אזעקת מלחמה בישראל

[שמאל|ממוזער|200px|צופר אזעקה פנאומטי ב[חיפה. כל הצופרים מסוגו הוצאו משימוש.]]
[שמאל|ממוזער|250px|צופר אזעקה אלקטרוני ב[רמת גן]]
[שמאל|ממוזער|250px|צופר אלקטרוני מדגם HPSS 32 ב[ירושלים]]
[ממוזער|250px|צופר אלקטרוני מדגם ECN 3000 ב[כפר הס]]
בישראל קיימת מערכת התרעה המזהירה את התושבים מפני סכנה קרובה של תקיפה על ידי מטוסים, טילים, רקטות וכלי טיס בלתי מאוישים. עם הישמע האזעקה מתבקשים האזרחים להיכנס למקלט, מרחב מוגן או לחדר אטום, בתוך פרק זמן המוגדר מראש על ידי פיקוד העורף.

מערכות האזעקה בישראל שונות ומגוונות, וכוללות התרעות גם ב**אפליקציית פיקוד העורף**. כשיש אזעקות מסוימות הקשות לשמיעה בקרב בעלי לקות שמיעה או קשישים שגם מתקשים טכנולוגית - שכאלו לרוב מגלים על אירוע החירום דרך האירוע עצמו ולא כהתרעה.

## קולות האזעקה
אזעקת מלחמה היא חלק מההגנה האזרחית בישראל. עד 10 ביוני 1948 אזעקת המלחמה בישראל הייתה צפירה ממושכת, וצפירת ההרגעה הייתה צפירה עולה ויורדת. בתאריך זה הוחלפה משמעות שתי הצפירות, ומאז אזעקת מלחמה היא צפירה עולה ויורדת. וצפירת ההרגעה היא צפירה ממושכת, שמבשרת לתושבים כי אפשר לחזור לשגרה, וכן היה עד מלחמת המפרץ, ומאז, צפירה זו אינה בשימוש תדיר. במקומה, פיקוד העורף נותן הנחיה מראש בדבר הזמן שיש לשהות במקלט (10 דקות אם לא נמסרה הוראה אחרת). אחת הסיבות המרכזיות למיעוט השימוש בצפירת ההרגעה, היא כדי למנוע בהלה כתוצאה מבלבול בינה לבין האזעקה וכן העובדה שהיא מתאימה יותר לתרחיש של הפצצה באמצעות מטוסים, המרוקנים את מטען הפצצות שלהם ומסתלקים (ומכאן שמה באנגלית: all-clear, כלומר הכל "נקי" ממפציצים), אבל לא לתרחיש של שיגור טילים שאין לו התחלה וסוף מובהקים.
[ממוזער|אזעקה בישראל, [אוקטובר 2024]]

## הצופרים
הצופרים הראשונים הותקנו בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי במהלך שנות ה-30 ושנות ה-40 והזהירו את התושבים מפני מפציצים במלחמת העולם השנייה (למשל בהפצצות חיל האוויר האיטלקי על חיפה). צופרים אלו היו צופרים ידניים אשר פעלו בעזרת מנואלה וכאשר היה איום האנשים היו מסובבים אותה וזה היה מסובב גלגל בעל חריצים אשר היה מפיק את צליל הצפירה (צופרים אלו היו נפוצים בעיקר בבסיסים צבאיים ובכפרים וישובים אשר לא הייתה בהן הספקת חשמל סדירה) במקביל אליהם הותקנו במרכזי אוכלוסייה גדולים יותר צופרים אלקטרומכניים אשר התבססו על הצופרים הידניים אך במקום מנואלה הותקן בהם מנוע חשמלי אשר איפשר את הפעלתם מרחוק (צופרים אלו לא פורקו במלואם וניתן לראות ולשמוע אותם בעיקר בבסיסים צבאיים ובכפרים מסוימים), צופרים אלה הופעלו גם במהלך מלחמת העצמאות, בעקבות תקיפות אוויריות של חיל האוויר המצרי.

במהלך שנות ה-60 וה-70 החלה התקנת צופרים פנאומטיים המופעלים באמצעות לחץ אוויר, בעיקר במרכזי אוכלוסייה של ערים גדולות, במקביל לפריסתם של הצופרים האלקטרומכניים בעיקר בכפרים ובמושבים. מרבית הצופרים הללו הם מדגמים F71 ו-HLS273 של חברת HÖRMANN הגרמנית שנחשבת מומחית בתחום. צופרים אלה חזקים ביותר - צופר מדגם F71 מגיע לעוצמה של 132 דציבלים בטווח של 30 מטרים.
ראש הצופר מותקן על עמוד בגובה של כ-19 מטרים, הקול המושמע מופק באמצעות כוח אוויר המופק על ידי מדחס שנמצא בתחתית העמוד ובעזרת צינור אוויר שולח את האוויר כלפי מעלה, בקצה העליון של ראש הצופר מותקן מנוע רב עוצמה שמחובר לגלגל בעל חריצים (בדומה לצופרים המכניים) אשר מרטיט את האוויר שיוצא מה שמפיק את צליל הצפירה. הצופרים הפנאומטיים דומים באופן עבודתם לצופרים המכניים אולם בפעולתם מעורב אוויר דחוס, דבר שמגדיל באופן משמעותי את ביצועיהם. דחיסת האוויר מתאפשרת באמצעות מנוע דיזל (במקרה מלחמה בה אספקת החשמל מושבתת), צופרים אלו מצוידים גם במכל אוויר גדול המאפשר דחיסת אוויר מבעוד מועד ומאפשר הפעלה מיידית. עד לסוף שנות ה-90 הפעלת צופר מדגם זה הייתה ידנית על ידי חיילי מילואים של פיקוד העורף, הפעלת הצופר חייבה נוכחות פיזית של המפעילים בחדר המכונות התת-קרקעי שמתחת לצופר המשמש גם כמקלט, בו נמצא גם המדחס ומנוע הדיזל שמפעיל אותו. בזמן מלחמת המפרץ הסיסמה להפעלת מערכת האזעקה הייתה "נחש צפע" והיא שודרה ברדיו, ובכל פעם שנורו טילי סקאד לעבר ישראל המפעילים היו שומעים זאת ברדיו וכך הם ידעו להפעיל את מערכות הצופרים בערים השונות.
במהלך השנים 2010 עד 2012 כל הצופרים הפנאומטיים הושבתו בהדרגה ופורקו, אך יש חלק מהם שעדיין לא פורק וניתן לראותם עדיין בערים מסוימות.

שיטה נוספת לתפעול הצופרים הייתה דרך פרוטוקול DTMF, פרוטוקול טלפוניה המשדר בצורה אלחוטית (או עם קו טלפון) מספר חיוג סודי הדומה לחיוג מספר טלפון אשר מכיל גם אותיות כדי להקשות על פיצוח הצופן. בצופרים היה מקלט אשר שימש כמכשיר טלפון, וכך על ידי חיוג למספר מסוים והקשת קוד מסוים אחר, היה ניתן להפעיל את הצופר לסימון רגיעה ולסימון סכנה.

החל מסוף שנות ה-90 החלו להתקין ברחבי הארץ צופרים אלקטרונים במקביל לצופרים הפנאומטים, המיובאים ומתוחזקים על ידי קבלני משנה של צה"ל ונועדו כדי להרחיב את אזורי הצפירה בעיקר באזורים שבהם התקשו לשמוע את הצופרים הפנאומטים, הצופרים האלקטרוניים הראשונים מתוצרת החברות מוטורולה, Altec, Federal signal, Whelen וטלקול החליפו את הצופרים האלקטרומכניים בעיקר במגזר הכפרי ולקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21 החליפו את הצופרים הפנאומטים במרכזי הערים הגדולות, דוגמת דגם ECN3000 של חברת HÖRMANN. הצופרים האלקטרוניים קטנים בהרבה מהצופרים הפנאומטיים: צופר מדגם ECN3000 מורכב מ-20 רמקולים וגובהו כ-3 וחצי מטרים; וצופר מדגם חדש וקטן עוד יותר, של חברת ATI Systems מדגם HPSS32  מורכב מ-8 רמקולים וגובהו כשני מטרים.
צופרים אלו ממוקמים בדרך כלל על גגות מבני ציבור, בתי ספר, גני ילדים ולעיתים על מבני תעשייה ומשרדים. טון הצפירה מורכב מסינתזה של אותות חשמליים המוגברים ומושמעים דרך הרמקולים של הצופר, כך שהצופר האלקטרוני הוא מערכת כריזה לכל דבר וכן ניתן להשתמש בו גם לצרכים אחרים.
במקרים בהם אין מבנים שניתן להרכיב עליהם את הצופר, הוא מותקן על עמוד גבוה מהקרקע. יתרונם הגדול של הצופרים האלקטרוניים הוא בפשטות התקנתם היחסית, אמינותם ויכולת הכריזה שלהם. ישנם בישראל קרוב לשלושת אלפים צופרים המשרתים הן את המגזר העירוני והן את הכפרי. הצופרים האלקטרוניים מאפשרים גם כריזה מילולית חופשית על ידי פיקוד העורף ובשעת הצורך גם שידור הודעות מוקלטות כדוגמת הנחיות לציבור או מידע במקרה חירום.

הפעלת האזעקה נעשית מרחוק באמצעות תקשורת אלחוטית ומערכת שליטה אשר מתקשרת עם כל הצופרים ואף יכולה לקבל דיווח על תקלות. כמו כן קיימת כיום אפשרות להפעיל את האזעקה באזורים שונים בארץ באופן חלקי, כך שבזמן אמת מערכת ההתרעה מאתרת בעצמה את הטיל או הרקטה, מחשבת את אזור נפילתו, ומפעילה את הצופרים רק באזור הנדרש: בזמן מלחמת המפרץ, בזמן שיגורו של טיל הופעלה האזעקה בכל המדינה, בזמן מלחמת לבנון השנייה היו בישראל 25 אזורי צפירה, ובמבצע צוק איתן (2014) היו 255 אזורי צפירה, בשנת 2019 היו 1,800 אזורי צפירה.

### צפירות זיכרון
מאז התקנתם ועד היום, משמשים צופרי האזעקה בישראל לתכלית נוספת - צפירות הדומייה השנתיות הקבועות: ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, וביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. צפירות אלו נשמעות ברחבי המדינה כצפירת הרגעה (טון רציף) לזמן קצוב. צפירות כאלו נשמעו מהצופרים גם לאחר אסון צור הראשון ובמהלך הלווייתו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לאחר הירצחו.

### פריסה ותחזוקה
צופרי האזעקה פרושים ברחבי המדינה בכל המקומות המיושבים, אך בדרכים ובמקומות שאינם סמוכים ליישוב לא ניתן לשמוע אותם. לשם כך מתקיימות פריצות לשידורי הרדיו בזמן אזעקת אמת לתדרים אזוריים שהוקצו מראש, שבזמן רגיעה משדרים כרגיל ובזמן אזעקה מתקיימת פריצה מיידית לשידור על ידי פיקוד העורף ומשודרת אזעקה. כמו כן בימי הזיכרון מושמעות צפירות הדומייה ברובם המוחלט של ערוצי הרדיו בישראל.

מדי פעם, כדי לבדוק את תקינותם של צופרי האזעקה באזור צפירה מסוים - עורך פיקוד העורף ניסוי צופרים בכך שבשעה ובתאריך שנקבע מראש הוא מפעיל צפירה עולה ויורדת או אזעקת "צבע אדום" בכל הצופרים באזור הצפירה לזמן קצוב. הניסויים ידועים מראש, ועל מנת למנוע בהלה בקרב הציבור בכך שיחשוב שמדובר באזעקת אמת - פיקוד העורף מפרסם הודעה מראש על קיום הניסוי באמצעי התקשורת. נוהל ניסוי הצופרים הוא חלק מהפקת הלקחים של צה"ל לאחר כשלים במלחמת לבנון השנייה, בה בין השאר חלו תקלות רבות במערכות האזעקה, ורבים לא שמעו את האזעקה בזמן מטחי הטילים שנורו לאזור, דבר שגרם לנפגעים בנפש.

## סוגי התרעות מפני סכנות
[ממוזער|220x220px|התרעה באמצעות [טלפון חכם]]
*ממוזער|קריאת צבע אדום של פיקוד העורף בשעת אמת**צפירה עולה ויורדת** המתריעות על טילים, רקטות או כלי טיס עוינים שעתידים ליפול בשטח ישראל בזמן מלחמה.
***התרעה קולית** היא אזהרה בקול אנושי המזהירה ברמקול מקומי על סכנת טילים.
***[[צבע אדום]]** (בעבר נקראה "שחר אדום") היא מערכת אזעקה קולית בקול של אישה המתריעה במילים אלו מפני נפילה אפשרית של רקטות קסאם ביישובי עוטף עזה והעיר שדרות. מערכת זאת מושמעת גם היא באמצעות צופרי האזעקה.
***[[מערכת תרועה]]** היא מערכת אזעקה קולית המתריעה מפני רעידות אדמה, ועושה שימוש בצופרי האזעקה.
***[[זימונית]]** - היא מערכת המחליפה את מערכת הצופרים והמיועדת לכבדי שמיעה
***יישומון (אפליקציית) פיקוד העורף** הוא יישומון לטלפון חכם, שמתריע על אזעקות צבע אדום, המשתמש יכול לפי העדפותיו לבחור מספר אזורים בארץ (מקום מגורים שלו/משפחתו או מקום העבודה) או לחלופין את כל הארץ.
***[[מסרון]] ל[[טלפון סלולרי|טלפונים סלולריים]]** - פיקוד העורף עושה שימוש בטכנולוגיית Cell Broadcast כך שבזמן אזעקה מתבצעת "פריצה" על ידי מערכות ההתרעה של פיקוד העורף למערכות האנטנות הסלולריות של החברות השונות באזור הנתון, ונשלח מסרון מיוחד לכל הטלפונים הסלולריים באזור המודיע על אזעקת אמת.
* ** באנר קופץ / הודעה / כתובית מתפרצת** - ברשתות הרדיו נשמעת הודעה מתפרצת על אזעקה מעל השידורים הרגילים. באתרי האינטרנט והטלוויזיה התרעת פיקוד העורף מופיעה בכתובית אדומה מעל או בתחתית המסך. יש אתרי אינטרנט (כגון ערוץ 7, ynet) בהם הכתובית מלווה בציפצוף אזהרה.

### התפתחות דרכי ההתרעה
ממוזער|תצוגת ההתרעות של פיקוד העורף בשידורי הטלוויזיה. למעלה, ההתרעות עד שינוי שיטת ההתרעות באמצע 2019 (לפי שם המרחב); למטה: ההתרעות לאחר מיקודן, כפי שמופיעות בזמן השידור מתחת לסמל הערוץ המשדר
עד לשנת 2014, התרעות פיקוד העורף היו זמינות כאזעקה ובזימונית בלבד (לכבדי שמיעה).

#### התרעות בטלוויזיה
בזמן מלחמת המפרץ הועברה אזעקת "נחש צפע" דרך הטלוויזיה (וגם דרך הרדיו) תוך פריצה לשידורי הטלוויזיה הרגילים, עם הנחיות להתגוננות מפני מתקפת אב"כ אפשרית (חבישת מסכות וכניסה לחדר האטום) שהוקראו בידי שדרני הטלוויזיה.

מספר ימים אחרי תחילת מבצע צוק איתן, החל פיקוד העורף בשידורי התרעות על גבי מסך הטלוויזיה, תחת הכותרת "פיקוד העורף התרעה במרחב". ההתרעה כללה את סמליל פיקוד העורף ואת שמות המרחבים אליהם היא כוונה באותו רגע נתון (למשל: שפלה 175 - ראשון לציון, דן 157 - תל אביב). הודעות אלה החלו להופיע לראשונה ב, ערוץ 2, ערוץ 10, וגם בערוץ HOT3 בכבלים, והמשיכו, עם שינוי מפת הערוצים לאפיקים החדשים, לכאן 11, קשת 12 ורשת 13. בהמשך, התרעות פיקוד העורף הפכו לזמינות גם באתרי אינטרנט וביישומונים שונים, באמצעות API והתעדכן בכל פעם שנשמעה אזעקה. כמו כן, ההתרעות החלו להיות מוצגות על המסך גם בעת ניסויי צופרים, במרחבים שבהם נקבעו ניסויים כאלו.

בעבר, הזכיינית "רשת", ערוץ 10 והערוץ הראשון עיצבו את התרעות פיקוד העורף לפי בחירתן, ואילו "קשת" השאירה את התרעות פיקוד העורף בעיצובן ובהנפשתן המקוריות. בערוץ הראשון נעשה שימוש בפונט "הצבי" לטקסטים, בערוץ עשר נעשה שימוש ב"נרקיס בלוק" ואילו ב"רשת" - שידורי ערוץ 2 הפונט נשאר אריאל (הספרות הוחלפו בספרות של הגופן סנטרי גות'יק ), אך המכנה המשותף לכולם הוא שהוחלף האפקט המקורי של פיקוד העורף בהנפשות מותאמות אישית.

כמו כן, הערוץ הראשון ובהמשך כאן 11 היו מציגים גם בתחתית המסך פירוט של היישובים בכל אזור התרעה.

ב-14 במאי 2021, במהלך מבצע שומר החומות ערוץ 20 החל להציג את התרעות פיקוד העורף.

התרעות דומות מוצגות במצב חדירת כלי טיס עוין למרחב ישראל.

עם התרבות שידורי טלוויזיה על גבי האינטרנט, עולה קושי בקבלת התרעות בזמן אמת וזאת בשל השיהוי במספר שניות שיש בשידור על גבי האינטרנט, בחלק מהמקרים כאשר צופים בתוכניות מוקלטות לדוגמה עלולה שלא להופיע התרעה כלל. על כן ביולי 2024 השיק פיקוד העורף אפליקציה לטלוויזיות חכמות עם מערכת הפעלה אנדרואיד TV אשר מציגה התרעה בזמן אמת גם כאשר צופים בתכנים כגון נטפליקס, יוטיוב וכו'.
ממוזער|התראות פיקוד העורף באנגלית, בערוץ I24NEWS
באוקטובר 2023 ההתראות החלו להיות מוצגות בשפה האנגלית בערוץ I24NEWS

בספטמבר 2024 השתנה העיצוב הגרפי של התרעות פיקוד העורף בחלק מערוצי הטלוויזיה, ובהם הערוצים המרכזיים - כאן 11, קשת 12, רשת 13 ועכשיו 14. העיצוב החדש לא הוחל על ערוצים אחרים שמשדרים את התרעות פיקוד העורף, ובהם שני ערוצים מרכזיים של תאגיד השידור - ערוץ הילדים והנוער כאן חינוכית ושידורי הטלוויזיה הציבורית בערבית, מכאן 33, אשר מופיעים בעיצוב הישן של התרעות פיקוד העורף. לפי פיקוד העורף בפייסבוק, העיצוב החדש טרם הוחל על ערוצים מסוימים מסיבות טכניות, וכי הטמעת העיצוב החדש נעשית באופן הדרגתי בערוצים השונים. העיצוב החדש, בגוונים כהים של כחול לכותרת ההתרעות, לבן להתרעות עצמן וכתום בהיר לגבולות המסך, שונה לחלוטין מהעיצוב המוכר, הן בגופן שנעשה בו שימוש - "עזר סטנדרט" של עודד עזר כתחליף לגופן אריאל, והן באופן הצגת ההתרעות על המסך - במקום מתחת לסמל הערוץ ועל פני המגישים והתכנית המשודרת, בצד ימין של המסך, תוך כיווץ חלקי של התכנית המשודרת לצד השמאלי של המסך.

התרעות פיקוד העורף מופיעות גם בערוץ כאן חינוכית, בערוצי ספורט 5 של RGE ובערוץ 24 של טלעד, וכן בשפות זרות בערוצים מכאן 33 (בערבית), וב-i24News (באנגלית).

התרעות פיקוד העורף המשודרות בטלוויזיה מתייחסות לירי טילים ורקטות ולחדירת כלי טיס עוין בלבד, ואינן משודרות במקרים של התרעת רעידת אדמה או חדירת מחבלים.

#### התרעות בסלולר ובאינטרנט
בשנת 2014 במהלך מבצע צוק איתן, הופעלה לראשונה מערכת "מסר אישי" המבוססת על טכונולוגיית שידור תאי. המערכת עבדה כך שהאזרחים קיבלו הודעת SMS עם התרעה להיכנס למרחב מוגן על סמך מיקומם, בהתבסס על האנטנות הסלולריות אליהם הם מחוברים. בשנת 2016 הכריז פיקוד העורף כי יפסיק לעשות שימוש במערכת לאור קשיים טכניים שהתגלו. במקום זאת פותחה אפליקציה לסלולר שהושקה באותה שנה.

בשנת 2019 לאחר מבצע גן סגור נעשו שינויים במערכת ההתרעות של פיקוד העורף, כאשר, בין היתר, שונתה הכותרת מ"פיקוד העורף התרעה במרחב" ל"התרעות פיקוד העורף" ונחסמה הגישה ל-API, כך שרק אתרים ואפליקציות מורשים מטעם פיקוד העורף יוכלו לקבל ולהציג את ההתרעות. אזורי ההתרעה שונו כך שמאז יוני באותה שנה, הם מציגים את שמות הערים או האזורים המסוימים בהם נשמעת אזעקה (וערים גדולות מחולקות לאזורים מסוימים, כגון "רובע דרום" בירושלים, במקום ציון "ירושלים" בלבד, (הערים המחולקות לאזורים הן ירושלים, תל אביב-יפו, חיפה, ראשון לציון, נתניה, אשדוד, באר שבע, צפת, עכו, רמת גן, אשקלון, הרצליה וחדרה).

במהלך מלחמת חרבות ברזל הופעלו, ביחס לטילים בליסטיים ששוגרו מאיראן התרעות בשני שלבים: התרעה ראשונה, לטלפון סלולרי, ניתנה בעת זיהוי שיגור טיל מאיראן, וכעבור דקות אחדות, אם הטיל לא יורט והתקרב לישראל, ניתנה אזעקה, בצופרים ובטלפון הסלולרי.

## מספר האזעקות
במלחמת המפרץ שוגרו מדי יום טילים לישראל, וגרמו לאזעקות ברחבי הארץ. לעבר העורף במלחמת לבנון השנייה שוגרו מעל 4,000 רקטות ואלפי אזעקות נשמעו.
ממוזער|מספר האזעקות בישראל מ-2014 עד 6 באוקטובר 2023
מ-2014 היסטוריית ההתרעות נשמרת ונגישה בפורטל חירום לאומי| התרעות פיקוד העורף. מ-2014 ועד 6 באוקטובר 2023 נשמעו אזעקות ב-329 ימים. סה"כ 19,047 אזעקות ברחבי הארץ הופעלו לאורך עשר שנים - כפעם בשבוע בממוצע.
ממוזער|מספר האזעקות בישראל מ-7 באוקטובר 2023 עד ל-14 במאי 2024
במהלך מלחמת חרבות ברזל הושמעו יום יום אזעקות, למעט 4 ימי הפוגה להשבת חטופים ביום ה-51 למלחמה. אזעקות נשמעו בכל רחבי הארץ עקב התקפות רקטות, טילים וכטב"מים מרצועת עזה, מתימן, איראן, סוריה ולבנון, ועיראק.

## ראו גם
* הגל השקט

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הגנה אזרחית בישראל