open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
תמר הירשל

**תמר הירשל** Tamar Hirschl היא אמנית רב תחומית ניצולת השואה, הפועלת בישראל ובניו יורק. עבודתה עוסקות בסכסוכים פוליטיים, אסונות מעשה ידי אדם, זיהום והרס הסביבה. תמר הציגה בתערוכות יחיד בישראל, אירופה, ניו יורק וזאגרב.

## ביוגרפיה
הירשל נולדה בזאגרב, יוגוסלביה (כיום קרואטיה). בזמן השואה ומלחמת העולם השנייה נתפס אביה ונשלח למחנה ההשמדה אושוויץ, בעוד היא, יחד עם אמה ואחותה ניסו לעבור את הגבול לשווייץ, אולם נתפסו והושמו במאסר בהונגריה. לאחר כחצי שנה נשלחו האסורים לאושוויץ, אולם המשפחה שוחררה וחזרה לזאגרב. לאחר הקמת מדינת ישראל עלתה עם משפחתה ונשלחה למחנה מעבר בעתלית, ולאחר מכן למעברה בשכונת בת-גלים בחיפה. בשנת 1951 עברו להתגורר בקרית מוצקין. בשנת 1963 החלה ללמוד אמנות בבצלאל. אולם פרשה והתפרנסה מעבודה כמורת-דרך. בשנות ה-70 חזרה ללימודי אמנות ב"קלישר" ובמדרשה לאמנות.יש לה תואר שני (MA) מלסלי קולג' וגם מקיימברידג', מסצ'וסטס. החל מסוף שנות ה-90 היא פועלת בניו יורק, ארצות-הברית.

## עבודתה
הירשל החלה לצייר מגיל צעיר בקרואטיה. בשנת 1999 היא היגרה לניו יורק והחלה לצייר ציורי קיר באמצעות צבעי אקריליק, שהיו דומים בגודלם לשלטי חוצות. בציורים אלה תוארו סבלותיה האישים, אסונות ומלחמות גלובליות משנת 2004 היא אימצה את הטכניקת ציורי קולאז'. בראיון שנערך עימה אמרה הירשל: "אני מתמקדת בהעלאת המודעות לזכויות נשים ובהתבטאות בפני מי שאינם יכולים לדבר בעד או להגן על עצמם, לרבות בעלי חיים וטבע. אני מקווה שהעבודה שלי תעזור לסיים את מעגל ההתעללות שנמשך כל כך הרבה זמן, ותתמוך באוטונומיה של כל היצורים החיים."

אחד מציוריה הבולטים של הירשל הוא "אזעקת תרבות" המנסה להדגיש את ההפרעה האנושית לטבע. לורה קרוגר כתבה על הציוריה: "היקף הסבל והאימה המתוארים בציורים אלו בלתי נתפסים, השואה, התקפת מרכז הסחר העולמי, אסון מעבורת החלל קולומביה, הם דורשים תשומת לב מוחלטת וקנה מידה גדול". מלבד "אזעקת תרבות", ציוריה הבולטים האחרים כוללים: "Mementos III", *Protest*, "Deer Watch", ו-"Trauma" set על ויניל ונייר. היא פיסלה את "הציוויליזציה" בסדרה עשויה משרף אקרילי ובנתה בתוך אקווריומים מפרספקס. סדרות הקולאז'ים שלה שנעשו על נייר הן "Flight I" ו-"Flight II".

תערוכות היחיד האחרונות של הירשל נערכו ב: מוזיאון רמת-גן, בית האומנים בתל אביב, ברית האמנות של פילדלפיה, הביאנלה ה-51 של ונציה, והביאנלה הבינלאומית ה-9 באיסטנבול. דוגמאות לעבודותיה נמצאות באוסף הקבוע של מוזיאון קווינס.

סרטי ירושלים וממשלת קרואטיה הפיקו יחד סרט תיעודי על הישגיה האמנותיים תחת הכותרת "גשרים של זיכרונות"; הוא סופר על ידי מרטין שין, ו-JakovSedlar ביים והפיק את הסרט.

אגודת הסרטים של מרכז לינקולן בחרה בציור שלה "החלון" ככרזה הרשמית לפסטיבל הסרטים ה-38 שלה; הוא נוספה על ידי קטלוג מאויר עם כתבה של טום פינקלפרל, מנכ"ל מוזיאון קווינס.

## תערוכת יחיד
2018 בין גלים וגבולות, בית האמנים ע"ש אלחריזי, תל אביב, אוצר: אריה ברקוביץ'

2014 עדות האיילים, מוזיאון רמת גן לאמנות ישראלית, אוצר: מאיר אהרונסון

2006 אזעקת תרבות, מוזיאון הקולג' העברי המאוחד, ניו יורק, אוצרת:לאורה קורגר

2005 זכרונות מקוטעים, פילדלפיה ארט אליינס, אוצרת רנה ורה

2000 בתוך ובפנים, גלריית גרגורי, ניו-יורק, אוצרת רגינה קדיקל

## קישורים חיצוניים
אתר האינטרנט של תמר הירשל

תמר הירשל, באתר מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל
## הערות שוליים

קטגוריה:אמניות יהודיות
דוכסות מקלנבורג-שטארגארד

**דוכסות מקלנבורג-שטארגארד** (בגרמנית: **Herzogtum Mecklenburg-Stargard**), הידועה גם בשם **מקלנבורג-שטארגארד**, וגם כ**דוכסות שטארגארד** הייתה דוכסות מחוז פיאודלית במקלנבורג בתוך האימפריה הרומית הקדושה. בירתה הייתה בורג שטארגארד. היא נשלטה על ידי בית מקלנבורג.

## היסטוריה
המדינה הוקמה ב-1352 מחלק מדוכסות מקלנבורג-שוורין, והתקיימה עד 1471, אז שולבה בדוכסות מקלנבורג.

החלק העיקרי של דוכסות מקלנבורג-שטארגארד כלל את הלורדות של שטארגארד באזור כיום של מדינת מקלנבורג-מערב פומרניה, באזור הגבול בין ברנדנבורג, פומרניה ומקלנבורג. הלורדות נקראה על שם הטירה מימי הביניים בשטארגארד. אזורים קטנים יותר היו שטרנברג והאלדנבורג עם הארץ ההיסטורית Ture.

## שליטים
:* יוהאן הראשון (1352–1392/93)
:* אלברכט הראשון (1392/93–1397)
:* יוהאן השני (1392/93–1416)
:* אולריך הראשון (1392/93–1417)
:* יוהאן השלישי (1416–1438)
:* אלברכט השני (1417–1421/23)
:* היינריך הראשון (1417–1466)
:* אולריך השני (1466–1471)

## הערות שוליים

קטגוריה:מדינות האימפריה הרומית הקדושה
קטגוריה:דוכסויות גרמניות
פרס מארי יאסאי

**פרס מארי יאסאי** (בהונגרית: **Jászai Mari-díj**; הוא פרס ממלכתי, אשר הוקם בשנת 1953 על ידי ממשלת הונגריה כפרס משחק במה/קולנוע/טלוויזיה. שם הפרס הוא על שמה של השחקנית המהוללת מארי יאסאי, שהייתה אמנית גדולה של משחק דרמטי.

הכיתוב על מסגרת הפרס עשוי מעלי דפנה חרוטים בעץ: **JÁSZAI/ MARI/DÍJ**

## רקע
במקור היו לפרס שתי דרגות, משנת 1955 עד 1976 היו לו שלוש דרגות. הוא הוענק מדי שנה ב-4 באפריל, (אז נחגג כיום שחרור הונגריה מגרמניה הנאצית בשנת 1945 על ידי הצבא האדום לקראת סיום מלחמת העולם השנייה). הפרס הוענק בדרך כלל לעשרה אנשים. בשנת 1992, משרד התרבות והחינוך הציבורי הקים אותו מחדש והרחיב אותו להכרה גם בלימודי תיאטרון. את גרסת הברונזה של הפרס ניתן לראות באתר זה. חבר נאמנים המורכב מעשרה חברי ארגונים מקצועיים שממליץ לשר/ת התרבות.

לפרס יש רק דרג אחד מאז 1976, ומאז 1992 הוא מוענק ב-15 במרץ, שהפך ליום העצמאות ההונגרי לזכר מהפכת 1848 בהונגריה (שמכונה בהונגריה "מהפכת 1848–1849 ומאבק העצמאות"), חאחרונה בדרך כלל ל-13 אנשים.

הענקת הפרס מלווה במענק כספי של 1,395,000 HUF, הפטור ממס מאז 2004.

## רקע משפטי
צו ממשלתי מספר 3/1999. (ב' 24) NKÖM על פרסים אמנותיים ומקצועיים אחרים שניתן להעניק על ידי השר למורשת התרבות הלאומית.

## זוכי הפרס (מבחר)
1953: לאיוש מאניאי

1954: אוטו אדם, ז'וז'ה באנקי, אנדרה מרטון

1955: ז'וז'ה גורדון, אווה רוטקאי,

1956: ג'רג' קלמן, גאבור פלדש, לאסלו מרקוש

1958: אוטו רוטקאי,

1959: אישטוואן רוז'וש

1959: לאסלו ואמוש,

1963: אישטוואן קומור

1966: לאסלו קאבוש

ועוד

## ראו גם
* https://web.archive.org/web/20131208125834/http://teatrum.eu/szineszek.php (Mátyás Dráfi)
* https://web.archive.org/web/20130730054133/http://ujtarsadalomszalon.hu/szalon13.html (Károly Mécs)
* http://www.tothauguszta.hu (אוגוסט טוט)
* תיאטרון. HU - 2012

## לקריאה נוספת
* מאגר זוכים ומקבלי הפרסים 1948–1980. לוקט ונערך על ידי גברת יוז'ף מדיאר. ספריית מחוז פלמירו טוליאטי, קפושוואר. 
* גברת טמאש צ'אפו: מסד נתונים של זוכי פרסים ומקבלים 1981–1990. ספריית המחוז והעיר, קפושוואר. 
* זוכי הפרס לשנת 2010: 
* מי זה מי 2009. סוכנות הידיעות ההונגרית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פרסים הונגריים
קטגוריה:הונגריה: תרבות
קטגוריה:פרסי תיאטרון
קטגוריה:פרסי משחק קולנועיים
יחסי אזרבייג'ן–לבנון

**יחסי אזרבייג'ן–לבנון** הם היחסים הבילטרליים שבין **הרפובליקה של אזרבייג'ן** לבין **הרפובליקה הלבנונית**.

## יחסים דיפלומטיים
ב-30 בדצמבר 1991 לבנון הכירה בעצמאות של אזרבייג'ן, שקיבלה עצמאות מברית המועצות מספר חודשים קודם לכן.

ב-18 בספטמבר 1992 שתי המדינות חתמו על פרוטוקול כינון היחסים הדיפלומטיים ביניהן.

ב-26 בדצמבר 1997, שגריר אזרבייג'ן במצרים הגיש את כתב האמנתו גם בלבנון.

ב-5 באוקטובר 2015 מונה לראשונה שגריר אזרבייג'ן בלבנון.

## פעילות חזבאללה באזרבייג'ן
מרבית האוכלוסייה באזרבייג'ן היא שיעית, דבר שמושך תשומת לב מצד החזבאללה. במהלך השנים, עקב המתיחות בין אזרבייג'ן ואיראן, התומכת של חזבאללה, הואשם החזבאללה בפגיעה באינטרסים של אזרבייג'ן. מספר סוכנים של החזבאללה נעצרו באזרבייג'ן לאורך השנים

## הסכמים שנחתמו בין המדינות
לאורך השנים אזרבייג'ן ולבנון חתמו על מספר הסכמים משותפים, ביניהם:
*הסכם לקידום ולהגנה הדדית על השקעות זרות. הסכם זה אושרר באזרבייג'ן ב-4 בדצמבר 1998.
*הסכם תעבורה אווירית. נכנס לתוקף ב-8 במאי 1999.
*הסכם לסיוע הדדי בענייני ייבוא. נכנס לתוקף ב-1 במאי 1999.
*הסכם לשיתוף פעולה כלכלי. נכנס לתוקף ב-8 במאי 1999.

## מסחר
בשנת 2018, היקף הייצוא של אזרבייג'ן ללבנון עמד על 2.4 מיליון דולר. באותה שנה, שווי הסחורות שייצאה לבנון לאזרבייג'ן עמד על 16.8 אלף דולר, בעיקר סוכר ומוצרים ממותקים.

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
טיבור נילשי

**טיבור נילשי** (בהונגרית: **Nyilasi Tibor**; נולד ב-18 בינואר 1955), הוא כדורגלן עבר הונגרי ששיחק בעמדת הקישור ההתקפי.

## קריירה
נילשי החל לשחק בקבוצת הנוער של מועדון פרנצווארוש ההונגרי, שם אומן על ידי גיולה ראקוסי. בין השנים 1971 ל-1974 הוא כבש 54 שערים ב-65 משחקים. במסגרת הקבוצה הבוגרת הוא זכה בשני תוארי ליגה ובשלושה גביעי הונגריה וב-1981 הוא היה מלך השערים בליגה ההונגרית, ואף זכה בנעל הכסף האירופית (נחשב למקום 2 בנעל הזהב האירופית). הוא אף הופיעה עם פרנצווארוש במסגרת בגמר גביע אירופה למחזיקות גביע ב-1975. 

ב-1983 הצטרף לאוסטריה וינה עמה זכה בשלושה תוארי ליגה רצופים והיה מלך השערים של הליגה האוסטרית ב-1984.

נילשי שיחק בנבחרת הונגריה עמה השתתף במונדיאלים של 1978 ו-1982, בהם הבקיע שני שערים בחמישה משחקים. 

לאחר פרישתו אימן את פרנצווארוש בשתי קדנציות שונות. הוא אף שימש בתור מנהלה המקצועי. לאחר מכן עבד כפרשן כדורגל בערוץ הספורט ההונגרי, "SPORT TV".

## תארים
### קבוצתיים
**פרנצווארוש**
* ליגת העל ההונגרית: 1975/76, 1980/81
* הגביע ההונגרי: 1973/74, 1975/76, 1977/78

**אוסטריה וינה**
* הבונדסליגה האוסטרית: 1983/84, 1984/85, 1985/86
* הגביע האוסטרי: 1985/86

### אישיים
* מלך השערים של ליגת העל ההונגרית: 1980/81
* נעל הכסף האירופית: 1980/81
* מלך השערים של גביע אופ"א: 1983/84

### מאמן
**פרנצווארוש**
* ליגת העל ההונגרית: 1991/92
* הגביע ההונגרי: 1990/91, 1992/93, 1993/94

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים הונגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל הונגרים
קטגוריה:כדורגלני פרנצווארוש
קטגוריה:כדורגלני אוסטריה וינה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1955
יורי ינקלביץ'

**יורי ינקלביץ**' (ברוסית: Юрий Исаевич Янкелевич) (7 במרץ 1909 - 22 בספטמבר 1973)  היה פדגוג כינור סובייטי ידוע שלימד וירטואוזים רבים מפורסמים בעולם במהלך כהונתו הארוכה בקונסרבטוריון במוסקבה .

## ביוגרפיה
יורי ינקלביץ' נולד בבזל, שווייץ. אביו, אייסי לאונטיביץ' ינקלביץ', עורך דין ידוע, היה ממייסדי החברה הפילהרמונית של אומסק. בשנות נעוריו באומסק יורי למד עם תלמידו של ליאופולד אור, אניסים ברלין,  סבה של נטליה גוטמן.

בשנת 1923 התקבל ינקלביץ' לקונסרבטוריון לנינגרד, כתלמיד בכיתתו של חוהנס נלבנדיאן (גם הוא תלמידו של לאופולד אור). על סיום לימודיו של יענקלביץ' העיר המלחין אלכסנדר גלזונוב : "קריירה של כנר וירטואוז בהחלט תהיה הייעוד שלו". בשנת 1932 סיים את לימודיו בקונסרבטוריון במוסקבה בהדרכת פרופסור אברם ימפולסקי, וסיים את תואר הדוקטור בשנת 1937. בין השנים 1930–1937 היה עוזר מאסטר בתזמורת הפילהרמונית של מוסקבה, ולאחר מכן התרכז בעיקר בפעילויות פדגוגיות. מאז 1934 לימד בבית הספר לקונסרבטוריון מוסקבה, בקולג' הקונסרבטוריון של מוסקבה ובחטיבה הבכירה של קונסרבטוריון מוסקבה (תחילה כעוזרו של ימפולסקי, ואחר כך הוביל את הסטודיו שלו, ולבסוף הפך לראש החוג לכינור). הוא גם התמסר ללימודי תיאוריה של נגינה בכינור, ויצר סדרה של פרסומים מתודולוגיים.

בספטמבר 1973 ינקלביץ' נפטר במוסקבה.

## תלמידים ידועים
* ויקטור טריקטוב
* רובין אהרוניאן
* איליה גרוברט
* גריגורי זילין
* לאוניד קוגן
* מיכאל קופלמן
* בוריס בלקין
* אלברט מרקוב
* נלי שלניקובה
* ולדימיר לנדסמן
* לבון אמברצומיאן
* טראס גבורה
* אלכסנדר ברוסילובסקי
* מיכאל בצרקני
* דורה שוורצברג
* וושה סטפנוביץ'-גרופמן
* אווה גרובין

## הערות שוליים

קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:סגל הקונסרבטוריון של מוסקבה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין דונסקויה החדש
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1909
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1973
יוסוף נדאישימייה

**יוסוף ניאנגה נדאישימייה** (בצרפתית: **Youssouf Nyange Ndayishimiye**; נולד ב-27 באוקטובר 1998 בבוג'ומבורה שבבורונדי) הוא כדורגלן בורונדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ניס מליגת העל הצרפתית ובנבחרת בורונדי.

## קריירת מועדונים
נדאישמייה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת איגלה נויר מליגת העל הבורונדית.

ב-30 בינואר 2020 חתם נדאישמייה בייני מלטיהספור מליגת העל הטורקית. הוא ערך 27 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים. ב-1 בפברואר 2021 חתם נדאישימייה באיסטנבול בשאקשהיר מליגת העל הטורקית. הוא ערך 58 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-25 בינואר 2023 חתם נדאישימייה על חוזה לארבע שנים וחצי בניס מליגת העל הצרפתית.

## קריירה בינלאומית
ב-11 במרץ 2017 ערך נדאישימייה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בורונדי, בניצחון 7-0 על נבחרת ג'יבוטי במשחק ידידות. ב-15 בנובמבר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 3-1 על נבחרת מאוריטניה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים בורונדים
קטגוריה:בלמי כדורגל בורונדים
קטגוריה:כדורגלני ייני מלטיאספור
קטגוריה:כדורגלני איסטנבול בשאקשהיר
קטגוריה:כדורגלני ניס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בורונדי
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:בורונדים שנולדו ב-1998
טבלת עירור

באלקטרוניקה ספרתית, **טבלת עִירוּר** (או **טבלת אמת הפוכה**) היא טבלה המציגה את הכניסות המינימליות הנחוצות על מנת להעביר מערכת למצב מסוים (במילים אחרות, כדי "לעורר" אותה למצב הבא) כאשר המצב הנוכחי ידוע. טבלת עירור דומה לטבלת אמת ול, אך היא מציגה את הנתונים כך שהמצב הנוכחי והמצב הבא נמצאים זה לצד זה בימין הטבלה, והקלט הדרוש כדי לגרום לשינוי המצב הרצוי מוצג בשמאל הטבלה.

## טבלאות עירור של [[פליפ פלופ|דלגלגים]]
על מנת למלא את טבלת העירור של דלגלג (פליפ פלופ), צריך לכתוב את המצב הנוכחי, Q(t), ואת המצב הבא, Q(t + 1), עבור כל המקרים האפשריים (למשל, 00, 01, 10 ו-11) ולאחר מכן למלא מהו הקלט המתאים כדי שהפליפ פלופ יעבור ("יעוֹרַר") למצב Q(t + 1) הרצוי.

### [[פליפ פלופ#פליפ פלופ D|פליפ פלופ D]]

המשוואה האופיינית של פליפ פלופ D היא Q(\text{next}) = D.

### [[פליפ פלופ#פליפ פלופ T|פליפ פלופ T]]

המשוואה האופיינית של פליפ פלופ T היא Q(\text{next}) = TQ' + T'Q = T \oplus Q.

### [[פליפ פלופ#פליפ פלופ S-R|פליפ פלופ SR]]

X הוא צירוף אדיש .

המשוואה האופיינית של פליפ פלופ SR היא Q(\text{next}) = S + QR'.

### [[פליפ פלופ#פליפ פלופ J-K|פליפ פלופ JK]]

X הוא צירוף אדיש.

המשוואה האופיינית של פליפ פלופ JK היא Q(\text{next}) = JQ' + K'Q.

## ראו גם
* דלגלג (פליפ פלופ)
* טבלת אמת

## הערות שוליים

קטגוריה:מעגלים ספרתיים
פרנקנשטיין (סרט)

**פרנקנשטיין** (באנגלית: **Frankenstein**) הוא סרט מדע בדיוני-אימה אמריקאי משנת 1931 בבימויו של ג'יימס וייל, שהופק על ידי קארל לאמל ג'וניור. הסרט הוא עיבוד קולנועי למחזה משנת 1927 מאת פגי וובלינג, אשר מבוסס על הרומן משנת 1818, "פרנקשטיין" מאת מרי שלי.

הסרט, שהופק והופץ על ידי סרטי יוניברסל, זכה להצלחה ביקורתית ומסחרית. בעקבות הצלחת הסרט, נוצרו לאורך השנים מספר סרטי המשך וסרט ספין אוף לסרט זה, והייתה לו השפעה רבה בתרבות הפופולרית.

בשנת 1991, החליטה ספריית הקונגרס לשמר את הסרט בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית בשל "חשיבותו התרבותית, ההיסטורית והאסתטית".

## תקציר העלילה
המדען השאפתן ד"ר הנרי פרנקנשטיין (מגולם על ידי קולין קלייב) מנסה להפיח חיים ביצור המורכב מחלקי גוף שונים שנלקחו מגופות אותם פריץ, עוזרו הנאמן של פרנקנשטיין, גנב מבתי קברות. ד"ר פרנקנשטיין מצליח להחיות את המפלצת שלו (המגולמת על ידי בוריס קרלוף). עם זאת, עקב רשלנותו של פריץ, במקום לספק לפרנקשטיין מוח בריא, פריץ מספק לו מוח של רוצח וכתוצאה מכך המפלצת הופכת לאלימה ובלתי צפויה. ד"ר פרנקנשטיין יוצא בעקבות המפלצת החמקמקה ומנסה להתעמת עימה.

## גלריית תמונות

Frankenstein and Maria (cropped).jpg|סצנת מהסרט בה המפלצת (בוריס קרלוף) פוגש את הילדה מריה (מרלין האריס)
Frankenstein's_monster_(Boris_Karloff).jpg|המפלצת של ד״ר פרנקנשטיין 


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטים בשימור ספריית הקונגרס
קטגוריה:סרטים שצונזרו
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 1931
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-1931
אוסטרלוהאינה

**אוסטרלוהאינה** (שם מדעי: *Australohyaena*; מילולית: "צבוע דרומי") הוא סוג נכחד של יונק קדום ממשפחת הבוריהאיניים שמסדרת הספרסודונטה, אשר התקיים במש סוף האוליגוקן שלפני 25 מיליון שנה. סוג זה תואר ב-2015 ונכלל בו מין יחיד - **Australohyaena antiqua**, שפירושו: "עתיק".

המאובנים שלו התגלו בארגנטינה בין המחזוות צ'ובוט וסנטה קרוז ב-1894 בידי החוקר פלורנטינו אמחינו , ואלה כללו רק שרידי מספר שיניים, אך הוא נחשב לבן סוג קרוב - *Pharsophorus*. רק ב-2014 נמצאה גולגולת שלמה שלו והוא הוגדר כסוג עצמאי ממשפחת הבוריהאיניים הטורפים.

טורף זה היה דומה לבוריהאינה אך היה נוקשה וגדול יותר והגיע עד למשקל 70 ק"ג. הוא היה בעל חוטם קצר, לסתות חזקות כשהלסת העליונה הייתה משופעת מעט מטה והיו לו ניבים גדולות וטוחנות רחבות אך קטנות יחסית שהתאימו לשבירת עצמות, בדומה לצבוע מודרני. כמו כן היה לו שיפוע גולגולתי שעזר לעוצמת נשיכה חזקה מאוד. מבנה השיניים גם מרמז שהיה היפרקרניבור מובהק.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1894
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פלורנטינו אמחינו
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2015
קטגוריה:בוריהאיניים
קטגוריה:יונקים שחיו באוליגוקן באמריקה הדרומית
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלאוגן באמריקה הדרומית
גמר הליגה האירופית 2023

**גמר הליגה האירופית** של עונת 2022/2023 נערך בפושקש ארנה בבודפשט, הונגריה ב-31 במאי 2023.

הפושקש ארנה אמור היה לארח את הגמר של שנת 2022 אך בעקבות מגפת הקורונה באירופה בשנת 2020, הגמר שהיה אמור להתקיים בשנה זו באצטדיון אנרגה גדנסק שבפולין הועבר לאצטדיון ריין אנרגי בקלן, גרמניה. ולו"ז משחקי הגמר נדחה בשנה, אצטדיון אנרגה גדנסק קיבל את האירוח של גמר 2021 במקום גמר 2020, אצטדיון רמון סאנצ'ס פיחואן בסביליה, ספרד. קיבל את אירוח גמר 2022 במקום גמר 2021, והפושקש ארנה קיבל את אירוח גמר זה במקום גמר 2022.

המשחק הפגיש את המועדונים רומא מאיטליה וסביליה מספרד. סביליה ניצחה בתוצאה 4–1 בדו-קרב פנדלים לאחר שהמשחק הסתיים בתוצאה 1–1 וזכתה בגביע.

המנצחת בגמר, סביליה, זכתה להתמודד על תואר הסופר קאפ האירופי לשנת 2023 מול מנצ'סטר סיטי המנצחת בגמר ליגת האלופות 2023. וכן העפילה אוטומטית לשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2023/2024.

## האצטדיון המארח
היה זה גמר הליגה האירופית הראשון שנערך בפושקש ארנה והפעם השנייה שמשחק זה נערך בהונגריה אחרי שגמר 1985 נערך באצטדיון סוסטוי בסקשפהרוואר. זה גם היה משחק הגמר השלישי בתחרויות אופ"א שנערך באצטדיון זה, אחרי שגמר ליגת האלופות לנשים 2019 וגמר הסופרקפ האירופי 2020 התקיימו באצטדיון. אצטדיון זה אירח גם שלושה משחקים במסגרת שלב הבתים של יורו 2020.

### תהליך הבחירה
ב-2 במרץ 2020 במהלך פגישה באמסטרדם, הולנד. נבחר הפושקש ארנה על ידי אופ"א לארח את גמר הליגה האירופית של שנת 2022

ב-17 ביוני 2020 הודיעה אופ"א כי בשל מגפת הקורונה באירופה, לו"ז הגמרים ידחה בשנה, וכתוצאה מכך הפושקש ארנה יארח את גמר הליגה האירופית 2023.

## הקבוצות

## הדרך אל הגמר

## מהלך המשחק

### הרכבי הקבוצות

## ראו גם
* עונת 2022/2023 בליגה האירופית
* גמר ליגת האלופות 2023
* גמר הקונפרנס ליג 2023

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי גמר הליגה האירופית
קטגוריה:אירועי ספורט שהושפעו ממגפת הקורונה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:בודפשט: תחרויות ספורט
קטגוריה:2023 בהונגריה
גמר ליגת האלופות 2023

**גמר ליגת האלופות 2023** היה המשחק האחרון לעונת 2022/2023, העונה ה-68 של טורניר הכדורגל הבכיר באירופה שמאורגן על ידי אופ"א והעונה ה-31 מאז שונה שמה של התחרות מ"גביע אלופות המועדונים האירופי" לליגת האלופות. המשחק נערך באצטדיון אטאטורק באיסטנבול, טורקיה ב-10 ביוני 2023, ובו גברה מנצ'סטר סיטי על אינטר מילאנו בתוצאה 1–0.

הגמר היה אמור להיערך במקור באצטדיון ומבלי בלונדון, אנגליה. עם זאת, בעקבות הדחייה וההעברה של גמר 2020 מאצטדיון אטאטורק לאצטדיון האור בליסבון, פורטוגל, בעקבות מגפת הקורונה שפרצה בשנה זו, לו"ז אירוח הגמרים נדחה בשנה. האליאנץ ארנה במינכן, גרמניה שהיה אמור במקור לארח את גמר 2022 קיבל את אירוח גמר 2023. כאשר אצטדיון אטאטורק קיבל את אירוח גמר 2021, וגזפרום ארנה שבסנקט פטרבורג, רוסיה קיבל את אירוח גמר 2022 במקום אירוח גמר 2021. אך במאי 2021 שוב בעקבות מגפת הקורונה הועבר גמר 2021 לאצטדיון הדרגאו שבפורטו, פורטוגל. ולכן הוחלט שאצטדיון אטאטורק יארח את גמר 2023 והאליאנץ ארנה יארח את גמר 2025.

מנצ'סטר סיטי שזכתה בתואר התמודדה בעקבות הזכייה בסופר קאפ האירופי לשנת 2023 וזכתה בו לאחר ניצחון על סביליה, המנצחת בגמר הליגה האירופית 2023.

## האצטדיון המארח
היה זה גמר ליגת האלופות השני שנערך באצטדיון אטאטורק, לאחר שהאצטדיון אירח את גמר 2005 בין ליברפול ומילאן.

### בחירת האצטדיון
ב-22 בפברואר 2019 הושק הליך הגשת המועמדות עבור ערי אירופה לאירוח גמר ליגת האלופות 2022 ו-2023. כאשר לערים היה עד ה-22 במרץ 2019 להביע עניין, ועד ה-1 ביולי 2019 להגיש את הצעותיהן.

ב-24 בספטמבר 2019 הוכרז על-ידי הוועד המנהל של אופ"א במהלך ישיבה שנערכה בליובליאנה שבסלובניה שגזפרום ארנה בסנקט פטרסבורג, רוסיה. נבחר לארח את משחק גמר ליגת האלופות 2021, כאשר אליאנץ ארנה במינכן, גרמניה. יארח את גמר ליגת האלופות 2022 ואצטדיון ומבלי בלונדון שבאנגליה יארח את גמר 2023.

ב-17 ביוני 2020 הודיעה אופ"א כי בשל מגפת הקורונה באירופה, כל מיקומי הגמרים יידחו בשנה, וכתוצאה מכך אליאנץ ארנה יארח את גמר ליגת האלופות 2023. עם זאת, בגלל התפרצות נוספת של מגפת הקורונה בטורקיה הגמר של שנת 2021 הועבר ברגע האחרון מאיסטנבול לפורטו, וב-16 ביולי 2021 הוחלט שאיסטנבול תארח את גמר 2023. ומינכן תארח במקום זאת את גמר 2025.

## הקבוצות

## רקע
עבור אינטר מילאנו, זה היה גמר ליגת האלופות/גביע אירופה השישי בו היא משתתפת. היא זכתה בעבר בשלושה גמרים (1964, 1965 ו-2010) והפסידה בשניים (1967ו-1972).

עבור מנצ'סטר סיטי, זה היה גמר ליגת האלופות השני בו היא משתתפת. זאת לאחר שבגמר ליגת האלופות 2021 הפסידה בתוצאת 1–0 לצ'לסי.

## הדרך לגמר

## מהלך המשחק

### הרכבי הקבוצות

## ראו גם
* עונת 2022/2023 בליגת האלופות
* גמר הליגה האירופית 2023
* גמר הקונפרנס ליג 2023

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

2023
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:אירועי ספורט שהושפעו ממגפת הקורונה
קטגוריה:תחרויות כדורגל בטורקיה
קטגוריה:איסטנבול: תחרויות ספורט
קטגוריה:איסטנבול: כדורגל
קטגוריה:2023 בטורקיה
Mañana Será Bonito

***Mañana Será Bonito*** הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת הקולומביאנית קרול ג'י. האלבום יצא לאור ב-24 בפברואר 2023, על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק לטין אנטרטיינמנט.

## רקע והכרזה
לאחר יציאת האולפן השלישי שלה בשנת 2021, *[[KG0516]]*, החלה קרול ג'י להוציא שירים בשיתוף פעולה עם אמנים אחרים וסינגלי סולו, כמו "Don't Be Shy" של טייסטו, "Sejodioto" (אותו הקליטה לבד) ו-"Mamiii" של בקי ג'י.

ב-19 באפריל 2022, הכריזה קרול ג'י על יציאתו של "Provenza" דרך חשבונות המדיה החברתית שלה. השיר יצא לאור ב-21 באפריל 2022 כסינגל המוביל מתוך האלבום. ב-6 בספטמבר 2022 יצאה קרול ג'י לסיבוב ההופעות "Strip Love Tour". "", שיתוף פעולה עם מאלדי יצא לאור ב-25 באוגוסט 2022 כסינגל הבא מתוך האלבום. ב-13 בנובמבר 2023 יצא לאור הסינגל "Cairo" עם המפיק אווי און דה דראמס שעבד עם ג'י על שירים רבים במהלך הקריירה שלה. ב-25 בינואר 2023, קרול ג'י הכריזה על צאת האלבום, *Mañana Será Bonito*, בסרטון שפורסם ברשתות החברתיות שלה. ב-2 בפברואר 2023, יצא לאור הסינגל הרביעי "X Si Volvemos" ביחד עם רומיאו סנטוס.

ב-10 בפברואר 2023, חשפה קרול ג'י את עטיפת האלבום ורשימת הרצועות, הכוללת הופעות אורח של רומיאו סנטוס, קוודו, ג'אסטין קוילס, אנג'ל דיור, מאלדי, באד גיאל, שון פול, סץ' ואווי און דה דראמס. ב-14 בפברואר, חשפה קרול ג'י לניו יורק טיימס כי הזמרת הקולומביאנית שאקירה משתתפת ברצועה השישית, "TGQ".

## קונספט

בריאיון למגזין רולינג סטון חשפה קרול ג'י את הקונספט לשם האלבום, וקבעה: "זה בהחלט מייצג שלב ספציפי בחיי. שם האלבום הוא משפט שחזרתי עליו כל הזמן כששום דבר לא הרגיש לי טוב. כלומר, אני עברתי את הרגע הכי טוב בקריירה שלי, אבל אישית הייתי ממש מנותקת מעצמי ומהחברים שלי. לא הייתי אומללה, אבל גם לא הייתי שמחה. אז כל יום הייתי אומרת לעצמי, 'זה בסדר [mañana será bonito], מחר יהיה יפה'".

בריאיון מאוחר יותר לניו יורק טיימס תיארה קרול ג'י את האלבום כ"יותר קרולינה מאשר קרול ג'י". היא הוסיפה: "כרגע, אני שמה לב שאמנים מאוד מנסים למצוא קונספט, להיות מאוד ניסיוניים, אני אוהבת את זה. וזו דרך טובה לעשות אמנות. אבל הקונספט של האלבום הזה הוא רק אני שאני. ממש לא רציתי שאנשים ירגישו שזה פשוט מאוד, או פשוט נורמלי".

## ביקורות
### רשימות ודירוגים

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

### Bichota Season

## נתוני מכירות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי קרול ג'י
קטגוריה:אלבומים בספרדית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טייני
קטגוריה:אלבומי יהלום במקסיקו
קטגוריה:אלבומי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת יוניברסל מיוזיק לטין אנטרטיינמנט
עמרם פרת

**עמרם פרת** (23 באפריל 1938 – 12 בינואר 2023) היה מעצב גרפי, מאייר וטיפוגרף ישראלי. היה עורך גרפי של המגזין "את" וכתבי עת נוספים, ראש החוג לעיצוב גרפי של שלוחת הטכניון בתל אביב יו"ר אגודת המעצבים הגרפיים בישראל ומעצב הגופן הקלאסי "פרת".

## ביוגרפיה
עמרם פרת נולד בשנת 1938 בהולנד, אח לאיתמר פרת. בשנת 1939 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בשנים 1958–1962 למד עיצוב גרפי ב"בצלאל".

בשנות ה–60 עבד במשרד הפרסום "שחם־לבינסון־אילון", שבו עיצב אריזות למוצרים שונים והיה אחראי על קמפיינים למותגים "אתא", "אל על", "הלנה רובינשטיין", "פורד" ו־IBM.

ב-1965 עיצב את כרזת יום העצמאות תשכ"ה, שאותה תיאר: "הכרזה מבטאת את חזון אחרית הימים שלאחר מלחמת העולם השנייה. דגל הבריגדה היהודית ביד הילד, כובע הפלדה ההפוך שאין בו יותר צורך, משמש כעציץ מלא בפרחי פרג אדומים, שפרחו בשדות פלנדריה בו נהרגו רבים מחיילי בנות הברית".

בשנת 1970 זכה בפרס מטעם מוזיאון ישראל, על עיצוב כרזה להפנינג במוזיאון.

עיצב בולים, כרזות וסמלילים רבים, בהם הסמלילים של עיתון הילדים "פילון", חברת "גיבור סברינה" ומגזין "את". בשנת 1970 מונה לעורך הגרפי של "את", ושימש בתפקיד זה במשך 17 שנה. היה עורך גרפי של כתבי עת נוספים, בהם "מחשבות", "על הגובה" ו"גורמה" ושל ספרים רבים. 

עם הספרים שעיצב נמנים ספרי הבישול של רות סירקיס ובראשם "מהמטבח באהבה". בשנת 1987 ערך את ספר התצלומים "צה"ל פני אדם" שיצא לאור בהוצאה לאור של משרד הביטחון. ב-1998 ערך, יחד עם אמנון דנקנר, את "ספר הקומיקס הציוני". בשנת 2000 ערך את הספר "כאן על פני האדמה" בהוצאת כתר, שבו תצלומי טבע ונוף
בישראל.

על עבודת המעצב אמר: "בדומה לשף, על המעצב ליצור מוצר שיהיה טעים, מזין ויפה למראה. אם ביכולתו גם לחנך לטעם טוב ולאנינות הרי זה משובח, אך אין זו המטרה העיקרית".

עיצב את הגופנים "פרופיל", "פרפר", "פורטוגל", "פרתום", "פרוזה" ו"פינוקיו". את הגופן "פרת" עיצב למגזין "את" כגרסה העברית לגופן Pump, והוא שימש גם מעצבים נוספים.

היה ראש החוג לעיצוב גרפי של שלוחת הטכניון בתל אביב. בשנת 1986 היה יו"ר אגודת המעצבים הגרפיים בישראל.

נפטר ב-12 בינואר 2023, והובא לקבורה בבית הקברות ירקון.

## מיצירותיו

Israel 17 Independence Day 1965.jpg|כרזת יום העצמאות תשכ"ה
20-year stamp for Operation Magic Carpet.jpg|בול עשרים שנה ליציאת תימן, 1970


## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מעצבים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי הולנד
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
רייגן רבורד

**רייגן רבורד** (באנגלית: **Raegan Revord**; נולדה ב־3 בינואר 2008) היא שחקנית ילדה אמריקאית. ידועה בעיקר בתפקיד מיסי קופר, אחותו התאומה של שלדון קופר בסדרה "שלדון הצעיר".

## ראשית חייה
רייגן רבורד נולדה ב-3 בינואר 2008 בסן דייגו, קליפורניה, כילדה יחידה לאמה, הולי רבורד. בגיל 3 עברה עם אמה ללוס אנג'לס, קליפורניה והחלה להופיע בפרסומות כבר בגיל 4.

ב-2025 יצאה מהארון בתור א-בינאריים.

## קריירה
רבורד הופיעה בפרסומות החל מגיל 4. היא החלה את הקריירה שלה כילדה-שחקנית בגיל 6 עם הופעתה בסדרה "משפחה מודרנית" ב-2014 בפרק החמישי של העונה השישית, בתפקיד מייגן. היא חזרה למשפחה מודרנית ב-2016 בעונה השביעית פרק 14 לאותה דמות אך ללא דיאלוג.

ב־2015 הופיעה בשני סרטים קצרים: בתפקיד בלרינה בסרט "צב" עם דייוויד ארקט, ובתפקיד אנה בסרט "ג'יה" של סטיבן הו.

ב-2016 היא הופיעה בסדרה "גרייס ופרנקי" של נטפליקס וכבתו של בוב בסדרה "עם בוב ודייוויד" של נטפליקס אף היא.

ב-2017 שיחקה בסרט קצר בשם "I see you". של הבמאית מנג'רי מקינאג'י, על בחור מוסלמי שמתכנן פיגוע התאבדות במרכז ניו יורק. וכן בסרט קצר נוסף בשם "Stray" בבימויו של דרו בוילן. עוד ב-2017 שיחקה בסרט "שבע משאלות" (אנ') סרט אימה בכיכובם של ג'ואי קינג, שרילין פן וראיין פיליפה בתפקיד קלייר הצעירה.

בטלוויזיה ב-2017 הופיעה בפרק השלישי של העונה השנייה של הסדרה "מורים" (אנ').

ב-2019 היא הופיעה בפרק השלישי של הדרמה המקורית של נטפליקס "אלכסה וקייטי" בתור איינסלי.

את הפריצה הגדולה שלה היא חייבת לתפקיד מיסי קופר, אחותו התאומה של שלדון קופר (איאן ארמיטאג') בסדרה "שלדון הצעיר", סדרת ספין אוף של "המפץ הגדול". החל מ-2017 ובמשך שבע עונות הסדרה נבחנת מערכת היחסים של מיסי עם שלדון, וככל שהיא מתבגרת גם עם הוריה ועם בנים בבית הספר. בסדרה אימצה רבורד מבטא טקסני אותו למדה מצפייה בלורי מטקאלף ששיחקה את האמא של שלדון בסדרה המפץ הגדול. על תפקידה זה הייתה מועמדת ב-2018 לפרס האמן הצעיר (אנ').

ב-2024 המשיכה את תפקידה כמיסי קופר בסדרת הספין אוף של "שלדון הצעיר", "הנישואים הראשונים של ג'ורג'י ומנדי". 

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2008
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2008
Quevedo: Bzrp Music Sessions, Vol. 52

**Quevedo: Bzrp Music Sessions, Vol. 52** הוא סינגל של הדי ג'יי הארגנטינאי ביסאראפ שהוקלט על ידי הראפר הספרדי קבדו. הוא יצא לאור ב-6 ביולי 2022, על ידי חברת התקליטים דאלה פליי, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבו השניים ביחד עם סנטיאגו אלבארדו.

השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבין-לאומי של ספוטיפיי ובמצעד הבילבורד גלובל 200.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי גונזאלו ג'וליאן קונדה, פדרו לואיס דומינגז קבדו וסנטיאגו אלבארדו והופק על ידי ביסאראפ. השיר הוכרז באופן רשמי ב-4 ביולי 2022 באמצעות סרטון תדמית באינסטגרם של ביסאראפ, בו הכין תפריט מיוחד בבורגר קינג במדריד, כשהתיקים הכילו צעצוע של עצמו עם חלק מהפזמון של השיר.

## הצלחה מסחרית
השיר הגיע למקום הראשון במדינות אמריקה הלטינית, בהן ארגנטינה, בוליביה, צ'ילה, קולומביה, אקוודור, מקסיקו, הונדורס, פרגוואי ופרו; כמו גם לצמרת המצעדים בספרד ובאיטליה. בנוסף, הוא הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל 200 בשבוע השני לכניסתו. בבילבורד הוט 100, נכנס השיר למקום ה-98 והגיע בשיאו למקום ה-79. במצעד שירים הלטיניים של בילבורד הגיע למקום העשירי.

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ לשיר פורסם ביוטיוב ב-6 ביולי 2022, ובו נראים ביסאראפ וקבדו מבצעים את השיר. במהלך השנייה 2:28, מופיע פטריק סטאר מבובספוג מכנסמרובע. מאוחר יותר, הוא טושטש עקב תביעה משפטית מניקלודיאון. השיר נצפה למעלה מ-10 מיליון פעמים ב-24 השעות לצאתו, והיה למצליח ביותר של ביסאראפ בפרק זמן זה עד לצאתו של "" ביחד עם שאקירה ששבר את שיא כל הזמנים לקליפ לטיני וצבר למעלה מ-50 מיליון ב-24 שעות. נכון לינואר 2023, הקליפ נצפה למעלה מ-430 מיליון פעמים.

## מיקומי שיא

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ביסאראפ
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד ארגנטינה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל 200
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל ללא ארצות הברית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
בלתזר פרמוזר

**בלתזר פרמוזר** (בגרמנית: **Balthasar Permoser**; 1651, טראונשטיין – 1732, דרזדן) היה פסל גרמני שפיסל בסגנון בארוק מאוחר ורוקוקו מוקדם.

## ביוגרפיה
פרמוזר החל את הכשרתו בזלצבורג בסדנה של וולף וייסנקירנר הצעיר ובוינה שם למד גילוף בשנהב.

פרמוזר בן ה-24 עבר לפירנצה לעבוד אצל ג'ובאני בטיסטה פוג'יני שם התמחה במשך 14 שנים.

פרמוזר נקרא לדרזדן בשנת 1689 על ידי יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה ליצור שני פסלי גן של הרקולס.

בדרכו חזרה לאיטליה נשאר כשנה בזלצבורג שם יצר שני פסלי אטלס.

בין השנים 1704–1710 עבד בארמון שרלוטנבורג בברלין, אחר כך חזר לדרזדן לשתף פעולה עם האדריכל מתאוס דניאל פפלמן בבניית ארמון הצווינגר עבור אוגוסט החזק, הנסיך הבוחר של סקסוניה.

## גלריה

Marsyas by Balthasar Permoser at Metropolitan Museum of Art.jpg|מארסיאס במוזיאון המטרופוליטן לאמנות
Statua di San Gaetano, di Balthasar Permoser.jpg|סן גאטאנו בכנסייה על שמו בפירנצה
Dresden Hofkirche Pulpit 02.JPG|עמדת המטיף בקתדרלה של דרזדן


## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:פסלים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1651
קטגוריה:נפטרים ב-1732
מתן חאוי

**מתן חאוי** (נולד ב־24 בנובמבר 1986) הוא דוגמן ישראלי-פיני.

## ביוגרפיה
מתן חאוי נולד בירושלים לאב ישראלי ולאם פינית, והתגורר בילדותו בהלסינקי. הוא חזר לישראל בגיל 6 ולמד בבית ספר בירושלים. לאחר ששב להתגורר בהלסינקי, חזר לישראל לשירות בצה"ל. לקראת סוף שירותו, התגלה על ידי סוכן דוגמנות בירושלים והחל את קריירת הדוגמנות בגיל 21.

את ראשית דרכו כדוגמן החל חאוי בישראל. הוא דגמן בקמפיין עבור מותגי האופנה קסטרו, רנואר, גולף, פולגת, תמנון, הודיס, ובפרסומות ליונדאי, קליל ואחרים. בנוסף, שיחק בסדרה "שאטו עין כרם" בתפקיד אורח. ב-2016 יוצג ב-12 סוכנויות בעולם, ועבד עם מותגים כגון הוגו בוס, פייר קרדן, Moschino, KTM, פינאייר, סלקט, קסיו ו-Vogue.

בנובמבר 2022 הופיע בסדרת הדוקו "דוגמנים" של yes דוקו, שעוקבת אחרי חמישה דוגמנים גברים. במשך שנתיים, עקבה הסדרה אחר הישגיו המקצועיים של חאוי, חיי המשפחה שלו ומורכבות מקצוע הדוגמנות.

חאוי נשוי לצלמת האופנה אלה אוזן ואב לילדה. הוא מתגורר בתל אביב-יפו ובהמבורג שבגרמניה.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דוגמנים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
גלב ז'רדב

**גלב ז'רדב** (בבלארוסית: **Глеб Жэрдзеў**; נולד ב-18 במאי 2000 במינסק שבבלארוס) הוא כדורגלן בלארוסי המשחק בעמדת קשר הכנף במקסליין ויטבסק מליגת העל הבלארוסית.

## קריירת מועדונים
ז'רדב גדל במחלקת הנוער של מינסק. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הבלארוסית, וערך 11 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

במהלך עונת  הושאל ז'רדב למשך תקופה קצרה לנפטאן נובופולוטסק מהליגה הבלארוסית הראשונה. הוא ערך עשר הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.

בעונת  הושאל ז'רדב לסלביה מאזיר מליגת העל הבלארוסית. הוא ערך 23 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע ארבעה שערים.

ב-7 בפברואר 2022 חתם ז'רדב על חוזה קבוע בסלביה מאזיר מליגת העל הבלארוסית. הוא ערך 29 הופעות ליגה במהלך עונת , בהן הבקיע עשרה שערים. בתום העונה שוחרר מהמועדון.

בינואר 2023 חתם בבני יהודה תל אביב.
## תארים
**מקסליין ויטבסק**

* אליפות בלארוס: 2025
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים בלארוסים
קטגוריה:קשרי כדורגל בלארוסים
קטגוריה:מינסק: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מינסק
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני דינמו מינסק
קטגוריה:כדורגלני מקסליין ויטבסק
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:בלארוסים שנולדו ב-2000
טיץ

**טיץ** הוא שם משפחה ממקור גרמני (Tietz)

קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
ענת קוריאל

**ענת קוריאל** (נולדה ב-15 באוגוסט 1970) היא סופרת, משוררת ומורה ישראלית.

## ביוגרפיה
נולדה ברמת גן. היא נצר למשפחת אנוסים ענפה מספרד, מהכפר קוריאל שליד טולדו, שהוגלתה לפורטוגל ב־1492.

בשנים 1992–1995 למדה לתואר ראשון ולתעודת הוראה בלשון וספרות עברית באוניברסיטת בר־אילן. השלימה את התואר השני בספרות עברית מאוניברסיטת בר־אילן בשנת 1997. עבודת התזה שלה הייתה מונוגרפיה על המשורר יאיר הורוביץ.

משנת 1995 ועד 2013 שימשה ענת מורה לספרות בתיכון חדש בתל אביב, היא עזבה את מקצוע ההוראה עם הסימנים הראשונים למחלת פרקינסון, שאובחנה אצלה בגיל 46.

בשנת 2013 ייסדה קוריאל, יחד עם המשוררת רונית ליברמנש, את האתר לשירה עברית חדשה ליריקה, לזכר המשורר שי אריה מזרחי. האתר היה פעיל עד לסגירתו בשנת 2024.

קוריאל החלה לכתוב בעקבות מות אחיה, ששם קץ לחייו. ספר הפרוזה **חתכים** יצא לאור בהוצאת הספריה החדשה בעריכת מנחם פרי בשנת 1999. בשנת 2019 החלה ענת בכתיבת סדרת הסיפורים הקצרים בשם "גברת פרקינסון", היוצאים לאור באתר ליריקה ועיקרם סיפורים מהווי חולי הפרקינסון. ספר שיריה **את נמצאת, אני מרגישה** יצא לאור בינואר 2023. בשנת 2024 זכתה בפרס היצירה לסופרים עבריים על שם לוי אשכול. בשנת 2025 יצא לאור ספרה השלישי "גברת פרקינסון ואחרים" המאגד בתוכו סיפורים מתקופות שונות מחיי הסופרת. כתיבתה של קוריאל אישית ומרגשת, ועם זאת מוצאת את דרכה אל לב הקורא שיכול בקלות להזדהות עם סיפוריה הכתובים בהומור דק מהול בכאב, ולמצוא את עצמו בהם. חלקו השני של הספר מכיל סיפורים על מחלתה של קוריאל.

כמו כן, קוריאל פרסמה שירים במגזינים עמדה, יקום תרבות, חדרים, עכשיו, מאזנים, עתון 77, גג, מוטיב "זוטא" ו"פואמה", ובעיתונים ידיעות אחרונות, הארץ, ynet ומעריב.

ענת קוריאל גרושה ולה שני ילדים: איתמר ויואב. מתגוררת בכפר סבא.

## פרסומים
### ספרים
* **חתכים**, הוצאת הספריה החדשה, 1999
* **את נמצאת, אני מרגישה**, הוצאת הספריה החדשה, 2023
* **גברת פרקינסון ואחרים**, קטבים הוצאה לאור 2025

### פרסומים נבחרים אחרים
* "חד הורית", ידיעות אחרונות, 2 בפברואר 2007, עמוד 27
* 
* 
* 
* 
* 
* "קקטוס", הארץ, 17 במרץ 2020, עמוד 10

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* אתר ליריקה
* ענת קוריאל בריאיון על מחלת פרקינסון עם אביטל דודזון

## הערות שוליים

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:יהודים שמוצאם ממגורשי ספרד
קטגוריה:צאצאי אנוסים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
ז'יבקו פטקוב

**ז'יבקו סטויאנוב פטקוב** (בבולגרית: **Живко Стоянов Петков**; נולד ב-15 בפברואר 1993 בבורגס שבבולגריה) הוא כדורגלן בולגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת צ'רנומורץ בורגס מהליגה הבולגרית השלישית.

## קריירת מועדונים
פטקוב שיחק בקבוצות צ'רנומורץ פומוריה (לימים פומוריה), צ'רנומורץ בורגס, נפטוצ'ימיק בורגס, צ'רנו מורה וארנה, והבאר פאזארדז'יק מליגת העל הבולגרית וליגת המשנה הבולגרית. ב-11 ביולי 2022 חתם באטאר וליקו טרנובו מליגת המשנה הבולגרית. ב-1 בינואר 2023 חתם בסוזופול מליגת המשנה הבולגרית.

ב-26 בינואר 2023, זמן קצר אחרי חתימתו בסוזופול ומבלי ששיחק במדי המועדון, חתם פטקוב במועדון ספורט כפר קאסם מהליגה הלאומית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים בולגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל בולגרים
קטגוריה:בורגס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני צ'רנומורץ בורגס
קטגוריה:כדורגלני נפטוצ'ימיק בורגס
קטגוריה:כדורגלני צ'רנו מורה וארנה
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט כפר קאסם
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים בולגרים בישראל
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1993
גודווארי

**גודווארי** (בנפאלית: **गोदावरी नगरपालिका**) היא עיר במחוז קאילאלי בדרום פרובינציית סודורפשצ'ים שבמערב נפאל. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2021 אוכלוסיית העיר מנתה 98,746 תושבים.

## היסטוריה
בתור יחידה מוניציפלית העיר היא חדשה, נוסדה ב-18 במאי 2014 וזאת בהתאם לדרישת החוקה החדשה של נפאל, 2015, כל העיריות והכפרים הישנים (שהיו יותר מ-3900 במספר) אורגנו מחדש ואוחדו לכדי יצירת 753 יחידות חדשות, וביניהן עיריית גודווארי שנוצרה מאיחוד של אטריה, מאלאחטי, סריפור וגטה.

בשנת 2017 הושלמה הרפורמה המוניציפלית עת אוחדה ועדת הפיתוח של הכפר גודווארי לתוך אטריה ושמה של העיר שונה לעיריית גודווארי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נפאל: ערים
קטגוריה:ערי בירה של יחידות מנהליות
תמה שוחט

**תמה שוחט** (אפריל 1936 – 30 בספטמבר 2022) ממייסדות קיבוץ נחל עוז וממקימות העיר ערד, הייתה עובדת סוציאלית בהכשרתה ומנהלת המכון להכשרת עובדים סוציאליים. נבחרה למועצה המקומית ערד. רעייתו של שר האוצר לשעבר אברהם (בייגה) שוחט ובתו של ראש הממשלה השלישי, לוי אשכול.

## קורות חייה
תמה שוחט נולדה באפריל 1936 בתל אביב וגדלה במעונות העובדים בעיר. במשך כארבע שנים, בשנים 1944-1940 התגוררה המשפחה בדגניה, אך לאחר מכן חזרה לתל אביב. תמה הייתה בוגרת "בית החינוך לילדי עובדים" בתל אביב. בצבא שירתה כנח"לאית בנחל עוז. באוניברסיטה העברית למדה עבודה סוציאלית, מה שהביא לעיסוקה בפרויקטים חברתיים שהיו קשורים לקליטת עלייה ולילדים בסיכון.

תמה מספרת שכילדה בעוד שידעה על פעילותו בשל אביה במקורות, לא היה לה שמץ של מושג על פעילותו בהגנה, כמי שהיה מופקד על הצד הכספי של הארגון. זה היה סוד עד תום תקופת המנדט הבריטי. בהיות המשפחה בדגניה ב' היה להם חשוב להיות כמו כולם. עוד היא סיפרה שמה השתנה במשפחת אשכול עם כניסת אביה לממשלה, תחילה כשר החקלאות והפיתוח לאחר מכן כשר האוצר, שכיהן בתפקיד 11 שנה, יותר מכל הבאים אחריו: "הרבה מאוד השתנה אצלנו. עברנו לגור בירושלים, ליד עמק המצלבה, בעיצומה של תקופת הצנע. אמא שלנו, אלישבע, שהייתה אשה עם הרבה תושייה, הקימה לול קטן מאחורי הבית". תמה למדה בתיכון עין כרם ובהמשך באוניברסיטה העברית. היא הייתה בגרעין היאחזות וממקימי קיבוץ נחל עוז.

בשנת 1959, בהיותה בת 23, נישאה תמה לאברהם "בייגה" שוחט, בנו של צבי שוחט מנהל עבודה בסולל בונה. השניים היו זוג מגיל 15 והכירו בתנועת הנוער התנועה המאוחדת בתל אביב.

אחרי הצבא למדה עבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית בירושלים ועבדה במקצועה בעכו בתקופה שבה גרו בחיפה, שם למד שוחט בטכניון. ב–1962 הצטרפה אליו לצוות ההקמה של ערד. תפקידה היה להכין את אכלוס התושבים הראשונים, לראיין ולקלוט אותם בעיר. בהמשך הייתה עובדת קהילתית והאחראית לחיי התרבות בקהילה החדשה. במשך חמש שנים גרה עם שוחט בצריף קטן, שם נולדו שלושת ילדיהם (יוחאי, אלישבע ונטע).

בתחילת 1965 נבחרה תמה שוחט לרשימת המועמדים המומלצים מטעם תושבי ערד למועצה המקומית. לימים הייתה לאחת מנציגות המערך במועצה הממונה.

בעלה של תמה, אברהם בייגה שוחט, היה בצוות ההקמה הראשון של ערד וראש המועצה הנבחר הראשון שלה כיהן מ-1967 עד 1989.

תמה שוחט הלכה לעולמה בגיל 86, והובאה למנוחות בבית העלמין קריית שאול.

## אילן יוחסין

## לקריאה נוספת
* אבירמה גולן, **על עצמן: שיחות עם נשים בישראל**, עם עובד, 1988.
* גיתה סופר, לאה קטן, תמה שוחט, "המשפחה ככן שיגור: משמעות גיוס הבן הבכור לצבא במשפחה הישראלית בשנות השמונים והתשעים." כתב העת של משרד הרווחה והביטחון החברתי, 1992, עמ' 351–365.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:משפחת אשכול
קטגוריה:לוי אשכול
קטגוריה:עובדות סוציאליות ישראליות
קטגוריה:עובדים סוציאליים ישראלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים: עבודה סוציאלית
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: עבודה סוציאלית
קטגוריה:בוגרות בית החינוך ע"ש א"ד גורדון
קטגוריה:בוגרי בית החינוך ע"ש א"ד גורדון
קטגוריה:חברות מועצה ברשויות מקומיות בישראל
קטגוריה:בוגרות התנועה המאוחדת
קטגוריה:בוגרי התנועה המאוחדת
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:מייסדות קיבוצים
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:דגניה ב': אישים
קטגוריה:נחל עוז: אישים
קטגוריה:ערד: אישים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
עיצור שיני, סותם, קולי

**[[עיצור]] [[עיצורים שיניים|שיני]] [[עיצורים סותמים|סותם]] [[קוליות העיצורים|קולי]]** הוא צליל עיצורי המצוי בחלק מהשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /d̪/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-d_d

## מגוון וריאציות

## ראו גם

קטגוריה:בסיסי חיתוך
עיצור ענבלי, מחוכך, קולי

**עיצור [[עיצורים ענבליים|ענבלי]] [[עיצורים מחוככים|מחוכך]] [[קוליות העיצורים|קולי]]** מצוי בשפות מדוברות מועטות ביותר. סימן ה־IPA לעיצור הוא /ɢ͡ʁ/. כדי לבטא עיצור זה יש לבטא את העיצורים [] ו־[] בו זמנית. העיצורים ɢ͡ʁ ו-ɢ͡ʁʷ קיימים בקברדנית והיו קיימים בפרוטו-צ'רקסית.

## ראו גם

ענבלי, מחוכך, אטום
דב אריה קליג

**הרב דב אריה קליג** (תרמ"ה, 1885 - ת"ש, 1940) היה רב בלודמיר, בריינזוב ובלבוב שבאוקראינה. מחבר הספרים שו"ת **לב אריה**, **לב שמח** ו**לב אדם**.

## ביוגרפיה
נולד בהרובישוב שבפולין להוריו ר' שמעון הלוי וחיה מלכה קליג. עד גיל 15 למד בעירו, ולאחר מכן עבר לבעלז ולמד שם אצל האדמו"ר מבעלז למשך כעשרה חודשים. בהמשך עבר לישיבת לומז'ה ולמד שם למשך שנתיים. לאחר מכן עבר לטרסטינה שבהונגריה ולמד אצל הרב בנימין פרלמן. כעבור שנתיים חזר לעיר הולדתו וגויס לצבא למשך כשנתיים.

לאחר מכן למד זמן מה אצל דודו הרב משה קליג, ואז עבר לישיבת נובהרדוק והתחבב על הרב יחיאל מיכל אפשטיין בעל ערוך השולחן, שבאחת הפעמים שנסע מעירו אף מינה את הרב קליג כמו"צ בהיעדרו. כעבור כשנתיים וחצי עבר הרב קליג לקובנה ולמד בישיבתו של הרב צבי הירש רבינוביץ', בנו של הרב יצחק אלחנן ספקטור, שם למד במשך כשלוש שנים. בהמשך נשא אישה שאביה שימש כמו"צ בלודמיר, ועם פטירתו התמנה לשמש כמו"צ תחתיו. בהמשך התגרש מאשתו ועבר לשמש כרב בעיירה רייזנוב, וכעבור זמן מה עבר ללבוב.

בעת מלחמת העולם הראשונה נשרף כל רכושו, כולל חידושי תורה רבים ושו"ת שהעלה על הכתב וטרם הספיק להדפיס.

## ספריו
* שו"ת **לב אריה** על ארבעה חלקי השולחן ערוך. לבוב תרצ"ו
* ספר **לב שמח** על חמישה חומשי תורה
* ספר **שמירת שבת**, דרשות על ענייני השבת
* ספר **לב אדם** על הספר חכמת אדם

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:לבוב: רבנים
קטגוריה:ילידי 1885
קטגוריה:נפטרים ב-1940
יהונתן בן יצחק

רבי **יהונתן בן יצחק מווירצבורג** (נפטר לפני ד'תתקצ"ו, 1235) היה מחכמי גרמניה במאה ה-13, ונודע בעיקר בשל היותו מרבותיו של רבי יצחק מווינה, בעל אור זרוע.

## ביוגרפיה
רבי יהונתן היה תלמידו של רבי יצחק הלבן תלמיד רבנו תם, והוא התלמיד היחיד של ר"י הלבן הידוע בשמו. למד גם אצל רבי ברוך בן יצחק מרגנשבורג, לצדו של רבי אברהם בן עזריאל בעל "ערוגת הבשם". ייתכן שלמד גם אצל רבי אליעזר ממיץ. בנוסף פנה בשאלות לרבי שמחה משפיירא.

ישב בוירצבורג, שהייתה ברבע השני של המאה ה-13 מרכז התורה העיקרי בגרמניה. תלמידו העיקרי היה רבי יצחק מווינה, שמביא בספרו אור זרוע דברים בשם רבו. תלמיד נוסף הידוע בשמו הוא רבי יוסף מבהם.

## משפחתו
היה נשוי לחנה בת ר' יחיאל הכהן. היא נפטרה בראש השנה ד'תתקצ"ו, ועל מצבתה שנתגלתה בבית הקברות העתיק בוירצבורג נכתב "מרת חנה אמנו אלמנת יהונתן רבנו".

בנו ר' יצחק היה אף הוא ממנהיגי הקהילה היהודית בוירצבורג. לר' יצחק זה היה בן בשם עקיבא. אחד מצאצאיו נזכר בשו"ת זכרון יהודה לרבי יהודה בן הרא"ש. כמו כן היה לרבי יהונתן אח בשם יוסף, שנזכר בעדות של מהר"ם מרוטנבורג על שהותו בוירצבורג.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני אשכנז
קטגוריה:וירצבורג: יהודים
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-13
סבכים (על-משפחה)

**סבכים** (שם מדעי: *Sylviidae*), היא על-משפחה של ציפורי שיר מקבוצת הדרוראים. מרבית המינים חיים בעולם הישן, אך חלקם מצויים גם באמריקה הצפונית. בעבר מרבית המינים שויכו למשפחת הסבכיים, אך כיום רק 2 סוגים נשארו בה.

על-משפחה זו מכילה מעל 1,300 מינים והיא תוארה ב-1990.

## תיאור
מרבית הסבכיים הם קטני ממדים וכשמם נחבאים וחיים בין שיחים וסבכים. רובם קטנים באורך של 9 עד 16 ס"מ ובעלי מקור צר ועדין המותאם לחטיפת חרקים וחלקם מגוונים גם בפירות, צוף וזרעים קטנים. אצל מרבית המינים שני הזוויגים בעלי מראה דומה, למעט כמה יוצאי דופן כמו הסוג סיבכי.

מרבית המינים הם מונוגמיים ובונים קנים פשוטים בצורת כוס בצמחייה נמוכה וצפופה. שני ההורים בדרך כלל עוזרים בגידול הגוזלים, אשר פורחים כעבור שבועיים מהקן.

## מיון
המיון הנוכחי מתייחס לרשימה מ-2012 מאת Silke Fregin ועמיתיו, שמוינו לפי מחקר מורפולוגי-פילוגנטי כפי שפורסם עם תיקונים באיגוד האורניתולוגים הבין-לאומי לשנת 2019 :
*משפחה ניקטוריים (Nicatoridae
*משפחה שפמתניים (Panuridae) - בה מין יחיד: שפמתן (*Panurus biarmicus*)
*משפחה עפרוניים (Alaudidae)
*משפחה בולבוליים (Pycnonotidae)
*משפחה סנוניתיים (Hirundinidae)
*משפחה בבלרים גדרוניים (Pnoepygidae)
*משפחה בברים אפריקנים (Macrosphenidae)
*משפחה צטיות (Cettiidae)
*משפחה מדברוניים (Scotocercidae) - בה מין יחיד: מדברון (*Scotocerca inquieta*)
*משפחה אריצרוצרסיים (Erythrocercidae)
*משפחה היליים (Hyliidae)
*משפחה גנובתניים (Aegithalidae)
*משפחה עלוויתיים (Phylloscopidae)
*משפחה קניות (Acrocephalidae)
*משפחה חרגולניים (Locustellidae)
*משפחה דונקוביוסיים (Donacobiidae) - בה מין יחיד: דונקוביוס שחור-כיפה (*Donacobius atricapilla*)
*משפחה בברים מלגשים (Bernieridae)
*משפחה תפריים (Cisticolidae)
*קבוצת הסבכיים:
**משפחה סבכיים (Sylviidae)
**משפחה סבכיי תוכי (Paradoxornithidae)
**משפחה לבני-עין (Zosteropidae)
**משפחה טימליים (Timaliidae)
**משפחה בברי אדמה (Pellorneidae)
**משפחה אלקיפיים (Alcippeidae)
**משפחה זנבניים (Leiothrichidae)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1990
קטגוריה:על-משפחות בעלי חיים
רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ

**רובוטריקים: ניצוץ כדור הארץ** (באנגלית: **Transformers: Earthspark**) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית בהנפשה ממוחשבת המבוססת על קו הצעצועים "רובוטריקים" מאת הסברו ו-Takara Tomy ופותחה על ידי דייל מלינובסקי, Ant Ward וניקול Dubuc עבור שירות הסטרימינג פרמאונט+ וערוץ הכבלים ניקלודיאון. הסדרה נמצאת בבעלות ומופץ על ידי הסברו, והיא הפקה משותפת בין Entertainment One של הסברו ו-Nickelodeon Animation Studio, עם שירותי אנימציה הניתנים על ידי Icon Creative Studio. זה הופיע לראשונה בפרמאונט+ עם 10 הפרקים הראשונים שלו ב-11 בנובמבר 2022. העונה הראשונה של הסדרה עלתה לשירות הסטרימינג נטפליקס ב-8 בנובמבר 2024.

בפברואר 2023 הסדרה חודשה לעונה שנייה שהתפצלה לשתי עונות נפרדות - עונות 2-3.

העונה השנייה עלתה לשידור ב-7 ביוני 2024 בשירות הזרמת המדיה פרמאונט+. בישראל, החלה העונה השנייה את שידוריה בניקלודיאון ב-9 ביוני 2024 בדיבוב העברי והסתיימה ב-3 בדצמבר של אותה השנה.

העונה השלישית עלתה לראשונה ב-25 באוקטובר 2024 בשירות הזרמת המדיה פרמאונט+. בישראל, החלה העונה השלישית את שידוריה בניקלודיאון ב-4 בדצמבר 2024 בדיבוב העברי והסתיימה ב-15 בדצמבר של אותה השנה.

הסדרה חודשה לעונה רביעית ואחרונה בת שני ספיישלים, שעלתה לראשונה ב-5 בדצמבר 2025 בשירות הזרמת המדיה פרמאונט+.

## עלילה
שנים רבות לאחר סיום מלחמת האזרחים בין הרובוטריקים לשקרניקים, משפחת מלטו עוברת מפילדלפיה לעיירה הקטנה וויטוויקי, פנסילבניה. שם, רובי ומו מאלטו הצעירים עדים להולדתו של זן חדש של רובוטריקים שנולדו בכדור הארץ בשם Terrans, שנקשרים רגשית לשניים באמצעות שרוולי סייבר מיוחדים על זרועותיהם. כעת מאומצים למשפחה ומקבלים חונכות על ידי באמבלבי, הטראנים עובדים עם האוטובוטים, מנהיג השקרניקים לשעבר מגה-טרון, ארגון גוסט, והילדים כדי להגן על חייהם החדשים מפני השקרניקים הנוכלים הנותרים ונבלים אחרים תוך מציאת מקומם בעולם.

## מדבבים
בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי ענת ניב, והופק על ידי ענבר שטגר עזרא.

## שידור

## פרקים
### עונה 1

### עונה 2

### עונה 3

### עונה 4

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רובוטריקים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
מגווי

**מגווי** (בבורמזית: **မကွေးမြို့**) היא עיר הבירה של מחוז מגווי במיאנמר, וממוקמת על גדות הנהר איראוואד (Irawad). פגודת מיאטלון , הממוקמת בצפון העיר על גדות נהר איראווד, מהווה נקודת ציון עירונית חשובה במגווי. אזור מגווי מפורסם בגידולי שומשום וסוגים רבים של אגוזים. זוהי גם העיר השנייה בגודלה במחוז מגווי. נמל התעופה מגווי  שוכן ממזרח לעיר. העיר מהווה מרכז כלכלי אזורי לתעשיות שונות ובהם נפט ועץ.

## היסטוריה
לפי מפקד האוכלוסין של 1953, אוכלוסיית מגווי מנתה 1,327. על פי מפקד האוכלוסין של 2014, אוכלוסיית העיר מונה 289,247.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיאנמר: ערים
קטגוריה:ערי בירה של יחידות מנהליות
I Am Machine

"**I Am Machine**" (בעברית: **אני מכונה**) הוא סינגל של להקת הרוק הקנדית ת'רי דייז גרייס. הסינגל פורסם ב-30 בספטמבר 2014 כסינגל השני מתוך אלבומה החמישי של הלהקה, *[[Human (אלבום של ת'רי דייז גרייס)|Human]]*.

## רקע
השיר נכתב על ידי ג'וני אנדרוז, ניל סנדרסון, מאט וולסט, ברי סטוק ובראד וולסט, והופק על ידי גאווין בראון שהשתתף גם הוא בכתיבת השיר. השיר מתאר אדם שמייחל להרגיש יותר ולחוש רגשות כלשהם לגבי מצבו הנוכחי.
## וידאו
ב-28 בספטמבר 2014 הוציאה הלהקה וידאו שכלל את מילות השיר בערוץ היוטיוב ובערוץ ה-Vevo שלה. הווידאו כולל סרטונים של הלהקה מקליטה את השיר.

## פרסים
השיר היה מועמד לשיר השנה בטקס פרסי המוזיקה של iHeartRadio לשנת 2016. הבילבורד דירג את השיר במקום ה-91 ברשימת "שירי הרוק המיינסטרימי הטובים ביותר בכל הזמנים".

## מצעדים
### מצעדים שבועיים

### מצעדים שנתיים

### מצעדי כל הזמנים

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ת'רי דייז גרייס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי
סבכיי תוכי

**סבכיי תוכי** או **פרדוקסורניים** (שם מדעי: Paradoxornithidae) היא משפחה של ציפורי שיר, השייכת לעל-משפחת הסבכים, ולפי מספר חלוקות משוייכת למשפחת הסבכיים, אף שהיא פוצלה בשנת 2019.

תפוצת ציפורים אלה היא לאורך מזרח אסיה ודרום-מזרח אסיה והמין *Chamaea fasciata* מצוי גם באמריקה הצפונית. במראם הם בעלי נוצות בוהקות מעט, וכפי ששמם מרמז הם בעלי מקור עבה יחסית, כשלחלקם בעלי מקור עבה מאוד דומה למקור תוכי - דבר המהווה התאמה לתזונה בעיקר מזרעים קשים או פירות וכן מצוף וחרקים. רובם מצויים ביערות טרופיים עד ממוזגים ולרוב אינם נודדים.

בעבר הם היו קשורים מעט לירגזיים ולגנובתניים, אך כיום הם נחשבים לקרובי הסבכיים האמיתיים, לטימליים וכן לשפמתן.

## מיון
*סוג ומין יחיד *Myzornis pyrrhoura*
*סוג ומין יחיד *Moupinia poecilotis*
*סוג ומין יחיד *Lioparus chrysotis*
*סוג *Chrysomma*
*סוג *Rhopophilus*
*סוג *Fulvetta*
*סוג ומין יחיד *Chamaea fasciata*
*סוג ומין יחיד *Calamornis heudei*
*סוג *Paradoxornis*
*סוג ומין יחיד *Conostoma aemodium*
*סוג *Cholornis*
*סוג *Psittiparus*
*סוג ומין יחיד *Neosuthora davidiana*
*סוג *Suthora*
*סוג ומין יחיד *Chleuasicus atrosuperciliaris*
*סוג *Sinosuthora*

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרדריק מור
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1854
קטגוריה:סבכים