בנימין מזר

[250px|ממוזער|שמאל|בנימין מזר (מימין) מלווה את [מזכ"ל האו"ם דאג המרשלד בעת ביקור בספריית האוניברסיטה העברית בשנת 1959]]
**בנימין מזר** (**מֵיזלר**; 28 ביוני 1906 – 9 בספטמבר 1995) היה ארכאולוג וחוקר יהדות, הנחשב לאבי הענף הישראלי של הארכאולוגיה המקראית. חתן פרס ישראל במדעי היהדות לשנת תשכ"ח (1968). זוכה אות יקיר ירושלים לשנת 1968. כיהן כנשיאה ה-4 של האוניברסיטה העברית בירושלים.

## קורות חיים
מזר נולד בשנת 1906 לחיים מייזלר, סוחר טבק עשיר שהתגורר בצ'חנוביץ שבפולין, ולאשתו רבקה שהייתה בת אחיו של ד"ר משה יוסף גליקסון, במשפחה בת שלושה ילדים. הוא נולד בפלך גרודנה (כיום בבלארוס), אזור מוצאה של אמו שהייתה מספצקין שבקרבת גרודנו. עד גיל 9 גדל בצ'חנוביץ. בזמן מלחמת העולם הראשונה בעקבות כניסת הגרמנים לצ'חנוביץ, ברחה משפחתו לקורסק ומשם עברה לפאודוסיה בקרים. בעקבות כניסת הקומוניסטים ב-1919 יצא אביו מרוסיה, והיגר לוורשה בירת פולין.

בשנות ה-20 למד גאוגרפיה, היסטוריה וארכאולוגיה באוניברסיטאות ברלין וגיסן שבגרמניה, והוסמך כדוקטור לפילוסופיה בשנת 1928. ב-1929 עלה לארץ ישראל, לאחר שהוריו ואחיו עלו כבר לפניו.

בתחילת 1931 הוא ניהל את החפירות הארכאולוגיות ברמת רחל ובגבעת אליהו הסמוכה לה, מטעם החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה. בחפירות אלו הוא מצא ברמת רחל מערת קבורה מימי בית שני עם ממצאים שונים, ובגבעת אליהו מצא שרידי עיר אותה זיהה עם נטופה המקראית, זיהוי שפחות מקובל היום. בעקבות החפירות נתגלעו בינו לבין משה שטקליס חילוקי דעות בעניין הקרדיט על פרסום תוצאות החפירות.

בשנת 1931 גם זכה בפרס פלומר מטעם האוניברסיטה העברית.

בשנת 1936 הוזמן על ידי אלכסנדר זייד ביחד עם יצחק בן-צבי לבחון מערה עם כתובות עבריות שגילה במורדות גבעת שייח' אבריק. מזר העלה את ההשערה שמדובר בבית שערים. הוא ניהל את עונות החפירות הארכאולוגיות הראשונות על גבעת בית-שערים בימי המאורעות (1936–1940).

לאחר שנים אחדות שבהן שימש בתור חבר-מחקר, התמנה מזר בשנת 1943 כמדריך לגאוגרפיה היסטורית של ארץ ישראל ולהיסטוריה ישראלית בתקופת המקרא באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1947 היה למרצה, וב-1951 התמנה לפרופסור. ב-1952 מונה לרקטור האוניברסיטה, ובין השנים 1953–1961 כיהן כנשיאה.

בשנת 1960 נבחר כחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. בשנת 1968 הוענק למזר פרס ישראל במדעי היהדות.

בין השנים 1968–1978 עמד בראש החפירות שהתבצעו בעופל שמדרום להר הבית.

מזר היה גם מזכיר החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה.

בשנת 1968 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים".

בשנת 1980 קיבל מטעם מוזיאון ישראל את פרס פרשיה שימל ביחד עם פרנק מור קרוס מאוניברסיטת הרווארד על תרומתם המיוחדת לארכאולוגיה של ארץ ישראל.

בשנת 1984, קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת חיפה.

בשנת 1985 נמנה עם מדליקי המשואות בפתיחת חגיגות יום העצמאות.

בשנת 1932 נישא לדינה שימשלביץ', אחותו הצעירה של יצחק בן-צבי, לימים נשיא המדינה. לדינה ובנימין נולד הבן אורי (1933). בתו של אורי, ד"ר אילת מזר, הייתה ארכאולוגית.
אחיינו של בנימין הוא הארכאולוג, חתן פרס ישראל לארכאולוגיה, עמיחי מזר.

בנימין מזר נפטר ב-1995, ונקבר בהר המנוחות בירושלים. עיריית ירושלים קראה רחוב על שמו בצמוד לקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים.

## מספריו
[250px|ממוזער|שמאל|משלחת חפירות בית שערים עם משפחת זייד. משה יפה (עומד משמאל), בנימין מזר (עומד שלישי משמאל), [ציפורה זייד (עומדת רביעית משמאל), 1930-1939]]
***המסחר, התעשייה והמלאכה בארץ ישראל בימי קדם (קובץ מאמרים)**, הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים, 1937.
***בית שערים פרשת החפירות בשנות 1936–1940**, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1957.
***האבות והשופטים: דברי ימי ישראל מראשיתם עד כינון המלוכה**, הוצאת מסדה, תל אביב, 1967.
***כנען וישראל: מחקרים היסטוריים**, הוצאת מוסד ביאליק והחברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1974.
***אטלס לתקופת התנ"ך**, הוצאת גרפית, תל אביב, 1979.
***ערים וגלילות בארץ ישראל: מחקרים טופוגרפיים-היסטוריים**, הוצאת מוסד ביאליק והחברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1975.
***חפירות ותגליות: מסות בארכאולוגיה של ארץ-ישראל**, הוצאת מוסד ביאליק והחברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, 1986.
***גבע: תגליות ארכאולוגיות בתל אבו שושה משמר העמק**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1988.
***עין גדי -חפירות ארכאולוגיות בשנים 1961–1962 **, (ביחד עם: טרודה דותן ועמנואל דונאייבסקי), ידיעות בחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, שנה כ"ז, א-ב, תשכ"ג, הוצאת החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, תשכ"ג.
***Jerusalem, the saga of the Holy City**, (With M.Avi-Yonah), Jerusalem: Universitas,וגם:  1954

## לקריאה נוספת
* 
* חיים תדמור, 'לזכר בנימין מזר', **מדעי היהדות**, 36, תשנ"ו (1996), 175–182.
* מנחם ברש-רועי, **בסודם של יקירי ירושלים** כרך ג', ירושלים, תשמ"ו, עמ' 105–123. 

## קישורים חיצוניים

* כרטיס אישי ואודותיו, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
* מאמר על המלוכה בישראל, בנימין מזר
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכאולוגים ישראלים
קטגוריה:ארכאולוגים ביישוב
קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בגרמניה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעי היהדות
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1968
קטגוריה:זוכי פרס הארווי
קטגוריה:זוכי פרס פרשיה שימל
קטגוריה:זוכי פרס יצחק בן-צבי
קטגוריה:חופרים בעיר דוד
קטגוריה:עורכי האנציקלופדיה המקראית
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:נשיאי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:רקטורי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: ארכאולוגיה והמזרח הקרוב הקדום
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: היסטוריה של עם ישראל ויהדות זמננו
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:משיאי משואה ביום העצמאות: 1985
קטגוריה:משפחת בן-צבי
בנימין
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:זוכי פרס קפלון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1906
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995