תפילת גשם

**תפילת גשם** (או **תיקון הגשם**) היא תפילת בקשה לגשמי ברכה בימות החורף, הנאמרת בתפילת מוסף של שמיני עצרת, התפילה שבה מתחילים להזכיר את הגשמים בתפילת העמידה, באמירת "משיב הרוח ומוריד הגשם" בברכת גבורות. ברוב קהילות אשכנז, תפילת הגשם נאמרת בחזרת הש"ץ של מוסף שמיני עצרת, בברכת "מחיה המתים". לעומת זאת, במנהג ספרד ובחלק מקהילות אשכנז נאמר תיקון הגשם לפני תפילת מוסף, לרוב לאחר פתיחת ארון הקודש וקריאת התורה.

במרכז התפילה עומדת פנייה אל האל המושתתת על זכות שלושת האבות, מתוך תקווה שזכות העבר תעמוד לדורות הבאים ותבטיח שנה ברוכה ורוויה, שכן הגשם נתפס לא רק כתופעת טבע אלא כביטוי של רצון ושפע אלוהי. הפיוטים של תפילת הגשם משתמשים במוטיב המים כקו מקשר לאורך ההיסטוריה המקראית. הם מזכירים את האבות דרך מעשים הקשורים למים: אברהם באירוח המלאכים והצעת מים, יצחק בחפירת בארות בעת רעב, ויעקב בגלילת האבן מעל פי הבאר. הציון הזה נועד להראות ליצור זיקה בין החסד שעשו האבות לבין הצורך הקיומי של בניהם בגשמי ברכה. במקצת מן הפיוטים המוטיב מתרחב גם לדמויות נוספות כמו משה ואהרן.

## התפתחות תפילת הגשם

על פי המשנה, בתפילות מוסף של שמיני עצרת ופסח מתחילים ומפסיקים (בהתאמה) להזכיר את גבורות הגשמים: "משיב הרוח ומוריד הגשם". במקורות חז"ל לא נזכרת כל תפילה מיוחדת אותה אומרים במועד זה, אך כבר בתקופת הפיוט הקדם קלאסי, עוד קודם לתקופת הגאונים, חוברו תפילות מיוחדות לטל וגשם.

כיום, במנהגי כל העדות, תפילת הגשם נאמרת באמצעות פיוטים, ואין בידינו נוסח של תפילת גשם שאיננו פיוט. אולם, על פי מנהגי הפיוט הקדום, טוענים החוקרים כי לא סביר כלל שהפייטנים יחדשו מנהג שלא היה קיים עד זמנם. לכן, משערים שהייתה תפילת גשם כלשהי בנוסח לא פייטני שנהגה קודם לתקופת הפיוט, שעל בסיסה כתבו הפייטנים את פיוטיהם.

בהתאם להשערה זו, מצא עזרא פליישר בגניזת קהיר דף שכותרתו "פואסק לגשם" (פסוקים לגשם) ואחריו רשימת פסוקים העוסקים בגשם. ככל הנראה, מדובר בגרסה הלא-פיוטית של תפילת הגשם, בה נהוג היה לומר רשימת פסוקים המזכירים גשם, בדומה למה שקובעת ההלכה במלכויות זכרונות ושופרות. עוד הוא משער, כי גם סיום תפילת הגשם בימינו: ההכרזה "שאתה הוא ה' אלהינו משיב הרוח ומוריד הגשם. לברכה ולא לקללה..." הוא שריד לתפילת הגשם הלא-פיוטית שנשתמרה גם לאחר כתיבת הפיוטים.
ממוזער|סדר פסוקים "יפתח ארץ לישע", מתוך תפילת הגשם במחזור אשכנז כתב יד.
פיוטי הגשם הם בבסיסם "שבעתא" רגילה לחג (פיוט ובו שישה בתים קצרים, אחד לכל שש הברכות הקבועות של תפילת העמידה, וקטע ארוך יותר לברכת קדושת היום במוסף), כאשר הקטע המתאים לברכת גבורות בשבעתא הורחב ונוספו בו פיוטי הגשם. שבעתות הגשם הן בדרך כלל בעלות מבנה אחיד (פחות או יותר): לאחר הקטע הקצר ששייך לשבעתא הבסיסית, ישנו פיוט "רשות" בו מבקש הש"ץ רשות להאריך בפיוטי הגשם. לאחר הרשות מופיע פיוט המכונה "סדר עולם". לרוב זהו פיוט ארוך, המפייט את תולדות העולם למן בריאת העולם תוך קישור למים וגשם. לאחריו מופיע הפיוט המקיף ביותר, "סדר פסוקים" המבוסס על המנהג שתואר לעיל לומר רשימת פסוקים בתפילת הגשם. במקום לומר רשימת פסוקים סתמית, בונים הפייטנים בתי פיוט המעבירים מפסוק לפסוק ומפייטים אותם. פעמים רבות נהגו הפייטנים בפסוק זה להזכיר זכות אבות ולרמוז לאבות האומה, שנים עשר השבטים, שמות חודשי השנה, גלגל המזלות, אבני החושן וכדומה. לאחר סדר הפסוקים, בא מספר לא קבוע של פיוטים קצרים ופשוטים יותר המבקשים גשם המכונים "רהיטים". לעיתים כתובים הפיוטים במבנה דומה לזה של פיוטי סליחות. לבסוף מגיעה ההכרזה .
מבנה זהה ומקביל משמש בתפילת טל.

בתקופות מאוחרות יותר, בחלק מהנוסחים (ברוב קהילות נוסח הספרדים כבר מסוף ימי הביניים, בחלק ממנהגי נוסח אשכנז במאתים השנים האחרונות) פסקו לומר פיוטים בתוך חזרת הש"ץ. מאחר שלא רצו לוותר על אמירת תפילת גשם החלו לומר אותה לפני תפילת מוסף. במקום זה, לא אמרו את השבעתא, שכמוכן שייכת לחזרת הש"ץ, והחלו לומר רק חלק מהפיוטים, ללא שמירה על המבנה המקורי של תפילות הגשם. עם זאת, במחזורי אשכנז עדיין מופיעה תפילת הגשם בשלמותה, וישנן קהילות בהם אומרים אותה בחזרת הש"ץ כפי מבנה המקורי.

## זמן אמירת הפיוטים
מתחילים להתפלל על הגשם רק בשמיני עצרת, מכיוון שעל פי המסורת גשם בסוכות הוא סימן קללה. ביום שמיני עצרת מסתיימת מצוות סוכה ולכן מתחילים מיום זה לומר "משיב הרוח ומוריד הגשם" בתפילת שמונה עשרה בברכת גבורות.

בתום תקופת הגשמים, ביום הראשון של פסח, פוסקים מאמירת תפילת הגשם, וברוב העדות, אומרים את "תיקון הטל" או "תפילת טל".

## פיוטים בעדות השונות כיום
### פיוטי ספרד ועדות המזרח
פייטני הספרדים שמרו חלק מהמבנה המתואר לעיל של פיוטי הגשם הקדומים, אך שינו אותו בהתאם למקובל בשירת ספרד. במחזורי הספרדים ישנה קרובה שמיוחסת לרבי שלמה אבן גבירול ובה החלקים הבאים: 'מגן' – "שפעת רביבים" עם פזמון למגן – "מכסה שמים" וכרוג' (מחרוזת מעבר לברכה) – "לשוני כוננת", 'מחיה' – "ישבעון ידידיך" ופזמון למחיה "אל חי יפתח". לאחר מכן ישנו רהיט "בגשמי אורה תאיר אדמה", ולבסוף מגיעה הכרזת הגשם.

לפי המנהג המקורי הפיוטים נאמרים במקומם בחזרת הש"ץ, וכך הם מודפסים במחזורים ישנים, וכן נוהגים בקצת קהילות עד היום. במאות השנים האחרונות, ברוב קהילות הספרדים העבירו את פיוטי הגשם כפי שהם אל לפני תפילת מוסף (ואז יש שוויתרו על מחרוזות המעבר הקצרות). במנהג הירושלמי אומרים את התיקון עוד לפני אשרי יושבי ביתך שבתחילת התפילה, אך לפי מנהג קהילות מסוימות, בעיקר יוצאי מרוקו, פותחים את ההיכל בין הקדיש לתפילת העמידה עצמה ואומרים את התיקון.

### פיוטי אשכנז
במחזורי אשכנז ישנה "שבעתא" עם הרחבות, כפי שתוארה לעיל (מלבד השלמת השבעתא, שלא נהגה באשכנז מעולם), שנכתבה על ידי ר' אלעזר הקליר. השבעתא הנהוגה באשכנז היא אף ברי אותת, הפותחת בפיוט 'מגן' – "אף ברי אתת" ו'מחיה' – "יטריח לפלג". לאחריהם הרשות של הש"ץ "אפיק מען", ואחריו פיוטי 'סדר עולם' "אקשטה כסל" ו"תכנם לארץ", שיא הפיוטים ב'סדר פסוקים' יפתח ארץ לישע. לבסוף אומרים את הפזמון **[[זכור אב]]** לפי מנהג אשכנז המזרחי, ופזמון **איום זכור נא לשואלי מים** לפי מנהג אשכנז המערבי, ואת הכרזת הגשם. אך המנהג היום ברוב הקהילות הוא שלא לומר את פיוטי ההרחבה, אלא רק את המגן, המחיה, והפזמון.

בארץ ישראל המנהג בהרבה קהילות לומר את הפיוטים לפני תפילת מוסף, ולומר רק את הפיוט "זכור אב".

בקהילות שנוהגות לומר את הפיוטים בתוך התפילה, אזי ברוב הקהילות נהוג לומר את הפיוטים במקום שבדרך כלל מזכירים גשם, כלומר, לפני "מכלכל חיים בחסד". אולם במנהג פפד"מ, אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, במקום שבו אומרים פיוטים בשאר המועדים.

## ראו גם
* תפילת טל
* שמחת בית השואבה
* משיב הרוח ומוריד הגשם - "הזכרת גשמים"
* שאלת גשמים

## לקריאה נוספת
* עזרא פליישר, "לקדמוניות פיוטי הטל (והגשם): קרובה קדם-יניית לגבורות הטל", **[[קובץ על יד]]** ח [יח] (תשל"ו), עמ' 91–139.
* שולמית אליצור, 'ארצך תפקוד בגשם': קטעי פיוט משבעתות גשם קדומות, **[[גנזי קדם (שנתון)|גנזי קדם]]** א (תשס"ה), עמ' 31–78.
* מיכאל רנד, "קומפוזיציות ליטורגיות לשמיני עצרת מרבי אלעזר בירבי קיליר", **'[[גנזי קדם (שנתון)|גנזי קדם]]** ג (תשס"ז), עמ' 9*–99*. 

## קישורים חיצוניים

* 
* הרב אורי שרקי, ירידת גשמים כתיקון עולם, באתר הפיוט והתפילה
* נוסחי תפילת הגשם באתר איגוד בתי הכנסת העולמי
* הקלטות של תפילת הגשם באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
* 
* איתי מרינברג, אל חי יפתח אוצרות שמים - אמנות השיר, באתר הפיוט והתפילה
* דליה מרקס, תפילות גשם קלאסיות וחדשות
* רות גן קגן, תפילת הגשם – בתי אמהות ונשים, באתר הפיוט והתפילה
* ידע על תפילת גשם בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטים לשמיני עצרת
גשם, תפילת
קטגוריה:גשם ביהדות
קטגוריה:שמיני עצרת