תווית מזון

[ממוזער|תווית לסימון מזון הכוללת את הרכיבים שלו, את הסימון התזונתי, ותווית דתית המסמנת שהוא עומד בתנאי ה[חלאל]]
**תווית מזון** היא תוספת טקסטואלית המופיעה על רוב אריזות המזון. התוויות מחולקות לקטגוריות שונות שחלקן מחויבות בחוק להופיע על אריזת מזון וחלק הן בגדר רשות. התווית נועדה לתת לצרכנים מידע על המוצר, בין אם מידע על אלרגנים או האם המוצר מכיל גלוטן, ובין אם המוצר מותאם לתזונה מסוימת (טבעוני, כשר וכו'). תוויות מזון משמשות גם כלי רגולטורי חשוב המסייע לרשויות לפקח על ייצור ושיווק מזון ולהעניק לצרכנים מידע הדרוש לקבלת החלטות צרכניות.

בישראל מוצבות התוויות לעיתים קרובות כתוצאה מחוק או מתקנה של משרד הבריאות, משרד החקלאות או המשרד להגנת הסביבה. תקנות וחוקים אלו נועדו לקדם אורח חיים בריא, מחיר הוגן לצרכן, יחס הוגן לעובדים לאורך שרשרת האספקה, גידול חיות הומני וקיימות.

## מטרות
לתוויות מזון יש מספר מטרות מרכזיות. הן נועדו לספק מידע חיוני לצרכנים על הרכב המוצר, לאפשר בחירה מושכלת בין מוצרים שונים, ולהתריע על גורמים העלולים להשפיע על הבריאות, כגון אלרגנים או רכיבים מסוימים. בנוסף, תוויות משמשות ככלי לקידום מדיניות ציבורית בתחומים כמו תזונה בריאה, קיימות ורווחת בעלי חיים. במדינות רבות תוויות מזון נדרשות גם לצורך הבטחת שקיפות בשוק המזון והגנה על הצרכן מפני הטעיה.

## רגולציה וחקיקה
### ישראל
בישראל מוצבות תוויות מזון רבות כתוצאה מחוקים ותקנות של גופים ממשלתיים כמו משרד הבריאות, משרד החקלאות והמשרד להגנת הסביבה. תקנות אלו נועדו לקדם אורח חיים בריא, להבטיח שקיפות לצרכן, להסדיר תנאי ייצור ושיווק של מוצרי מזון ולעודד קיימות סביבתית.

בשנת 2017 נחקקו בישראל תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי) המחייבות להציב על מוצרים תוויות אדומות המתריעות מפני "סוכר בכמות גבוהה", "שומן רווי בכמות גבוהה" ו"נתרן בכמות גבוהה". מינואר 2020 חלה חובה לסימון מוצרים בתוויות אלו. סימון בתווית ירוקה, שנועדה לתת אינדיקציה שהמוצר בריא, הוא בגדר רשות.

ב-2022 חתם שר החקלאות הישראלי עודד פורר על תקנות שאוסרות לכלוא תרנגולות בלולי כלובים (גם סוללה וגם משופר). על אף שהתקנות עשויות למקם את ישראל בין המדינות הבודדות בעולם שבהן נאסר גידול תרנגולות מטילות בכלובים, תהליך המעבר צפוי להיות הדרגתי, והחל משנת 2037 החזקת תרנגולות מטילות בכלובים תהווה עבירה.

דוגמה נוספת היא תו סימון הלחם, הידוע גם בשם תו "אפשרבריא". בשנת 2023 משרד הבריאות השיק את התו שמטרתו לסמן לצרכנים לחמים ומאפים בריאים מקמח מלא עם תכולת נתרן נמוכה.

### ארצות הברית
מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), מחייב הצבת תווית על כל מוצר מזון המפרטת את הרכיבים של, וכן הצבת תבנית סימון תזונתי. בדצמבר 2024 המנהל פסק שלא ניתן להשתמש במילה "בריא" על אריזות מזון ללא עמידה בתקנים חדשים ומחמירים יותר. ישנם מוצרים שנחשבים בריאים אוטומטית כמו מים מינרליים, שמן זית, יוגורט דל שומן, בשרים רזים ועוד. בנוסף על כך, ניתן לקבל אישור לשימוש במילה "בריא" אם כמויות הנתרן, הסוכר והשומן הרווי נמוכות ממה שהוגדר כבעל פוטנציאל לפגיעה בבריאות.

### האיחוד האירופי
חקיקה בתחום סימון המזון קיימת גם באיחוד האירופי. לדוגמה, החל משנת 2012 נאסר השימוש בכלובי סוללה לגידול תרנגולות מטילות במדינות האיחוד האירופי, צעד שנועד לשפר את תנאי רווחת בעלי החיים. כיום, 62% מהתרנגולות באירופה חיות בלול ללא כלובים ו־38% בכלובים משופרים (750 סמ"ר).

## סוגי תוויות
ממוזער|250x250 פיקסלים|סימון ערכים תזונתיים גבוהים מהרגיל
* '''סימון תזונתי''' - ציון ערכים קלוריים, חלבונים, פחמימות (כולל סוכרים), שומנים (כולל שומן רווי וכולסטרול), נתרן וסיבים תזונתיים ל-100 גרם או מ"ל.
* **מידע על [[אלרגן|אלרגנים]]** - רשימת חומרים שהמוצר מכיל או עשוי להכיל (סויה, אגוזים, בוטנים, קוקוס וכדומה).
***תוויות הקשורות לדת -** תו כשרות המבטיח שהמזון עומד בכללי הכשרות היהודיים (פיקוח רבני), או תו החלאל המבטיח כי המזון כשר לצריכה לפי כללי החלאל בחוקי השריעה.
***תוויות לשיפור איכות חיים -** ישנן תוויות מזון שמטרתן היא לשפר את איכות החיים של הצרכנים באמצעות מניעת קנייה של מוצרים העלולים לפגוע בבריאות, או עידוד קניית מוצרים הנחשבים בריאים יותר, על ידי סימון המוצרים באופן בולט.

### סימון מזון אורגני
התווית שמזון הוא אורגני אומרת שהחקלאות שלו נעשתה ללא שימוש בחומרי הדברה או דישון המורכבים מכימיקלים סינתטיים וללא GMO (מוצרים שלא עברו הנדסה גנטית) אם מדובר בגידול חקלאי. במקרה של בשר התווית האורגנית אומרת שלא נעשה שימוש באנטיביוטיקה או הורמונים סינתטיים בגידול החיה והאוכל שלה לא מהונדס גנטית. על אף שהיתרונות התזונתיים של מזון אורגני נתונים במחלוקת, חומרי הדברה ודישון טבעיים נחשבים במקרים רבים כפחות מזיקים לסביבה, והימנעות משימוש מופרז באנטיביוטיקה עשויה להפחית את הסיכון להתפתחות חיידקים עמידים העלולים להוות איום גלובלי.

בישראל קיימות ארבע חברות שמפקחות על האם מוצר נחשב אורגני או לא: אגריאור בע"מ, סקאל ישראל, אי.קיו.סי ודרך המעבדה בע"מ.

### תוויות על קרטוני ביצים
על קרטוני ביצים מופיעות לעיתים קרובות תוויות המספקות מידע על סוג הביצים, זן התרנגולת וצורת הגידול. הקרטונים מחולקים למספר קטגוריות, ובהן סוג הביצים (מידיום, לארג', עשיר באומגה 3 וכדומה), סוג התרנגולת (לגהורן, בלאדי, מארנס ועוד) וכן שיטת הגידול.

שיטות הגידול כוללות כלובים מסורתיים, כלובים משופרים ולולים ללא כלובים – המכונים לעיתים "ביצי חופש". ההבדל בין כלוב מסורתי לכלוב משופר הוא בעיקר בגודל: כלוב מסורתי נע בדרך כלל בין 350 ל-600 סמ"ר, בעוד שכלוב משופר יהיה בגודל של כ-750 סמ"ר.

### תוויות סביבתיות, אתיות וכלכליות
תוויות אלו נועדו לסמן לצרכנים שמירה על הוגנות עם העובדים והצרכנים, שמירה על הסביבה ויחס הומני כלפי חיות.

אחת הדוגמאות הבולטות היא סחר הוגן (Fairtrade), תווית השייכת לארגון בינלאומי ללא מטרות רווח הנושא את אותו השם. תווית זו מבטיחה שמירה על קיימות ותנאי תעסוקה הוגנים לכל מי שבשרשרת האספקה של מוצרי מזון חקלאיים כמו קפה, בננות וקקאו. קיים פיקוח של גורם צד שלישי על שרשרת האספקה שמוודא שמתקיימת שמירה על הסטנדרטים של התווית. כיום הארגון עובד עם מעל שני מיליון חקלאים ברחבי העולם ודואג למחירי מינימום עבור מוצרים חקלאיים וכן למניעת עבודה בכפייה או העסקת ילדים.

מונח נוסף המופיע לעיתים על מוצרי מזון הוא "מגודל במרעה" (Pasture raised). מונח זה מתייחס לבעלי חיים, לרוב תרנגולות מטילות, המבלים את מרבית חייהם בחוץ בשטח פתוח עם גישה לצמחייה, תולעים וחרקים. שיטה זו נחשבת אנושית יותר ולעיתים אף מקושרת לערכים תזונתיים גבוהים יותר של מוצרים כמו ביצים בהשוואה לגידול בכלובים או בלול ללא כלובים (Cage-Free). נכון ל-2026 אין הגדרה חוקית רשמית בישראל לגבי שימוש במונח זה. בשנת 2025 ניסח משרד החקלאות של ארצות הברית הגדרה חוקית למונח ולקריטריונים לשימוש בו הכוללים הוכחות ופיקוח על שטח פתוח בחוץ שבו התרנגולת יכולה לנוע בחופשיות.

בנוסף קיימת גם תווית Certified humane, תו בינלאומי עצמאי שמבטיח תנאים מחמירים של גידול במרעה. התו מחמיר יותר מההגדרה של Pasture raised שנתן משרד החקלאות האמריקאי ומבטיח שלתרנגולות יהיה מרחב של לפחות 3.5 מטר רבוע בשדה, שם הן יכולות לנוע בחופשיות ולאכול תולעים ודשא.

## ראו גם
* תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)
* ערכים תזונתיים
* אריזת מזון
* מזון אורגני
* קיימות
* כלוב סוללה

## קישורים חיצוניים
* אתר משרד הבריאות - התו הירוק והתווים האדומים אתר משרד הבריאות של ישראל.
* תו סימון הלחם - תו אפשרבריא אתר משרד הבריאות של ישראל.
* משרד הבריאות האמריקאי ושימוש במילה "בריא" על אריזות מזון FDA official website, 2025.
* האם מזון אורגני באמת בריא? אתר כללית, ד"ר שמואל גבעון, 2014.
* ההשפעה החיובית של מזון אורגני אוניברסיטת קולורדו, בולדר, 2021.
* באנטיביוטיקה על בעלי חיים חי בריא, 2018.
* רשימת גופי אישור ובקרה מוסמכים על פי החוק להסדרת תוצרת אורגנית התשס"ה ,2005 וסמלי הבקרה משרד החקלאות 2020
* תקנת הלולים משרד החלקאות אתר משרד החקלאות, 2022.
* ביצי חופש אתר עמותת אנימלס.
* תווית הסחר ההוגן What is Fairtrade, 2026.
* החלטת משרד הבריאות האמריקאי על הגדרת "מגודל במרעה" agriforaging.com, 2025.

## הערות שוליים

קטגוריה:מזון
קטגוריה:סימון מוצרים
קטגוריה:תזונה