גשר המיתרים

**גשר המיתרים** הוא גשר מעוגן כבלים עם תורן זיזי בכניסה לירושלים (צומת הרחובות ויצמן, יפו, ירמיהו, שז"ר, הרצל) כחלק מפרויקט הרכבת הקלה. הגשר תוכנן על ידי האדריכל הספרדי סנטיאגו קלטרווה, ונחנך ב-25 ביוני 2008.

הגשר משמש למעבר הרכבת הקלה בין רחוב יפו לשדרות הרצל, וכן למעבר הולכי רגל, ובנוסף תוכנן כסמל חדש לעיר ירושלים.

## היסטוריה
ממוזער|שמאל|גשר המיתרים, אפריל 2021
ההחלטה על בניית גשר בצומת הכניסה לירושלים נתקבלה במסגרת תכנון הרכבת הקלה בעיר בשנת 2001, על רקע עומסי התנועה במקום שחייבו פתרון מפלסי. לא ניתן היה לחפור מנהרה מתחת לצומת, בגלל מעבר כביש בגין מתחת לו, ועל כן הוחלט על בניית גשר במקום. במסגרת הניסיון לקדם שינוי עירוני יחד עם בניית הרכבת הקלה הוחלט לבנות גשר מיוחד שיהווה סמל ומונומנט מרשים בכניסה לעיר ירושלים.

סנטיאגו קלטרווה הוזמן לתכנן את הגשר על ידי מהנדס העיר, אורי שטרית, בברכת ראש העיר, אהוד אולמרט, וחוזה התכנון נחתם עימו באפריל 2002. ביוני 2004 אושרה התוכנית להקמת הגשר על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה. התוכנית אושרה לאחר שנדחו עיקר ההתנגדויות.

באוקטובר 2004, בוטל המכרז הראשון שפורסם להקמת הגשר, בשל השינויים בעלות הברזל בעולם, שהביא להתייקרות של לפחות ב-70 מיליון שקל בעלות הבנייה.

בינואר 2005 זכתה חברת "שפיר הנדסה ותעשייה" במכרז להקמת הגשר בעלות של 129 מיליון שקל, אך החליטה לוותר על הפרויקט. במקומה מונו החברות "רמט" ו"כור מתכת" באמצעות חברת "וולקן הנדסה" שבבעלותה. חלק מחלקי הגשר יוצרו באיטליה. באפריל 2007, החלו בהנפת המיסעה של הגשר מעל צומת הכניסה לעיר. המיסעה מורכבת משמונה חלקי פלדה, עליהם הונחו מסילות הרכבת. אורך כל מקטע כ-20 מטר, רוחבו - 10 מטר ומשקלו כ-350 טון. ההנפה בוצעה באמצעות מנוף ענק (היחיד בישראל) המופעל בידי חברת החשמל.

במרץ 2008 התגלו סדקים לאורך הגשר, והם עיכבו את פתיחתו וייקרו את מחירו של הפרויקט. עלות בניית הגשר הסתכמה בסופו של דבר כ-250 מיליון שקלים.

ב-25 ביוני 2008 התקיים טקס חנוכת הגשר. רקדניות שהופיעו בטקס הצטוו ללבוש בגדים צנועים, וזאת בשל מחאת גורמים חרדיים על עצם השתתפותן באירוע.

הקמת הגשר לוותה בהתנגדויות רבות. מתנגדיו טענו שהוא יקר מדי, נטע זר ומונומנט מיותר בכניסה לעיר, במיוחד בהתחשב בעובדה כי הבניינים מסביבו מסתירים אותו מזוויות רבות. עיקר המתנגדים היו תושבי רחוב שדרות הרצל הגרים בסמיכות לתוואי הגשר. לטענתם, הקמת הגשר תפגע בסביבה מבחינת רעש, רעידות וסינוור. הצדדים היו גם חלוקים בשאלה האם הגשר ממוקם קרוב מדי לבתי מגורים, ואם הוא מתאים לנופה ולאופייה של ירושלים. האמן הירושלמי יורם אמיר אף איים לקפוץ ממנוף בדרישה לבטל את בנייתו.

תנועת הרכבת הקלה על הגשר החלה במהלך שנת 2011, עם השלמת הקמת הקו האדום ותחילת נסיעת המבחן שלו.

באוגוסט 2017, למעלה מ-60 בעלי דירות בשדרות הרצל בירושלים קיבלו פיצוי בסך כולל של 3.5 מיליון שקל בגין ירידה בערך דירותיהם, בעקבות החלטה של השמאי שמינתה ועדת הערר המחוזית בירושלים.

בשנת 2019 בוצע בגשר שיפוץ נרחב בעלות של 3.3 מיליון שקל. במסגרת השיפוץ רחבת האבן אשר מתחת לגשר עוצבה מחדש ונבנה בה כעין אודיטוריום קטן עם מקומות ישיבה ממדרגות אבן. כמו כן, בוצעו באמצעות מנוף עבודות ניקיון והחלפת זכוכיות שבורות בגשר להולכי רגל, והותקנו על המיתרים כ-3600 נורות לד. כל נורה משמשת כ"פיקסל" ויכולה להחליף צבעים וכן להתעמעם ולהתחזק. הנורות מופעלות בלילה ויוצרות אפקטים ויזואליים, בהתאם לאירועים האקטואליים בעיר.

במאי 2021 ניזוק הגשר במספר אירועי ונדליזם קשים שהתרחשו בשעות הלילה, שבמהלכם נופצו הזגוגיות המותקנות על הגשר. כתוצאה מהמעשים נשקפה סכנה להולכי הרגל, והמעבר עליו נסגר לשיפוצים.

## מבנה וסמליות הגשר
הגשר מיועד לרכבת הקלה בירושלים, והוא מקשר בין שדרות הרצל ורחוב יפו. אורך המיסעה 380 מטרים, משקלו 4,500 טונות ואורך הכבלים התלויים יותר מ-150 מטר. גשר המיתרים בנוי כך שבמרכזו תורן נטוי ומעוקל העשוי מפלדת אל-חלד, המתנשא לגובה של יותר מ-119 מטרים וממנו נמתחים 66 מיתרים לבסיס הגשר, כך שכל עומס משקלו של הגשר מחזיק את התורן הנטוי לבל ייפול. בנוסף לרכבת הקלה, מאפשר הגשר גם מעבר של הולכי רגל. ניצבי הגשר בנויים מבטון מצופה באבן מסוג "רמון אפור". נתיב הולכי הרגל על הגשר עשוי זכוכית שקופה למחצה. עם זאת, הרצפה הזקופה כוסתה לאחר מכן בנירוסטה ואבן לאחר שהתקבלו תלונות כי לובשות חצאית עשויות להיות חשופות תחת הגשר וכמו כן כי הריצוף השקוף חלק מדי בימי הגשמים. למרגלות הגשר נבנו שתי רחבות מוארות ומרוצפות אבן המכונות "גן הגשר". פרטי האבן המשמשים לחיפוי ניצבי הגשר, תוכננו במיוחד לצורך הפרויקט והם בעלי צורה מעוגלת ומשופעת, שהיא חדשנית בתחום התכנון האדריכלי.

## אזכורים תרבותיים
בעקבות גשר המיתרים בירושלים, הוקמו גשרים דומים (אך קטנים יותר), בבאר שבע ובנהריה.

הגשר משמש לעיתים קרובות כמוקד להפגנות, שמפגינים מניפים עליו כרזות וחוסמים את התנועה סביבו.

בסצנה מרכזית מתוך הסרט "המוסד" בבימויו של אלון גור אריה, שיצא לאקרנים ב-2019, מתמוטט הגשר אחרי שטרוריסטים מפילים מכל דלק שגורם לגשר לרעוד ולמיתרים להתנתק. העמוד התומך מתרסק על סוכן מוסד בגילומו של טל פרידמן.

## גלריה

קובץ:JE Chords Bridge 02.JPG|מעבר הולכי הרגל בצד הגשר
קובץ:Kiryatmoshenight.jpg | ממוזער | ימין | גשר המיתרים מכיוון קריית משה בלילה
קובץ:JE Chords Bridge 03.JPG|מבט מתחתית הגשר לראשו
קובץ:תורן גשר המיתרים.JPG|תורן הגשר (מבט משדרות שז"ר)
קובץ:Jerusalem Chords Bridge P6070117.JPG
קובץ:Calatrava bridge site.jpg|עבודות הבנייה במאי 2007
קובץ:XZ434.JPG|גשר המיתרים מואר בטקס חנוכתו
קובץ:Meytarim Bridge.JPG
קובץ:Jerusalem Chords Bridge 5.JPG
קובץ:Pons des Cords 059.jpg|מראה מתחת לגשר
קובץ:גשר המיתרים 135.jpg|גשר המיתרים ממבט מתחת לגשר
קובץ:Jerusalem Light Rail01.JPG|רכבת קלה על הגשר
קובץ:Jerusalem Entrance Bridge.JPG|הגשר במבט ממלון קראון פלזה
קובץ:Es jer bridge.jpg|גשר המיתרים בעת העבודות להקמתו, פברואר 2008


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
## הערות שוליים

מיתרים, גשר
מיתרים
קטגוריה:ירושלים: גשרים
קטגוריה:מבנים שתכנן סנטיאגו קלטרווה
קטגוריה:הרכבת הקלה בירושלים: תחנות
קטגוריה:רחוב יפו: מבנים
קטגוריה:הכניסה הראשית לירושלים