open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
גדודנית פרודניה

[ממוזער|250px|[זחל של פרודניה]]
[ממוזער|250px|[זחלים וגלמים של פרודניה בשלבי התפתחות שונים]]

**גְּדוּדָנִית פְּרוֹדֶנְיָה** (שם מדעי: *Spodoptera littoralis*) היא מין של עש ממשפחת התנשמיתיים. שמה העברי נגזר משמה המדעי הקודם.

## מאפיינים
אורך גופה של הפרודניה הוא 14–18 מ"מ ומוטת כנפיה היא 27–38 מ"מ. הבוגרים פעילים בשעות הדמדומים והלילה, ונמשכים לאור.
המין נפוץ באפריקה ובאזור הים התיכון. תפוצה בישראל: כל הארץ, כל השנה.
הפרודניה נחשבת כמזיק חמור לגידולי השדה, לגינות ולמטעים.

## מחזור החיים של הפרודניה
הנקבה מטילה כ-1000 ביצים במספר הטלות. כל הטלה מונה בין שלושים לכמה מאות ביצים. הן מוטלות על כל חלקי הצמח. הביצים מוטלות ב"חבילה" המכוסה בשערות בצבע חום צהבהב הנושרות מקצה גופה של הנקבה. משך התפתחות הביצים משתנה: בקיץ 2–3 ימים מההטלה עד לבקיעה, בסתיו ובאביב 3–6 ימים ובחורף 10–18 ימים. הפרודניה היא מין רב פונדקאי - אין לו צמח מועדף, והוא מטיל את ביציו על מגוון גידולי הגינה: מברוקולי, כרוב הגינה וחסה, מיני ירקות, עשבי תיבול ועד לדשא.

הזחלים מופיעים במגוון צורות וצבעים: מאפור, חום ועד ירוק אזמרגדי בהיר. הם יכולים להיות חלקים או שעירים, עם דוגמאות פסים ונקודות או בצבע אחיד. תצורות אלו משמשות אותם בהסוואה על גבי הצמח ממנו הם ניזונים. זחלים צעירים יכרסמו את העלה מצידו התחתון עד האפידרמיס ויותירו אחריהם "חלונות שקופים". הזחלים הבוגרים יכרסמו את כל העלה עד עורקיו. הם מותירים אחריהם את הפרשותיהם בצורת כדוריות זעירות ושחורות. לזחל 6 דרגות התפתחות/התנשלות. עד הדרגה השלישית הזחלים רגישים מאוד לחום ויובש, וחיים בקבוצות. לאחר הנשל השלישי הזחלים חיים ביחידות, לרוב בצד העלה התחתון. תקופת הזחל נמשכת בקיץ 12–18 ימים, בסתיו ובאביב 20–30 ימים ובחורף 70–85 ימים.

הזחלים מתגלמים בתוך האדמה או בחלק התחתון של העלים. צבע הגולם חום אדום ואורכו 18–22 מ"מ. תקופת הגולם נמשכת בקיץ 5–10 ימים, בסתיו ובאביב 14–19 ימים ובחורף 21–31 ימים.

מייד לאחר גיחתם מהגולם, הבוגרים מזדווגים. הנקבה מטילה את הביצים מספר שעות עד יומיים לאחר ההזדווגות. חיי הבוגרים קצרים מאוד - בקיץ יומיים עד שבוע.

מין זה מעמיד, באזור החוף, 8-7 דורות בשנה.

הפרודניה פגיעה מאוד בכל דרגות התפתחותה (ביצה, זחל, גולם ובוגר), ושיעור התמותה אצלה גבוה מאוד, בייחוד בעונות הקרות.

## הדברה
בגינה ביתית ההדברה מתאפשרת באופן ידני. ניתן לזהות את הזחלים ולאספם אחד אחד.
בשטחים נרחבים יותר, ניתן להשתמש בסוגי הדברה אחרים כגון: תאורת לכידה אולטרא סגולה ללכידת העש הבוגר (בתנאי שמדובר במבנה סגור אחרת המנורה עלולה למשוך אליה מזיקים חדשים) או חומרי הדברה כימיים\ביולוגיים המתאימים לזחלים אלו (למשל Bt).

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1833
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן-בטיסט בואדובל
קטגוריה:תנשמיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קטגוריה:מזרח אפריקה: חרקים
קטגוריה:מרכז אפריקה: חרקים
ADP

שמאל|ממוזער|250px|נוסחת המבנה של ADP
שמאל|ממוזער|250px|המבנה התלת-ממדי של התרכובת
**ADP **(ראשי תיבות של **Adenosine diphosphate**; **אדנוזין דו-פוספט**, בעברית: **אדנוזין דו-זרחתי**) היא תרכובת אורגנית.

ADP הוא נוקלאוטיד הבנוי מהבסיס החנקני אדנין, המחובר לפחמן 1' של הסוכר ריבוז, וכן שתי קבוצות זרחה המחוברות לפחמן 5' של סוכר זה. ADP נוצר כתוצאה מהסרת קבוצת הזרחה השלישית של מולקולת ה-ATP המשמשות בעיקר להעברת אנרגיה בתאים חיים. ניתן להפוך מולקולות ADP למולקולות ATP והמכלול האנזימי האחראי לזירוז תגובות אלה בתהליך הזרחון החמצוני נקראים ATP סינתאז.

בגוף האדם, ADP נשמר בגרנולות צפופות בטסיות הדם ומשוחרר בעת שפעול הטסיות. לאחר השחרור ה-ADP יוצר קישור עם קולטנים ל-ADP אשר מצויים על-גבי קרומי טסיות דם אחרות, כגון P2Y1, P2Y12 ו-P2X1 וגורם לשפעולן. במחזור הדם, ADP יכול לאבד את קבוצות הזרחה ולהפוך לאדנוזין. האנזימים המשפעלים המרה זו קרויים ecto-ADPases ותהליך זה מעכב שפעול טסיות דם נוספות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תרכובות ביוכימיות
קטגוריה:זרחן: תרכובות
קטגוריה:חנקן: תרכובות
קטגוריה:פורינים
מדד הזהב

ברפואה, **מדד הזהב** (באנגלית: **gold standard test**) היא בדיקת אבחון הנחשבת למדויקת ביותר בנמצא לקביעת קיומה של מחלה. בהרחבה, מדד כזה יתן תמיד תשובה מדויקת לשאלה בינארית בכל תחום, לאו דווקא ברפואה.

למדד זהב תאורטי יש רגישות של 100% וסגוליות של 100% (אם אין מדד כזה הרי שהכינוי יוכל להתייחס למדד הקרוב ביותר לכך), כלומר הבדיקה תזהה את כל החולים כחולים ואת כל הבריאים כבריאים ללא תוצאות חיוביות שגויות או שליליות שגויות.

לרוב מדדי זהב אינם אפשריים או בעייתיים לביצוע במסגרת אבחון חולים. חלקם יקרים ומורכבים לביצוע, אחרים מסוכנים וכרוכים בתהליכים פולשניים כמו ניתוחים או ביופסיות וחלקם נערכים בצורה שאינה מאפשרת טיפול יעיל כמו בדיקה הכוללת מעקב לאורך זמן או נתיחה שלאחר המוות. את מדדי הזהב מחליפות בקליניקה הפרקטית בדיקות אבחון אחרות, מעשיות יותר, שרמת דיוקן ויכולת הניבוי שלהן מוערכות ביחס למדדי הזהב.

כאשר נמצאות בדיקות אבחון מדויקות יותר ממדדי הזהב הקיימים, הן מחליפות אותם והופכות למדדי הזהב החדשים.

## ראו גם
* דיוק ונכונות

## לקריאה נוספת
* אורי גבאי, **אפידמיולוגיה קלינית, אבחון, אמצעי אבחון ואסטרטגיית האבחון**, Virtual TAU, אוניברסיטת תל אביב

קטגוריה:ביוסטטיסטיקה
אנרי טרויה

**אנרי טרויה** (בצרפתית: **Henri Troyat**; 1 בנובמבר 1911 - 2 במרץ 2007) היה סופר וביוגרף צרפתי ממוצא צ'רקסוגיי-רוסי-ארמני.

## ביוגרפיה
אנרי טרויה נולד במוסקבה בשם לבון אסלן טורוסיאן (או ברוסית - לב אסלנוביץ טרסוב). אביו, אסלן טרסוב, נולד בעיר ארמאוויר, שהוקמה בידי ארמנים בדרום רוסיה (מחוז קרסנודר). אמו, לידיה אביסלומוב, גדלה בעיר ילזבטודאר באותו האזור. משפחתו עזבה את רוסיה בגלל אימת מהפכת אוקטובר. לאחר נדודים ארוכים, בין השאר בחצי-האי קרים, באיסטנבול ובוונציה, התיישבה לבסוף בשנת 1920 בפריז, שם טרויה הצעיר למד בתיכון ומאוחר יותר המשיך ללימודי משפטים. הוא שירת בצבא ביחידת תותחנים בעיר מץ בלורן. 

הוא זכה בפרס הספרותי הראשון שלו בגיל עשרים וארבע, "le prix du roman populiste". בשנת 1938, בגיל עשרים ושבע, זכה בפרס גונקור היוקרתי עבור הרומן פרי עטו "העכביש". טרויה פרסם יותר משישים ספרים, רומנים וביוגרפיות. נבחר כחבר באקדמיה הצרפתית בשנת 1959 וכיהן כדיקן האקדמיה.

היה לו בן אחד מנישואיו הראשונים והיה אב חורג לבת מנישואיו השניים.

## ספריו שראו אור בעברית
* **[[לב טולסטוי|טולסטוי]]**. עברית: מרדכי שניאורסון. ירושלים, כתר 1984.
*** [[אנטון צ'כוב|צ'כוב]]**. מצרפתית: אביטל ענבר. תל אביב: עם עובד, תשמ"ט 1989.
* **[[מקסים גורקי|גורקי]]**. רמת גן: מסדה, 1992.
* **[[גוסטב פלובר|פלובר]]**. מצרפתית: יורם ברונובסקי. ירושלים: שוקן, תשנ"ו 1996.
*** [[שארל בודלר|בודלר]]**. מצרפתית: דניאל תודר. תל אביב: דביר, תשנ"ז 1997.
* **[[אונורה דה בלזק|בלזק]]**. מצרפתית: חגית בת-עדה. תל אביב: דביר, תשנ"ז 1997.
* **[[קתרינה הגדולה]]**. מצרפתית: חיים קדמן. תל אביב: כנרת, 2000.
* **[[רספוטין]]**. מצרפתית: שלומית הנדלסמן. אור יהודה: כנרת, תשס"ד 2004.
* **[[אמיל זולא]]**. מצרפתית: דליה להב. אור יהודה: כנרת, תשס"ה 2005.

## ספריו לפי סדר הופעתם בשפת המקור

## לקריאה נוספת
* קובי נסים, "צ'כוב – מתעב המילים הנמלצות", עתון 77, גיליון 119, (12/1989), עמ' 6. על: אנרי טרואיה, צ'כוב, ביוגרפיה; תר' אביטל ענבר, "עם עובד", 1989.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* אתר האקדמיה הצרפתית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סופרים צרפתים
קטגוריה:ביוגרפים צרפתים
קטגוריה:סופרים ארמנים
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:זוכי פרס גונקור
קטגוריה:רוסים ממוצא ארמני
קטגוריה:ארמנים צרפתים
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לצרפת
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1911
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2007
שממיתיים

[ממוזער|[שממית הבתים]]
ממוזער|מבנה המיקרו והנאנו של שערות ההצמדה על רגלי שממית
**שְׂמָמִיתִיִּים** (שם מדעי: Gekkonidae) היא משפחה של לטאות מאינפרא-סדרת השממיות, בגודל קטן עד בינוני, המצויות באזורים חמימים ברחבי העולם. משפחה זו כוללת כ-1630 מינים.

## מאפיינים
השממיתיים ייחודיים בין הלטאות ביכולתם לתקשר זה עם זה באמצעות ציוצים דקים. לרוב השממיות אין עפעפיים כי אם קרום שקוף על עיניהן, אותו הן מנקות בליקוק. השממיתיים דומים מאוד לשממיות ממשפחות אחרות באינפרא-סדרה וקשה להבדיל ביניהם.

כמה מיני שממיות מנתקים את זנבם בעת מצוקה, והוא נותר מפרפר ומסיח את דעת הטורף. מיני שממיות אחרים מסוגלים להתיז נוזל צורב מקצה זנבם. מינים רבים פיתחו כריות אצבעות מיוחדות המאפשרות להם לטפס על משטחים חלקים ואף ללכת על התקרה. שממיות הבתים ניזונות מחרקים קטנים, לכן לרוב מניחים להן לנפשן.

לרוב השממיות צבע שזוף עד אפור כהה, מפוספס קלות, אם כי ישנם גם מינים עם צבעים בוהקים. כמה מיני שממיות יכולים לשנות את צבעם לצורך הסוואה, בדומה לזיקיות.

כמה מיני שממיות מסוגלים להעמיד צאצאים ללא הפריה, תכונה הידועה בשם "רביית בתולים". תכונה זו משפרת את יכולת השממית להתפשט באיים חדשים.

כריות האצבעות של השממיות עוררו סקרנות מדעית לאור יכולתן להיצמד למשטחים חלקים לחלוטין. נמצא כי כל אחת מרגלי השממית מכוסה בצפיפות בקרוב לחצי מיליון זיפים מסועפים, ולכל אחד מהזיפים 100–1,000 סעיפים. זיפים אלה יוצרים קשרי ואן דר ואלס עם המשטח עמו כרית הרגל באה במגע. תופעה זו אומנם שויכה בעבר לכוחות ואן דר ואלס, אך נבדקת היום מדעית בשנית. כך יוצרת רגל השממית מגע איתן עם המשטח עליו היא הולכת, ללא שימוש בדבק או טפרים. למעשה, נמצא כי אילו כל הזיפים על אחת מרגלי השממית היו באים במגע עם המשטח, היא הייתה מסוגלת לשאת משקל של 130 קילוגרם.

כדי להרים את רגליה ולנוע עושה השממית שימוש בשני המפרקים שעל כל אחת מבהונותיה: השממית מכווצת את בהונותיה כלפי פנים וכך משנה את הזווית היחסית בין הזיפים למשטח ומקטינה את עוצמת קשרי ואן דר ואלס ביניהם. כך מסוגלת השממית לשלוט במספר הזיפים הבאים במגע עם המשטח, בין אם המשטח חלק או מחוספס.

שממיות רבות מוחזקות כחיות מחמד וניזונות מחרקים שונים ולעיתים גם פירות.

## מיון

## שממיתיים בישראל
משפחת השממיתיים נחלקת לחמש תת-משפחות. בין המינים המצויים בארץ ישראל:
*שממית הבתים
*ישימונית מצויה
*שממית עצים
*שממית החרמון
*ישימונית תמנע
*שממית מחוספסת
*שממית ערבה

## גלריה

קובץ:A Cnemaspis gecko from the Shendurney Hills.JPG|מין מסוג Cnemaspis
קובץ:Agamura persica female.jpg|Agamura persica
קובץ:Madagascar clawless gecko (Ebenavia inunguis), Vohimana reserve, Madagascar.jpg|Ebenavia inunguis
קובץ:Madagascar Ground Gecko (Paroedura picta) (9577545840).jpg|Paroedura picta
קובץ:Kuhl's Flying Gecko (Ptychozoon kuhli) (8744025989).jpg|Ptychozoon kuhli
קובץ:Bunopus tuberculatus.jpeg|Bunopus tuberculatus
קובץ:Tokay gecko in Tak.JPG|גקו ענק


## קישורים חיצוניים

* 
* Forbes, Peter (4th Estate, London 2005) 'The Gecko's Foot - Bio Inspiration: Engineered from Nature' in H/B
* מידע מקיף על השממית המנומרת
* תמונות של שממית הקטיפה המשוישת האוסטרלית
* התאחדות השממיות העולמית – כולל תמונות, טבלת מינים והסברים למגדלים
* איך לגדל שממית מנומרת
* חובבי השממיות ג'וש אליס וקייטי פרנסיס

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:בעלי חיים בתנ"ך
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
שבתאי צור

[ממוזער|250px|צור עם [נשיאת גאורגיה סלומה זוראבישווילי, דצמבר 2019]]
**שבתאי צור** (נולד ב-15 בפברואר 1951) הוא פוליטיקאי, איש ציבור ודיפלומט ישראלי המשמש כיו"ר הטוטו וכדירקטור בנמל אשדוד.
בעבר שימש כמשנה לראש עיריית אשקלון, ראש עיריית אשקלון כממלא מקום ושגריר ישראל בגאורגיה. ממייסדי קונגרס יהודי גרוּזיה.

## חייו
צור נולד כ**שותא צוציאשוילי** (בגאורגית: **შოთა ცოციაშვილი**) בשנת 1951 בואני (נפת ואני) שבגאורגיה הסובייטית (כיום גאורגיה). הוא סיים את חוק לימודיו בשנת 1967, בעיר הולדתו. משם עבר ללמוד באוניברסיטת סנקט פטרבורג עד לשנת 1972, ועלה לארץ לאחר מכן יחד עם אשתו לאה.

בישראל התגורר באשקלון ועבד בבנק לאומי בעיר במשך שנתיים מ-1979. בתקופה זו הוא הכיר בין היתר את חברי תנועת "אשקלון בתנופה" – אלי דיין ובני וקנין וכיהן כחבר תנועת הליכוד. עם ניצחונה של התנועה נבחר גם צור למועצת העיר ושלט על מספר תיקים בכירים.

בין השנים 1985–1989 הוא כיהן כחבר מועצת העיר אשקלון, ולאחר מכן, משנת 1989 ועד לשנת 2002 כיהן כסגן ראש עיריית אשקלון, בני וקנין ובהמשך לממלא מקומו. ב-2003 צור מונה לראש העיר בפועל כאשר הוא נתמך בראשי הליכוד ובהם ראש הממשלה דאז, אריאל שרון שהרבה לבקר בעיר. בשנת 2003 עזב וקנין את ראשות העיר לטובת תפקיד מנכ"ל חברת פלאפון וצור מונה לראש העיר בפועל לתקופה של שלושה חודשים. אולם, בבחירות באוקטובר 2003, הפסיד צור לטובת המועמד העצמאי רוני מהצרי, וכיהן כראש האופוזיציה במועצת העיר עד לשנת 2004, אז מונה לשגריר ישראל בגאורגיה וכיהן כשגריר במשך ארבע שנים. במקביל שימש צור כקונסול הכבוד של גאורגיה בישראל בין השנים 1998–2004 והיה יועץ ראש הממשלה בענייני גאורגיה והקווקז (1996–1998).

בשנת 2014, הגיש צור בקשה לוועדת השמות העירונית באשקלון לקרוא לרחוב חיל הים, הסמוך לביתו, על שמו. ועדת השמות אישרה את הבקשה שזכתה לביקורת ציבורית רבה ובעקבותיה בוטלה ההחלטה. מקרה דומה היה בעיירה "ואני" שבגאורגיה. גם שם נקרא רחוב על שמו.

בספטמבר 2016 החל בכהונה נוספת כשגריר ישראל בגאורגיה, במסגרת מכסת המינויים הפוליטיים במשרד החוץ, שהסתיימה ב-2020. בדצמבר 2020 מונה ליו"ר המועצה להסדר ההימורים בספורט. בשנת 2024 מונה צור על ידי שר התרבות והספורט, מיקי זוהר, לקדנציה נוספת.

צור נשוי ואב לשני ילדים ושבעה נכדים.
[200px|ממוזער|ימין| רחוב שבתאי צור בעיירה [ואני.]]

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים גאורגים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:שגרירי ישראל בגאורגיה
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:קונסולים של כבוד במדינת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
בני וקנין

**בני וקנין** (נולד ב-5 בדצמבר 1950) הוא איש ציבור שכיהן כחבר מועצת עיריית אשקלון, כראש עיריית אשקלון, וכיו"ר חברת פלאפון. חתן פרס קפלן. כלכלן ועורך דין במקצועו ובהכשרתו.

## ביוגרפיה
וקנין נולד במרקש שבמרוקו ועלה לישראל בשנת 1954 עם משפחתו, נשוי ואב ל-4 ילדים. בעל תואר ראשון ותואר שני בכלכלה ובמשפטים והוא כלכלן ועורך דין במקצועו ובהכשרתו. בשנות ה-70 חבר לאלי דיין והקים את תנועת "אשקלון בתנופה" אשר שלטה עד 2003 במועצת העיר. כיהן כיושב ראש החברה הכלכלית לאשקלון. דיין כיהן ראשון כראש העירייה, כאשר וקנין שימש כסגן וכממלא מקום במשך 12 שנים.

לאחר התפטרות דיין ב-1991 וקנין מונה לראשות העירייה.

בשנת 2003, לאחר 12 שנים בראשות העיר פרש מתפקידו לטובת כהונה כיו"ר חברת פלאפון. לאחר התפטרותו מונה שבתאי צור לתפקיד ראש העירייה כממלא מקום.

ב-2005 מונה ליו"ר דירקטוריון חברת "נת"ע – נתיבי תחבורה עירוניים" שיוזמת פתרונות לקויי הרכבת בגוש דן.

בשנת 2008 נבחר שוב לראשות עיריית אשקלון בסיבוב שני כשהוא זוכה ל-52% אחוזים מקולות הבוחרים.

זוכה פרס מצוינות של קרן שלם לשנת 2010.

בבחירות לראשות העיר ב-2013 הפסיד למועמד איתמר שמעוני. למרות זאת, הוא נשאר חבר במועצת העיר אשקלון במשך חמש שנים, ובבחירות המוניציפליות בשנת 2018, הוא פעל ותמך בבחירתו של תומר גלאם לתפקיד ראש העירייה.

בשנת 2020 קיבל תואר ד"ר מאוניברסיטת ליל בצרפת בשיתוף המכון האורבני של אוניברסיטת ניו יורק (N.Y.U), המחקר עוסק בפיתוח כלכלי אורבני בערים וכמודל המחקר שימשה העיר אשקלון עם מחקר השוואתי לערים בישראל ובעולם.

## קישורים חיצוניים
* שלומי לוי, בני וקנין, נבחר לשמש כמייצג את האומות המאוחדות בישראל, Ashkelon-News.co.il
* איתמר כהן, בני וקנין זכה באות הוקרה מטעם קרן של"ם, אשקלון.אינפו, 23 בנובמבר 2010.
*דוד לוי, ד"ר בני וקנין: התואר החדש של ראש העירייה לשעבר, כאן דרום אשקלון, 16 בפברואר, 2020.

## הערות שוליים

קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס קפלן
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בצרפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
ביתן שמירה

[ממוזער|ביתן שמירה ב[פולין]]
[שמאל|ממוזער|250px|חייל מ[הרגימנט המלכותי של סקוטלנד|הרגימנט הסקוטי בפתח ביתן השמירה שלו, בכניסה לטירת אדינבורו.]]
**ביתן שמירה** או **שׁוֹמֵרָה**, הידוע יותר בשם **בּוּדְקֶה** או **בּוּטְקֶה** (בסלנג, מיידיש)  (באנגלית: **guardhouse**, בצרפתית: **corps de garde**) הוא ביתן, בדרך כלל כזה שיש בו מקום לאדם או שניים, ומשמש כמחסה משמש ומגשם לאדם הניצב כשומר בכניסה למתקן מסוים.

## בישראל

ביתן שמירה משמש בישראל במקומות הבאים:
* בכניסה למחנות צה"ל, לשימושו של הש"ג
* בכניסה לקמפוסים מוקפי גדר, כגון קמפוס של אוניברסיטה או של מפעל.
* בכניסה לבית פרטי שמתגוררת בו אישיות מאובטחת.
* בכניסה למגרש חניה בתשלום, לשימושו של גובה דמי החניה.
* בצמתים שבהם נהוגה הכוונה ידנית של הרמזורים, משמש ביתן כזה את השוטר העוסק בכך.
* בעקבות תאונות קטלניות אחדות שאירעו במקומות מפגש של פסי הרכבת עם הכביש, גם במקומות שבהם יש מחסום אוטומטי, הציבה רכבת ישראל, בתחילת המאה ה-21, ביתני שמירה במפגשי רכבת, לפיקוח על הנהגים בעת שהמחסום יורד.

ביתן שמירה בשנות החמישים והשישים נבנו ביתני השמירה מפח או מעץ, ובשנים שלאחר מכן נכנסו לשימוש חומרים מודרניים יותר, כגון פלסטיק, וכן נבנו ביתני שמירה יציבים יותר, עשויים אבן. ביתן שמירה מצויד בדלת המאפשרת כניסה אליו, ובחלונות המאפשרים תצפית מסביב לביתן. לעיתים מכיל הביתן גם ציוד לשימושו של השומר, כגון טלפון, כפתור להפעלת שער חשמלי, מפזר חום ובכניסה למגרש חניה - קופה רושמת. בשנים האחרונות אף נוסף לבוטקה בכניסה לחניות לוח אלקטרוני המדווח בזמן אמת על תפוסתן של חניות נוספות באזור - דבר המקל על מלאכתו של השומר.

לעיתים ביתן השמירה גדול יחסית, והוא למעשה חדר שבו יש מקום ישיבה לשומר או לשומרים אחדים, ומקום עמידה לאנשים הנכנסים ויוצאים דרך הביתן. חדר כזה נחוץ כאשר נדרש זיהוי יסודי של הנכנס, כגון בדיקה של תעודת הזהות שלו, מתקן לבקרת מעבר המאפשר מעבר רק באמצעות כרטיס מגנטי, מקום שרוב הבאים אליו נדרשים לקבל אישור טלפוני לכניסתם וכדומה.

הצורך הגובר באבטחת אישים הביא להצבת ביתני שמירה גם בפתח הבית הפרטי של אישיות מאובטחת. ביתני שמירה אלה הם זמניים, לתקופה שבה נדרשת האבטחה (תקופת הכהונה כשר, למשל), וכן בנויים באופן שקל לטלטלם.

באפריל 2016 האקדמיה ללשון העברית קבעה תחליף עברי ל'בוטקה'- שומרה.

הסופר הישראלי לאוניד פקרובסקי מרבה לאזכר בסיפוריו את הבוטקה בחניון בו הוא עובד כשומר.

## חוק הבוטקה
ב-2017 אישרה הכנסת תיקון לחוק הזכות לעבודה בישיבה שיזמה ח"כ יוליה מלינובסקי, אשר נועד להבטיח תנאים בסיסיים לשומרים ומאבטחים, לרבות עמדה מקורה, אמצעי חימום או קירור הולמים וגישה לנקודת חשמל ומים. חוק זה חל הן על המעסיק והן על מזמין השירות (במקרים של העסקה קבלנית)

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:מבנים ארעיים
קטגוריה:אבטחה
סולם קרדשב

**סולם קַרְדָשֵׁב** (באנגלית: **Kardashev scale**) הוא שיטה כללית לסיווג מידת ההתפתחות הטכנולוגית של ציוויליזציה, שהציע לראשונה ב-1964 האסטרונום הרוסי ניקולאי קרדשב. ציוויליזציות כאלה עדיין היפותטיות לגמרי; עם זאת הסולם שם את צריכת האנרגיה של הציוויליזציה כולה בפרספקטיבה קוסמית. הסולם מכיל שלושה טיפוסים המדורגים על פי כמות האנרגיה שצורכת הציוויליזציה, היכולת הטכנולוגית שלה, והקולוניאליזציה בחלל.
ממוזער|מרכז|upright=3|alt=Three schematic representations: Earth, Solar System and Milky Way| במשך השנים הועלו הצעות להרחבת הסולם מעבר לשלושת הטיפוסים המקוריים.

## הסולם
בסולם המקורי שלוש קטגוריות, הוא מבוסס על כמות האנרגיה השימושית המנוצלת על ידי ציוויליזציה, וגדל באופן לוגריתמי:
* טיפוס I - ציוויליזציה המסוגלת לנצל את כל האנרגיה הזמינה והמגיעה אל כוכב לכת יחיד, 1016W בקירוב. למעשה הנתון משתנה; בכדור הארץ יש אנרגיה זמינה של . הגדרתו המקורית של קרדשב הייתה  (במקור הגדיר קרדשב את טיפוס I כ"רמה טכנולוגית הקרובה לרמה הקיימת כעת בכדור הארץ", כש"כעת" פירושו בשנת 1964)
* טיפוס II - ציוויליזציה המסוגלת להשתמש בכל האנרגיה הזמינה מכוכב בודד, 1026W בקירוב. גם במקרה זה, הנתון עשוי להשתנות; השמש פולטת  בקירוב. הגדרתו המקורית של קרדשב הייתה . באופן תאורטי, אם ציוויליזציה תבנה כדור דייסון בו יהיו קולטים סולארים, היא תוכל לנצל את האנרגיה אותה הוא פולט.
* טיפוס III - ציוויליזציה המסוגלת להשתמש בכל האנרגיה הזמינה בגלקסיה יחידה, 1036W בקירוב. נתון זה עשוי להשתנות באופן קיצוני, מאחר שקיימות גלקסיות שונות מאוד בגודלן. הגדרתו המקורית של קרדשב הייתה .

נכון לשנת 2012, צריכת האנרגיה של כלל הציוויליזציה האנושית נאמדת בממוצע ב־16 טראוואט (כלומר כ W10^{13}) שהם 0.01% מכלל האנרגיה המגיעה לכדור הארץ מהשמש. לכן האנושות טרם הגיעה לרמה I וכיום היא מטיפוס 0.7. עתידנים מעריכים כי הציוויליזציה האנושית תגיע לרמה I לקראת סוף המאה ה-21; מיצ'יו קאקו מנבא בספרו הפיזיקה של העתיד כי עד סוף המאה ה-22 האנושות צפויה לחיות בתרבות פלנטרית , כלומר להגיע לטיפוס I.

## שימושים
* סולם קרדשב הוא בעל שימוש עבור חוקרי פרויקט סט"י (SETI), סופרי מדע בדיוני ועבור עתידנים כמסגרת תאורטית.
* תאורטית, כדי לייצר חור תולעת בו אדם יכול לעבור, יש צורך באנרגיה של אלפי טיפוס II.

## אזכורים
* בסרט .U.F.O משנת 2018 מוזכרת האפשרות לביקור חייזרים בכדור הארץ, שהציוויליזיציה שלהם הגיע לדרגה מטיפוס I או אף יותר מזה.

## ראו גם
*כדור דייסון
* מוח מטריושקה

## קישורים חיצוניים
* סולם קרדשב: הדרך לציוויליזציה גלקטית, בבלוג "המדריך לעתיד – הבלוג של ד"ר רועי צזנה", 23 ביולי 2017
*  
*  
*  
*  
* this-mind-bending-scale-predicts-the-power-of-advanced-civilizations

## הערות שוליים

קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:חיים מחוץ לכדור הארץ
קטגוריה:עתידנות
ראש השרים

**ראש השרים** (באנגלית: **Chief Minister** - "**צ'יף מיניסטר**", כלומר "השר הראשי", "השר הראשון", או "השר הבכיר") הוא תואר בריטי לראשי הממשלות של מדינות או מחוזות אוטונומיים הכפופים למדינה ריבונית (לרוב פדרציה). התואר נועד להבדיל בין ראשי ממשלות אלה ובין ראש הממשלה (באנגלית: Prime Minister - "פְּרָיים מיניסטר", כלומר "השר הראשי") העומד בראש ממשלת המדינה הריבונית.

בתואר האנגלי המקורי נעשה שימוש כשמם של ראשי ממשלות הישויות המדיניות הבאות:
*הפרובינציות של סרי לנקה.
*חמש הפרובינציות של פקיסטן.
*כל המדינות ומספר טריטוריות איחוד של הודו.
*שלוש הטריטוריות האוסטרליות הבאות: טריטוריית הבירה האוסטרלית, הטריטוריה הצפונית וטריטוריית האי נורפוק.
*טריטוריות בריטיות מעבר לים בעלות שלטון עצמי: גיברלטר ואנגווילה, ובעבר גם סינגפור (עד 1959), ג'מייקה (עד 1962) ומונטסראט (עד 2011).
*שטחי חסות של הכתר הבריטי: האי מאן (מאז 1986) ואיי התעלה גרנזי (מאז 2004) וג'רזי (מאז 2005).
*מדינות מלזיה שבראשן אינו עומד סולטאן: מלאקה, פינאנג, סבה וסאראוואק.

## תארים מקבילים
* באוסטרליה, ראשי הממשלות של מדינות אוסטרליה נקראים באנגלית "פְּרֵמִיר" (Premier) כדי להבדילם מראש ממשלת אוסטרליה (Prime Minister). בעברית משתמשים בתואר "ראש השרים" גם בעבורם.
* בבריטניה, ראשי הממשלות המקומיות של ויילס, סקוטלנד וצפון אירלנד נקראים "השר הראשון" (First Minister) כדי להבדילם מראש ממשלת בריטניה (Prime Minister). ראו השר הראשון של צפון אירלנד וסגנו.
* בגרמניה, ראשי ממשלות המדינות נקראים בגרמנית "שר-נשיא" (Ministerpräsident) על מנת להבדילם מראש הממשלה הפדרלי הנקרא קנצלר. בעברית מכנים אותם ״ראש ממשלת המדינה״.

## ראו גם
*השר הראשון של צפון אירלנד וסגנו
*ראש השרים של גיברלטר
*פדרציה

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: פוליטיקה
קטגוריה:אוסטרליה: פוליטיקה
קטגוריה:הודו: פוליטיקה
קטגוריה:גיברלטר: ממשל
קטגוריה:האי מאן
קטגוריה:משרות פוליטיות
טובולין

**טובולין** (*Tubulin*) הוא חלבון ממשפחה של חלבונים גלובולריים הקרויים בשם זהה. החלבונים העיקריים במשפחה הם האלפא-טובולין והבטא-טובולין, יחידות הבניין של המיקרוטובול בתא איקריוטי, אולם המשפחה כוללת עוד 4 חלבונים נוספים.

המשקל המולקולרי של הטובולין הוא כ-50 קילודלטון. המבנה האטומי של טובולין התגלה על ידי אווה נוגאלס. המיקרוטובולים בנויים מדימרים (שתי תת-יחידות) של אלפא- ובטא-טובולין. בקצה החיובי של המיקרוטובול נקשרים חלבוני הטובולין הקשורים למולקולות GTP, בעוד שמהקצה השלילי משתחררים חלבונים הקשורים ל-GDP, תהליך שמתרחש בעזרת GTPase. אף על פי שהן האלפא- והן הבטא-טובולין קושרים GTP, רק חלבוני הבטא מסוגלים לבצע הידרוליזה של GTP ל-GDP.

הגמא- והדלתא-טובולין נמצאים ב-תא באזור הצנטריולות ומשתתפים ביצירת כישור החלוקה במהלך המיטוזה.

## ראו גם
* מיקרוטובול
* שלד התא
* דינאין
* קינזין

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חלבונים
Something New

**Something New** הוא האלבום החמישי של להקת הביטלס שיצא בארצות הברית. האלבום הופק על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס והוא מקביל ל-A Hard Day's Night שיצא בבריטניה. הוא מכיל רק 8 שירים ממקבילו הבריטי ובנוסף שני שירים מהמיני-אלבום Long Tall Sally, ואת הגרסה הגרמנית של I Want to Hold Your Hand.

ב-2004 יצא אלבום זה כתקליטור באלבום The Capitol Albums, Volume 1. 

## רשימת רצועות
כל השירים נכתבו על ידי ג'ון לנון ופול מקרטני למעט אם צוין אחרת.

### צד ראשון
# I'll Cry Instead
# Things We Said Today
# Any Time At All
# When I Get Home
# Slow Down (לארי ווליאמס)
# Matchbox (קארל פרקינס)

### צד שני
# Tell Me Why
# And I Love Her
# I'm Happy Just to Dance With You
# If I Fell
# Komm, Gib Mir Deine Hand (גרסה בגרמנית ל-I Want to Hold Your Hand)

## משתתפים

* ג'ון לנון - גיטרת קצב, שירה, פסנתר בשיר "Things We Said Today"
* פול מקרטני - גיטרה בס, שירה
* ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה, קולות רקע, שירה מובילה בשיר "I'm Happy Just to Dance With You"
* רינגו סטאר - תופים, טמבורין, בונגוס וקלאווה בשיר "And I Love Her", שירה מובילה בשיר "Matchbox""
* ג'ורג' מרטין - פסנתר בשירים "Slow Down", "Matchbox" ו-"Tell Me Why"

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי הביטלס
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני אבי רוד
קטגוריה:אלבומי חברת קפיטול רקורדס
הלדר קמארה

שמאל|ממוזער|הלדר קמארה
**הלדר קמארה** (בפורטוגזית: Dom Hélder Pessoa Câmara) (7 בפברואר 1909 - 27 באוגוסט 1999) היה הארכיבישוף הקתולי של הערים אולינדה ורסיפה בצפון מזרח ברזיל. הוא נחשב לאחת הדמויות הקתוליות הגדולות של המאה העשרים.

דום הלדר קמארה (נולד כהלדר פסואה לנטנה), יליד פורטלזה, בירת מדינת סיארה בצפון מזרח ברזיל, שעד לאמצע המאה העשרים, נשלטה הכלכלה, החברה והפוליטיקה בעיקר על ידי ברוני בקר ובעלי המטעים. הוא היה הילד האחד עשר מתוך 13 הילדים של ז'ואאו אדוארדו טורס קמארה, שהיה רואה חשבון. אמו הייתה מורה בבית ספר יסודי קתולי אדוק. חמישה מאחיו מתו בילדותם במהלך מגפת שפעת. בנעוריו הוא סבל משחפת שממנה הוא לא התאושש באופן מלא.

קמארה נחשב לאחד ממבשריה של תאולוגית השחרור של אמריקה הלטינית. למרות שהתאולוגיה שלו הייתה פשוטה מכדי לזהותה עם תאולוגיות שחרור של הוגים מאוחרים יותר (כמו גוסטאבו רמיירז, למשל), הוא השפיע על התנועה בזכות מחויבותו הבלתי מתפשרת לעניים. הוא פרש ממשרתו כארכיבישוף ב-1985 והספיק לראות את ביטולן של רבות מהרפורמות שלו על ידי ממשיכיו השמרנים.

קמארה התפרסם בזכות האמירה "**כשאני נותן לעניים אוכל, הם קוראים לי קדוש. כשאני שואל למה לעניים אין אוכל, הם קוראים לי קומוניסט**".
החיבור הקצר של קמארה "ספירלה של אלימות" (1971) (Spiral of Violence באנגלית), נכתב בזמן מלחמת וייטנאם. חיבור זה ייחודי לא רק בזכות האופן שבו הוא מקשר חוסר צדק מובנה (אלימות ברמה 1) עם מרד מחריף (אלימות ברמה 2) ותגובה מדכאת (אלימות ברמה 3), אלא גם בזכות הדרך שבה קורא קמארה לנוער של העולם לנקוט בצעדים שישברו את הספירלה אליה מכורים, על פי רוב, המבוגרים.

בשנת 1973 היה קמארה מועמד לפרס נובל לשלום.

## קישורים חיצוניים

* קישורים בנושא דום הלדר קמארה
* הודעת פטירה
* הטקסט של "ספירלה של אלימות"
* טקסט של הרצאות שנתן למאני טסה ב-1972 
* 

קטגוריה:אנשי דת ברזילאים
קטגוריה:אנשי דת נוצרים
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ברזילאים שנפטרו ב-1999
בונדיי ביץ'

שמאל|ממוזער|275px|חוף בונדיי ביץ', 1971
**בונדיי ביץ**' (באנגלית: **Bondi Beach**) הוא פרוור של סידני השוכן על אחת מרצועות החוף של מפרץ סידני. רחוב קמפבל פרייד עובר לאורכו של חוף בונדיי ביץ'.

הפרוורים הסמוכים לבונדיי ביץ' הם בונדיי וברונטי.

בונדיי ביץ' נמצא במרחק של 30 דקות נסיעה בתחבורה ציבורית ממרכז סידני ומבניין העירייה. 
## אקלים
מזג האוויר בחוף מאפשר שחייה וגלישה בכל ימות השנה. לאורך החוף קיימת גם טיילת בת 6 ק"מ, שממנה אפשר לצפות בלווייתנים (בחודשים מאי עד נובמבר).

## תרבות ותיירות
לוח השנה מלא באירועי שווקים ופסטיבלים. תערוכת פיסול החוצות הגדולה ביותר כוללת 100 פסלים מאוסטרליה ומרחבי תבל. גילופי סלע אבוריג'יניים עתיקים נכללים בסיורים מיוחדים המוקדשים לתרבות זו.

בבונדיי ביץ' נמצא מספר גדול של בתי קפה, ברים ומסעדות.

## היסטוריה
ראשית ההתיישבות בו הייתה בתחילת המאה ה-19 וניכרת בו הבנייה העתיקה של סביבות שנות העשרים של המאה הקודמת.

בעבר התגוררו אירים רבים בבונדיי ביץ'.

תיירים רבים מכל העולם באים לגור בפרוור חוף זה, המשרת את התיירים דרך סוכנויות נסיעות ושירותים לתיירים, מלונות ואכסניות, שלושה מועדונים מרכזיים, אירועי תרבות וספורט רבים ואווירה צעירה ותוססת, המושכת לבונדיי ביץ' אלפי ומאות אלפי תיירים וצעירים מדי שנה.

בחוף בונדיי נערכו תחרויות כדורעף החופים של אולימפיאדת סידני (2000).

### הקהילה היהודית
לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הגירתם של יהודי אירופה לאוסטרליה, רבים מהם הגיעו לאזור בונדיי ביץ', טמרמה וברונטי בדרום ורוז ביי, וולקלוז שמצפון ומערב לבונדיי ביץ' וכיום כל האזור מוכר כמשכנה של הקהילה היהודית. מעצם היותו משכן של הקהילה היהודית, מושך אליו הפרוור תרמילאים ישראלים רבים בתחילת או בסיום הטיול באוסטרליה. בנוסף, נמצא בתחומי הפרוור בית חב"ד. בפרוור מספר חנויות בהן ניתן להשיג מזון כשר.

ב-14 בדצמבר 2025 אירע במקום פיגוע ירי במהלך מסיבת חנוכה המונית, בו נרצחו 15 מבני הקהילה היהודית המקומית, בהם שליח חב"ד מקומי, ועוד עשרות נפצעו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרוורי סידני
קטגוריה:אולימפיאדת סידני (2000)
ייחום

[200px|שמאל|ממוזער|זכר [חרדון סיני בעונת הייחום. בתקופה זו צבעו של הזכר הופך לכחול עז, על מנת למשוך את תשומת לבה של הנקבה ממרחק. הצבע מתפשט מאזור הראש והכתפיים ונחלש לכיוון הזנב.]]
**ייחום** הוא שלב במחזור הרבייה של מספר בעלי חיים. בעת שהנקבה מוכנה להפריה, היא מפגינה באופן גלוי את רצונה להזדווג עם זכר, כלומר, את העובדה שהיא מיוחמת. דבר זה נעשה במספר דרכים כגון שינוי במראה החיצוני, הפצת ריח אופייני, שינויי התנהגות, השמעת קולות ייחודיים ועוד. באמצעות דרכים אלה הנקבה מושכת זכרים להזדווג עימה. אצל כלבות תיתכן לפעמים הפרשה דמית מהנרתיק, תופעה פזיולוגית שונה מזו של הווסת.

אצל חלק מבעלי החיים, הימצאותה של נקבה מיוחמת בסביבה עשויה לגרום לכך שזכרים ייאבקו ביניהם על הזכות להזדווג עמה. אצל בעלי חיים החיים בלהקה, רק הזכר השליט בלהקה מזדווג עם הנקבות המיוחמות.

אצל בעלי חיים מסוימים ייחום הנקבות מופיע בעונה מסוימת בשנה או במחזוריות קבועה אחרת, תקופות אלו נקראות עונת הרבייה. אצל חלק מבעלי החיים הייחום קשור לטמפרטורה השוררת בסביבה, למצבה הגופני והתזונתי של הנקבה ולזמינות מזון. כל אלה מיועדים להבטיח תנאים גופניים וסביבתיים נאותים לנקבה בתקופת נשיאת ההיריון, וכן להבטיח כי המלטת הצאצאים תהיה במועד נוח לגידולם מבחינת תנאי האקלים, זמינות המזון וכדומה, באופן שיצור סיכוי מרבי להישרדותם.

במינים בהם מתקיים ייחום כחלק ממחזור הרבייה, הנקבה אינה מעוניינת בהזדווגות ואינה יכולה להיכנס להיריון, אלא בתקופת הייחום.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רבייה בבעלי חיים
טורגהאטן

**טורגהאטן** (בנורווגית: **Torghatten** שפירושו "הכובע המחורר") הוא הר בגובה 258 מ' במחוז נורדלנד בצפון-מערב נורווגיה. הוא נודע בהיותו מחורר במרכזו.

ב-6 במאי 1988 התרסק מטוס נוסעים על צלעו המערבית של ההר וכל 36 הנוסעים ואנשי הצוות נספו.

## היווצרות החור שבהר
החור, באורך 160 מטרים, רוחב 15-20 מ' וגובה 35 מ', נוצר במהלך עידן הקרח הסקנדינבי. קרח ומים שחקו את הסלעים במרכז ההר, בעוד שכבת הסלע הנוקשה יותר בפסגת ההר עמדה בפרץ.

שביל נוח מוביל אל החור שבהר וממנו נשקף נוף אל האיים שלמרגלותיו. השביל מוסיף ויורד אל צדו המערבי של ההר (הצד של הים), בתוך צמחייה מוריקה.

## האגדה
על פי האגדה הנורדית, החור נוצר על ידי הטרול **הסטמאנן** (*Hestmannen*) כאשר רדף אחר העלמה היפהפייה **לקמויה** (*Lekamøya*). הסטמאנן הבין שלא יוכל להשיג את נערת חלומותיו ושלח לעברה חץ. מלך הטרולים **[[סומנה]]** (*Sømna*) השליך את כובעו במסלול החץ והציל את חיי הנערה. אז הנץ השחר והכובע הפך להר מחורר במרכזו.

## קישורים חיצוניים

*הוראות הגעה ברכב ותמונות
*המסלול בתמונות

קטגוריה:נורווגיה: הרים
קטגוריה:מיתולוגיה נורדית
אורי מימון

**אורי מימון** (16 בדצמבר 1946 – 18 באוקטובר 1973) היה מתווה הדרך של חוגי סיירות, שנקראו על שמו לאחר מותו.

## ביוגרפיה
מימון נולד בחיפה והתחנך בבית הספר הריאלי ובתנועת הצופים. בסיום התיכון התנדב לשרת בנח"ל, נטל חלק בגרעין בקיבוץ חצרים והתנדב לשנת שירות נוספת עם הגרעין כמדריך נוער בירוחם. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1964, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח, שירת בסיירת הצנחנים כלוחם ולאחר מכן יצא לקורס מפקדי כיתות. במלחמת ששת הימים לחם במסגרת חטיבת הצנחנים 55 שנטלה חלק במערכה על ירושלים. הוא נפצע אך סירב להתפנות וחזר לפעילות ביחידתו.

עם תום שנת השרות בירוחם, החל את לימודיו ב. בין יתר פעילותיו באוניברסיטה שימש כעוזר הוראה לפרופסור שלמה אבינרי ועבד במשרד החינוך כרכז פעילות בעיירות הפיתוח וכעוזר אישי למנכ"ל המשרד אלעד פלד. לאחר סיום התואר המשיך אורי את לימודיו באוניברסיטת מישיגן באן ארבור שבארצות הברית.

באוקטובר 1973, עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, עזב את לימודיו וחזר לישראל כדי לקחת חלק בלחימה. בהגיעו לישראל התקשר לאמו כדי שתחשוב שהוא נמצא עדיין בארצות הברית, כיוון שלא רצה להדאיג את המשפחה. הייתה זו שיחתו האחרונה עם משפחתו. אורי נהרג תוך כדי לחימה ביחידת קומנדו מצרית בגדה המערבית של תעלת סואץ. הוא הובא למנוחות בבית הקברות הצבאי בהר הרצל.

בשנת 2024 הוצב בשכונת רוממה שבחיפה פסל זיכרון לזכרו של אורי וחבריו. הפסל הוקם על ידי המלחינה וחוקרת הזמר ציפי פליישר, בת המחזור של אורי בבית הספר הריאלי העברי בחיפה.

## חוגי הסיירות
מיימון היה חובב טיולים ונהג לערוך מסעות רגליים בישראל עם חבריו. חבריו לגרעין הקימו לזכרו את האגודה ע"ש אורי מימון, המפעילה את חוגי הסיירות על שמו על מנת להנציח ולפתח את מורשתו, ולקרב את ערך אהבת הארץ לבני נוער בישראל.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
נורווגיה (אפקוט)

[ממוזער|250px|[כנסיית עצים|כנסיית העצים של הביתן]]
[ממוזער|250px|[ספינה ויקינגית המשמשת כגן משחקים]]
**ביתן נורווגיה** (אנגלית: Norway Pavilion) הוא אחד הביתנים באזור תצוגת העולם בפארק השעשועים אפקוט שבאתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבפלורידה.
## תיאור
שטחו של הביתן כ-3,400 מ"ר וצורתו מהווה חיקוי של כפר נורווגי טיפוסי הכלל כנסיית עצים נורווגית, ורחוב חנויות. בחנויות נמכרים מוצרים תיירותיים נורווגיים ובהם פרטי לבוש, וכן פרטי פולקלור רבים - בעיקר פסלוני טרולים. 

בכיכר הכפר מצויה הכניסה לאטרקציה העיקרית של הביתן - מאלסטורם - מסע בסירה אל תוך המיתולוגיה הנורדית ואל נורווגיה של ימינו. כמו כן מצויה במקום מאפייה המוכרת מאפים נורווגיים טיפוסיים.

מבני הכפר בנויים למעשה בארבעה סגנונות ארכיטקטוניים נורווגיים שונים: סגנון סטסדאל, סגנון ברגן, סגנון אוסלו וסגנון אלסונד.

הביתן הנורווגי שנפתח בשנת 1988 הוא החדש מביתני תצוגת העולם בפארק השעשועים. במקור התכוונו המתכננים לבנות ביתן נורדי שישלב אלמנטים ממספר ארצות נורדיות, אולם היו אלה משקיעים נורווגים שהשיגו את הסכום הדרוש להקמת המבנה - 30 מיליון דולרים, ועל כן נבנה ביתן ייחודי לנורווגיה. סכום זה היווה למעשה שני שלישים מעלויות הבנייה, והשליש הנוסף מומן על ידי חברת וולט דיסני. בטקס פתיחת הביתן נכח הנסיך הנורווגי הראלד, והטקס שודר בשידור ישיר בנורווגיה.

בשנת 1992 מכרו המשקיעים את חלקם בביתן לחברת דיסני, אולם ממשלת נורווגיה המשיכה לממן את העלות השנתית בגובה 200,000 דולרים, וזאת לאור העובדה שמספר המבקרים בביתן מדי שנה עולה על מספר תושבי נורווגיה (המימון הגיע ממשרד התיירות הנורווגי אשר ראה בביתן כלי עיקרי לפרסום התיירות במדינה). בשנת 2002 הפסיקה ממשלת נורווגיה לממן את פעילות הביתן.

ביוני 2016 נפתחה בביתן אטרקציה שמבוססת על הסרט לשבור את הקרח.  

בביתן עובדים כ-130 עובדים נורווגים, הלבושים בבונאד, לבוש מסורתי נורווגי.

## קישורים חיצוניים

* ההיסטוריה של הביתן

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:אפקוט
קטגוריה:נורווגיה
אות

[ממוזער|שמאל|250px|האות [P מעוטרת, בספר תנ"ך בלטינית משנת 1407]]
**אות** היא סימן המייצג צליל בכתיבה בראשי תיבות (להבדיל משיטות כתב שבהן סימנים מיצגים הברות או מילים שלמות). אוסף האותיות המצוי בשימוש בכתיבה בשפה מסוימת מכונה אלפבית. האותיות מתחלקות לשני סוגים:
* **[[עיצור]]ים** – אותיות שכל אחת מהן מייגת צליל מסוים בשפה המדוברת.
* **[[אם קריאה|אמות הקריאה]]** – אותיות המציינות תנועות, לאופן הגייתם של העיצורים.

רבים מהצלילים שמשקפים העיצורים משותפים לשפות רבות, ויחד עם זאת יש עיצורים ייחודיים לשפות מסוימות. האות ח, למשל, מופיעה באלפבית העברי אך אין לה מקבילה באנגלית. לאות J של האנגלית אין מקבילה בעברית, והיא מיוצגת באמצעות הצירוף **ג**'. לאות W של האנגלית אין כל מקבילה בעברית (אם כי נהוג להביע בצירוף "וו" (שתי אותיות ו' ברצף)).

## ייצוג האותיות
שמאל|ממוזער|250px|אותיות יווניות על-גבי כד יווני עתיק
בשפות רבות מקובלות שתי צורות בסיסיות לרישומן של אותיות:
* **דפוס** – אותיות המופיעות בטקסטים מודפסים, כגון ספרים, עיתונים ומסכי מחשב.
* **כתב** – אותיות הנכתבות בכתב יד של אדם. לעיתים משמשות אותיות כתב גם בדפוס, בעיקר למטרות דקורטיביות.

לצורה הבסיסית של האותיות יש ייצוגים גרפיים מגוונים, המונחים משיקולי עיצוב. כל אחד מייצוגים אלה קרוי גופן.

בנוסף לדרך עיקרית זו של כתיבת אותיות, משמשות גם דרכים נוספות, למטרות מיוחדות, כגון:
* כתב ברייל – ייצוג אותיות בצורה המאפשרת קריאתן על ידי עיוורים, באמצעות מישוש.
* קוד ASCII – ייצוג פנימי של אותיות במחשב.
* קוד מורס – להעברתן של אותיות במכשירי טלגרף.
* אלפבית צלילי – המשמש להעברה אמינה של אותיות בערוצי קשר הסובלים מרעש.

הבחנה נוספת, המתקיימת באלפבית הלטיני, למשל, היא בין אות רגילה לאות גדולה. בדרך כלל משמשת האות הרגילה, אך בתחילת משפט (ובמקרים נוספים) באה אות גדולה. דוגמה: a (קטנה), A (גדולה). באלפבית העברי משתנה צורתן של האותיות כמנפצ כאשר הן מופיעות בסוף מילה, לצורה ךםןףץ.

בשפות מסוימות דוגמת ערבית, הינדית ולעיתים אף כתב יד באנגלית האותיות מתחברות.

צורתן של האותיות המקובלת בימינו משקפת התפתחות של אלפי שנות כתיבה, שבמהלכן חלו שינויים מהותיים בצורתן של האותיות.
האותיות הן:
א, ב, ג, ד, ה, ו, ז, ח, ט, י, כ, ל, מ, נ, ס, ע, פ, צ, ק, ר, ש, ת.

## ראו גם
* קורותיה של האות הגרמנית ß.

## לקריאה נוספת
* משה שפיצר (עורך), **אות היא לעולם** – קובץ מאמרים מוקדש לעיצוב האות העברית, בהוצאת האגודה לאמנות יהודית, תשמ"א.

## קישורים חיצוניים

* המילה 'אות', באתר האקדמיה ללשון העברית
* ד"ר דרור פימנטל, כתב וסירוס: על האות במובנה הליטרלי והמטפורי, היחידה להיסטוריה ותאוריה, בצלאל // גיליון מספר 4 – רוחות אפריל, אביב 2007
*

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוגי אלפבית
סדיליה

ה**סֶדִילְיָה** היא סימן הבחן (סימן דיאקריטי) המשמש באלפבית הלטיני. הסדיליה נכתבת כ-z ויזיגותית (מכונה גם אז') קטנה (), בדרך-כלל מתחת לאות שאותה היא מעטרת. הסדיליה הופיעה לראשונה במאה ה-11 במערכת הכתב הספרדית, ומשמעות שמה בספרדית היא: "z קטנה" (שם זה הופיע לראשונה במאה ה-17). בראשיתה עיטרה אך ורק את האות c. כיום היא נפוצה בשפות אירופיות רבות ומעטרת אותיות שונות.
&#184; Ç ç

## קיצור תולדות הסדיליה ושימושה
ספרדית היא אחת משפות רבות שהתפתחו מן הלטינית. האות c הלטינית מציינת תמיד אותו עיצור, זה שמציינת גם האות "כ" במילה העברית "כּלב". מסיבות שונות התפתחה הספרדית באופן כזה, שבחלק מהמילים שבמקורן הלטיני נכתבו ב-c, העיצור c נהגה כבלטינית, אך בשאר המילים הללו העיצור נהגה כ"צ" בעברית של ימינו. הוספת הסדיליה ל-c נועדה לסמן שיש להגותה כ"צ" ולא כ"כ". הסדיליה נכנסה לשימוש במאה ה-11 לערך. תחילה נכתבה כ-z ויזיגותית אחרי ה-c באותה שורה (לדוגמה: lanca, "חנית"), אז לשם קיצור הפכה ה-c לעיטור עילי של ה-z (לדוגמה: lanꝣa) ולבסוף התהפכו היוצרות: ה-c חזרה לממדיה הטבעיים וה-z הוויזיגותית הפכה לעיטור תחתי שלה (lança). עד המאה ה-19 הייתה הסדיליה תמיד עיטור של האות c. אז החלה לשמש כסימן הבחן בלתי-תלוי ולעטר בשפות שונות אותיות שונות. במאה ה-18 נשרה הסדיליה מהספרדית. ה-Ç הוחלפה ב-z או, לפני e ו-i, ב-c פשוטה. כמו כן העיצור שאותו באה הסדיליה מלכתחילה לתאר השתנה: מ-[ts] ל-[s] (בין המאה ה-14 והמאה ה-16) ולבסוף (במאה ה-17) ל-[θ] של ימינו.
[ממוזער|התפתחות הסדיליה מה-[z הוויזיגותית]]

מהספרדית התפשטה הסדיליה ראשית לשפות השכנות (גאוגרפית ולשונית): פורטוגזית, קטלאנית וצרפתית. בשפות אלה הסדיליה אינה נכתבת כאשר ה-c קודמת לאחת משתי האותיות e או i, כי במקרים אלה ה-c נהגית תמיד בהגייתה המיוחדת. ההגייה המיוחדת תלויה בשפה. בצרפתית מודרנית, למשל, ה-ç נהגית כ-s.  היתרון של השימוש ב-ç הוא שכך כתיב המילה מהווה תזכורת למקור הלטיני שלה. זה עוזר להבין את משמעות המילה, לראות ביתר בהירות את הקשר שלה למילים אחרות וכן לזכור את חוקי ההטייה של המילה.

## הסדיליה במערכות הכתב האירופאיות בימינו
(רשימה חלקית)
* צרפתית, קטלאנית ופורטוגזית: Çç [s]
* אלבנית: Çç [t]
* טורקית: Çç [t], Şş []
* מרשלית (השפה המדוברת באיי מרשל): Ļļ [ł], m+סדיליה [mw], Ņņ , o+סדיליה [o:]
* באלפבית הפונטי הבינלאומי האות ç מייצגת את העיצור המיוצג על ידי צירוף האותיות ch במילה הגרמנית ich.

## ראו גם
* סימן דיאקריטי
* אלפבית לטיני

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סימנים דיאקריטיים
מאלסטרום (דיסני)

**מאלסטרום** (אנגלית: Maelstrom) הוא מתקן אפל הממוקם בביתן נורווגיה שבתצוגת העולם בפארק השעשועים אפקוט באתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבפלורידה.
המתקן, שנפתח עם פתיחת הביתן ב-5 ביולי 1988, כולל מסע בסירות דמויות ספינות ויקינגיות דרך סצנות מהמיתולוגיה הנורדית וסצנות המתארות נופים בנורווגיה של ימינו. סצנות אלה משמשים בבובות אודיו אנימטרוניקס רבות. המתקן קרוי על שם המערבולת המיתולוגית מאלסטרום.

ב-5 באוקטובר 2014, המתקן נסגר ובמקומו נפתח מתקן חדש ב-2016 המבוסס על הסרט "לשבור את הקרח".

## תיאור המתקן
המבקרים במתקן נלקחים דרך סצנות היסטוריות ומיתולוגיות. הסירות עוברות דרך ביצה ודרך יער בו מצויים טרולים רבים, וכן דרך אזור קרחונים בו מצויים דובי קוטב. באחת הסצנות עוברות הסירות בראש מפל מים הנופל לעבר נהר הזורם לאגם המצוי במרכז פארק השעשועים, והמבקרים רואים לפניהם את חצר הביתן ואת האגם, אולם הסירה יורדת במורד מפל אחר לתוך המתקן, ועוברת דרך סימולציה של סערה בים הצפוני, לרגלי מגדל קידוח נפט. הנסיעה בסירות מסתיימת בסצנה המתארת נמל נורווגי, והמבקרים נלקחים לאולם קולנוע בו רואים סרט על נורווגיה כפי שהייתה בשנות ה-80 של המאה ה-20.

במקור היה המתקן אמור להיות מתקן אפל הכולל נסיעה בסירה אך ורק דרך סצנות של המיתולוגיה הנורדית - בעיקר סצנות של מתקפות טרולים. הממנים הנורווגים של הביתן דרשו שמתקן יציג אספקטים שונים של נורווגיה ובעיקר של נורווגיה המודרנית, ועל כן שונה המתקן ומספר סצנות המיתולוגיה הופחת לשתי סצנות בלבד.

## נתוני המתקן
* **פתיחה:** 5 ביולי 1988
* **סגירה:** 5 באוקטובר 2014
* **סוג המתקן:** מתקן זרם מים הכולל סירות בהם 4 ספסלים המכילים בין 8 ל-12 נוסעים לסירה.
* **מספר מבקרים:** 1,920 מבקרים לשעה
* **אורך השהות במתקן:**
** **נסיעה בסירות:** 4:47
** **סרט:** 5:00

במתקן מצוי "מיקי חבוי" - אחד מהוויקיניגים לובש קסדה לה אוזני מיקי מאוס.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:אפקוט
הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אבחזיה

**הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אבחזיה** (ברוסית: **Советская Социалистическая Республика Абхазия**) הייתה רפובליקה סובייטית לזמן קצר (1921–1931). היא נוסדה ב-31 במרץ 1921, ועצמאותה הוכרה על ידי גאורגיה הסובייטית ב-21 במאי של אותה שנה. בפברואר 1922 נחתם הסכם לאיחוד אבחזיה וגאורגיה, הקושר ביניהן בקשר קונפדרטיווי. גאורגיה הסובייטית יחד עם אבחזיה, הצטרפו לרפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז, ב-20 במרץ 1922. בסופו של דבר כחלק מהרפובליקה הפדרטיווית, הצטרפה אבחזיה לברית המועצות ב-30 בדצמבר 1922. 

## רקע
במהלך המלחמה הרוסית-צ'רקסית ומלחמת קווקז כבשה רוסיה את נסיכות אבחזיה מידי האימפריה העות'מאנית והפכה אותה לאוקרוג סוחומי.

ב-1916 הגיעה משלחת אבחזית לטביליסי, במטרה לפתח פרויקטים כלכליים ותרבותיים, כשהם מביעים את התנגדותם להפרדת הכנסייה באבחזיה מהאיפרכיה של הכנסייה הגאורגית. הדאגה הובעה על ידי ראש המשלחת האבחזית, הנסיך שרוואשידזה. ב-1917, חברי אותה משלחת ייסדו את מועצת האבחזים, שנשלטה על ידי אנשים שהמוצא האתני שלהם היה אבחזי. האספה אימצה חוקה של מועצת האבחזים והכריזה על עצמאותה. ב-9 בפברואר 1918, לפני הכרזת העצמאות של גאורגיה, הגיעה המשלחת של מועצת האבחזים לטביליסי, כדי לסכם את ההסכם בין מועצת האבחזים לבין הממשלה הגאורגית. מועצת האבחזים והממשלה המנשביקית של נואה רמישווילי, הסכימו להעניק לאבחזיה מעמד של אוטונומיה בתוך גאורגיה. המסמכים והחוקה החדשה אושרו ביוני 1918, נחתמו על ידי הממשלה המנשביקית של גאורגיה ונציגי מועצת האבחזים. החוקה נתנה למועצת האבחזים את הסמכות למשול בתוך אבחזיה. השלטון המרכזי בטביליסי מינה את שרי אבחזיה, ומינה את נסיך אבחזיה, רוואז אמחבארי, כשר לענייני אבחזיה. בשנת 1920 ערכו מועצת האבחזים ושרי אבחזיה טיוטה חדשה של חוקת אבחזיה, שמדגישה את מעמדה של אבחזיה כרפובליקה אוטונומית בתוך גאורגיה. בשנת 1921, ראש ממשלת גאורגיה, נואה ז'ורדניה, אשרר את החוקה החדשה של הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה, כשהם מציינים את אבחזיה כרפובליקה אוטונומית. במרץ 1921, הבולשביקים כבשו את גאורגיה, והוכרז על הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אבחזיה. למרות זאת, מבחינה פוליטית וכלכלית, אבחזיה הסובייטית הייתה תלויה לחלוטין ברפובליקה הסוציאליסטית של גאורגיה וברפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז. הוועדה המרכזית ("Центральный комитет", ועדה מרכזית, הגוף האחראי על מדיניות המפלגה במפלגות קומוניסטיות) הסובייטית של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, לא החשיבה את אבחזיה כישות עצמאית והצהירה:  

אבחזיה ס.ס.ר. אימצה את חוקתה ב-1 באפריל 1925. במשך כל תקופת הרפובליקה היא הונהגה על ידי נסטור לאקובה. ב-19 בפברואר 1931, מעמדה של אבחזיה הורד לרמה של רפובליקה אוטונומית. 

מעמדה של אבחזיה בתקופה שבין 1921 לבין 1931, לא היה לגמרי ברור ולעיתים הוגדרה כרפובליקה אוטונומית. חלק מההיסטוריונים הגאורגיים טוענים כי מעמדה של אבחזיה באותה תקופה לא היה שווה ערך למעמדה של הרפובליקה הסובייטית של גאורגיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:גאורגיה: היסטוריה
קטגוריה:אבחזיה: היסטוריה
~
קטגוריה:גאורגיה: התקופה הסובייטית
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1921
אדולף הויזינגר

**אדולף הויזינגר** (בגרמנית: **Adolf Heusinger**; 4 באוגוסט 1897 – 30 בנובמבר 1982) היה גנרל גרמני במלחמת העולם השנייה, לאחר המלחמה היה המפקח הכללי (מקביל לרמטכ"ל) הראשון של הבונדסוור.

## ביוגרפיה
### קריירה מוקדמת
הויזינגר נולד בסקסוניה שבגרמניה ב-4 באוגוסט 1897. הוא התגייס לצבא הגרמני בשנת 1915 והצטרף לרגימנט הרגלים ה-96 (תורינגיה). בשנת 1916 קיבל דרגות קצונה. הוא לחם במלחמת העולם הראשונה בקרב ורדן וקרב פשנדל. הוא נפל בשבי הבריטי ב-17 ביולי 1917.

אחרי המלחמה ושחרורו מהשבי חזר לגרמניה והצטרף לרייכסוור, צבאה המצומצם של גרמניה. הויזינגר שירת בתפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1925 קודם לדרגת אובר-לויטננט ובשנת 1932 - לדרגת האופטמן. בשנת 1931 הצטרף למשרד החיילים, המטה הכללי הסודי של גרמניה.

הויזינגר שירת במשרד החיילים עד אוגוסט 1934. הוא מילא תפקיד פיקוד ומונה לקצין המבצעים הראשי של הדיוויזיה ה-11 באוקטובר 1935. הוא קודם לדרגת מיור בשנת 1936. הוא הצטרף ל-OKH, המפקדה העליונה של צבא היבשה באוגוסט 1937, וקודם לדרגת אוברסט-לויטננט באפריל 1939.

### מלחמת העולם השנייה
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הויזינגר לקח חלק בתכנון המבצעים הצבאיים הקרקעיים בפולין, צרפת וארצות השפלה. הוא קודם לדרגת אוברסט ב-1 באוגוסט 1940 ומונה לתפקיד קצין המבצעים הראשי של ה-OKH באוקטובר 1940.

עם פתיחת מבצע ברברוסה ה-OKH הפך אחראי לתכנון המבצעים הצבאיים בחזית המזרחית בעוד שה-OKW היה אחראי על המבצעים בשאר החזיתות. הויזינגר קודם לדרגת גנרל-מיור ב-1 בינואר 1942 ולגנרל-לויטננט ב-1 בינואר 1943.

אחרי שראש המטה של ה-OKH גנרל-אוברסט קורט צייטצלר נאלץ לפרוש מתפקידו מחמת בעיות בריאות ב-10 ביוני 1944, הויזינגר ירש אותו באופן זמני. הוא היה נוכח במפקדתו של היטלר ב-20 ביולי 1944 בשעה שהפצצה שטמן קלאוס פון שטאופנברג התפוצצה. הויזינגר נפצע בפיצוץ ואושפז בבית חולים.

הויזינגר נעצר על ידי הגסטפו בחשד שהיה מעורב בקשר העשרים ביולי. אף שקיים מגע עם הקושרים לא נמצאו ראיות מספיקות כדי לקשור אותו לקושרים והוא שוחרר באוקטובר 1944. הויזינגר לא חזר לשירות פעיל והועבר לכוחות המילואים. הוא חזר לשירות פעיל ב-25 במרץ 1945 כאחראי המיפוי של הוורמאכט ונפל בשבי בעלות הברית המערביות במאי 1945.

### אחרי המלחמה
הויזינגר העיד במשפטי נירנברג ושוחרר משביו בשנת 1947. הוא התמנה ליועץ ביטחון של קנצלר גרמניה המערבית קונראד אדנאואר בשנת 1950. כן שירת במשרד ההגנה הגרמני תחת השר תאודור בלנק.

עם חימושה מחדש של גרמניה והקמת הבונדסוור בשנת 1955 הוחזר הויזינגר לשירות פעיל. הוא התמנה למפקח הכללי הראשון של הבונדסוור בשנת 1957 ושירת בתפקיד זה עד מינויו ליושב ראש הוועדה צבאית של נאט"ו באפריל 1961. פרש מן השירות בשנת 1964.

הויזינגר נפטר בקלן בשנת 1982.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:גרמנים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:המפקחים הכלליים של הבונדסוור
קטגוריה:נאט"ו: אישים
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1897
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1982
נורית שניט

**נורית שניט** (נולדה ב-26 בפברואר 1944) היא משפטנית ישראלית שכיהנה כפרקליטת מחוז מרכז.
## ביוגרפיה
נורית שניט נולדה בירושלים ב-26 בפברואר 1944. היא למדה משפטים במסגרת לימודי ערב, תוך כדי שירותה הצבאי, בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב והשלימה אותם לאחר מכן ב.

את תקופת התמחותה עשתה שניט אצל השופטים הדסה בן עתו וחיים שטיינברג. ב-1972, לאחר שהוסמכה לעריכת דין, התקבלה לעבודה בבית המשפט השלום בתל אביב ובמחוז מרכז של פרקליטות המדינה. בשנת 1988 התמנתה כפרקליטת מחוז מרכז, תפקיד בו כיהנה עד שנת 2004, עת פרשה לגמלאות.

במהלך עבודתה בפרקליטות מחוז מרכז שמשה שניט בתפקיד התובעת במשפט הרצח של החיילת אורלי דובי ובמשפט הריגול של שמעון לוינזון, וכן הורתה על העמדה לדין החייל שוקי בסו שירה באביו למוות באשמת הריגה בלבד (ולא בעבירת רצח). שניט ניהלה גם את תיק השוחד של השר לשעבר סאלח טריף.

בחודש דצמבר 2005 מונתה שניט כחברה בוועדת זיילר לבדיקת אירועי פרשת האחים פריניאן.

## פעילות ציבורית והוקרה
במקביל לתפקידיה בפרקליטות, כיהנה במספר תפקידים ציבוריים ובהם כנציגת שר המשפטים בוועדה המחוזית לתכנון ובניה ובוועדה הפסיכיאטרית, שתיהן של מחוז המרכז, חברה בוועדה לתיקונים בסדרי הדין הפלילי ודיני הראיות בראשות שופט העליון אליהו מצא ועמדה בראשות הוועדה לבחינת אופן תפקוד הוועדות הפסיכיאטריות והוועדה לבחינת מעמדו של הפסיכיאטר המחוזי בבית המשפט.
לאחר פרישתה לגמלאות, כיהנה בבית הדין המשמעתי של עובדי המדינה, בבית הדין של יועצי השקעות בבורסה ובוועדת העיזבונות של האפוטרופוס הכללי. משנת 2004, לאחר שעברה הכשרה באוניברסיטת תל אביב, רשומה כמגשרת בהנהלת בתי המשפט.

משנת 2005 כיהנה כדירקטורית בחברת שניב תעשיות נייר עד לשנת 2008 בה עברה לכהן כדירקטורית בדירקטוריון מדרשת שדה בוקר.

בשנת 2004 הוענק לה אות הוקרה "נשים במשפט" מטעם לשכת עורכי הדין בישראל.

במאי 2019, לצד בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה, חתמה על גילוי דעת כנגד חקיקת פסקת התגברות והרחבת חוק החסינות.

## חיים אישיים
שניט נשואה לעורך הדין פרופ' דן שניט ואם לשלוש בנות. מתגוררת ברמת גן.

## קישורים חיצוניים
*  - ראיון פרישה מפרקליטת מחוז מרכז
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פרקליטות מחוזיות
קטגוריה:פרקליטי מחוז מרכז
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
שדה פרנסיס

**שדה פרנסיס** (באנגלית: **Francis Field**) הוא אצטדיון הממוקם בעיר סנט לואיס שבמדינת מיזורי שבארצות הברית, ונמצא בתחומה של אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס. האצטדיון משמש למשחקי פוטבול, לקרוס, תחרויות ריצה, ומשחקי כדורגל.

## היסטוריה
עבודות הקמת האצטדיון החלו בשנת 1903 והוא נפתח בשנת 1904, כשהוא מסוגל להכיל 19,000 צופים. האצטדיון נבנה עבור היריד העולמי של 1904 בסנט לואיס, ונעשה בו שימוש כאצטדיון המרכזי של אולימפיאדת סנט לואיס בשנת 1904. האצטדיון קרוי על שם דייוויד רולנד פרנסיס אשר יזם את הבאת המשחקים האולימפיים לארצות הברית. האצטדיון הוא אחד המבנים הראשונים של בטון מזוין שנבנו בעולם. במהלך המשחקים האולימפיים אירח האצטדיון אירועי חץ וקשת, אתלטיקה, רכיבה על אופניים, כדורגל, התעמלות, לקרוס, הרמת משקולות והיאבקות.

לאחר המשחקים האולימפיים הפך האצטדיון לאצטדיון הבית של קבוצת ה"דובים" של אוניברסיטת וושינגטון, אשר שיחקה בפני קהל של 19,000 צופים (חלק ניכר מהמושבים היו מושבים זמניים מעץ).

כיום מוגדר האצטדיון כאתר לאומי היסטורי של ארצות הברית.

בשנת 1984 שופץ האצטדיון וכיום מצויים בו 4,000 מושבים. השיפוצים הפחיתו את הקיבולת מ 19,000 ל -3,300 צופים. פרנסיס פילד מכוסה כעת על ידי דשא מלאכותי של שדה.

באולם הספורט של האצטדיון נערכו בשנים 1992, 2000 ו-2004 ויכוחים ציבוריים בין המועמדים לנשיאות ארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט אולימפיים
קטגוריה:סנט לואיס: מבנים
קטגוריה:ארצות הברית: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:סנט לואיס: ספורט