בר יוחאי (פיוט)

[שמאל|ממוזער|"בר יוחאי" נוסח [כורדיסטן, הוקלט בירושלים בשנת 1971.]]
[שמאל|ממוזער|"בר יוחאי" נוסח [חלקיס שביוון, הוקלט בחלקיס בשנת 1970.]]
[שמאל|ממוזער|"בר יוחאי", נוסח [תוניס, הוקלט בשנת 1966.]]
**בַּר יוֹחָאי** הוא פיוט העוסק בתנא רבי שמעון בר יוחאי. הפיוט נכתב על ידי הרב המקובל שמעון לביא, שהותיר את חותמו בשיר כשבכל בית, למעט הראשון והאחרון, לאחר המילים "בר יוחאי", מופיעה אחת מאותיות שמו לפי הסדר (הפיוט נכתב גם בערבית לובית אשר שם נכתב הפיוט לראשונה). פרופ' יהודה ליבס מעלה השערה המנסה לזהות את מושאו של הפיוט, מלבד עם רשב"י, עם מקובל בשם שמעון בן יוחאי, שחי במאה ה-15.

## זמני אמירתו
פיוט זה מושר בקרב העולים לציונו של הרשב"י במשך כל ימות השנה ובפרט בל"ג בעומר, והוא מקובל על רוב העדות והפלגים.

אצל יהדות תימן הפיוט מהווה חלק מנוסח התפילה בקבלת שבת. ביהדות מרוקו נהוג לשיר פיוט זה כחלק מהפיוטים הנאמרים לפני הקידוש. בקהילת תאפילאלת נהגו לשורר פיוט זה כחלק מנוסח התפילה, לאחר קריאת משניות "במה מדליקין", ויש שנהגו לעשות כן רק בשבת שלפני ל"ג לעומר. ביהדות פרס נהוג לשיר את הפיוט בל"ג בעומר, בתרגום לפרסית. ונהגו גם ביהדות פרס שבכל שבת שבין שביעי של פסח עד שבת שלפני לג בעומר לפייט את הפיוט בקבלת שבת לפני תפילת ערבית של שבת (בין במה מדליקין, למזמור שיר ליום השבת). אצל יהדות תוניסיה ואצל יהדות לוב נהגו לשיר את הפיוט בכל שבת, חג ומועד ובכל שמחה משפחתית כגון בר מצווה, חתונה וברית מילה. בקרב חלק מיהודי גאורגיה, נהוג לזמר את הפיוט בסיום תפילת "ערבית לשבת" אחרי אמירת הפיוט "יגדל" ובל"ג בעומר לפני תפילת ערבית. בקרב יהדות טורקיה הפיוט נכלל בסדר התפילות הנאמרות ביום השנה לזכר הנפטר; לאחריו קוראים קטע המסיים את האדרא זוטא ובו תיאור יום פטירתו של הרשב"י ולבסוף אומרים את הפיוט אל מסתתר.

בני היישוב בר יוחאי במרום הגליל נוהגים לשיר את הפיוט בקבלת שבת עם דמדומים לקראת רדת החשיכה.

## לחנים
הלחן המפורסם ברוב עדות ישראל הוא לחן מזרחי שהושר בסביבות סוריה הגדולה ונכלל בסדר הבקשות לשבת בנוסח החלבי ירושלמי. במקורו הוא מבוצע במקאם צבא המכיל רבעי טונים שהושמטו בגרסה העממית אשכנזית. בקרב עדות מסוימות יש גרסאות אחרות ללחן זה.

בין החסידים ישנם לחנים נוספים. לחן מפורסם הוא לחן חסידי עתיק, שהושר בחסידות רופשיץ, ורבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב שרו על בר יוחאי. לחן מפורסם נוסף הוא ניגון שמחה של חסידות קרלין מנינו של הבעל שם טוב, "ר' הערש בעל שמ'ס". בחסידות בויאן מושר לחן של החזן רבי פנחס ספקטור (ר' פיניע חזן) ובחסידות ויז'ניץ ישנו ניגון מהמלחין החסידי המפורסם ר' בעריש הורוביץ (ר' בעריש ווישווער). בחסידות בעלז מושר לחנו של המלחין לבית צאנז, ר' אביש מאיר ברנדסדורפר. בחסידות באבוב ישנו לחן של רבי בן ציון הלברשטאם, מקראקא שנת תר"פ וניגון נוסף, המושר בסעודות השבת.

נוסף על כך ישנו לחן ייחודי לקהילות גאורגיה. לחנים ייחודיים יש גם ליהדות פרס, בכל עיר בפרס יש לחן אחר. לחן נוסף הוא לחן ירושלמי. ביהדות תימן נהוג לאמרו בלחן של קבלת שבת.

בשנים האחרונות נפוץ לחן קצבי מקורי בעל גוון מזרחי, של הזמר משה לוי.

## ראו גם
* רבי שמעון בר יוחאי
*ל"ג בעומר
* ואמרתם כה לחי

## קישורים חיצוניים

* ביאור הפיוט. באתר ישיבת מקור חיים מאת הרב דוב זינגר והרב מעוז כהנא.  תוספות והערות על הביאור.
* עימוד וביאור של הפיוט, על ידי בנימין קוסובסקי.
* ביצועים שונים לפיוט באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
* בר יוחאי באתר הפיוט והתפילה
* הרב שמואל ברוך גנוט, רופא הנשמות מטריפולי (לדמותו של מחבר פיוט "בר יוחאי", הפיוט ותוכנו), אתר השבת.

## הערות שוליים

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי המאה ה-16
קטגוריה:ניגוני מירון
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון