ'אפי הועלה לדרגת מייג'ור גנרל באוקטובר 1940, וקיבל את הפיקוד על קורפוס השריון הראשון.

כשצ'אפי חלה בסרטן החליף אותו כמפקד הקורפוס צ'ארלס ל. סקוט. הוא מת בבוסטון ב-22 באוגוסט 1941 ונקבר ליד אביו בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.

## הנצחתו
הטנק הקל M24 צ'אפי נקרא על שמו.

פורט צ'אפי, ליד פורט סמית', ארקנסו, נקרא גם כן על שמו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי קנזס
קטגוריה:גנרלים אמריקאים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי מדליית השירות המצוין (צבא ארצות הברית)
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הלאומי ארלינגטון
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1884
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1941
Xiaomi Mi Band

ה - **Xiaomi Mi Band** הוא גשש פעילות לביש המיוצר על ידי Xiaomi, המוצר נחשף במהלך אירוע השקה של Xiaomi ב-22 ביולי 2014. מאמר זה עוסק בעיקר ב - Mi Band המקורי; לגרסאות מאוחרות ועדכניות יותר ישנם מאמרים נפרדים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:מחשוב לביש
הדיוויזיה ה-148 (ורמאכט)

**הדיוויזיה ה-148** (בגרמנית: **148. Infanterie-Division**) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-18 בספטמבר 1944 על ידי שינוי שמה של דיוויזיית המילואים ה-148, ובתקופה שלאחר מכן נפרסה הדיוויזיה בפעולות נגד פרטיזנים בגבול בין טוסקנה וליגוריה, כאשר יחידות הדיוויזיה השתתפו בכמה פעולות נגד כנופיות גדולות יותר של פרטיזנים עם כוחות אחרים. בין סוף נובמבר לתחילת דצמבר 1944, מבצעי קטילינה וברברה בהרי האפנינים בין לה ספציה ומאסה קררה הביאו למקרי מוות רבים, כולל בקרב אזרחים. ב-5 בפברואר 1945, הייתה זו דיוויזיית הרגלים ה-148, שהוצבה במערב האלפים האפואיים, שהדפה בהצלחה מתקפה גדולה של בעלות הברית בחוף הטירני. במהלך מבצע קדנציה רביעית, דיוויזיית הרגלים האמריקאית ה-92 הייתה אמורה להתקדם לתוך ורסיליה ולשחרר את העיר מאסה, אך זה נכשל עקב התנגדות גרמנית וחוסר ניסיון של כמה כוחות בעלות הברית. באביב 1945 לחמה הדיוויזיה כנגד כוחות הארמייה האמריקאית החמישית במהלך מתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, וב-28 באפריל נפלו שרידי הדיוויזיה ודיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-90 בשבי כוח המשלוח הברזילאי.

## פשעי מלחמה
בנוסף לפעולות הלחימה נגד פרטיזנים שכבר הוזכרו לעיל, שבהן פרסה בין היתר דיוויזיית הרגלים ה-148 חיילים, הירי ב-14 אזרחים ברגנאנו קסטלו, מחוז בעיריית קאסולה בלוניג'יאנה במחוז מאסה-קררה בטוסקנה, התרחש ב-23 בנובמבר 1944, רק לוחמי הדיוויזיה היו מעורבים, כך שללא ספק ניתן לייחס את הטבח הזה לחיילי דיוויזיית הרגלים ה-148.

## קישורים חיצוניים

* הדיוויזיה ה-148 באתר lexikon-der-wehrmacht 

148
חביבי יא עיני

"**חַבִּיבִּי יַא עֵינִי**" (בערבית: "**حبيبي يا عيني**") הוא שיר משנת 1983 של הזמרת הלבנונית מאיא יזבכ.

## רקע
השיר "חביבי יא עיני" הושר במקור על ידי הזמרת מַאיַא יַזְבֶּכּ , בת העדה הנוצרית בלבנון. המילים והלחן חוברו על ידי אביה, ג'ורג' יזבכ בשנת 1983, מלחין לבנוני שהלחין שירים גם לזמרים ידועים כמו ג'ורג' וסוף. אחיה, נגן ההקשה באסם יזבכ, משתתף גם הוא בשיר. המנגינה הקצבית שחיבר אביה הפכה את השיר לפופולרי בקרב רקדניות מחול מזרחי. בשנת 2011 ניסתה יזבכ לעשות קאמבק, באמצעות עיבוד מחודש של השיר, אך הניסיון לא זכה להתרומם. בשנת 2022 חזרה יזבכ לתודעה הציבורית עם ביצוע של השיר "חביבי יא עיני" בפסטיבל "הזמן היפה" בלבנון, שבלט במיוחד על פני המשתתפות האחרות.

השיר זכה לגרסאות כיסוי שונות בעולם הערבי, כמו הזמרות נורהאן, מרים פארס , נאנסי עג'רם, הייפא והבי וכן גם על ידי זמרים ישראלים כמו שריף, סמיר שוקרי, ג'ורג' בר, חיים משה, אישתאר, רינת בר, תזמורת ירושלים מזרח ומערב, הפרויקט של רביבו, ליאור נרקיס ונסרין קדרי, זהבה בן, אלי לוזון ואתי לוי. הגרסה של סמיר שוקרי, חציה עיבוד לשיר המקורי וחציו השני של השיר המצרי "יַא תַאעֶבְּנִי", חלק משיר ארוך יותר של אחמד עדוויה, שנקרא "יַא בַּלַדִי יַא וַאד".

בשנת 2018 פורסם בתקשורת הערבית כי זמר ישראלי אלמוני בשם יוסי ברדא "גנב" את הלחן של השיר, כדי להעמיד שיר תמיכה בבנימין נתניהו.

## מילים
לאורך השיר חוזרות מילותיו הראשונות, שמהן נגזר שמו: "חבּיבּי יא עיני; יא עיני יא לילי; יא מסהר עיני; בּנהארי ולילי" (يا حبيبي يا عيني; يا عيني يا ليلي; يا مسهّر عيني; بنهاري وليلي). פירושן: "חביבי אתה עיניי, אתה עיניי אתה לילי, אתה המדיר שינה מעיני, בימים ובלילות". מוטיב העיניים חוזר לאורך השיר, והזמרת מייחלת ומתגעגעת לעיניו השחרחרות של אהובה ("אַבּוּ סַמְרַא"; أبو سمرا). "חי אלוהים התגעגעתי, בחיי עיניך" (والله اشتقنا وحياة عيونك; ואללה אשתקנא, וחיאת עיונכ), "הו הפרידה שלנו, התגעגעתי לעיניך" (يا مفارقنا اشتقنا لعيونك; יא מפארקנא, אשתקנא לעיונכ), "התגעגעתי לעיניך השחרחרות, בנוכחותך הירח בלילה מתוק יותר" (بوجودك يا أبو سمرا بيحلى السّهر باللّيل; בוג'ודכ יא אבו סמרא, ביחלא אלסהר באלליל).

## קישורים חיצוניים
* חביבי יא עיני - حبيبي يا عيني, תזמורת ירושלים מזרח ומערב

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי רינת בר
קטגוריה:שירים בערבית
קטגוריה:שירי אהבה
עזרת ישראל מיד צר

**עזרת ישראל מיד צר** הוא אחד הגדרים של מלחמת מצווה. מלחמות מסוג זה הן חלק ניכר מהמלחמות בתנ"ך. לדעת כמה אחרונים נוהגים כל דיני מלחמת מצווה במלחמות מסוג זה גם בזמן הזה, שבו אין לישראל מלך וסנהדרין.
לדעת רבים מלחמות ישראל נחשבות ל"עזרת ישראל מיד צר".

ההסבר הפשוט למלחמה מסוג זה הוא עצם הצלת הנפשות, אך יש שנתנו הסברים אחרים לכך.
בתלמוד ירושלמי מובאת שיטת רבי יהודה: "מלחמת חובה כגון ".

## מלחמות להצלת ישראל בתנ"ך
רבות מהמלחמות בין ישראל לעמים המתוארות בתנ"ך היו מלחמות של הצלה מרדיפה או משעבוד, והן עונות לקריטריון זה של מלחמת מצווה. חלק ממלחמות אלה הן:
* **מלחמת אהוד בן גרא במואב** - לפי המסופר בספר שופטים, חלק משבטי ישראל השתעבדו לעגלון מלך מואב במשך שמונה עשרה שנה. השופט אהוד בן גרא נקט בפעולה נועזת בה הרג את המלך עגלון. ולאחר מכן פלש לשטח מואב יחד עם צבא גדול ונלחם במואב. בעקבות הניצחון והמורא הגדול שהטיל אהוד על המואבים, שרר שלום באזור זה במשך שמונים שנה.
* **מלחמת ברק בן אבינעם ביבין מלך כנען** - ישראל השתעבדו ליבין מלך כנען. בראש צבאו של יבין עמד שר הצבא סיסרא, ובצבאו היו תשע-מאות רכב ברזל. דבורה הנביאה הזמינה את ברק בן אבינעם לצאת למלחמה כנגד סיסרא. צבאו של ברק נערך בהר תבור, והביס את יבין באזור נחל קישון. כאשר נטש סיסרא את מרכבתו ונמלט ברגליו, הרגה אותו בעורמה יעל אשת חבר הקיני. כתוצאה מניצחון זה שרר שלום במשך ארבעים שנה.
* **מלחמת גדעון בן יואש במדין** - השופט גדעון בן יואש הוביל את בני ישראל במלחמת מדין כנגד מדין, עמלק ובני קדם, כאשר העמים האלה שיעבדו את ישראל שעבוד קשה.
* **מלחמת יפתח הגלעדי בבני עמון** - עמון נלחמו בישראל. זקני ישראל קראו ליפתח הגלעדי לעזרה, ובקשו ממנו שיוביל אותם במלחמה. יפתח יצא למלחמה והביס את בני עמון תבוסה מוחצת, .

## בזמן הזה
לגבי מלחמות שנחשבות כמלחמת מצווה מטעמים אחרים, כתבו כמה ראשונים שנדרש לכך מלך וסנהדרין ושעם ישראל ישב על אדמתו. לעומת זאת, מלחמה להצלת ישראל, מופיעה בשולחן ערוך. וכתבו כמה אחרונים שמלחמה זו נחשבת למלחמת מצווה גם בזמן הזה.

## לקריאה נוספת
*
* הרב אלי ברוך שולמן, מלחמת מצווה ועזרת ישראל מיד צר, באתר ישיבת רבנו יצחק אלחנן

## הערות שוליים

קטגוריה:הלכות צבא ומלחמה
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה
אסתי פשין

**אסתי פשין** (נולדה ב-1973) היא מנהלת מפעל הסייבר של התעשייה האווירית ובעבר מנכ"לית שדולת ההיי-טק בכנסת.

## ביוגרפיה
פשין נולדה ב-1973 בירושלים. אביה, ד"ר יעקב פשין, היה מצאצאיו של יוסף זונדל מסלנט ועבד כאורתופד בבית החולים אסף הרופא. אימה, ריבה אביעד, הייתה המנהלת בפועל של האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.

את שירותה הצבאי עשתה ביחידה 8200 והשתחררה בתום שירות של 11 שנים בדרגת רב-סרן. ב-2012 השלימה תואר ראשון במחשבים וניהול מהאוניברסיטה הפתוחה, וב-2018 סיימה תואר שני בניהול באוניברסיטת תל אביב.

## קריירה מקצועית
בשנים 2007–2009 הייתה מנכ"לית חברת הסייבר לתשתיות קריטיות Waterfall.

ב-2013 הצטרפה לתעשייה האווירית והקימה בה את מינהל הסייבר, ובינואר 2017 בחר בה דירקטוריון החברה לעמוד בראש מפעל חדש לפרויקטים בתחום הסייבר במסגרת פעילות החברה הבת אלתא.

כמו כן, הייתה פשין פעילה בין השנים 2009–2019 בשדולת ההייטק בכנסת, בהתנדבות, וכיהנה כמנכ"לית השדולה. במסגרת תפקידה קידמה את הצעת "חוק האותיות הקטנות", שנועדה להורות לבנקים להגדיל את האותיות בדוחות, במכתבים ובחשבונות שהם שולחים לקשישים. ההצעה נולדה בעקבות מאבק מתמשך של סבתה מצד אימה של פשין, ניצולת השואה אהובה הלוי לוין, בבנק ישראל.

## חיים אישיים
פשין מחזיקה ברישיון טיס אזרחי וחברה באיגוד לתעופה ספורטיבית, לאחר שהתגברה על פחד מטיסה.

ב-2016 נבחרה למקום ה-27 ברשימת 50 הנשים המשפיעות בישראל של מגזין פורבס. ב-2017 נבחרה למקום ה-47 ברשימת 50 הנשים המשפיעות של עיתון גלובס, ובמקום ה-18 ברשימת 100 המשפיעים של מגזין דה-מרקר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יחידה 8200
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: מנהלי מפעלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1973
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
TRACE

**(Transition Region and Coronal Explorer (TRACE** (מוכר גם כ-Explorer 73 ו-SMEX-4) היה טלסקופ חלל שהיה חלק של תוכנית אקספלורר במסגרת מיזם ללוויינים זולים. הוא פעל כ-12 שנים בתחום חקר השמש.

## משימה
מטרת המערכת הייתה לבצע חקר של פעילות עטרת השמש ופעילות השדה המגנטי של השמש.

הלוויין נבנה במרכז החלל גודרד. טלסקופ שהותקן על הלוויין נבנה על ידי לוקהיד מרטין כאשר החלק האופטי סופק של ידי הסמית'סוניאן. טלסקופ פעל בתחום על-סגול. טלסקופ צויד ברגש CCD. תחום התצפית של המכשיר היה 8.5 דקות זוויתיות עם רגישות של כשנייה זוויתית. פאנל סולארי היה יכול לספק 85 ו"ט. בנוסף לכך על הלוויין הותקנה סוללת מצברים שהייתה יכולה לספק חשמל במשך 9 שעות. הנתונים שהתקבלו נשמרו בדיסק בעל יכולת של 300 מגה בייט. קצב העברת הנתונים לתחנת בקרה היה עד 2.25 מגהביט בשנייה.

השיגור בוצע בהצלחה ב-2 באפריל 1998 מבסיס חיל האוויר ונדנברג. הלוויין פעל במסלול מסונכרן-שמש בגובה של כ-530 ק"מ. אורך חיים המתוכנן היה שנה אך המכשיר פעל כ-12 שנים. הלוויין פעל בתאום עם לוויין נוסף לחקר השמש "SOHO".

על בסיס נתונים שהתקבלו פורסמו מעל ל-1000 מאמרים מדעיים.

## קישורים חיצוניים
* 

* תיאור המשימה באתר לוקהיד מרטין
* תיאור באתר נאס"א

קטגוריה:טלסקופי חלל בחלקים הבלתי נראים של הספקטרום
קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
הדיוויזיה השישית (בוואריה)

**הדיוויזיה המלכותית הבווארית השישית** (בבווארית: **6. Königlich Bayerische Division**) הייתה דיוויזיה בצבא הבווארי ומאוחר יותר בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחמה במלחמת העולם הראשונה ופורקה ב-1919.

## היסטוריה
### הקמת הדיוויזיה
הדיוויזיה הוקמה ב-1 באפריל 1900, והייתה מוצבת ברגנסבורג. במקורות הבוואריים, לא כונתה בדרך כלל הדיוויזיה כ"דיוויזיה בווארית מלכותית", שכן זו נחשבה מובן מאליו, אך מחוץ לבוואריה, ייעוד זה שימש לה, וליחידות בוואריות אחרות, כדי להבדיל ביניהן מיחידות פרוסיות שמספרן דומה. הדיוויזיה הייתה חלק מהקורפוס הבווארי המלכותי השלישי.

### מלחמת העולם הראשונה
במהלך מלחמת העולם הראשונה שירתה הדיוויזיה בחזית המערבית. היא נלחמה בתחילה ב, ולאחר מכן שירתה באזור שבין הנהרות מז ומוזל עד יולי 1916. ביולי ובאוגוסט 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב ורדן, ולאחר מכן היא נלחמה ביער ארגון. בסוף ספטמבר 1916, היא נלחמה ב. הדיוויזיה ספגה אבדות קשות בשני הקרבות הללו. מאוקטובר 1916 עד 1918, הדיוויזיה החזיקה את החפירות בפלנדריה ובארטוס, ונלחמה בקרב אראס ובקרב פשנדל. לאחר מכן היא נלחמה במתקפת האביב הגרמנית של 1918, ונלחמה בקרב הראשון על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השני של הסום (כדי להבדיל בינו לבין הקרב ב-1916). לאחר תקופה בשוחות בפלנדריה וליד ורדן, נלחמה הדיוויזיה בקרב השני על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השלישי על הסום. היא המשיכה להתנגד להתקפות שונות של מדינות ההסכמה עד סוף המלחמה. המודיעין של בעלות הברית דירג את הדיוויזיה כאחת הדיוויזיות הגרמניות הטובות ביותר. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-19 ביוני 1919 פורקה הדיוויזיה.

## מפקדים

## קישורים חיצוניים

6
6
זיכרון הצדק

**זיכרון הצדק** (באנגלית: **The Memory of Justice**) הוא סרט תיעודי שביים מרסל אופולס. הסרט עוסק בעיקר בפשעי מלחמה ובמשפטי נירנברג.

הסרט נוצר בהשראת ספרו של טלפורד טיילור מ-1970, "". טיילור מתראיין בהרחבה במהלך הסרט, אך אופולס מתייחס לספר כנקודת מוצא לבחינת האפשרות שאנשים ישפטו זה את זה, במיוחד לאור התנהגותם בהקשרים אחרים, כמו גם התמודדות עם אחריות אישית מול אחריות קולקטיבית. הסרט דן ברעיון שכל קבוצה שלטונית מסוגלת לבצע פשעי מלחמה.

לסרט הייתה התחלה קשה. הוא מומן במקור בקיץ 1973 על ידי ה-BBC, , וחברה פרטית שבסיסה בלונדון, Visual Program Systems (VPS); זו האחרונה רצתה שהסרט יעסוק בעיקר במעורבותה של ארצות הברית בווייטנאם ובמעורבותה של צרפת באלג'יריה.

הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע בקאן 1976, אך לא צורף לתחרות הראשית.

הסרט שוחזר על ידי  ב-2015. גרסה משוחזרת זו הוקרנה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו בספטמבר 2015, ובפסטיבל הסרטים של לונדון באוקטובר 2015.

בשנת 2017 התייחס אופולס לסרט כ"עבודה האישית והכנה ביותר שעשיתי אי פעם."

## משתתפים (רשימה חלקית)
* יהודי מנוחין
* רוברט קמפנר
* גוסטב מארק גילברט
* קרל דניץ
* אלברט שפר
* דניאל אלסברג
* ביאטה קלרספלד
* סרז' קלרספלד
* הנס-יואכים קולנקאמפף
* ולטר ורלימונט
* בנג'מין פרנץ
* אדגר פור
* הנס קרל
* ג'ון קנת גלבריית
* אנרי אלג
* אויגן קוגון
* גרהרד רוזה
* ריצ'רד פאלק

### קטעי ארכיון
* ג'פרי לורנס
* פאן טי קים פוק
* רוברט ה. ג'קסון
* הרמן גרינג
* רודולף הס
* יואכים פון ריבנטרופ
* אדולף היטלר

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים תיעודיים אמריקאיים
99 Nights

****** הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הקנדית שרלוט קארדין. האלבום יצא לאור ב-25 באוגוסט 2023, על ידי חברת התקליטים Cult Nation Records. קארדין תיארה את האלבום כ"יומן מוזיקלי" ו"פסקול הקיץ [2021] שלה".

## קבלת פנים
לוס רובינסון ממגזין "דיילי טלגרף" העניקה לאלבום 4 מתוך 5 כוכבים והחמיאה ל"קול השועל" של קארדין ש"מסוגל לשאת כמעט כל מנגינה". היא תיארה את האלבום כ"מבוא קליט לאמן איכותי" עם "סינקופציות סקסיות-טרפיות" ו"גיטרות גלישה רוק מהדהדות".

האלבום קיבל שתי מועמדויות לפרס ג'ונו בטקס פרסי ג'ונו לשנת 2024, עבור אלבום השנה ואלבום הפופ של השנה. "Confetti" היה מועמד לסינגל השנה, קארדין ומשתפי הפעולה שלה לכתיבת השירים ג'ייסון ברנדו ולובלין היו מועמדים לכותב השירים של השנה על "Confetti", "Daddy's a Psycho" ו-"Jim Carrey", וברנדו, לובלין, מתייה, סנצ'ל וסם אוונט היו מועמדים למפיק השנה על "Confetti" ו-"Jim Carrey".

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי פלטינה בקנדה
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דיגיטל פארם אנימלס
יוניטי (מודול)

שמאל|ממוזער|200px|מודול "יוניטי" לפני חיבור למודולים נוספים
**יוניטי** (באנגלית:**Unity**) - מודול ראשון של תחנת החלל הבין-לאומית שנבנה בארצות הברית. הוא נבנה על ידי בואינג במתקני מרכז החלל גודרד. מודול שוגר לחלל בשנת 1998 בתא מטען של מעבורת החלל אנדוור במשימה STS-88.

## תיאור המודול
מודול נבנה על ידי בואינג בהתאם למפרט של נאס"א.

צורת המודול הוא גליל באורך של כ-5.5 מ' וקוטר עד 4.6 מ'. הוא נבנה מפלדה. דרך המודול עוברים כבלי חשמל וצנרת אספקת מים ואוויר. בחלק החיצוני של המודול הותקנו 6 תאי עגינה.

השיגור בוצע ב-4 בדצמבר 1998 בתא מטען של מעבורת החלל אנדוור במסגרת משימה STS-88. מודול "יוניטי" הוצא מתא המטען בעזרת זרוע רובוטי קנדארם וחובר לתא עגינה קדמי של מודול "זאריה" בעזרת יחידת מעבר. בהמשך צוות המעבורת פעל לחיבור מערכות שונות בין המודולים ולהתקנת ציוד חיצוני.
* תא עגינה "נדיר"
בשנים 2000 ו-2001 לתא עגינה זו חוברו מעבורות חלל במסגרת משימות STS-97 ו-STS-98.

בשנים 2011–2015 לתא עגינה זו חובר מודול לוגיסטי רב תכליתי Leonardo שהגיע במעבורות חלל.

החל משנת 2015 תא עגינה מנוצלת לחיבור חלליות מטען מדגם סיגנוס.
* תא עגינה קדמי
בתחילת פעילות לתא עגינה זו חוברה יחידת מעבר PMA-2. בשנים 1999–2000 לתא עגינה זו חוברו מעבורות חלל במסגרת משימות STS-96, STS-101, STS-106 ו-STS-92.

בשנת 2001 לתא עגינה זו חובר מודול "דסטיני" ויחידת מעבר PMA-2 עברה למודול זה.
* תא עגינה אחורי
לתא עגינה זו חובר מודול "זאריה".
* תא עגינה ימני
לתא עגינה זו חובר מודול "קווסט".
* תא עגינה שמאלי
לתא עגינה זו חובר מודול "טרנקוויליטי".
* תא עגינה "זניט"
לתא עגינה זו מחובר מבנה מסבך Z1.

## קישורים חיצוניים

* [תיאור המודול באתר [נאס"א]]
* סרטון עם הסבר על המודול ומיקומו בתחנת החלל

קטגוריה:רכיבי תחנת החלל הבין-לאומית
כימזה

**כימזה** הוא אגם מים מתוקים בבוואריה שבדרום מזרח גרמניה, ליד העיר רוזנהיים. לעיתים קרובות האגם מכונה "הים הבווארי". הנהרות טירולר  ופרין  מזינים את האגם מדרום, ונהר אלץ זורם מהאגם החוצה לכיוון צפון, ומתנזג בהמשך עם נהר הדנובה. אגם כימזה מחולק לחלק הצפוני הגדול יותר, בצפון-מזרח, והחלק הדרומי הקטן בדרום מערב. האגם וסביבותיו הם אזור בילוי פופולרי.

## היווצרות האגם
כמו אגמים פרה-אלפיניים רבים אחרים, גם הכימזה נוצר בסוף עידן הקרח האחרון לפני כ-10,000 שנים, משקע שנחצב על ידי קרחון הנקרא זונגנבקן . במקור האגם כיסה שטח של כמעט 240 קמ"ר, שעל פי ההערכות מהווה בערך פי שלושה מהשטח הנוכחי של האגם. בתוך 10,000 שנים שטחו הצטמצם לכ-80 קמ"ר. לפני 1904 ירד מפלס המים בכמטר.

## איים
ישנם שלושה איים עיקריים באגם: הרנינסל ("אי האדונים"), הגדול ביותר, שטחו 238 כ-590 דונם). פראונכימס, שטחו כ-38 דונם, נקרא גם פראונינסל ("אי הנשים"), והקרוטינסל הבלתי מיושב, ששטחו 8.6 דונם, ונקרא גם "אי הכרוב" משום שבימי הביניים גידלו בו כרוב וירקות נוספים. ימין|ממוזער|האי פראונכימס עם מנזר פראונינסל בחזית.באי הרנינסל יש ארמון שנבנה על ידי המלך לודוויג השני ב-1878, שמעולם לא הושלם, אך היה אמור להיות העתק של ארמון ורסאי. רבים מחדריו פתוחים לתיירים; לאורך הקיץ נערכים סיורים בארמון ובשטחיו הנרחבים.

באי פראונכימס, הקטן מבין שני האיים המרכזיים, שוכן בית נזירות בנדיקטיני, שנבנה בשנת 782, כמו גם כפר קטן. הנזירות מכינות משקה חריף בשם קלוסטרליקור ("שיכר קלויסטר") ומרציפן (משחת שקדים).

באגם ישנו גם אי קטן מאד בעל שטח של 22 מ"ר, על פי ההשערה נוצר באופן מלאכותי כדי לסמן נקודה רדודה לסירות מפרש. באי יש ערבה, שנשתלה במקור ב-1935, והוחלפה בעץ צעיר בשנות ה-2000.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אגמים הרריים
קטגוריה:גרמניה: ימות ואגמים
איסמעיל האקי ביי

**איסמעיל האקי ביי** (בטורקית: **İsmail Hakkı Bey**; 1883 – 4 ביוני 1923) היה קצין כורדי של הצבא העות'מאני ולאחר מכן הצבא הטורקי.

## ביוגרפיה

איסמעיל נולד ב-1883 בקונסטנטינופול (איסטנבול) והיה בנו של מוסטפא זיני פאשה. הוא נכנס לאקדמיה הצבאית ב-13 במרץ 1899 וסיים את לימודיו כלוטננט ב-10 בינואר 1902. הוא קיבל הכשרה וחינוך בצבא הצרפתי בין השנים 1910–1911 והיה דובר צרפתית. הוא השתתף במלחמה האיטלקית-עות'מאנית, במלחמות הבלקן ובמלחמת העולם הראשונה. הוא נסע לאנטוליה ב-17 בספטמבר 1920 והשתתף במלחמת העצמאות הטורקית. לאחר המלחמה הוענק לו עיטור העצמאות עם סרט אדום. הוא מת ב-4 באפריל 1923, בזמן שהיה מפקח מחוז ז'נדרמריה של קשאן.

## מדליות ועיטורים
* מסדר אוסמניה דרגה 3 עם חרב
* מדליית מלחמה עות'מאנית ("כוכב גליפולי", האימפריה העות'מאנית)
* מדליית כסף של ליאקאט
* מדליית כסף של אימתיאז
* צלב הברזל הפרוסי דרגה 1 ו-2
* מדליית הצטיינות צבאית אוסטרו-הונגרית דרגה 3
* מדליית עצמאות עם סרט אדום

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנשי צבא עות'מאנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מלחמת הבלקן הראשונה: אישים
קטגוריה:ילידי 1883
קטגוריה:נפטרים ב-1923
רוואלנטה ערביקה

**רֶוַואלֶנְטָה ערביקה** (בלטינית: **Revalenta arabica**) היה שמו של טוניק (תרופה צמחית) שהיה בשימוש בעיקר באמצע המאה ה-19 והתפשט באירופה ובעולם האנגלו-סכסי. נאמר עליו שיש לו כוחות ריפוי יוצאי דופן וערך רב כמזון דיאטטי.

## מקור
הרוואלנטה ערביקה האמיתית הייתה ה"שורשים" של ה-Glossostemon bruguieri  (בערבית: **مغاث عجمي**) צמח עשבוני רב-שנתי ממשפחת החלמיתים שניתן למצוא עד היום באזור ההררי שממזרח לבגדד ליד הגבול האיראני. השורשים נסחרו בערב תחת השם **ערבגוסי**. במצרים הם ידועים בשם Moghat. חליטות של שורש מגורר זה משמשות באופן מסורתי אמהות זמן קצר לאחר לידה. צמח המקור של המוצר לא היה ידוע במשך זמן רב. רק החוקר והבוטנאי האפריקאי-הגרמני גיאורג שוויינפורט זיהה את ה-Glossostemon bruguieri כבסיס החליטה.

הצמח משמש להכנת מנה קלה לעיכול עבור אנשים תשושים וחולים. הצמח והשימוש בו מוזכרים כבר באנציקלופדיה רפואית מהמאה ה-9 של Alī ibn Sahl Rabban at-Tabarī (בערבית: ابو الحسن علي بن سهل ربن الطبري). יתרון טיפולי של Glossostemon bruguieri טרם הוכח.

## זיופים
עם זאת, התכשירים המפורסמים כתרופות פלא לא הכילו את המרכיב האקזוטי הזה, אלא הם היו בעיקרם קמח עדשים מעורבב עם מרכיבים שונים אחרים כמו שעועית, טופח או קמח חיטה. אחת היצרניות המוכרות ביותר של תכשיר הייתה החברה הלונדונית .Barry, Du Barry & Co, שלמוצר שלה אף הוקדשה פולקה בשם Revalenta.

כאשר נודעו המרכיבים הפשוטים של "תרופת הפלא", שהייתה פופולרית במיוחד באירופה של המאה ה-19 כנציגה הטיפוסית של מוצר רופא אליל ששווק עם חוש עסקי הגובל בהונאה, ה"תרופה" הפכה נושא לסאטירה והתבוננות הומוריסטית. בדרך זו מצא המוצר את דרכו לספרות העולמית, כלומר בספרו של גוטפריד קלר "היינריך הירוק".

ה"תרופה" המשיכה להיות בשימוש עד לאחרונה.

המקבילה של היום לרוולנטה ערביקה כמוצר הונאה פר אקסלנס (במובהק) הוא "שמן נחשים" (שמן נחשים הוא מונח המשמש לתיאור שיווק מטעה, הונאת שירותי בריאות או הונאה בכלל).

## ספרות

* Barry, Du Barry and Co.: *The natural regenerator of the digestive organs, by a simple, natural … means …* London 1847. 20 S. Zahlreiche weitere Auflagen.
* *Revalenta arabica. die Quintessenz aller Heilmittel.* In: *Archiv der Pharmazie* Bd. 117 Nr. 2 (1851), S. 247–249
* Albert Frickhinger: *Revalenta arabica des Du Barry, ein grossartiger Betrug. Aufklärung für diejenigen, welche sich der Revalenta bedienen wollen; zugleich ein offenes Wort über die Geheimmittel an die deutschen Regierungen und Medicinalbehörden.* Beck, Nördlingen 1854
* L. Lohmeier: *Die Revalenta arabica des Herrn Du Barry, ihre Bestandtheile und ihre Bereitung, etc.* Magdeburg 1855
* *Korneuburger Vieh-, Nähr- und Heilpulver. Revalenta arabica und anderer Plunder.* In: *Archiv für Landeskunde in den Großherzogthümern Mecklenburg.* Bd. 10 (1860), S. 316–318


## הערות שוליים

קטגוריה:טיפולים רפואיים
קטגוריה:תוספי תזונה
קטגוריה:פרמקולוגיה
יצחק אלגאזי (פייטן)

**יצחק אלגאזי** (24 באפריל 1889 – 3 במרץ 1950) היה מלחין, פייטן, רב, חוקר ועיתונאי טורקי.

## ביוגרפיה
נולד לשרה מזרחי ולשלמה (סלומון) אלגאזי ב־24 באפריל 1889 באזמיר שבטורקיה. אביו היה נצר למשפחתו של הרב שלמה אלגאזי. למד בבית הספר אליאנס (כל ישראל חברים) בעיר, ובישיבת הילל אצל הרב אברהם פלח. בגיל צעיר הצטרף ללהקת המפטירים בבית הכנסת הפורטוגזי בעיר בראשות אביו, שהיה חזן נודע. במקביל, למד מוזיקה טורקית קלאסית אצל המלחין הטורקי־יהודי שם טוב שיקיאר והושפע גם ממוזיקה אירופית ששמע מפי הרכבי אופרה שהגיעו לעיר, בעיקר מצרפת. ב-1908 מונה לחזן הראשי בבית הכנסת הגדול 'בית ישראל' באזמיר והתפרסם כחזן וזמר נודע בערי האימפריה העות'מאנית, בקרב הטורקים והיהודים כאחד. בנוסף, עבד כמורה בין השנים תרע"ח-תרפ"ג, בתלמוד תורה "מחזיקי עניים" באזמיר ובבית הספר אליאנס. התמקצע באמנות השירה והפיוט הטורקיים ולימד אותה לקבוצות בקהילתו, בין היתר בעקבות מצבו הכלכלי הדחוק. בין השנים 1908 עד 1911 היה חבר במועצת העיר אזמיר. בספטמבר 1918 נישא לריינה רבי, וכעבור שנה נולד בנם שלמה.

בשנת תרפ"ט עבר לגור באיסטנבול וב-1923 מונה לחזן ולמנהל המוזיקלי של בית הכנסת האיטלקי ברובע גאלטה שבעיר. באיסטנבול נעשה מקורב לחוגי הטורקים הצעירים, וקידם בקרב יהודי העיר את רעיונותיו של מוסטפא כמאל אטאטורק בדבר הצורך במודרניזציה של טורקיה, שאף שמע מפיו הרצאה ומופע מוזיקליים בארמונו שבדולמה באצ'ה. בשנת ה'תר"ץ הקים בעיר את העיתון "לה בוז די אוריינטי" (קול המזרח).
[ממוזער | ימין | מילות המנון חיל האוויר הטורקי. מילים: [יצחק פררה, לחן: יצחק אלגאזי]] 
בשנת תרצ"ג נסע לפריז, וכיהן במשך שנתיים כחזן של בית הכנסת דה לה ויקטואר ברחוב סנט לאז'אר בעיר, במקביל ללימודיו בסמינר לרבנים בעיר.

ב-1935 התיישב במונטווידאו שבאורוגוואי, מקום מושבם של רבים מיוצאי הקהילה היהודית באזמיר, שהיגרו לשם בעקבות הכיבוש היווני של העיר בין השנים 1922-1919. הופיע כחזן בקהילות היהודיות בדרום אמריקה, בין היתר בברזיל, צ'ילה וארגנטינה. אלגאזי פיתח את הענף הלטינו־אמריקאי של התנועה הציונית, סייע בקליטת הפליטים היהודיים לאחר השואה ובקידום הפדרציה הספרדית העולמית. במהלך מלחמת העולם השנייה קידם את המדיניות האנטי נאצית של אורוגוואי, וביתו הפך למחסה לפליטים יהודים שנמלטו. הקים יחד עם יעקב חזן את הוועדה הפרו פלסטינית שמטרתה הייתה קידום הרעיון הציוני בקרב מנהיגים בעולם, וככזו שימשה בתפקיד מפתח במחויבותה של אורוגוואי להקמת מדינה יהודית. שימש כמנהיג הקהילה הספרדית באורוגוואי עד מותו.

אלגאזי נפטר בביתו משבץ פתאומי ב-3 במרץ 1950.

## יצירתו
כתב שירה עברית דתית בהתאמה למוזיקה טורקית קלאסית. הקליט את רוב השירים באיסטנבול עבור הסניף הטורקי של חברת התקליטים הבריטית קולומביה  ובחברת אודיאון , בין השנים 1933-1923. ברוב ההקלטות, לווה אלגאזי בבכירי נגני העוד ולעיתים גם הקאנון מאיסטנבול ומאזמיר.
* 
בנוסף, כתב שני ספרים על יהדות:
* (נדפס שוב ב-1979)
*

## לקריאה נוספת
* משה דוד גאון, **[[יהודי המזרח בארץ ישראל (ספר)|יהודי המזרח בארץ ישראל]]**, חלק שני, עמ' 43.
* 
* חנוך אבאנרי, Algazi, Isaac ben Solomon ב-Encyclopaedia Judaica, כרך 2, טורים 609-608.

## קישורים חיצוניים
* 
* יצחק אלגאזי - דיסקוגרפיה, ביוגרפיה ותמונות באתר *SEPHARDIC MUSIC* (באנגלית)
* 
* Edwin Seroussi, Algazi, Isaac in Encyclopedia of Jews in the Islamic World Online, Brill.

## הערות שוליים

קטגוריה:פייטנים
קטגוריה:חזנים טורקים
נאוה לויט בן-נון

**נאוה לויט בן-נון** היא פרופסור חבר באוניברסיטת רייכמן, חוקרת במדעי המוח, ומנהלת מרכז סגול למוח ותודעה.

## קורות חיים
ב-1996 סיימה לויט בן-נון תואר ראשון בפיזיקה בהצטיינות באוניברסיטה העברית בירושלים. היא בעלת תואר שני במדעי המוח בהצטיינות במכון ויצמן שאותו סיימה בשנת 2000. את הדוקטורט שלה במדעי המוח הגישה ב-2006 גם כן במכון ויצמן, ושם גם עשתה את הפוסט-דוקטורט במחלקה לפיזיקה של מערכות מורכבות.

לויט בן נון מרצה בבית ספר ברוך איבצ'ר לפסיכולוגיה באוניברסיטת רייכמן משנת 2008 ומכהנת כפרופסור חבר באוניברסיטה זו מ-2016. עד 2014 הייתה מנהלת שותפה של היחידה למדעי המוח היישומיים (מרכז סגול למוח ותודעה), באוניברסיטת רייכמן. בשנת 2009, כחלק מחזון חברתי, הקימה את מכון מודע למיינדפולנס מדע וחברה, ניהלה אותו ומשמשת כמנהלת אקדמית שלו. תחת מכון מודע פותחו הכשרות מיינדפולנס קצרות וארוכות והוכשרו מעל 300 מנחי מיינדפולנס בגישת MBSR ו-MBCT..

במסגרת החזון החברתי יזמה לויט בן-נון את הקמת תוכנית בית ספר סגול, תוכנית לקידום למידה רגשית-חברתית מבוססת מיינדפולנס. התוכנית פועלת במספר רשויות בישראל במסגרת יוזמת ה-SEL של קרן יד הנדיב.

המחקר שלויט בן-נון עוסקת בו מתחלק למחקר בסיסי ולמחקר יישומי. בעבר חקרה מצבים מוחיים עם לקויות כגון אוטיזם, סכיזופרניה ו-ADHD. נכון לשנת 2024 מחקרה עוסק בחקר איכויות של בריאות מוחית ונפשית, כגון חוסן, עמידות מוחית, גמישות קשבית, אינטראקציה בינאישית, חמלה, אמפתיה, מודעות עצמית, קשיבות (תרגול מיינדפולנס), תבונה ואכפתיות. היא חוקרת את המנגנונים הפיזיולוגים והפסיכולוגים העומדים בבסיס התערבויות שמקדמות איכויות אלו, בעיקר מיינדפולנס וחמלה, וכיצד אלו תורמים לחוסן ולבריאות נפשית. בנוסף חוקרת לויט בן-נון השפעת תרגולים אלו על מצבי קונפליקט בין קבוצות ועל שיח מקרב.

יחד עם עמיתים נוספים פיתחה את מפת הקשיבות (מיינדפולנס)-מפה שימושית הממפה את קבוצות התרגולים השונים הנכנסים תחת הערך מיינדפולנס.

לויט בן-נון פרסמה מאמרים רבים בכתבי עת הקשורים בחקר המוח ובפסיכולוגיה פיזיולוגית.

## קישורים חיצוניים
* בעקבות הקשב, הסכת בתוכנית המעבדה, מאי 2025.

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן: פסיכולוגיה
קטגוריה:בוגרות תיכון דה שליט
קטגוריה:בוגרי תיכון דה שליט
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:חוקרות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
מילוש ואסיץ'

**מילוש ואסיץ**' (בסרבית: **Милош Васић**; 27 בפברואר 1859 - 20 באוקטובר 1935) היה גנרל סרבי שפיקד על הארמייה הסרבית השלישית במלחמת העולם הראשונה.

## ביוגרפיה
מילוש ואסיץ' נולד ב-27 בפברואר 1859 בנמניקוצ'ה ליד בלגרד, ולחם כמתנדב במלחמה הסרבית-עות'מאנית (1876–1878), ולאחר מכן למד באקדמיה הצבאית בין 1880 ל-1883. הוא לחם כלוטננט משנה במלחמת בולגריה–סרביה (1885). לאחר המלחמה מילא מספר תפקידים במטה הצבא. בשנת 1897 הפך לנספח צבאי בבולגריה, ומיולי 1900 עד אפריל 1901 היה שר ההגנה של סרביה. במהלך אותה תקופה הוא יצר את הדרגה הצבאית של פילדמרשל שהייתה חדשה בצבא הסרבי. לאחר ההפיכה במאי 1903, הוא פרש מהחיים הציבוריים.

עם פרוץ מלחמות הבלקן (1912–1913) הוא הוחזר לשירות והפך לקצין קישור עם הצבא היווני. ביולי 1914 מונה לראש מחלקת ברניצבסקי וב-30 באוגוסט 1914 מונה למפקד דיוויזיית הדנובה ה-2.

בחודשים הראשונים של 1916, כאשר ז'יבויין מישיץ' אושפז בצרפת, הוא הפך למפקד זמני של הארמייה הסרבית הראשונה, לפני שחזר ליוון כקצין קישור. ב-14 באוגוסט 1916 החליף את פאבלה יורישיץ' שטורם בראש הארמייה הסרבית השלישית, עד לפירוקה ב-28 במרץ 1917. לאחר מכן נשלח כקצין קישור לאיטליה, שם שהה עד תום המלחמה.

לאחר המלחמה היה מעורב בדיונים עם איטליה על הבעיה הדלמטית ושוב כיהן כשר ההגנה בין ינואר לנובמבר 1922. הגנרל מילוש ואסיץ' מת בבלגרד ב-20 באוקטובר 1935. הוא נקבר בסמטת הגדולים בבית הקברות החדש בבלגרד.

קטגוריה:שרי ההגנה של סרביה
קטגוריה:גנרלים סרבים
קטגוריה:מפקדי ארמיות במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גנרלים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש: עמיתים
קטגוריה:מעוטרי מסדר המג'ידיה
קטגוריה:המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878): אישים
קטגוריה:אנשי צבא סרבים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מלחמת הבלקן הראשונה: אישים
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:חברי מסדר פרנץ יוזף
קטגוריה:ילידי 1859
קטגוריה:נפטרים ב-1935
טרבר אלן

**טרבר אלן** (באנגלית: **Trevor Allan**, נולד ב-9 במאי 1955) הוא פרופסור לפילוסופיה של המשפט ומשפט ציבורי באוניברסיטת קיימברידג', ועמית באוניברסיטת פמברוק. הוא ידוע בכך שהוא מאתגר את האורתודוקסיה החוקתית בממלכה המאוחדת, בעיקר בהגדרתו מחדש של תחום הריבונות הפרלמנטרית.

## שנים מוקדמות בחייו והשכלה
אלן נולד בעיר לוטון שבבריטניה ב-9 במאי 1955. הוא למד בבית ספר סנט אולבנס ובקולג' ווסטר, אוקספורד, שם למד לתואר ראשון במשפט אזרחי ולתואר שני בפילוסופיה של המשפט. בנוסף, הוא קיבל דוקטורט במשפטים מאוניברסיטת קיימברידג'.

## קריירה
אלן היה מרצה למשפטים באוניברסיטת נוטינגהאם, בין השנים 1980 ו־1985, ועבר להרצות באוניברסיטת קיימברידג' ב־1989. בשנת 2016 הוא נבחר להיות עמית באקדמיה הבריטית.

## ספרים
אלן כתב מספר ספרים הכוללים את "חוק, חירות וצדק: היסודות המשפטיים של החוקתיות הבריטית" (1993), "צדק חלוקתי: תיאוריה ליברלית של שלטון החוק" (2001) ואת "ריבונות החוק: חירות, חוקה ומשפט ציבורי" (2013).

## תיאוריה חוקתית
אלן מאמין שחוקי המשפט עליונים יותר מהריבונות הפרלמנטרית בהיררכיה החוקתית. הוא מפתח נקודת מבט זו בספרו "ריבונות החוק: חירות, חוקה ומשפט ציבורי".

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:פילוסופים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1955
Atari 5200

ממוזער|כרטיסי אחסון למשחקים לאטארי 5200
קונסולת ה-**Atari 5200 SuperSystem** או בשמה המוכר **Atari 5200** היא קונסולת משחקי וידאו ביתית שהוצגה לראשונה בשנת 1982 על ידי Atari, Inc. כהשלמה לקונסולה הקודמת בסדרה וכמענה לתחרות מצד ה-Intellivision ו-ColecoVision.

המעבד וחומרת הגרפיקה והסאונד כמעט זהים לזה של אטארי 2600, לבקרי ה-5200 יש ג'ויסטיק אנלוגי ומקלדת מספרים יחד עם לחצנים נוספים, השהייה ואיפוס. הג'ויסטיק לא הציע שליטה רבה יותר מהג'ויסטיק Atari CX40 בעל שמונה הכיוונים של ה-2600.

ב-21 במאי 1984, במהלך מסיבת עיתונאים, חשפה החברה כי ה-5200 הופסק לאחר פחות משנתיים בשוק. סך המכירות של ה-5200 היו למעלה ממיליון יחידות, הרבה פחות מהמכירות קודמו של למעלה מ-30 מיליון לכישלון זה היו מספר סיבות.

## היסטוריה
האטארי 5200 לא הצליח מבחינה מסחרית בהשוואה לקונסולה הקודמת בסדרה, למרות שהיא הציגה גרפיקה טובה יותר מ-Intellivision של מאטל, המערכת לא הייתה תואמת בתחילה לספריית המשחקים הרחבה של ה-2600, חסרון זה פגע במכירות שלה, סיבה נוספת לחוסר הפופולריות שלה היא שהחברה התמקדה בהשקעתה ב-2600, ולא בספריית משחקים חדשה שתציג את היכולות של הקונסולה החדשה, ובסך הכל יצאו 69 משחקים חדשים לקונסולה זו.

רבים ממשחקי ה-5200 הופיעו פשוט כגרסאות מעודכנות של ה-2600, שלא הצליחו לרגש את הצרכנים. ביקורת נמתחה גם על המשחק המובנה שהגיע עם הקונסולה Super Breakout, על כך שלא עשה מספיק כדי להדגים את יכולות המערכת. זה נתן ל-ColecoVision יתרון משמעותי שכן המשחק שהגיע יחד עם המערכת היה, Donkey Kong, שסיפק חווית ארקייד אותנטית יותר. ברשימת 25 קונסולות המשחקים המובילות בכל הזמנים, IGN טענה שהסיבה העיקרית לכישלון השוק של ה-5200 היא העליונות הטכנולוגית של המתחרה שלה, בעוד שמקורות אחרים טוענים ששתי הקונסולות שוות בערך בכוחן. סיבה נוספת לכישלונה של הקונסולה היא קריסת תעשיית המשחקים של 1983.

ה-5200 זכה לביקורת רבה על העיצוב ה"מרושל" של הבקרים האנלוגיים הלא-מרוכזים שלו.

לשם השוואה המתחרים העיקריים של ה-5200 נחלו הצלחה רבה יותר, כאשר ה-ColecoVision מכרה מעל 2 מיליון יחידות, ו-Intellivision מכרה מעל 3.75 יחידות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קונסולות משחקים
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-1982
ואדה

**ואדה** (בהינדי: **वड़ा**) הוא קטגוריה של חטיפים מלוחים מטוגנים שמקורם בהודו. ניתן לתאר את סוגי הואדה גם כפריטר, קציצות או כיסונים. ואדות ממולאות לפעמים בירקות ומוגשות באופן מסורתי עם צ'אטני וסמבאר.

בצפון הודו ובפקיסטן, **באהלה** הוא מאכל דומה. הוא נמכר בחנויות צ'אט ובקיוסקים; משחת שעועית ירוקה מתווספת אליה עם תבלינים, ולאחר מכן היא מטוגנת בשמן עמוק להכנת קרוקטים. לאחר מכן מקשטים אותם בדאהי (יוגורט), צ'אטני סות' (זנגביל מיובש ותמרהינדי) ותבלינים. באהלה מוגשת בדרך כלל קר, בניגוד לאלו טיקי.

הסוגים השונים של ואדות עשויים ממרכיבים שונים, החל מקטניות (כגון מדו ואדה של דרום הודו) ועד תפוחי אדמה (כגון בטטה ואדה של מהאראשטרה). לעיתים קרובות הם מוגשים כפריט לארוחת בוקר או כחטיף, ומשמשים גם בהכנות מזון אחרות (כגון דאהי ואדה, ואדה פאב).

## היסטוריה
לפי ק.ט.אצ'איה  ואדה מוצא אזכור בספרות Sangam במהלך 100 לפנה"ס עד 300 לספירה. סוג של ואדה מוזכר בשם "וואטאקה" בנמאסולאסה , אנציקלופדיה בסנסקריט מהמאה ה-12, שנערכה על ידי סומשווארה השלישי , ששלט בקרנאטקה של ימינו. במתכון זה, שעועית מושרית, מסירים ממנה את הקליפה וטוחנים אותה לעיסה. העיסה מעוצבת לכדורים ומטוגנת בשמן עמוק. ספרות מוקדמת מהמדינות של ימינו ביהאר ואוטר פראדש מזכירה גם בארה (ואדה) ומוּנְגַאוּרָה (ואדה עשויה ממש).

מהגרים רבים מאוטר פראדש וביהאר היגרו למקומות כמו טרינידד וטובגו, גיאנה, סורינאם, דרום אפריקה, מאוריציוס, ופיג'י מאמצע המאה ה-19 עד תחילת המאה ה-20 כעובדי חוזה. בארה (ואדה) הפך לחלק חשוב מהמטבח ההודי במדינות אלו. בטרינידד וטובגו, בארה הפך למרכיב באחד ממאכלי הרחוב המפורסמים ביותר שלהם שנקרא כפילים או כפולים.

## הכנה
[שמאל|ממוזער| [מדו ואדה מטוגן בשמן עמוק]]
ואדה עשויה להיות עשויה מקטניות, סאגו או תפוחי אדמה. הקטניות הנפוצות כוללות אפונת יונים, חמצה, מש. ירקות ומרכיבים נוספים מתווספים לשיפור הטעם והערך התזונתי.

## הגשה
ואדות נאכלות לרוב כנשנושים/חטיפים או כתוספת למנה אחרת. במסעדות ניתן להזמין אותם כפריט א-לה-קארט (מהתפריט), אך אינם המנה העיקרית. רצוי לאכול אותם מטוגנים טריים, בעודם חמים ופריכים. הם מוגשים עם מגוון מטבלים, כולל סמבאר, צ'אטני מימי או יבש ודאהי (יוגורט, המכונה לעיתים קרובות "קורד" באנגלית הודית).
## גלריה

קובץ:Idli_and_Medu_Vada.JPG|טקסט=Idli and medu vada with sambar and coconut chutney| אידלי ומדו ואדה עם סמבאר וצ'אטני קוקוס
קובץ:Dahi_Vadas_(Dhai_Bhalla).JPG|טקסט=Dahi vada (vadas with yogurt and chaat masala)| דאהי ואדה (וואדה עם יוגורט וצ'אט מסאלה)
קובץ:Vada_Pavs.jpg|טקסט=Vada pav from Mumbai|ואדה פאב ממומבאי
קובץ:3_Vadas_stacked.jpg|טקסט=3 Vadas stacked|שלוש ואדות מוערמות


## לקריאה נוספת
* לביבות בורמזיות, סוג דומה של לביבות במיאנמר
* מזון מבצק מטוגן
* האשפאפי, מנה דומה של דרום ארצות הברית
* אקארה
* קורוקה
* רשימת סוגי סופגניות

## ראו גם
* בורטסוג
* פלאפל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סופגניות
קטגוריה:אוכל רחוב
קטגוריה:המטבח ההודי
סוס מורגן

**סוס מורגן** (באנגלית: **Morgan Horse**) הוא אחד הגזעים המוקדמים ביותר בארצות הברית. הוא נקרא על שם בעליו, ג'סטין מורגן (Justin Morgan), אשר גידל אותו. גזע זה שימש במהלך ההיסטוריה כסוס מרכבות וסוס מלחמה, ועם השנים יובא אל אירופה.

סוס המורגן הוא הסוס הלאומי של מסצ'וסטס וכן נעשו עליו סרטים וספרים.

## היסטוריה
הגזע נוצר בסוף המאה השמונה עשרה וגדל בפופולריות לאורך המאה התשע עשרה. גזע זה שומש בהתחלה על ידי חקלאים שנעזרו בהם כדי לבנות עיירות בורמונט ובצפון ניו אינגלנד. תוך זמן קצר אנשים למדו שהגזע מהיר ויכול לשמש למרוצים. הגזע יובא אל מערבה עם מהגרים.

מספר חילי פרשים השתמשו בסוסי מורגן במלחמת האזרחים ובמסעות צבאיים אחרים במהלך המאה התשע עשרה.

בזכות עמידותו של שגזע וכך שהיה מותאם היטב לביות סוס מלחמה ממשלת ארצות הברית אימצה את הגזע כסוס צבאי רשמי בתחילת המאה העשרים.

איגוד סוס המורגן הוקם בשנת 1909 כדי לשמש למרשם גזעים.

## מאפיינים
לסוס המורגן גוף עגול וקומפקטי, צוואר זקוף, רגליים ישרות ואוזניים קצרות. הגזע מופיע בדרך כלל בצבעים כהים ואחידים, כגון מפרץ, שחור וערמון. עם זאת, גם בצבעי פאלומינו, פינטו, אפור, דאן ורואן.

## שימושים
הגזע משמש למגוון רחב של תחומים, רכיבה אומנותית, קפיצות ראווה, אינדורנס, משיכת כרכרות ורכיבה לשם הנאה.

## גלריה

קובץ:Morgan horse at New England Horse Show.jpg
קובץ:Breeding Morgan horses at the U.S. Morgan Horse Farm (IA breedingmorganho199rees 1).pdf
קובץ:American Morgan Horse cropped.jpg
קובץ:Bay Morgan horse, looking for treats!.jpg
קובץ:Morgan HOrse (2788561646).jpg
קובץ:2008 KY state Fair Morgan Horse Show (2830108087).jpg
קובץ:Morgan mare.jpg
קובץ:ChestnutMorgan.jpg
קובץ:SilverMorgan.jpg
קובץ:ChestnutSilver.jpg
קובץ:NPS Director Hartzog Opens Morgan Horse Farm (eff1f9e6-cd99-4920-b225-897366aae34b).tif
קובץ:MorganStarSnyp.jpg
קובץ:MorganBlaze.jpg
קובץ:MorganHead.jpg


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גזעי סוסים
נעמה דעי

**נעמה דעי** (נולדה ב-19 באוגוסט 1988) היא סופרת ומורה ישראלית.

## ביוגרפיה
דעי נולדה בנוה דקלים וגדלה במעלה אדומים בשכונה דתית להורים שעוסקים בתחום החינוך, יש לה שלושה אחים ואחות אחת. הייתה תלמידת אולפנה במעלה אדומים.

דעי עשתה תואר ראשון בלימודי חינוך מיוחד ולימודי ארץ ישראל באוניברסיטת בר-אילן וכשהייתה בשנה השלישית ללימודיה היא חזרה להתגורר במעלה אדומים והחלה לעבוד עם ילדים ממוצא אתיופי. בעקבות הניסיון הזה היא החליטה לנסוע לשליחות של כמה חודשים באתיופיה. בשנת 2013 כשחזרה מאתיופיה כשהייתה במהלך לימודי הכתיבה, כתבה סיפור קצר בשם "על השפה" בעקבות החוויות שלה מהשהות שם. הסיפור זכה במקום השלישי בתחרות הסיפור הקצר של "הארץ". בשנת 2014 עלתה לגמר "פרס ספיר ליצירה צעירה 2014".

בעקבות אהבתה לכתיבה החלה בלימודי תואר שני בכתיבה יוצרת באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. לאחר מכן המשיכה ללימודי תסריטאות בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה. בוגרת מחזור ו' של מלגת פרדס של הספרייה הלאומית.

בשנת 2019 יצא ספרה הראשון "צערו העתיק של הירח". הספר היה מועמד לפרס ספיר לספר ביכורים 2019. בשנת 2024 יצא ספרה השני "ופתאום בוקר", שניהם בהוצאת עם עובד. "ופתאום בוקר" נכנס לרשימה הארוכה של פרס ספיר 2024 וזכה בפרס ספר השנה על שם ז'קלין כהנוב.

## חיים אישיים
דעי מתגוררת בירושלים, מורה לתנ"ך ולספרות ומחנכת כיתה בתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות (יאסא) תיכון ופנימייה בירושלים.

## קישורים חיצוניים

* כתבי נעמה דעי בפרויקט בן יהודה.

* רשימת הפרסומים של נעמה דעי בקטלוג הספרייה הלאומית
* רשימת הספרים של נעמה דעי באתר הוצאת הספרים עם עובד
* ראיון ראש בראש עם נעמה דעי, אתר עברית
* 
* נעמה ישראלי, **[https://www.panas.org.il/post/איכות-מן-הסוג-החמקמק איכות מן הסוג החמקמק],** על "ופתאום בוקר", פנס מוסף לביקורת ספרות, מאי 2024.

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:מעלה אדומים: אישים
קטגוריה:נוה דקלים: אישים
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:בוגרות אולפנות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:זוכי מלגת פרדס
יורד (מיתולוגיה)

במיתולוגיה הנורדית, **יורד** (בנורדית עתיקה: **Jǫrð**, 'אדמה') היא האנשה של כדור הארץ. היא אמו של אל הרעם ת'ור ובת זוגו של אודין. יורד מעיד בהיסטוריה הדנית גסטה דנורום, שחוברה במאה ה-12 על ידי ההיסטוריון הדני סקסו גרמטיקוס; האדה הפואטית, שחוברה במאה ה-13 על ידי אדם או יחידים לא ידועים; והאדה הפרוזאית, שחוברה אף היא במאה ה-13. שמה משמש לעיתים קרובות בשירה סקאלדית  ובקנינגים  כמונח פיוטי לאדמה או לאדמה.

## עדויות
### גסטה דנורום

יורד זכתה לאזכור ב'גסטה דנורום' של ההיסטוריון הדני סקסו גרמטיקוס בתור לורית'ה.

### אדה פואטית

באדה הפואטית, יורד זוכה לאזכור בשירים וולפוסה  ולוקאסנה . בוולפוסה, תור מכונה mǫgr Hlóðyniar ו-Fjǫrgyniar burr (ילד של הלודין, ילדו של פיורגין). הלודין, למרות שזה לא ברור מבחינה אטימולוגית, חייב להיות אם כן שם אחר של יורד.

בלוקאסנה, תור נקרא Jarðar burr ("בנה של יורד").

### אדה פרוזאית

ורד מעיד בספרי האדה הפרוזאית ההטעיה של גילבי  ושפת השירה . על פי סעיף 10 של ההטעיה של גילבי: בנוסף, הסעיף מתאר את מוצאו של יורד כדלקמן (ההערה הכלולה היא של פאולקס משלו; פאולקס משתמש בהאנגליזציה Iord לאורך המהדורה שלו של האדה הפרוזאית):

חלק זה, לעומת זאת, משתנה לפי כתב היד (ראה דיון להלן).

סעיף 25 של ההטעיה של גילבי מפרט את יורד בין האסינייר ('אלות' בנורדית עתיקה, יחיד אסיניה):

שפת השירה מזכיר את יורד פעמים רבות, כולל בכמה ציטוטים משירה סקאלדית. החלק השני 4 של הספר מפרט את ההכרות לאל תור, כולל "בן אודין ויורד". סעיף 17 מצטט את Þjóðólfr המחבר  של האוסטלונג , שבו הסקאלד מתייחס לתור כאל "בנה של יורד" פעמיים. השיר מצוטט שוב בסעיף 23. סעיף 18 מצטט את החיבור של אייפור גודרונרסון , Þórsdrápa , שבו הסקאלד מתייחס לת'ור כ"בנה של יורד".

סעיף 19 מכיל רשימה של קנינגים לאלה פריג, כולל "יריבתן של יורד ורינד וגונלד  וגרד'". סעיף 90 מכיל רשימה של קנינגים עבור יורד, המתייחסים למגוון של קנינגים סקאלדיים עבור האלה:

המדור מכיל ציטוטים משירים מאת Hallfreðr vandræðaskáld  ו-Þjóðólfr של Hvinir. החלק נאפנפולור  של שפת השירה כולל את יורד ברשימה של שמות אסינייר.

בנוסף, מכיוון ששם העצם הנפוץ יורד פירושו פשוט 'אדמה', הפניות לכדור הארץ מתרחשות בכל האדה הפרוזאית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלות אדמה
קטגוריה:אלים נורדיים
קטגוריה:מיתולוגיה נורדית
Proud Mary

**Proud Mary** הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית קרידנס קלירווטר רבייבל, שנכתב על ידי הסולן והגיטריסט ג'ון פוגרטי. השיר שוחרר כסינגל בינואר 1969 על ידי חברת Fantasy Records והופיע באלבום האולפן השני של הלהקה, Bayou Country. השיר היה להיט בארצות הברית, והגיע למקום ה-2 בבילבורד הוט 100 במרס 1969, והיה בכך הראשון מבין חמישה סינגלים של הלהקה שהגיעו למקום השני.

## רקע והקלטה
בראיון משנת 1969 אמר פוגרטי שכתב את השיר תוך יומיים לאחר שחרורו משירות צבאי במשמר הלאומי של ארצות הברית.

בשיר, הזמר עוזב עבודה טובה וקבועה, יוצא להפליג על ספינת הנהר ונפרד מהעיר. רק כשהסירה עוזבת את המעגן, הוא רואה את "הצד הטוב של העיר" אך המחזה כבר רחוק מחייו. על הסירה ובנהר, מוצא הזמר הגנה מפני רשויות החוק וגם סעד ממכאוביו של מעמד הפועלים וזאת מנדיבות ליבם של האנשים הפשוטים, התורמים בשמחה גם אם אין להם כסף.

מרי הגאה, הידועה יותר בשם מרי אליזבת, הייתה ספינת נהר אמיתית שנמל הבית שלה היה בממפיס, טנסי. "מרי הגאה" הפליגה לאורך נהר המיסיסיפי משנת 1928 ועד 1978.

השיר הוקלט על ידי ג'ון פוגרטי (גיטרה ראשית), טום פוגרטי (גיטרת קצב), סטו קוק (בס) ודאג קליפורד (תופים) באולפני RCA בהוליווד, קליפורניה.

## ביצועים נוספים
באפריל 1969, סולומון ברק הוציא גרסה משלו לשיר. ברק ערבב גוספל ומוזיקת קאנטרי כדי לתת לו נופך של מוזיקה שחורה. שיר זה החזיר את ברק לרשימת ה-R&B Top 20 בארצות הברית.

## גרסת אייק וטינה טרנר
בינואר 1971, אייק וטינה טרנר הוציאו את השיר כסינגל השני מתוך אלבומם Workin' Together. הביצוע שלהם שונה מאוד מהמקור, אבל הוא גם הפך לאחד מהשירים המוכרים ביותר של טינה טרנר.

השיר מתחיל בטון איטי וחונק בו טינה מציגה את השיר ומזהירה את הקהל שהיא והלהקה יתחילו אותו "נחמד וקל" ויסיימו אותו "נחמד ומחוספס".

הסינגל הגיע למקום הרביעי במצעד הבילבורד הוט 100 ב-27 במרץ 1971, שנתיים אחרי שהמקור שלCreedence Clearwater Revival הופץ. השיר זיכה את הצמד בפרס גראמי לביצוע הרית'ם אנד בלוז הווקאלי הטוב ביותר ללהקות והפך למרכיב עיקרי בכל ההופעות החיות שלהם.

גרסאות חיות של השיר שוחררו באלבומים Live at Carnegie Hall (1971) ו-Live In Paris (1971).

השיר המשיך להיות חלק מהותי מהופעותיה של טינה גם בקריירת הסולו שלה. ב-1988 נכללה גרסה חיה באלבום Tina Live in Europe. גרסה חיה נוספת שוחררה ב-2009 באלבום Tina Live. הוא הוקלט ב-21 במרץ 2009 בארנהם, הולנד כחלק מסיבוב ההופעות ה-50 של טרנר. טינה גם ביצעה דואטים של "מרי הגאה" עם ביונסה ושר.
## גרסאות בולטות נוספות
אלביס פרסלי החל לשלב את השיר בהופעות החיות שלו בשנת 1970. הגרסה של פרסלי מופיעה בסרט הקונצרטים שלו מ-1972 Elvis on Tour, ובאלבומי ההופעות החיות שלו On Stage (1970) וההופעה במדיסון סקוור גארדן (1972).

פרינס ביצע קטע של "מרי הגאה" במהלך מופע המחצית של הסופרבול ב-2007.

## קישורים חיצוניים
גרסת Creedence Clearwater Revival, באתר YouTube

גרסת אייק וטינה טרנר, באתר YouTube

גרסת סולומון ברק, באתר YouTube

2024 05
אליהו יוסף ריבלין

**אליהו יוסף ריבלין** (ה'תקס"ה, 1805 - י"ב תמוז ה'תרכ"ה, 6 ביולי 1865) היה רב ומשפיע חב"די שפעל ברוסיה הלבנה ואחר כך בארץ ישראל.

## תולדותיו
ריבלין נולד בשנת 1805 באיליה ליד סמרגון, באימפריה הרוסית (כיום בבלארוס), לרב אריה לייב ריבלין ולבת-ציון ריבלין, אחייניתו (בתו של אחיו, צבי הירש ריבלין), שהייתה משפחה חב"דית. בתחילה היה מתומכי תלמידי הגאון מווילנה, ואחר כך חזר להיות מחסידי האדמו"ר האמצעי מחב"ד.

למד תחילה מאביו ואחר כך מרבי מנשה מאיליה (בעל "אלפי מנשה"). נישא לפעשה הדסה ריבלין.

שימש תחילה רב העיירה  ולאחר מכן רבה של העיר פולאצק (שתיהן בבלארוס של ימינו).

בשנת 1847 עלה לארץ ישראל, לאחר שחלה במחלה קשה, וקיבל לשם כך את אישורו של הצמח צדק, והתיישב בירושלים.

בארץ ישראל הוא עמד בראש עדת חסידי חב"ד, והיה בין מקימי קהילת חב"ד בחברון וממייסדי בית הכנסת צמח צדק בירושלים.

נפטר בירושלים בי"ב תמוז ה'תרכ"ה (6 ביולי 1865) ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

## כתביו
***אוהלי יוסף**, דיני קידוש השם, צדקה וכלאים, ירושלים ה'תרכ"ח (1865).

בשנת 1957 הוציא פרופסור יוסף יואל ריבלין (אביו של הנשיא, ראובן ריבלין) את כתביו של הרב אליהו יוסף ריבלין מחדש, בברכת הרבי מלוּבָּבִיץ'.

## לקריאה נוספת
* יוסף גור-אריה, **חסידות חב״ד בחברון מראשית היישוב החב״די בארץ־ישראל עד שנת 6681**, הוצאת להבות, 2001.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
אליהו יוסף
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1805
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1865
קטגוריה:חסידי הצמח צדק
מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר

"**מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר**" הוא שיר שכתב והלחין שלום חנוך. השיר הופיע לראשונה באלבומם המשותף של חנוך ואריק איינשטיין, שיצא בשנת 1970.

השיר מופיע באלבום "שבלול", שנחשב לאחד האלבומים הגדולים בהיסטוריה של המוזיקה הישראלית. האלבום כלל שירים שהופיעו בסרט הטלוויזיה הנושא את שם האלבום. את הסרט ואת האלבום הפיקה חבורת "הגר", הידועה יותר בכינוייה "חבורת לול", על שם סרט אחר שהפיקה. השיר מתאר את הדברים הראשונים שאדם עושה כשהוא משכים קום. השיר, כמו חלק גדול משירי האלבום "שבלול", נשמע ברקע בסצנה בסרט "שבלול" שבה רואים את שני יוצרי השיר, איינשטיין וחנוך, משוחחים על אהבה וזוגיות.

השיר היה לאחד מהשירים המצליחים והאהובים מהאלבום. בשנה שבה יצא כתב דורון רוזנבלום כי הוא דומה מדי לשיר "With a Little Help from My Friends" של הביטלס. במרוצת השנים הפך השיר לסמל לישראליות החדשה שהפציעה לאחר מלחמת ששת הימים.

## גרסאות כיסוי וביצועים נוספים
בתחילת שנות התשעים חידשו חברי להקת הרוק "זקני צפת" את השיר ונתנו לו גוון רוקיסטי כבד.

ב-21 בינואר 2003, במהלך שהותו של האסטרונאוט אילן רמון בתחנת החלל הבין-לאומית, הושמע השיר לפי בקשת משפחת רמון. זהו השיר השני בעברית שהושמע בחלל.

בשנים 2005–2006 ביצעו שלמה ארצי ושלום חנוך את השיר כחלק מהמופע המשותף שלהם שרץ כשנתיים בשם "התחברות".

חנוך, מחבר ומלחין השיר, אירח בהופעותיו רבים מזמרי ישראל כשהם מבצעים יחדיו את השיר, בהם נינט טייב ושלומי שבן.

## קישורים חיצוניים

* 
* מילות השיר "מה אתה עושה כשאתה קם בבוקר", באתר שירונט

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירים על בוקר
קטגוריה:חבורת לול
אליהו פרנקל

**אליהו פרנקל** (ברוסית: **Элияху Франкель**; 30 באוגוסט 1909, י"ג באלול ה'תרס"ט – 22 במרץ 1965, י"ח באדר ב' ה׳תשכ״ה) היה ראש מועצת גדרה הראשון.

## ביוגרפיה
אליהו פרנקל נולד ביקוטסק שבסיביר ללאה ואברהם שעבד כקבלן. ב-1913 עלה לישראל ביחד עם משפחתו והתיישב בגדרה, בוגר בית הספר העממי בגדרה וגימנסיה גאולה. בגיל 16 הצטרף פרנקל לארגון ההגנה והיה פעיל בכל המאורעות שהיו ביישוב, במלחמת העצמאות שירת בקצינות המטה הצבאי בצה"ל.

פרנקל שימש כחבר מועצת אוגדת הכורמים בראשון לציון, מנהל חסכון חקלאי בגדרה, חבר הנהלת הציונים הכלליים בגדרה ובתור ראש מועצת גדרה הלא רשמי בשנות העלייה ההמונית ליישוב. פרנקל היה כתב בעיתון הבקר, הארץ ובוסתנאי.

ב-10 בספטמבר 1949 מינה שר הפנים חיים משה שפירא את מועצת גדרה הראשונה, לתפקיד ראש המועצה מונה פרנקל. בבחירות לרשויות המקומיות בנובמבר 1950 נבחר פרנקל לראש המועצה מטעם סיעת "למען גדרה" שזכתה ב-3 מושבים, גם ב-1955 ניצח כאשר סיעתו הצטרפה לסיעת החקלאים הוותיקים והסיעה המשולבת הקטינה את כוחה במנדט אחד. לקראת הבחירות ב-1959 סוכם הסכם בחירות בין סיעתו של פרנקל לסיעת "חזית דתית לאומית, המזרחי, הפועל המזרחי ובלתי מפלגתיים", לאחר הבחירות סיעת מפא"י בגדרה הצטרפה לקואליציה וחתמה על הסכם רוטציה עם סיעת למען גדרה, ב-1962 לפי תנאי ההסכם פינה פרנקל את מקומו לצבי הרברט עגנון ממפא"י. פרנקל נפטר ב-22 במרץ 1965 מהתקף לב פתאומי ונקבר בבית העלמין בגדרה. כיום בגדרה קיים רחוב על שמו. פרנקל היה נשוי לשרה ואב לשתי בנות, אורה ולאה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי המועצה המקומית גדרה
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה גאולה
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:אישים הקבורים בגדרה

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1965