open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דוד משה אברהם אשכנזי

הרב **דוד משה אברהם** איש טרויש אשכנזי (ה'ת"ם 1680 בערך - י"ח בחשוון תק"ו, 13 בנובמבר 1745), ובקיצור: רבי אד"ם, היה רבה של רוהטין שבגליציה ומחבר פירושים על מדרשי ההלכה. לחם בתנועה הפרנקיסטית. יש הסבורים כי הוא אדם בעל שם.

## מאבקו ב[[פרנקיסטים]]
יעקב פרנק, ממשיכו של שבתי צבי, הגיע ב-1756 לרוהטין, ואסף שם קהל נאמנים, בראשם אלישע שור מרוהטין ומשפחת שור בכללה. הרב אד"ם נאבק בו בתוקף, ועקב כך היה קרבן להלשנה. מסופר שהבעל שם טוב ביקר בביתו כאות תודה על מאבקו.

## חיבוריו
* פירוש **מרכבת המשנה** על המכילתא. נדפס לראשונה בלמברג תרנ"ה, על ידי צאצאי המחבר, בעידודו של רבי יהושע רוקח מבלז, ושוב בירושלים תשכ"ד.
* פירוש **תולדות אדם** על הספרי לחומש במדבר ודברים. נדפס לראשונה מכתב יד המחבר על ידי מוסד הרב קוק, תשל"ב, בשני כרכים. פירושיו על מדרשי ההלכה רחבי יריעה, ועוסקים גם בסוגיות התלמוד המאזכרות את מדרשי ההלכה.
* **שער המשנה**, פירוש על ספרי "עבודה" ו"קרבנות" במשנה תורה לרמב"ם. היה בכתב יד שאבד ולא נדפס.
* **תפארת שיבה**, חידושים על התלמוד ודרשות. גם הוא היה בכתב יד שאבד.

## לקריאה נוספת
***רוהאטין**, עמ' 34 - 36, עמ' 108.
* מאיר וונדר, **[[אנציקלופדיה לחכמי גליציה]]**, ח"ה עמ' 407 - 410.

## הערות שוליים

קטגוריה:נפטרים ב-1745
קטגוריה:רבנים פולנים
ג'ון כריסטיאן שצקי

**ג'ון כריסטיאן שצקי** (באנגלית: **John Christian Schetky**; 11 באוגוסט 1778 – 29 בינואר 1874) היה צייר ימי סקוטי.

## ביוגרפיה
שצקי היה צאצא למשפחה הונגרית-טרנסילבנית ותיקה, שמטעמים פוליטיים היגרה ללייפציג בתחילת המאה ה-16. אביו היה יוהאן גאורג כריסטוף שצקי, מלחין וצ'לן, שהתיישב באדינבורו ב-1773, והתחתן עם מריה אנה תרזה ריינגל, אף היא ממוצא הונגרי, בשנת 1774. ג'ון כריסטיאן היה בנם הרביעי של בני הזוג. הוא התחנך בבית הספר התיכון המלכותי, אדינבורו, שם יצר ידידות לכל החיים עם בן זמנו, וולטר סקוט.

## קריירה
שצקי למד אמנות אצל אלכסנדר נסמית. לאחר שטייל ביבשת, התיישב באוקספורד, שם לימד במשך שש שנים כאמן רישום. ב-1808 קיבל תפקיד בקולג' הצבאי המלכותי ב-Great Marlow; ושלוש שנים מאוחר יותר הוא מונה לפרופסור לציור בקולג' הצי המלכותי, פורטסמות', שם היו לו הזדמנויות רבות ללימוד המקצועות הימיים האהובים עליו. לאחר סגירת הקולג' הימי, הוא החזיק בתפקיד פרופסור דומה מ-1836 עד 1855 בסמינר הצבאי של חברת הודו המזרחית באדיסקומב, סארי.

מ-1805 עד 1872 תרם מעת לעת לתערוכות הקיץ של האקדמיה המלכותית, והוא היה מיוצג בתחרות קישוט אולם וסטמינסטר של 1847 על ידי ציור שמן גדול של קרב לה הוג, 1692. הוא היה צייר ימי של ג'ורג' הרביעי, ויליאם הרביעי והמלכה ויקטוריה.

בין יצירותיו שפורסמו היו האיורים לספר "סקיצות והערות לשייט בים הסקוטי" של לורד ג'ון מנרס (1850); וכרך שכותרתו "זכרונות מהים" (1867), המכיל תצלומים של עשרים מציוריו ורישומים של כלי הלחימה הגדולים מעץ של הצי המלכותי.

אחת מיצירותיו הידועות ביותר, אובדן אוניית הקרב הגדולה "המלך ג'ורג'", שצוירה ב-1840, שנמצאת כעת בטייט בריטניה. מועדון השירות המאוחד החזיק בעבר ציור ימי חשוב נוסף, המראה את אה"מ Endymion, בפיקודו של סר צ'ארלס פאג'ט, מציל איש מלחמה צרפתי מספינה טרופה.

שצקי נפטר בלונדון ב-28 בינואר 1874.

## גלריה

 File:H.M.S. Mars and the French '74 Hercule off Brest, 21st April 1798.jpg
File:HMS Columbine and other Vessels off Lisbon RMG BHC3266.jpg
File:John Christian Schetky - A Sea-piece - NG 786 - National Galleries of Scotland.jpg
File:John Christian Schetky - The English Frigate Terpsichore Attacking The Santissima Trinidad After The Battle Of St Vincent.jpeg


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:ילידי 1778
קטגוריה:נפטרים ב-1874
המלחמה של קלרה

**המלחמה של קלרה** (באנגלית: *Clara's War: One Girl's Story of Survival*) הוא ספר זיכרונות משנת 2009 מאת קלרה קרמר וסטיבן גלנץ, המספר את סיפור חייה של קרמר בפולין הכבושה בידי הנאצים, שם הסתתרה עם יהודים פולנים אחרים 20 חודשים בבונקר מתחת לבית בעיירה ז'ובקבה. הספר פורסם בארצות הברית על ידי Harper/Ecco ב-2009. קרמר היא מייסדת מרכז המידע אודות השואה (Holocaust Resource Center) באוניברסיטת קין ביוניון, ניו ג'רזי.

## סקירה
קלרה קרמר הייתה בתו המתבגרת של בעל מפעל יהודי בפרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1939. עיר הולדתה ז'ולקייב-ז'ובקבה נמצאה בחלק הכיבוש הרוסי של פולין. היא הייתה עדה להרג או גירוש חברים ובני משפחה על ידי הסובייטים, ושמעה שגויסו לעבודות כפייה.

עם פלישת גרמניה לברית המועצות, הצבא האדום נסוג, והעיירה נכבשה על ידי הנאצים. נכסי יהודים נלקחו והם הצטוו לעבור לגטו, אך לאחר ששמעו בני משפחתה של קלרה על היחס שקיבלו יהודים מידי הנאצים, החליטו להסתתר.

בעזרת ולנטין בק, גרמני אתני, ומשפחתו, קלרה, משפחתה וחברים הוסתרו בבונקר ייעודי מתחת לבית משפחת מלמן שגרה גם היא בבונקר עם קלרה ומשפחתה. הבונקר מתואר בספר כ"חלל שאינו גדול ממתקן לקשירת סוסים". בק מועסק על ידי כוחות הכיבוש כמחסנאי במחסן אלכוהול. יש לו מוניטין של אנטישמי, שיכור ופלרטטן אלים. 18 אנשים חיו בבונקר. מעליהם שימש ביתו של בק לעיתים קרובות למגורים עבור חיילי ורמאכט וקציני אס אס. בבונקר, אמה של קלרה דחקה בה לכתוב יומן כדי שאם לא ישרדו את המלחמה, העולם יידע מה קרה להם.

קרמר מתארת את חיי היום-יום שלה בבונקר והמאבק לשרוד. בק הביא להם אוכל וחדשות על המלחמה. היא למדה מבק על גירוש רבים מחבריה למחנות ההשמדה ואירועים נוספים הקשורים לשואה בפולין. היא כתבה על רומן שבק מנהל עם אחת הדיירות, ועל כך שכולם מועמדים בסכנה כשאשתו של בק, יוליה, מתוודעת לקשר. יש מקרים רבים שבהם הם כמעט מוסגרים.

כל הדיירים מלבד אחד שורדים עד שחרור ז'ולקייב על ידי הצבא האדום. כשהבית עלה באש, אחותה של קלרה ברחה בבהלה ונלכדה על ידי הנאצים. קרמר טענה שמתוך 5,000 יהודים בז'ולקייב לפני המלחמה, רק 50 שרדו.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים
* מלחמתה של קלרה ב-HarperCollins.com
* מלחמתה של קלרה באתר יד ושם

קטגוריה:זיכרונות מהשואה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי פולין
רם רייפן

**רם רייפן** (נולד ב-26 באפריל 1954) הוא פרופסור אמריטוס באוניברסיטה העברית וגסטרואנטרולוג-ילדים, חוקר ומרצה בנושאי תזונה, ובעבר ראש בית ספר למדעי התזונה בפקולטה לחקלאות מזון וסביבה על שם רוברט ה. סמית' באוניברסיטה העברית. כמו כן רייפן עמד במספר פורומים שאורגנו על ידי ארגון הבריאות העולמי וכן האיחוד האירופי. בנוסף, רייפן הוא יו"ר של חברת "צ'יקפי פרוטאין", חברת פוד-טק המייצרת אבקת איזולייט מחומוס.

## ביוגרפיה
רייפן נולד וגדל ברחובות לחנה ויעקב רייפן. לאחר שסיים את שירותו הצבאי בדרגת סרן בשנת 1976, נרשם לפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית. רייפן הפך דוקטור לרפואה בשנת 1982, והוסמך כרופא ילדים בשנת 1989. עד לשנת 1992, רייפן היה עמית מחקר במחלקה לתזונה קלינית ובמחלקה לגסטרואנטרולוגיה בית החולים “סיק קידס” בטורונטו, קנדה. ב-1992 השלים רייפן תואר שני במדעי הרפואה (M.Sc) במדעי התזונה באוניברסיטת טורונטו. ב-1994 הוסמך כמומחה לגסטרואנטרולוגיה בילדים מטעם ההסתדרות הרפואית בישראל.

### חיים אישיים
רייפן נשוי לד"ר אלה רייפן, מנתחת ראש וצוואר. לזוג שני ילדים.

## מחקר
בשנת 1994 הצטרף רייפן לבית הספר למדעי התזונה בפקולטה לחקלאות מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית של האוניברסיטה העברית. רייפן קיבל פרופסור מן המניין בשנת 2012. בשנת 2002 קיבל תואר פרופסור מטעם אוניברסיטת מטרופוליטן לונדון.

בשנת 2005 הקים רייפן את בית הספר לתזונה לסטודנטים בינלאומיים של האוניברסיטה העברית. בשנים 2014 –2017, היה רייפן ראש מרכז המחקר לנוטריגנומיקה במכון לביוכימיה ומדעי המזון באוניברסיטה העברית במכון לביוכימיה ומדעי המזון באוניברסיטה העברית.

רייפן חבר במספר ועדות ופורומים בינלאומיים בנושאי תזונה, וכן נמנה עם מספר ועדות של ארגון הבריאות העולמי ושל האיחוד האירופי. בשנים 1997–2001 רייפן היה חבר בתת-ועדה בנושא הקשר בין תזונה לבין סרטן המעי הגס של ארגון הבריאות העולמי. בשנת 2008 היה רייפן חלק מוועדת מומחים שדנה בנושא הוספת מגנזיום למים מטעם ארגון הבריאות העולמי.

רייפן ערך מספר מחקרים במדינות מתפתחות מסביב לעולם. בעקבות ממצאיו של רייפן, ארגון הבריאות העולמי המליץ לתת לנשים בהיריון טיפות של ויטמין A במדינות העולם המתפתח, וכן לתת אותן גם לתינוקות לאחר לידה.

### צ'יקפי
לאחר מחקר בגרגירי חומוס פיתח רייפן תהליך של סינתוז אבקת חלבון באיכות גבוהה מגרגרים אלו. התהליך נרשם כפטנט הנמצא בבעלות משותפת של רם והאוניברסיטה העברית, וכעת משמש את חברת צ'יקפי פרוטאין, חברה ישראלית המייצרת חלבון איזולייט מגרגירי חומוס, המשמש כתחליף לחלבון מן החי עבור תעשיות החלב, הבשר והביצים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
קטגוריה:בוגרי תיכון דה שליט
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות, מזון וסביבה
קטגוריה:רופאי ילדים ישראלים
קטגוריה:תזונאים
יונתן שגיב

**יונתן שגיב** (נולד ב-1 במאי 1979) הוא סופר וחוקר ספרות. פרסם סדרת ספרי בלש וממואר.

## ביוגרפיה
שגיב נולד בישראל וגדל בהרצליה. סיים תואר ראשון בספרות באוניברסיטת תל אביב, כתב וערך במדורי תרבות שונים בעיתונות המודפסת והדיגיטלית בישראל. הוא עבר לניו יורק שם סיים תואר שלישי באוניברסיטת ניו יורק. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בייצוגי כסף, כלכלה וחובות ביצירותיו של ש"י עגנון. ב-2016 התפרסם בארצות הברית ספרו "Indebted: capitalism and religion in the writings of S.Y. Agnon", המבוסס על הדוקטורט שכתב.

בסיום לימודיו בניו יורק, עבר ללונדון, שם לימד קולנוע וספרות ישראלית באוניברסיטת לונדון. מתגורר עם בן זוגו בתל אביב.

ב-2014 יצא בהוצאת כתר ספר הפרוזה הראשון שלו – הרומן הבלשי "אין סודות בחברה" שבמרכזו עומד החוקר הפרטי עודד חפר, הידוע בכינויו "החופרת", שהוא הומו המתבטא באופן נשי ומוחצן. הספר זכה לשבחי הביקורת. ספרו השני בסדרה "דברים שהשתיקה יפה להם", יצא לאור בראשית 2017 והשלישי – "הצעקה האחרונה" – התפרסם ב-2019.

סדרת ספרי הבלש זכתה לשבחי הקוראים והביקורת. היא תורגמה לצרפתית וגרמנית ונרכשה לעיבוד טלוויזיוני עליו עובד שגיב עם אהרן גבע ומיקי טריאסט..

דמותו של הבלש בסדרה שונה מהמקובל מערערת את הדמות הקלאסית וה"גברית". שפתו של חפר מערערת על החלוקות המגדריות המקובלות ומשקפת את הז'רגון של הקהילה ההומוסקסואלית המקומית.

ב-2022 התפרסם הממואר "יש אנשים שמדברים ככה". הספר עוסק בזהותו המינית ברקע טיפול שעבר לאחר שאיבד את קולו.

## ספריו
* **אין סודות בחברה** (ירושלים: כתר ספרים, 2014). עורכת: שירה חדד
* **דברים שהשתיקה יפה להם** (מושב בן שמן: כתר ספרים, 2017). עורכים: שירה חדד ועודד וולקשטיין
* **הצעקה האחרונה** (מושב בן-שמן: כתר, 2020). עורך: עודד וולקשטיין
* **יש אנשים שמדברים ככה,** (מושב בן-שמן: כתר, 2022). עורך: עודד וולקשטיין

* **Indebted: capitalism and religion in the writings of S.Y. Agnon** (Cincinnati, OH: Hebrew Union College Press / University of Pittsburgh Press, 2016)


## קישורים חיצוניים
* יונתן שגיב, “יש אנשים שמדברים ככה”: במה הקול דומה לטביעת אצבע, עופרה עופר אורן, סופרת ספרים
* הקול וכל השאר, מה שכרוך, כאן 11
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
מורגן דייוויס

**מורגן דייוויס** (באנגלית: **Morgan Davies**; נולד ב-27 בנובמבר 2001) הוא שחקן אוסטרלי. 

## ביוגרפיה
דייוויס נולד וגדל ברוזאל (אנ'), פרוור בסידני, ניו סאות' ויילס שבאוסטרליה לאם חד הורית. 

דייוויס נולד כנקבה, והוא יצא לראשונה כטרנסג'נדר בפני אמו וחבריו הקרובים בגיל 13 ויצא בפומבי ב-2020. דייוויס הפך לתומך מובהק בזכויות טרנסג'נדרים ודיבר בפומבי על מאבקיו בדיכאון כנער ועל פחד הבמה שלו.

## קריירה
דייוויס ערך את הופעת הבכורה שלו בשנת 2008 כאשר גילם את בריטני בדרמת הפשע "*Green Fire Envy*"*.* בשנת 2010 שיחק בתפקיד מרכזי בסרט האוסטרלי "העץ" (אנ'). המבקרים שיבחו את הופעתו הנוגעת ללב בסרט 

בשנת 2019 גילם את מדליין בסרט "*Storm Boy*" לצד ג'פרי ראש וג'יי קורטני .

בשנת 2020 הוא שיחק בסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "The End", בה גילם נער טרנסג'נדר בתהליך של התאמה מגדרית.

בשנת 2023 הופיע בתפקיד משנה בסרט האימה האמריקאי "להעיר את השד" שכתב וביים לי קרונין.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אוסטרלים
קטגוריה:שחקנים ילדים אוסטרלים
קטגוריה:שחקנים להט"בים אוסטרלים
קטגוריה:טרנסג'נדרים
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-2001
פלטון אנטונוביץ'

**פלטון אלכסנדרוביץ' אנטונוביץ**' (ברוסית: **Платон Александрович Антонович**; 25 בנובמבר 1811, פלך צ'רניגוב – 20 בדצמבר 1883, קרץ') היה איש צבא וממשל רוסי. לוטננט גנרל, מושל בסרביה וראש עיריות אודסה וקרץ'.

בין השנים 1867–1880 שימש אחראי על מחוז החינוך של קייב , הגוף האחראי על מוסדות החינוך במחוזות האימפריה הרוסית.

## קישורים חיצוניים
* אנטונוביץ' פלטון אלכסנדרוביץ', ערכו בתוך מילון ביוגרפי רוסי  באתר ויקיטקסט 
* אנטונוביץ' פלטון אלכסנדרוביץ', ערכו בתוך המילון האנציקלופדי ברוקהאוס ואפרון באתר ויקיטקסט  

## הערות שוליים

קטגוריה:האימפריה הרוסית: אישים
קטגוריה:פוליטיקאים אוקראינים
קטגוריה:אודסה: אישים
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:מעוטרי עיטור ולדימיר הקדוש
קטגוריה:מעוטרי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:ילידי 1811
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1883
כולסטרולוזיס של כיס המרה

**כולסטרולוזיס של כיס המרה** (מונח לא רשמי: **כיס מרה תותי**), הוא שינוי בדופן כיס המרה כתוצאה מעודף כולסטרול במאקרופגים אשר ברירית. השם 'כיס מרה תותי' נטבע בגלל המראה האופייני המפוספס, הדומה לתות שדה, של פני הרירית (בעין בלתי מזוינת). כולסטרולוזיס נגרם משקיעה חריגה של אסטרים של כולסטרול במקרופאגים, המכונים עקב כך תאי קצף.

כולסטרולוזיס נמצא ב 9%-26% מהניתוחים של כיס המרה, והוא בדרך כלל ממצא מיקרי, שאין לו תסמינים, המתגלה בזמן הניתוח. כולסטרולוזיס מאופיין בהיפרפלזיה של רירית. הממצא קשור רק באופן נדיר לתסמינים של דרכי המרה או דלקת לבלב אידיופטית ולא ניתן לזהותו באולטרה סאונד באופן מהימן. רוב המקרים של כולסטרולוזיס אשר מזוהים באמצעות הדמיה אינם דורשים טיפול ספציפי.

## תמונות נוספות


קובץ:Gross pathology of cholesterolosis.jpg|כולסטרולוזיס: בעין לא מזוינת
קובץ:Gallbladder cholesterolosis intermed mag cropped.jpg|מיקרוגרף של כולסטרולוזיס, צביעת אאוזין-המטוקסילין
קובץ:Gallbladder cholesterolosis micro.jpg|מיקרוגרף של כולסטרולוזיס, צביעת אאוזין-המטוקסילין


## ראו גם
* כריתת כיס המרה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הפרעות בכיס המרה, בדרכי המרה ובלבלב
הוועדה לתעשייה צבאית (רוסיה)

[280px|ממוזער|שמאל|ישיבה של הוועדה לתעשייה צבאית. 19 בספטמבר 2015, [אורנבורג (מחוז)|מחוז אורנבורג.]]
**הוועדה לתעשייה צבאית של רוסיה** (Военно-промышленная комиссия РФ) הוא גוף ממשלתי שנוצר בשנת 1999 כגוף של הממשלה. ב־2014 הפך לארגון הכפוף לנשיא המדינה. מטרתו לפקח על כל התעשיות הביטחוניות במדינה. הזמנות רכש צבאיות מוכרחות לעבור דרך הוועדה.

הוועדה פועלת בשיתוף פעולה הדוק עם משרד ההגנה, הכוחות המזוינים, מפעלי התעשיות הביטחוניות ומשרד האנרגיה. הוועדה הוקמה בהשראת ועדה סובייטית לתעשייה צבאית שפעלה בשנים 1957–1991 והייתה אחראית לתיאום בין מפעלי התעשייה הצבאית וממשלת ברית המועצות. תקופה מסוימת הוועדה פעלה בשיתוף פעולה עם השירות הפדרלי לחוזי הגנה.

## חברי הוועדה
הרכב הוועדה כולל את נשיא המדינה, הסגן הראשון של המועצה לביטחון לאומי, סגן מזכיר המועצה לביטחון לאומי, סגן ראש ממשלת רוסיה, מנהל שירות הביטחון הפדרלי, ראש המטה הכללי הרוסי, סגן שר ההגנה הרוסי, מנהל המשמר הלאומי, מנכ״ל תאגיד החלל רוסקוסמוס, שר הפנים, השר למצבי חירום, שר הפיתוח הכלכלי, מנהל שירות ביון החוץ, מנכ״ל תאגיד רוסטכנולוגיות, שר ההגנה.

קטגוריה:רוסיה: רשויות פיקוח
קטגוריה:ממשלת רוסיה
פיינל פור היורוליג 2023

**[[פיינל פור היורוליג]] 2023** היה טורניר הפיינל פור שחתם את עונת היורוליג , העונה ה-66 של טורניר הכדורסל המוביל באירופה וה-23 מאז אורגנה לראשונה על ידי יורוליג בסקטבול. זה היה הפיינל פור ה-36 של עידן הפיינל פור המודרני של היורוליג (מאז 1988), והפעם ה-38 בסך הכול שהתחרות מסתיימת בפורמט פיינל פור. הטורניר שוחק בז'לגיריו ארנה בקובנה, ליטא, ב-19–21 במאי 2023.

ריאל מדריד זכתה בתואר ה-11 שלה, שיא טורניר, לאחר ניצחון 79–78 בגמר מול אולימפיאקוס.

## מיקום
ב-19 בדצמבר 2022 הוכרז כי הפיינל פור ישוחק בז'לגיריו ארנה בקובנה, ליטא ב-19–21 במאי 2023.

## קבוצות

## בראקט

## חצי גמר
### חצי גמר א'

### חצי גמר ב'

## [[משחק על המקום השלישי]]

## משחק הגמר

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2023
קטגוריה:ליטא: כדורסל
קטגוריה:קובנה: ספורט
קטגוריה:2023 באירופה
מתמר לחץ

**מתמר לחץ** הוא אמצעי המשמש למדידת לחץ בדרך כלל של גזים או נוזלים במגוון מערכות משתנות ולאחר מכן ממיר את הלחץ הנמדד לאות חשמלי במטרה לקרוא את הערך שלו מרחוק.

קיימים מתמרי לחץ בכל מיני גדלים בעלי טווחי פעולה שונים, ומחומרי מבנה ותצורות שונות המיועדים למגוון שימושים.

אופן פעולתו של המתמר הוא המרת לחץ לפלט של אות חשמל שיכול להיות דיגיטלי או אנלוגי. מתמר הלחץ מורכב מאלמנט רגיש ללחץ, כמו דיאפרגמה, עם שטח קבוע. מתמר הלחץ מורכב גם כן מאלמנט התמרה אשר ממיר את העיוות הנגרם על ידי הדיאפרגמה לפלט של אות חשמלי. אות זה יגדל או יקטן באופן יחסי לשינוי הלחץ. לכן, כיול המכשיר הוא קריטי על מנת להבטיח שהלחץ יימצא בטווח הנדרש.

ישנם סוגים שונים של מתמרי לחץ המבוססים על טכנולוגיית המדידה שלהם, כגון מתמרים המבוססים על מתמרי עיבור, האפקט הפיזואלקטרי, השראה אלקטרומגנטית וקיבול חשמלי.

קטגוריה:מדי לחץ
טטיסהדרוס

**טטיסהדרוס** (שם מדעי: *Tethyshadros*; מילולית: "הדרוזאוריד תטיס") הוא סוג דינוזאור אורניתופוד דמוי הדרוזאור, אשר התקיים באיטליה של הקרטיקון העליון שלפני 81.5 עד 80.5 מיליון שנה מזמננו, כשתחילה נראה שהתקיים לפני 70 מיליון שנה מזמננו. דינוזאור זה תואר למדע ב-2009 ונכלל בו מין אחד - *Tethyshadros insularis*, שפירושו: "של אי", מאחר שכנראה התקיים על איי איטליה הקדומה.

סוג זה ידוע ממאובנים שהתגלו בשנות ה-80 בידי צוות המדענים: אלצ'או טארלאו וג'ורג'יו רימולי, בטריאסטה, נפת טריאסטה שבאיטליה והם מצאו שברי מספר עצמות שהרכיבו שלד כמעט שלם דומה לזה של הדרוזאור.

אורך דינוזאור זה הגיע לשקלול של 3.6 מטרים, כאשר רק קצה הזנב היה חסר. וזה הוערך באורך של 2.5 מטרים, מה שנותן אורך גוף משוער כולל של 4.5 מטרים בקירוב. משקלו נאמד ב-338 עד 584 ק"ג. מבנה חוטמו היה רחב ולסתותיו היו מצוידות בסוללת שיניים שטוחות ונוקשות שנועדו לתלישת צמחייה ואלה היו בולטות יחסית מאשר להדרוזאורים אמיתיים. הוא היה קרוב בעיקר לתלמטוזאורוס וייתכן שחי בצורה דומה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דמויי הדרוזאורים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באירופה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2009
אימפרובטור

**אימפרובטור** (שם מדעי: *Imperobator*; מילולית: "לוחם עוצמתי") הוא סוג של דינוזאור תרופוד שהתקיים במשך הקרטיקון העליון באנטארקטיקה שלפני 71 מיליון שנה מזמננו, במשך המאסטריכט. סוג זה הכיל מין יחיד - *Imperobator antarcticus*.
## מאפיינים
האימפרובטור ידוע מממצאי מאובנים שהתגלו בתצורות איי סנואו היל  שבאי ג'יימס רוס , מצפון לחצי האי האנטארקטי. הממצאים התגלו ב-2003 בידי משלחת אנטארקטית שחשפה מספר עצמות רגליים ושוקה שדמו לאלה של תרופוד קדום. הוא הוצג בתחילה כדרומזאור אנטארקטי, אם כי לא היה לו מאפיין דמוי-טופר כשל שאר קרוביו.

למרות שאין מספיק שרידים לאפיין את מראהו, נראה שלמרות שלא היה דרומזאור מובהק עדיין השתייך לקבוצה הקרובה פאראווס (או לחלופין לדיינוניכוזאוריה). הוא תואר בידי Ely ו-Case ב-2019 ונקרא עקב מבנהו החזק יחסית. גודלו דמה לזה של יוטרפטור, בהתבסס על אורך שוקה של 45 ס"מ, והוא היה מהגדולים שבדינוזאורים באזור בו חי, אם כי לא לה על אורך של 2 מטרים. כמו כן נראה שהיה מכוסה בנוצות.

דינוזאור זה היה כנראה טורף-על בחצי האי האנטארקטי, אף שאולי היה אוכל נבלות. לצידו התגלו דינוזאורים שכנראה צד את חלקם כמו: טריניזאורה, מורוזאורוס, אנטארקטופלטה וכמה טיטאנוזאורים, פטרוזאורים ובאוקיינוס לצידו חיו זוחלים ימיים וכרישים שונים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם מתאר הטקסון אינו מתאים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2019
קטגוריה:פאראווס
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2019
אדלתריום

**אדלתריום** (שם מדעי: *Adalatherium*; מילולית: "חיה מטורפת") הוא סוג נכחד של יונק קדום שהתקיים במשך הקרטיקון העליון במדגסקר של המאסטריכט, לפני 70 עד 66 מיליון שנה מזמננו, עד שנכחד עם הכחדת הקרטיקון.

יונק זה היה שייך לקבוצה הקדומה תרימורפה  והוא התגלה בממצאי מאובנים בתצורות מיוארנו  שבצפון-מערב מדגסקר, בה התגלה שלד כמעט שלם של פרט חצי-בוגר. הוא תואר למדע ב-2020 בידי החוקר David W. Krause וצוותו. הסוג הכיל מין בודד - *Adalatherium hui*.

במראהו היה זה יונק מוזר ומגושם מעט, דומה לרפנומאמוס או לוינטנה  והייתה לו גולגולת גדולה באורך 8.4 ס"מ ומשקלו מוערך ב-1.775 עד 5.218 ק"ג בקירוב. ייתכן שדמה מעט לגירית באורח חייו ואולי היה אוכל כל מתחפר. השלד שתואר ממנו היה השלם ביותר מכל היונקים של חצי הכדור הדרומי של המזוזואיקון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תרימורפה
קטגוריה:יונקים שחיו בקרטיקון עליון
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון בהודו ובמדגסקר
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2020
עוד תראי את הדרך

"**עוד תראי את הדרך**" הוא שיר בביצוע המוזיקאי והזמר הישראלי מתי כספי, שגם הלחין אותו למילותיה של שמרית אור. השיר נכלל באלבומו של כספי "סוף היום", שיצא לאור ב־1981.

## על השיר
"עוד תראי את הדרך" היה אחד מלהיטיו של אלבום הסולו החמישי של כספי, "סוף היום". אף על פי שהפקת האלבום הייתה אחת מההפקות היקרות שנעשו בישראל עד אז וכללה נגנים רבים ובהם (בחלק מהשירים) חברי התזמורת הפילהרמונית הישראלית, בשיר "עוד תראי את הדרך" ניגן כספי בעצמו בכל כלי הנגינה (תופים, כלי הקשה, גיטרות, פסנתרים, , אורגן וטמבורין), ורק במחיאות כפיים ובקולות רקע ליוו אותו אריק סיני, דני רובס ויוריק בן דוד.

השיר נכתב לאחר שכותבת המילים, שמרית אור, חלתה והתאשפזה בבית חולים. כספי, שהגיע לבקרהּ, השאיר לה קלטת שבה הלחן, והיא כתבה את השיר כשיר עידוד לעצמהּ.

השיר הפך לאחד משיריו הבולטים והאהובים של כספי.

## קבלת השיר
השיר ערך את הופעת הבכורה שלו במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' באפריל 1981, והגיע למקום השלישי, מיקום השיא שלו, ב־29 ביולי. השיר יצא מהמצעד ב־26 באוגוסט 1981 בתום לפחות 15 שבועות צעידה.

ב־1999 ביצע ישי לוי גרסת כיסוי לשיר עבור אלבום גרסאות הכיסוי "דרבוקה ישראלית – קלאסיקה ישראלית מסולסלת", שפורסם ביוזמת גלי צה"ל. גרסה זאת הגיעה למקום ה־21 במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'.

### מיקומי שיא

**גרסת ישי לוי, 1999**

## קישורים חיצוניים

* "עוד תראי את הדרך" בביצוע ישי לוי (עיבוד: תמיר הרפז), 1999, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מתי כספי
קטגוריה:שירי ישי לוי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתי כספי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
מנו הולדינגס

**מנו מ.הולדינגס בע"מ**, המוכרת בשם המקוצר **מנו הולדינגס**, היא חברת החזקות פרטית ישראלית, בבעלות משה מנו, שבאמצעות החברות הבנות שלה מספקת שירותים בתחומי ספנות ותיירות, וכן בתחומי נדל"ן (בתי מלון בישראל ובאירופה, שטחי נדל"ן ומשרדים), טכנולוגיה, תקשורת ועוד.

## על החברה
מנו הולדינגס נוסדה באפריל 2000 על ידי משה מנו. 

חברות בנות בקבוצת "מנו הולדינגס":
* רודקס בע"מ: הוקמה ב-1983.
* **[[מנו ספנות]] בע"מ**: חברת ספנות שהוקמה ב-1993, בעלת ומפעילת אוניות מטען, מכולות, גל-נוע, אוניות צובר ואוניות נוסעים.
* **מנו הולידייס בע"מ**: חברה לשירותי תיירות שהוקמה ב-1993.
* **במבוק נכסים בע"מ** (הוקמה ב-1995) **מנו נכסים בע"מ** (הוקמה ב-2000): פועלות בתחום נדל"ן, ייזום והשקעות בפרויקטים בישראל, ובבעלותן מבני משרדים ומסחר.
* **מנו לוגיסטיקס בע"מ**: הוקמה ב-2003. מספקת שירותי לוגיסטיקה בינלאומית, למטענים, מכולות ומטענים כלליים.
* **פלמנגו יוניברס בע"מ**: הוקמה ב-2003.
* **מנו סיטי בע"מ**: הוקמה ב-2016.

## קישורים חיצוניים
* 

*
קטגוריה:חברות ספנות ישראליות
קטגוריה:חיפה: חברות
מרכז החלל אלקנטרה

**מרכז החלל אלקנטרה** (בפורטוגזית: **Centro Espacial de Alcântara** – בקיצור **CEA**) הוא נמל חלל המשרת את סוכנות החלל הברזילאית לשיגורי החלל שלה. הנמל ממוקם במרניאו על חופי האוקיינוס האטלנטי. קרבתו לקו המשווה נותנת לאתר יתרון כלכלי משמעותי בשיגור.

## היסטוריה
בניית האתר החלה בשנת 1982 ובשנת 1990 בוצע שיגור ראשון לטיסה תת-מסלולית. באותה תקופה האתר היה באחריות חיל האוויר הברזילאי. לאחר הקמת סוכנות החלל הברזילאית האתר עבר לאחריות הסוכנות.

במקביל לשיגורים לטיסה תת-מסלולית בוצעו שיגורי לוויינים תוך שימוש במשגר מתוצרת ברזיל. השיגור הראשון בוצע בשנת 1997 ונכשל. בהמשך בוצעו ניסיונות נוספות אך ללא הצלחה. פיצוץ של משגר בניסיון שיגור בשנת 2003 גרם למוות של 21 אנשי האתר.

היו ניסיונות להגיע לשיגורים תוך שימוש במשגרים ציקלון האוקראינית, שביט הישראלית ופרוטון הרוסית. התוכניות לא התממשו. בשנת 2023 היה מתוכנן שיגור של Launcher One של Virgin Orbit אך לאור פשיטת רגל של החברה הוא הוקפא.

לשנת 2025 מתוכנן שיגור ראשון בעזרת משגר ברזילאי חדש מדגם VLM.

האתר מותאם להקמת 9 כני שיגור, לפי שעה קיימים:

* VLS - מותאם לשיגור משגר מתוצרת ברזיל.
* MRL - מותאם לשיגור לטיסה תת-מסלולית.
* כללי - מותאם לשיגור משגרים עד 10 טון.
* Innospace - מיועד למשגר מתוצרת קוריאה הדרומית. שיגור ראשון לטיסה תת-מסלולית בוצע במרץ 2023.

## קישורים חיצוניים

*
* רשימת שיגורים
* תיאור האתר

קטגוריה:נמלי חלל
קטגוריה:ברזיל: מדע וטכנולוגיה
הארכיון לתולדות אשדוד

**הארכיון העירוני לתולדות אשדוד** הוא ארכיון עירוני דיגיטלי מקוון שנפתח לציבור באשדוד בשנת 2023.

הוא נפתח לרגל חגיגות שנת ה-67 לעיר, במטרה לרכז ולחשוף בפני הציבור מידע היסטורי אודות התפתחותה של אשדוד. מנהל הארכיון מאז יולי 2022 הוא ד"ר משה דרור.

## פעילות
הארכיון מיועד בכלליות ללימוד, מחקר וסקירה היסטורית ומכוון לקהל יעד מגוון של עובדי ציבור, אקדמאים, סטודנטים, תלמידים, עיתונאים, חוקרי גנאלוגיה, אדריכלים, תושבי העיר ומחוצה לה. הארכיון פתוח לכל באינטרנט.

[ממוזער|הבתים הראשונים בעיר, [רובעי אשדוד#רובע א'|רובע א', 1959|250x250 פיקסלים]]

בארכיון חומר דיגיטלי רב כגון פרוטוקולים, התכתבויות, פרסומים, תצלומים, מפות, כרזות, סרטים תיעודיים ועוד. הקבצים, התמונות ושאר הרשומות של הארכיון מצויים בחטיבות רבות של חומר מנהלי ותיעודי הכוללים מוסדות ציבוריים, בתי ספר, ארגונים קהילתיים, משפחות ואישים. כמו כן, מצויים בו אוספים אישיים של ראשוני העיר ובוניה, ונמצאים בבנייה אוספים של מוסדות ומפעלים שפעלו בעיר, כמו גם של גלי העלייה הרבים של אשדוד.

על מנת לעשות שימוש ברשומות, על הגולשים למלא טופס הזמנה דיגיטלי ולקבל את הפריטים המבוקשים בדואר אלקטרוני חוזר.

הארכיון ממוקם בבית יד לבנים ברחוב דרך ארץ 3 בקריית התרבות ע"ש צבי צילקר בעיר.

## היסטוריה
הארכיון הושק בשנת 2023 לאחר שנגנז מיזם של עיריית אשדוד מ-2018 לאיסוף מידע היסטורי אודות תולדות העיר. ההחלטה על הקמת הארכיון מחדש בתצורה דיגיטלית נעשתה בזמן כהונת ראש העיר ד"ר יחיאל לסרי. עבודת ההקמה מחדש הוטלה על משה דרור שנתמנה גם למנהל הארכיון. כוח האדם של הארכיון מורכב בעיקר ממתנדבים.

מספטמבר 2023 ועד פברואר 2024, התווספו לארכיון ספרי ותמונות המחזור של בתי הספר היסודיים והתיכוניים בעיר. באוקטובר, עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, הארכיון החל במבצע לאיסוף עדויות מתושבי העיר על חוויותיהם האישיות, סיפורי גבורה ומעשי חסד של תושבי העיר שנעשו תחת מתקפת הפתע של חמאס.

במרץ 2025, זכה הארכיון בפרס על שם גאורג הרליץ מטעם האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע. 

## ראו גם
* הספרייה העירונית של אשדוד

* מוזיאון אשדוד לאמנות
* מוזיאון גבורה ותהילה
* המוזיאון לתרבות הפלשתים ע"ש קורין ממן
* בית אריה קלנג

## קישורים חיצוניים

*  חיפוש ממוחשב במאגרי הארכיון לתולדות אשדוד

* עדויות תושבים ממלחמת חרבות ברזל וממתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר באתר הארכיון
* 
* 
* 

* 

### ראו גם

*  ויקיפדיה:דלפק היעץ של הארכיון לתולדות אשדוד

## הערות שוליים

אשדוד
קטגוריה:אשדוד: מבנים
קטגוריה:אשדוד: תרבות
קטגוריה:אשדוד: ארכיונים
יצחק זייבסקי

ממוזער|יצחק זייבסקי, ה'תשי"ג
**יצחק זַיֶיבְסְקִי** (ה'תרע"ד, 1914 - י' בסיוון תשנ"ד, 20 במאי 1994) היה מורה ומחנך חרדי, יושב ראש הסתדרות מורי אגודת ישראל ומחבר סדרת ספרי לימוד הדקדוק העברי "אני לומד דקדוק", שהיו במשך עשרות שנים ספרי הלימוד התקניים ברשת החינוך העצמאי.

## קורות חייו
נולד בלומז'ה. עלה לארץ ישראל בגיל 22 ולמד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה. לאחר נישואיו לחנה, בת משפחת ורשבסקי מתל אביב, התגורר במושבה מגדיאל, שם שימש כמורה ללימודי חול בישיבת חפץ חיים שנוסדה במושבה על ידי רבה של המושבה, רבי דב מעייני. לאחר מכן עבר לרחובות. בערך בשנת 1955 עבר להתגורר בבני ברק ושימש מורה וסגן מנהל בבית הספר "מרכז". במקביל שימש בחלק מהשנים מורה בתלמוד תורה "רזי־לי" בעיר וכמחנך בסמינר וולף.

לצד תפקידיו החינוכיים היה פעיל באגודת בית הכנסת של צעירי אגודת ישראל ברחוב רבי עקיבא בבני ברק, והעביר בו את שיעורי הלכה ודף היומי בשלושים שנותיו האחרונות.

ליצחק ולאשתו לא היו ילדים. בשנותיהם המאוחרות הם אימצו בת.

נפטר בבית חולים בילינסון בפתח תקווה לאחר תקופת מחלה.

## ספריו
* **אני לומד דקדוק** - סדרת ספרי לימוד דקדוק עברי, שמונה חלקים

## לקריאה נוספת
* הרה"ג ר' יצחק זייבסקי ז"ל, דגלנו, תמוז תשנ"ד, עמ' 14

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת לומז'ה-פתח תקווה
קטגוריה:אנשי חינוך חרדים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד ישראלים
אברהם הנדל

**אברהם הנדל** (ה'תרנ"ד – ג' באב ה'תשל"ג) היה חרשתן יהודי-פולני. התפרסם בשל פעילותו להצלת אדמו"רים ורבנים ב בזמן מלחמת העולם השנייה בבית החרושת שולץ שהיה תחת ניהולו.

## קורות חייו
נולד בסוקולוב מאלופולסקי למשפחה מחסידי רבי יצחק זליג מורגנשטרן מסוקולוב. בצעירותו למד בישיבת "דרכי נועם" בגור אצל רבי מנחם מנדל אלתר, לימים רבה של פאביניץ. לאחר נישואיו לשרה טויבה עבר לוורשה, והקים ברחוב נובוליפיה בעיר בית חרושת לעיבוד עורות ולייצור נעליים. בוורשה התיידד עם רבי ישראל אלתר – לימים האדמו"ר מגור בארץ ישראל, והידידות בין שניהם נמשכה גם בתקופת מגוריהם בארץ ישראל.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, השתלטו הגרמנים על בית החרושת ומינו כמנהל את התעשיין הגרמני פריץ שולץ מדאנציג. בפועל המשיך הנדל בתפעול המקום, שיחד את הגרמנים, והצליח לקבל מהם רשות לשמור על שבת וכשרות במפעלו. כיהודי עשיר, תמך בפעילות המחתרת היהודית בעיר, וכשהוקם הארגון היהודי הלוחם תמך אף בו. באמצעות ידידו אלכסנדר זושא פרידמן תמך גם בחבורות חסידים שלמדו תורה במחתרת, ואף הוא עצמו למד מעת לעת עם פרידמן.

לקראת חיסול גטו ורשה היווה המפעל מקלט לפעילי ציבור רבים, לרבנים ולאדמו"רים, וכונה בפי ההמון "סדנת האדמו"רים" (או "סדנת הרבנים"). רבנים אלו יכלו להמשיך ללמוד תורה גם במהלך עבודתם, כשבעל הבית דואג לחפות עליהם. בין עובדיו ידועים: רבי שלמה חנוך רבינוביץ, האדמו"ר מראדומסק; רבי יצחק מנחם מנדל דנציגר, האדמו"ר מאלכסנדר, ואחיו; רבי קלונימוס קלמיש שפירא, האדמו"ר מפיאסצנא; רבי דוד בורנשטיין, האדמו"ר מסוכטשוב, רבי נתן נחום רבינוביץ, האדמו"ר מקרימילוב; רבי בנימין פלטיאל מסוקולוב; רבי אריה צבי פרומר ראש ישיבת חכמי לובלין; רבי משה בצלאל אלתר; ועוד רבים.

אברהם הנדל שהה בגטו ורשה עד לחיסולו באייר ה'תש"ג, אז ברח לצד הארי של העיר והסתתר שם בעזרת תעודות מזויפות תחת השם "יוזף טולצ'אק" עד לקיץ ה'תש"ד מועד פרוץ המרד הפולני. בעקבות המרד הפולני נתפס ונשלח למחנה הריכוז דכאו, שבו הכירו בו האסירים הפולנים ככומר קתולי. בעקבות מעמדו בקרב האסירים זכה להקלות במחנה.

עם סיום המלחמה עזר לניצולים ובהמשך עלה לארץ ישראל וגר בתל אביב. בארץ ישראל עסק בסחר היהלומים בבורסת היהלומים ברמת גן. מסר שיעור גמרא יומי בבית הכנסת ישורון בתל אביב. נפטר בג' באב שנת ה'תשל"ג ונקבר בבית הקברות זכרון מאיר בבני ברק.

## צאצאיו
לזוג הנדל היו שתי בנות: הבכורה נישאה זמן מה לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, הבונקר שבו שהתה עם בעלה ומשפחתו התגלה בידי הנאצים וכולם נספו.

בתו הצעירה איטה שהסתתרה עם הוריה באזור הארי של ורשה, שרדה את המלחמה, עלתה לארץ ישראל ונישאה לרב משה דן ברייש, בנו של רבי מרדכי יעקב ברייש רבה של ציריך.

## ראו גם
* בית החרושת שולץ

## לקריאה נוספת
* אברהם הנדל, "הנתיב האחרון של גדולי התורה בגיטו וורשה" **[[בית יעקב (כתב עת)]]** גיליון 47, ניסן תשכ"ג, עמ' 6–9. (ומשם בתרגום ליידיש "לעצטער וועג פון גדולי תורה און ווארשעווער געטא", **דאס אידישע ווארט**, אדר-ניסן תשכ"ח, עמ' 14–17).
* משה פראגר, **אלה שלא נכנעו**, בני ברק תשל"ז, חלק שני פרק שלישי.

## קישורים חיצוניים
* מתוך: שבר בת עמי, פרקים בתולדות היהדות הדתית בתקופת השואה, יד ושם, ירושלים.
* מפעל שולץ בוורשה.
* ר' אברהם הנדל, בפרויקט "זכור" של מכללה ירושלים

קטגוריה:תעשיינים יהודים פולנים
קטגוריה:מצילים יהודים בשואה
קטגוריה:ניצולי השואה: פולין
קטגוריה:אסירים בגטו ורשה
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שומרי שבת
יהודה הורוביץ (סטוטשין)

רבי **יהודה הורוביץ** (י"ג בתמוז ה'תרנ"ב – ט' בחשוון ה'תשמ"ב) היה האדמו"ר השני מסטוטשין, ומייסד חצר סטוטשין בארצות הברית.

## ביוגרפיה
נולד בשנת תרנ"ב לרבי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מסטוטשין, בנו של רבי משה הורביץ מרוזבדוב, ולאסתר ליבא בת רבי מנחם מנדל אייכנשטיין מזידיטשוב. נקרא על שם חותן רבי משה, רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים מסיגט. בגיל ארבע התארס עם חיה, בת בן-דודו רבי יהושע שפירא מריבטיטש. החתונה התקיימה בט"ו בסיוון ה'תרע"ב.

נסמך להוראה על ידי הרב יהושע וידרקר, אב"ד פשמישל.

אביו כיהן כרב העיר סטוטשין, ומשנת ה'תרנ"ד כיהן גם כאדמו"ר בעיר; לפני מלחמת העולם הראשונה עבר אביו לטרנוב והוא מילא את מקומו ברבנות סטוטשין ומסר שיעורים לבחורים. בנוסף, אביו ציווה עליו לקבל קוויטלאך, ושלח אליו אנשים לקבל ברכות.

היה חשוך בנים במשך שנים ארוכות, וכסגולה נסע בשנת ה'תרצ"ו לארץ ישראל, שם התגורר כשנתיים. בטבריה שהה בביתו של הרב יואל אשכנזי, ולאחר מכן עבר לירושלים, שם נולדה לו בתו היחידה, חנה. בהמשך הוא חזר לגליציה.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הוא נמלט ללמברג, יחד עם עוד אלפי פליטים. משם נשלח לעבודת פרך בסיביר. בשנת ה'תש"ב הוא הועבר לסמרקנד, שם הוקלו התנאים, ובה שהה עד לסיום המלחמה.

בשנת ה'תש"ו הוא עבר להתגורר באנטוורפן, וניהל שם בית מדרש לחסידי דז'יקוב תושבי העיר. בשנת ה'תש"ז היגר לארצות הברית ופתח בבורו פארק "בית כנסת סטוטשין". סביבו התאספו שרידים מחסידי רוזבדוב וסטוטשין.

היה מנשיאי כולל גליציה, יחד עם גיסו רבי ישראל שפירא האדמו"ר מבלאז'וב, ועם רבי שלמה הלברשטאם האדמו"ר מבאבוב. היה בעל מנגן ומלחין חסידי.

נפטר בט' בחשוון ה'תשמ"ב, ונקבר בבית הקברות היהודי העתיק בטבריה.
[250px|ממוזער|קברו ב[בית הקברות הישן בטבריה]]

## הנהגותיו
רבי יהודה שימר את מנהגי חסידות דז'יקוב, ונהג שלא לישון בסוכות בסוכה.

התרחק מפרסום, וכשנסע לארץ ישראל כתב לפני כן לשניים מחסידיו: .

## משפחתו
בתו היחידה נישאה לרב עובדיה יודקובסקי, חרדי ליטאי בוגר ישיבת לייקווד. בנה הרב אליעזר יהושע, הוא האדמו"ר מסטוטשין כיום, בן נוסף הוא הרב צבי אלימלך, ראש כולל בירושלים.

## ספריו
* **מנחת יהודה** – על התורה ועל המועדים.

## לקריאה נוספת
*הרב איסר פירסט, **משמיה דרבי תנחום**, תולדותיו של רבי יהודה מסטוטשין, ברוקלין.

## קישורים חיצוניים
* 
*רבי יהודא הורוויץ מסטיטשין זצ"ל – תרנ"ב–תשמ"ב אשכול באתר אידישע וועלט פארומס 

קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
קטגוריה:נשיאי כולל חבת ירושלים
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בטבריה
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
יוסף הלוי יעבץ

**יוסף הלוי יעבץ** (ה'תרי"ד (לערך), 1853 – כ"ה בכסלו ה'תרס"ד, 14 בדצמבר 1903) היה בלשן ומדקדק יהודי-פולני שחי ופעל בוורשה בירת פולין במפנה המאה העשרים. מחבר הספר "יאמץ אמונה ויוסף לקח" על כללי תורה שבעל פה ודרשות חז"ל, ומשלים פירוש המלבי"ם על ספר דברים (מפרק כב פסוק כב, ועד סוף הספר). מיוחס לו גם החיבור "אמתת הקבלה" שנדפס כחיבור קדום, אך שמו של יעבץ רמוז באקרוסטיכון מיד לאחר שם הספר העוסק בדרשת חז"ל על ארבעה בנים.

היה חתנו של מנחם מנדל מורגנשטרן, חתן האדמו"ר ר' חנוך הניך מאלכסנדר.

## כתביו
* **יסוד האמונה בטענות נוצחות**: מבאר כל תוקף אמונת ישראל..., ווארשא: י. גולדמן, 1877 [תרל"ז].
* **אמתת הקבלה**: ... על ארבעה בנים אשר בהגדה של פסח ..., ווארשא: י. גולדמן, 1877 [תרל"ז].
* **יאמץ אמונה ויוסף לקח**: ... מאמר ראשון ..., ווארשא: דפוס יוסף אונטערהנדלער, תרמ"ב 1881.
* השלמת "**פירוש התורה והמצוה**" להמלבי"ם, מפרשת כי תצא () ועד השלמת ספר דברים.
בשנת ה'תר"מ, 1879 הדפיס את "חידושי הרמב"ן" על מסכת גיטין. שני חידושים מפיו מופיעים גם בספר "מלין יקירין" (פיעטרקוב תרס"ב).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:ורשה: אישים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים פולנים
קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1853
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1903
רבי מני בר פטיש

**רבי מני בר פטיש** היה אמורא בדור השני של אמוראי ארץ ישראל. מתלמידי רבי ינאי. לפי הרב אהרן הימן היה רבי מני גדול הדור בתקופת רבי יוחנן.

ביהדות אשכנז נהגה שמו בקמץ **מָני** (כמו: מוני), אך הוא אינו זהה לשם **מוני** שנגזר מהשם הלועזי לקוף ולכן נכתב לפי כללי ההלכה בכתיב מלא עם האות ו'.

## מתורתו
בתלמוד הבבלי השתמרו מדבריו של רבי מני בר פטיש בשם עצמו ובשם רבותיו, בהלכה ובאגדה.

מפורסמת אמרתו בגנות הכעס: 

לפי הרב סולובייצ'יק תפיסתו ההלכתית של רבי מני בר פטיש בהלכות שומרים הייתה שכאשר השומר שמר כדינו, מהווה השמירה פְּטור מתשלומים, ולא שלילה של שורש התחייבותו.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

מני בר פטיש
הזרקת HTTP Header

**הזרקת HTTP Header** הוא סוג של פגיעויות ביישומי רשת כמו אתרי אינטרנט, המנוצלות על ידי תוקף בכך שהוא גורם לרכיב Header בפרוטוקול HTTP להשתנות על פי נתונים שהכניס המשתמש. פגיעות זו יכולה לשמש לכמה סוגים של תקיפות סייבר, ביניהן HTTP response splitting, Session fixation דרך הכותרת Set-Cookie , XSS וכן התקפות Redirect דרך שינוי כתובת ה URI בכותרת ה location.

הזרקות כותרות HTTP הוא תחום חדש יחסית שפורסם לראשונה על ידי עמית קליין במחקרו על request/response ו smuggling/splitting.

## לקריאה נוספת
* File Download Injection
* OWASP HTTP request Splitting
* OWASP Testing for HTTP Splitting/Smuggling
* HTTP Smuggling in 2015

## כלים
* Wapiti Open Source Header, XSS, SQL and LDAP injection scanner

## הערות שוליים

קטגוריה:האקינג
קטגוריה:אבטחת מחשבים
מנחם מנדל קלויזנר

**רבי מנחם מנדל קלויזנר** (מכונה גם **רבי מנדל קלויזנר**, **רבי מעדלין קלוזנר**, או בראשי תיבות: "הרמ"ק") היה מגדולי יהדות אשכנז בסוף המאה ה-14 – תחילת המאה ה-15), בשלהי תקופת הראשונים.

## ביוגרפיה
על חייו כמעט ואין מידע. התגורר ככל הנראה בשטחה של אוסטריה כיום (באזור אוסטריה תחתית). מוזכר על ידי רבי שלום מנוישטאדט, ששניהם עיינו יחד למצוא טעם לפסק הלכה של רבי יצחק מווינה (בעל הספר אור זרוע). כמו כן מוזכר בפסק הלכה שניתן לסופר שהעתיק את מנהגי רבי אברהם קלויזנר על ידו ועל ידי רבי יום טוב ליפמן מילהויזן.

## חיבוריו
חיבר הגהות והערות על קיצור פסקי הרא"ש, מהם רק אלו שעל מסכת עירובין הודפסו בתוך הגהות אשרי על אותה המסכת, ומובאות בסיום המילה "מהרמ"ק". בחיבורו הוא מרבה להביא מראשוני אשכנז שקדמו לו, מהם: רבי ברוך בן יצחק – בעל ספר התרומה, רבי יצחק מווינה – בעל "אור זרוע", רבי חיים אור זרוע, רבי מאיר הכהן מרוטנבורג – בעל הגהות מיימוניות, הרא"ש, רבי משה מקוצי – בעל הסמ"ג (ספר מצוות גדול), ורבי יצחק מקורביל – בעל ספר מצוות קטן. פסקיו מצוטטים אצל חכמי אשכנז שבתקופת המעבר בין הראשונים לאחרונים ונפוצים יותר בספרות מתחילת תקופת האחרונים. בתקופה מאוחרת יותר מופיע רק בציטוטים, שכן חיבורו נותר בכתב יד ולא נמצא.

פסקיו על מסכתות שבת, עבודה זרה וחולין הוצאו לאור על פי כתב יד מספריית אוניברסיטת אוקספורד, והודפסו בתוך ספר "שיטת הקדמונים", ניו יורק תשמ"ז-תשנ"א.

## לקריאה נוספת
*רבי נפתלי יעקב הכהן, **[[אוצר הגדולים אלופי יעקב]]**, אות מ', ערך ר"ט (מוהר"ר מנחם מענדל קלויזנער ז"ל), כרך ו', חיפה תשכ"ז-תש"ל, עמ' ר"ב-ר"ג.
*אברהם מאיר וייס, **שמות חכמים**, ערך ק"י, הע' 229, בני ברק תשס"ט, עמ' שע"ה.
*יוסף מיכאל יוסקוביץ, **תולדות רבי מנחם מנדל קלויזנר**, בתוך: מבוא לילקוט מפרשים – שבת, הוצאת עוז והדר, ירושלים תשפ"א.

## קישורים חיצוניים
*
*
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני אשכנז
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:יהודי אוסטריה במאה ה-14
גולוס (יומון)

**גולוס** (ברוסית: **Голос**; מילולית: **הקול**) היה יומון פוליטי וספרותי שראה אור בסנט פטרסבורג בירת האימפריה הרוסית בין השנים 1863–1883. למעט שלוש הפסקות כפויות שבהן נמנעה הדפסתו בידי הממשלה הרוסית למשך כחצי שנה.

העיתון נוסד בידי אנדריי אלכסנדרוביץ' קרייבסקי  שערך במקביל את כתב העת (תחת הנהגתו, הירחון) רב השפעה אטצ'סטווני זפיסקי ().

גולוס תמך ברפורמות ליברליות וקפיטליסטיות ברוסיה, הביא לקוראיו חדשות בינלאומיות אך גינה את התקשורת המערבית שאותה מצא מעודדת מהפכנים רוסיים. הקו הרשמי של העיתון היה בעד ביצוע רפורמות הדרגתיות בתחום הכלכלי ובמערכת החינוך מבלי לערער את הממשל.

בין הכותבים בגולוס: ההיסטוריון וסילי בילבסוב  שהיה העורך הראשי (1871–1883); הכלכלן ולדימיר בזוברזוב ; המבקר הספרותי היהודי המומר אברהם אורי קובנר, העיתונאי והמחזאי ולדימיר זוטוב ; מבקר הספרות ארסני ודנסקי  והמשורר הרוסי הרדיקלי אלכסיי פלשצ'ייב .

## קישורים חיצוניים

* גליונות סרוקים של 'גולוס' באתר הספרייה הלאומית של רוסיה
* גולוס, במהדורה המקוונת של המדריך לכתבי עת רוסיים (1702–1894), שראתה אור במקור ב-1959 

## הערות שוליים

קטגוריה:האימפריה הרוסית: עיתונים
ישראל יעקב קלפהולץ

**ישראל יעקב קלפהולץ** (מוכר גם כ**ר' ישראל באכניער**, על שם עיר מולדתו; 6 ביוני 1905, ד' בסיון ה'תרס"ה – 30 בינואר 1988, י"א בשבט ה'תשמ"ח) היה סופר חרדי פורה, חסיד בעלז ומשב"ק בבית רבי אהרן מבעלז.

## תולדות חייו
נולד בבוכניה לר' חיים מנחם, מחסידי בעלז. למד בישיבת אהל תורה שבברנוביץ ובישיבת קלצק. אשתו וילדיו נהרגו במלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה עלה לארץ ישראל, נישא שוב בתש"ט ללאה שיינדל (ג'ני) לבית קרמר-רוכברגר, שהייתה צעירה ממנו ביותר מעשרים שנה (האדמו"ר מבעלז והמשב"ק שלו עזריאל גרשון רייבר היו העדים בחתונתו). התגורר בתל אביב ולאחר מכן בבני ברק. מנישואיו השניים לא היו לו ילדים.

כתב והוציא לאור עשרות ספרים אשר חלקם תורגמו ליידיש, לאנגלית ולספרדית. נטל פעילות בתנועת התשובה, וכשזו החלה כתב ספרים שיועדו לקהל בעלי התשובה. הקים בערד ספרייה בשם "פאר ישראל", וכן הקים מדרשת מעל"ה לבעלות תשובה. נפטר בי"א בשבט ה'תשמ"ח ונקבר בהר המנוחות.

## פעילותו בחסידות בעלז
קלפהולץ חסה בצל האדמו"ר רבי ישכר דב מבעלז, תחילה בהולושיץ ולאחר מכן בבעלז, בה שהה רבות בין השנים ה'תרפ"ד–ה'תרפ"ז. לאחר פטירת רבי ישכר דוב, נהיה קלפהולץ לחסידו של בנו רבי אהרן מבעלז, ולאחר עלייתם לארץ ישראל אף שימש אותו. עסק בביסוס מוסדות חסידות בעלז בבני ברק, בהנצחת חסידות בעלז ואדמו"ריה שטרום מלחמת העולם השנייה, ובפרסום דברי תורתם ומנהגיהם של האדמור"ים. בשל הקפדת אדמו"רי בעלז שלא להדפיס את תורתם, פרסם קלפהולץ את דבריהם בסטנסיל, אך גם לכך נמצאו מתנגדים. ההכנסות מהשכפולים הוקדשו למוסדות החסידות. בשנים ה'תשכ"ב–ה'תשכ"ד, ערך יחד עם הרב נתן אורטנר את הקובץ התורני "נתיבות התורה", שיצא לאור על ידי כולל האברכים של חסידי בעל בבני ברק, ופרסם בו גם מחידושי תורתו.

## ביבליוגרפיה
כתב והוציא לאור עשרות ספרים מתחומים שונים ביהדות: מאמרי חסידות של אדמו"רים, ספרי ביוגרפיה (בעיקר חסידית, ושל חסידות בעלז), סיפורת, סיפורי ואגדות חז"ל, ועוד. חלק מספריו תורגמו ליידיש, לאנגלית ולספרדית.

## לקריאה נוספת
* מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ירושלים, חלק ד' עמ' 550–551.
* **ל"ו צדיקים נסתרים**, בני ברק תשס"ה, חלק ב' עמ' תר"א-תרי"ט.

## קישורים חיצוניים
*

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:סופרים חרדים ישראלים
קטגוריה:חסידי בעלז
קטגוריה:בוגרי ישיבת אוהל תורה-ברנוביץ'
קטגוריה:בוגרי ישיבת סלוצק-קלצק
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1988
מאיר שצ'רנסקי

הרב **מאיר שצ'רנסקי** (ה'תרס"ה, 1905 - ליל ל' בתשרי ה'תשל"ג, 7 באוקטובר 1972) היה איש חינוך חרדי, מייסד "בית יעקב" בתל אביב ומחבר פורה. חבר הנהלת חברה קדישא גחש"א - תל אביב - יפו. לאחר פטירתו נקרא מרכז בית המורה של בית יעקב, שאותו הקים, על שמו - "סמינר שצ'רנסקי".

## ביוגרפיה
נולד בזגירז', פולין, לחוה (נפטרה בכ"ו באייר ה'תר"ע בקרלסבד), ולר' בנימין, שהיה צאצא לרבי זכריה מנדל מירוסלב. למד בתלמוד תורה ובישיבה המקומית "יגדיל תורה" ועם תום לימודיו בשנת ה'תרפ"ד, 1924, הוסמך לרבנות.

בשנת ה'תרפ"ט נשא את יהודית בת אברהם פישמן (נפטר בתל אביב, טבת ה'תשכ"ז). הזוג התגורר בזגירז' והתפרנס מבית חרושת לאריגה בשם "פלשתינה" שאותו ניהל ר' מאיר. במקביל היה עסקן ציבורי, חבר במוסדות אגודת ישראל המקומית, ומנהל מוסדות החינוך שלה בזגירז'.

בשנת ה'תרצ"ג, 1933, עלה לארץ ישראל והקים את סמינר בית יעקב בתל אביב. בימי השואה איבד רבים מבני משפחתו: אחותו לאה'צה ווצירז' (לעיתים: וצ'אזש) הייתה מחנכת בסמינר בית יעקב בקרקוב. אחיו נתן נטע שצ'רנסקי נהרג בגטו ורשה.

נפטר במוצאי שבת ליל ל' בתשרי ה'תשל"ג, 7 באוקטובר 1972, נקבר בחלקת החסידים בבית הקברות קריית שאול בתל אביב.

לאחר פטירתו, המשיך בניהול המוסדות, בנו ר' בנימין שצ'רנסקי (נפטר ה'תשע"ח). בתו חוה הייתה נשואה לרב שלמה זילברשטיין ראש הכולל ורבם של חסידי גור בבני ברק.

## ספריו
* פרקי אבות עם "מתנת אבות", תל אביב: בית יעקב, תש"י, 1950
* דמויות גדולי החסידות מהבעש"ט עד זמננו: לפי רשימת האדמו"רים באילן הבעל שם טוב, תל אביב תש"ה.
* תולדות החסידות ותורתה, תל אביב: בית יעקב, תש"י, 1950
* דינים לנוער ולעם, תל אביב: בית יעקב, תשי"ז, 1956
* שו"ת אור המאיר (על שאלת לימוד תורה לנשים)
* שו"ת אורך ימים: לבירור ההלכה באיסור העברת מת מעיר שיש בה קברות לעיר אחרת. תל אביב: חברא קדישא גחש"א, תשי"ח
* דמויות גדולי החסידות, תל אביב: בית יעקב, תש"ה
* רבי שמשון רפאל הירש, תל אביב תש"י.
* העתיד, תל אביב תש"ו
* תשכ"ג ניבים: אמרות ופתגמי חכמים, תל אביב: בית יעקב, 1962
* החינוך בישראל לפי המקורות, תל אביב: בית יעקב, תשכ"ח, 1967
* העבר הישראלי: תולדות עם ישראל, 8 כרכים, תשכ"ב-תשל"א

## לקריאה נוספת
בנימין שצ'רנסקי, **קונטרס זיכרון: ליום השנה העשרים לפטירת הרב מאיר שצ'רנסקי**, בית יעקב, תל אביב תשנ"ג.
## קישורים חיצוניים
*
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:חסידי גור
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:אנשי חינוך חרדים
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1905
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972
אין אדם פורע תוך זמנו

חזקה **אין אדם פורע תוך זמנו**, היא אחת מן החזקות ההלכתיות לפיהם אדם אינו פורע את חובו כל עוד לא הגיע זמן הפירעון. מכוח חזקה זו, בעל חוב שטוען כי פרע את חובו קודם זמן הפרעון אינו נאמן על כך.

## יסוד החזקה
יסוד החזקה הוא מעצם קביעת זמן הפירעון, יש שביארו שמכח זה שהלווה קבע זמן נראה כי הוא צריך את המעות עד אותו זמן, או שהוא משער שלא יהיו לו אפשרות לפרוע קודם זמן זה. אחרים כתבו כי החזקה נובעת מכוח מנהג, מאחר שבדרך כלל בני אדם אינם פורעים לפני זמן הפירעון.

## יוצאים מהכלל
בתלמוד נחלקו אמוראים האם חזקה נאמרה גם במקרה שכבר חל מועד החיוב, אך לא מועד הפירעון, כגון בהלוואה שטרם הגיע מועד פירעונה, משום שקיימת סברה שאין הלווה רוצה שיטריד אותו המלווה עם בוא מועד הפירעון, ועל כן עשוי לפרוע את חובו לפני כן.
אמנם במקרה שעדיין לא חל החיוב, מוסכם על כולם, שאינו נאמן לטעון שפרע, כגון אדם ששכר בית וטוען ששילם לפני סיום מועד השכירות, או אדם שטוען שכבר נתן לכהן את דמי פדיון הבן לפני היום השלושים, אינו נאמן, שבאופן זה אין אדם פורע את חובו, משום שחושש שמא בכלל לא יכול לבסוף החיוב (כגון שייפול הבית, או שימות הבן).

להלכה נפסק שגם באופן שכבר חל מועד החיוב קיימת החזקה שאין אדם פורע תוך זמנו, ולכן אף אם טוען כך בעל החוב (הלווה) - אינו נאמן על כך.

## בחוב לגוי
רבי מאיר הלוי אבולעפיה, כותב כי החייב כסף לגוי, לא נאמרה חזקה זו, הואיל ויש סברא לומר שאדם מעדיף לפרוע גם בתוך הזמן. אולם הב"ח סבור שאין חילוק בין יהודי לגוי.

## תוקפה
### ביחס לרוב
חזקת "אין אדם פורע תוך זמנו" עדיפה מרוב, וניתן להוציא ממון על פיה.

### מול עדות
באחרונים דנו מה דין חזקה זו במקום שיש תרי ותרי, היינו במקרה שישנן שתי כתות עדים המכחישות זו את זו האם פרע את חובו, וחזקה זו מסייעת לאחד הצדדים.

יש מי שסבור שבמקרה זו החזקה אינה מעלה ואינה מורידה, שכן תוקף החזקה היא משום "אנן סהדי", ואין לה כוח יותר מהעדים, ולכן אין לה כל תוקף כאשר יש עדים שסותרים זה את זה, כי דין מאה עדים כדין שני עדים. אמנם בשו"ת רבי עקיבא איגר נשאר להלכה בספק.

## לקריאה נוספת
* **[[אנציקלופדיה תלמודית]]**, ערך "אין אדם פורע תוך זמנו", כרך א', טור תקס"ד-תקע"א

## קישורים חיצוניים
* הרב אחיקם קשת, , מתוך קובץ יסודות וחקירות
* , מתוך מיקרופדיה תלמודית
*
* הרב יחיאל לב, "אופיה של חזקת 'אין אדם פורע תוך זמנו'", בתוך אסיף
* 
* , מאת הרב יעקב אריאל
* , מאת הרב ירון איתר

## הערות שוליים

קטגוריה:כללי חזקות
קטגוריה:כללים ועקרונות במשפט העברי
קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
לא תשים דמים בביתך

**לא תשים דמים בביתך** הוא האיסור הכולל את כל גורמי הסכנה התלויים במצבים קבועים, ובכלל זה עבירה על תקנות בטיחות בבנין, במקומות עבודה ועבירות תעבורה, ושימוש במבנים ובדרכים שאינם עומדים בתקנות ובתקנים.

לפי חלק מהדעות, שאר חיובי שמירת הגוף והנפש התלויים בהתנהגות האדם, כגון הרגלי אכילה, שימוש בחומרים מסוכנים, ודינים נוספים, כלולים אף הם באיסור "לא תשים דמים בביתך". אולם לרוב השיטות בראשונים, איסורים אלו כלולים באיסור חבלה בגופו ובמצות ונשמרתם מאוד לנפשותיכם.

## הימנעות מסכנות
[ממוזער|250px|ממוזער|שמאל|מודעה של המוסד לבטיחות ולגיהות, ב[עברית, יידיש וערבית. ה'תשט"ז]]
בכלל איסור זה של "לא תשים דמים בביתך", הימנעות מכל סכנה קבועה שעשויה לגרום נזק לגוף האדם, ובכלל זה עבירה על תקנות בטיחות בבנין, במקומות העבודה. ועבירות תעבורה.

### בטיחות מבנים
כל דיני מעקה נובעים מהטעם של . בכלל איסור זה גם שימוש במבנים שאינם עומדים בתקני הבטיחות, כמו עלייה לגג שבו לא הותקן מעקה. כך נאסר לעבור תחת קיר נטוי, על גשר רעוע, להיכנס למבנה בסכנת קריסה וכיוצא באלו.

מכח איסור זה ומחשש סכנה, הותרו עבודות אסורות בחול המועד כדי להכשיר מבנים לשימוש מחשש שמא אם תיאסר העבודה, ישתמשו בהם אנשים ויסתכנו.

אפילו במקום מצווה, אין סומכים על הנס, אם הסכנה ברורה, ואין לחרוג מכללי הבטיחות לשום צורך.

## לקריאה נוספת
*הרב פרופ' אברהם שטינברג, **[[אנציקלופדיה הלכתית רפואית]]**, ערך בריאות, פרק "לא תשים דמים בביתך"

## הערות שוליים

קטגוריה:דיני נפשות
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה
דרך ארץ קדמה לתורה

[ממוזער|"דרך ארץ קדמה לתורה", [גרפיטי בירושלים]]
**דרך ארץ קדמה לתורה** הוא ביטוי שמשמעותו היא שחשיבותה של "דרך ארץ" (שהיא התנהגות במוסר המידות ובנימוס, או יישוב העולם, עיסוק ומסחר) קודמת והכרחית לפני חשיבות התורה. כיום המשמעות המקובלת הרווחת מייחסת ל"דרך ארץ" משמעות של נימוסים טובים, ושלא ניתן ללמד תורה ומצוות למי שאין בו דרך ארץ, או שאין שווי לתורה ולמצוות שמקיים בלא שיש לו דרך ארץ.

במקורו, הביטוי הוא פתגם חז"לי שבא לתאר את הקדימה הכרונולוגית של "דרך ארץ" למתן תורה.

## מקורות
מקורו של ביטוי זה הוא במדרש רבה:

מקור פחות מובהק, אך זהה יותר לפתגם כפי שהוא מוכר, מופיע באוצר מדרשים של יהודה דוד אייזנשטיין, במדרש השכם (שמ"ספר הלקוטים" של אלעזר הלוי גרינהוט), בו נאמר: .

הביטוי כפי שהוא מוכר כיום, בשם: "דרך ארץ קדמה לתורה", מופיע רק בראשית תקופת האחרונים, והוא מתחיל להיקלט בצורה זו רק מאוחר יותר. הוא מופיע לראשונה אצל המהר"ל מפראג, והחל מאמצע שנות ה'ת"ק-ה'ת"ר (שלהי המאה ה-18) הוא מופיע במספר מקורות מיהדות מזרח אירופה, וכמאה שנה לאחר מכן גם אצל יהדות ארצות האסלאם.

## פירוש הביטוי
משמעות הפתגם בדברי חז"ל היא כי "דרך ארץ" קדמה כרונולוגית למתן תורה, שכן התורה ניתנה לדור המדבר רק לאחר 26 דורות מבריאת העולם, ולפני כן התנהל העולם על פי "דרך ארץ". משמעות "דרך ארץ" בהקשר זה, כפי שעולה מדברי חז"ל אלו היא מוסר המידות והיושר, אולם יש שהתייחסו בזה גם לפרנסה, מלאכה ומסחר, ויש שציינו לשתי המשמעויות. יש המבארים את דברי חז"ל באופן שאינם רק תיאור כרונולוגי, אלא שהפתגם בא לומר כי הדורות הראשונים, כמו האבות, מחמת מעלתם ידעו לנהוג בדרך הישרה עוד טרם מתן תורה.

בפירוש הביטוי "דרך ארץ קדמה לתורה", רווח הפירוש לפיו יש העדפה או הקדמה – לפחות מבחינה מסוימת – של "דרך ארץ" על פני התורה, או ש"דרך ארץ" הרי הוא תנאי הכרחי לחשיבות התורה. גם בביטוי זה קיימים שני הפירושים לביאור "דרך ארץ", יש שפירשו זאת כמוסר המידות, ויש שפירשו זאת כמילוי צורכי הגוף ועיסוק על מנת להשׂתכר, שהוא נדרש כתנאי קיומי כדי שיהיה ניתן ללמוד תורה ולעבוד את ה', וכן ביישוב העולם בכלל.

לביטוי קיים ביאור חסידי מרבי צבי אלימלך שפירא מדינוב ובשם מחותנו רבי צבי הירש מזידיטשוב, לפיו "דרך ארץ" היא תפילה, שכן "תפִלה" בגימטריא "דרך ארץ" (515), והוא מבאר זאת על פי דעת רש"י שמתחילת זמן תפילה חל איסור עיסוק בעניינים אחרים עד התפילה, ואפילו לימוד תורה נאסר לפני התפילה. ביאור חסידי נוסף מרבי צדוק הכהן מלובלין מזהה את "דרך ארץ" עם יראת שמיים, ועל פיו הביטוי הוא על משקל "כל שיראתו קודמת לחכמתו – חכמתו מתקיימת".

יש שמצאו בביטוי "דרך ארץ קדמה לתורה" רמז למנהג אמירת פרקי אבות בשבתות שבין חג הפסח לחג השבועות, ובכלל לעבודת המידות במהלך ימי ספירת העומר, הקודמים לחג מתן תורה.

## ראו גם
* תורה עם דרך ארץ
* מסכת דרך ארץ
* השמים הם הגבול והדרך דרך ארץ

## קישורים חיצוניים

* הראי"ה קוק, אורות התורה, פרק יב סעיפים ב-ג, "דרך ארץ קדמה לתורה"
* הרב שמואל סלוטקי, דרך ארץ קדמה לתורה – תשע”ו, באתר תורה מציון, 27 ביולי 2016
* 
* רונן נויבירט, דרך ארץ קדמה לתורה, באתר מקוה.נט
* הרב שלמה אבינר, דרך ארץ קדמה לתורה, כיפה – יהדות

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסר
קטגוריה:אמרות חז"ל