בסיעתא דשמיא

[שמאל|ממוזער|250px|שלט של חנות תכשיטים ב[רומא. בקצה הימני העליון של השלט מופיע הביטוי **בס"ד** באותיות עבריות (ובקצה השמאלי נכתב באיטלקית **Sabato Chiuso** – "סגור בשבת").]]

הביטוי **בְּסִיַּעְתָּא דִשְׁמַיָּא**, המוכר יותר בראשי התיבות שלו **בס"ד**, הוא ביטוי בארמית שמשמעותו "**בסיוע השמיים**", במשמעות של "בעזרת האל" או "בעזרת השם".

## מקור
הביטוי עצמו מופיע בתלמוד, בסוגיא העוסקת ביחס בין ההשתדלות לבין התלות בסיוע האלוהי:

נעשה בו שימוש בספרות התורנית בראשית תקופת האחרונים. כדוגמה, רבי יוסף קארו משתמש בו פעמים רבות.

## תפוצת הביטוי ביהדות ותחילת זמנה
השימוש בביטוי **בס"ד** לכתיבה בראשי הדפים, התחיל בערך בראשית המאה העשרים בקרב יהודים אורתודוקסיים ומסורתיים. נוהג זה לא רווח במאות הקודמות, ואין לו זכר בכתבים הרבים שנשארו בארכיונים. לפי השערת הרב יוסף קאפח, ראשית נוהג כתיבת ביטוי זה או מקביליו מקורו במזרח אירופה ומשם התפשט לקהילות הספרדיות ולרוב קהילות יהדות המזרח. אך אין להשערה זו הוכחות ברורות.

## ביטויים מקבילים
ביטויים מקבילים לבס"ד הנכתבים בראש הדף ואשר מוכרים מהמאה השש עשרה בערך ונפוצים במידה מועטה בימינו, הם: **בע"ה** (בעזרת השם), **ב"ה** (ברוך השם או בעזרת השם) ו**בעזהי"ת** (בעזרת השם יתברך). ביטויים אלה מצויים יותר במכתבים רבניים כמו הסכמות, המלצות, ומכתבי משא ומתן הלכתיים.

יהודי תימן נוהגים לכתוב את ראשי התיבות **לק"י** (לישועתך קויתי יהוה, לשון הפסוק ב) בראשי מכתביהם. כמו כן, בתוך טקסטים המדברים על אירועים שצפויים להתרחש, ניתן למצוא את המונחים **בעז"ה** (בעזרת השם) או **אי"ה** (אם ירצה השם).

בפלג "שובו בנים" בחסידות ברסלב נוהגים להוסיף בר"ה (בזכות רבינו הקדוש) לאחר בס"ד, זאת בהתאם לתאולוגיה של אליעזר ברלנד לפיה הצדיק שווה לאלוהים.

הסיבה לתפוצתו הרבה יותר של הביטוי בס"ד בתקופה האחרונה, היא בעקבות דיונים הלכתיים שהיו בשנים האחרונות שלפי מסקנות חלקם יש איסור למחוק או להשליך מסמך כלשהו שבו רשום הביטוי ב"ה. על מנת לצאת מבעיה זו, רבים עברו לכתוב את הביטוי המקביל בס"ד שלא מוזכרת בו האות ה' הרומזת לאל, ולפיכך דף שעליו רשום בס"ד אינו חייב בגניזה לכל הדעות וניתן להשליך אותו לפח. עם זאת מרבית פוסקי ההלכה סוברים שגם כתיבת קיצור הכולל את האות ה', כגון ב"ה או בע"ה אינה מחייבת את גניזת הדף.

## מהזווית ההלכתית וההשקפתית
כתיבת 'בס"ד' היא נוהג חדש יחסית ביהדות האורתודוקסית, ואיננה חובה הלכתית אלא נוהג לא מחייב אך נפוץ. גם מי שכותב ביטוי זה, מסתפק לכתוב זאת בראש המסמך בלבד אף על פי שהוא מכיל עמודים נוספים. מעטים כותבים בכל ראש עמוד ועמוד שהם כותבים.

מאידך, רבים בציבור האורתודוקסי אינם כותבים כלל את הביטוי הזה ומקביליו, אם בכוונה תחילה מסיבות השקפתיות או הלכתיות, ואם מחוסר יחס חשיבות למנהג זה. החזון איש לדוגמה, בכוונה תחילה נמנע לכתוב בס"ד בראשי מכתבים, ואף סבר שיש בדבר זה איסור מבחינה הלכתית.

הרב משה פיינשטיין שנדרש לחוות את דעתו בנושא כתב:

:::אף על פי שדבריו מכוונים כלפי הביטוי המקביל ב"ה, מכל מקום חלק מדבריו אלה - מתאימים גם לביטוי בסיעתא דשמייא.

## ההסבר למנהג

בספר "תולדות יצחק", מאת ר' יצחק קארו, דודו של מחבר השולחן ערוך רבי יוסף קארו, נתן טעם למנהג לכתוב ב"ה בראש כל מכתב ברוח הפסוק **"בכל דרכיך דעהו, והוא יישר ארחותיך"** (). לאמור: בכל מעשה אף פעוט או שייך לתחום החולין (=דרכיך), יש לזכור ולהזכיר את שם ה', וזו לשונו:

את אותו רעיון להסבר, ניתן להפנות גם כן לכתיבת בס"ד, שמשמעותו "בעזרת השם" (ובראשי תיבות **ב"ה**).

## מחלוקת אודות השימוש בביטוי
השימוש ב'בס"ד' מצא דרכו אל הוויכוח הפוליטי בין דתיים לחילוניים בישראל. כשנכנס אברהם פורז ממפלגת שינוי למשרד הפנים הורה על הימנעות מכתיבת 'בס"ד' בניירות רשמיים של המשרד, דבר שעורר מורת רוח בין העובדים הדתיים, אך סימל את האופי החילוני שביקש השר לשוות למשרדו.

משרד החינוך מתיר למורים לכתוב בס"ד בראש דפים המחולקים לתלמידים, גם בבתי ספר חילוניים.

## בתרבות
הביטוי הוא מוטו בשיר נודע של פרחי מיאמי, וכן בשיר של נסים גרמה.

## לקריאה נוספת
* הרב עובדיה יוסף, שו"ת יחוה דעת, חלק ג סימן עח.

## קישורים חיצוניים

***[http://www.old.kolech.org.il/maamar/מנהג-כתיבת-בסד-בראש-הדף-על-האמונה-בהשג/ מנהג כתיבת בס"ד בראש הדף: על האמונה בהשגחה פרטית] **, מאת יוסקה אחיטוב
*

## הערות שוליים

קטגוריה:פולקלור יהודי
קטגוריה:מילים וביטויים בארמית