חנן אשל

**חנן אשל** (ח' באב תשי"ח 25 ביולי 1958 – כ"ד בניסן ה'תש"ע 8 באפריל 2010) היה היסטוריון וארכאולוג בעל שם עולמי בתחום כת ים המלח, המגילות הגנוזות, מצדה ומרד בר כוכבא. אשל שימש כפרופסור מן המניין באוניברסיטת בר-אילן ובין השנים ה'תשס"ב–ה'תשס"ד, 2002–2004, כיהן כראש המחלקה ללימודי ארץ ישראל והמכון לארכאולוגיה.

## תולדות חייו
אשל נולד ברחובות לשולמית, בת למשפחת ריבלין הירושלמית, ופרופ' יעקב אשל, נכדו של אברהם-חיים שאג ולימים מראשי המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון באריאל והמרכז למחקר ופיתוח בתחום החקלאות.

למד בישיבה התיכונית אור עציון, ואת שירותו הצבאי עשה במסגרת הנח"ל, בגרעין מושב קשת שברמת הגולן, שם גם הכיר את אשתו אסתר אשל. לאחר השירות הצבאי היו השניים ממייסדי ההתנחלות עפרה שבהרי בנימין.

חנן אשל נפטר מסרטן בירושלים והובא למנוחות בקיבוץ מעלה החמישה.

## פעילות אקדמית וארכאולוגית
תחילת עיסוקו של אשל בלימודי ארץ ישראל הייתה כשהדריך בבית ספר שדה עפרה שם הדריך עד ה'תשמ"ח 1988. בשנת ה'תשמ"ב 1982 פנה ללימודי ארכאולוגיה של תקופת בית ראשון ותולדות עם ישראל ב.

עבודת המוסמך שלו באוניברסיטה העברית עסקה בהקמתם המשוערת של המקדשים לאלוהי ישראל בבית אל ובשומרון לאחר חורבן בית ראשון.

בשנת ה'תשמ"ו, 1986 ניהל חפירה ארכאולוגית, ששינתה את המיקוד המדעי אותו בחר: החפירה התקיימה במערות כתף יריחו - שבצוק מול יריחו, ובמהלכה התגלו במערת אביאור תעודות ומכתבים משלהי התקופה הפרסית ומימי בר כוכבא. התגלית המפתיעה לימדה כי הידוע על ימי בר כוכבא אינו מספק תמונה שלמה, וכי יש עוד מה למצוא ולחקור. בעקבות כך החליט להתמחות בתקופת בית שני, וכתב את עבודת הדוקטורט שלו על השומרונים בתקופה הפרסית ובתקופה ההלניסטית.

במחקרים שפרסם טען שירושלים כלל לא נשלטה בידי מורדי בר כוכבא בעת המרד.

בראשית שנות האלפיים ניהל כמה חפירות בקומראן ובמערות אחרות במדבר יהודה, אליהן נמלטו פליטים יהודים בסוף מרד בר כוכבא. בספרו "מערות המפלט מתקופת מרד בר כוכבא" טבע את המונח מערות מפלט, שנועד להבדיל ממערכות המסתור של בר כוכבא, שבשפלת יהודה.

אשל היה מרצה ללימודי ארץ ישראל באוניברסיטת בר-אילן. בין השנים ה'תשס"ב-ה'תשס"ד, השנים 2002–2004, כיהן כראש המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, סמוך למותו קודם לדרגת פרופסור מן המניין.

### פרשת מגילת ויקרא
בשנת ה'תשס"ה 2005 סיפר תלמידו של אשל, כי הוצגה בפניו מגילה, שכללה קטע מספר ויקרא מימי בר כוכבא. המגילה נמצאה כמה חודשים קודם לכן על ידי בדואים בנחל ערוגות, במערה בה נמצאו גם חרסים ואריגים מתקופת המרד. אשל פעל לרכישתה של המגילה במחיר 3,000 דולר, הנמוך בהרבה משוויה האמיתי, במימון אוניברסיטת בר-אילן. כשהדבר נודע, טענה רשות העתיקות כי אשל עבר על חוק העתיקות, כאשר לא דיווח על רכישת המגילה בתוך שבועיים. כן נטען כי סייע בידי שודדי עתיקות, ושיקר כאשר פרסם מאמר על המגילה בו טען שהמגילה אינה נמצאת ברשותו, בעוד שלמעשה כבר החזיק בה. אשל בתגובה טען כי לולא קנה את המגילה היא הייתה אובדת, ולבסוף העביר את המגילה לרשות העתיקות ללא תמורה. למרות זאת איימה הרשות להגיש תלונה במשטרה, אך הפרשה הסתיימה ללא כתב אישום.

## פרסומים
* אפרים שטרן וחנן אשל, **ספר השומרונים**, יד בן צבי, תשס"ב, 
* חנן אשל, **מגילות קומראן והמדינה החשמונאית**, יד בן צבי, תשס"ד.
* חנן אשל ודוד עמית, **מערות המפלט מתקופת מרד בר כוכבא**, תל אביב, אוניברסיטת תל אביב, תשנ"ט 1998, 
* חנן אשל ורועי פורת, **מערות המפלט מתקופת מרד בר כוכבא: קובץ ב**, ירושלים, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה : מרכז יסלזון לחקר תולדות ישראל לאור האפיגרפיה, תש"ע 2009, .
*מדריכי כרטא:
****מצדה: עלילת גבורה**, ירושלים, תשס"ט, 
****עין גדי: נווה-מדבר ומסתור**, ירושלים, תשס"ט, 
****קומראן**, ירושלים, תשס"ט, 

בנוסף פרסם כמאתיים מאמרים בכתבי עת וקבצים שונים, בהם:
* 
* 
* 
* 

## לקריאה נוספת
* בועז זיסו ודוד עמית, "חנן אשל (2010-1958)", **[[קדמוניות]]**, 139, 2010, עמ' 59–60
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* בלהה ניצן, התקופה החשמונאית בראי מגילות קומראן, קתרסיס 4, סתיו תשס"ו 2005
* חנן אשל - דברים לזכרו אתר אוניברסיטת בר-אילן
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארכאולוגים ישראלים
קטגוריה:משפחת ריבלין
קטגוריה:משפחת שאג-צוובנר
קטגוריה:מייסדי התנחלויות
קטגוריה:סגל בית ספר שדה עפרה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: ארץ ישראל וארכאולוגיה
קטגוריה:בוגרי ישיבת אור עציון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים במעלה החמישה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010