יחזקאל אברמסקי

[ממוזער|[שלט רחוב על שם הרב אברמסקי בירושלים.]]
הרב **יחזקאל אברמסקי** (ו' באדר א' ה'תרמ"ו, 11 בפברואר 1886 – כ"ד באלול ה'תשל"ו, 19 בספטמבר 1976) היה ראש בית דין בלונדון, פרשן התוספתא, מראשי ישיבת סלבודקה בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. חתן פרס ישראל ופרס הרב קוק לספרות תורנית.

## חייו
נולד לרב מרדכי זלמן בכפר דשקאוצי  שבפלך וילנה (היום בלארוס). למד בישיבת נובהרדוק שם התקרב אל "הסבא מנובהרדוק" ולבקשתו אף למד עם בניו. בגיל 17 נסמך לרבנות על ידי רבה של נבהרדק, הרב יחיאל מיכל אפשטיין, בעל ערוך השולחן. למד גם בישיבת טלז, בישיבת רמיילס וב"קיבוץ" של הרב חיים עוזר גרודזנסקי בווילנה. נישא לבתו של הרב ישראל יהונתן ירושלימסקי, חתנו של הרידב"ז. היה סמוך על שולחן חותנו ולמד גם ממנו דרכי פסיקה. נסע ללמוד גם אצל הרב חיים מבריסק.

משנת תרע"ב (1912) היה רבה של סמאליאן. בשנת תרע"ד (1914) עבר לכהן כרב בסמולביצ'י. בשנת תרפ"ג (1923) החליף בסלוצק את הרב איסר זלמן מלצר, שנמלט מחמת רדיפות השלטון הקומוניסטי. בשנת ה'תרפ"ה (1925) הוציא לאור את החלק הראשון של פירושו על התוספתא. חידש את הופעת כתב העת הרבני יגדיל תורה ושימש כעורך הגיליון הראשון, שהיה אחד הפרסומים ההלכתיים האחרונים שפורסמו בברית המועצות.

במרץ 1928 (ה'תרפ"ח) היה בין הרבנים שהוחתמו על ידי הג.פ.או. על איגרת שטענה שאין רדיפות של היהדות ברוסיה. בסוף 1928 (ה'תרפ"ט) חתם על איגרת נוספת שהכחישה שהחתימה הקודמת ניתנה מתוך לחץ.

באותה שנה הזמינו אותו חברי המושבה פתח תקווה לכהן כרבה, אך שלטונות ברית המועצות סירבו לתת לו לצאת משם והוא ויתר על המינוי. בהמשך נאסר והואשם ב"פעילות אנטי-סובייטית", בגלל רצונו לעלות לארץ ישראל. הוא נעצר על ידי הג.פ.או. באלול ה'תר"ץ (1930), נידון לחמש שנות עבודת פרך ונשלח לחצי שנה למחנה בסיביר.

הודות למאמצים של רבים, בהם הרב חיים עוזר גרודזנסקי, הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב יוסף צבי הרץ (רבה הראשי של אנגליה), החפץ חיים ואף חיים נחמן ביאליק - שוחרר לאחר כשנה, בערב יום הכיפורים ה'תרצ"ב (אוקטובר 1931), בתנאי שיעזוב את ברית המועצות לצמיתות. הוא גורש ללטביה, משם לפולין ואז ללונדון. הרוסים השאירו את אשתו וילדיו ברוסיה כדי שישמשו כערבון ליציאתו מהמדינה לצמיתות. כעבור כמה חודשים הורשו אשתו ושניים מבניו לצאת מהמדינה, ושני הבנים הגדולים הורשו לעשות זאת רק מספר שנים מאוחר יותר, בהשתדלות אנתוני אידן, שר החוץ של בריטניה.

בחורף תרצ"ב (דצמבר 1931) השתקע הרב אברמסקי בלונדון והחל לכהן כרב קהילת מחזיקי הדת בעיר, שפעלה אף היא למען שחרורו. בשנת 1935 החליף את הרב שמואל יצחק הילמן כדיין ואב בית דין בבית הדין הרבני בלונדון. בשנים אלו המשיך במפעלו - חיבור הפירוש לתוספתא, "חזון יחזקאל", וב-1945 הוציא את ספרו "ארץ ישראל - נחלת עם ישראל". בשנת 1950 קיבל את "פרס הרב קוק לספרות תורנית", מטעם עיריית תל אביב.

בשנת ה'תשי"א (1951), עם פרישתו לגמלאות, עלה לישראל עם משפחתו והתיישב בשכונת בית וגן בירושלים. בשנת 1956 זכה בפרס ישראל לספרות תורנית. היה מראשי ישיבת סלבודקה (בני ברק) ומסר בה שיעור כללי אחת לשבוע, אולם לא היה מעורב בניהולה החינוכי. ב-1963 מונה לכהן כנשיא "ועד הישיבות". כן פעל למען החינוך העצמאי, היה מנשיאי ארגון אתרא קדישא בעת הקמתו, וכן נשיאו של המרכז הארצי לטהרת המשפחה.

נפטר בירושלים בשלהי ה'תשל"ו (1976), במוצאי שבת אור ליום א' של סליחות האשכנזים. נקבר בהר המנוחות.

## חיים אישיים
היה נשוי לרייזל (לבית ירושלמיסקי). ילדיהם:
* יעקב דוד - סופר, בלשן וספרן בכיר בבית הספרים הלאומי. בנו של יעקב דוד, יונתן, נהרג בירושלים במלחמת השחרור, סמוך לגיל בר מצווה.
* פרופ' שמעון - ראש הקתדרה ליהדות באוניברסיטת לונדון.
* משה.
* מנחם עזרא.

## מתלמידיו
* הרב יצחק זילברשטיין
* הרב משה מרדכי הלוי שולזינגר
* הרב אברהם יצחק לנאל
* הרב יהושע ברכץ
* הרב דב לנדו
* הרב מיכל זילבר
* הרב שלמה אנגלנדר

## חיבוריו
מלבד חיבורו הגדול חזון יחזקאל חיבר ספרים נוספים, וכן נדפסו ספרים נוספים של מאמריו וחידושיו:
* **חזון יחזקאל** - חיבור על התוספתא,
* **ארץ ישראל נחלת עם ישראל**
* **דיני ממונות**, הגדרת סוגיהם,
* **חזון יחזקאל על מסכת פסחים**
* **ספר הזיכרון לכבודו ולזכרו של רבי יחזקאל אברמסקי**
* **חזון יחזקאל על מסכת זבחים, וליקוטים על הש"ס**, צורף לו קונטרס **זכר ישי** מאת חותנו, רבי ישראל יהונתן ירושלימסקי,
* **קובץ מאמרים** על ענייני אגדה. בסופו מצורף חיבור מאת חותנו על ענייני הארץ.
* **חזון יחזקאל על תנ"ך תפילה ודברי אגדה**

## לקריאה נוספת
* אהרן סורסקי, **מלך ביופיו**, תולדות חייו של רבי יחזקאל אברמסקי, ירושלים תשס"ד

## קישורים חיצוניים
### ספריו
#### חזון יחזקאל על תוספתא
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### שאר ספריו
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### ספרים בעריכתו
* 
* 
* 

### עליו
* מאיר הילדסהיימר, "פרשת רבני מינסק ומאסר רבי יחזקאל אברמסקי", **[[המעין (כתב עת)|המעין]]** יז [ב], (טבת תשל"ז), עמ' 4–12.
* 
* תולדות הרב יחזקאל אברמסקי, ירחון בית יעקב אדר תשל"ח, עמ' 22, באתר HebrewBooks
* תולדותיו וחידושי תורתו בכתב העת "קול התורה" מ"ד, ניסן תשנ"ח, אתר היברובוקס (סדר הדפים הפוך).
* 
* 
* 
* שלום לאופר, זכרונות הרב אברמסקי מחסידות חב"ד

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת טלז
קטגוריה:בוגרי ישיבות נובהרדוק
קטגוריה:בוגרי ישיבת רמיילס
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:סלוצק: רבנים
קטגוריה:רבנים בריטים
קטגוריה:לונדון: רבנים
קטגוריה:ראשי בית הדין הרבני בלונדון
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:בית וגן: רבנים
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
יחזקאל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:פרשני התוספתא
קטגוריה:עורכי כתבי עת תורניים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:חברי נשיאות ועד הישיבות
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לספרות תורנית
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1956
קטגוריה:ראשי ישיבת סלבודקה (בני ברק)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976