open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
ג'וליה דראגוני

**ג׳וליה דראגוני** (באיטלקית: **Giulia Dragoni**; נולדה ב-7 בנובמבר 2006) היא שחקנית כדורגל איטלקייה המשחקת בעמדת הקשר בנבחרת איטליה ובקבוצת רומא.

## קריירה
### נעורייה ותחילת דרכה
דראגוני נולדה במילאנו, איטליה. היא החלה לשחק כדורגל בגיל 4 במועדון פרנקו סקאריוני.

היא הצטרפה לאקדמיית הכדורגל פרו ססטו, המעורבת לבנים ובנות, ב-2015 ושחקה באקדמיה עד 2019.

דראגוני הצטרפה לקבוצת הנוער של אינטר מילאנו ב-2020.

על אף שהייתה רק בת 14, דראגוני שחקה בקבוצת הנערות עד גיל 19.

### אינטר מילאנו (2023–2022)
דראגוני ערכה את הופעת הבכורה שלה בקבוצה הבוגרת של אינטר ב-20 בנובמבר 2022, כשהיא בת 16 בלבד, כשנכנסה כמחליפה בדקה ה-74 במשחק הליגה נגד פיורנטינה.

היא הייתה לשחקנית הצעירה ביותר שמשתתפת בסריה א מאז שהפכה לליגה מקצוענית.

היא ערכה עוד 3 הופעות בקבוצה הבוגרת של אינטר ב-2022.

### ברצלונה (2023 – 2024)
ב-31 בינואר 2023 חתמה דרגוני על חוזה לשנתיים וחצי בקבוצת ברצלונה.

היא הצטרפה תחילה ללה מאסייה והייתה לאישה הראשונה שאינה ספרדייה שחותמת שם.

היא ערכה כ-10 הופעות בקבוצת המילואים של ברצלונה, כבשה 4 שערים וסייעה להן לסיים במקום הראשון בטבלה.

דראגוני הייתה בסגל של ברצלונה לליגת האלופות אך לא שותפה באף משחק.

### נבחרת איטליה
דראגוני ייצגה את נבחרת איטליה בגילאים מוקדמים לנערות עד גילאי 16, 17 ו-19.

במרץ 2023 היא זומנה לסגל הנבחרת הבוגרת למשחק ידידות מול נבחרת קולומביה.

היא נכללה בסגל הנבחרת לגביע העולם ב-2023.

דראגוני ערכה את הופעת הבכורה שלה במונדיאל ב-24 ביולי 2023 בניצחון 1-0 על נבחרת ארגנטינה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלניות ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלניות איטלקיות
קטגוריה:קשריות כדורגל איטלקיות
קטגוריה:קשרי כדורגל איטלקים
קטגוריה:ילידות 2006
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-2006
סבסטיאן ננאסי

**אלגוט סבסטיאן ננאסי** (בשוודית: **Algot Sebastian Nanasi**; נולד ב-16 במאי 2002) הוא כדורגלן שוודי המשחק בקבוצת שטרסבורג ובנבחרת שוודיה.

## קריירה
ננאסי החל לשחק כדורגל ב-Viby IF משם עבר לקריסטאנסטאד. בקיץ 2018, הוא עבר לקבוצת U19 של מאלמה. ב-1 ביוני 2020 ננאסי חתם על חוזהו הראשון בקבוצה ומיד הושאל לורברגס בולס, בה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-18 ביוני 2020 בהפסד 1–2 לגטבורג.

בדצמבר 2021 האריך ננאסי את חוזהו במאלמו FF עד עונת 2025. ב-20 ביולי 2022 הושאל לקלמאר FF להמשך העונה. הוא כבש חמישה שערים ובישל שישה ב-16 הופעות ליגה בקבוצה.

ב-10 באפריל 2021 ערך הופעת בכורה בקבוצה הבוגרת של מאלמה במסגרת הליגה השוודית בניצחון 1-5 על המארבי. ב-25 בספטמבר 2021 כבש שער בכורה בקבוצה בניצחון 1–5 על אורברו.

ננאסי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שוודיה ב-9 בינואר 2023 בניצחון 0–2 על נבחרת פינלנד.

## תארים
**מאלמה**
* אליפות שוודיה: 2021
* הגביע השוודי: 2021/2022

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים שוודים
קטגוריה:חלוצי כדורגל שוודים
קטגוריה:קשרי כדורגל שוודים
קטגוריה:כדורגלני מאלמה
קטגוריה:כדורגלני שטרסבורג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שוודיה
קטגוריה:ספורטאים שוודים בצרפת
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-2002
מבשרת ציון (עיתון)

**מבשרת ציון** הוא העיתון הראשון שאליעזר בן-יהודה הוציא לאור. העיתון יצא לראשונה ב-1 בינואר 1884 ונסגר בספטמבר באותה שנה. עם זאת חשיבותו ההיסטורית רבה – מטרתו הייתה לספר ליהודי הגולה על החיים בארץ ישראל ולשמש ככלי לביטוי חברי לבילויי"ם.

## היסטוריה
העיתון הראשון יצא בטבת תרמ"ד כ"הוספה לגיליון 11 מהחבצלת שנת הי"ד", וכלל 32 עמודים.

הוא יצא כעין מוסף לעיתון חבצלת, מכיוון שבידי בן יהודה לא היה רישיון להוצאת העיתון.

יוזמי הוצאת העיתון היו עסקני היישוב ישראל בלקינד, מנשה מאירוביץ, יוסף פיינברג וליאון שוורץ חיים חסין ואחרים.

ארבעה הגיליונות של מבשרת ציון שפורסמו עוררו התלהבות רבה בקרב יהודים בתפוצות שראו בו אות ליישוב החדש. בעיתון קיימים כל המוטיבים של אליעזר בן-יהודה: כתיב חסר, תאריכים לחורבן הבית, ובעיקר סגנון חד ושימוש בלשון פשוטה ומדויקת.

## קישורים חיצוניים
* סריקה מלאה של ארבעת הגיליונות המלאים באתר הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונים בערבית
תחנת ז'בוטינסקי

**תחנת ז'בוטינסקי** היא אחת מהתחנות של הקו האדום ברכבת הקלה בתל אביב. מיקומה ברחוב הרצל בבת ים והיא נקרא על שם רחוב ז'בוטינסקי בבת-ים הנמצא סמוך לתחנה.

## מיקום
תחנת ז'בוטינסקי שוכנת במרכז העיר בת ים, ברובע צפון על פי תוכנית חלוקת הרבעים בעיר.

התחנה ממוקמת במרחק הליכה מטיילת בת ים, שדרת העצמאות ומרחוב בלפור, שלאורכו עסקים וחנויות רבות ושירות תחבורה ציבורית לכל חלקי העיר.

ב-18 באוגוסט 2023, עם השקת הקו האדום, נפתחה התחנה לשימוש ציבור הנוסעים.

## ראו גם
* תחבורה בבת ים

קטגוריה:בת ים: מבנים
קטגוריה:בת ים: תחבורה
קטגוריה:הנצחת זאב ז'בוטינסקי
ז'בוטינסקי
הליכת אקראי בוול סטריט

**הליכת אקראי בוול סטריט** (המקור באנגלית: **A Random Walk Down Wall Street**) הוא ספר אשר נכתב על ידי ברטון ג'י מלכיאל כלכלן מאוניברסיטת פרינסטון. הספר עוסק בנושא שוקי המניות אשר הפך את השערת ההליכה האקראית לפופולריות. מלכיאל טוען שמחירי הנכסים מראים בדרך כלל סימנים של הליכה אקראית, ולפיכך לא ניתן לעלות על ממוצעי השוק באופן עקבי. הספר מצוטט לעיתים קרובות על ידי אלה המצדדים בהשערת השוק היעיל.

בשנת 1973, השנה בה יצא לראשונה הספר, דעה זו הייתה חדשנית ורק לאחר שהספר התקבל יצאו קרנות סל מחקות מדד שונות כפי שהספר ממליץ להשקיע.

## טכניקות השקעה
מלכיאל בוחן כמה טכניקות השקעה פופולריות, כולל ניתוח טכני וניתוח יסודי, לאור מחקרים אקדמיים של שיטות אלו. באמצעות ניתוח מפורט, הוא מציין פגמים משמעותיים בשתי הטכניקות, ומגיע למסקנה שעבור רוב המשקיעים, ביצוע שיטות אלו יפיק תוצאות נחותות בהשוואה לאסטרטגיות פסיביות.

למלכיאל יש ביקורת דומה לגבי שיטות בחירת קרנות נאמנות המנוהלות באופן אקטיבי על סמך ביצועי העבר. הוא מצטט מחקרים המצביעים על כך שקרנות נאמנות המנוהלות באופן פעיל משתנות מאוד בשיעורי ההצלחה שלהן לאורך הטווח הארוך, ולעיתים קרובות הן בעלות ביצועים נמוכים בשנים שלאחר ההצלחות שלהן, ובכך נסוגות לכיוון הממוצע. מלכיאל מציע כי בהתחשב בהתפלגות ביצועי הקרן, לא סביר סטטיסטית שמשקיע ממוצע יבחר במקרה את אותן קרנות נאמנות בודדות אשר יצליחו לעלות על מדד הייחוס שלהן בטווח הארוך.

## קישורים חיצוניים
* הליכת אקראי בוול סטריט באתר טקסט
* 

קטגוריה:ספרים אמריקאיים
איפה את אהובה (שיר)

"**איפה את אהובה**" הוא שיר שהוקלט לראשונה לאלבום הסולו השלישי של הזמר יהורם גאון שיצא בשנת 1969 ונקרא על שם שיר זה.

## על האלבום בו נמצא השיר
בשנת 1969 הוציא יהורם גאון שני אלבומים, הראשון היה אלבום שכולו בשפת הלאדינו ונקרא "רומנסות בלאדינו", והשני היה האלבום "איפה את אהובה". מלבד שיר הנושא כלל האלבום גם את הלהיט "גשר אלנבי", שנכתב לסרט התיעודי "המלחמה שלאחר המלחמה". בנוסף כלל האלבום את השיר בספרדית "Ella ya me olvidó" (היא כבר שכחה אותי) של הזמר לאונרדו פביו. את השיר תרגמה הפזמונאית הצעירה תלמה אליגון-רוז עבור גאון.

## ביצועים נוספים
ישנם עוד ארבע ביצועים נוספים לשיר (חוץ משל יהורם גאון):

* אורי פיינמן
* ארקדי דוכין
* שימי תבורי
* עופר לוי

## קישורים חיצוניים
* איפה את אהובה, באתר הספרייה הלאומית
* איפה את אהובה, מילים לשיר באתר שירונט
* רשימת האלבומים של יהורם גאון, באתר הרשמי של יהורם גאון
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים שתורגמו לעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תלמה אליגון-רוז
קטגוריה:שירים שתורגמו מספרדית לעברית
יהושע השל וולהנדלר

רבי **יהושע השל ווֹלְהֶנְדְלֶר** (ה'תשי"ד-ה'תשע"ב) היה רב ופוסק חסידי, מחבר ספר גופי הלכות (משנה ברורה החדש) על הלכות נידה וטבילה ועוד ספרים. התגורר בוויליאמסבורג שבברוקלין.

## ביוגרפיה
יהושע השל וולהנדלר היה בנו של חיים שמואל מאיר וולהנדלר מפולין, חסיד חנטשין, ונקרא על שם רבי יהושע העשיל הורביץ, רבה האחרון של חנטשין.

התחתן בחודש כסלו ה'תשל"ה עם בתו של רבי בן ציון הכהן קאהן, רבה של .

נפטר בכ"ט בחשוון ה'תשע"ב, ונקבר בבית החיים בקריית יואל.

כיהן כראש בית דין הרבני לענייני אישות, סידר גיטין, ונחשב למומחה בהלכות שמות גיטין.

## חיבוריו
* ספר גופי הלכות והוא משנה ברורה החדש על הלכות נידה וטבילה
* ספר סדר הגט עם פירוש מאיר עיני חכמים

## קישורים חיצוניים
*
* 
* 
*

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:רבנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1953
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2011
ואצלב צ'רני

**ואצלב צ'רני** (בצ'כית: **Václav Černý**; נולד ב-17 באוקטובר 1997) הוא כדורגלן צ'כי המשחק בעמדת הקיצוני בקבוצת בשיקטש ובנבחרת צ'כיה.

## קריירת מועדונים
צ'רני נולדה בפריבראם. הוא הצטרף ליונג אייאקס בינואר 2013 מפריבראם. הוא ערך את הופעת הבכורה המקצועית שלו ביונג אייאקס ב-13 במרץ 2015 במשחק הראשון בליגת המשנה ההולנדית נגד פנלו.

ב-15 באוגוסט 2015 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של אייאקס בניצחון 0–3 נגד וילם II. הוא הבקיע את שערו הראשון ב-26 בנובמבר 2015 במסגרת הליגה האירופית נגד סלטיק, בו ניצחה אייאקס 2–1.

צ'רני הצטרף לאוטרכט ביולי 2019, וחתם על חוזה לשלוש שנים. הוא ערך הופעת בכורה ב-4 באוגוסט 2019 בניצחון 1–5 על ספרטה רוטרדם.

בעונת 2020/21 הושאל לטוונטה, לפני שחתם בקבוצה כשחקן רשמי ביולי 2021. ב-12 בספטמבר 2020 ערך הופעת בכורה בקבוצה בניצחון 2-0 על פורטונה סיטארד. שמונה ימים לאחר מכן כבש שער בכורה בתיקו 1-1 נגד פיינורד. עונת 2022/23 הייתה עונת שיא של צ'רני בה כבש 14 שערי ליגה.

ב-23 ביוני 2023 חתם בוולפסבורג מהבונדסליגה. בעונתו הראשונה במועדון, 2023/24, הבקיע צ'רני 4 שערי ליגה, וסיים עם וולפסבורג במקום ה-12. בקיץ 2024 הושאל צ'רני מוולפסבורג לגלאזגו ריינג'רס לעונה אחת. צ'רני רשם עונה מצוינת עם ריינג'רס, בה הבקיע 12 שערי ליגה. בתום עונת ההשאלה, חזר לוולפסבורג, וערך בה שתי הופעות בפתיחת עונת 2025/2026 בבונדסליגה. עם זאת, צ'רני לא נשאר בוולפסבורג, ונמכר לבשיקטש הטורקית בסיום חלון ההעברות של קיץ 2025. צ'רני חתם בבשיקטש על חוזה לשלוש עונות.

## קריירה בינלאומית
צ'רני שיחק עבור נבחרות ארצו בכל הגילים. הוא זומן לנבחרת צ'כיה עד גיל 21 באוגוסט 2015, בגיל 17. זימון זה משך תשומת לב שכן הוא הפך לשחקן הצעיר ביותר שמייצג את הנבחרת כשערך את הופעת הבכורה שלו ב-U21 ב-4 בספטמבר 2015 בניצחון 4–1 על מלטה.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של צ'כיה ב-11 בנובמבר 2020 במשחק ידידות מול גרמניה. ב-16 בנובמבר 2022 כבש שער בכורה בניצחון 1–5 על נבחרת איי פארו במשחק ידידות.

נכלל בסגל נבחרת צ'כיה לטורניר יורו 2024.

## תארים
;אייאקס
* ליגת העל ההולנדית: 2018/19
* גביע הולנדי: 2018/19

;אישיים
* שחקן החודש בליגה ההולנדית: מאי 2023
* נבחרת החודש בליגה ההולנדית: מאי 2023

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים צ'כים
קטגוריה:קשרי כדורגל צ'כים
קטגוריה:כדורגלני אייאקס
קטגוריה:כדורגלני טוונטה
קטגוריה:כדורגלני וולפסבורג
קטגוריה:כדורגלני אוטרכט
קטגוריה:כדורגלני גלאזגו ריינג'רס
קטגוריה:כדורגלני בשיקטש
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צ'כיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים זרים בהולנד
קטגוריה:ספורטאים צ'כים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בסקוטלנד
קטגוריה:ילידי 1997
אנה-חנה סמילנסקי

**אנה-חנה סמילנסקי** (1879–1961) הייתה רופאה והפסיכואנלטית הראשונה בארץ ישראל.

## ביוגרפיה
אנה-חנה נולדה בעיירה רוטמיסטריבקה שבאוקראינה. אנה-חנה הייתה הבת הצעירה בין 8 אחים שהגיעו לבגרות. משפחתה של אנה-חנה הייתה משפחה אמידה, משכילה וציונית, כתוצאה מכך היא זכתה להשכלה וללימודי קודש. אחרי שסיימה תיכון, אנה-חנה הלכה ללמוד באוניברסיטת ברן בשווייץ בשל הקשיים שרוסיה הערימה על נשים שרצו להשיג השכלה גבוהה. לאחר שסיימה לימודי הוראה באוניברסיטת ברן, אנה-חנה עברה לפקולטה לרפואה בציריך על מנת למצוא תרופה למחלת העיניים שעיוורה אותה.

במהלך לימודיה בציריך אנה-חנה קיבלה הצעת נישואין ממקס אייטינגון, אך היא הפרה את האירוסין בשל מחלת העיניים שלה.

אחרי שאנה-חנה סיימה את לימודיה בציריך בשנת 1907 היא חזרה לרוסיה והחלה להתמחות ברפואה פנימית. לאחר שסיימה את התמחותה, היא עברה לברלין ופתחה שם מרפאה משלה ושם עבדה כשנתיים עד עלייתה לארץ.

בפברואר 1912 אנה-חנה עלתה לארץ ישראל והיא עברה לירושלים ושם היא הוזמנה להיות הרופאה של בית הספר "בצלאל" אך מחלת העיניים שלה הקשתה על חייה והיא נאלצה לחזור לברלין כעבור שנה, שם היא גויסה לצבא עד סוף מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה אנה-חנה עשתה הסבה מקצועית לפסיכיאטריה.

בשנת 1920 נפתח בברלין המכון הפסיכואנליטי הברלינאי ובו אנה-חנה עבדה כפסיכיאטרית למרות עיוורונה. אך בשנת 1932 אנה-חנה חזרה לארץ ישראל בשל המצב הפוליטי המסוכן בגרמניה והיא נשארה בארץ ישראל ועבדה כפסיכיאטרית עד יום מותה.

## פועלה
כאשר אנה-חנה הייתה הרופאה בבצלאל היא עזרה לטפל במחלת הגרענת שהייתה נפוצה באותה תקופה בשל תנאי התברואה הירודים שהיו בארץ ישראל.

אנה-חנה הייתה בין המקימים של החברה הפסיכואנליטית בארץ ישראל (CPI) יחד עם משה וולף, איליה שליט ואלטר קלוגה.

## ביבליוגרפיה
* צפורה שחורי רובין, רופאות ראשונות בארץ ישראל, מוסד ביאליק תשע"ד

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאות ישראליות
קטגוריה:רופאים ישראלים
קטגוריה:פסיכואנליטיקאיות ישראליות
קטגוריה:פסיכואנליטיקאים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1879
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1879
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1961
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961
דניאלה זמיר

**דניאלה זמיר** (נולדה ב-1983) היא מתרגמת ספרות ישראלית עכשווית. תרגמה לאנגלית, בין השאר, יצירות של דב אלפון, שרה בלאו, הילה בלום, עידו גפן, ומיכל בן-נפתלי.
זמיר הייתה שותפה לזכייה בפרס סמי רוהר לספרות יהודית לשנת 2023 על תרגומה לרומן "חוף הים של ירושלים" מאת עידו גפן.

## ביוגרפיה
דניאלה זמיר נולדה בישראל. יש לה תואר ראשון בספרות מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בכתיבה יצירתית מאוניברסיטת City בלונדון.

זמיר היא אחותו של הפוליטיקאי והדיפלומט אסף זמיר. דודה, יצחק זמיר, היה שופט בית המשפט העליון.

## פרסים
* שותפות (25%) בפרס סמי רוהר לספרות יהודית לשנת 2023 שהוענק לעידו גפן על הרומן "חוף הים של ירושלים"
* פרס CWA International Dagger  (בשותפות עם המחבר) לשנת 2019 על תרגומה למותחן לילה ארוך בפריז מאת דב אלפון

## תרגומים
*"איך לאהוב את בתך" מאת הילה בלום (2023)
*"חוף הים של ירושלים" מאת עידו גפן (2022)
*"המורה" מאת מיכל בן-נפתלי (2020)
*"האחרים" מאת שרה בלאו (2019)
*״לילה ארוך בפריז״ מאת דב אלפון (2019)

## תרגומים לסיפורים קצרים
*"מאושרי והלאה" מאת הילה עמית (2020)
*"שלושה גברים באמריקה" מאת ג׳וליה פרמנטו (2017)
*"סרגוסה בברלין" מאת יפתח אלוני (2015)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים מעברית לאנגלית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
תפילת יום הכיפורים בזמן המצור על מץ

[ממוזער|ציור האירוע, [אוסף פויכטונגר, מוזיאון ישראל, ירושלים]]
ממוזער|תדפיס של התמונה, חברת Bankers & Merchants Lithographing, 1871
תפילת יום הכיפורים התרחשה בזמן המצור על מץ במלחמת צרפת–פרוסיה, בשנת 1870. תפילה זו הונצחה בציורים רבים וזכתה לפרסום. התפילה מסמלת את השתלבותם של היהודים בצבא הפרוסי תוך שמירה על יהדותם, בדומה להשקפת "גרמנים בני דת משה" אשר נפוצה לאחר האמנציפציה.

ב"כתב העת להיסטוריה דתית ואינטלקטואלית" נטען שטקס זה ככל הנראה לא התרחש.

## השתלבות היהודים בגרמניה
בשנת -1750 העניק פרידריך השני, מלך פרוסיה כתב זכויות ליהודים, המחלק את היהודים לשני סוגים:
* יהודי חצר (יהודי חסות), יהודים אלה היו היהודים שמהם הפיק השלטון את התועלת הרבה ביותר.
* יהודים נסבלים, היו אנשי הקהילה היהודית ובהם רבנים, חזנים ושוחטים. אלו היו אנשים שהתפרנסו מנתינת שירות לציבור והשלטון לא חש שהוא מקבל תועלת מעבודתם. יהודים אלה לא נהנו מהזכויות שקיבלו יהודי החסות, והיו פחות מוגנים מהם.

ליהודי החצר הותר להעביר את זכות החסות לאחד מילדיהם לפי בחירתם, אולם לילד אחד בלבד. שאר ילדיהם, אם הורשו להישאר בעיר עברו למעמד של יהודים נסבלים.

החוקים אסרו על היהודים לעסוק בעבודות בהן עסקו העירונים הנוצרים, נאסר עליהם לרכוש בהמות פרט לאותן בהמות ששימשו להם כאוכל. הותר להם לסחור בסוסים. נאסר עליהם לייצר משקאות אלכוהוליים, נאסר עליהם לסחור במשקאות אלכוהוליים פרט ליין כשר. נאסר עליהם להתיך מתכות יקרות אולם הותר להם לסחור בהן וגם באבני חן. נאסר עליהם לסחור בצמר אבל הותר להם לסחור בבדי מותרות ובפרוות. הותר להם לסחור בסחורות הבאות מפולין ובכאלו הדורשות קשרים מסחריים בארצות אחרות כגון תה, קפה, שוקולד ודבש.

ב-1812 התפרסמה בפרוסיה פקודה המעניקה שוויון זכויות ליהודי פרוסיה. כך זכו היהודים בזכויות אזרחיות מלאות ולצדן חובות אזרחיות כמו שירות בצבא.

## הקרב
ב-19 ביולי 1870 הכריז נפוליאון השלישי קיסר צרפת על מלחמה כנגד פרוסיה והקונפדרציה הצפון-גרמנית. ב-2 באוגוסט חדרה "ארמיית הריין" בפיקודו של נפוליאון לפרוסיה. אל מול הכוח הצרפתי עמדו 3 ארמיות שהרמטכל הפרוסי, הלמוט פון מולטקה הזקן, גייס למלחמה (בפלוגות היו גם יהודים שהתגייסו כחלק מחובתם בעקבות הענקת שוויון הזכויות). הכוח הצרפתי החל לסגת באיטיות. ב-12 באוגוסט העביר נפוליאון את הפיקוד על הארמייה הראשונה לגנרל פרנסואה אשיל בזן. ב-18 באוגוסט פתחו הפרוסים בקרב גרבלוט שבו ספגו הרבה אבידות. הגנרל בזן העדיף שלא להשיב מלחמה ובמקום זאת נסוג עם חייליו אל בין חומות העיר המבוצרת מץ.

## תפילת יום הכיפורים
ממוזער|ציור האירוע פרי מכחולו של הרמן יונקר
יום הכיפורים מתקרב והמלחמה עדיין בעיצומה, ליהודים המגויסים ניתן אישור להתפלל את תפילת יום הכיפורים אך לא היה בנמצא רב צבאי שיעזור בעריכת התפילה. לקראת יום כיפור הגיע למחנה רב צעיר בשם  שניסה לארגן תפילות יום כיפור במפקדת הארמייה הראשונה שהייתה מוצבת בכפר במרחק 8 קילומטרים משדה הקרב. הציעו לרב לערוך את התפילות בכנסייה אך הרב בלומשטיין סירב וייעד לתפילה את חדרו ואת החדר של שכנו. שולחן עם נרות שימש כבימה. בתפילה השתתפו בערך 60–70 חיילים.

הצייר הגרמני הרמן יונקר (Hermann Junker) צייר תמונה של התפילה על פי תיאורו של הרב בלומשטיין ותמונה נוספת על פי דמיונו.

## קישורים חיצוניים
* דניאל ליפסון, תפילת כל נדרי בחסות הרייך, בלוג הספרנים, 13.09.2021
* מוטי בן ארי, תפילת יום כיפור במצור על העיר מץ, בלוג יד יצחק בן צבי, 27.9.2020

## הערות שוליים

קטגוריה:יום הכיפורים
קטגוריה:פרוסיה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:מלחמת צרפת–פרוסיה
כרזות קרן קיימת לישראל

**כרזות קרן קיימת לישראל** הן כרזות שנועדו להעביר מסרים תרבותיים בעודן מתחזות ככרזות צבעוניות ובולטות.
ממוזער|כרזה של קק"ל- קרן קיימת לישראל משנות ה-40
קק"ל נוסדה ב-29 בדצמבר בשנה 1901 ומטרתה ההתחלתית הייתה לאסוף כספים ואיתם לקנות שטחים בארץ ישראל וליישב בהם יהודים. לאורך השנים קק"ל התפתחה ליותר מכך ומנהיגה הבינו שעליהם לא רק לגייס כספים אלא גם ואולי בעיקר לשנות רוח של אומה שלמה. אחד הדברים הבולטים שעשתה היה יצירת כרזות צבעוניות במיוחד שמאחורן מסר שניסו להעביר מנהיגי קק"ל.

## מטרת הכרזות וההיסטוריה שמאחוריהן
בנוסף למטרתן להעביר מסרים, הכרזות נועדו להציג הישגים ולהחדיר אמונה והתלהבות לבניית המולדת הישנה-חדשה.

לפני יצירת הכרזות קק"ל ניסו להעביר מסרים בעוד דרכים כמו; בולים - שהופצו כ-30 מיליון מהם, סרטי קולנוע - הממחישים ליהודי התפוצות את מה שמתחולל בארץ, ועוד. בשנות העשרים של המאה ה-20 תפקדה קק"ל, בנוסף על שאר תפקידיה, כגוף חינוכי מרכזי ביישוב העברי. מנהל הגימנסיה העברית של ירושלים ד"ר שלמה שילר חיפש דרך לקרב את התלמידים לחקלאות ולטבע בארץ ישראל. בהמשך הוא יזם את הקמת תנועת המורים למען קק"ל, מתוך כוונה לשנות ולשפר את החינוך העברי ביחד עם קק"ל. השנים האלו היו השנים שבהן החלה קק"ל להפיק מגוון רחב של כרזות.

## המסר שמאחורי הכרזות
הכרזות שימשו כלי הסברה יעיל בפני קק"ל, ורבות מהן נועדו למערכת החינוך של היישוב. כמעט בכל כיתה הייתה כזו כרזה. הכרזות הוכחו ככלי יעיל לחינוך ועד מהרה הגיעו גם לתנועות נוער ולארגונים ציוניים בחו"ל. המסר של הכרזות היה פשוט וקצר אך זה לא אומר שהוא לא היה מתוכחם, להפך זו הייתה מהותו. לדוגמה:כרזה המצויר בה מגדל מים לא באמת מתייחסת אל מגדל המים אלא אל אחד מסמלי הציונות המציינות את ההתיישבות.

## מאיירי ומעצבי הכרזות
את כרזות קק"ל ציירו ועיצבו מיטב האמנים והמעצבים, וביניהם רבים. כמו:
טקסט=כרזה |ממוזער|כרזה של קק"ל קרן קיימת לישראל 14 במאי 1948
* אוטה וליש שעיצב רבים מהבולים והמטבעות הראשונים של מדינת ישראל ובנוסף הוא היה אחראי גם לקליגרפיה של מגילת העצמאות.
* הסטודיו של רוטשילד-ליפמן שהוקם ופעל על ידי: גרלד רוטשילד וזאב ליפמן שהיו אחראיים להרבה מכרזות צה"ל ולמודעות פרסומת ידועות.
* פרנץ קראוס
* דוד זיק
* שולמית ארן
* שמואל כץ
* צבי ברגר
* רפאל וטישטין
* שולמית כרמי
* רות לוין

ורבים אחרים.

## קישורים חיצוניים
* 
* תערוכת כרזות היסטוריות - נוסטלגיה ארצישראלית כתבה של קרן קיימת לישראל בשנה 2017
* היסטוריה של קק"ל לפי עשורים כתבה של קרן קיימת לישראל בשנה 2020

קטגוריה:קרן קיימת לישראל
קטגוריה:כרזות
קחי נשימה

"**קחי נשימה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בדצמבר 1987 חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה הפותחת של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן.

## על השיר
"קחי נשימה" הולחן על ידי מיטשל (מיטש) הילר וג'יימס סימפסון, את הגרסה העברית לשיר כתבה רחל שפירא. השיר עובד והופק מוזיקלית על ידי קובי אשרת. זוהי גרסת כיסוי לשירו של כריס דה בורג, "Sailing Away". ב-8 בדצמבר 1987 השיר נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי במקום ה-14 – הכניסה הגבוהה ביותר לשבוע זה. ב-19 בינואר 1988 עלה למקום השלישי, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, יצא מהדירוג ב-23 בפברואר לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
סרט בשחור לבן (שיר)

"**סרט בשחור לבן**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור ביוני 1987 חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה השנייה וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן.

## על השיר
"סרט בשחור לבן" נכתב על ידי דני רובס ונתן כהן, שגם הלחין והפיק אותו. ב-23 ביוני 1987 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי במקום ה-17. ב-28 ביולי עלה למקום החמישי, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, יצא מהדירוג ב-1 בספטמבר לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג השיר במקום העשירי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נתן כהן
קטגוריה:שירים על סרטים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
חבר (שיר של אילנית)

"**חבר**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את תקליט השדרים הוציאה לאור בשנת 1988 חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה השלישית של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן., שיצא שנה קודם (1987). 

## על השיר
"חבר" נכתב על ידי אהוד מנור הולחן על ידי הנרי בראטר, עובד הופק מוזיקלית על ידי קובי אשרת. "חבר" נחשב לשיר האחרון של אילנית שזכה להצלחה, והחל משנות ה-90 של המאה ה-20 אף אחד משיריה לא דורג בין עשרת השירים הפותחים במצעדים. ב-16 באוגוסט 1988 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי במקום ה-21. ב-27 בספטמבר עלה למקום השני, המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, יצא מהדירוג ב-22 בנובמבר לאחר שלושה-עשר שבועות צעידה רצופה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים על חברות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
גזוז (סרט)

**גזוז** הוא סרט רומנטי ישראלי משנת 2023 בכתיבה הפקה ובימוי של טומי לנג, עם רוברט הניג, ענת מנדלסון ושירי לוטן בתפקידים הראשיים.

הסרט מתאר דייט בין בני זוג מבוגרים הנמשך לילה שלם בין אתריה של שכונת נווה צדק. בתים עתיקים, סמטאות צרות, קולנוע עדן, פארק המסילה, תחנת הרכבת יפו ופארק צ'ארלס קלור.

הסרט צולם ב-24 שעות (8 שעות בשלושה לילות) בתקציב קטן ללא השתתפות של גופים או קרנות.

רוברט הניג מופיע כאלמן בשם פטר שמחפש זוגיות כמו בסרטיו הקודמים של לנג (שגם הוא אלמן) - טייארה, זוג או פרד, פטר השלישי, הולכת שבעה ומריונטה.

## תקציר העלילה
פטר (רוברט הניג) הוא שחקן אלמן בן 76. יש לו שני בנים שיחסיהם אתו קרים. הוא משכיר את דירתו בתל אביב לאדריכלית צעירה בשם נלי (שירי לוטן). את נלי הכיר לפני 5 שנים כשעבדה כמלצרית במסעדה. הוא מחבב אותה ומתייחס אליה כמו בת שאין לו ולכן נתן לה לגור בדירתו בעוד הוא גר בדירה שכורה.

נלי היא בת לאם יחידנית, לילי (ענת מנדלסון). נלי רוצה לשדך את אמה לפטר ומארגנת להם דייט. פטר יושב על ספסל בפארק צ'ארלס קלור ונלי מגיעה על קורקינט חשמלי ומכירה את אמה לפטר. פטר מציע ללילי לצעוד ולשוחח והם מתחילים את הלילה בצעידה באזור נווה צדק כשנלי מלווה אותם מרחוק בקורקינט שלה.

פטר ולילי משוחחים על פוליטיקה וזוגיות. פטר מספר על אשתו שנפטרה בגיל 51 ומאז לא מצא בת זוג מתאימה והוא למעשה בודד. לילי מספר שהייתה לה פרשת אהבה קצרה עם גבר ממנו נכנסה להיריון ואחר כך התחתנה והתגרשה וגידלה את נלי כאם יחידנית כשהיא מתפרנסת כפסיכותרפיסטית. במהלך הטיול נפגשת איתם נלי, מוזגת להם יין בגביעים, והם נהנים ואוכלים פיצה. בשלב מסוים הם רבים ונלי מנסה לגשר ביניהם ומתעמתת עם אמה, שלא גילתה לה מי אביה ונשארה בודדה, ואולי זה עבר גם לה בגנים, כי עד עתה לא הצליחה נלי למצוא זוגיות.

לבסוף כולם נרגעים, נלי משרטטת תוכנית לבית שיבנה פטר על המגרש שלו וקונה להם סברינה וגזוז לאחר ששמעה כי אהבו זאת בילדותם. כולם מתיישבים על ספסל בפארק ואז מגלה לילי סוד ששמרה בליבה שנים ואשר ישנה את מצבם באופן משמעותי. הסרט מסתיים כששלושתם יושבים על ספסל בפארק צ'ארלס קלור, אוכלים סברינות ושותים גזוז.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לגזוז, באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:סרטי טומי לנג
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים עצמאיים
סופיה וילסון

**סופיה אוליביה וילסון** (באנגלית: **Sophia Olivia Wilson**; נולדה בשם **סופיה אוליביה סמית**'; באנגלית: **Sophia Olivia Smith;** נולדה ב-10 באוגוסט 2000) היא כדורגלנית אמריקאית, שמשחקת כחלוצה בקבוצת פורטלנד ת'ורנס  בליגת הכדורגל הלאומית לנשים של ארצות הברית ובנבחרת ארצות הברית. היא שיחקה בליגת המכללות עבור סטנפורד קרדינלס , וזכתה איתם באליפות הלאומית בשנת 2019. בשנת 2022 וילסון נבחרה לשחקנית השנה בכדורגל נשים בארצות הברית, לאחר שזכתה עם קבוצת פורטלנד תורנס בתואר האליפות באותה שנה, ונבחרה לנבחרת העונה. היא נמנית עם סגל הנבחרת הלאומית לטורניר גביע העולם בכדורגל נשים 2023 שמתקיים באוסטרליה וניו זילנד, וכבר במשחק הראשון של הנבחרת כבשה שני שערים.

## קריירה מוקדמת
וילסון נולדה בווינדזור  קולורדו למשפחת ספורטאים, ושיחקה בילדותה בקבוצות ילדים בקולורדו. זכתה בשנת 2012 עם קבוצת ארסנל קולורדו באליפות המדינה בכדורגל ילדות עד גיל 12, ושנה לאחר מכן עם אותה קבוצה באליפות המדינה עד גיל 13. בשנת 2014 חזרה על ההישג הזה עם ארסנל באליפות המדינה עד גיל 14, ובשנת 2016 באליפות עד גיל 16.

## קריירה בוגרת
בשנים 2016 ו-2017, שיחקה בנבחרות הלאומיות הצעירות של ארצות הברית עד גילאי 17 , 18, 20  ו-23.

בשנת 2018, עם תחילת לימודיה באוניברסיטת סטנפורד, שיחקה וילסון בנבחרת הקארדינלס וסיימה איתן פעמיים כאלופת Pac-12 ואלופת NCAA, לאחר 2 עונות בלבד, ונבחרה לשחקנית ההתקפה מצטיינת לשנת 2019 בגביע המכללות, בו זכתה עם קבוצת הקארדינלס.

ב-27 בנובמבר 2020, היא החלה את הקריירה שלה בנבחרת הבוגרת של ארצות הברית, במשחק מול הולנד, והפכה לשחקנית הראשונה שנולדה בשנות ה-2000 שמתחרה בנבחרת הבוגרת.

### המשחקים האולימפיים בצרפת 2024
וילסון נבחרה לסגל הנבחרת הלאומית של 18 שחקניות לאולימפיאדת הקיץ 2024 בצרפת. היא הבקיעה 3 שערים, לרבות זה שהעלה את הנבחרת לגמר בניצחונה בחצי הגמר על גרמניה 1:0.

## ריכוז זכיות אישיות
* כדורגלנית השנה בארצות הברית לשנת 2022
* השחקנית בעלת הערך הרב ביותר לשנת 2022
* השחקנית המצטיינת במשחק האליפות 2022
* נבחרת העונה  2022
* שחקנית הטורניר Sud Ladie 2018 
* מלכת השערים בטורניר Sud Ladies 2018

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי קולורדו
קטגוריה:כדורגלניות אמריקאיות
קטגוריה:כדורגלניות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אלופות אולימפיות אמריקאיות: כדורגל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:אמריקאים שהופיעו ברשימת טיים 100 נקסט
קטגוריה:קולורדו: כדורגלנים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2000
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2000
רוברט טיילור ג'ונס

**רוברט טיילור ג'ונס** (באנגלית: **Robert Taylor Jones**; ) היה איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל אריזונה השישי בשנים 1939–1941.
## ראשית חייו
רוברט טיילור ג'ונס נולד בראטלדג', טנסי, כבנם של סמואל ג'וזף ושרה אליזבת' (לבית לג) ג'ונס. אביו היה ותיק מלחמת האזרחים האמריקאית שלחם בשורות צבא האיחוד והיה פעיל בפוליטיקה ובענייני הקהילה. ג'ונס התחנך בבתי הספר הציבוריים שבטנסי. הוא החל את הקריירה שלו כמהנדס בהכשרה עצמית, עוד בימי נעוריו. הוא היה מעורב בסלילת מסילות ברזל במזרח טנסי. חוויה זו הועילה לו כאשר הוא נכנס לעולם העסקים בזכות עצמו כקבלן זוטר. ג'ונס השתתף בכריית תעלת פנמה במשך שנה אחת כמהנדס אזרחי.
## קריירה עסקית
כששב ג'ונס לארצות הברית, הוא עבר לחיות בלוס אנג'לס. מאוחר יותר הוא היה מעורב בסלילת מסילת הברזל מלאס וגאס לסולט לייק סיטי.

ב-1909 הגיע ג'ונס לטריטוריית אריזונה ועבד עם חברת מסילת הברזל גלוב ועמק חילה. באותה שנה הוא הכיר את אילון ארמסטרונג מהעיירה וינקלמן שבאריזונה, בתו של ו. ט. ארמסטרונג, מחלוצי גידול הבקר באריזונה, שכיהן כשריף של מחוז חילה. ב-1911 נישאו השניים ורכשו בית ברחוב הראשי של העיירה סופיריור, ושם הם השתקע ונולדו להם בת ובן.
## קריירה פוליטית
בשנים -1931–1934 ובשנים 1937–1938 כיהן ג'ונס כחבר הסנאט של אריזונה.
### מושל אריזונה
בספטמבר 1938 ניצח ג'ונס בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית על משרת מושל אריזונה. בבחירות הכלליות ב-8 בנובמבר אותה שנה הוא ניצח לאחר שגרף 80,350 קולות מול 32,022 שקיבל המועמד הרפובליקני ג'רי ו. לי. ב-2 בינואר 1939 הושבע ג'ונס לכהונתו. את מסע הבחירות שלו הוא ניהל על בסיס הבטחה על יצירת ממשל בדגם עסקי לממשלת המדינה. על כל פנים, ידידותו כלפי כמה מחברי הסנאט המדינתי עוררה את חמתם של חברי בית הנבחרים של אריזונה עד שרק מעטות מבין הצעות החוק שלו עברו. אף על פי כן, במהלך תקופת כהונתו עבר חוק שכר מינימום לעובדי עבודות ציבוריות, ונושא החנינה הוסדר על ידי כללים קפדניים יותר. בנוסף, שולבו תפקידי ההיסטוריון המדינתי והספרן המדינתי. ג'ונס בחר שלא להתמודד על תקופת כהונה שנייה.

## שנותיו האחרונות
לאחר תום כהונתו כמושל שב ג'ונס לעסקיו הפרטיים בפיניקס וניהל בית מרקחת. ב-1953 הוא סגר את בית המרקחת, ובאותו מקום הוא הקים חנות הלבשה. הוא גם החזיק חוות בקר ליד צ'נדלר.

רוברט טיילור ג'ונס נפטר בפיניקס ב-11 ביוני 1958. הוא נטמן בבית הקברות גרינווד שבעיר. במרץ 1994 הוסב ביתו בסופיריור למוזיאון בוב ג'ונס. המוצגים במוזיאון מתמקדים בחפצים מקומיים וכוללים תמונות, ציוד כרייה ודגימות גאולוגיות.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 53-54.


## קישורים חיצוניים

* רוברט טיילור ג'ונס באתר אגודת המושלים הלאומית 
* רוברט טיילור ג'ונס באתר Superior Historical Society - Bob Jones Museum 
* רוברט טיילור ג'ונס באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי טנסי
קטגוריה:מושלי אריזונה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:מהנדסים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1884
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1958
פטר ארדש (כלכלן)

**פטר ארדש** (במקור **אייזלר**, בהונגרית: **Erdős Péter**; בודפשט, 26 ביולי 1910  – בודפשט, 3 באוגוסט 1990) היה כלכלן יהודי-הונגרי, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים (נספח: 1973, מן המניין: 1979), זוכה פרס המדינה (1980) (פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית היה פרס ממלכתי גבוה שהוקם על ידי המועצה הנשיאותית של הרפובליקה העממית ההונגרית בשנת 1963, אשר הוענק ליחידים או לקבוצות כהוקרה על הישגים מדעיים, כלכליים וטכניים יוצאי דופן בתחום), ארדש היה פרופסור באוניברסיטה.

## ביוגרפיה
פטר אייזלר נולד במשפחה יהודית כבנם של מיקשה ארדש (אייזלר), פקיד דואר וטלגרף ראשי, ושל קרולינה דויטש. בשל חוקי ההפליה וההגבלות על לימודי יהודים בממלכת הונגריה (נומרוס קלאוזוס) שנחקקו בשנת 1920, הוא למד הנדסת חשמל באוניברסיטת ברנו ובאוניברסיטת וינה. הוא השתלב בעבודת תנועות השמאל עוד בצעירותו ונעצר מספר פעמים בשנות השלושים ובשנת 1942 נידון לשש שנות מאסר. הוא עבד כמהנדס בין 1945 לבין 1948, ואז הפך לכלכלן. הוא מונה כמורה באוניברסיטה לכלכלה, לימד את ההיסטוריה של תיאוריות כלכליות. הוא ניהל את "המכון למדעי הכלכלה" הקודם (Közgazdaságtudományi Intézet) עד 1952, עד פירוקו ואז נאסרה עליו ההוראה והעבודה המדעית. הוא טוהר ושוקם רק כאשר אימרה נאג' הקים את המכון לכלכלה של היום. הוא היה מנהל אגף משנת 1954 ועד פרישתו ב-1984. ארדש חידש את החשיבה הכלכלית ובמקביל הניח את הבסיס לתהליך הרפורמה הכלכלית. ארדש היה חבר בוועדת המערכת של כתבי העת Acta Oeconomica וה-Economic Review.

## עבודותיו החשובות יותר
* תולדות התיאוריות הכלכליות (הערה ראשונה, 1950, 1951)
* תוספות לתיאוריה של כסף הון מודרני, תנודות מחזוריות ומשברים כלכליים (בודפשט, 1966, מהדורה מתוקנת ומורחבת: 1974, באנגלית 1971)
* שכר, רווח, מיסוי. שיעורים בנושאים שנויים במחלוקת בכלכלה הפוליטית של הקפיטליזם (בודפשט 1982)
* Prices and profits in the US economy of the Seventies (מחירים ורווחים בכלכלה האמריקאית של שנות השבעים (עם פרנץ מולנאר, בודפשט, 1979))
* Wages, profit, taxation. Studies on controversial issues of the political economy of capitalism (שכר, רווח, מיסוי. מחקרים בנושאים שנויים במחלוקת של הכלכלה הפוליטית של הקפיטליזם (בודפשט, 1982))
* אינפלציה ומשברים בכלכלה האמריקאית של שנות השבעים (בדפשט, 1982, באנגלית, 1990).

## פרסים
* פרס המדינה של הרפובליקה העממית ההונגרית (1980) - על הישגיו בחקר הסוגיות הכלכליות התאורטיות של הקפיטליזם המודרני.

## לקריאה נוספת
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1900–1990. עורכת ראשית: אגנש קניירש. בודפשט, 2001, Arcanum.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלנים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהנדסים יהודים הונגרים
קטגוריה:חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס המדינה (הונגריה)
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:כלכלנים הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1910
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1990
נינסון

**נִינְסוּן** (**Ninsun,** בכתב יתדות: 𒀭𒊩𒌆𒄢; נקראת גם נינסומון **Ninsumun** – "גבירת הפרות") היא אלת פרות הבר במיתולוגיה המסופוטמית. היא מוכרת יותר כאימו של גילגמש וכאשתו של המלך לוגלבנדה, ומופיעה בתפקיד האם והאישה באפוס גילגמש.

נינסון הייתה אלת העיר ארך, שם היא גרה, אך עבדו אותה גם בערים מסופוטמיות אחרות כגון ניפור ואור.

הקשר בין נינסון לבין בנה גילגמש משתנה בגרסאות השונות של האפוס. בגרסה בבלית מסוימת, נינסון מייעצת לבנה, מופיעה בחלומותיו, מבקשת מאל השמש שָמָש שיגן על גילגמש ומקבלת את אנכידו כבן משפחתה. בגרסאות בבליות מוקדמות יותר, התפקיד של נינסון הוא יותר פסיבי, בעוד בגרסה החתית השמיטו לחלוטין את נינסון. האלה נוכחת גם בגרסאות שומריות ישנות יותר, כגון *גילגמש ופר השמיים*, ובנוסף לכך מיתוס מוקדם מאוד של המפגש בין האלה נינסון ללוגלבנדה, בעלה, וחתונתם.

מלכים רבים מהתקופה השלישית של אור התייחסו לנינסון בתור אמם, ולגילגמש בתור אחיהם, כדי לטעון שהם ראויים למלוך על מסופוטמיה.

## קישורים חיצוניים
**בימים הרחוקים ההם - אנתולוגיה משירת המזרח הקדום,** ש.שפרה ויעקב קליין, הוצאת עם עובד, 1996

## הערה

קטגוריה:אלים מסופוטמיים
תאגיד אקס

**תאגיד אקס** (באנגלית: **X Corp.**) הוא תאגיד טכנולוגיה אמריקאי שהוקם על ידי איש העסקים אילון מאסק בשנת 2023. 

שם התאגיד נבחר כמיתוג מחדש של "טוויטר בע"מ", חברת האם של טוויטר.

תאגיד אקס הוא חברת האם של הרשת החברתית אקס (לשעבר טוויטר), והתאגיד עצמו הוא חברה בת בבעלות מלאה של תאגיד אקס החזקות, שבעצמו בבעלות מאסק.

## היסטוריה
באפריל 2022, מסמכים ציבוריים שהוגשו לוועדה לניירות ערך ולבורסות של ארצות הברית חשפו שמאסק רשם שלושה גופים מסחריים במדינת דלאוור, כולם תחת השם "אקס החזקות" (X Holdings).לפי הרישום בוועדה, אחת מהחברות נועדה למיזוג חברות עם "טוויטר בע"מ" (Twitter Inc), בעוד השנייה נועדה לשמש חברת אם לחברות שמוזגו. החברה השלישית נועדה לרישום על הלוואה של 13 מיליארד דולר ממספר בנקים כדי לקנות את טוויטר. מאסק השתמש בשם "אקס" בעבר לבנק דיגיטלי שהוא ייסד ב-1999, X.com. במרץ 2000, X.com התאחד עם חברת הטכנולוגיה Confinity כדי ליצור את PayPal. ביולי 2017 מאסק רכש מ-PayPal או שם התחום X.com תמורת סכום לא ידוע.

באוקטובר 2022, מאסק רכש את טוויטר בע"מ תמורת 44 מיליארד דולר לאחר מאבק משפטי עם הבעלים הקודמים. במרץ 2023, מאסק איחד את שלושת תאגידי אקס לתאגיד אחד, אקס החזקות, שרשום במדינת נבדה. במאי של אותה שנה, מאסק מינה את אשת השיווק לינדה יאקרינו , לשעבר האחראית על פרסום ושיווק בקומקאסט, כמנכ"לית החברה החדשה.

ביולי 2025, הודיעה לינדה יאקרינו כי היא מתפטרת מתפקידה כמנכ"לית החברה. ובמקומה כעת מכהן מאסק בעצמו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טוויטר
קטגוריה:אילון מאסק
קטגוריה:חברות החזקות אמריקאיות
קטגוריה:חברות שהוקמו בשנות ה-2020
אף ברי

**אף ברי** הוא מונח המוזכר בספר איוב, לפי פרשנות אחת הוא מלאך הממונה על הגשמים, אך לפי פרשנים אחרים אין זה שם עצם כלל, אלא מילת הסבר – "אפילו כשיהיה האוויר ברור".

## אזכורים
[ממוזער|מצבת רבי ברוך אבי [מהר"ם מרוטנבורג בבית העלמין העתיק בוורמס (המצבה נהרסה בהפצצות במלחמת העולם השנייה) בשורה השנייה נזכר המונח "ברי" כשם של מלאך]]
בספר איוב (פרק לז) מתוארות פעולות ה' בבריאה, בפסוק יא נכתב: 
לפי רש"י הוא "שם מלאך הממונה על העננים והוא יפיץ ענן מטרו של המקום". לעומתו האבן עזרא מפרש ש"אף כשיהיה האוויר ברור, יטריח המקום עב" כך שלדבריו אין זה מלאך. רבי אליעזר הקליר כתב שבעתת-גשם המיועדת לתפילת מוסף של שמיני עצרת בשם אף ברי אותת ושם הפייטן מבקש מה' שיפקוד על המלאך להוריד גשמים בעיתם.

בכתב יד המבאר את הפיוט של הקלירי נקרא שמו "ברי" בלבד ללא המילה "אף" הכותב מבאר את שמו: לכך נקרא שמו ברי, לפי שכשרואה שמיים ברים ונקיים מייד יטריח עצמו , כך גם על מצבתו של רבי ברוך אבי מהר"ם מרוטנבורג נכתב "ביום שלג ברי" במובן של ביום שלג של ברי, כך גם פירש רבי אברהם בן עזריאל פיוט של רבי יוסף אבן אביתור.

יש שכתבו שהמלאך נקרא "אף" כשמדובר בגשמי קללה ו"ברי" כשמדובר בגשמי ברכה.

בפירוש המיוחס לרש"י נכתב ששם המלאך הוא רידיא, בתיקוני זוהר נכתב שהמלאך האחראי על הגשם הוא מטטרון.

## קישורים חיצוניים
* משה דוד קאסוטו (עורך), **[[אנציקלופדיה מקראית]]**, כרך א, ירושלים: מוסד ביאליק תש"י, ערך "אף ברי" (טור 494), 
* 
## הערות שוליים

קטגוריה:איוב
קטגוריה:מלאכים ביהדות
קטגוריה:מילים יחידאיות בתנ"ך
אדיסון אסקונה

**אדיסון אלכסנדר אסקונה ולס** (נולד ב-21 בנובמבר 2003) הוא כדורגלן דומיניקני המשחק בעמדת הקשר בלא וגאס לייטס ובנבחרת הרפובליקה הדומיניקנית.

## קריירה
בנובמבר 2020, אסקונה היה מועמד לפרס "שחקן הצעיר של העונה בליגת ה-USL" הוא כבש שלושה שערים בעונתו הראשונה במועדון.

ב-26 בינואר 2021, אינטר מיאמי הודיעה על צירופו של אסקונה כשחקן בית. ב-2 במאי 2021, ערך אסקונה את הופעת הבכורה שלו ב-MLS נגד נאשוויל והפך לשחקן הביתי הראשון של אינטר מיאמי ששיחק ב-MLS.
ביולי 2022, אסקונה הושאל למועדון אל פאסו לוקומוטיב מליגת ה-USL, לשארית עונת 2022.

## נבחרת לאומית
ב-28 באוקטובר 2020, אסקונה זומן לסגל נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית הבוגרת. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ב-19 בינואר 2021, במשחק ידידות מול נבחרת פוארטו ריקו, בו הפסידה הרפובליקה הדומיניקנית 1-0.

נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של הרפובליקה הדומיניקנית לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: כדורגלנים
קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: קשרי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני אינטר מיאמי
קטגוריה:כדורגלנים מהרפובליקה הדומיניקנית באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2025
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:אישים מהרפובליקה הדומיניקנית שנולדו ב-2003
על הדבש ועל העוקץ (אלבום)

**על הדבש ועל העוקץ** הוא האלבום ה-17 של שירי נעמי שמר והראשון שמבוצע על ידיה. שם האלבום הוא שורה מתוך השיר "על כל אלה" שנמצא באלבום.

## רקע
בדצמבר 1979 חשבה נעמי שמר על רעיון חדש – להגיש בעצמה תוכנית טלוויזיה, שבה היא תשיר שירים. חנוך חסון אהב את הרעיון ואישר לה ליישם אותו ולצאת לדרך. הוא מינה את אומנה כהן למפיקה הראשית של התוכנית, ושמר עיצבה את התוכנית יחד עם גיל אלדמע. התוכנית הראשונה, "ימי טבת", שודרה ב-18 בינואר 1980 ועסקה בשירי חורף.

ככל שהתוכנית התקדמה, נוספו עוד ועוד שירים בביצועה של שמר. ב-1981, נאספו שירים מן התוכנית לאלבום "על הדבש ועל העוקץ". האלבום כולל 12 שירים בביצועה של שמר.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1981
קטגוריה:נעמי שמר
קטגוריה:אלבומים בעברית
אוליבר שמידהאוזר

**אוליבר שמידהאוזר דה לה קרוס** (נולד ב-2 ביוני 2004) הוא כדורגלן דומיניקני המשחק בעמדת החלוץ עבור קבוצת המילואים של הרטה ברלין.

## קריירה
בשנת 2022, שמידהאוזר הצטרף לאקדמיית הנוער של קבוצת ר.ב. לייפציג הגרמנית. ב-2023, הוא זכה לעניין ממחלקת הנוער של קבוצת הסרייה א' האיטלקית אינטר מילאנו.

## נבחרת לאומית
שמידהאוזר ייצג את נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית עד גיל 20, בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 ב-2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים שווייצרים
קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: כדורגלנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל שווייצרים
קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: חלוצי כדורגל
קטגוריה:ספורטאים שווייצרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים באוסטריה
קטגוריה:כדורגלני אוסטריה וינה
קטגוריה:כדורגלני וינטרטור
קטגוריה:אישים מהרפובליקה הדומיניקנית שנולדו ב-2004
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-2004
מחלף בקוע

**מחלף בקוע** הוא מחלף מסוג יהלום הנמצא ליד היישוב בקוע בקילומטר ה-35 של כביש 3 במועצה אזורית מטה יהודה.

המחלף מתפצל לשני כיוונים: האחד אל היישוב בקוע ואל חלק מכביש 3 הישן, והשני אל הכרמים של היישוב.

עד שנת 2021 המחלף כולו היה סלול מבטון כחלק מניסוי של חברת מע״צ, אך כיום רוב המחלף סלול בתערובת אספלט כמו רוב הכבישים בישראל.

קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
בקוע
סידני פרסטון אוסבורן

**סידני פרסטון אוסבורן** (באנגלית: **Sidney Preston Osborn**; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמזכיר המדינה הראשון של אריזונה בשנים 1912–1919, וכמושל אריזונה השביעי משנת 1941 ועד מותו. נכון להיום הוא מושל אריזונה היחידי שנבחר לארבע תקופות כהונה רצופות (עד 1968 כיהנו מושלי אריזונה בתקופות כהונה של שנתיים ללא הגבלת כהונה, כאשר אז שונה משך תקופת כהונת המושל לארבע שנים, וב-1992 הוטלה הגבלת כהונה של לא יותר משתי תקופות כהונה רצופות). לאחר תומאס אדוארד קמפבל, אוסבורן הוא מושל אריזונה השני שנולד על אדמתה.
## ראשית חייו
סידני פרסטון אוסבורן נולד בפיניקס, טריטוריית אריזונה. ב-1898 הוא עבד כעוזר פרלמנטרי זוטר , תפקיד שהיה שמור לנערים בחופשת הלימודים, בבית המחוקקים של הטריטוריה, ובשנים 1903–1905 כמזכירו של נציג הטריטוריה לקונגרס של ארצות הברית ג'ון פרנק וילסון. לזמן מה עבד אוסבורן כעיתונאי וכעורך עיתון. ב-1910 הוא שימש כנציג לוועידת החוקה של אריזונה.

## קריירה פוליטית
אל על פי שנבחר שלוש פעמים רצופות כמזכיר המדינה של אריזונה בהפרשי קולות גדולים במהלך העשור השני של המאה ה-20, נחל אוסבורן הצלחה פוליטית מועטה במשך שני העשורים הבאים. הוא נוצח בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית למשרת המושל של 1924, באלו של 1938, ובבחירות המקדימות לסנאט של ארצות הברית מול הנרי פ. אשרסט ב-1934. אף על פי שב-1940 הוא ניצח בבחירות המקדימות למשרת המושל בהפרש קטן יחסית, בבחירות הכלליות של אותה שנה הוא ניצח לאחר שגרף 65 אחוזים מקולות הבוחרים.
## מושל אריזונה
סגנונו של אוסבורן כמושל אריזונה היה רציני. הדוגמה הטובה ביותר לכך התרחשה ממש בתחילת כהונתו. עם כניסתו לתפקיד, הוא אילץ את בכירי הממשל המדינתי להגיש מכתבי התפטרות חתומים, אך ללא תאריך. במקרה בו אותו בכיר כשל בתפקידו, רשם אוסבורן את התאריך על המכתב והכריז על התפטרותו של אותו בכיר.

במהלך תקופת כהונתו הרביעית סבל אוסבורן ממחלת לו גריג ובקושי היה מסוגל לתקשר עם צוותו. סידני פרסטון אוסבורן נפטר בעת כהונתו ב-25 במאי 1948. במקומו הושבע כמושל מזכיר המדינה של אריזונה, דן אדוארד גארבי. אוסבורן נטמן בבית הקברות גרינוווד שבפיניקס.

על אף סברות רבות, רחוב אוסבורן בפיניקס לא קרוי על שמו. הרחוב נקרא כך לראשונה ב-1900 על שמו של סבו של אוסבורן, ג'ון פרסטון אוסבורן, כאשר סידני פרטסון אוסבורן היה בן 16. ג'ון פרסטון אוסבורן ובנו, אביו של המושל אוסבורן, נרי אוסבורן, כיהנו שניהם כחברי בית המחוקקים של טריטוריית אריזונה.

## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 54.


## קישורים חיצוניים

* סידני פרסטון אוסבורן באתר אגודת המושלים הלאומית 
* סידני פרסטון אוסבורן באתר The Political Graveyard 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי אריזונה
קטגוריה:פיניקס: אישים
קטגוריה:מושלי אריזונה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1884
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1948
ראול קופלמן

**ראול קופלמן** (21 באוקטובר 1933 – 20 ביולי 2023) היה כימאי פיזיקלי, ביופיזיקאי וחלוץ ננוטכנולוגיה ישראלי-אמריקאי שכיהן כפרופסור מן המניין באוניברסיטת מישיגן. נודע גם בזכות פיתוח אלגוריתם חושן-קופלמן .

## קורות חיים
ראול קופלמן נולד בווינה, בן ליוסף וקלרה-חיה. בהיותו כבן 5 וכשנה לאחר האנשלוס, עלה עם משפחתו לארץ ישראל, ובתחילה התגוררו בירושלים מספר חודשים.

למד בבית הספר העממי תל נורדוי בתל אביב, ובהיותו בכיתה ו' קיבל בהשאלה ממורהו למדעים ספרון בגרמנית שעסק בניסויים כימיים. הוא הקים יחד עם כמה מחבריו לכיתה מעבדת כימיה ביתית בה ביצעו ניסויים שונים. לימים הפכו חברי המועדון, אסא ליפשיץ ויהושע יורטנר, לפרופסורים לכימיה. היה בוגר המחזור השני של תיכון עירוני א' לאמנויות.

למד בטכניון לתואר ראשון בכימיה והנדסה כימית (1956) ולתואר שני בכימיה (1957). בהמשך נסע לארצות הברית ללימודי תואר שלישי בכימיה באוניברסיטת קולומביה, בהנחיית פרופ' ראלף הלפורד, והשלים את לימודיו ב-1960. שהה כעמית בתר דוקטורט באוניברסיטת הרווארד בהנחיית פרופ' ויליאם קלמפרר.

בראשית שנות ה-60 שימש מרצה לכימיה בטכניון וכעמית מחקר בכיר במכון הטכנולוגי של קליפורניה (לצד פרופ' וילס רובינסון).

ב-1966 התקבל כחבר סגל באוניברסיטת מישיגן, ובה כיהן למעלה מיובל שנים עד לפטירתו.

## מחקר
במרוצת השנים, קופלמן הנחה והדריך חוקרים רבים בתחומי הכימיה, הנדסה ביו-רפואית, פיזיקה יישומית ועוד. עם התלמידים שעברו אצלו כמרצה נמנים חתני פרס נובל: אריק בציג, רואלד הופמן, ריצ'רד סמולי ואריה ורשל. פרופ' רחלה פופובצר מאוניברסיטת בר-אילן הייתה עמיתת בתר-דוקטורט בקבוצתו.

הוא היה שותף לחיבורם של כ-600 פרסומים מדעיים, היה מחברם של מספר ספרים וחתום על מספר פטנטים. מאמריו זכו ללמעלה מ-30,000 ציטוטים ובעל h-index של 89.

בין מחקריו הבולטים לאורך השנים: אלגוריתם חושן-קופלמן – אלגוריתם פשוט ויעיל לתיאור של צברים על פני רשת של תאים; מאמרים חלוציים בתחום הננוטכנולוגיה, אשר פורסמו בשלב כה מוקדם, עד כי העורכים נאלצו להסיר את המילה "ננו", שטרם התהוותה כמושג מקובל; שימוש בסיבים אופטיים עבור אופטיקת שדה קרוב ומדידות בין-תאיות; חקר מקורות אור אשר גודלם קטן מאורך הגל שהם פולטים. כמו כן, תרם מספר תגליות בחקר ננו-חיישנים וננו-רפואה, וגילה את השדה החשמלי החזק ביותר שקיים בתאים חיים.

## חיים אישיים
קופלמן היה נשוי לחווה (לבית בלודק) מ-1955 עד לפטירתה ב-2017, ואב לשלושה.

התגורר באן ארבור, מישיגן, שם גם נפטר.

## פרסים והוקרה
* עמית גוגנהיים (1995)
* פרס החברה האמריקאית לכימיה ע"ש מורלי (1997)
* פרס הכימיה האנליטית של פיטסבורג (2011)
* פרס הממציאים הגדול של קולגיאט (2002)
* פרס החטיבה לכימיה אנליטית של החברה האמריקאית לכימיה (2005)
* פרופסורה מיוחדת ע"ש ריצ'רד סמולי (2006)
* פרס החברה האמריקאית לפיזיקה ע"ש ליידי דייוויס
* עמית החברה האמריקאית לחדשנות במדע
* פרס ויליאם פולברייט
* פרס המכונים הלאומיים לבריאות
* פרס היצירתיות של הקרן הלאומית האמריקאית למדע
* הרצאה ע"ש אטר במדעי החומרים, אוניברסיטת מינסוטה

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ביופיזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:ביופיזיקאים ישראלים
קטגוריה:כימאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:כימאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר תל נורדאו
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2023
Now I'm Here

"**Now I'm Here**" (בעברית: "**עכשיו אני כאן**") הוא שיר של להקת הרוק קווין. השיר נכתב על ידי גיטריסט הלהקה בריאן מיי והיה השיר השישי מאלבומם Sheer Heart Attack משנת 1974. השיר ידוע בריף הקשה וההרמוניות הווקאליות שלו. באנגליה, השיר הגיע למקום ה-11 במצעדים כאשר יצא כסינגל ב-1975. השיר היה אחד המועדפים על הלהקה בהופעות החיות, ובוצע כמעט בכל הופעה חיה מסוף שנת 1974 ועד שנת 1986

## פרטים אודות השיר
השיר מתבסס על חוויותיו הטובות של בריאן מיי מסיבוב ההופעות של קווין בארצות הברית מוקדם יותר בשנת 1974. מוט דה הופל, שבהם קווין תמכה, הוזכרו בשיר בשורה: "Down in the city, just Hoople and me."
השיר גם הופיע באלבומם משנת 1981 *[[Greatest Hits (אלבום של קווין)|Greatest Hits]]* ובאלבום האוסף *[[Queen Rocks]]* משנת 1997. במרץ 2005, כתב העת *[[Q (כתב עת)|Q]]* הציב את השיר במקום ה-33 ברשימת 100 רצועות הגיטרה הגדולות ביותר.

## ביצוע בהופעות חיות
"Now I'm Here" היה חלק קבוע מסט השירים של הלהקה בהופעות החיות שלהם מ-1974 ועד ה"Magic Tour" משנת 1986 (שהיה גם סיבוב ההופעות האחרון של הלהקה). הוא בוצע לראשונה בסיבוב ההופעות Sheer Heart Attack Tour במנצ'סטר ב-30 באוקטובר 1974. בטור הופעות זה, נראה מרקיורי שר את השורה "Now I'm here" בצד אחד של הבמה בין החושך והקרח היבש, ומספר רגעים מאוחר יותר בשורה "Now I'm there", הוא היה "מופיע" בצד השני של הבמה, כאשליה שנוצרה על ידי איש במה לבוש זהה לפרדי. בהערות באלבום *[[Live Killers]]* נכתב כי השיר נעלם מסט השירים לזמן מה, אך הוצג לאחרונה מחדש. השיר עוצב מחדש כדי לאפשר למרקיורי ליצור אינטראקציה עם הקהל ב"קריאה ותגובה" לשיר יחד. לא ברור מתי השיר ירד ולכמה זמן.
בריאן מיי המשיך לבצע את השיר לבדו כאמן סולו לאחר מותו של מרקיורי בשנת 1991. במופע המחווה לפרדי מרקיורי ב-1992, הצטרף מיי לדף לפרד על הבמה על מנת לבצע את השיר, שהיווה כצד ב' לשירם של דף לפרד "Tonight", וגם הגיע למהדורת הדלוקס שלהם ב-*Adrenalize*. השיר גם היה השיר הפותח של הלגים האמריקאיים, האסיתיים והאוסטרלים מסיבוב ההופעות של קווין+אדם למברט מהשנים 2014–2015.

## מיקומי שיא

## קרדיטים
*פרדי מרקיורי - שירה וקולות רקע, אורגן האמונד
*בריאן מיי - גיטרה חשמלית, פסנתר וקולות רקע
*רוג'ר טיילור - תופים, כלי הקשה וקולות רקע
*ג'ון דיקון - גיטרה בס

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:סינגלים מ-1975
קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בריאן מיי
קטגוריה:שירים על ניו יורק (מדינה)
קטגוריה:שירי רוק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אלקטרה רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
סולימאן קוליבאלי

**סולימאן קוליבאלי** (בצרפתית: **Souleymane Coulibaly**; נולד ב-26 בדצמבר 2001) הוא כדורגלן איבוארי, המשחק בעמדת הבלם בהפועל חדרה מליגת העל, בהשאלה ממימוסאס שמחוף השנהב, ובנבחרת חוף השנהב.

## קריירת מועדונים
קוליבאלי נולד בדיאגו שבמאלי, וגדל בחוף השנהב. החל את קריירת הבוגרים שלו בסטלה קלאב מליגת העל של חוף השנהב.

ב-1 ביולי 2021 חתם במימוסאס מליגת העל של חוף השנהב.

ב-3 באוגוסט 2023, הושאל למשך עונה אחת להפועל חדרה מליגת העל הישראלית.

## נבחרת חוף השנהב
ב-27 באוגוסט 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של חוף השנהב בתיקו 0–0 מול בורקינה פאסו, במסגרת מוקדמות אליפות האומות האפריקאיות לשנת 2022.

## תארים
* אליפות חוף השנהב (2): 2021/2022, 2022/2023
* הגביע האיווארי (1): 2022/2023

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים מחוף השנהב
קטגוריה:בלמי כדורגל מחוף השנהב
קטגוריה:כדורגלני מימוסאס
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת חוף השנהב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים איבוארים בישראל
קטגוריה:איבוארים שנולדו ב-2001
גמר גביע אופ"א 1978

**גמר גביע [[אופ"א]] 1978** שוחק ב-26 באפריל 1978 ו-9 במאי 1978 בין קבוצת פ.ס.וו. איינדהובן לקבוצת בסטיה. פ.ס.וו. איינדהובן ניצחה 3 - 0 בסיכום שני המשחקים.

## הדרך אל הגמר

## הרכבי הקבוצות
### המשחק הראשון

### משחק הגומלין

## ראו גם
* גמר גביע אירופה לאלופות 1978

קטגוריה:משחקי גמר הליגה האירופית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1978
קטגוריה:פ.ס.וו. איינדהובן
טרמו קאוטס

**טרמו קאוטס** (באסטונית: **Tarmo Kõuts**; נולד ב-27 בנובמבר 1953) הוא איש צבא ופוליטיקאי אסטוני. שימש כמפקד כוחות ההגנה של אסטוניה (מקביל לרמטכ"ל) בין השנים 2000–2006, ולאחר מכן שימש כחבר הריגיקוגו (הפרלמנט האסטוני) מטעם הרשימה המאוחדת פרו פטריה-רס פובליקה בין השנים 2007–2011.

## ביוגרפיה
קרט נולד ב-3 בדצמבר 1959, בסנדלה שהייתה אז חלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האסטונית. ב-1969 הוא סיים את לימודיו התיכוניים והחל ללמוד כימיה. ב-1973 הוא החל לעבוד ככימאי. ב-1978 הוא התגייס לצי הסובייטי ועבר הכשרה כקצין ימי בבית הספר הימי בקלינינגרד. הוא סיים את לימודיו ב-1985, ובשנים הבאות שרת על סיפונן של מספר ספינות בצי הסובייטי.

עם פירוק ברית המועצות, חזר קאוטס למולדתו אסטוניה, ומונה למפקד האקדמיה הימית של הצי האסטוני. הוא כיהן בתפקיד עד 1993. באותה שנה הוא עבר למשמר הגבול האסטוני, ושימש כמפקדו עד שנת 2000. ב-21 בספטמבר של אותה שנה, הוא מונה למפקד כוחות ההגנה של אסטוניה (מקביל לרמטכ"ל). ב-14 בנובמבר 2006 הוא פרש מהצבא במטרה להצטרף לפוליטיקה. הוא הצטרף לרשימה המאוחדת של המפלגות פרו-פטריה ורס-פובליקה (רשימה שהפכה בהמשך למפלגת המולדת). בבחירות ב-2007 הוא נבחר לריגיקוגו (הפרלמנט האסטוני). הוא כיהן בתפקיד למשך קדנציה אחת, ובחר שלא להתמודד בשנית בבחירות ב-2011.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:אנשי צבא אסטונים
קטגוריה:ימאי הצי הסובייטי
קטגוריה:אדמירלים
קטגוריה:פוליטיקאים אסטונים
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:אסטוניה: צבא וביטחון
קטגוריה:אסטונים שנולדו ב-1953