ההיסטוריה של הקפה

ממוזער|מטע קפה
ממוזער|מפעל קפה
**ההיסטוריה המתועדת של הקפה** התחילה במאה ה-12 כאשר הוקמו מטעי הקפה הראשונים בתימן.

מוצאו של צמח הקפה מסוג קפה ערביקה (שם מדעי: Coffea arabica), הסוג הנפוץ ביותר בעולם, במחוז קאפה שבאתיופיה, שם עצי הקפה גדלים בר ביערות בגובה של 1,400 - 2,100 מטר מעל פני הים. פרי עץ הקפה דמוי דובדבן ובכל פרי, שני פולי קפה.

## התפשטות תעשיית הקפה
קיימת הסכמה לכך שהקפה הפך למצרך מבוקש רק לאחר שהסופים בתימן התחילו להכין ממנו משקה. הכנסייה הנוצרית האורתודוקסית באתיופיה ראתה בשתיית קפה סממן מוסלמי, לכן אסרה את שתייתו על הנוצרים. אתיופיה הפכה לספקית קפה לשוק התימני, משם הובא הקפה למכה על ידי עולי הרגל, אשר לקחו אותו איתם לארצות מוצאם ג'אווה, הודו, פרס, טורקיה, וארצות צפון אפריקה. לא ידוע מתי בוית עץ הקפה באתיופיה ומתי וכיצד הוא הועבר לתימן. אגדות רבות מספרות על גילוי ההשפעה המיטיבה של הקפה על גוף האדם ועל האופנים בהם האתיופים ולאחר מכן התימנים השתמשו בו לראשונה.
ידוע שגידול עצי קפה בקנה מידה גדול התחיל בתימן במאה ה-12 ושהמשקה המופק על ידי הרתחת פולי קפה קלויים וטחונים התפשט בהדרגה בחצי האי ערב ומשם, עם הקמת האימפריה העות'מאנית בסוף המאה ה-13, מצא הקפה את דרכו לכל האזורים שבשליטת האימפריה.

למרות השימוש הנרחב אך שנוי במחלוקת בקפה באימפריה העות'מאנית, מעט היה ידוע עליו באירופה עד סוף המאה ה-17. ההתייחסות הראשונה לקפה באירופה הופיעה ברשימות רפואיות של נוסעים מלומדים שביקרו באימפריה העות'מאנית במאה ה-16, דוגמת ספרו של הרופא והבוטנאי היהודי פורטוגזי גרסיה דה אורטה שתורגם ללטינית על ידי קרולוס קלוסיוס  בשנת 1575 תחת השם Aromatum et simplicium aliquot medica-mentorum apud Indos nascientum historia.

[ממוזער|קילוף פולי קפה על ידי שוורים - ציור של [אלפרדו נורפיני, 1820, אוסף מוזיאון פאוליסטו]]

עד אמצע המאה ה-17 הייתה תימן המגדלת והיצואנית היחידה של קפה בעולם. פולי הקפה הקלויים יוצאו לכל העולם דרך נמל מוח'א. למרות השמירה הקפדנית והאיסור החמור על הברחת פולי קפה לא קלויים מתימן, היו שהצליחו להבריח זרעי ושתילי עץ הקפה ולהקים מטעי קפה באזורים אחרים שונים בעולם.
החל מאמצע המאה ה-17, ההולנדים התחילו לגדל עצי קפה מסוג קפה ערביקה זן ערביקה, בציילון ההולנדית ובאיי הודו המזרחיים ההולנדיים. בשנת 1715 הצליחו הצרפתים להבריח שתילי קפה מתימן והחלו בהקמת מטעי קפה באי ראוניון (לשעבר האי בורבוון) ולאחר מכן בדרום אמריקה ובמזרח אפריקה. שתילים אלה היו מסוג קפה ערביקה זן בורבון. בשנת 1727, פורטוגל התחילה לפתח מטעי קפה בברזיל מזרעים שהוברחו מגינאה הצרפתית.

אתיופיה הייתה ונשארה יצרנית קטנה של קפה שרוב תוצרתה מיועדת לשימוש מקומי.

מגדלות ויצואניות הקפה המובילות בעולם עד שנת 2015 היו ונצואלה, ציילון, קובה, האיטי, ג'מייקה, אינדונזיה וברזיל.

לגידול הקפה ולסחר בו היו השלכות חברתיות ותרבותיות כבדות משקל והשפעה הרסנית על איכות הסביבה.

## ההשלכות התרבותיות, החברתיות והסביבתיות של תעשיית הקפה
### תרבות בתי הקפה
בתי הקפה הראשונים נפתחו במכה במאה ה-15 ומשם התפשטו לאימפריה העות'מאנית.

בעולם המוסלמי, בו שתיית משקאות חריפים הייתה אסורה, בתי הקפה הציעו מקום מפגש שקט בו אפשר היה לשתות קפה, לעשן נרגילה, לשחק משחקי לוח, דוגמת שש בש ודמקה, ולשוחח על ענייני דיומא. בתי הקפה יצרו תרבות חברתית חדשה וייחודית על ידי התייחסות לכל הלקוחות כשווים. בפעם הראשונה, אנשים ממעמדות חברתיים שונים ומרקעים שנים יכלו להיפגש ולהחליף דעות בנושאים שונים ומגוונים.

גם בתרבות המערבית מצאו בתי הקפה במהרה את מקומם. הם הפכו למקומות המפגש המועדפים על סופרים ומשוררים, אנשי מדע, אך גם על ברוקרים, סוכני ביטוח, ימאים וסוחרים. באי בתי הקפה יכלו לשמוע מוזיקה, להקשיב לסופרים שקראו מיצירותיהם, ולצפות בהדגמות של אנשי מדע, אך גם לקיים שיחות מעמיקות על פוליטיקה, פילוסופיה, מדע, ספרות, כלכלה ופיננסים.

בפריז, אפשר היה לפגוש בבתי הקפה את רוסו, וולטר, דידרו, סימון דה בוואר וז'אן פול סרטרה, כמו גם סופרים גולים כמו ארנסט המינגוויי, גרטרוד שטיין, פ. סקוט פיצג'רלד וט.ס.אליוט.

בלונדון אפשר היה לפגוש בבתי הקפה את אייזיק ניוטון, ואת הסופרים ג'ון דריידן, אלכסנדר פופ וג'ונתן סוויפט.

בשנת 1698, נהגו לפרסם ב־Jonathan’s Coffee House  שערי מניות ומחירי סחורות ולארח סוחרי מניות שסולקו מהבורסה המלכותית  בשל התנהגות לא נאותה.
ממוזער|מפגש סוחרים בבית הקפה לויד|210x210 פיקסלים

בשנת 1692 נוסד בלונדון, בבית קפה בבעלותו של אדוארד לויד, העיתון Lloyd's List  שסיפק מידע לקהילת הסחר הימי על תנועת האוניות, אבדות בים ונושאים קשורים אחרים. בבית הקפה נוסדה גם חברת הביטוח הימי הידוע תחת השם "המועדון הימי של חתמי לויד'ס".

בשנת 1870 בניו יורק, התארגנה בבית הקפה Merchant's Coffee House קבוצת סוחרים שהקימה את בנק ניו יורק וארגנה מחדש את לשכת המסחר של ניו יורק .

למרות הפתיחות לכאורה בכל הקשור למעמד החברתי-כלכלי, בתי הקפה נשארו עד שנת 1856 מועדונים סגורים לגברים בלבד. נשים עבדו בבתי קפה כמלצריות או קופאיות ואף ניהלו בתי קפה שהיו בבעלותן, אך לא התקבלו בהן כאורחות. משנת 1856 הותרה כניסת נשים לבתי קפה בליווי גבר ורק שנים לאחר מכן אפשר היה לפגוש בבתי הקפה קבוצות של נשים.

### העסקת פועלים בתנאי עבדות
בין המאה ה-15 למאה ה-17 היה הקפה, שהפצתו בעולם הייתה בשליטה הבלעדית של האימפריה העות'מאנית, מצרך נדיר ואקזוטי שיובא בכמויות קטנות ונצרך רק על ידי בעלי ממון.

הפיכתו של הקפה למוצר שווה לכל כיס, פתיחתם של בתי הקפה במאה ה-17 ושגשוגם במאה ה-18 בכל רחבי העולם התאפשרו הודות לעבודתם של עבדים ולהעסקתם של תושבים מקומיים בתנאי עבדות במטעי הקפה במושבות הפורטוגזיות, ההולנדיות הספרדיות והצרפתיות.

סחר העבדים הטרנס אטלנטי היה אחראי להעברתם של 10 עד 12 מיליון עבדים מאפריקה ליבשת אמריקה ולאיי הודו המערבית הצרפתיים וההולנדיים, כולל סורינאם, בין המאה ה-16 למאה ה-19. כבר בשנת 1480 העבירו אוניות פורטוגזיות עבדים מאפריקה למטעים שהוקמו במושבות הפורטוגזיות. במאה ה-16 הצטרפו אליהם ההולנדים, הצרפתים והבריטים, אשר קיבלו בשנת 1713 את מונופול הסחר בעבדים עבור המושבות הספרדיות ביבשת אמריקה.

ההולנדים הקימו את מטעי הקפה שלהם בג'אווה על אדמות שהוחרמו מהאוכלוסייה המקומית תוך העסקת התושבים המקומיים בתנאיי עבדות. הדבר היה דומה בחלק מהמושבות הספרדיות שביבשת אמריקה.

העבדים והתושבים המקומיים המשועבדים הועסקו תחילה בהכשרת הקרקע, בבניית מערכות ההשקיה ובנטיעת המטעים והטיפול בהם. רק ארבע עד חמש שנים לאחר הנטיעה אפשר היה להתחיל בקטיף הפירות, הוצאת הגרעינים מתוך הפרי, ייבושם, קלייתם ואריזתם למשלוח. כל התהליכים הללו, שהתבצעו באופן ידני, היו עתירי כוח אדם ודרשו הקמת מפעלים מתאימים ליד כל מטע.

מסיבה זאת נדרשו כמאה שנים מהברחת השתילים והזרעים הראשונים מתימן לאירופה ועד שצרפת, הולנד וברזיל הפכו ליצרניות הקפה המובילות בעולם.

בשנת 1789 המושבה הצרפתית סן דומינגו סיפקה 60% מצריכת הקפה העולמית. המושבה הייתה העשירה והמשגשגת ביותר מכל המושבות בים הקריבי.

הודות לניצול עבודתם של שני מיליון עבדים אפריקאים, סיפקה ברזיל בשנת 1800 כ־30% מהקפה בעולם. בסוף המאה ה-18, היה 7.5% מייצור הקפה של הולנד מבוסס על עבודת עבדים.

השנים 1750 - 1755 היו שנות השיא בתפוקת הקפה באיי הודו המערבית הצרפתיים וההולנדיים. בשנת 1755, כמעט 80% מהקפה שנצרך באירופה הגיעה מאיי הודו המערבית הצרפתיים ומסורינאם.

התנאים הבלתי אנושיים בהם הועסקו העבדים והתושבים המקומיים גרמו להתקוממויות שפגעו קשה בכלכלתן של צרפת והולנד.

בשנת 1728 פרץ בג'מייקה הסכסוך הראשון בין שבטי המרונס  (Maroons), אשר דרשו שיפור בתנאי עבודתם, לבין השליטים הבריטים. הסכסוך הסתיים בשנת 1740 כאשר הממשלה הבריטית הסכימה להעניק להם הקלות מסוימות.

בין 1768 ל־1779 התרחשו התקוממויות של מרונס במטעים ההולנדיים בסורינאם שגרמו לנזקים כלכליים רבים.

בין השנים 1789 – 1804 פרץ במושבה הצרפתית סן דומינגו מרד העבדים שבסופו הפכה סן דומינגו למדינה עצמאית (האיטי). כ-900 מטעי קפה הושמדו במהלך ההתקוממות והנזק לכלכלת צרפת היה עצום.

סחר העבדים הוצא מחוץ לחוק בצפון אמריקה בשנת 1803, בבריטניה בשנת 1833 ובברזיל ב-1888. עם זאת ייבוא כוח אדם זול והעסקתו בתנאים לא אנושיים, יחד עם העסקת תושבים מקומיים ביניהם ילדים רבים עדיין רווחים בברזיל ובארצות נוספות.

יוזמות הקיימות בתעשיית הקפה, שפותחו בשלושים השנים האחרונות, שמות דגש מיוחד על איסור עבודת ילדים, שוויון מגדרי, שיפור תנאי העבודה, תנאי החיים ושכרם של עובדי התעשייה והפעלת פרויקטים לפיתוח קהילתי. מתן שכר הוגן למגדלים מעודד אותם להשקיע במשקיהם, לדאוג לרווחת עובדיהם ולהפעיל פרויקטים לפיתוח לטווח ארוך.

### הנזק הסביבתי

צמח הקפה הוא עץ קטן או שיח הגדל בר בצל יערות.

גידול קפה בצילם של עצים מונע התפתחות עשבייה, מפחית זיהום פתוגן, מגן על היבול מפני הכפור ומגדיל את מספר המאביקים. לקפה שגדל בצל לוקח זמן רב יותר להבשיל דבר המקנה לו טעם מיוחד. עם ביותו, על מנת להשיג יבולים מהירים וגדולים יותר ולמנוע את התפשטות חלודת עלה הקפה, פותחו זנים המשגשגים בתנאי שמש מלאה.

הגדלת שטחי מטעי הקפה החשופים לשמש על חשבון היערות גרמה לירידה חדה בשטחי יערות גשם על פני כדור הארץ, ובעקבות זאת לנזק סביבתי בלתי הפיך. בירוא היערות מקטין את המגוון הביולוגי של חיות הבר והצמחים, גורם לירידה בלחות האוויר ולשינוי בהרכב הקרקע. מאזן האורגניזמים במערכת האקולוגית של הקרקע, הכולל סוגים שונים של חרקים, בקטריות ופטריות מופר והרכיבים האורגניים של הקרקע נעלמים בהדרגה כבר במהלך חמש השנים הראשונות לעיבוד מטעי הקפה.

הדשנים בהם משתמשים לשיפור פוריות הקרקע, חומרי ההדברה בהם משתמשים למניעת התרבות העשבייה והפסולת הנוצרת בתהליך עיבוד פולי הקפה מזהמים את מקורות המים הקרובים למטעים וגורמים לתמותת בעלי החיים והצמחים הימיים.

המודעות לצורך בייצור קפה בר קיימה עלתה באופן ניכר בעשורים האחרונים. היצרנים הגדולים החלו בהטמעת מערכות השקיה ודישון יעילות ובעיצוב תהליכי עיבוד ידידותיים לסביבה. באזורים רבים בעולם הוקמו מטעים לגידול קפה אורגני והתרבו מטעי הקפה הגדלים בצל. מערכות, תקנים ותוכניות קיימות רבות כגון תקני קיימות מרצון (VSS), מערכת התקנים 4C ואחרים הוקמו ונאכפים על ידי רוב יצרני הקפה הגדולים.

## ציר הזמן של התפשטות השימוש בקפה וגידולו בעולם

## ראו גם
* קפה
* בית קפה
* התפתחות ייצור מזון ומשקאות מותססים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:קפה