open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שרביטן ריסני

**שרביטן ריסני** (שם מדעי: *Ephedra aphylla*) הוא צמח מטפס אלים, הנפוץ בחורש הים תיכוני, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חד ביתי חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים חד מיניים, המשמשים מאכל לציפורים.

עליו של השרביטן הריסני מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול, הירוק בכל ימות השנה.

השרביטן הריסני מטפס בעיקר על עצים, אותם הוא מכסה כליל. בארץ ישראל, הוא נפוץ בקרקעות חוליות בעיקר במישור החוף, אם כי נצפה בכל אזורי הארץ, מהגולן ועד להרי אילת והערבה.

בינואר 2020 מחקר ראשוני שנעשה במו"פ ערבה הראה שייש לצמח פעילות אנטי סרטנית בתנאי מעבדה, וייתכן שבעתיד מיצוי הצמח ישמש כטיפול למחלה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פטר פורסקל
קטגוריה:שרביטניים
קטגוריה:ארץ ישראל: צמחים מטפסים
קטגוריה:ארץ ישראל: שרביטניים
שרביטן הערבה

**שרביטן הערבה** (שם מדעי: *Ephedra ciliata*) הוא צמח מטפס הנפוץ בדרום ישראל ממערכת חשופי הזרע. כרוב חשופי הזרע, הצמח חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים, המשמשים מאכל לציפורים.

עליו של שרביטן הערבה מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול.

בארץ ישראל, שרביטן הערבה מטפס על עצים שיחים סלעים וגבעות חוליות. הוא נפוץ בנגב, הרי אילת, הערבה ובסיני.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שרביטניים
קטגוריה:ארץ ישראל: צמחים מטפסים
קטגוריה:ארץ ישראל: שרביטניים
ג'ייסון פריסטלי

**ג'ייסון ברדפורד פריסטלי** (באנגלית: **Jason Bradford Priestley**; נולד ב-28 באוגוסט 1969) הוא שחקן ובמאי קולנוע וטלוויזיה קנדי-אמריקאי. ידוע בעיקר מתפקידו כברנדון וולש בסדרת הנוער הפופולרית "בוורלי הילס 90210".

## ביוגרפיה
ממוזער|250px|פריסטלי ב-1992
250px|ממוזער|פריסטלי ואשתו נעומי בשנת 2012
פריסטלי נולד בוויקטוריה, קולומביה הבריטית, קנדה. יש לו אחות גדולה ממנו, ג'סטין פריסטלי, גם היא שחקנית ועוד שתי אחיות למחצה: קרין וקריסטי. משפחתו ממוצא אנגלי.

בשנת 2007, הפך פריסטלי לאזרח אמריקני.

## קריירה
ב-1989, החל פריסטלי את קריירת המשחק שלו בקומדיית המצבים "Sister Kate". שנה אחר כך, נבחר פריסטלי לשחק את "ברנדון וולש" בסדרה המצליחה "בוורלי הילס 90210". נוסף על כך, הוא ביים 19 פרקים של הסדרה. הוא הופיע בסדרה עד 1998, עת בעלילת הסדרה ברנדון עבר לוושינגטון. פריסטלי המשיך לעבוד בסט הצילומים של סדרה כמפיק עד שצילומיה הסתיימו בשנת 2000.

בתחילת הקריירה שלו, הופיע בוידאו קליפ לשירו של רוי אורביסון "I Drove All Night", שיצא רק ב-1992 כמה שנים לאחר מותו של אורביסון ולאחר פרסום גרסתה של הזמרת סינדי לאופר לשיר זה. בשנת 2001 השתתף בווידאו-קליפ לשירה של בריטני ספירס "Boys" הנכלל באלבומה השלישי Britney.

פריסטלי הופיע בסדרה "מרוץ לאתמול" בין השנים 2004–2005.

פריסטלי הופיע גם במספר סרטים כגון "אהבה ומוות בלונג איילנד", "בעיני המתבונן", "המלאך הרביעי" ו"שעת הזאבים". הוא ביים פרק בעונה האחרונה של "הרקיע השביעי", ושני פרקים של הסדרה "The Secret Life of the American Teenager".

ב-2007, חזר פריסטלי להופיע בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "החיים מבעד למצלמה".

ב-2008, ביצע פריסטלי הופעת אורח בקומדיית המצבים "קוראים לי ארל". באותה שנה, הוא ביים את הפרק בסדרה "90210" בו חוזרת טורי ספלינג.

בשנים 2010–2013 שיחק בתפקיד הראשי בסדרה הקנדית "קוראים לי פיץ". משנת 2016 ג'ייסון מככב בסדרה קנדית בשם "Private Eyes".

במרץ 2025, פורסם כי פריסטלי ישוב לגלם את דמותו מהסדרה "Private Eyes" בסדרת ספין-אוף שתיקרא "Private Eyes West Coast".

### בימוי
בשנת 2013 החל לעבוד על סרטו הראשון כבמאי "Cas and Dylan", בו כיכבו בתפקידים הראשיים טטיאנה מסלני וריצ'רד דרייפוס. הסרט הוקרן בבכורה ב"פסטיבל הקולנוע אטלנטיק" בהליפקס, נובה סקוטיה, ושוחרר לבתי הקולנוע ב-4 באפריל 2014.

ב-7 ביוני 2017 נחשף כוכב שקיבל פריסטלי ב"שדרת הכוכבים של קנדה".

## חיים אישיים
בשנת 1998, פריסטלי התנגש עם רכבו בעמוד טלפון בשכונת הוליווד הילס בלוס אנג'לס ונעצר בגין נהיגה תחת השפעת אלכוהול. רישיון הנהיגה שלו נלקח למשך שנה, והוא חויב להשלים תוכנית לבקרת אלכוהול.

ב-14 במאי 2005 נישא פריסטלי למאפרת נעמי לאודה. ב-2 ביולי 2007 נולדה לבני הזוג בת, אווה ורוניקה. ביולי 2009, נולד להם בן.

## פילמוגרפיה

### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקנים ילדים אמריקאים
קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:במאי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מהגרים מקנדה לארצות הברית
קטגוריה:מדבבים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
זלזלת

**זלזלת** (*Clematis*) הוא סוג צמח ממשפחת הנוריתיים (Ranunculaceae), ובו כ-300 מינים.

רוב מיני הזלזלת מטפסים מעוצים, הנפוצים באזורים סובטרופיים וממוזגים באירופה, אסיה ואמריקה. לפרחי הזלזלת גביע דמוי כותרת ולעיתים גם אבקנים דמויי כותרת, אך כותרת אמיתית חסרה. האבקנים והשחלות רבים, השחלות מתפתחות לפרי מסוג אגוזית בעל עמוד עלי ארוך מאוד הנותר על הפרי עם הבשלתו.

בארץ ישראל מצויים שני מינים של זלזלת: זלזלת הקנוקנות וזלזלת מנוצה. מינים נוספים נפוצים בגינות נוי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:נוריתיים
קטגוריה:צמחי גן
גורם תמותה

**גורמי התמותה** הם הסיבה שבגללה נפטר האדם. קיים הבדל בין גורם תמותה לבין סיבת מוות, שהיא הסיבה המיידית למוות, כפי שנקבעה על ידי חוקר מקרי מוות.

גורמי התמותה אינם זהים בהכרח לסיבת המוות הסופית. דוגמה לכך אפשר לראות בסיבת המוות בצקת ריאות, שהיא אינה מחלה אלא תוצאה של אי ספיקת לב שמאלית. גם אי ספיקת הלב איננה בהכרח המחלה, היא יכולה להגרם מטרשת עורקים, שהיא המחלה וגורם התמותה האמיתי. לכן, כאשר באים לחקור את גורמי התמותה יש להתייחס לסיבת המוות לאור מחלת הרקע שהיא הגורם לפטירה.

במדינות שונות גורמי תמותה שונים התלויים באורח החיים של התושבים, בגורמים גנטיים, באיכות החיים ומצב מערכת הבריאות. גופים שונים, כמו ארגון הבריאות העולמי (WHO) והמכון למטריקות בריאות והערכה (IHME) מפרסמים מעת לעת סטטיסטיקה לגבי גורמי התמותה בעולם.

גורמי התמותה השכיחים בישראל הם סרטן ומחלות לב.

## קישורים חיצוניים

* סיבות מוות בישראל באתר אקו-ויקי
* נחמה גולדברגר, מרים אבורבה, ציונה חקלאי, **[https://www.health.gov.il/PublicationsFiles/Leading_Causes_2016.pdf סיבות מוות מובילות בישראל 2000 - 2016]**, ירושלים, תמוז, תשע"ט, יולי 2019
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בריאות
קטגוריה:דרכי מיתה
שרביטן גס

**שרביטן גס** (שם מדעי: *Ephedra pachyclada* וכן *Ephedra sinaica Riedl*) הוא צמח הנפוץ בערבות שיחים ובמחשופי סלעים קשים, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חד ביתי חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים חד מיניים, המשמשים מאכל לציפורים.

עליו של השרביטן הגס מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול.

השרביטן הגס נפוץ בדרום ישראל, וכן בסיני ודרום ירדן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1884
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אדמון בואסייה
קטגוריה:שרביטניים
קטגוריה:ארץ ישראל: שרביטניים
אספירציה

ברפואה **אספירציה** (באנגלית: **Aspiration**; בעברית: **שאיפה**) היא שאיפה של חומר - מזון, משקה או תוכן הקיבה - מהלוע אל דרכי הנשימה ואל הריאות.

## סיכונים
* שאיפה של חומר לריאות עלולה לגרום לחסימת דרכי הנשימה, מה שעלול להוביל למוות כתוצאה מהיפוקסמיה.
* שאיפה של חומר חומצי (למשל חומצת קיבה) עשויה ליצור פגיעה ראשונית מידית הנגרמת כתגובה כימית של חומצה עם רקמת הריאה, ופגיעה משנית מאוחרת יותר כתוצאה מהתגובה הדלקתית שתבוא בעקבותיה.
* אחרי שאיפה של חומר לריאה תיתכן דלקת ריאות חיידקית.

## מניעה
בדרך כלל הריאות מוגנות מפני שאיפה ידי רפלקסי מגן כגון שיעול, ועל ידי האפיגלוטיס שסוגר את המעבר מחלל הלוע אל קנה הנשימה בזמן הבליעה. שאיפה משמעותית יכולה להתרחש רק אם הרפלקסים המגנים נעדרים או מופחתים באופן חמור (בעקבות מחלה נוירולוגית, תרדמת, מנת יתר של תרופות הרגעה או הרדמה כללית).

בחולים עם סיכון לשאיפה, צנרור קנה של קנה הנשימה מספקת את ההגנה הטובה ביותר. יש גם קנה נשימה אחר, חלופי, לרינג'יל מסק - laryngeal mask airway - שיש בו צינור שני המאפשר לנוזל לזרום החוצה מבלי להיכנס לדרכי הנשימה. אפשר גם להכניס צינור אף לניקוז תכולת הקיבה.

## ראו גם
* תהליך הרדמה מהיר
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מערכת הנשימה
דה הבילנד

**דה הבילנד** (באנגלית: **de Havilland Aircraft Company**) הייתה חברה בריטית לייצור מטוסים בניהולו של ג'פרי דה הבילנד (Geoffrey de Havilland), אשר היה גם המתכנן הראשי שלה.
בראשית דרכה התמקדה החברה בבניית מטוסים דו-כנפיים, אשר זכו בתחרויות אוויריות רבות. החברה המטוסים הוקמה בהנדון, צפון לונדון ב-25 בספטמבר 1920. ב-1921 פנה אליהם איש העסקים העשיר אלן באטלר, שרצה שהם יבנו לו מטוס ספורטיבי חדש מסוג DH37. החברה הרחיבה במהירות את ייצור המנועים והמדחפים שלה והפכה לספקית מרכזית לרשת של יצרני מטוסים, וגם הקימה מתקני ייצור חדשים בקנדה ובאוסטרליה בסוף שנות ה-20.  במהלך 1940 החברה רכשה את חברת Airspeed Limited שפעלה בפורטסמות' שבחוף הדרומי וייצרה מטוסים כמו אוקספורד, הורסה גלידר, אמבסדור וקונסול. Airspeed פעלה בתחילה עם זהות מוצר משלה. עם זאת, עד 1951 היא התמזגה במלואה עם דה הבילנד, אשר המשיכה לייצר רבים מהעיצובים החדשניים שלה, כגון ה-DH121 Trident בעל שלושת המנועים וה-.Jet Dragon

במלחמת העולם השנייה התפרסמה החברה בזכות מטוס העץ, המוסקיטו ("יתוש"), אשר שימש גם את חיל האוויר הישראלי עד 1956. לאחר המלחמה, יצרה דה הבילנד ב-1952 את מטוס הנוסעים הסילוני הראשון, הקומט, אשר נודע לשמצה לאחר שלוש תאונות קטלניות כתוצאה מעייפות החומר.

דה הבילנד נקנתה על ידי חברת הוקר סידלי, וזו נרכשה בתורה על ידי בריטיש אירוספייס. מספר תכנונים מקוריים של דה הבילנד עודם מיוצרים ב-BAE Systems.

בישראל הפעילה ארקיע מטוסי דאש 7 מתוצרת החברה, המטוס האחרון נמכר במרץ 2010 לחברת תעופה אמריקאית.
ממוזער|ימין|250px|מטוס ההורנט מות' של חברת דה הבילנד משנת 1936

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יצרני מטוסים
קטגוריה:יצרני מטוסים בריטיים
קטגוריה:חברות שנסגרו
דואר מבוסס רשת

**דואר מבוסס רשת** (בלועזית: **Webmail**) הוא שירות דואר אלקטרוני המאפשר גישה אל כל שירותי הדואר דרך דפדפן, באמצעות תוכנת דואר אלקטרוני המותקנת על שרת Web של ספק השירות, ומשמשת כממשק המציג את הודעות הדואר האלקטרוני בדף אינטרנט בדפדפן.

מטרת השירות היא לספק יכולת גישה נוחה ופשוטה לחשבון הדואר האלקטרוני מכל מחשב המקושר לרשת האינטרנט, ללא תלות בתוכנת דואר אלקטרוני המותקנת על המחשב המקומי (כדוגמת Microsoft Outlook), וללא צורך להתקין ולהגדיר תוכנה כזו.

## יתרונות
שמאל|ממוזער|250px|שירות דואר מבוסס רשת
* שימוש בתוכנת דפדפן, אשר מותקנת ופועלת ברוב רובם של המחשבים שמחוברים לרשת האינטרנט.
* השימוש פשוט יותר, ודורש רק ידיעה של כתובת האתר, שם וסיסמה (בניגוד לשימוש בתוכנות דוא"ל, שדורש הזנה של הגדרות לשליחה וקבלה של הדוא"ל, לפני השימוש בו)
* הודעות הדואר האלקטרוני מאוחסנות בשרת ונגישות למשתמש מכל מחשב, ולא רק ממחשב אישי אחד. בהחלפת מחשב אין כל צורך בהעתקת ההודעות ממחשב למחשב.
* פשטות השימוש הובילה לתחרות בין ספקים שונים, להגדלת ההיצע, ולהגדלת סל השירותים שמסופק עם תיבות הדוא"ל. למשל, באמצע שנות התשעים תיבת דוא"ל סטנדרטית הייתה בגודל של מגהבייט בודד. עם התבססות שירותי הרשת גודל זה עלה עד ל-10 מגה בשירותים חינמיים, ו-100 מגה בשירותים בתשלום. עם התגברות התחרות, Gmail הציעה תיבה בגודל אחד גיגהבייט, ונפחי האחסון המקובלים יכולים להגיע ל-1 TB .
* חשבון הדואר האלקטרוני וכתובת הדואר האלקטרוני אינם קשורים לספק שירותי הרשת, מה שמאפשר החלפת ספק שירותי הרשת ללא צורך להחליף כתובת דואר אלקטרוני.
* לפני הופעת הדואר מבוסס הרשת והתחרות שבתחום זה, תיבות דוא"ל היו נפתחות על ידי ספק שירותי אינטרנט ובצמוד לחיבור רשת מסוים. כך נוצרו מקרים בהם מספר בני משפחה או עובדים בעסק חלקו תיבת דוא"ל אחת, והדבר פגע בפרטיותם וביעילות השימוש האישי בתיבות. הגברת התחרות בתחום, מספר הספקים הגבוה וחופשיות שירות הדואר מבוסס הרשת מאפשר כיום לפתוח תיבות נוספות על התיבה הבודדת שניתנת על ידי הספק (אם בכלל). כמו כן, ריבוי אתרי הדוא"ל מאפשר לאדם מסוים לפתוח מספר תיבות שונות למטרות שונות.

## חסרונות
* יש צורך להשתמש במחשב המחובר לאינטרנט ואין יכולת מובנית לעבודה עם דוא"ל כאשר לא מחוברים לרשת.
* הצורך להשתמש בדפדפן, שהיא תוכנה כבדה יחסית עבור יישום שהוא טקסטואלי ברובו.

## דוגמאות לשירותי Webmail נפוצים
* Gmail
* הוטמייל
* Yahoo!
* וואלה!

## ראו גם
פרוטוקולי דואר אלקטרוני:
* Post Office Protocol
* Internet Message Access Protocol
* Simple Mail Transfer Protocol

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:דואר אלקטרוני
קטגוריה:שירותי אינטרנט
שרביטן מכונף

**שרביטן מכונף** (שם מדעי: *Ephedra alata*) הוא צמח ממשפחת השרביטניים ותפוצתו מצפון אפריקה ועד דרום מערב אסיה.

השרביטן המכונף נפוץ בדיונות, בערבות שיחים ובמחשופי סלעים קשים, ממערכת חשופי הזרע. הצמח הוא חסר פירות ובמקומם יש לו אצטרובלים, המשמשים מאכל לציפורים.

עליו של השרביטן המכונף מנוונים, וממוקמים כמעין נדן קרומי על הגבעול.

באזורנו השרביטן המכונף כמו השרביטן הגס נפוץ בדרום הארץ, סיני ודרום ירדן.

הראשון שתיאר את השרביטן המכונף היה ז'וזף דקסן (Joseph Decaisne) ב-1834 והוא סווג על ידי אוטו סטאפף (Otto Stapf) ב-1889 למחלקה *Alatae* ולשבט *Tropidolepides*. ב-1996 השאיר רוברט פרייס (Robert A. Price) את הצמח במחלקה *Alatae* מבלי להכיר בשבט.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרביטניים
קטגוריה:ארץ ישראל: שרביטניים
קרוקט (אדריכלות גותית)

[ממוזער|250px|שמאל|קרוקטים מקשטים סיומות של [צריחון|צריחונים בכנסיית פטרוס ופאולוס הקדושים באוסטנדה, בלגיה.]]
**קרוקט** (באנגלית: **Crocket**) הוא קישוט אדריכלי מימי הביניים בצורת חוד, קרס או עלה אבן מעוקל, הנפוץ באדריכלות הגותית. הקרוקט שימש לקישוט חוץ המבנה הגותי, בעיקר לקישוט משטחים משופעים כמו צריחים מחודדים, צריחונים, גגות וגמלונים מקושטים מסוג Wimperg. 

רוב הקרוקטים עוצבו בצורת עלי אבן מעוקלים, ניצני פרחים או חודים. מקור השם "קרוקט" הוא מהמילה הצרפתית *croc* שפירושה וו או קרס, עקב דמיון הקרוקט לראש מטה הכמורה של הבישוף. הקרוקט שימש גם לקישוט רהיטים, מזבחות ויצירות מתכת בסגנון גותי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלות גותית
גוזמה

**גוזמה** היא תיאור של המציאות שיש בו הגזמה ולעיתים תיאור מעשים בלתי אפשריים, שברור שלא קרו. מי שמרבה לספר גוזמאות קרוי **גוזמאי** או **בעל גוזמה**.

## הברון מינכהאוזן

בתרבות אירופה התפרסם הברון מינכהאוזן במאה ה-18 כגוזמאי, לאחר שהצטרף לצבא הרוסי והשתתף בשתי מערכות כנגד הטורקים. כשחזר לביתו, סיפר שורה של סיפורים מדהימים ויוצאים מגדר הרגיל אודות הרפתקאותיו, כביכול.

כמה מסיפורי הברון, כפי שסופרו לאחר מכן על ידי אחרים, כללו רכיבה על כדור תותח, מסע אל הירח, היחלצות מביצה בעזרת משיכת שיערו שלו, סוסו שנחצה בעוד הוא ממשיך לרכב על חלקו הקדמי, המנגינות שקפאו בחצוצרה ונשמעו רק כאשר הפשירו לאחר מכן, טיול לירח על שתיל אפונה, צבי שמצמיח עץ דובדבנים מקרניו ועוד.

סיפור לדוגמה:
:נפול נפלתי בכוח רב לארץ, דימתי בלבי כי איהרג בו במקום. למזלי נשארתי חי, אלא שמעוצם הנפילה כרה גופי הכבד בור עמוק באדמה. הבור היה עמוק כל-כך, עד שבשום אופן לא יכולתי לצאת מתוכו. לא הייתה לי אפוא בררה, בלתי אם לרוץ לביתי, להביא משם את, לחפור עצמי מתוך הבור, ואמנם חפרתי עצמי והצלחתי להינצל מאותו בור עמוק.

## ביהדות

בספרות חז"ל ישנה התייחסות לדברי גוזמה שנאמרו במקרא במשנה ובתלמוד. כך שלדוגמה, התיאור המקראי של המרגלים על ה"עָרִים גְּדֹלֹת וּבְצוּרֹת בַּשָּׁמָיִם" שראו בארץ כנען, דבר שלא ייתכן, הם דברי גוזמה

דוגמה נוספת בדברי המשנה במסכת תמיד המתארת את ה"תפוח" שהיה על מזבח העולה שבו היה מצבור גדול של אפר, שהגיע לממדים עצומים של עד כשלוש מאות כור, רבא בתלמוד עמד על כך שמדובר בדברי גוזמה, שכן נפח במידה זו גדול מכל שטח המזבח.
דוגמאות נוספות מובאות בתלמוד:

כמו כן מפורסם האמורא רבה בר בר חנה, בן המאה השלישית, בגוזמאות שסיפר, המופיעות במסכת בבא בתרא פרק חמישי "המוכר את הספינה". מגוזמאותיו:
*"אני ראיתי ראם בן יומו שהיה כהר תבור, ואורך צווארו שלוש פרסאות, ובית מרבעת ראשו פרסא וחצי. הטיל גללים וסתם את הירדן" (מסכת בבא בתרא עג.)
*"אני ראיתי צפרדע שהייתה כמגדל הגרוניא (מגדל מסוים). בא תנין ובלעה. בא עורב ובלע את התנין ועלה וישב בראש האילן. בוא וראה כמה גדול כוחו של אותו אילן.  אמר רב פפא בר שמואל:'אלמלא הייתי שם, לא הייתי מאמין'" (שם)
*"פעם אחת היינו מהלכים בספינה וראינו דג שעלה חול על גבו וקנים גדלים עליו. סבורים היינו – יבשה היא. עלינו ואפינו ובשלנו על גבו. כשחם גבו של הדג – נתהפך... ואלמלא הייתה הספינה קרובה – היינו טובעים" (שם)
*"פעם אחת היינו מהלכים בספינה. הלכה הספינה בין סנפיר לסנפיר של דג אחד שלושה ימים ושלושה לילות... שמא תאמר הספינה לא הייתה קלה בהליכתה ? ... כשהפרש זרק חץ אחריה הקדימתו" (שם).
הרמב"ם והוגים נוספים, סבורים שבסיפורי הגוזמאות המובאים בתלמוד, טמון תורת הסוד היהודית.

## ראו גם
* הגזמה
* ילקוט הכזבים

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סוגות ספרותיות
דרך משה דיין

**דרך משה דיין** היא אחת משני צירי האורך הראשיים בדרום-מזרח תל אביב, לצדו של רחוב יגאל אלון המקביל לה ממערב. בעבר נקראה הדרך "דרך הניצחון". בשנות ה-80 שונה שמה, והיא נקראת כיום על שמו של משה דיין.

ראשיתה של דרך משה דיין בדרך לח"י, מול שכונת הארגזים, וקצהּ 2.7 ק"מ צפונה משם, בדרך השלום, מול בית הקברות נחלת יצחק. המשכה של דרך משה דיין הוא רחוב עליית הנוער, שברובו מהווה את גבול תחום השיפוט של תל אביב וגבעתיים.

ממזרח לדרך השכונות נווה כפיר, נווה בארבור, תל חיים ורמת ישראל וממערב לה נווה צה"ל, יד אליהו וביצרון. הרחובות העיקריים החוצים אותה הם דרך ההגנה, לה גוארדיה ויצחק שדה. מרבית הבתים בדרך הם בתי מגורים, בחלקה הדרומי בתים משותפים בני שלוש עד שמונה קומות, ובשכונות ביצרון ורמת ישראל הצפוניות בתים צמודי קרקע. יוצא דופן הוא הקטע שבין הרחובות ההגנה ולה גוארדיה, ממזרח לדרך, שבו מרכז מסחרי, בית אבות ומגרשי ספורט, שמאחוריהם בית הספר אורט סינגלובסקי והמרכז הקהילתי בית ברבור.

## ראו גם

## קישורים חיצוניים

משה דיין
קטגוריה:הנצחת משה דיין
קטגוריה:יד אליהו
קטגוריה:כפר שלם
רודופי

**רוֹדוֹפִּי** (בבולגרית: **Родопи**, ביוונית: **Ροδόπη**) הוא רכס הרים בדרום-מזרח אירופה, חלק מהמסיב רילו-רודופי, בדרום בולגריה וצפון יוון.

## גאוגרפיה
זהו רכס הרים אלפיני בעל גובה ממוצע של 800 מטר. שוכן ממזרח להרי פירין ומדרום לנהר מריצה.
גובהם של ההרים גורם לכך שלא יהיו מושלגים זמן רב מדי ולכן ניתן להתגורר בהם בנוחות ולעבד אדמות על צלע ההר ובעמקים. זו הסיבה שההרים מיושבים בצפיפות יחסית לרכסי ההרים האחרים בבולגריה. בגובה 1,147 מטר שוכן מנזר רילה, שנוסד במאה העשירית, ושמור היטב ומכיל מגדל מבוצר. תחנות כוח הידרואלקטריות ממוקמות בנהרות איסקור ורילסקה. הרכס היה מעוז של התרבות הסלאבית בתקופת השלטון הטורקי. הפסגות הגבוהות, העמקים הציוריים ואגמי ההרים מהווים בסיס לתעשיית תיירות מקומית. על הר מוסלה יש מתקן למחקר של קרינה קוסמת. מצפון לרכס רילה, המשקיף על אגן סופיה, נמצא רכס ויטושה המגיע לגובהו המקסימלי בצ'רניברך, 2,292 מטר.

הרי רודופי מחולקים לחלק מזרחי ולחלק מערבי. החלק המזרחי מעט גבוה יותר ובו נמצאת הפסגה הגבוהה, גוליאם פרליק (2,191 מ').
אלו הם הרי קארסט, המאופיינים במערות רבות ותצורות סלע, כגון, גשרי סלע טבעיים.

בהרי רודופי מספר אתרי סקי, שהגדול שבהם הוא אתר הסקי פמפורובו (Pamporovo, בקירילית: Пампорово).

במנזר בצ'קובו (Бачково) שעל המורדות הצפוניים של הרי רודופי, קבורים שני חסידי אומות עולם, המטרופוליט סטפן והמטרופוליט קיריל,  שהיו פעילים בהצלת יהודי בולגריה. המטרופוליט סטפן נולד בכפר שירוקה לאקה (Široka Lăka, בקירילית: Šирока Лăка) שבהרי רודופי.

בהרי רודופי שוכנת מערת הנטיפים סנז'נקה המהווה יעד תיירותי.

## קישורים חיצוניים

* 	
*טיול ג'יפים ברודופי מסע אחר
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אירופה: רכסי הרים
קטגוריה:בולגריה: הרים
קטגוריה:יוון: הרים
קטגוריה:אירופה: הרים
שיעור פרטי

**שיעור פרטי** הוא שיטת הוראה שבה המורה מלמד תלמיד יחיד, ולעיתים קבוצה קטנה מאוד של תלמידים, כך שביכולתו להעניק תשומת לב רבה לתלמיד ולצרכיו. מטבעה זו שיטת הוראה יקרה יחסית לשיעור שבו המורה מלמד באותה עת תלמידים רבים. 

שיעור פרטי ניתן בדרך כלל מחוץ למערכת החינוך, ונרכש באופן פרטי על ידי התלמיד. קבלת שיעור פרטי נובעת מסיבות אחדות:
* התלמיד מתקשה בלימודיו במערכת החינוך, ונזקק לסיוע נוסף כדי להמשיך וללמוד בה ברמה נאותה. 
* התלמיד מעוניין לרכוש ידע בתחום שאינו נלמד במערכת החינוך.
* שיעור העשרה בנושא שנלמד בבית הספר (ברוב המקרים מדובר בשיעורי אנגלית).
* בנושאים מסוימים, שיעור פרטי הוא שיטת ההוראה הנפוצה. שיעורי נגינה, למשל, ניתנים פעמים רבות כשיעור פרטי, שבו המורה משגיח באופן רצוף על אופן נגינתו של התלמיד.
* על מנת לסייע לתלמידים עם לקות למידה או הפרעות קשב וריכוז או לתלמידים אשר אינם יכולים ללמוד בקבוצות גדולות וזקוקים לתשומת לב מיוחדת.

שיעורים פרטיים ניתנים בדרך כלל לא כעיסוק יחיד, אלא על ידי סטודנטים או תלמידים, המלמדים תלמידי כיתות נמוכות יותר, או על ידי מורים, שעיסוק זה משמש להם כמקור הכנסה נוסף. 

כדי למנוע ניגוד עניינים קובע התקשי"ר: "עובד הוראה אינו רשאי לתת שיעורים פרטיים בשכר לתלמידים הלומדים בבית הספר בו הוא מלמד. ביישוב שבו קיים בית ספר אחד בלבד, רשאי המורה לתת שיעורים פרטיים בשכר לתלמידים הלומדים באותו בית ספר באישור המפקח. עובד הוראה רשאי להורות בשכר קבוצות מאורגנות מטעם בית הספר באישור המפקח."

בעידן האינטרנט הוקמו אתרים רבים להוראה מקוונת המאפשרים ביצוע "שיעור פרטי אונליין". כך התלמיד יכול לקחת חלק בשיעור פרטי בביתו ללא צורך בנסיעות. 

מלבד שיעורים פרטיים, ישנם גם שיעורים פרטניים הניתנים מטעם בית הספר ובהם מורה המקצוע יושב עם תלמיד או קבוצת תלמידים ומשלים להם חוסר ידע בתחום מסוים. 

## ראו גם
* מורה פרטי
* שיעורי בית

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הדרכה
קטגוריה:פדגוגיה
קטגוריה:לקויות למידה
קטגוריה:שיטות למידה
אליפות אירופה בכדורסל 1949

**אליפות אירופה בכדורסל 1949**, המכונה גם **[[יורובאסקט]] 1949**, הייתה האליפות השישית שאורגנה על ידי פיב"א אירופה.

בטורניר השתתפו 7 נבחרות בלבד. הוא נערך בקהיר, בירת מצרים, לאחר שברית המועצות סירבה לארח אותו, על אף מחויבותה לעשות זאת לאחר שזכתה באליפות אירופה בכדורסל 1947, ולאחר שהוחלט שצ'כוסלובקיה, סגנית האלופה והמארחת מ-1947, לא תארח שתי אליפויות ברציפות. בעקבות זאת הוחלט ש, שזכתה במדליית הארד, תארח את התחרות.

מיקומו הרחוק מאירופה של הטורניר גרם לקשיי הגעה בקרב רבות מהנבחרות האירופאיות, שבחרו לא להשתתף עקב כך במשחקים. למעשה, רק ארבע מתוך שבע הנבחרות שהשתתפו בטורניר היו אירופיות.

טורניר זה נחשב לחלש ביותר בהיסטוריה של אליפויות אירופה בכדורסל, מכיוון ש ו האירופאיות ו ו האסיאתיות ערכו את הופעת הבכורה שלהן בטורניר, ולמעשה רק 3 מהמתמודדות התחרו בעבר בטורנירים ברמה של אליפות אירופה.

## מהלך התחרות
המשחקים נערכו במתכונת ליגה, בדומה לאליפות אירופה בכדורסל 1939, כאשר כל נבחרת משחקת פעם אחת נגד כל הנבחרות האחרות. ניצחון היה שווה שתי נקודות והפסד שווה נקודה אחת.

## תוצאות

## שחקנים מצטיינים
* השחקן המצטיין - חוסיין אוזטורק, 
* מלך הסלים - חוסיין אוזטורק,  - 19.3 נקודות בממוצע למשחק

## קישורים חיצוניים
* האליפות, באתר פיב"א
* אליפות אירופה 1949 באתר פיב"א אירופה
* תיאור משחק הגמר
* נתונים מאתר linguasport

קטגוריה:אליפויות אירופה בכדורסל
קטגוריה:1949 בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט במצרים
קטגוריה:קהיר: ספורט
קטגוריה:1949 במצרים
מורה פרטי

ממוזער|נערה בשיעור פרטי במרכז הדרכה
[ממוזער|מלומד צעיר ומורהו, דרך לימוד מקובלת לבני אצולה עד תחילת המאה העשרים, [רמברנדט, שמן על בד, בסביבות 1630, מוזיאון גטי, לוס אנג'לס]]
**מורה פרטי** הוא מדריך או מורה אשר מלמד נושא לימודי מסוים לתלמיד יחיד או לקבוצה קטנה של תלמידים במתכונת אשר נקראת שיעור פרטי. תשומת לב כזו מאפשרת לתלמיד לשפר ידע או מיומנויות מהר יותר מאשר בסביבה של כיתה.

בדרך כלל, מורים פרטיים מועסקים על ידי התלמיד, משפחתו או על ידי עמותות כחלק מעזרה לקהילה.

חלק מהמורים מועסקים על מנת לסייע לתלמידים בעלי לקות למידה או הפרעות קשב וריכוז או לתלמידים אשר אינם יכולים ללמוד בקבוצות גדולות וזקוקים לתשומת לב מיוחדת.

ישנם מורים אשר מועסקים כדי לספק חומר מתקדם עבור תלמידים המעוניינים ללמוד מעבר למסגרת הכיתתית או עבור תלמידים המעוניינים בהעשרה בתחומים שונים.

מורה פרטי אינו חייב להיות בעל תעודת הוראה. ניתן אפילו למצוא מורים פרטיים אשר לומדים בבי"ס תיכון.

העבודה כמורה פרטי נפוצה מאוד בקרב סטודנטים מאחר שהשכר גבוה מהממוצע לעבודות סטודנטים והשעות גמישות וניתנות להתאמה למערכת השעות של הלימודים.

ניתן למצוא מורים פרטיים במודעות בעיתונים ובמוסדות הלימוד וכן ברשת האינטרנט, בה קיימים אתרים לפרסום וחיפוש של מורים פרטיים. אתרים אלו מאפשרים למורה הפרטי להוסיף מודעה ואף פרופיל מורה ולפרט את מקצועות הלימוד ופרטים נוספים, כגון ניסיון קודם ואזורי לימוד.

## ראו גם
*שיעור פרטי

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הדרכה
קטגוריה:פדגוגיה
דגל באדן-וירטמברג

**דגל באדן-וירטמברג** הוא דגלה של המדינה הגרמנית באדן-וירטמברג. עיצובו של הדגל הוא עיצוב ביקולור שחור-זהב.

הדגל הוכרז רשמית בפרק 24, סעיף 1 של חוקת באדן-וירטמברג. הצבע השחור מייצג את וירטמברג-הוהנצולרן ואילו הזהב את באדן, שלושת חלקיה ההיסטוריים של המדינה הגרמנית. לשימושה של ממשלת באדן-וירטמברג קיים דגל אזרחי המושחת בסמל באדן-וירטמברג.

טרם הקמתה של המדינה הניפה קודמתה וירטמברג-באדן דגל טריקולור בצבעי שחור-אדום-זהב (כצבעי דגל גרמניה) אולם, לבחירת הצבעים לשימוש בתוך המדינה לא היה קשר ליצוגם ההיסטורי של הצבעים אלא פשוט הוסף צבע הזהב לצבעי השחור והאדום של וירטמברג. במקריות, צבעי האדום-זהב היו צבעיה ההרלדיים של באדן, וכך ניתן לטעות ולחשוב כי הדגל הוא שילוב צבעי השחור-אדום של וירטמברג והאדום-זהב של באדן.

## ראו גם

* דגל באדן
* סמל באדן-וירטמברג

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

באדן-וירטמברג
קטגוריה:באדן-וירטמברג
באדן-וירטמברג
מאה שערים (תל אביב)

**מאה שערים** היא שכונה בתל אביב. הוקמה בשנות ה-20, מערבית לכרם התימנים וצפונית למנשייה, באזור שבין הרחובות הרב אהרונסון, הכובשים ודניאל של ימינו. שם השכונה הוא על שם מאה הבתים שנבנו בה עבור מאה חברי השכונה.

בשכונה נבנו שני בתי כנסת, האחד בית הכנסת הגר"א שבנוסח אשכנז והאחר בנוסח ספרד.

בטקס הנחת אבן הפינה לבניית בית הכנסת הגר"א, שהחלה עם סיום בניית מאה בתי השכונה, אמר הרב יוסף צבי הלוי:

במהלך מלחמת העצמאות סבלו תושבי השכונה מהתנכלויות ומירי שכוון משכונת מנשייה הסמוכה. אנשי ההגנה הציבו שער ברזל כבד שחסם את רחובה הראשי, רחוב מאה שערים, אך בכך לא היה כדי למנוע את הירי, ותושבי השכונה נטשו אותה. לאחר קום המדינה שונה שמו של רחוב מאה שערים לרחוב הכובשים, על שם כובשי יפו. עם השנים נטמעה השכונה בסביבתה ואיבדה מזהותה. בדומה לשכונות אחרות בסביבתה, כרם התימנים, שבזי ונווה צדק, גם בתיה של מאה שערים סבלו מהזנחה מתמשכת, ורק לקראת סוף המאה ה-20 הוחל בשיפוצם של חלק מהבתים ובבניית בתים חדשים.

בשכונה קמה ישיבה בשם ישיבת מאה שערים, וכן מבנה מוסדות אעלה בתמר. ברחוב הרב קוק 16 קיים מבנה היסטורי של ישיבת חב"ד המרכזית בישראל, שהיא הייתה הישיבה הראשונה בארץ, שנוסדה בשנת תרפ"ה, הישיבה עברה משם ללוד ולכפר חב"ד. ובמבנה השתכנו תלמוד תורה חב"ד תל אביב, ומשרדי צעירי אגודת חב"ד המרכזיים. כיום נמצא במבנה גני ילדים של חב"ד, וחלק ממשרדי הנהלת צעירי חב"ד.

הרחובות בשכונה: הכובשים (לשעבר מאה שערים), הרב קוק, אהרונסון, יונה הנביא, הארי, גאולה, הירקון.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:תל אביב-יפו: שכונות
יוסף נויפלד

[250px|ממוזער|שמאל|[שומריה (מוסד חינוכי)|שומריה - מוסד הילדים בקיבוץ משמר העמק]]
שמאל|ממוזער|230px|מרכז קופת חולים
[שמאל|ממוזער|230px|מבנה [אסותא|בית החולים אסותא ברחוב ז'בוטינסקי, תל אביב]]
**יוסף מוניו נויפלד** (**Joseph Munio Neufeld**; 16 בפברואר 1899 – 1 בספטמבר 1980) היה אדריכל עברי, מהבולטים בתקופת היישוב וממעצבי הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל. משנות ה-40 התגורר בארצות הברית וכיהן כפרופסור לעיצוב אדריכלי באוניברסיטת ייל.

## תולדות חייו
נויפלד נולד בשנת 1899 במוׂנָסְטרִיץ' שבגליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית, בן לירמיה, אגרונום, ואנה, מחנכת. לאחר לימודיו בבית ספר תיכון בווינה למד בבית הספר לאדריכלות באקדמיה לאמנויות היפות בווינה (Akademie der bildenden Künste Wien), ומשם עבר ללמוד ברומא.

בשנת 1920 עלה ארצה, אך זמן מועט לאחר מכן חזר לאירופה על מנת לעבוד כאסיסטנט אצל האדריכל היהודי הנודע אריך מנדלסון בברלין ואצל האדריכל ברונו טאוט במוסקבה. ב-1932 שב נויפלד לארץ, וייסד את חוג האדריכלים בתל אביב, יחד עם ארכיטקטים עבריים נוספים ובהם זאב רכטר. בהמשך פתחו יחדיו משרד אדריכלים בתל אביב.

נויפלד תכנן ובנה בתים פרטיים, בתי חולים, בתי ספר, שיכוני פועלים ומבנים בקיבוצים. המפורסם מהבניינים שתכנן הוא מרכז קופת חולים (לימים מרכז הקבלה לעם), שתוכנן בשנת 1937 כמבנה ציבורי בסגנונו של נויפלד, הסגנון הבינלאומי.

בשנות ה-40 היגר נויפלד לארצות הברית, שם לימד באוניברסיטת ייל ועבד כארכיטקט. יוסף הוסיף לעבוד בארץ לסירוגין, עד פטירתו בניו יורק בשנת 1980.

נויפלד תרם רבות לבנית תל אביב בסגנון הבינלאומי. עבודותיו היו בין אלה שהובילו להכתרת העיר כאתר מורשת עולמית.

## עבודותיו
עבודותיו של נויפלד נפרסו על פני כל הארץ, ובהן:
* מרכז קופת חולים רחוב בילינסון פינת בן עמי, תל אביב
* בית החולים אסותא, ברחוב ז'בוטינסקי בתל אביב.
* בית קאן, בנהריה
* יריד המזרחי, תל אביב
* בית החולים הדסה עין כרם, ירושלים
* מוסד הילדים בקיבוץ משמר העמק

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:מהגרים מארץ-ישראל לארצות הברית
קטגוריה:הסגנון הבין-לאומי בארץ ישראל
קטגוריה:אדריכלים יהודים אמריקאים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:העיר הלבנה: אישים
קטגוריה:אדריכלים ביישוב
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ייל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1899
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1980
מדינות סודאן

**[[סודאן]]** מחולקת חלוקה מנהלית ל-18 מדינות (ولايات). החלוקה הנוכחית התגבשה לאחר שב-2011 הוכרזה עצמאות דרום סודאן.

שמאל|275px|ממוזער|מפת מדינות סודאן

## קישורים חיצוניים

* נתוני אוכלוסייה 2018, הערכה

*
מדינות
סודאן
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
הלל צרי

**הלל צרי** (נולד ב-1966 בתל אביב) הוא צ'לן, מנצח ומלחין ישראלי.

## קורות חיים
בילדותו למד לנגן בפסנתר אצל המורה חנה שלגי, אך פנה לנגינה על צ'לו.

צרי היה תלמידו של הצ'לן עוזי ויזל באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין בתל אביב ולאחר מכן השתלם אצל ברנרד גרינהאוס בקונסרבטוריון למוזיקה של ניו אינגלנד בבוסטון בארצות הברית. גרינהאוס השווה את כישרונו לזה של הצ'לן המפורסם עמנואל פויירמן.

בשנת 1984 קיים צרי הופעת בכורה עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, בניצוחו של זובין מהטה.

מאז 2016 משמש צרי כמנצחה של התזמורת הקאמרית של חיל החינוך והנוער.

החל משנת 2006 מלמד צרי בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב ומכהן שם כראש מחלקת כלי מיתר. הוא נמנה עם מייסדיה של החברה הישראלית לצ'לו ושל הסמינר הבינלאומי השנתי לצ'לו בישראל. הלל צרי לימד בכיתות אמן בארצות רבות בתבל - בהן סין, רוסיה וארצות אירופה, וניגן עם תזמורות כגון תזמורת ה-BBC הסקוטית, התזמורת הסימפונית של דיסלדורף, התזמורת הקאמרית של פילדלפיה, התזמורת הפילהרמונית של חבל הריין, התזמורת הסימפונית ירושלים והתזמורת הקאמרית הישראלית.

צרי הופיע כסולן ברסיטלים וגם כמבצע מוזיקה קאמרית בשיתוף פעולה עם דייוויד סויר, מייקל טרי, פנינה זלצמן ואחרים. הוא חבר בשלישייה הישראלית יחד עם הפסנתרנית רוגלית ישי והכנר המייסד מנחם ברויאר, וכמו כן הוא חבר במועדון הישראלי למוזיקה קאמרית וחבר בסגל המורים בקשת אילון.

צרי הלחין קונצ'רטו לצ'לו ולכלי קשת, שלישיית כלי קשת, מחרוזת שירי לאדינו לכלי קשת, "כרמל" - לקול ולאנסמבל קאמרי וכתב עיבוד וירטואוזי לנושאים מהאופרה "כרמן" מאת ביזה - כרמניאנה - סוויטה בריליאנט.

בשנת 2023 ניגן בארפג'ונה את סונאטת ארפג'ונה במסגרת השוברטיאדה הישראלית של אותה השנה שהתקיים בתל אביב ובראשון לציון.

הלל צרי הוא בנו של צבי צרי, מחנך מוזיקלי וכותב ספרים בתחום המוזיקה. אחיו התאום של הלל, ניתאי צרי, הוא הכנר הראשי של תזמורת סימפונט רעננה. אחותם, רות צרי, היא פסנתרנית ובעבר נגנית קלרינט, ואחות נוספת, כרמית צרי, היא כנרת. נשוי ואב לשלושה, מתגורר בגני תקווה.

## פרסים
* הפרס הראשון בתחרות הפסטיבל מריה קנאלס בברצלונה, ב-1986
* פרס ג'קסון בטנגלווד, ב-1988
* פרס בתחרות ויטקר בסנט לואיס בשנת 1989
* פרס דיטייה בתחרות רוסטרופוביץ' בפריז בשנת 1990
* פרס סטרדיווארי בקרמונה בשנת 1991
* פרס התחרות הבינלאומית לביצוע מוזיקלי CIEM בז'נבה
* פרס ע"ש עדן פרטוש

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צ'לנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: מוזיקה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מוזיקה
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:צ'לנים יהודים
קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
המנון איי בהאמה

**המשיכי לצעוד, ארץ הבהאמה** (באנגלית **March On, Bahamaland**) הוא **[[המנון לאומי|ההמנון הלאומי]] של [[איי בהאמה]]**. ההמנון הולחן על ידי טימותי גיבסון ואומץ רשמית בשנת 1973.

## מילות השיר

## מדיה

## ראו גם
* דגל איי הבהאמה
* סמל איי הבהאמה

## קישורים חיצוניים

* המנון איי הבהאמה באתר הממשלה של איי הבהאמה 

קטגוריה:איי בהאמה: סמלים לאומיים
בהאמה
טריפטון

**טריפטון** (**Tryptone**) הוא תערובת פפטידים המיוצרת כתוצאה מפירוק חלבוני קזאין על ידי הפרוטאז טריפסין. טריפטון משמש בעיקר במיקרוביולוגיה כמרכיב במצע לגידול חיידקים, להם הוא מספק חומצות אמינו (טריפטון עשיר במיוחד בחומצת האמינו טריפטופן), תרכובות חנקן וויטמינים. בטריפטון אין פחמימות בכמות משמעותית ולכן יש להוסיף לחיידקים מקור פחמן, לעיתים משתמשים בטריפטון בתוספת סוגים שונים של פחמימות כדי להבדיל בין חיידקים על בסיס יכולתם לנצל את הפחמימות השונות כמקור מזון. 

לטריפטון נטייה לספיחת מים לכן יש לאחסנו במכל סגור ובסביבה יבשה ושמורה מלחות. 

טריפטון דומה בהרכבו לחומצות קזאמינו (Casamino acids), תערובת חומצות אמינו המתקבלת כתוצאה מהידרוליזה של קזאין על ידי חומצה.

## קישורים חיצוניים

 

קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:פפטידים
דהאן

**דהאן**, **דהן** או **בן-דהן** או **אדאהן** (בצרפתית: **dahan**)  הם גרסאות לאותו שם משפחה הנפוץ בעיקר בקרב יהודים יוצאי מרוקו. "דהאן" היא מילה ערבית (**دهّان**) שפירושה "צבע" או "צייר", וכן "סוחר שמנים".

השם מתועד בספרד כבר במאה ה-13, לפני גירוש ספרד, בכתר אראגון. לאחר הגירוש נפוץ בעיקר בצפון אפריקה, אם כי גרסאות אחרות של שם זה נפוצו גם בקהילות ספרדיות באירופה. מקור השם עשוי גם להיות קשור לשם "תחן" המוזכר בתנ"ך כבנו של תלח, מבני אפרים, או למילה הארמית "דנן" שפירושה "ידוע" או "מפורסם".

בשנת 2017 תשע"ז היה "דהן" שם המשפחה השישי הכי נפוץ בישראל (אחרי , , ,  ו).

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה עבריים
קטגוריה:שמות משפחה ביהדות צפון אפריקה
ג'ורדן פליגל

**ג'ורדן פליגל** (אנגלית: ** Jordan Fliegel**; נולד ב-20 ביולי 1986 בקיימברידג', מסצ'וסטס) הוא כדורסלן עבר ישראלי-אמריקאי ששיחק בעמדות הפאוור פורוורד וסנטר ומתנשא לגובה של 1.98 מטר. הוא נכד של כדורסלן עבר אמריקאי ברני פליגל.

פליגל הצטרף אל קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת בוודואין והחל לשחק במדיה בליגת הדיוויז'ן השלישי של ליגת המכללות. פליגל נכנס ל-30 הקלעים הגדולים במכללה הקטנה בכל הזמנים, בעונתו השלישית. פליגל רשם ממוצעים גבוהים באותה עונה: 13.6 נקודות, 5.5 כדורים חוזרים ו-2.2 חסימות בכ-23 דקות משחק בממוצע.

בסיום עונתו השלישית, עזב את המכללה וחתם במועדון הכדורסל הישראלי הפועל ירושלים, ולא הרבה לשחק במדיו. 

מספר ימים לאחר נחיתתו בישראל, קיבל אזרחות ישראלית מתוקף היותו יהודי.

בעונת 2009/2010 חתם פליגל במדי הפועל כפר סבא מהליגה הלאומית, שבה שיחק כשנתיים, ולאחריהן פרש מכדורסל.

לאחר סיום הקריירה, ג'ורדן פליגל סיים תואר שני באוניברסיטת תל אביב ופתח חברה פרטית שעוסקת בייעוץ בתחום הספורט וממוקמת בבוסטון.

## קישורים חיצוניים
* 
* נתונים על קריירה של ג'ורדן פליגל
* נתונים מאתר הליגה

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:קיימברידג' (מסצ'וסטס): אישים
קטגוריה:כדורסלנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים שהתאזרחו בישראל
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:בוגרי מכללת בואודין
קטגוריה:מסצ'וסטס: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1986
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
אליפות אירופה בכדורסל 1951

**אליפות אירופה בכדורסל 1951**, המכונה גם **[[יורובאסקט]] 1951**, היא האליפות השביעית שנערכה על ידי פיב"א אירופה.

מספר שיא של 18 נבחרות הוזמן להשתתף בטורניר, אולם נבחרת רומניה פרשה לאחר שנקבע לוח הזמנים של הטורניר והותירה את האליפות עם 17 נבחרות. המשחקים נערכו בפריז בולודרום ד'איבר.

באליפות זו השתתפו לראשונה נבחרות ,  ו.

הטורניר נערך בצרפת, שסיימה במקום השני באליפות אירופה בכדורסל 1949 אחרי מארחת האליפות מצרים.

72 משחקים נערכו במהלך הטורניר, כולל שלושה ניצחונות טכניים על רומניה שפרשה.

## מהלך התחרות
בשלב המוקדם חולקו 18 הנבחרות לארבעה בתים: שניים בני חמש נבחרות ושניים בני ארבע נבחרות. עם זאת, עקב פרישתה של רומניה קטן מספר הנבחרות בבית ג' לשלוש במקום ארבע.

כל נבחרת התמודדה פעם אחת מול כל נבחרת אחרת בבית. שתי הראשונות מכל בית העפילו לשלב רבע הגמר, ואילו שבע הנבחרות במקומות השלישי והרביעי העפילו למשחקי הדירוג על מקומות 9–16. שתי הנבחרות שסיימו במקום החמישי בבתים שלהן התמודדו במשחק נוסף ביניהן על ההעפלה למשחקי הדירוג.

בשלב רבע הגמר חולקו שמונה הנבחרות לשני בתים בני ארבע נבחרות על אחד. כל נבחרת התמודדה פעם אחת מול כל נבחרת אחרת בבית, כאשר שתי הראשונות מכל בית העפילו לחצי הגמר ושתי האחרונות השתתפו במשחקי הדירוג של מקומות 5–8.

חלוקה דומה לבתים נערכה בקרב הקבוצות המתמודדות על מקומות 9–16, כאשר שתי הראשונות מכל בית העפילו למשחקי הדירוג 9–12 ושתי האחרונות התמודדו על מקומות 13–16.

## שלב מוקדם
### בית א'

### בית ב'

### בית ג'
 פרשה מהתחרות, ולכן ספגה הפסד טכני 0–2 בכל משחקיה.

### בית ד'

### משחק על העלייה למשחקי דירוג 9–16

## שלב חצי הגמר
### מקומות 9–16
#### בית 1

#### בית 2

### מקומות 1–8
#### בית א'

#### בית ב'

## שלב הגמר
### מקומות 13–16

### מקומות 9–12

### מקומות 5–8

## חצי גמר

### משחק הגמר

## שחקנים מצטיינים
* השחקן המצטיין - איוואן מראזק, 
* מלך הסלים -  איוואן מראזק,  - 17.1 נקודות בממוצע למשחק

## דירוג סופי

## קישורים חיצוניים
* האליפות, באתר פיב"א
* אליפות אירופה 1951 באתר פיב"א אירופה
* תיאור משחק הגמר
* נתונים מאתר linguasport

קטגוריה:אליפויות אירופה בכדורסל
קטגוריה:1951 בספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל בצרפת
קטגוריה:1951 בצרפת
הוועדה הקוריאנית לטכנולוגיית חלל

**הוועדה הקוריאנית לטכנולוגיית חלל** (בקוריאנית: **조선우주공간기술위원회**; באנגלית: **Korean Committee of Space Technology** בראשי תיבות: **KCST**) הייתה גוף ממשלתי של קוריאה הצפונית, ששימשה כסוכנות החלל הלאומית של מדינה זו. 

החומר שפורסם אודות סוכנות חלל זו מצומצם ביותר, ואפילו תאריך כינונה אינו ידוע ומוערך לשנות השמונים של המאה העשרים. תפקידי הוועדה כוללים את פיתוח תחום החלל בקוריאה הצפונית, פיתוח לוויינים ומשגרים. כמו כן מצוי גוף זה בקשרים עם הקהילה הבינלאומית ובמיוחד עם גופי האו"ם הקשורים בחקר החלל.

## מיזמים עיקריים
### פיתוח [[משגר לוויינים]]
המשגר טייפודונג-2, כפי שהוא ידוע מחוץ לקוריאה הצפונית, שימש לניסיון הראשון של מדינה זו להציב בחלל לוויין. לקראת שיגור הלוויין, הודיעו גורמים רשמיים בקוריאה הצפונית כי משגר הלוויינים שישגר את הלוויין החדש נקרא **[[אונחה]]** (Unha, "גלקסיה"). משגר לוויינים זה גדול בהרבה מהטייפודונג. ניסוי שיגור ראשון נערך בתאריך 5 באפריל 2009.

### תוכנית הלוויינות
לוויין ניסיוני קטן בשם **[[קוואנגמיונגסונג]]** (Kwangmyŏngsŏng, "כוכב זוהר") שוגר לחלל בשנת 1998, על ידי משגר לוויינים המכונה מחוץ לקוריאה הצפונית בשם טייפודונג-2. הלוויין לא הצליח להיכנס למסלול סביב כדור הארץ.
לוויין שני בשם **קוואנגמיונגסונג 2** שוגר לחלל ב-5 באפריל 2009, אולם עקב תקלה בשלב השלישי של המשגר הוא כשל מלהיכנס למסלול הקפה סביב כדור הארץ.
**[[קוואנגמיונגסונג 3]]** הוצג לתקשורת הבינלאומית ב-8 באפריל 2012 אך שיגורו לחלל כשל  באפריל 2012. לוויין חלופי הנקרא ** קוואנגמיונגסונג 3(2)** שוגר בהצלחה ב-12.12.12
**קוואנגמיונגסונג 4**, לוויין תצפית, שוגר בהצלחה ב-7 בפברואר 2016

בשנת 2013 הוחלפה הוועדה בסוכנות חדשה: המינהל הלאומי לפיתוח האוויר והחלל. 
## הערות שוליים

קוריאה הצפונית
קטגוריה:קוריאה הצפונית: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:תוכנית החלל של קוריאה הצפונית
קלמארי

**קלמארי** (מאיטלקית: **Calamari**; בצורת היחיד: **קלמארוֹ**) הוא שם כללי למאכלים העשויים מדיונון. 

מאכל קלמארי נפוץ סביב הים התיכון הוא טבעות קלמארי מטוגנות: בטן הדיונון נפרסת לרצועות בצורת טבעות, ואלו מצופות בלילה ומטוגנות בטיגון עמוק ומוגשות עם מלח ולימון. 

ב הקלמארי הוא אחד המרכיבים של מרק הבויאבז.

באמריקה הצפונית מוגש במסעדות המתמחות במאכלי ים, במסעדות איטלקיות ויווניות, ולעיתים כחטיף בברים.

בישראל הקלאמרי מצוי אך אינו נפוץ כמו בארצות אחרות השוכנות לחופי הים התיכון, מפני שאינו כשר.

## גלריה

קובץ:Fried calamari.jpg|קלמארי מצופה בלילה בטיגון עמוק
קובץ:Calamari.JPG|קלמארי בדוכן בשוק דגים בוונציה
קובץ:Chipirones con guarnición.jpg|קלמארי
קובץ:Calamares plancha.jpg|קלמארי


## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מתאבנים
קטגוריה:פירות ים
משכנות רות דניאל

**משכנות רות דניאל** הוא בניין בשדרות ירושלים בכיכר עיריית יפו, הניצב בצומת בו הן נפגשות עם דרך בן צבי. המבנה משמש כאחד המוסדות של היהדות הרפורמית בישראל.

## היסטוריה
משכנות רות דניאל הוקמו בשיתוף פעולה של משפחת דניאל, המרכז ליהדות מתקדמת "בית דניאל" בתל אביב, קרן תל אביב לפיתוח ואיגוד אכסניות הנוער. הוא מופעל על ידי "בית דניאל" ומשמש כמרכז קהילתי המתמקד בתרבות ובחינוך לפלורליזם דתי, לדמוקרטיה ולסובלנות. המרכז מקיים קורסים בתחומים מגוונים ואירועים שונים, ובהם הופעות מוזיקה, ערבי יצירה קהילתיים וקבלת שבת מדי יום שישי. במקום פועל מרכז סיורים בתל אביב וביפו, המציע סיורי היכרות עם העיר וסיורי עומק ברוח היהדות הפלורליסטית. בבית מתארחים אלפי בני נוער, בעיקר מהתפוצות, חניכי תוכניות תגלית ומסע ורבים מהם משתתפים בתוכניות חינוך וזהות יהודית שמקיים המרכז. 

המרכז פועל בבנין ייחודי הפונה אל רחבה ואל "המזרקה" ההיסטורית בצומת שדרות ירושלים ודרך בן צבי. וכך נכתב אודות התפיסה האדריכלית של הבניין:

מגג המבנה נשקף נוף פנורמי של תל אביב ויפו. בשלוש קומותיו העליונות פועל בית הארחה ובו 63 חדרי אירוח, 6 כיתות לימוד, חדר אוכל וקפיטריה.

משנת 1952 ועד הקמת הלונה פארק תל אביב, על השטח בו הוקם הבניין היה משכנו של הלונה פארק הראשון של העיר תל אביב-יפו, "לונה פארק יפו".

## קישורים חיצוניים
* משכנות רות דניאל באתר מרכז דניאל ליהדות מתקדמת
* משכנות רות דניאל באתר אכסניות נוער ובתי הארחה בישראל
* משכנות רות דניאל באתר wiki-tlv

## הערות שוליים

קטגוריה:יפו: מבנים
קטגוריה:תל אביב-יפו: בתי מלון
קטגוריה:ישראל: ארגוני חינוך
קטגוריה:תל אביב-יפו: מרכזים קהילתיים
קטגוריה:דרך בן צבי
קטגוריה:שדרות ירושלים
קטגוריה:יהדות רפורמית בישראל: מוסדות
בית בולאך

**בית בולאך** (בגרמנית: Haus Bulach) הוא מבנה היסטורי הממוקם במושבת הטמפלרים וילהלמה (היום בני עטרות).
## היסטוריה
המבנה הוא ממבניה הראשונים של המושבה וילהלמה. הוא הוקם בשנות ה-20 של המאה ה-20 לאחר מלחמת העולם הראשונה על ידי בני משפחת בולאך, ממקימי וילהלמה. המבנה הוקם במרכז המושבה, סמוך לכנסייה (Gemeindehaus) ולמבנה הדואר והמחלבה. עם הקמתו היה המבנה מוקף גדר אבן, אשר נהרסה לאחר 1948. לאחר קום המדינה המבנה היה בשימוש כבית המועצה האזורית חבל מודיעין ותפקד בשימוש זה עד שנת 1994. אחר כך ננטש והוזנח. בשנת 2008 יזם מושב בני עטרות שיפוץ במבנה. השיפוץ הושלם במרץ 2009, וכיום המבנה משמש כבית משרדים של חברת גולדרט קונסלטינג. המבנה אינו מוכרז כבניין לשימור.

## ארכיטקטורה
קירות המבנה עשויות לבני כורכר אשר נחצבו במחצבה בצפון המושבה סמוך לבית הקברות הטמפלרי כשביניהן טיט. המבנה בעל שלוש קומות, כשקומת המרתף נמצאת במחציתה מעל פני הקרקע. בחזית המבנה מרפסת תלויה המוחזקת על ידי שתי קורות ברזל עם פרזול אומנותי (וזאת בניגוד למבנה בית הספר בו המרפסת מוחזקת על ידי קורות אבן בעלות עיטורי צלב). חלונות המבנה בעלי קשתות טמפלריות אופייניות ובעלי מסגרת שטוחה. החלונות בעלי "מנטשלאך", מחזיקי תריסים בדמות אנושית, אשר הוסרו במהלך שיפוץ המבנה. מרתף המבנה הוא בעל שלושה חללים, כשהחלל המרכזי וחלקו של החלל הדרום-מערבי הם בעלי תקרה עם משטח גלי. שאר החלל בעל תקרת עץ אופיינית. חדרי המבנה עוטרו ציורי קיר אופייניים. חדר האוכל היה מעוטר במלואו (ציור דמוי "שטיח") אולם עיטורים אלו נמחקו עם שיפוץ המבנה. במהלך השיפוץ שוחזרו ציורי הקיר בחלל הכניסה לבית.

## גלריה

BulachHaus2008.JPG|בית בולאך לפני שיפוצו, 2008
Bulach-haus-wall.jpg|שחזור צבעי הקיר במבנה (במרובע ניתן לראות את צבעי הקיר המקוריים)


## קישורים חיצוניים
* הצעה לשימור המבנה (הצעה זו לא בוצעה בסופו של דבר) 
* 

קטגוריה:טמפלרים: מבנים
קטגוריה:בני עטרות
מחנה דלהי

**מחנה דלהי** (באנגלית: **Delhi Cantonment**, בקיצור מקובל Delhi Cantt) הוא אחת משלוש הערים המרכיבות את טריטוריית הבירה הלאומית דלהי. אוכלוסיית העיר במפקד 2001 הוערכה ב-124,452 נפש.

המחנה נוסד על ידי צבא הודו ומשמש אותו עד היום. במחנה שוכנים מפקדת ומטה אזור דלהי, אחד מבתי הספר לקצינים, בתי ספר לילדי כוחות הביטחון ומכונים שונים הקשורים למשרד ההגנה ההודי.

אחת מתחנות הרכבת המרכזיות של הרכבת ההודית, תחנת Delhi Cantt, ממוקמת ליד פתח המחנה, המחנה מקושר לשאר חלקי דלהי באמצעות רכבת תחתית, שירותי אוטובוסים, ריקשות ומוניות. יש תחבורה ציבורית סדירה אל ומשדה התעופה של דלהי, המרוחק מהמחנה כ-5 ק"מ.

מתוצאות מפקד האוכלוסין של שנת  2001 הסתבר כי 61% מתושבי המחנה וסביבתו הם גברים, אחוז יודעי קרוא וכתוב הוא 77% (בהשוואה ל-59.5% של כלל הודו) ורק 12% מתושבי המחנה מתחת לגיל 6.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:דלהי
קטגוריה:הודו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1914
Number 1's

**** (בעברית: **שירי מקום ראשון**) הוא שם אלבום האוסף הראשון של הזמרת האמריקאית מריה קארי, המאגד בתוכו את כל להיטי המקום-הראשון בארצות הברית שאותם השיגה במשך העשור הראשון לעבודתה.

## רקע
לאחר גירושיה מיו"ר חברת התקליטים ובעלה, טומי מוטולה, הוחלט להוציא למורת רוחה, אלבום שיאגד את כל הסינגלים שלה שהצליחו להגיע למקום הראשון במצעד האמריקאי ומספר רצועות חדשות שטרם שוחררו, וזאת בשל עבודתה באותה עת על סרט בכיכובה, שכידוע יהיה Glitter, שישוחרר בשנת 2001.

לטענתה של קארי, היא אינה מחשיבה את האלבום כ"אלבום הלהיטים הגדולים" שלה, מכיוון ש"השירים המועדפים" עליה לא זכו להיכנס אליו, למעט "Whenever You Call". לכן על פי בקשתה, האלבום אינו כונה "אלבום הלהיטים הגדולים" כפי שהיה מתבקש ממנו להיות.

עניין הוצאת הסינגלים והדיון סביב השירים שמתאימים יותר לרדיו, היה מאז ומתמיד נתון לוויכוח בין קארי למוטולה. היא רצתה ששירים מסוימים מאלבומיה הקודמים, כמו "Underneath The Stars", מ- Daydream, יצאו כסינגל אך מוטולה התנגד. בראיון שהעניקה למגזין "ווייב" סביב הוצאת האלבום, היא אמרה: "הגבלות בזמן הן אלו שמנעו ממני להוציא שירים מסוימים כסינגלים. עבורי זה היה כמו "כנסי לסטודיו! הקליטי יותר! שירי! שירי!"".

## רשימת רצועות
#"Sweetheart"
#"When You Believe"
#"Whenever You Call"
#"My All"
#"Honey"
#"Always Be My Baby"
#"One Sweet Day"
#"Fantasy" (רמיקס)
#"Hero"
#"Dreamlover"
#"I'll Be There"
#"Emotions"
#"I Don't Wanna Cry" (מופיע במהדורה האמריקאית בלבד)
#"Someday"
#"Love Takes Time"
#"Vision of Love"
#"I Still Believe"
#"Without You" (מופיע במהדורות הבינלאומיות של האלבום)
#"" (מופיע במהדורות הבינלאומיות של האלבום)
#"All I Want for Christmas Is You" (רצועת בונוס ליפן בלבד)

## מצעדים ומכירות
[שמאל|ממוזער|230x230px|מריה קארי ו[ויטני יוסטון בהקלטות של השיר "*When You Believe"*]]השירים החדשים שהוכנסו לאלבום, למרות שמו "מספרי אחד", לא הצליחו כלל להגיע למקום ה-1 במצעד האמריקאי. "Sweetheart", עם ג'רמין דופרי הגיע למיקום נמוך במצעדים, "When You Believe", עם הזמרת ויטני יוסטון שזכה בפרס אוסקר על היותו השיר הטוב ביותר מסרט (לקוח מפסקול הסרט "נסיך מצרים") הגיע רק למקום ה-15 במצעד האמריקאי, אך זכה להצלחה רבה באירופה, "I Still Believe", חידוש לשירה של ברנדה קיי סטארר, הזמרת שעבורה הקליטה קארי קולות רקע לפני הקריירה שלה, הגיע למקום הרביעי במצעד. שיר נוסף שהוקלט מחדש על ידי קארי הוא "?Do You Know Where You're Going To", גרסת כיסוי לשירה המצליח של דיאנה רוס שגם הופיע במיני-אלבום של קארי משנת 2000, Valentines.

האלבום עצמו, נמכר בלמעלה מ-17 מיליון עותקים ברחבי העולם והגיע למקום ה-4 במצעד האלבומים האמריקאי. בישראל הגיע האלבום למעמד אלבום זהב על מכירות של 20,000 עותקים.

## קישורים חיצוניים

* Number 1's, ביקורת מאת יוסי חרסונסקי

קטגוריה:אלבומי אוסף של מריה קארי
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ג'רמיין דופרי
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי וולטר אפאנאסייף
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
קווינטוס מאמיליוס ויטולוס

**קווינטוס מאמיליוס ויטולוס** (Quintus Mamilius Vitulus) היה מצביא ומדינאי רומי, שנטל חלק במלחמה הפונית הראשונה.
 
ויטולוס נבחר לקונסולאט בשנת 262 לפנה"ס, השנה השלישית למלחמה הפונית הראשונה. יחד עם עמיתו למשרה, לוקיוס פוסטומיוס מגלוס, פיקד על חילות רומא בסיקיליה, ועסק עד סוף כהונתו בהמשך המצור על אגריגנטום (אקרגס).

## מקורות

* s.v. "Vitulus, Mamilius" (2) in: Smith, W. (editor), *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology,* 1867. Digitized copy in: Perseus.


## הערות שוליים

ויטולוס (קונסול 262 לפנה"ס), קווינטוס מאמיליוס
ויטולוס (קונסול 262 לפנה"ס), קווינטוס מאמיליוס
קירששטייניט

שמאל|ממוזער|250px|איור 1: המבנה של תא היחידה של האוליבין במבט לאורך ציר ''a''. אטומי החמצן באדום, הצורן בוורוד, הברזל והסידן בכחול. היטל של תא היחידה משורטט כמלבן שחור
**קירששטייניט** הוא מינרל נזוסיליקטי (סיליקט במבנה דמוי איים) השייך לקבוצת האוליבין.

## תכונות
נוסחת המבנה הכימי של קירששטייניט טהור היא CaFe+2SiO4. הקירששטייניט יוצר תמיסה מוצקה (שורה איזומורפית, כלומר תרכובות דומות בהרכבן) עם המינרל מונטיצ'ליט העשיר במגנזיום (CaMgSiO4), אף הוא חבר בקבוצת האוליבין.

כמו שאר המינרלים בקבוצת האוליבין, הקירששטייניט מתגבש במערכת האורתורומבית (חבורת סימטריות מרחבית *Pbnm*) כפי שמוצג באיור 1. היונים של הברזל מצויים באתר M1 והיונים של הסידן באתר M2. תא היחידה גדול יותר מתא היחידה של האוליבין נטול הסידן, הפאיאליט, והפרמטרים שלו הם: Åa=4.859 , b=11.132Å, c=6.420Å.

הקירששטייניט מופיע בטבע בדרך כלל במקבצים גרגריים או חסרי צורה. הגבישים זעירים וגודלם עד 0.5 מ"מ. הקשיות של המינרל בינונית, 5.5-5 בסולם מוס, והמשקל הסגולי הוא 3.434.

אופטית המינרל הוא דו-צירי שלילי. מקדם השבירה של הקירששטייניט נע בין 1.67 ל-1.73. צבעם של גבישי הקירששטייניט הוא בדרך כלל ירוק בהיר או חסר צבע. פיסה דקה מנוסרת של קירששטייניט היא חסרת צבע.

המינרל נתגלה לראשונה ב-1957 בהר שאהרו (Shaheru), חרוט געשי כבוי על הר הגעש הפעיל ניאראגונגו, סמוך לעיר גומה במחוז קיוו צפון ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו, על ידי שאמה והייטונן (Sahama & Hytönen), זוג חוקרים מהמכון לגאולוגיה באוניברסיטת הלסינקי שבהלסינקי פינלנד. המינרל קרוי על שם ד"ר אגון קירששטיין (Egon Kirschstein), גאולוג גרמני שהיה חלוץ במחקר הגאולוגי באזור בו נתגלה המינרל ונהרג בקרבות שהתחוללו באזור במלחמת העולם הראשונה. הדגימה המקורית שנתנה את השם למינרל מצויה כיום במוזיאון המלכותי של מרכז אפריקה בטרבורן שבבלגיה.

## מקור ותפוצה
בהר שאהרו הקירששטייניט נוצר בלבה של מליליט-נפליניט, במסיב טז'רן ברוסיה הקירששטייניט מופיע בסלעי סקארן גירניים. 

קירשטייניט הוא מינרל נדיר מאוד, ועד היום הוא אותר במקומות מועטים בעולם. המקומות לדוגמה בהם ניתן למצוא קירששטייניט כוללים את הר שאהרו (Shaheru), חרוט געשי כבוי על הר הגעש הפעיל ניאראגונגו, סמוך לעיר גומה במחוז קיבו ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו (המקום שבו נתגלה המינרל לראשונה); באתר הניסויים הגרעינים נום איוונט (Gnome Event) במחוז אדי (Eddy) שבניו מקסיקו שבארצות הברית; במכרה וסלס (Wessels) בפרובינציית הכף הצפוני בדרום אפריקה; ובמסיב טז'רן מערבית לימת באיקל שברוסיה.

## לקריאה נוספת

* Deer, W. A., Howie, R. A., and Zussman, J. (1992). *An introduction to the rock-forming minerals (2nd ed.)*. Harlow: Longman 


## קישורים חיצוניים

*אתר WebMineral
*קירששטייניט באתר Mindat
*סיכום הממצאים של שאמה והייטונן כפי שפורסם ב-1957 בגיליון מס' 31 של ה-Mineralogical Magazine 
*פרויקט rruf

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אוליבין
קטגוריה:נזוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלים