מוחמד כאזם שריעתמדארי

**מוחמד כאזם שריעתמדארי** (בפרסית: **محمد کاظم شریعتمداری**; 5 בינואר 1906 – 3 באפריל 1986) היה מרג'ע תקליד איראני. הוא תמך במסורת השיעית שלפיה יש להרחיק אנשי דת מתפקידים ממשלתיים, והיה ממבקריו של המנהיג העליון רוחאללה ח'ומייני, תוך גינוי לקיחת הדיפלומטים כבני ערובה בשגרירות ארצות הברית בטהראן.

## ביוגרפיה
שריעתמדארי נולד בתבריז בשנת 1906 למשפחה אזרית. הוא נמנה עם בכירי אנשי הדת השיעים-תריסריים באיראן ובעיראק, והיה מוכר בזכות השקפותיו המתקדמות והליברליות. לאחר מותו של המרג'ע תקליד סייד חוסיין בורוג'רדי בשנת 1961, הוא הפך לאחד מפוסקי ההלכה (מרג'עים) המובילים, עם חסידים באיראן, פקיסטן, הודו, לבנון, כווית ומדינות דרום המפרץ הפרסי.

בשנת 1963, הוא מנע מהשאה להוציא להורג את האייתוללה ח'ומייני בכך שהכיר בו כמרג'ע תקליד, שכן על פי החוקה האיראנית לא ניתן היה להוציא להורג אדם במעמד "מרג'ע". במקום זאת, ח'ומייני הוגלה. כפוסק ההלכה (מוג'תהיד) המוביל, שריעתמדארי עמד בראש הסמינר הדתי של קום עד הגעתו של ח'ומייני. הוא תמך בהשקפה השיעית המסורתית של הרחקת אנשי דת מתפקידי ממשל והיה מבקר חריף של ח'ומייני. הוא עמד בראש המרכז ללימודים ופרסומים אסלאמיים והיה מנהל מוסד דאר א-תבליג ומדרסת פאטמה בקום.

בעקבות הפגנות של מתנגדי משטר דתיים בקום בינואר 1978, כוחות הביטחון של השאה פתחו באש ושישה אנשים נהרגו. שריעתמדארי גינה את ההריגות וקרא לשובו של האייתוללה רוחאללה ח'ומייני. הוא בירך על חזרתו של ח'ומייני במכתב ששלח אליו ב-4 בפברואר 1979.

## עמדות פוליטיות
שריעתמדארי חלק על פרשנותו של ח'ומייני למושג "שלטון חכם ההלכה", שלפיה אנשי דת עשויים לקחת על עצמם הנהגה פוליטית אם מתברר שהממשלה הנוכחית שולטת בניגוד לאינטרס הציבורי. בניגוד לח'ומייני, שריעתמדארי דבק בהשקפה השיעית התריסרית המסורתית, לפיה על אנשי הדת לשרת את החברה ולהישאר מרוחקים מפוליטיקה. יתרה מכך, שריעתמדארי האמין בתוקף שלא ניתן לכפות שום שיטת ממשל על עם, גם אם היא נכונה מוסרית. במקום זאת, העם צריך להיות מסוגל לבחור ממשלה באופן חופשי. הוא האמין שממשלה דמוקרטית שבה העם מנהל את ענייניו שלו מתיישבת לחלוטין עם הפרשנות הנכונה של שלטון אנשי הדת.

לפני המהפכה, שריעתמדארי קרא לחזור לשיטת המונרכיה חוקתית שעוגנה בחוקה האיראנית של 1906. הוא היה גם מנהיג התנועה הלאומית של אזרבייג'ן הדרומית באיראן, ותמך ברעיון האוטונומיה לאזור זה בתוך איראן או בעצמאות במקרה שלא ניתן להשיג זאת. הוא עודד הפגנות בדרכי שלום כדי למנוע שפיכות דמים. על פי שיטה זו, סמכותו של השאה הייתה מוגבלת, והשליטה במדינה הייתה בעיקר בידי העם באמצעות מערכת פרלמנטרית. מוחמד רזא שאה פהלווי, השאה דאז, ובעלי בריתו, פירשו את הפציפיזם של אנשי דת כמו שריעתמדארי כסימן לחולשה. ממשלת השאה הכריזה על איסור קיום טקסי הזיכרון של חודש מוחרם בתקווה לעצור את מחאות המהפכה. לאחר סדרה של דיכויים אלימים נגד העם ואנשי הדת, שכללו הריגה ומעצר של רבים, שריעתמדארי ביקר את ממשלת השאה והכריז עליה כלא-אסלאמית, תוך שהוא נותן תמיכה שקטה למהפכה בתקווה שתוקם דמוקרטיה באיראן.

ב-26 בנובמבר 1979, שריעתמדארי גינה את כיבוש שגרירות ארצות הברית בטהראן. הוא גם ביקר את שיטת הממשל של ח'ומייני בטענה שאינה עולה בקנה אחד עם האסלאם ואינה מייצגת את רצון העם האיראני. הוא מתח ביקורת חריפה על האופן שבו נערך משאל העם לכינון שיטת הממשל של ח'ומייני.

### מעצר בית והורדה בדרגה
באפריל 1982, נעצר סאדק קוטבזאדה באשמת קשירת קשר עם קציני צבא ואנשי דת במטרה להפציץ את ביתו של ח'ומייני ולהפיל את המדינה. קוטבזאדה הכחיש כל כוונה לפגוע בחייו של ח'ומייני וטען שביקש לשנות את הממשלה, לא להפיל את הרפובליקה האסלאמית. תחת עינויים, הוא קשר גם את האייתוללה שריעתמדארי למעשה, בטענה שהאחרון עודכן על התוכנית והבטיח מימון ואת ברכתו אם המזימה תצליח. עם זאת, ההודאה שחולצה תחת עינויים לא תאמה את אופיו והשקפותיו הפציפיסטיות של שריעתמדארי. חתנו של שריעתמדארי, שהואשם בתיווך בין קוטבזאדה לאייתוללה, נידון לתקופת מאסר, ונפתח מסע תעמולה שמטרתו להכפיש את שריעתמדארי. בני משפחתו של שריעתמדארי נעצרו ועונו.

על פי ספר חדש המכיל את זיכרונותיו של מוחמד ריישהרי, בכיר בממשלת איראן וראש אוניברסיטת החדית' במדינה, האייתוללה עצמו הוכה על ידי ריישהרי. כל אלו אילצו את האייתוללה המזדקן להופיע בטלוויזיה הארצית, להקריא הודאה ולבקש סליחה מהאדם שהציל ממוות שני עשורים קודם לכן. בשל מעמדו כמוג'תהיד, הממשלה לא יכלה להוציא אותו להורג בפומבי. המרכז ללימודים ופרסומים אסלאמיים שלו נסגר, והוא נותר תחת מעצר בית עד מותו בשנת 1986. הוא קבור בקבר פשוט בבית קברות בקום. אנשי דת נמנעו מלהשתתף בתפילת ההלוויה שלו, צעד שעורר ביקורת מצד המרג'ע תקליד חוסיין עלי מונתזרי, ממובילי המהפכה האיראנית.

## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אזרים איראנים
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1906
קטגוריה:איראנים שנפטרו במאה ה-20
קטגוריה:נפטרים ב-1986