הורות יחידנית

**הורות יחידנית** (באנגלית: **Single Parent by Choice**) היא מבנה משפחתי שבו אישה או גבר הופכים לאם או לאב ללא כל הורה שותף מלכתחילה, ומגדלים ילד לבדם.

## הגדרה
הורות יחידנית היא מבנה ייחודי של הורות שבו אדם, אישה או גבר, יוצר משפחה לבדו, בעוד בחלק מההגדרות של משפחות חד הוריות נכלל כל הורה שהוא מגדל יחיד, בדרך כלל בעקבות שינויים במודל הדו-הורי: פרידה, גירושין, עגינות, אלמנות והורה רווק/ה. כך למשל, החוק מכליל תחת חד הורות את כל ה"משפחות שבראשן הורה עצמאי", שבהגדרתו "הורה עצמאי – הוא תושב ישראל אשר בהחזקתו ילד הנמצא עמו ואשר נתקיים בו אחד מאלה: הוא אינו נשוי ואין אדם הידוע בציבור כבן זוגו".

ההבדל המהותי, מבחינה פסיכולוגית וסוציולוגיות, בין "הורות יחידנית" לבין מבני המשפחה החד הוריים הוא שהורות חד-מינית, הורות חוזית/משותפת והורות אחרי גירושים, תחילתם במודל דו הורי, כלומר יצירת המשפחה התבססה על שניים, ואילו ביחידנות ישנו הורה אחד מלכתחילה.

## היסטוריה
יחידנות עקב אילוצי חיים הייתה קיימת מאז ומעולם. הילד הוגדר חברתית כממזר והאם הצעירה, אם הייתה לה אפשרות, הייתה מתחתנת ומצרפת אותו למשפחה החדשה שיצרה. אימהות יחידנית מבחירה, בעזרת שימוש בתרומת זרע, החלה בסוף שנות השמונים, עם הופעת ההפריה המלאכותית. תחילה התקיימה על ידי בודדות ובעיקר בקיבוצים. ההגדרה הרווחת הייתה "אימהות לא נשואות מתוך בחירה", או "אימהות רווקות".

מכלל האימהות שבמשפחות חד-הוריות ואשר להן ילדים, כ-19% הן נשים רווקות, בעוד שיעורן בתחילת שנות האלפיים עמד על 11%. נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מלמדים כי מספרן עלה מכמה מאות בשנה, למעל 4000 מצטרפות ליחידנות בעשור השני של המאה ה-21. בשנת 2015 עצמה נמנו 6455 יחידניות, ובשנת 2016 נוספו 7015 נשים למעגל. הנתונים כוללים לידות של רווקות בגילאים שונים, כאשר כ-75% מהן נשים מעל גיל שלושים העונות להגדרה הנוכחית של "אימהות יחידניות מבחירה". המונח נועד להבחין בין אימהוּת על רקע היריון בלתי רצוי בגיל צעיר, הנישאות בדרך כלל בהמשך חייהן, לבין אימהות שיוצרות משפחה לבדן ובדרך כלל נשארות בגפן.

לאורך השנים מתקיים דיון ער לגבי המונח, כיוון שיש רואים בבחירה בהורות היחידנית תוצר אילוץ חיים. לכן בשנים האחרונות רווח יותר המושג "יחידנות" ו"הורים יחידניים".

מתחילת המאה ה-21 ישנם גם אבות יחידניים. אבהות יחידנית מורכבת יותר למימוש ודורשת תהליך ארוך וקשה שאינו נעשה בישראל, וכולל השקעה רגשית וכלכלית גדולה ביותר. ההערכה היא שלמעגל האבהות היחידנית על מורכבותה, נכנסים בכל שנה עשרות גברים, הומוסקסואלים והטרוסקסואלים .

### דרכים ליצירת יחידנות

יחידנות נוצרת בעזרת: תרומת זרע, תרומת ביצית, פונדקאות, אימוץ והיריון משותף מזדמן.

## גילים ומאפיינים
הורות יחידנית מתרחשת בדרך כלל סביב גילאי 35–45. ההחלטה כרוכה בהפרדה בין מסלול "הורות" ל"זוגיות", וויתור על מסלול "המשפחה המסורתית", הכרוך בהשלמה ואבל. כמו במבני משפחה חדשים אחרים, דוגמת משפחות להט"ב ומשפחות הטרו-גיי, היא כרוכה בתהליך פסיכולוגי מקדים, הכולל התלבטות והכנה, שנמשך בדרך כלל שנתיים עד שלוש. לבחירת דרך הבאת הילד לעולם השפעה ארוכת טווח על שאלת העיסוק העתידי האפשרי של הילדים בזהות התורם/ים, שיכולה להיות עלומה כמו במקרה של תרומת זרע אנונימית, או ידועה, כמו בתרומה פתוחה, שבה מראש יש ידע רחב יותר לגבי התורם ואפשרות ליצירת קשר חד פעמי איתו בעתיד. ההורות היחידנית היא הורות מאוחרת. מיתרונותיה: בשלות ופניות של ההורה, החלטות עצמאיות תחושה מלאה של בחירה.

## דילמות ואתגרים
היחידנות כרוכה, מעבר להבאת הצאצאים, בדרך חיים שונה מהורות במודל דו הורי. מעבר לעומס הכלכלי, הרגשי והיומיומי מתמודדים יחידניים לאורך מהלך החיים עם אחריות בלעדית הכרוכה בבדידות. בנוסף יתמודדו עם שאלות ייחודיות כמו: העדר ראשוני של שותף, ניהול השפעות העדר בן המין השני על חיי הילדים, הצורך לספר לילדים על יצירת המשפחה, בהתאם לגיל ולשלב ההתפתחותי, משמעויות של משפחה של שניים וההשלכות של הרחבתה למשפחה עם יותר מילד אחד, עיסוק בעתיד הילדים במקרה מחלה או מוות פתאומי של ההורה היחידני, שילוב יחידנות וזוגיות, השגת תמיכה ויצירת מעגלי השתייכות ועוד. כל אלו, לצד התמודדות עם בירוקרטיה ועם מערכות החינוך והבריאות, שאינן בהכרח תומכות בהכרה במבנה משפחתי זה ובצרכיו.

יחידניים רבים נעזרים בהוריהם, באנשי מקצוע, בבני משפחה וחברים בגידול הילדים, כמו גם בקבוצות בפורום הקיים במרשתת משנת 2004, בקבוצות בפייסבוק ובקבוצות וואטצאפ, לשם קבלת מידע, סיוע נקודתי ויצירת קבוצות השתייכות ותמיכה.

מתקיים מחקר בנושא ההורות היחידנית, לצד עיסוק משפטי וציבורי, שמתרחב ככל שהיחידנות מתבססת, והיקפה בישראל מתפשט לעוד מגזרים בחברה .

## לקריאה נוספת
* דרור אורן, **הורות יחידנית – לגדל ילד לבד**, תל אביב, הוצאת רסלינג, 2018.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הורות
קטגוריה:משפחה