open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
זמן (בלשנות)

בבלשנות, **זמן** הוא אחד ממאפייני הפועל, המשקף את הזמן שבו מתבצעת הפעולה.

במסגרת הנטייה לפי זמן קיימים בדרך כלל שלושה זמנים בסיסיים – עבר, הווה ועתיד. בשפות רבות קיימים זמנים נוספים, המשקפים אבחנות דקות יותר, לדוגמה ישנה הבחנה בין פועל המתייחס לפעולה שכבר הסתיימה לבין פועל המתייחס לפעולה שהחלה בעבר ועודנה נמשכת. לכן, הקביעה כמה זמנים יש בשפה אינה תמיד חד-משמעית. ישנן גם שפות שבהן צורת הפועל קבועה תמיד, ומועד הפעולה מצוין במילה אחרת.

## בעברית
בעברית ישראלית קיימים שלושה זמנים: עבר, הווה ועתיד. בנוסף קיימת צורת ציווי שהיא פקודה שנגזרת מצורת העתיד, ולפיכך אין מתייחסים אליה כזמן נפרד. כמו כן קיימת צורה של עבר מתמשך שלרוב אינה נחשבת לזמן בפני עצמה. צורה זו מאופיינת בשימוש בפועל היה לפני צורת ההווה, לדוגמה: "הייתי הולך לחדר כושר כשגרתי בתל אביב". לכל זמן נטייה אופיינית, אשר נשמרת דומה בין הבניינים השונים. למשל, נטיית השורש ש.ר.ק. בגוף שלישי יחיד היא בעבר - "שרק", בהווה - "שורק" ובעתיד - "ישרוק".

### עבר
נטיית הפועל בעברית בלשון עבר כוללת סופיות המצטרפות אל צורת היסוד, בהתאם לגוף, למין ולמספר. קיצור עבור האותיות המרכיבות סופיות אלו הוא תמיהו"ן.

### הווה
ההווה בעברית נקרא גם בינוני על שום השימוש בו גם כשם עצם. לדוגמה, המילה "שומר" מתארת הן פועל בהווה והן שם עצם. על כן הנטייה של הפועל בזמן זה בגופים השונים היא בדרך נטיית השם. בנטייה זו אין גופים שונים, וההבדל בין הצורות הוא במין במספר. בלשון חז"ל נעשה שימוש בסופית "-ה" בנטיית נקבה יחידה, צורה אשר קיימת, אם כי נדירה יותר, גם בעברית הישראלית. דוגמה לכך היא בשירו של חיים נחמן ביאליק, "היא יושבה לחלון", בעוד שבעברית הישראלית נהוג לומר יושבת.

### עתיד
הנטייה בעתיד כוללת הוספת תחילית, הנקראת גם אות אית"ן, בשל העובדה שמדובר באחת מאותיות אלו, ולעיתים גם סופית. בדומה לזמן עבר, הנטייה בצורת העתיד היא בהתאם לגוף, למין ולמספר. נטייתם של הפעלים בעתיד בגוף שני רבות ובגוף שלישי רבות התמזגה בעברית הישראלית אצל חלק מהדוברים עם זו של הרבים (בהתאמה). זאת בדומה למיזוג שחל עוד קודם לכן בנטיות העבר של גוף שלישי רבים ורבות. אולם, רבים שומרים על הנטייה המקורית בצורת העתיד של הרבות. על פי האקדמיה ללשון העברית, ניתן להשתמש עבור רבות, הן בצורה הייחודית והן בצורת הרבים, אך בלימודי הלשון יש לחשוף את התלמידים דווקא לצורה הייחודית לרבות.

### ציווי
הציווי נגזר מצורת העתיד על ידי הסרת אות האית"ן. בצורות אלו מטים את הפועל בגוף שני בלבד, מכיוון שאין היגיון בציווי עצמי או בפני אדם שלא נוכח. שלילת הציווי על ידי "אל" מתבצעת עם הנטייה המקורית של צורת העתיד, למשל, אל תכתוב.

## ראו גם
* אימפרפקטום (בלשנות)

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מורפולוגיה (בלשנות)
אברהם רבינוביץ

**אברהם רבינוביץ** (ברוסית: **Рабинович, Абрам Исаакович**) (20 בדצמבר 1878, וילנה - 7 בנובמבר 1943, מוסקבה), שחמטאי יהודי-ליטאי-סובייטי.

רבינוביץ חלק מקום 11-12 באליפות רוסיה השלישית שהתקיימה בקייב, בשנת 1903 (ניצח: מיכאל צ'יגורין). בשנת 1908 הגיע למקום ה-19 בתחרות פראג (ניצחו: אולדריך דוראס וקרל שלכטר). בשנת 1909 חלק מקום 2-3 באליפות רוסיה השישית שהתקיימה בווילנה (ניצח: עקיבא רובינשטיין). בשנת 1911 חלק מקום 19-21 בתחרות קרלסבד (ניצח: ריצ'רד טייכמן) http://www.chesscenter.com/twic/jwatsonbkrev82.html.
בשנת 1912 הגיע למקום ה-18 בתחרות וילנה (ניצח: קארל הרומאדקה).

במהלך מלחמת העולם הראשונה עבר רבינוביץ למוסקבה. בשנת 1916 חלק מקום 4-5 בתחרות מוסקבה, ובשנת 1918 הגיע למקום השלישי. באליפות ברית המועצות הראשונה בשנת 1920 חלק מקום 5-7 (ניצח: אלכסנדר אלכין) https://web.archive.org/web/20080517104715/http://www.geocities.com/al2055km/ch_urs/1920/ch_urs20.html.
בשנת 1922 הגיע למקום העשירי באליפות מוסקבה הרביעית https://www.webcitation.org/query?id=1256601255468909&url=www.geocities.com/al2055km/ch_repub/1922/ch_mos22.html.
בשנת 1924 הגיע למקום ה-12 באליפות ברית המועצות השלישית https://www.webcitation.org/query?id=1256601287883207&url=www.geocities.com/al2055km/ch_urs/1924/ch_urs24.html.
בשנת 1925 חלק מקום 9-10 באליפות ברית המועצות הרביעית (ניצח: יפים בוגוליובוב) https://web.archive.org/web/20090805204002/http://www.geocities.com/al2055km/ch_urs/1925/ch_urs25.html. באותה שנה הגיע למקום הרביעי בתחרות מוסקבה (סרגייב ניצח) https://www.webcitation.org/query?id=1256451164999232&url=www.geocities.com/al2055km/ch_repub/1925/ch_mos25.html.
בשנת 1926 ניצח באליפות מוסקבה https://www.webcitation.org/query?id=1256487077736242&url=www.geocities.com/al2055km/ch_repub/1926/ch_mos26.html.
בשנת 1927 חלק מקום 7-9 בתחרות מוסקבה (זוברב ניצח)
https://www.webcitation.org/query?id=1256487082280492&url=www.geocities.com/al2055km/ch_repub/1927/ch_mos27.html.
בשנת 1930 ניצח רבינוביץ בתחרות מוסקבה https://web.archive.org/web/20080517194802/http://www.geocities.com/al2055km/nat_tour/1930/moscow30.html.

בשנת 1943 מת רבינוביץ מרעב https://www.webcitation.org/5klX1Scct?url=http://www.geocities.com/SiliconValley/Lab/7378/death.htm.

## משחקי שחמט מפורסמים

*Abram Rabinovich vs Alexander Alekhine, Carlsbad 1911, Caro-Kann Defense, Advance Variation, B12, 1-0
*Alexander Ilyin-Zhenevsky vs Abram Rabinovich, Moscow 1920, 1st URS-ch, Ruy Lopez, Morphy Defense, Anderssen Variation, C77, 0-1
*Abram Rabinovich vs Sergey von Freymann, Moscow 1924, 3rd URS-ch, Zukertort Opening, Dutch Variation, A04, 1-0
* chess games of Abram Rabinovich



## קישורים חיצוניים

* מידע כללי

קטגוריה:שחמטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:שחמטאים יהודים ליטאים
קטגוריה:שחמטאים יהודים בשואה
קטגוריה:ילידי 1878
קטגוריה:נפטרים ב-1943
לוקה (נפה)

**נפת לוקה** (באיטלקית: **Provincia di Lucca**) היא נפה במחוז טוסקנה שבאיטליה. היא משתרעת על שטח של 1,773 קמ"ר, ובשנת 2012 התגוררו בה 394,695 נפש. בירתה של הנפה בעיר לוקה. 

הנפה גובלת בנפת מאסה-קרארה במחוז טוסקנה במערב, בנפת רג'ו אמיליה ובנפת מודנה במחוז אמיליה-רומאניה בצפון, בנפת פיסטויה ובנפת פירנצה במחוז טוסקנה במזרח, בנפת פיזה במחוז טוסקנה בדרום. הנפה מחולקת לשלושה אזורים גאוגרפיים: החלק המזרחי של המחוז, Piana di Lucca או Lucchesia, שטוח ויבשתי, החלק החופי, יעד מועדף לתיירות חוף הים, המכונה ורסיליה, והאזור ההררי או גרפגננה שבין הרי האלפים של אפואן לבין האפנינים הטוסקניים-אמיליים, חוצה את נהר סרצ'יו ועשיר ביערות.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:טוסקנה: נפות
ישראל פיינברג (ראש עיר)

**ישראל פיינברג** (דצמבר 1907 – 28 באוקטובר 1985) היה ראש עיריית פתח תקווה בשנים 1966–1978.

## ביוגרפיה
פיינברג נולד לאהרון ולשרה באיזווסנוסנק שליד אודסה באוקראינה, אז חלק מן האימפריה הרוסית. פיינברג למד בבית ספר תיכון באודסה, והצטרף לפעילותה של תנועת צעירי ציון. בשנת 1926 עלה לארץ ישראל, והיה בין מקימי קיבוץ "הכשרה" בפתח תקווה. פיינברג עבד כפועל ונטל חלק במאבק של ציבור הפועלים שתמך בעבודה עברית.

בשנות השלושים המאוחרות החל פיינברג לעבוד בלשכת המס בפתח תקווה, ובמשך שנים רבות שימש כמנהל הלשכה. כמו כן הוא היה מזכיר סניף מפא"י ומפלגת העבודה בפתח תקווה, כיהן מטעמה כחבר מועצת העיר וכסגן ראש העיר. בדצמבר 1966 התפטר פנחס רשיש מראשות עיריית פתח תקווה, לאחר 15 שנות כהונה בתפקיד, 
כדי לפנות מקום לפיינברג, על פי צו מפלגתו, ככל הנראה על פי הסכמה שהושגה עוד לפני הבחירות למועצה בנובמבר 1965. פיינברג המשיך בתפקיד ראש העיר עד שנת 1978. תקופת כהונתו הייתה תקופת בנייה לצעירים ולעולים ובמהלכה פותח אזור התעשייה ונבנו בו מפעלים חדשים. בשנות כהונתו בתפקיד חלה רפורמה בתחום החינוך, פותחו השירותים הרפואיים במרכז הרפואי "גולדה" ו"בית רבקה", והושקעו מאמצי פיתוח בחזות העיר וברווחת התושבים.

פיינברג היה פעיל מרכזי במסגרת מרכז השלטון המקומי, חבר מרכז מפלגת העבודה וממייסדי אגודת "לב אל לב" בפתח תקווה.

חטיבת הביניים "עלומים" בעיר קרויה על שמו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חברי צעירי ציון
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ראשי עיריית פתח תקווה
קטגוריה:אזרחי כבוד של פתח תקווה
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם מפא"י
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם העבודה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
קמפיטלי

**קמפיטלי** (באיטלקית: **Campitelli**) הוא שמו של הרובע העשירי מבין רובעי העיר רומא בירת איטליה.

סמל הרובע מתאר ראש שחור של דרקון על רקע לבן. מקור הסמל באגדה אל האפיפיור סילבסטר הראשון שהרג את הדרקון ששכן בפורום רומאנום.

מקור שם הרובע, ככל הנראה בעיוות שמה של גבעת הקפיטולין. סברה אחרת היא שמקור השם בביטוי הלטיני: "קמפוס טלוריוס" (בלטינית: campus telluris - "שדה חפור" או "שדה אדמה").

## היסטוריה

השטח בו ממוקם הרובע, היווה את מרכזה של העיר רומא בעת העתיקה. ברובע עובר העמק בין גבעת הפלטין וגבעת הקפיטולין שבו עברה דרך, שלימים הפכה לויה סאקרה (הדרך הקדושה), והשוק שהוקם לצידה הפך לימים לפורום הרומאי.

בימי הביניים היה האזור בו ממוקם הרובע לרובע ה-12 של העיר, ונקרא "רובע קמפיטלי אין סנקטי אדריאני" (Regio Campitelli in Sancti Adriani) כאשר שם הרובע מתייחס לכנסיית סן אנדריאנו, אשר הייתה ממוקמת בבניין הסנאט הרומאי שבפורום הרומאי.

מרבית שטחי הפורום והמקדשים הפכו בימי הביניים לאיי חורבות. באבני המקדשים נעשה שימוש חוזר, ואזור הפורים שימש בראשית המאה ה-19 כאזור מרעה לצאן וכשוק הבקר של העיר רומא.

בשנת 1921 פוצל הרובע, וחלק משטחיו הפכו לרובע צ'ליו.

## אתרי תיירות
ממוזער|200px|אנדרטת ויטורי אמנואלה השני
רובע קמפיטלי הוא הרובע המתויר ביותר מבין רובעי רומא. ברובע ממוקמים הפורום רומאנום, גבעת הקפיטולין וגבעת הפלטין שהם הבולטים באתרים הארכאולוגיים ששרדו מרומא הקדם-קיסרית וההאימפריאלית. אתרים אלה ממלאים כ-60% משטח הרובע.

על גבעת הקפיטולין נמצאים כיכר הקמפידוליו  שתוכננה על ידי מיכלאנג'לו במאה ה-16 וכן המוזיאון הקפיטוליני, ובסמוך נמצאת אנדרטת ויטוריו אמנואלה השני המכונה "הוויטוריאנו".

בין הכנסיות שברובע ניתן למנות את כנסיית סנטה מריה אין ארצ'לי מהמאה ה-14.

## קישורים חיצוניים

* היסטוריה, מפות ותמונות של הרובע

*
קטגוריה:רומא: רבעים
אפיציקל

שמאל|ממוזער|250px|המודל הגאוצנטרי של תלמי (כוכב חמה)

**אפיציקל** - ביוונית "על המעגל", והכוונה היא לגוף שנע במעגל סביב גוף אחר שגם הוא נע במעגל. באסטרונומיה אפיצקלים שימשו במודל הגאוצנטרי לצורך חישוב מיקום כוכבי הלכת.

## הצורך באפיציקלים
האפיציקלים הוכנסו לתורתו של אריסטו כדי לספק הסבר לשתי תופעות המאפיינות את כוכבי הלכת:
*תנועה אחורית המגיעה לשיאה כאשר כוכב לכת חיצוני (מאדים, צדק או שבתאי) נמצא בניגוד. התנועה היחסית של כדור הארץ וכוכבי הלכת במהלכם סביב השמש גורמת לכך שבמשך תקופה מוגבלת תנועתו של כוכב הלכת היא ממזרח למערב ולא ממערב למזרח (תנועה קדומנית).
*בהירות נראית כוכבי הלכת משתנה בצורה משמעותית. הדבר בולט במיוחד בכוכבי הלכת הפנימיים (כוכב חמה, נוגה) וגם במאדים.

לפי המודל הגאוצנטרי של אריסטו, כוכבי הלכת נעים סביב כדור הארץ במעגלים מושלמים, אולם המודל בצורתו המקורית לא סיפק הסבר לתנועה אחורית או לשינויים בבהירות.

## תיאור האפיציקל
את רעיון האפיציקל הציע האסטרונום אפולוניוס מפרגה בסוף המאה ה-3 לפנה"ס. לפי הצעתו, שאומצה על ידי תלמי, כוכבי הלכת נעים במעגל קטן שמרכזו נע על פני מעגל גדול אשר מרכזו הוא כדור הארץ (לעיתים המעגל הגדול נע במהירות קבועה סביב האקוונט שממוקם בנקודה באמצע הדרך בין כדור הארץ למרכז המעגל הגדול). הקו המחבר בין כוכב לכת למרכז האפיציקל שלו – יהיה תמיד מקביל לקו המחבר בין כדור הארץ לשמש.

בגלל התנועה המורכבת של כוכבי הלכת היה צורך להוסיף עוד ועוד אפיצקלים כדי לדייק את המסלול שלהם. עם התגלית של יוהאנס קפלר שמסלולי כוכבי הלכת אינם מעגליים אלא אליפטיים, ועם ניסוח חוקי הכבידה ששולטת בתנועת גרמי השמיים, יצאו האפיציקלים משימוש באסטרונומיה.

## אפיציקלים במתמטיקה
טור פורייה יכול לשמש לתיאור אפיציקלים. הסיבה היא שהאברים בטור פורייה הם פונקציות מחזוריות מרוכבות, ואפשר לתאר אותן בקואורדינטות פולריות כווקטורים שמסתובבים בתוך מעגל. סכום הווקטורים האלה יוצר שרשרת של אפיציקלים, כלומר אפיציקלים שמחוברים זה לזה בהשקה, ואפשר ליצור בעזרת עוד ועוד אפיציקלים כל מסלול מסובך ככל שיהיה, כולל ציורים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:היסטוריה של האסטרונומיה
קטגוריה:המהפכה הקופרניקאית
כוח מגע

**כוח מגע** הוא כוח הפועל בין שני גופים (או בין גוף למשטח) הנמצאים במגע אחד עם השני, להבדיל מכוחות הפועלים במרחק כגון כבידה או מגנטיות. 

לכוח מגע יש שני רכיבים. חלק אחד פועל במקביל למישור המגע ונקרא חיכוך. כדי שתהיה תנועה במקביל למישור המגע יש להתגבר על החיכוך. החלק השני של הכוח פועל בניצב למישור המגע ונקרא כוח נורמלי. כוח החיכוך הוא פרופורציונלי לכוח הנורמלי, וקבוע הפרופורציה מסומן על ידי μ. 
 
מושג כוח המגע הוא הפשטה הנמצאת בשימוש בעיקר בקורסי מבוא למכניקה קלאסית. גופים אמיתיים לא באמת נמצאים במגע אחד עם השני והכוחות הפועלים ביניהם נגרמים על ידי אינטראקציה בין האלקטרונים של הגופים.

בניגוד לדעה הרווחת, תחושת חוסר משקל (בחלל או ברכבת הרים) אינה נגרמת מחיסרון כוח הכבידה אלא מחוסר כוחות מגע. כוחות המגע עם גופים סמוכים (בדרך כלל האדמה), הם הנותנים את הרגשת המשקל אליה אנו רגילים, לכן בנפילה חופשית ישנה תחושה של חוסר משקל אף על פי שהשפעת הכבידה ודאי קיימת.

## דוגמה
דוגמה נפוצה לכוח מגע, הניתנת בקורסי מבוא לפיזיקה, היא הכוח הפועל בין שני גופים הנוגעים אחד בשני כאשר כוח חיצוני מופעל על אחד מהם. הכוח החיצוני גורם לשני הגופים לנוע בתאוצה שווה. אם לאחד הגופים מסה גדולה יותר מלשני, הכוח הפועל עליו יהיה גדול יותר, מה שיגרום לכוח מגע שיפעל ביניהם.

מגע
קארל הרומאדקה

**קארל הרומאדקה** (בצ'כית: **Karel Hromádka**; 23 באפריל 1887 - 16 ביולי 1956) היה שחמטאי צ'כי. הרומאדקה היה אלוף צ'כיה בשחמט פעמיים: בשנים 1913 ו-1921.

הרומאדקה השתתף באולימפיאדת השחמט 1924, אולימפיאדת השח הבלתי רשמית בפריז בשנת 1924, שם הגיע למקום הראשון בתחרות הניחומים עם 6.5/8, לאחר שבמוקדמות הגיע למקום השלישי בבית בו שיחק. כמו כן השתתף באולימפיאדת השח הראשונה שהתקיימה בלונדון בשנת 1927, בלוח השלישי השיג תוצאה של +4 =3 -5.

פתיחת השחמט 1. ד4 פו6 2. פו3 ג5 3. ד5 ד6 4. ג5 ה5 קרויה לעיתים על שמו - "ההגנה ההודית של הרומאדקה", או כבנוני צ'כית או כבנוני ישנה.

ההגנה ההודית של הרומאדקה

## הופעות באולימפיאדות
קארל הרומאדקה השתתף באולימפיאדת שחמט בנבחרת צ'כוסלובקיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופי צ'כיה בשחמט
קטגוריה:נציגי צ'כוסלובקיה באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:ילידי 1887
קטגוריה:נפטרים ב-1956
הרפובליקה של באנאט

ממוזער|250px|מפת הרפובליקה. הקווים השחורים מסמלים את הגבולות החדשים של המדינות השכנות, לאחר חלוקת החבל ביניהן.
**הרפובליקה של באנאט** (ברומנית: Republica bănăţeană, בסרבית: Банатска република, בהונגרית: Bánáti köztársaság) הייתה ישות מדינית קצרת-ימים שהוכרזה בטימישוארה ב-1 בנובמבר 1918 וחולקה בין המדינות הסובבות אותה – רומניה, יוגוסלביה והונגריה ביוני 1919. 

## היסטוריה
במהלך מלחמת העולם הראשונה הבטיחו מדינת ההסכמה לרומניה ולסרביה בהבנות חשאיות חלקים מהבאנאט בתמורה להצטרפותן של אלה ללחימה נגד האימפריה האוסטרו-הונגרית. בעקבות התפרקותה של אוסטרו-הונגריה ב-31 באוקטובר 1918, הקים כל אחד מהלאומים בחבל (הרומנים, הסרבים, ההונגרים, הגרמנים והיהודים) מועצה צבאית. נעשה ניסיון לשמר את הרב-לאומיות של הבאנאט ולמנוע את חלוקתו של החבל. ב-1 בנובמבר התכנסו נציגי הלאומים השונים לישיבה מכוננת בבית העירייה של טימישוארה, נבחרה מועצה לאומית ודוקטור אוטו רוט, פוליטיקאי סוציאל-דמוקרטי, הכריז על עצמאותה של הרפובליקה. רוט נבחר באותה ישיבה כראש המועצה, ואלברט בארתה נבחר כממונה על הביטחון. 

ב-4 בנובמבר הוקמו יחידות צבאיות ומשמר אזרחי במטרה להשיג שליטה בחבל.

המועצה הלאומית לא יכלה לתפקד כי הרפובליקה לא קיבלה הכרה בינלאומית, והרוב הרומני בה שאף לאיחוד החבל עם רומניה.

מאחר שגם לסרביה היו דרישות טריטוריאליות בחבל, פלש הצבא הסרבי לבאנאט ב-15 בנובמבר 1918. המועצה הלאומית פורקה על ידי הסרבים ב-21 בפברואר 1919. לאחר החלטת אלבה-יוליה ברומניה והחלטת הפרלמנט בנובי סאד ביוגוסלביה חולק הבאנאט למעשה ב-21 ביוני 1919 באופן הבא:
* 18.945 קמ"ר לרומניה 
* 9.307 קמ"ר ליוגוסלביה
* 217 קמ"ר להונגריה
חלוקה זו אושרה באופן פורמלי בחוזה טריאנון ב-4 ביוני 1920.

ב-16 באפריל 1920 הגישו תושבי הבאנאט הגרמנים לוועידת השלום בפריז בקשה להקמה מחודשת של הרפובליקה. ההצעה רצתה לצרף לרפובליקה גם את חבל באצ'קה הסרבי ולחלק את החבל לקאנטונים לאומיים. ועידת השלום דחתה הצעה זו.

## הרכב האוכלוסייה
האוכלוסייה הכוללת, על פי מניין האוכלוסין של 1910, מנתה 1.582.133 נפש ונחלקה ללאומים הבאים:
* 592,049 רומנים – 37.42%
* 387,545 גרמנים (שוואבים באנאטים) – 24.50%
* 284,329 סרבים – 17.97%
* 242,152 הונגרים – 15.31%

מיעוטים נוספים שנמנו בחבל היו הצ'כים, הסלובקים, הקרואטים והאוקראינים.
האוכלוסייה התחלקה בין הדתות באופן הבא:
* 54.10% אורתודוקסים
* 37.38% קתולים
קבוצות קטנות יותר כללו קלוויניסטים, לותרנים ויהודים.

## קישורים חיצוניים

באנאט, הרפובליקה של
באנאט, הרפובליקה של
באנאט, הרפובליקה של
באנאט, הרפובליקה של
באנאט
באנאט, הרפובליקה של
קטגוריה:מדינות לשעבר שההכרה בהן הייתה מוגבלת
קטגוריה:מדינות שהוקמו ב-1918
קטגוריה:המדינות היורשות של האימפריה האוסטרו-הונגרית
נבחרת גביע דייוויס של רוסיה

**נבחרת גביע דייוויס של רוסיה** משחקת בבית העליון של גביע דייוויס השנתי העולמי.

זכתה שלוש פעמים בטורניר (2006, 2002, 2021) והגיעה לגמר שלוש פעמים נוספות (1994, 1995, 2007). כיום, נבחרת רוסיה ידועה כמעצמת טניס עולמית, לנבחרת 6 שחקני טופ 100 של דירוג ה-ATP העולמי. רוסיה משחקת בצבעים אדום וכתום.

נכון ל-1 בפברואר 2022 נבחרת רוסיה מושעת מגביע דייוויס בגלל הפלישה הרוסית לאוקראינה.

## היסטוריה
ברית המועצות שיחקה בגביע דייוויס משנת 1962 ונבחרת רוסיה נחשבת ליורשת שלה. רוסיה שיחקה מאז תחילת השתתפותה בגביע דייוויס 136 משחקים בינלאומיים, בהם ניצחה ב-86. אלכסנדר מטרוולי ששיחק עבור ברית המועצות הוא השחקן בעל מספר ההשתתפויות הבינלאומיות הגדול ביותר, 38 בסך הכל, וכן שיאן הניצחונות במשחקים, 23 במספרם.

הנבחרת זכתה בגביע דייוויס פעמיים (בשנים 2002 וב-2006, נגד צרפת וארגנטינה, בהתאמה). בשנים 1994, 1995 וב-2007 העפילה לגמר - נגד שוודיה וארצות הברית פעמיים, אך הפסידה.

בשנים 2000, 2001, 2002, 2008 העפילה לגמר טורניר World Team Cup של התאחדות הטניסאים המקצוענים.

בחודש פברואר 2009 לאחר סיום משחקי שמינית גמר גביע דייוויס נקבע שנבחרת רוסיה (שהייתה מדורגת במקום הראשון בעולם) תשחק מול נבחרת גביע דייוויס של ישראל. ישראל ניצחה במפתיע את רוסיה 1–4 במשחק שהתקיים בנוקיה ארנה בתל אביב ועלתה לחצי גמר הגביע. בשנת 2012 נשרה רוסיה לבית 1 והיא חזרה לבית העליון בשנת 2016 אחרי ניצחונות על שוודיה וקזחסטן.

בנובמבר 2019 הנבחרת העפילה לחצי גמר גביע דייוויס אחרי שגברה על נבחרות חזקות כמו קרואטיה (שבשורותיה שיחק בורנה צ'וריץ'), ספרד (שבשורותיה שיחק רפאל נדאל), סרביה (שבשורותיה שיחק הטניסאי העולמי נובאק ג'וקוביץ'). בחצי הגמר נבלמה על ידי קנדה, כשבשורותיה משחק דניס שפובלוב.

בינואר 2020 הנבחרת העפילה לחצי גמר גביע ATP של התאחדות הטניסאים המקצוענים ובפברואר 2021 זכתה בגביע ATP לראשונה. בדצמבר 2021 הנבחרת זכתה בגביע דייוויס לראשונה מזה 15 שנה.

בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה הנבחרת נפסלה מהשתתפות בתחרות החל משנת 2022.

## חברי הנבחרת
נכון לנובמבר 2021:

## סטטיסטיקה

### משחקים

### תוצאות

#### ברית המועצות

#### רוסיה



## קישורים חיצוניים

* נבחרת רוסיה בטניס - דף הנבחרת מאתר גביע דייוויס

## הערות שוליים

קטגוריה:נבחרות רוסיה
רוסיה
קטגוריה:רוסיה: טניס
הבחירות לנשיאות ישראל (2000)

**הבחירות הארבע-עשרה ל[[נשיאות ישראל]]** נערכו במליאת הכנסת ב-31 ביולי 2000, כ"ח בתמוז ה'תש"ס. הנבחר היה מיועד להחליף את הנשיא המכהן עזר ויצמן, שהתפטר כשנתיים לאחר שנבחר לתקופת כהונה שנייה, בעקבות ידיעות לפיהן קיבל סכומי כסף גדולים מאיש העסקים אדוארד סרוסי מבלי שדיווח על כך במהלך כהונתו כחבר הכנסת וכשר.
בעקבות שינוי בחוק ב-1998, הנשיא נבחר על ידי הכנסת לתקופת כהונה אחת בלבד בת שבע שנים, במקום תקופת הכהונה בת חמש שנים עם אפשרות להאריכה בחמש שנים נוספות.

## המועמדים
*שמעון פרס: ראש ממשלת ישראל השמיני, חתן פרס נובל לשלום, שר בממשלות ישראל וחבר הכנסת במשך 41 שנים. חבר הכנסת מכהן מטעם ישראל אחת.
*משה קצב: פוליטיקאי ישראלי שכיהן כחבר הכנסת וכשר בממשלות ישראל. חבר הכנסת מכהן מטעם הליכוד.

## הבחירה
פרס היה מועמדה של קואליציית אהוד ברק המתפוררת, אבל בשל מעמדו האישי הבטיחו לו רבים את תמיכתם. טרם ההצבעה החשאית בכנסת העריכו הפרשנים שפרס יזכה ללא קושי. בסיבוב הראשון קיבל קצב 60 קולות, ופרס 57 קולות. משלא זכה אחד המתמודדים לקולות רוב חברי הכנסת, נערך סיבוב הצבעה שני, כדרוש בחוק. בתום ספירת הקולות, נופף חבר ועדת הקלפי, חבר הכנסת ראובן ריבלין בידיו, וסימן לחבריו כי הושגה הכרעה לטובת קצב. 120 חברי כנסת הצביעו - 57 בעד שמעון פרס ו-63 בעד קצב, שנבחר לכהונת נשיא מדינת ישראל.

יום לאחר בחירתו, ב-1 באוגוסט 2000, כ"ט בתמוז ה'תש"ס הצהיר קצב אמונים במליאת הכנסת. שמעון פרס התמודד בשנית לנשיאות ב-2007 ונבחר לתפקיד.

## קישורים חיצוניים
* 
* מהפך 2000, באתר "סנונית"
* 

## הערות שוליים

2000
קטגוריה:2000 בישראל
קטגוריה:שמעון פרס
קטגוריה:2000 בפוליטיקה
טשיצ'ודזונג

300px|ממוזער|שמאל|מבט על טשיצ'ודזונג
**טשיצ'ודזונג** (בדזונגקה: **བཀྲ་ཤིས་ཆོས་རྫོང**) הוא מנזר בודהיסטי ומבצר בקצה הצפוני של העיר טהימפהו, בירת בהוטן. 

המבצר נבנה במאה ה-17, והוא מושב ממשלת בהוטן ומרכז הרובע הממשלתי בבירתה מאז שנת 1952.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בודהיזם
קטגוריה:בהוטן: מבנים
גני טרוקדרו

[ממוזער|300px|גני הטרוקדרו ו[ארמון שאיו]]
**גני טרוקדרו** (בצרפתית: **Jardin du Trocadéro**) נמצאים ברובע השישה-עשר של פריז, מול נהר הסן. שטח הגנים הוא 93,930 מ"ר, והם הוקמו במסגרת התערוכה העולמית של פריז (1937), במקום בו היו לפני כן גני ארמון טרוקדרו הישן, שעוצבו בידי ז'אן-שארל אלפן עבור היריד של שנת 1878.

את גני טרוקדרו מקיף ארמון שאיו. מזרחה להם נמתח גשר ינה, המחבר אותם למגדל אייפל ולשאן דה מארס.

## מקור השם
השם טרוקאדרו מגיע ממבצר טרוקדרו, שהגן על הנמל הספרדי של קדיז, ספרד. ב-31 באוגוסט 1823, הוא נכבש על ידי כוח המשלחת הצרפתי בפיקודו של הדוכס מאנגולה, בנו של המלך הצרפתי שנשלח להחזיר את המלך פרדיננד השביעי לכס מלכותו הספרדי.

המאפיין המרכזי של הגנים הוא **מזרקת ווארשה** (Fontaine de Varsovie), שהיא בריכה ארוכה, או מראה מים, עם שתים עשרה מזרקות היוצרות עמודי מים בגובה של 12 מטרים; עשרים וארבע מזרקות קטנות יותר בגובה של ארבעה מטרים; ועשר קשתות מים. בקצה אחד, הפונה לסיין, ישנן עשרים תותחי מים עוצמתיים, המסוגלים להטיל סילון מים לגובה של חמישים מטרים. מעל הבריכה הארוכה נמצאות שתי בריכות קטנות יותר, המקושרות לבריכה התחתונה באמצעות מפלים המלווים ב-32 התזות מים בגובה ארבעה מטרים. מזרקות אלה הן מזרקות התערוכה היחידות שעדיין קיימות היום ומתפקדות כמו בעבר. בשנת 2011, מערכות המים של המזרקה שופצו לחלוטין ומערכת שאיבה מודרנית הותקנה.

גני טרוקדרו כוללים גם מספר פסלים מעניינים במיוחד, וביניהם ‘L’homme של פייר טרוורס, ו-La Femme של Daniel-Joseph Bacqué. אלה פסלים מרשימים, ומהזווית הנכונה אפשר לצלם אותם כשברקע מגדל אייפל. בנוסף, תוכלו ליהנות מפסלי ברונזה יפים בגנים – “Bull and Deer” של Paul Jouve, ו-“Horses and Dog” של Georges Guyot, וגם פסל ברונזה בגובה 6 מטר המציג את האל אפולו.

אולימפיאדת 2024 נערכה בפריז ב-23 ביולי עד 8 באוגוסט 2024, וגני טרוקדרו מהווים חלק משמעותי ומרכזי מאירוע הפתיחה ואירועי הספורט.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פריז: פארקים וגנים
קטגוריה:הרובע השישה-עשר של פריז
קטגוריה:התערוכה העולמית של פריז (1937)
קטגוריה:אולימפיאדה
פרוונות

**פרוונות** היא העיסוק בעיבוד, עיצוב וטיפול בבגדי פרווה. העוסק בפרוונות נקרא "פרוון" (בלשון נקבה: פרוונית).

הפרוונות היא מקצוע עתיק למדי. כבר בימי קדם ידוע על שימוש בפרווה כלבוש וכסמל מעמד ובכל מקרה, "מלבושו" של האדם הקדמון היה עשוי פרווה. בעבר היו יהודים רבים בין העוסקים בפרוונות באירופה, אך היו מקומות בהם היו מוגבלים מלעסוק דווקא בפרוונות. בין העוסקים בפרוונות בעבר, זרח ברנט (מראשי היישוב הראשון) וסטפן בראון, פרוון תל אביבי מפורסם, אשר על שמו (ובמקום בית המלאכה שלו) נמצאת מסעדה הנושאת את אותו שם.

כיום, בין היתר בשל פעילות למען זכויות בעלי חיים ונגד השימוש בפרווה לצורכי ביגוד, הצטמצם שוק הפרוות לביגוד ולפיכך גם מקצוע הפרוונות סבל מירידה בכמות העוסקים בו ובהכנסות שלהם. בישראל, משרד העבודה הסדיר את לימוד מקצוע הפרוונות באמצעות חניכות. בשנות ה-50 וה-60 התרכזו בתי פרוונות רבים ברחוב בן-יהודה בתל אביב (בשל מיקומו בקרבת אזור המלונות לחוף ימה של תל אביב), אך כיום נותרו רק חנויות מעטות העוסקות בכך בישראל.

## קישורים חיצוניים

* תמונות של מקצוע הפרוונות, מאתר "ארגון יוצאי לודז' בישראל"
## הערות שוליים

קטגוריה:פרווה
קטגוריה:מלאכת יד
לאון שוורצמן

**לאון שוורצמן** (בפולנית: **Leon Schwartzmann**; 1887, ורשה – 1942, אושוויץ) שחמטאי יהודי-פולני-צרפתי.

בשנת 1911 חלק שוורצמן את המקום החמישי-שישי בתחרות סנקט פטרבורג (ניצחו: איליה רבינוביץ ופלאץ). בשנת 1913 סיים שוורצמן במקום השני אחרי פלאץ.

לאחר מלחמת העולם הראשונה חי שוורצמן בפולין. בשנת 1919 סיים במקום השישי בתחרות ורשה (ניצח: בלזיצמן). בשנת 1924 חלק שוורצמן מקום שלישי-רביעי עם דויד פרזפיורקה, אחרי אלכסנדר פלמברג ומשה לובצקי.

באמצע שנות העשרים עבר שוורצמן לצרפת. בשנת 1926 ניצח שוורצמן באליפות השנייה של פריז. בשנת 1927 חלק שוורצמן מקום שני-שלישי עם  אחרי וילהלם אורבך בתחרות בהייר. בשנת 1927 חלק מקום עשירי-שנים עשר בתחרות פריז (ניצח: אברהם באראץ). בשנת 1928 חלק מקום שני-שלישי עם יוסף צוקרמן אחרי אברהם באראץ, באליפות הרביעית של פריז. בשנת 1929 חלק מקום שמיני-תשיעי בתחרות פריז (ניצח: סבלי גריגורייביץ' טרטקובר). בשנת 1936 שיחק באליפות השתים עשרה של פריז (ניצח: ניקולס רוסולימו).

במהלך מלחמת העולם השנייה נעצר ושולח לאושוויץ, שם נרצח ב-3 בספטמבר 1942.

## קישורים חיצוניים

* 
* שני משחקים של שוורצמן  , באתר chesshistory.com 

קטגוריה:שחמטאים יהודים פולנים
קטגוריה:שחמטאים יהודים צרפתים
קטגוריה:שחמטאים יהודים בשואה
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:שחמטאים שנספו בשואה
קטגוריה:ספורטאים שנספו במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1887
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1942
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1942
פלורה שושן

**פלורה שושן** (נולדה ב-20 במאי 1955) היא אשת ציבור וראש מועצת מצפה רמון בשנים 2013-2006.

## קורות חייה
פלורה שושן נולדה בבוז'עד שבמרוקו לדוד ורחמה פרץ ועלתה לישראל ב-1956.

שושן כיהנה בתפקיד ראש מועצת מצפה רמון, החל מ-2006, לאחר שכיהן בו בעלה, סמי שושן. היא נבחרה ברוב של 50.8% מקולות הבוחרים, לאחר מערכת בחירות שעוררה עניין יחסי, לאור היותה אחותו של עמיר פרץ, שר הביטחון דאז.

לאחר הבחירות, לא הצליחה שושן למצוא רוב בקרב חברי המועצה להעברת התקציב לשנת 2007, ומשרד הפנים שקל להדיחה ולמנות ועדה קרואה. אולם, לאחר שימוע, הוחלט להשאירה בתפקיד, ולפזר רק את מליאת המועצה.

בשנת 2008, זכתה בבחירות המקומיות בשנית. בבחירות שנערכו באוקטובר 2013, התמודדה שושן בבחירות המקומיות מול אל"ם (מיל') רוני מרום, והפסידה.

התמודדה פעם נוספת מול מרום בבחירות 2018, והפסידה אחרי שקיבלה כ-20% מהקולות.

לקראת בחירות 2024, הודיעה כי תתמודד פעם נוספת, אך הפסידה לאליה וינטר אחרי שקיבלה כ-38% מהקולות.

שושן היא פעילה פמיניסטית חברתית וחברה בתנועת אחותי - למען נשים בישראל. בעבודת התזה, היא חקרה את המעבר של נשים למצפה רמון, כפי שהוא נתפס בעיניהן, מתוך חוויותיהן האישיות. היא בחנה את תחושת האובדן החברתית והתרבותית הקשורה לפריפריאליות של העיירה, לריחוק המשמעותי ממרכזים עירוניים, ואת קשיי ההסתגלות ביחס לשירותים, כגון השכלה וקניות שהיו עבורן בעבר ברורים מאליהם, והפכו עם המעבר והריחוק קשים להשגה.

## ראו גם
* נשים ראשונות בתפקידים ציבוריים בישראל

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פעילות פמיניזם מזרחי
קטגוריה:ראשי מועצת מצפה רמון
קטגוריה:עולות בשנות ה-1950
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראליות ילידות מרוקו
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:נשים בראשות רשויות מקומיות בישראל מטעם העבודה
קטגוריה:בני זוג של ראשי מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
ולנטינוס

**ולנטינוס** (ביוונית: Οὐαλεντῖνος, בלטינית: *Valentinus*; 100–160) היה תאורטיקן נוצרי גנוסטי יליד מצרים שפעל ברומי וייסד את הזרם ולנטיניזם.

ולנטינוס נולד בדלתה של הנילוס, בפרבוניס (Phrebonis) והתחנך באלכסנדריה, בתקופה בה היה בה מרכז נוצרי חשוב. הוא היה לתלמיד של תאודס (Theudas), שבעצמו היה תלמיד של פאולוס.

בשנת 136 עבר ולנטינוס לרומי ופעל שם תחת היגינוס, שהיה הבישוף של רומי (תפקיד שהתפתח לאחר מכן לאפיפיור). ולנטינוס הצטיין בהטפותיו ולדברי טרטוליאנוס ציפה להתמנות לבישוף אחרי היגינוס והתאכזב מאוד כשהתמנה אניקטוס. לאחר מינוי אניקטוס חל קרע בין ולנטינוס ובין הכנסייה והוא פיתח את תורתו, הוולנטיניזם. הוא עבר לקפריסין, שם המשיך ללמד ולהרחיב את עדת חסידיו. הוא מת בשנת 160 או 161.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אנשי דת נוצרים
קטגוריה:גנוסטיקה
קטגוריה:נפטרים ב-160
הקו הירוק (ביירות)

ממוזער|חלק מהקו הירוק בשנת 1982
**הקו הירוק** (בערבית: **خط أخضر**, תעתיק מדויק: **ח'ט אחצ'ר**) היה קו הפרדה אשר חילק את בירת לבנון, ביירות, לשני חלקים לפי חלוקה עדתית בתקופת מלחמת האזרחים הלבנונית. קו זה נקבע באופן לא-רשמי עם תחילתה של מלחמת האזרחים בשנת 1975 והוא חדל מלהתקיים עם סיום המלחמה בשנת 1990. העיר אוחדה זמנית בשנת 1984 וקו הפרדה זה בוטל, אך האיחוד לא החזיק זמן רב והעיר חולקה מחדש.

ה"קו הירוק" חילק את ביירות לשני חלקים: **החלק המזרחי** – המאוכלס ברובו בנוצרים ו**החלק המערבי** – המאוכלס ברובו במוסלמים ובו גם שכנו מחנות הפליטים הפלסטיניים. החלק המזרחי נשלט על ידי המיליציה המרונית "הכוחות הלבנוניים" אשר מרבית לוחמיה נמנו עם לוחמי "הפלנגות הנוצריות" ואילו מערב העיר נשלטה על ידי פלגים של אש"ף. השכונות השיעיות בחלקו הדרומי של מערב ביירות נשלטו על ידי מיליציות שיעיות, בתחילה המיליציה "אמל" של האימאם מוסא א-צדר הנחשבת למתונה וחילונית יותר ומאוחר יותר על ידי חזבאללה, שהוקמה במהלך מלחמת האזרחים על ידי משמרות המהפכה האיראניים ונחשבת למיליציה קיצונית.

על אף ששתי הקבוצות אשר שלטו בצידו המערבי של הקו הירוק, השיעים הלבנונים והפלסטינים, היו מוסלמים בדתם, הם התחרו זה בזה על שליטה מלאה בחלק המערבי של העיר. מאוחר יותר, השיעים אף נלחמו בינם לבין עצמם על שליטה בדרום ביירות במלחמת המחנות. במהלך לחימה זו, גברה תמיכת האוכלוסייה השיעית בדרום ביירות בחזבאללה ושליטת המיליציה ברבעים השיעיים התחזקה, על חשבון אמל אשר נחלה מפלה ואיבדה תומכים רבים.

בשנת 1987, לאחר הרצחו של רשיד כראמי, התמנה מישל עאון המרוני לתפקיד ראש ממשלת לבנון וזאת על אף שלפי האמנה הלבנונית, תפקיד זה שמור למוסלמי סוני. מינויו של עאון חילק גם את השלטון בעיר: נוצריי מזרח ביירות קיבלו על עצמם את עאון כראש הממשלה אך המוסלמים, תושבי מערב העיר, התנגדו למהלך וראו בו הפרה של האמנה הלבנונית, כך נוצר מצב בו עאון היה לסמכות ראש הממשלה במזרח ביירות בלבד. מאוחר יותר בשנה זו נכבש החלק המערבי של העיר על ידי צבא סוריה.

בשכונות הקרובות לקו הירוק התרחשו קרבות הצלפים הקשים ביותר בכל מלחמת האזרחים ובקרב קו ההפרדה פעלו גורמי טרור אסלאמיים רבים, בין השאר, החל ארגון הטרור חזבאללה את פעילותו הטרוריסטית בירי צלפים על אזרחים נוצרים שעברו בקרבת הקו הירוק, ושכונות אלו ספגו פגיעות והרס רב. המעבר בין שני צדי קו ההפרדה היה קשה ומסוכן ורבים נהרגו בדרכם מירי צלפים. בתום מלחמת האזרחים בלבנון החלה ממשלת לבנון לפעול לשיקום העיר וכללה בפעולות שיקום אלו גם את השכונות הקרובות לקו ההפרדה, אשר קיבלו את השם "שכונות הקו הירוק" בעגה המקומית. על אף מאמצי השיקום הרבים, שכונות אלו טרם שוקמו סופית ובחלקן אף מבנים הרוסים כליל. לאחר מלחמת האזרחים, התפתחה בלבנון "תיירות מלחמה" והשכונות ההרוסות בקרבת הקו הירוק מהוות את אחד מהאתרים הבולטים בסוגת תיירות זו, ובהן ניתן שרידים בולטים ביותר למלחמת האזרחים.

קו ההפרדה עבר בשכונות מרובות עצים וצמחייה ועל כך קיבל את השם "הקו הירוק".

## קישורים חיצוניים
*קו ההפרדה הירוק על מפת ביירות
*חשיפה לצפון: לדעת כדי להבין - ישראל ושכנותיה מצפון, אתר סנונית
*מידע על הקו הירוק באתר "אלמשרק" (אנגלית)

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביירות: היסטוריה
דייוויד סויר

**דייוויד סויר** (באנגלית: **David Soyer**; 24 בפברואר 1923 – 25 בפברואר 2010) היה צ'לן אמריקאי.

## קורות חייו
### לימודים וראשית קריירה

סויר נולד בפילדלפיה שבפנסילבניה והחל לנגן בפסנתר בגיל תשע. בגיל אחת-עשרה החל לנגן בצ'לו. אחד ממוריו הראשונים היה דיראן אלקסניאן. בהמשך למד אצל עמנואל פויירמן ופבלו קזאלס. הופעתו הפומבית הראשונה הייתה עם תזמורת פילדלפיה בניצוחו של יוג'ין אורמנדי בשנת 1942, ב"שלמה" של ארנסט בלוך.

### קריירה כסולן ומוזיקאי קאמרי

למוזיקה קאמרית רחש אהבה מיוחדת. הוא היה חבר מייסד של רביעיית גוארנרי בשנת 1964 וניגן ברביעייה עד לפרישתו בשנת 2002. כחבר ברביעיית גוארנרי ניגן עם רבים מגדולי הנגנים בעולם, ביניהם: ליאונרד רוז, ארתור רובינשטיין, פנחס צוקרמן ורביעיית בודפשט. סויר ניגן בביצוע בכורה את הסונאטה לצ'לו סולו של זולטאן קודאי, באולם מועצת העיר במנהטן. כמו כן, ניגן גם את הסונאטה לצ'לו סולו של המלחין האמריקאי ג'ורג' קראמב בהופעת בכורה בניו יורק. לפני שהצטרף לרביעייה ניגן במקומות שונים, בין היתר עם "תזמורת הצבא" במלחמת העולם השנייה ולאחר מכן עם התזמורת הסימפונית של רשות השידור הלאומית בניצוחו של ארטורו טוסקניני.

### קריירת הוראה

סויר כיהן בסגל המורים של מכון קרטיס למוזיקה, בית הספר מנהטן למוזיקה ובית הספר למוזיקה ג'וליארד. הוא לימד רבים מן הצ'לנים והמוזיקאים החשובים ביותר בימינו. את עונות הקיץ הוא עושה בהוראה ונגינה בפסטיבל מרלבורו בוורמונט.

בשנותיו האחרונות חי סויר במנהטן שבניו יורק, שם גם נפטר ב-25 בפברואר 2010, יום לאחר יום הולדתו ה-87.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אמריקאים ילידי פנסילבניה
קטגוריה:פילדלפיה: אישים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צ'לנים אמריקאים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:סגל בית הספר מנהטן למוזיקה
קטגוריה:סגל בית הספר ג'וליארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1923
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2010
עדנים (כפר נוער)

**עֲדָנִים** הוא כפר נוער בצפון הנגב אשר הוקם ב-2006 בסמוך לקיבוץ בית קמה הנמצא בתחום השיפוט של מועצה אזורית בני שמעון.
בכפר הנוער שוכנים בתנאי פנימייה צעירים וצעירות בגילאים 12 עד 18 בעלי קשיים נפשיים ורגשיים. בכפר ארבעה מבנים מרכזיים המשמשים מקום מגורים לשוהים בו ומרחבים ירוקים מסביב. בנוסף, בכפר קיים בית בוגרים אשר נותן מענה לחניכים בשנתם האחרונה בפנימייה, כיתה יב', ובמטרה לפתח עצמאות בקרב החניכים.

כפר הנוער מופעל על ידי עמותה בשם "עדנים: עמותה לקידום ולטיפול באוכלוסיות נוער מיוחדות".
הכפר נמצא תחת פיקוח ממשלתי של משרד הרווחה ומתגוררים בו כ-70 נערים ונערות.
עדנים נבנה בסיוע קרן רש"י, קרן וינברג' יהדות מונטריאול והמוסד לביטוח לאומי, וממומן בעיקר על ידי מימון ממשלתי ותרומות.

## קישורים חיצוניים

* אתר כפר הנוער "עדנים"
* מידע על "עדנים" מתוך אתר "מקום מיוחד"
* 
* חברת רד תקשורת תורמת חדר מחשבים לילדי "עדנים"

קטגוריה:ישראל: יישובים
קטגוריה:יישובים במחוז הדרום
קטגוריה:כפרי נוער
קטגוריה:הנגב: יישובים
שאול (סדרת טלוויזיה)

**שאול** היא קומדיית מצבים אשר שודרה בערוץ 3 בכבלים בשנת 2002.

הסדרה התמקדה בעלילותיו של שאול (מגולם על ידי דוב'לה גליקמן), בעליה של חנות פרחים המתגורר בקומה שמעל לחנות.

דמותו של שאול מבוססת על דמות אותה גילם גליקמן בתחילת שנות התשעים בפרסומות של "דפי זהב".

## שחקנים ודמויות
* **שאול** (דב גליקמן): מוכר חמניות נוירוטי.
* **סוזי** (סיגלית פוקס)
* **ניצה** (שירה עמידן-אברמוביץ')
* **גרינשפן** (דביר בנדק)
* **גרגורי** (אלכסנדר סנדרוביץ'): עולה מברית המועצות, רופא ממורמר שנאלץ לעבוד כמוכר פרחים בחנות של שאול משום שלא הצליח למצוא בישראל עבודה כרופא.
* **ראפיק** (ישי קרני)

## קישורים חיצוניים

*

קטגוריה:קומדיות מצבים ישראליות
קטגוריה:HOT3: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2002
פיטר ויילי

**פיטר ויילי** (באנגלית: **Peter Wiley**, נולד ב-1955) הוא צ'לן ומורה לצ'לו. בגיל 13 החל את לימודיו במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה ושם למד אצל דייוויד סויר. בגיל 20 התמנה לצ'לן ראשי של התזמורת הסימפונית של סינסינטי, אחרי שנה בתזמורת פיטסברג. ויילי קיבל מענק קריירה מטעם קרן אוורי פישר והיה מועמד, עם שלישיית בוזאר, לפרס גראמי בשנת 1998. כחבר בשלישיית בוזאר, ניגן ויילי ביותר מאלף קונצרטים, חלקם עם התזמורות הגדולות בעולם. הוא עומד בקשר עם פסטיבל מרלבורו מאז 1971. כמו כן, הוא חבר אמן בסגל התוכנית "כוכבים עולים" של קאראמור ולימד בקונסרבטוריון למוזיקה של סינסינטי, מאן קולג' למוזיקה ובית הספר למוזיקה של מנהטן.
כיום הוא חבר בסגל המורים של קונסרבטוריון בארד למוזיקה ומכון קרטיס למוזיקה.

ויילי נמנה עם חברי רביעיית גוארנרי, שם החליף בשנת 2002 את דייוויד סויר עם פרישתו, ורביעיית הפסנתר "אופוס אחד".

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:צ'לנים אמריקאים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:בוגרי מכון קרטיס למוזיקה
קטגוריה:סגל בית הספר מנהטן למוזיקה
קטגוריה:סגל מכון קרטיס למוזיקה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1955
שראג

**שֵראג** (בנורווגית: **Kjerag**) הוא הר במערב נורווגיה המתנשא לגובה 1,110 מטרים מעל גובה פני הים וצופה ל.

על ההר קיים סלע עגול ענק בשם   אשר תקוע בבקע צר בהר בגובה 1,000 מטרים הישר מעל פיורד ליס. מטיילים רבים אשר מגיעים למקום בוחרים לעמוד על הסלע לצורך צילום תמונה, אף על פי כן מטיילים רבים לא עולים על הסלע מתוך חשש לחייהם.
200px|ממוזער|ימין|השראגבולטן
שראג הפך ליעד תיירותי פופולרי למדי במשך השנים האחרונות. תיירים רבים בוחרים ללכת לשם משום שצוק כס המטיף הפך להיות מתויר מדי, חלק באים כדי להצטלם על השראגבולטן. כמו כן הצוק הפך ליעד תיירותי מבוקש במיוחד עבור קופצי בסיס וחובבי צניחה חופשית כאשר תיירים רבים מגיעים מרחבי העולם במיוחד לשם כך אל ההר. הר שראג הוא גם יעד פופולרי למטפסי הרים. דרכים תלולות מובילות לפסגתו והן מומלצות למיטיבי לכת.

הדרך היחידה בה ניתן להגיע אל הצוק כרוכה בהליכה רגלית ממגרש החניה של כשעתיים עד שלוש לכל כיוון. מגרש החנייה ממוקם כשעת נסיעה מהעיר סטוונגר כאשר ההגעה כרוכה גם בשייט במעבורת.

## ראו גם
* צוק כס המטיף

## קישורים חיצוניים

* על הר שראג באתר נורווגיה

קטגוריה:נורווגיה: הרים
קטגוריה:מצוקים
משאבת השרירים

**משאבת השרירים** או **משאבת השרירים הוורידית** מתארת מנגנון הפועל להזרמת דם מרקמות הגוף ללב, המבוסס על מערכת שסתומים חד-כיווניים בוורידים ועל כיווצם של שרירי שלד. למשאבת השרירים חלק חשוב ביצירת החזר ורידי (כמות הדם המגיעה לעלייה הימנית) ללב שתפוקתו תלויה בו.

## החזר ורידי ולחץ הידרוסטטי בוורידים
כיווצי החדר השמאלי של לב האדם מזרימים דם דרך העורקים לרקמות. תפוקת הלב, קרי כמות הדם שהוא מזרים ביחידת זמן, תלויה בכמות הדם המגיעה לעלייה הימנית של הלב באותה יחידת זמן. כמות הדם המגיעה לעלייה הימנית מכונה ההחזר הוורידי.

מרבית הלחץ שיוצר הלב בעורקים אובד לאורכם ולאורך הנימים, כך ששאריתו המגיעה לוורידים אין בכוחה להניע את הדם בחזרה ללב. בעיה גדולה במיוחד קיימת בוורידי הגפיים התחתונות, שמשקל עמודת הנוזל המופעל עליהם (מפאת הפרש הגבהים בין הלב לכפות הרגליים בזמן עמידה) יכול ליצור לחץ הידרוסטטי של 90 מילימטר כספית.

## מנגנון משאבת השרירים
שמאל|ממוזער|250px|פעולת שסתום חד-כיווני בווריד
לאורך הוורידים בגוף, ממוקמים שסתומים חד-כיווניים המאפשרים תנועת דם לכיוון הלב בלבד. חלק מהוורידים עצמם, הוורידים העמוקים, נעים לאורכם של שרירי שלד. כאשר שרירי השלד מתכווצים, נסחט הדם מתוך הוורידים העמוקים ונע לכיוון היחידי שמאפשרים לו השסתומים, דהיינו לכיוון הלב. בדרך זו, פעולות יומיומיות כגון הליכה, ריצה ואף כיווצים קלים של שרירי היציבה של הרגליים, מספקות את הכוח המניע את הדם מהגפיים התחתונות (ומיתר רקמות הגוף) בחזרה ללב כנגד הלחץ ההידרוסטטי.

פעולה רציפה של משאבת השרירים, תפחית את הלחץ בוורידי הרגליים ל-25 מילימטר כספית ואף לפחות מזה. בעוד שאי הפעלתה של משאבת השרירים ולו לפרק זמן קצר כדי מחצית דקה, תאפשר ללחץ ההידרוסטטי להעלות את הלחץ בוורידים ל-90 מילימטר כספית.

## תת-תפקוד של משאבת השרירים
פעולתה התקינה של משאבת השרירים תלויה בתפקודם של שסתומי הוורידים. הללו עלולים להפסיק לתפקד אם הלחץ הוורידי גבוה מדי לאורך זמן. לחץ ורידי גבוה, הנוצר בעת הריון, באנשים העומדים זמן ממושך או באנשים הנמנעים מלכווץ את שרירי הרגליים (למשל אנשים עם גפה תחתונה מגובסת), גורם להתרחבות של הוורידים ולאי ספיקה של השסתומים, מכיוון שאין לשסתומים יכולת להתאים עצמם לרוחב החדש של הוורידים.

עם אובדן התפקוד של משאבת השרירים, גדל עוד יותר הלחץ הוורידי בגפיים התחתונות ונוצרות דליות ורידים ובצקות.

הטיפול הפשוט ביותר במקרה של תת-תפקוד של משאבת השרירים, הוא הרמת הרגליים לגובה הלב. גם הפעלת שרירי הרגליים במצבי סיכון, יכולה להפחית את הלחץ הוורידי ברגליים ולמנוע את התרחבות הוורידים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מערכת ההובלה
שלישיית בוזאר

**שלישיית בוזאר** (בצרפתית: **Beaux Arts Trio**, שלישיית אמנוית יפות) היא שלישיית פסנתר ידועת שם.
## פעילות
הופעת הבכורה של ההרכב הייתה ב-13 ביולי 1955 בפסטיבל המוזיקה ברקשייר, הידוע כיום כמרכז המוזיקה טנגלווד. הקונצרט האחרון שלהם היה בלוצרן, שווייץ ב-6 בספטמבר 2008.

במשך יובל שנים זכתה השלישייה להערכה רבה על הופעותיה, הן באולמות הקונצרטים והן בהקלטות. שלישיית בוזאר הקליטה את כל רפרטואר שלישיות הפסנתר התקני. בשנת 2005 חגגה השלישייה את שנת היובל להיווסדה בהוצאת שני תקליטורים מיוחדים, הראשון מכיל את תקליטיה הפופולריים ביותר בשנות הקלטותיה הארוכות (בחברת פיליפס) והשני הוא אוסף יובל של מוזיקה חדשה (בחברת ורנר). במהלך קיומה הממושך, ליכד את השלישייה החבר המייסד, הפסנתרן מנחם פרסלר. חברי השלישייה המקוריים בעת הקמתה בשנת 1955 היו:
* פסנתר: מנחם פרסלר
* כינור: דניאל גילה
* צ'לו: ברנרד גרינהאוס

מאז השתנה הרכבם מספר פעמים ונוספו לו:
* כינור: איזידור כהן (1968~), אידה קאוואפיאן (1992~), יונג אוק קים (1998~), דניאל הופ (2002~)
* צ'לו: פיטר ויילי (1987~), אנטוניו מנזס (1998~)

## קישורים חיצוניים

* 
 
*שלישיית בוזאר באתר  IDAGIO ( באנגלית )
*יוטיוב, שלישיית פסנתר מס' 1, אופוס 32, מאת אנטון ארנסקי, בביצוע שלישיית בוזאר

בוזאר
בוזאר
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1955
הבזק הליום

**הבזק הליום** הוא תהליך אשר מתרחש בכוכבים במסה בינונית לאחר סיום חייהם ככוכבי הסדרה הראשית. תוך כדי הפיכת הכוכב לענק אדום, הליבה שלו עוברת קריסה כבידתית והגז שבה עובר למצב של חומר מנוון כלומר חומר המוחזק על ידי לחץ ניוון, שהוא לחץ הנובע מעקרון האיסור של פאולי. כתוצאה מתחילת היתוך הליום בליבה המנוונת, מתחילה תגובת שרשרת מהירה ועוצמתית, אשר גורמת תוך זמן קצר לגידול דרסטי בתפוקת האנרגיה בליבה.

התהליך כפי שהוא מתואר בהמשך הוא תוצאה של מודליים אסטרופיזקליים ממוחשבים. קיימים גרמי שמים אותם מסווגים כאובייקטי הבזק הליום, לדוגמה אובייקט סקוראי .

## תיאור התהליך בכוכב
### מעבר שלב בחיי כוכב
כאשר כוכב בעל מסה בינונית אינו מסוגל להמשיך להתיך מימן, השלב הבא בחייו הוא ענק אדום. המעבר הוא הדרגתי ונמשך לפרק זמן של מיליארדי שנים, כאשר לשמש שלנו, לדוגמה, המעבר ייקח כמיליארד שנים, ולכוכבים בעלי מסה קטנה יותר יידרש אף יותר זמן.

בסיומו של המעבר, ליבתו של הכוכב עשירה בהליום (תוצר היתוך המימן), מהווה כ-30% ממסת הכוכב ודחוסה לנפח קטן מאוד, בערך פי שניים עד שלושה מנפח כדור הארץ. בצפיפות גבוהה זו, החומר בליבה לא מתנהג כמו גז רגיל, אלא כחומר מנוון.

### התנהגות חומר מנוון
התנהגותו של חומר מנוון שונה מזו של גז רגיל. בגז רגיל, הקטנת הנפח (דחיסה) גורמת לעליה בטמפרטורה ואיתה גם עליה בלחץ כלפי חוץ, אשר גורם להתפשטות הגז והתקררותו, עד שמושג איזון בין כבידה ללחץ תרמי, הנקרא באסטרופיזיקה שיווי משקל הידרוסטטי. התנהגותו של חומר מנוון לעומת זאת, מזכירה יותר מצב מוצק: הוא אינו יכול להתרחב ולכן גם לא מתקרר. הסבר שקול הוא שבחומר מנוון, עלייה בטמפרטורה לא גורמת לשינוי לחץ ואין מה שיאזן את ההתחממות.

### הבזק הליום בליבה
כאשר הליבה של כוכב מתכווצת, עקב דעיכת היתוך המימן וקריסה כבידתית, היא מתחממת מאוד. אך ההליום בה מתנהג כחומר מנוון ולכן ההתחממות לא גורמת להתפשטות. הטמפרטורה ממשיכה לעלות, עד לנקודה שהיא מספיקה להיתוך הליום (כ-100-200 מיליון מעלות קלווין). תחילת תגובת ההיתוך משחררת אנרגיה וגורמת לעלייה נוספת בטמפרטורת הליבה, אשר מובילה להתרחבות האזור בו מתרחש היתוך. זוהי תגובת שרשרת שמזינה את עצמה ומתגברת - קצב יצירת האנרגיה בליבה עולה בצורה דרסטית תוך זמן קצר, ויכול להגיע לסדר גודל של פי 100 מיליארד מהשמש. עם זאת, התפרצות אנרגיה אדירה זו אינה גורמת לחוסר יציבות או התפוצצות הכוכב, מכיוון שרובה מושקעת בהתגברות על לחץ הניוון של האלקטרונים.

כתוצאה מהתהליך, מבנה ליבת הכוכב משתנה והיא יכולה להתיך הליום לפחמן באופן רגיל. שלב זה יכול להימשך עד מיליארד שנים נוספות, סה"כ כ-10% מאורך חיי הכוכב.

הבזק הליום יכול להתרחש רק בכוכבים בהם ליבת ההליום היא בעלת מסה של פחות מ-1.4 מסות שמש, מכיוון שבהם החומר בליבה מגיע למצב מנוון. לכן התהליך מוגבל לכוכבים קטנים עד בינוניים, בעלי 1 עד 2.6 מסות שמש.

## הבזק הליום בעצמים אחרים
### ננס לבן
במקרה של ננס לבן שסופח מימן (לדוגמה, מכוכב רגיל במערכת זוגית), בדרך כלל מתחיל תהליך של היתוך הליום על פני השטח שלו. כאשר מצטברת מסה מספיק גדולה של הליום, יכול להתרחש הבזק הליום, אשר יגרור התפרצות אנרגיה וחומר בצורת נובה.

### הבזק מעטפת הליום
תהליך דומה להבזק הליום עלול להתרחש באופן מחזורי בכוכבים הנמצאים בענף הענקים האסימפטוטי (אזור בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל בו נמצאים כוכבים של 0.6-10 מסות שמש בשלב התפתחות מתקדם, לאחר עזיבתם את הסדרה הראשית). בכוכבים אלה ההבזק מתרחש במעטפת מחוץ לליבה.

## ראו גם
* ענק אדום
## הערות שוליים

קטגוריה:אסטרופיזיקה
קטגוריה:שלבים במחזור החיים של כוכבים
קטגוריה:הליום
עקרון המקסימום

[ממוזער|200 פיקסלים|ה[גרף של פונקציה|גרף של |\cos(z)| בעיגול היחידה. ניתן לראות שאין מקסימום מקומי בפנים המעגל ושהמקסימום מתקבל על השפה.]]
באנליזה מרוכבת, **עקרון המקסימום** קובע שאם f פונקציה הולומורפית בתחום D וקיים z\in D שהוא מקסימום מקומי של |f| אז f קבועה.

בנוסח שקול, אם f רציפה בקבוצה קומפקטית \bar{D}, והולומורפית בפנים שלה, אזי המקסימום של |f| ב-\bar{D} מתקבל על השפה \part\bar{D}.

## הוכחה
יהי z_0\in D מקסימום מקומי של |f|. לכן קיים R>0 קטן מספיק כך שבעיגול |z-z_0| מתקיים כי f הולומורפית ו-z_0 מקסימום מוחלט של |f|.

יהי 0\le r. לפי משפט הערך הממוצע של גאוס:
:f(z_0)=\frac{1}{2\pi}\int\limits_0^{2\pi}f(z_0+re^{\theta i})d\theta
לפי אי-שוויון המשולש האינטגרלי:
:\bigl|f(z_0)\bigr|\le\frac{1}{2\pi}\int\limits_0^{2\pi}\bigl|f(z_0+re^{\theta i})\bigr|d\theta\le\frac{1}{2\pi}\int\limits_0^{2\pi}|f(z_0)|d\theta=\bigl|f(z_0)\bigr|
זוהי שרשרת אי-שוויונות חלשים המתחילה ומסתיימת באותו מספר, ועל כן כולם שוויונות. לכן:
:(*)\qquad\int\limits_0^{2\pi}\bigl|f(z_0+re^{\theta i})\bigr|d\theta=\int\limits_0^{2\pi}\bigl|f(z_0)\bigr|d\theta
נגדיר g(x)=\int\limits_0^x\bigl(\bigl|f(z_0)\bigr|-\bigl|f(z_0+re^{\theta i})\bigr|\bigr)d\theta בקטע [0,2\pi]. g עולה חלש, שכן מהמקסימליות של \bigl|f(z_0)\bigr|:
:g'(\theta)=\bigl|f(z_0)\bigr|-\bigl|f(z_0+re^{\theta i})\bigr|\ge0
אולם מ-(*) נובע כי g(0)=g(2\pi)=0, ולכן g(x)=0 לכל x\in[0,2\pi]. מכאן g'(\theta)=0 לכל x\in[0,2\pi], כלומר:
:\bigl|f(z_0+re^{\theta i})\bigr|=\bigl|f(z_0)\bigr|
קיבלנו כי |f| קבועה בעיגול המוכל בתחום. לכן (כפי שניתן להסיק ממשוואות קושי-רימן) גם f קבועה בעיגול. ממשפט היחידות נובע כי f קבועה בכל התחום.

## שימושים
ניתן מיידית להסיק ממשפט המקסימום את משפט המינימום: אם הפונקציה fהולומרפית ואינה מתאפסת בתחום D. אזי אם קיים z\in D שהוא מינימום מקומי של |f| אז f קבועה.

ההוכחה היא מיידית: כיוון שניתן להגדיר את הפונקציה g=1/f ולהכיל את עקרון המקסימום עליה. כיוון שלא מתאפסת, הפונקציה היא הולומרפית ואם היא אינה קבועה היא איננה מקבלת מקסימום בתוך התחום הנתון אלא רק על שפתו.

נשים לב כי הדרישה שהפונקציה לא תתאפס היא תנאי הכרחי. שכן נסתכל על הפונקציה f(z)=z^2 בתחום [-2,2] הפונקציה בוודאי מתאפסת ומקבלת מינימום בתוך התחום והיא אינה קבועה.

## עקרון המקסימום לפונקציה הרמונית
ניתן לנסח גרסה דומה לעקרון המקסימום גם לפונקציות הרמוניות. בניגוד למקרה המרוכב, משפט היחידות איננו תקף לפונקציות הרמוניות (למשל, הפונקציה u(x,y)=x עם \bigl\{(x,y):x^2+y^2 שווה זהותית לאפס על \{0\}\times(0,1) אך איננה קבועה).

ראשית ננסח גרסה נקודתית:

**משפט** – אם u פונקציה הרמונית בתחום \Omega, ומקבלת מקסימום מקומי בנקודה z_0\in\Omega, אזי היא קבועה בסביבת z_0.

הגרסה הכללית היא:

**משפט** – אם u הרמונית בתחום חסום \Omega, ורציפה בשפה \part\Omega, אזי: אם קיימת z_0\in\Omega כאשר \max_{z\,\in\,\overline\Omega}{u(z)}=u(z_0) אזי היא קבועה ב-\Omega.

במיוחד, המשפט תקף עבור החלק המדומה והממשי של כל פונקציה אנליטית, ובעזרתו ניתן להוכיח טענות רבות.

למשל, אם f פונקציה שלמה ומתקיים \forall|z|=1:f(z)\in\R, אז f קבועה, משום שמתקיים \forall |z|=1:{\rm Im}(f(z))=0 ולפי עקרון המקסימום \forall|z|\le1:{\rm Im}(f(z))=0, ואז הפונקציה e^{if(z)}:D\to\{|z|=1\} איננה העתקה פתוחה, ולכן היא קבועה, ולכן גם f קבועה.

## קישורים חיצוניים
*

קטגוריה:משפטים באנליזה מרוכבת
פרסאוס (קבוצת כוכבים)

**פרסאוס** היא קבוצת הכוכבים שנמצאת בחלק הצפוני של השמים ומייצגת את פרסאוס - הגיבור המיתולוגי, אוחז בידו את ראשה של מדוזה אותה הרג. הקבוצה היא אחת מ-48 הקבוצות שהוגדרו על ידי תלמי.

## כוכבים חשובים
**[[מירפק]]** (**α בפרסאוס**) הוא על-ענק צהוב במרחק של 590 שנות אור ובעל בהירות נראית מדרגה 1.8 הוא שוכן בתוך צביר פתוח מפוזר למדי שניתן לצפייה נוחה במשקפת שכולל גם את הכוכב **δ בפרסאוס**.

**[[אלגול (כוכב)|אלגול]]** (**β בפרסאוס**) הוא כוכב כפול במרחק של 93 שנות אור כאשר אחד מהכוכבים הוא בצבע כחלחל עם בהירות נראית מדרגה 2.2 בעוד שבן זוגו הוא כוכב עמום עם בהירות נראית מדרגה 12.5. הכוכבים מקיפים זה את זה מדי שני ימים, 20 שעות ו-49 דקות וכאשר הכוכב העמום עובר על פני הבהיר, יורדת הבהירות הנראית מדרגה 2.2 לדרגה 3.5 למשך כ-10 שעות. (גם כאשר הכוכב הבהיר מסתיר את בן הזוג העמום חלה ירידה בבהירות, אך היא קטנה מכדי להיות מורגשת ללא אמצעי תצפית מתקדמים). זהו הכוכב הכפול הלוקה הראשון שזוהה ככזה.

**[[גמא בפרסאוס|γ בפרסאוס]]** הוא כוכב כפול ומשתנה לוקה דומה לאלגול, אך המחזור שלו הוא של כ-14.6 שנים והשינוי בבהירות הוא מדרגה 2.94 ל-3.22.

**[[אפסילון בפרסאוס|ε בפרסאוס]]** הוא כוכב כפול המורכב מזוג כוכבים בדרגות בהירות 3 ו-8 הניתנים להפרדה באמצעות טלסקופ חובבים.

**ϱ בפרסאוס** הוא ענק אדום במרחק של 317 שנות אור שבהירותו משתנה באופן סדיר למחצה בין דרגות 3 ו-4 בערך כל 50 ימים.

'''RS Persei ו-S Persei - כוכבים מסוג על-ענק

## גרמי שמים מעניינים נוספים
M34 הוא צביר פתוח שכולל כ-100 כוכבים במרחק של כ-1,400 שנות אור. ניתן לראותו בקלות בעזרת משקפת ולהבחין בכוכבים עצמם באמצעות טלסקופ קטן.

ערפילית המשקולת הקטנה (M76, NGC 650/651) היא ערפילית פלנטרית עמומה וקטנה, קשה לצפייה באמצעות טלסקופ חובבים.

NGC 869 ו-NGC 884 הם זוג צבירי כוכבים סמוכים ל-χ בפרסאוס וידועים בשם "הצביר הכפול". כל אחד מהצבירים מכסה שטח בגודלו של ירח מלא וניתן להבחין בהם בתנאי צפייה טובים גם ללא ציוד עזר, אך עדיף לצפות בהם באמצעות משקפת.

## מיתולוגיה
הקבוצה מייצגת את הגיבור מהמיתולוגיה היוונית, פרסאוס בנו של זאוס ושל דנאה, שבעזרת האלים הרג את המפלצת מדוזה שכל מי שהביט בה הפך לאבן. הוא לקח את ראשה של מדוזה (הכוכב β בפרסאוס שמשנה את בהירותו מייצג את עינה המנצנצת של מדוזה, שראשה אחוז בידו של פרסאוס) והשתמש בו כדי להפוך לאבן את מפלצת הים (מיוצגת על ידי קבוצת לווייתן) וכך הציל את אנדרומדה שהועלתה לה לקורבן.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כוכבים
*
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי
קפאוס (קבוצת כוכבים)

**קפאוס** (אנגלית: Cepheus) היא קבוצת הכוכבים הנמצאת בחלק הצפוני של השמיים ומייצגת את קפאוס מלך אתיופיה ואביה של אנדרומדה. הקבוצה קרובה לכוכב הצפון ולכן אינה שוקעת בישראל אף פעם. הקבוצה היא אחת מ-48 הקבוצות שהוגדרו על ידי תלמי.

## כוכבים חשובים
* **α בקפאוס** (**[[אלדראמין]]**) הוא כוכב צהוב במרחק של כ-50 שנות אור עם בהירות נראית מדרגה 2.4. בעוד כ-5,500 שנים, הוא יהיה הכוכב הבהיר הקרוב ביותר לקוטב הצפוני השמימי.
* **β בקפאוס** (**[[אלפירק]]**) הוא כוכב כפול במרחק של כ-600 שנות אור. הכוכב הראשי הוא ענק כחול עם בהירות נראית מדרגה 3.2 ולו בן זוג עם בהירות מדרגה 8 שניתן לצפייה בטלסקופ קטן. הכוכב הראשי הוא גם כוכב משתנה בתדירות של 4.5 שעות, אך השינוי בבהירותו הוא קטן ולא ניתן להבחין בו בעין.
* **γ בקפאוס** (**[[אראי]]**) הוא תת-ענק כתום, במרחק של כ-90 שנות אור ממערכת השמש. הכוכב יהיה כוכב הצפון בעוד כאלפיים שנה.
* **[[דלתא בקפאוס|δ בקפאוס]]** הוא כוכב משתנה מסוג על-ענק צהוב במרחק של כ-890 שנות אור, שבהירותו נעה בין דרגות 3.6 ו-4.3 בתדירות של 5 ימים ו-9 שעות. השינוי בבהירות נובע מפעימות פנימיות של הכוכב שמשנות את הרדיוס שלו ובכך את פליטת האור שלו. תדירות הפעימות תלויה במאסה של הכוכב ולכן בכוכבים שדומים ל-δ בקפאוס קיים קשר בין הבהירות של הכוכב ובין תדירות הפעימות ובאופן הזה ניתן על ידי מדידת זמן המחזור של הפעימות לחשב את עוצמת ההארה של הכוכב וממנה לחשב את המרחק אליו. כוכבים משתנים כאלו נקראים "משתנה קפאידי". δ בקפאוס הוא גם כוכב כפול. לכוכב המשתנה יש בן זוג עמום עם בהירות מדרגה 6 שניתן לראותו עם משקפת.
* **[[T בקפאוס]]** – כוכב ענק אדום, שעוצמת הארתו גדולה פי 5,700 מזו של השמש.
* **[[RW בקפאוס]]** – היפר-ענק כתום עם רדיוס של 1,535 רדיוסי שמש.
* **μ בקפאוס** – מכונה "כוכב אבן אודם" (garnet star) בשל צבעו, אדום עמוק. הוא כוכב התֶקֶן למחלקה הספקטרלית M2.

בסביבת קבוצת כוכבים זו ממוקם קוואזר S5 0014 +81.

## מיתולוגיה
הקבוצה מייצגת את קפאוס מלך אתיופיה וביחד עם הקבוצות אנדרומדה, קסיופאה ופרסאוס מייצגים את האגדה על אנדרומדה.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי
*

## הערות שוליים