בני ובנות הזוג של נשיאי מדינת ישראל

תפקיד ומעמד **בן/בת הזוג של נשיא מדינת ישראל** במדינת ישראל אינו מוסדר בחוק יסוד: נשיא המדינה, ולא בשום חוק אחר. התפקיד ניתן לפרשנות אישית על ידי בן הזוג. נכון לשנת 2025, אחת עשרה נשים היו רעיות של נשיאי המדינה כמניין מספר נשיאי ישראל שהיו.

רעיית הנשיא מלווה את בעלה בפעילותו הרשמית, בישראל ומחוצה לה. רעיית הנשיא, בהתאם למקובל בכללי הטקס נלווית לנשיא בביקורים רשמיים בחו"ל, ומהווה מארחת רשמית של רעיותיהם של מנהיגים זרים המבקרים בישראל. בנוסף, לאורך השנים התמקדו רעיותיהם של נשיאי המדינה בפעילות חברתית וציבורית למען אוכלוסיות מסוימות, כגון עמותות לעזרה לנזקקים או גיוס תשומת הלב הציבורית לנושאים שלא תמיד זוכים למענה רשמי מטעם מדינת ישראל.

## מעמדה של רעיית הנשיא בחוק
תפקידה אינו מוגדר ומעוגן בחוק, אך התקנות מזכות את הנשיא במימון לשכה והוצאות שונות גם שבע שנים לאחר פרישתו, ואם נפטר בתוך תקופת הזכאות עוברות חלק מזכויות הפרישה שלו לאלמנתו וילדיו.

## שימוש בתואר "הגברת הראשונה"
בישראל אין תואר "הגברת הראשונה" שעבר את ועדת הסמלים והטקסים. עם זאת, הדבר הקרוב ביותר לזה היא בת הזוג של נשיא המדינה, כרעיה של מי שמבחינה חוקית הוא ראש המדינה. בביקור סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס ב-2018, באחד הטקסים הכרוז הודיע באנגלית על כניסת "הגברת הראשונה שרה נתניהו", מה שעורר מהומה תקשורתית מאוחר יותר.

## רעיות נשיאי ישראל ופעילותן הציבורית
משנת 1949 בחרו רעיות הנשיאים לעסוק בתחומים חברתיים או בתחומי צדקה הקרובים ללבן.
}}}
|-
|5
|אופירה נבון
(1993–1936)
|יצחק נבון
|29 במאי 1978 – 5 במאי 1983
|במשך שנים עסקה בפעילות ציבורית ואימצה את אגודת איל"ן וארגון מיח"א לעזרה לילדים חרשים. במהלך כהונתו של בעלה כנשיא חלתה נבון בסרטן השד, ועל אף הטיפולים הקשים וניתוח ההסרה החלקי אותו עברה עמדה לצד בעלה בטקס קבלת הפנים לנשיא מצרים, אנואר סאדאת. נבון לא הסתירה את הקשיים ואת התמודדותה עם המחלה והפכה לסמל לאישה חזקה. לבסוף הוכרעה על ידי המחלה בשנת 1993. מספר רשויות ברחבי ישראל קיימו את צוואתה וקראו לגני משחקים ציבוריים על שמה.
|-
|6
|אורה הרצוג
(2022–1924)
|חיים הרצוג
|5 במאי 1983 – 13 במאי 1993
|פעלה רבות בתחומי איכות הסביבה ואיכות החיים שהיו קרובים ללבה. במסגרת המועצה לישראל יפה פעלה להטמעת ערכי כבוד וטיפוח סביבת חיים איכותית למען נכים ומוגבלים באמצעות חינוך ופעולות הדרכה. הרצוג כתבה ספר לנימוסים והליכות, "סודות האירוח", וכמו כן יזמה פעילויות תרבותיות רבות בחסות בית הנשיא כדי להביא את התרבות אל העם.
|-
|7
|ראומה ויצמן
(2025–1925)
|עזר ויצמן
|13 במאי 1993 – 13 ביולי 2000
|טרם הגעתה לבית הנשיא פעלה רבות למען ילדים מוגבלים במסגרת ארגונים חברתיים שונים. במהלך כהונת בעלה פתחה את בית הנשיא בפני עמותות שארגנו קייטנות לילדים חולי סרטן. בתקופת קליטת גלי העלייה הגדולים סיירה באתרי הקראוונים ברחבי ישראל ודאגה לרווחתם של העולים, בעיקר מאתיופיה. ויצמן פעלה לפתיחת בית הנשיא לתערוכות של אמנים ישראלים רבים, ורבות מיצירותיהם הוענקו על ידי הנשיא, בעידודה, לאורחים רמי מעלה מחו"ל. כמו כן נפתחו התערוכות על ידה בפני הקהל הרחב במטרה לקרב את האמנות הישראלית אל העם. ויצמן יזמה את "פרס המעשה הטוב" שמטרתו "להעלות על נס מעשים טובים של אזרחים שנעשו לטובת הכלל, ללא תמורה, במסגרת התנדבותית המהווים דוגמה ומופת לכולנו".
|-
|8
|גילה קצב
(–1948)
|משה קצב
|1 באוגוסט 2000 – 1 ביולי 2007
|פעלה שנים רבות בארגונים "יד שרה" ו"המועצה לילד החוסה", זאת תוך שילוב של עבודה סדירה במשך כשלושים שנה בבנק. קצב פעלה רבות בתחומים חברתיים, כגון סיוע לילדים במצוקה, וטיפול וסיוע לנפגעי אלימות במשפחה.
|-
|9
|סוניה פרס
(2011–1923)
|שמעון פרס
|15 ביולי 2007 – 20 בינואר 2011
|בחרה שלא לקחת חלק בפעילות ציבורית והמשיכה להתגורר בנווה אביבים בתל אביב עד לפטירתה ב-20 בינואר 2011, בעוד בעלה מכהן כנשיא מדינת ישראל.
|-
|10
|נחמה ריבלין
(2019–1945)
|ראובן ריבלין
|24 ביולי 2014 – 4 ביוני 2019
|בדומה לסוניה פרס, העדיפה ריבלין להימנע מלקחת חלק בפעילותו הציבורית של בעלה, אך עם כניסתו של ריבלין לתפקיד נשיא המדינה, פעלה ריבלין למען אימהות שכולות, איכות הסביבה וילדים פגועים. בשנת 2018 ייסדה את פרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית. נפטרה ב-4 ביוני 2019 בעוד בעלה מכהן כנשיא.
|-
|11
|מיכל הרצוג
(–1961)
|יצחק הרצוג
|7 ביולי 2021 – מכהנת
|
|}

## קישורים חיצוניים

* אתר בית הנשיא של מדינת ישראל
* חטיבת טקס ואורחים רשמיים באתר משרד החוץ של מדינת ישראל

## הערות שוליים

*
קטגוריה:נשיא מדינת ישראל
קטגוריה:נשים בישראל