האוניברסיטה הטכנית הפלסטינית – כדורי

ממוזער|בית הספר החקלאי בשנות ה-30
[ממוזער|המבנה במאה ה-21, קמפוס כדורי של [אוניברסיטת א-נג'אח]]
**האוניברסיטה הטכנית הפלסטינית - כדורי** (בעבר: **מכון כדורי**; בערבית: **كلية فلسطين التقنية - خضوري**, בתעתיק מדויק: כלית פלסטין אלתקניה - ח'צ'ורי) היא אוניברסיטה טכנית ומכון חקלאי בעיר טולכרם שבמערב השומרון. המכון הוקם בשנת 1930 מכספי עזבונו של איש העסקים היהודי יליד עיראק סר אליס כדורי במקביל להקמת בית הספר החקלאי כדורי שליד כפר תבור.

## היסטוריה
### רקע
מכון כדורי בטולכרם הוא אחד משני בתי הספר החקלאיים בתנאי פנימייה, שהוקמו על ידי המנדט הבריטי מכספי עזבונו של איש העסקים היהודי יליד עיראק, סר אליס (אליהו) כדורי (Ellis Kadoorie), שמת במושבה הבריטית בהונג קונג בשנת 1922. הסכום שהוריש היה 100 אלף ליש"ט (לפי האנציקלופדיה העברית – 140 אלף), והנציב העליון הרברט סמואל הקים ועדה כדי לתכנן את הוצאת הכסף. רק כעבור זמן, כאשר קראו את הצוואה עצמה, התברר שלא הממשלה בארץ ישראל היא היורשת כי אם ממשלת בריטניה, וכי כדורי איפשר בצוואתו להשקיע את הכסף בארץ ישראל או בעיראק. חיים ויצמן, נשיא ההסתדרות הציונית העולמית, הפעיל את אחיו של סר אליס, אליעזר כדורי, ובסופו של דבר הצליח להשיג החלטה שהכסף יושקע בארץ ישראל. ליהודים עמדו להקים גימנסיה עיונית, ולערבים בית ספר לחקלאות. בסופו של דבר הוקמו שני בתי ספר חקלאיים על שם כדורי, האחד בטולכרם, שהוקם בשנת 1930, והשני ליד כפר תבור, בית הספר החקלאי כדורי.

לפי האנציקלופדיה העברית, בצוואתו הקדיש כדורי 140,000 ליש"ט להקמת בית ספר חקלאי בארץ ישראל. הוא הניח סכום זה ל"ממשלת א"י" בהאמינו - על סמך הצהרת בלפור והחלטות ועידת סן רמו - שארץ ישראל מוכרת כשייכת כולה ליהודים. הממונים שקיבלו את העיזבון בממשל המנדט הבריטי לא הכירו בכך שהיישוב היהודי בארץ ישראל זכאי להקים בכסף זה בית ספר חקלאי. לאחר דיון משפטי ממושך קבע הנציב העליון כי מכספי עזבונו יוקמו שני בתי ספר חקלאיים על שם כדורי, ואלה הוקמו על ידי ממשלת המנדט הבריטי.

זאב וילנאי מגדיר את השאלה כך: "הואיל והנדיב לא ציין בצוואתו שהכסף נועד ליהודים אלא לארץ-ישראל בלועזית "פלסטיין", תבעה הממשלה הבריטית את כספה לעצמה. אחרי דין ודברים עבר הכסף לרשות ממשלת הארץ והיא חילקה אותו לשתי קרנות: באחת הוקם בית הספר החקלאי כדורי ליד הר תבור ובאחת - בית ספר לערבים בטולכרם.

### הקמה ושנים ראשונות
המתכנן של מבנה בית הספר היה אוסטן סיינט בארב הריסון, אשר שימש כאדריכל ראשי של מחלקת העבודות הציבוריות בשלטון המנדט הבריטי בארץ ישראל. בית הספר פתח את שעריו לתלמידים ב-1930. עם הקמתו, היה למכון מנהל אנגלי ואופיו היה קולוניאלי בריטי. אדמות המכון השתרעו על שטח של כ-600 דונם. בנוסף לאדמה חקלאית כלל המכון משקי פרות, כבשים, ותרנגולות.

במהלך המרד הערבי הגדול נסגר בית הספר ובמבנהו שוכנו חיילים של הצבא הבריטי. בשנת 1939 נפתח בית הספר מחדש בניהולו של עכרם ריקבי, שקודם לכן היה סגן מנהל בית הספר. בשנת 1944 מונה אחמד טוקאן למנהל בית הספר.

בעקבות הסכמי שביתת הנשק לאחר מלחמת העצמאות איבד המכון את רוב אדמותיו החקלאיות (כ-200 דונם) שנותרו מעברו הישראלי של הקו הירוק. בין מלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים הפכו השלטונות הירדניים את המכון לבית ספר טכני לחקלאות שהעניק תעודה במדעי החקלאות. בתקופה זו עבדאללה עזאם, ממייסדי הג'יהאד העולמי, למד ולימד חקלאות במכון. לאחר מלחמת ששת הימים נזנח האופי החקלאי של המכון, והושם דגש על המקצועות התעשייתיים.

### אחרי הסכמי אוסלו והקמת הרשות הפלסטינית
עם התחלת תהליך השלום והסכמי אוסלו נעשה ניסיון להחיות מחדש את החוות החקלאיות ואת משק הפרות, והוקם מרכז מידע וייעוץ בנושאי חקלאות. ב-2007 הוכרז המכון כאוניברסיטה טכנולוגית על ידי הרשות הפלסטינית. באוניברסיטה ארבע פקולטות: הנדסה וטכנולוגיה, מדעים וחינוך, מנהל עסקים ומדעי החקלאות. חלק מהמבנים הקיימים וכ–80 דונם הוקצו לשלוחה של אוניברסיטת א-נג'אח הממוקמת בשכם. משפחת כדורי תרמה למכון אגף חדש ללימודי מדעים.

בקצה המערבי של שטחי הקמפוס היה קיים בעבר מוצב צבאי בשטח של כ־20 דונם, מצידה המזרחי של גדר ההפרדה בצמוד לאזור תעשייה ניצני שלום. המוצב פונה ב־2006 וחלק משטחו משמש כיום כמטווח צבאי ישראלי.

### האוניברסיטה הטכנית הפלסטינית
ב-30 באוגוסט 2007 הכריז הדיקן בפועל דאז ד"ר מוטסים באבאע על הסמכתו הרשמית של המוסד במעמד של אוניברסיטה.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בתי ספר חקלאיים
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:השומרון: חינוך
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן אוסטן סיינט בארב הריסון
קטגוריה:תרומות משפחת כדורי
קטגוריה:החברה הערבית בארץ ישראל המנדטורית