שלם (אל)

**שָׁלֶם** (באוגריתית **𐎌𐎍𐎎**) הוא אל השקיעה במיתולוגיה הכנענית, ותאומו של שחר אל הזריחה. המקור העיקרי לשני האלים הוא המחזה האוגריתי "הולדת שחר ושלם", המתאר איך נולדו שניהם כתוצאה מיחסי מין בין ראש הפנתיאון הכנעני אל לבין שתי נשים, ואת מעלליהם לאחר מכן.

## עדויות לאל שלם

### שמות קדומים
הרכיב "שלם" מופיע בשמות שמיים קדומים ביותר, ובהמשך בשמות אמוריים, למשל בשמות האמוריים ʾiṣī-śalim (יצא־שלם) ʾitūr-śalim (יהפוך־(ל)שלם), ו־mut-śalim (איש־שלם); אף שייתכן שמשמעות הרכיב, לפחות בחלק מהמקרים, היא אחרת (למשל, "חבר").

### השירה האוגריתית

#### הולדת שחר ושלם

[ממוזער|180x180 פיקסלים|לוח [הולדת שחר ושלם]]
היצירה המשמעותית ביותר המזכירה את שחר היא המחזה הולדת שחר ושלם, המתאר את לידת שחר ותאומו שלם ומעלליהם. היצירה מתחילה בכמה קטעים ובהם קריאה למשתתפים, הוראות במה וסצנות מקדימות, וביניהם מופיעה גם קריאה ל"אלים הנעימים [...] והיסמים (היפים)" (כינוי לשחר ושלם, גיבורי העלילה), וכן קריאה ל"לאלים נעימים, גוזרי ים בני ים, יונקי שדי אשרה" (גם הם שחר ושלם). לאחר הקטעים המקדימים, מתחיל עיקר המחזה – בשׁדה אשרה ורחמי (כנראה כינוי לענת), על שפת הים, נמצאים אל ושתי נשותיו, והוא מנסה לקיים איתן יחסי מין; לאחר כמה ניסיונות וטקסים, הוא מצליח והן הרות ויולדות. הבשורה מובאת לאל: "נשות אל ילדו, מה ילדו? ילדו שחר ושלם!", ואל מצווה לערוך טקס לשמש ולכוכבים; לאחר מכן חוזר תיאור המשגל, ולאחריו הנשים סופרות את הירחים, ויולדות ביחד "אלים נעימים, גוזרי ים, בני ים, יונקי שדי שׂרה" – ייתכן שהדבר חשוב לאור היותן של האמהות בנות אדם, שבניגוד ל"שרה" שהיניקה אותן (כנראה אשרה) לא היו ראויות להניק את בני אל. על לוחית שנהב שנמצאה באוגרית נחרטה אלה מכונפת (המזוהה עם ענת) המניקה שני בנים, והיו שקישרו בין הלוחית לסצנה בהולדת שחר ושלם. מיד לאחר מכן, המבשר מוסיף שתאבונם עצום והם פוערים פיהם: "שפה לארץ, שפה לשמים, ויערבו (ייכנסו) בפיהם ציפורי שמים ודגי ים... ולא ישבעו". אל קורא קריאות צער, ומצוה לשאתם ולהניחם במדבר קדש, "שם יגרגרו לאבנים ולעצים, שבע שנים תמימות, שמונה תקופות־עד". האלים הנעימים הולכים בשדה, משוטטים בפאת מדבר, ופוגשים נוטר במזרע וקראו לו: "הוי נוטר, נוטר, פתח!"; הוא פותח "פרץ בעדם", והם נכנסים. הם מבקשים ממנו לחם לאכול ויין לשתות, והוא עונה כי יש לחם ויין. סוף הלוח לא שרד, אך נראה שתם סבלם והם התקבלו בחזרה בקרב האלים.

#### בלוחות אחרים
בלחש עלילת האלים הנאבקים בנחש, הדמות המרכזית "אם פחל" קוראת לאמה, הדמות המרכזית השנייה, שמש, להוביל קול אל אלים שונים במעונותיהם, כדי להודיעם לחש קסם נגד נשיכת נחשים. לכל קריאה לאל מוקדש קטע ביצירה, כאשר ההבדל בין הקטעים הוא רק בשם האל ומעונו; לשחר ושלם, יחד, מוקדש הקטע העשירי מבין קטעים אלה, ומעונם הנזכר בלוח הוא "שממ" (השמים). בלוח הממשיך את הלוח הזה, בשל ערפל שכיסה את הארץ גברה "חמה" (ארס), ובין האלים הרבים שנזכרו (רובם בזוגות) כאוספי ה"חמה" מוזכרים שוב שחר ושלם.

### עדויות אחרות
"שחר ושלם" מופיעים ברשימת אלים בלוח שתוכנו תפילה או תרגיל כתיבה. בלוח אחר, שבו נכתבו שמות אלים אוגריתיים בטור אחד ותרגומם לאכדית בטור שני, "שלם" האוגריתי תורגם לאכדית כ־.

שם האל שלם מופיע כנראה כרכיב תיאופורי בכתבי אוגרית בשמות 𐎛𐎍𐎌𐎍𐎎 (אִלשלם), 𐎁𐎓𐎍𐎌𐎍𐎎 (בעלשלם), ו־𐎕𐎄𐎖𐎌𐎍𐎎 (צדקשלם), וכן בשמות התאופוריים הפיניקיים 𐤉𐤊𐤍𐤔𐤋𐤌 (יכנשלם), 𐤁𐤕𐤔𐤋𐤌 (בת־שלם) ו־𐤔𐤋𐤌𐤋𐤇𐤉 (שלמלחי).

מקור השם "ירושלים", או במקור "ירושלם" (שם המתועד עוד בכתבי המארות מהמאה ה־19 לפנה"ס), הוא 'ירה-שלם' כלומר: "[העיר ש]יסד שלם", או "העיר שהורתה (נולדה מזרעו של) שלם". ייתכן אף שהיישוב bît dšulmāni הוא ירושלים עצמה. כמה שמות מקראיים, במיוחד השמות שלמה ואבשלום (ככל הנראה במקור "אבי־שלום"), בני דוד שישב בירושלים, עשויים גם הם להיות קשורים לאל שלם. בספר בראשית () מתואר מלכיצדק כמלך העיר שלם וככהן לאל עליון (אביו של שלם במיתולוגיה האוגריתית), וזה מחזק את הקשר בין השם "ירושלם" לשם האלוהות שלם.

הוצע אף שהמזבח של גדעון שנקרא "יהוה שלום" () הוא למעשה מוקדש ליהוה ולשלם.

## ראו גם
* הולדת שחר ושלם
* שחר
*שמות ירושלים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלים כנעניים
קטגוריה:ירושלים: היסטוריה