open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
סרגיי אובצ'יניקוב

**סרגיי איוואנוביץ' אובצ'יניקוב** (ברוסית: **Серге́й Ива́нович Овчи́нников**; נולד ב-10 בנובמבר 1970) הוא כדורגלן עבר סובייטי-רוסי ששיחק בעמדת השוער. לאחר פרישה ממשחק פעיל עבר לאימון.

## ביוגרפיה
אובצ'יניקוב גדל במחלקת הנוער של מועדון דינמו מוסקבה. בגיל 19, כשהבין שלא ימצא מקום בהרכב הפותח של דינמו מוסקבה, עבר לקבוצת דינמו סוחומי שעלתה לליגת המשנה הסובייטית. במהלך העונה הראשונה שלו בסוחומי, נצפה על ידי ציידי הכישרונות של קבוצת לוקומוטיב מוסקבה ועבר אליה. בעונת 1992/1993 הפך לשוער הראשון של לוקומוטיב. הוא שיחק בקבוצה עד לקיץ 1997. זכה עם לוקומוטיב בשני גביעי רוסיה, כמו כן זכה פעמיים בתואר שוער השנה ברוסיה. אובצ'יניקוב עבר לקבוצת בנפיקה ליסבון, בה היה לשוער מחליף של השוער הראשון מישל פרודום. בשנת 1999 פרש פרודום מהקבוצה, אך המאמן לא הציב את אובצ'יניקוב בעמדת השוער הראשון של הקבוצה, אלא ביקש מהנהלת הקבוצה למכור את כרטיס השחקן שלו. אובצ'יניקוב עבר לקבוצת אלוורקה תמורת סכום של 2.5 מיליון דולר. לאחר עונה אחת באלוורקה עבר אובצ'יניקוב לפורטו. בפורטו, כמו באלוורקה, היה אובצ'יניקוב לשוער הראשון של הקבוצה. הוא זכה עם הקבוצה בשני גביעי פורטוגל. בתחילת עונת 2001/2002 נפצע אובצ'יניקוב בברך והושב על הספסל. הקבוצה החליטה, בשל פציעתו, לסיים את החוזה אתו ולמכור את כרטיס השחקן שלו. בסופו של דבר נמכר הכרטיס ללוקומוטיב מוסקבה ואובצ'ינקוב חזר לרוסיה. חזרתו של אובצ'יניקוב ללוקומוטיב הייתה מאוד מוצלחת. הוא עזר לקבוצתו לזכות באליפות רוסיה ב־2002 וזכה בתואר שוער השנה באותה השנה. כעבור שנתיים זכה עם לוקומוטיב באליפות נוספת. בתום עונת 2004/2005 החליט לעזוב את לוקומוטיב. הוא חתם על חוזה של שנתיים (הפעם כסוכן חופשי) עם קבוצת נעוריו, דינמו מוסקבה. בדינמו הוא קיבל את תפקיד קפטן. אובצ'יניקוב שיחק בדינמו עונה אחת. בתום העונה החליט לפרוש ממשחק פעיל.

אובצ'יניקוב זומן לנבחרת רוסיה, עם היוסדה בשנת 1992. הוא לא זומן למונדיאל 1994. זומן לסגל הנבחרת ליורו 1996, אך לא שותף באף אחד ממשחקי הנבחרת בטורניר. הוא היה בסגל הנבחרת ביורו 2004. השתתף בשני משחקי הנבחרת בטורניר- במהלך המשחק השני ספג שני כרטיסים צהובים והורחק מהמגרש.

לאחר פרישה ממשחק פעיל סיים קורס מאמנים. אימן את קובאן קרסנודאר, דינמו בריאנסק ודינמו מינסק. החל משנת 2023 ממלא תפקיד בכיר באקדמיה למאמנים של התאחדות הכדורגל הרוסית.
## תארים
* אליפות רוסיה - 2002, 2004
* גביע רוסיה - 1996, 1997
* הסופר קאפ הרוסי - 2003, 2005
* גביע חבר המדינות - 2005
* הגביע הפורטוגלי - 2000, 2001
* הסופר קאפ הפורטוגלי - 2001
* שוער השנה ברוסיה - 1994, 1995, 2002

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:שוערי כדורגל סובייטים
קטגוריה:שוערי כדורגל רוסים
קטגוריה:מוסקבה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני דינמו מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני פורטו
קטגוריה:כדורגלני בנפיקה ליסבון
קטגוריה:כדורגלני אלוורקה
קטגוריה:מאמני כדורגל רוסים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רוסיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1970
בויאר בוקושי

**בויאר בוקושי** (באלבנית: **Bujar Bukoshi**; 13 במאי 1947 – 10 ביוני 2025) היה פוליטיקאי קוסוברי שכיהן כראש ממשלת קוסובו בשנות ה-90 וכסגן ראש ממשלת קוסובו בשנים 2011–2014. קודם לכן כיהן כשר הבריאות של קוסובו.

## ביוגרפיה
בוקושי נולד בסובה רקה, שהייתה חלק מהמחוז האוטונומי של קוסובו ברפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. הוא השלים את לימודיו הרפואיים בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בלגרד. בוקושי היה בין מייסדי "הליגה הדמוקרטית של קוסובו", ונבחר לעמוד בראשה. במהלך שלטונו של סלובודן מילושביץ', יצא לגלות, ושם סייע בגיוס כספים עבור מוסדות ממשל מקבילים שפעלו מטעם הקוסוברים. בין השנים 1991 ל־1999 כיהן כראש ממשלת קוסובו בגלות. לאחר הכרזת העצמאות של קוסובו, מונה לסגן ראש הממשלה בממשלתו השנייה של האשים טאצ'י.

בוקושי היה נשוי לזאנה, ואב לשלושה ילדים. הוא הלך לעולמו ב־10 ביוני 2025, בגיל 78, בעת שהותו בגרמניה, שם קיבל טיפול במחלת הסרטן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ממשלת קוסובו
קטגוריה:שרי בריאות
קטגוריה:פוליטיקאים קוסוברים
קטגוריה:נפטרים מסרטן
קטגוריה:ילידי 1947
קטגוריה:קוסוברים שנפטרו ב-2025
אמרתי לך

"**אמרתי לך!**" (באנגלית: **Because I Said So**) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 2007 בבימויו של מייקל להמן, ובכיכובן של דיאן קיטון, מנדי מור, לורן גרהאם ופייפר פראבו. 

הסרט הופץ על ידי סרטי יוניברסל ועלה לאקרנים בארצות הברית ב-2 בפברואר 2007, ובישראל ב-3 במאי 2007.

## עלילה
דפני ווילדר (דיאן קיטון) היא אם חד הורית לשלוש בנות: מגי (לורן גראהם), מיי (פייפר פראבו) ומילי (מנדי מור). בעוד מגי ומיי נשואות, מילי, הצעירה מביניהן, נפרדה לאחרונה מבן זוגה. דפני, אם מסורה אך שתלטנית, חוששת שמילי תחזור על טעויות שעשתה בעצמה בעבר, ומחליטה להתערב בחייה הרומנטיים.

מבלי ליידע את בתה, דפני מפרסמת עבורה מודעת היכרויות באתר אינטרנט, ומסננת מועמדים מתאימים. כך היא פוגשת את ג'ייסון (טום אוורט סקוט), גבר מצליח ממשפחה מבוססת, ומארגנת לו פגישה עם מילי. במקביל, היא דוחה את מועמדותו של ג'וני (גבריאל מאכט), גיטריסט שפגשה באותה הזדמנות, מתוך תחושת חוסר התאמה.

מילי פוגשת את שני הגברים – את ג'ייסון דרך הפגישה שיזמה אמה, ואת ג'וני באופן עצמאי – ומתחילה לנהל קשרים רומנטיים מקבילים. ככל שהקשרים מתקדמים, היא מתקשה לבחור ביניהם. דפני ממשיכה להתערב, מתוך אמונה שג'ייסון הוא השידוך המתאים ביותר.

במקביל, דפני עצמה מפתחת קשר מפתיע עם ג'ו (סטיבן קולינס), אביו של ג'וני. השיא מגיע כשג'וני מגלה על הקשר המקביל ונפרד ממילי, ובו בזמן מילי מגלה שאמה היא זו שפרסמה את מודעת ההיכרויות. לאחר ריב ונתק בין השתיים, מילי בוחרת לפעול לפי רצונה ולא לפי תכתיבי אמה. היא מתפייסת עם ג'וני וגם עם דפני. הסרט מסתיים בחתונתם של דפני וג'ו.

## צוות השחקנים
* **דפני ווילדר** – דיאן קיטון
* **מילי ווילדר** – מנדי מור
* **ג'ייסון** – טום אוורט סקוט
* **ג'וני** – גבריאל מאכט
* **מגי ווילדר** – לורן גרהאם
* **מיי ווילדר** – פייפר פראבו
* **ג'ו** – סטיבן קולינס

## קבלה
עם יציאתו לאקרנים, הסרט זכה לביקורות שליליות ברובן מצד מבקרי הקולנוע. באתר Rotten Tomatoes הוא קיבל דירוג של 4% בלבד, על בסיס מעל 120 ביקורות, עם ציון ממוצע של 3.8 מתוך 10. בקונצנזוס המבקרים באתר נכתב כי הסרט "מנצל לרעה את כישרונה של דיאן קיטון לטובת קומדיה צפויה וקלישאתית".

גם באתר Metacritic הציון היה נמוך – 26 מתוך 100, בהתבסס על 28 ביקורות.

למרות הביקורות, הקהל הגיב אליו באופן מתון יותר: גולשי CinemaScore העניקו לו ציון B+, דבר שמעיד על קבלת קהל חיובית יחסית.

## קישורים חיצוניים
* "Because I Said So" באתר IMDb
* "Because I Said So" באתר Rotten Tomatoes
* "Because I Said So" באתר Metacritic
* "Because I Said So" באתר CinemaScore
* הטריילר הרשמי ביוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית אמריקאיים
הברית הדמוקרטית (פורטוגל)

**סיעת AD – PSD/CDS** (בפורטוגזית: AD – Coligação PSD/CDS, **AD**) היא סיעה פוליטית בעלת עמדות מרכז-ימין בפורטוגל. הסיעה, המורכבת מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית (PSD) ו (CDS-PP), היא גרסה מחודשת של  שהתמודדה בבחירות בין 1979 ל-1983. בין השנים 2024 ל-2025 היא נקראה AD – הברית הדמוקרטית וכללה גם את  (PPM).

## היסטוריה
### ניסיונות ראשונים
מרסלו רבלו דה סוזה הוביל ניסיון להקים ברית דמוקרטית חדשה ב-1998, בין ה-PSD לבין מפלגת העם (CDS-PP; לשעבר CDS), בהנהגת . המפלגה התמודדה במסגרת  תחת השם , אך לאחר מכן פורקה. עם זאת, הן ה-PSD והן ה-CDS-PP הסכימו מאוחר יותר להתמודד לקראת  תחת רשימה משותפת שנקראה . כך גם במהלך .

הברית הדמוקרטית קמה לתחייה באיים האזוריים כדי להתמודד במסגרת . הקואליציה הגיעה למקום השני עם 34% מהקולות ובחרה שני חברי פרלמנט.

### הברית הדמוקרטית 2024
לאחר , לראשונה בהיסטוריה, CDS-PP לא הצליחה לזכות באף מושב ונמחקה מהפרלמנט. בדצמבר 2023 הכריזו לואיש מונטנגרו ו על הקמת ברית משותפת לקראת  ו, הכוללת את המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (PPD/PSD), מפלגת העם (CDS-PP) וכמה פוליטיקאים עצמאיים - תחת השם הברית הדמוקרטית (AD). בתחילה סירבה מפלגת העם המלוכנית (PPM) להצטרף, בטענה ל"חולשה" ו"חוסר חזון", אך מאוחר יותר היא הצטרפה גם. ההסכם נחתם ב-7 בינואר 2024.

הסיעה המשותפת העניקה ל-CDS-PP שני מושבים מובטחים באספת הרפובליקה ופוטנציאל לארבעה מושבים נוספים, ובכך הפכה את חזרתה של CDS-PP לפרלמנט לאחר בחירות 2024 לוודאית. הברית גם העניקה מושב אחד ודאי ל-PPM, והיא החליטה להתמודד גם במסגרת  - שם זכתה עם 42 אחוזים מהקולות. זו הייתה הפעם הראשונה מזה 32 שנה שברית פוליטית בראשות PSD זכתה במקום הראשון בבחירות הללו.

הברית הדמוקרטית ניצחה גם בבחירות לפרלמנט במרץ 2024, אם כי בהפרש זעום, היא קיבלה 29 אחוזים מהקולות ו-80 מושבים בפרלמנט. מנהיג המפלגה הסוציאל-דמוקרטית לואיש מונטנגרו הושבע לתפקיד ראש הממשלה, במסגרת ממשלת מיעוט, ב-2 באפריל 2024. הברית הדמוקרטית הגדילה את אחוז התמיכה בה ל-31 אחוז מהקולות בבחירות לפרלמנט האירופי ביוני 2024, אך הפסידה במעט את ההובלה למפלגה הסוציאליסטית (PS) שגרפה 32 אחוזים מהקולות.

[ממוזער|ראשי המפלגה בעצרת בחירות ב[פורטו]]
בעקבות תחקיר על עסקיו של מונטנגרו והצעת אי-אמון, נקבעו בחירות חדשות. במהלך  התחזקה הברית הדמוקרטית אף יותר, וקיבלה 32 אחוזים מהקולות ו-91 מושבים.

#### עזיבת PPM
ב-26 במרץ 2025 פרשה מפלגת העם המלוכנית (PPM) מהברית בשל חילוקי דעות בנוגע להרכבת רשימות המועמדים לבחירות המוקדמות במאי. בעקבות כך, נאלצה הברית לשנות את שמה לסיעת AD – PSD/CDS. בנוסף, הברית חתמה על הסכם עם  (MPT), שבו המפלגה מסכימה לתמוך בה ובתמורה נכללו כמה קווי מדיניות בנושאי סביבה במצע הבחירות של ה-AD, כאשר מנהיג MPT הוצב כמועמד במקום ה-25 ברשימה בליסבון.

## תוצאות המפלגה בבחירות
### אספת הרפובליקה

### הפרלמנט האירופי

#### האיים האזוריים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פורטוגל: פוליטיקה
קטגוריה:מפלגות שמרניות
קטגוריה:פורטוגל: מפלגות
צבי לי-דר

**צבי לי-דר** (נולד ב-8 במאי 1947) הוא עיתונאי ישראלי, היה שדר וכתב בגלי צה"ל ובקול ישראל, כתב ומפיק בטלוויזיה הישראלית. כיהן כדובר רשות השידור.

## ביוגרפיה
נולד ב-1947 בירושלים, בנם של פסח וציפורה דילר, ניצולי השואה מהעיר סאנוק שבגליציה. אחותו הגדולה והיחידה נספתה בשואה. גדל בשכונת כרם אברהם. אמו עבדה כמנקה ב"חוות הלימוד", תחת ניהולה של רחל ינאית בן־צבי, וכעבור זמן היא מינתה אותה למורה לאנגלית במוסד.

בתיכון ערך לי־דר את עיתון בית הספר, וראיין את דוד בן-גוריון. שירת בנח"ל המוצנח ולחם במלחמת ששת הימים. לאחר המלחמה למד באוניברסיטה העברית. ערך את ביטאון הסטודנטים "פי האתון". מפקד גל"צ, יצחק לבני, הציע לו לעבוד בגלי צה"ל, הוא קיבל את הצעתו ושימש ככתב פרלמנטרי. תוך כדי עבודתו בגלי צה"ל עבר קורס כתבים ב"קול ישראל". במלחמת יום הכיפורים חויל וסיקר את הקרבות. לאחר המלחמה, לקראת הבחירות לכנסת השמינית, עבד במטה ההסברה של הליכוד והיה אחראי על כתיבת התסריטים לשידורי התעמולה.

בשנת 1974 עבר ל"קול ישראל" ומאז שימש במספר תפקידים: כתב לענייני רווחה, כתב פרלמנטרי, כתב לענייני אפריקה, וכן שימש כעורך ומגיש. בשנים 1979–1982 היה שליח "קול ישראל" באירופה. בשנים 1985–1988 הוא היה ראש השליחים של המחלקה לענייני הנוער והחלוץ של ההסתדרות הציונית במערב ארצות הברית. לאחר מכן שב לעבוד ברשות השידור. בלילה שבין 17 ל־18 בינואר 1991 שידר (יחד עם מיכה פרידמן) את שידור הפתיחה של מלחמת המפרץ בשידור המשולב של "קול ישראל" וגלי צה"ל.

בשנות התשעים כיהן כדובר רשות השידור. במקביל הגיש תוכנית רדיו יומית - "שש אחרי החדשות". כמו כן שימש מפיק וכתב בטלוויזיה הישראלית. בסוף שנות ה-90 עבר לעבוד בהנהלת הקרן הקיימת לישראל. בשנת 2003 נטל חופשה ללא תשלום כדי להתמודד על משרת מנהל רשות השידור, אך הפסיד ליוני בן מנחם.

בשנת 2019 פרסם את רומן הביכורים "קדר מילים", העוסק בכתב ישראלי שנרצח בגרמניה. זירת העלילה היא מערכת החדשות של "קול ישראל" בירושלים של סוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 של המאה ה־20.

נשוי לאסתר, פסיכואנליטיקאית במקצועה, בתו של אשר מרווה, שהיה ממנהלי התיכון החרדי לבנות "לוסטיג". הם הורים לשניים. גיסו הוא דיין בית הדין הרבני בתל אביב הרב יצחק מרווה.

במשך שנים התגורר בשכונת צמרת הבירה בירושלים, בצמוד לעמיתו אריה גולן. עבר להתגורר במושב אשתאול.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:דוברי רשות השידור
קטגוריה:אנשי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:כתבים פרלמנטריים ישראלים
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
מסדר פתח

[ממוזער|270x270 פיקסלים| [אמיר עלי חאג'יזאדה מקבל את עיטור פתח מהמנהיג העליון של איראן, לאחר התקיפות האיראניות נגד ישראל באוקטובר 2024]]
**עיטור פתח** (בפרסית: **نشان فتح**, בתרגום מילולי: עיטור הכיבוש) הוא עיטור צבאי של הכוחות המזוינים של איראן, אשר מוענק על ידי המנהיג העליון של איראן המשמש גם כמפקד העליון של הצבא.

## היסטוריה ותיאור
העיטור הוענק לראשונה ב־27 בספטמבר 1989, לאחר סיום מלחמת איראן–עיראק.

העיטור מציג שלושה עלי דקל מעל המסגד הגדול של חורמשהר כסמל לעמידה איתנה, יחד עם דגל איראן והמילה "פתח" בפרסית.

נכון לשנת 2008, העיטור מחולק לשלוש דרגות:
* דרגה ראשונה – מוענקת לקצינים בכירים.
* דרגה שנייה – מוענקת לקצינים בדרגת קולונל ובריגדיר גנרל.
* דרגה שלישית – מוענקת לקצינים בדרגת לוטננט קולונל ומטה.

## מקבלי העיטור
### מקבלי העיטור הראשונים (1989)
העיטורים הראשונים הוענקו ב־27 בספטמבר 1989, זמן קצר לאחר סיום מלחמת איראן–עיראק. שלושה מהם קיבלו את עיטור פתח בדרגה ראשונה:
* **מוחמד חוסיין פהמידה** – נער בן 13, שנהרג בנובמבר 1980 כאשר קפץ תחת טנק עיראקי כשהוא נושא חגורת רימונים, ובלם בכך את התקדמות הטנקים. העיטור הוענק לו לאחר מותו. דברו זכה לתהילה רבה באיראן, ואייתוללה רוחאללה ח'ומייני כינה אותו "גיבור לאומי" ו"המדריך שלנו". משלתו של חומייני סיפקה תרמיל גב לכל תלמיד בית ספר באיראן שהראה את "הקורבן ההירואי של פהמידה מתחת לטנק ואת הרימונים בהם השתמש כדי לפוצץ את עצמו", וכללה את סיפורו של פהמידה לצד סיפורם של "קדושים מעונים" אחרים בספרי הלימוד.
* מוחסן רזאאי, מפקד משמרות המהפכה האסלאמית
* עלי סיאד שיראזי, מפקד צבא איראן

בנוסף, הוענקו 21 עיטורים בדרגה שנייה ו־29 עיטורים בדרגה שלישית.

### 1990
ב-4 בפברואר 1990, 210 גברים קיבלו את העיטור. בין הנמענים נמנו:

#### צבא שומרי המהפכה האסלאמית
* יחיא רחים ספווי (דרגה ב')
* מוחמד עלי ג'עפרי (דרגה ג')
* קאסם סולימאני (דרגה ג')
* עלי שמח'אני (דרגה ב')

### 2014
* מוחמד פאכפור, מפקד כוחות הקרקע של משמרות המהפכה האסלאמית

### 2016
* עלי פדווי, מפקד משמרות המהפכה האיראניים (דרגה א')
* חביבאללה סיארי, מפקד לשעבר של חיל הים האיראני

### 2024
* עבדולרחים מוסאווי, מפקד צבא איראן
* חוסיין סלאמי, מפקד משמרות המהפכה האסלאמית
* אמיר עלי חג'יזאדה, מפקד חיל האוויר והחלל של משמרות המהפכה האסלאמית

### תאריך לא ידוע
* אכבר האשמי רפסנג'אני (דרגה א')
* חסן רוחאני (דרגה ב')

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עיטורים לאומיים
קטגוריה:איראן: צבא וביטחון
עבאסאבאד (נתנז)

**עבאסאבאד** (בפרסית: **عباس‌آباد**), ידוע גם בשם **מובארכאבאד** (בפרסית: **مبارک‌آباد**), הוא כפר ברשות מקומית כפרית אמאמזאדה אעאלי עבאס, בנפת אמאמזאדה, שבמחוז נתנז בפרובינציית אספהאן, איראן.

על פי מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2006, מנתה אוכלוסיית הכפר 206 תושבים ב-58 משפחות.

## הערות שוליים

קטגוריה:פרובינציית אספהאן: יישובים
פזטה ספרדית

**הפזטה** היה המטבע של ספרד בין השנים 1868 ו-2002. יחד עם הפרנק הצרפתי, הוא היה גם מטבע דה פקטו ששימש באנדורה (לה לא היה מטבע לאומי עם הילך חוקי).

## אטימולוגיה
שם המטבע נגזר מהמילה "peceta", מילה קטלאנית שפירושה מטבע קטן, מהמילה הקטלאנית "peça" (מילולית מטבע, מטבע). האטימולוגיה שלה יוחסה בטעות לפסו הספרדי. המילה "פזטה" ידועה כבר בשנת 1737 כמתייחסת בלשון העם למטבע בשווי 2 ריאל פרובינציאלי או  פסו מטבעות הנקובים ב"פזטות" הונפקו לזמן קצר בשנת 1808 בברצלונה תחת הכיבוש הצרפתי; ראה פזטה קטלאנית.

## סמל
באופן מסורתי, מעולם לא היה סמל או תו מיוחד אחד לפזטה הספרדית. קיצורים נפוצים היו "Pta" (רבים: "Pts"), "Pt" ו-"Ptas". דרך נפוצה לייצוג כמויות של פזטות בדפוס הייתה שימוש באותיות גדולות: "P ta " ו-"P ts".
[ימין|ממוזער|[מכונת כתיבה|מכונת הקלדה AEG Olympia Traveller de Luxe משנות ה-70 עם סמל ה-₧]]

## חלוקת משנה
הפזטה חולקה ל-100 סנטים, או באופן לא פורמלי, ל-4 ריאל, שהם מקורו של הרבע האמריקאי. המטבע האחרון ששוויו נמוך מפזטה אחת היה מטבע 50 סנטים שהונפק בשנת 1980 לציון אירוח מונדיאל 1982 על ידי ספרד. המטבע האחרון של 25 סנטים (או ריאל) מתוארך לשנת 1959, גם מטבע עשרת הסנטים היה מתוארך לשנת 1959; שני המטבעות נשאו את דיוקנו של פרנקו. מטבע הסנט הבודד הוטבע לאחרונה בשנת 1913 והציג את דמותו של המלך אלפונסו ה-13. מחצית המטבע הוטבעה לאחרונה בשנת 1868 והציגה את המלכה איזבל השנייה.
[ממוזער|מהדורות אחרונות של מטבעות פזטה ו[1 אירו|מטבע של אירו אחד לצורך השוואת גודל.]]
[ממוזער|שטר של 1,000 פזטות משנת 1957. החלק הקדמי מציג את [המלכים הקתוליים, בעוד שהצד האחורי מציג את סמל ספרד תחת שלטון המלכים הקתולים]]

## החלפה על ידי האירו
ממוזער|פזטה אחרונה - מטבע זיכרון במחזור בערך 2,000 פזטות
הפזטה הוחלפה באירו ב-1 בינואר 1999 בלוחות החלפת המטבעות. מטבעות ושטרות אירו הונהגו ב-1 בינואר 2002, וב-1 במרץ 2002 איבדה הפזטה את מעמדה כהילך חוקי בספרד, וגם באנדורה. שער ההמרה היה 1€ = Pts 166.386.

שטרות פזטה שהונפקו מאז 1939 ומטבעות שהיו הילך חוקי ב-31 בדצמבר 2001 נותרו ניתנים להחלפה בכל סניף של הבנק המרכזי הספרדי עד 30 ביוני 2021. כמו כן, נכון למרץ 2011 פזטות בשווי מוערך של 1.7 אירו מיליארד לא הומרו לאירו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ספרד: כלכלה
קטגוריה:אנדורה
קטגוריה:מטבעות שהוחלפו באירו
המתקן הגרעיני באספהאן

**המתקן הגרעיני באספהאן**, או בשמו הרשמי **מרכז המחקר והטכנולוגיה הגרעינית באספהאן** (בפרסית: **مرکز بین‌المللی علوم و فنون هسته‌ای**), הוא המרכז המדעי הגרעיני הגדול ביותר של איראן. הוא ממוקם בדרום־מזרח העיר אספהאן, במחוז המרכזי של פרובינציית אספהאן. למתקן כושר ייצור של 10 מגה-וואט. המרכז מנוהל על ידי חברת "תעשיות אנרגיה פישגאם".

חלק מהמתקן נמצא תחת פיקוח הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית של האו"ם, במסגרת הסכם הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית.

## המתקנים שבמתחם
אזור הגרעין של אספהאן כולל מספר כורים ומתקנים, רובם סופקו על ידי סין:
* כור מוקטן עם הספק של 27 קילוואט (MNSR)
* כור מים קלים תת-קריטי (LWSCR)
* כור מים כבדים תת-עוצמתי (HWZPR)
* כור גרפיט תת-קריטי (GSCR)

בעבר נקרא המתקן בשם "מתקן להמרת אורניום" (בפרסית: پيش غني سازي اورانيوم كارخانه يو سي اف ايران).

## היסטוריה
המרכז הוקם בשנות ה־70 של המאה ה־20, בסיוע צרפת.

ביוני 2025, במהלך מבצע עם כלביא, הותקף המרכז מספר פעמים על ידי חיל האוויר הישראלי וספג נזק משמעותי. ב-22 ביוני הותקף המתקן, יחד עם מתקן פורדו להעשרה גרעינית והמתקן הגרעיני בנתנז על ידי חיל האוויר האמריקני.

## ראו גם
* המתקן הגרעיני בנתנז

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכנית הגרעין האיראנית: אתרים
קטגוריה:אספהאן: מבנים
הכוחות המזוינים של אל סלוודור

**הכוחות המזוינים של אל סלוודור** (בספרדית: **Fuerza Armada de El Salvador**; ר"ת: **FAES**) הוא שמם של הכוחות הצבאיים של רפובליקת אל סלוודור.

מעמד הכוחות המזוינים מוסדר בחוק, ועל פיו תפקידם של הכוחות המזוינים הם: להגן על ריבונות המדינה, לסייע במישור האזרחי והלאומי, לקחת חלק בשיתופי פעולה ביטחוניים עם מדינות נוספות, להבטיח את הביטחון האזרחי, ולאבטח את המוסדות הציבוריים.

## היסטוריה

שנת 1824 נחשב לראשיתו של צבא אל סלוודור על גלגוליו השונים עד ימינו. בשנים אלה השתתף צבא אל סלוודור במספר לא מבוטל של פעולות צבאיות. כמו כן במשך שנים רבות הצבא היה מעורב רבות בפוליטיקה של אל סלוודור שחוותה חוסר יציבות במשך שנים רבות.

בין הפעולות הצבאיות ניתן לציין את:
* הפיכה ב-1944
* מרד ב-1948
* מלחמת הכדורגל
* מלחמת האזרחים
* ועוד

## ארגון וציוד
בראש הכוחות המזוינים עומד נשיא אל סלוודור כמפקד העליון ושר הביטחון מופקד על יישום המדיניות, בעוד הרמטכ"ל הוא המפקד הבכיר בפועל מבין אנשי הדרג הצבאי ואחרי לפעילות הצבא בשיגרה.

כלל כוח האדם של הכוחות המזוינים מורכב מכ-25,000 חיילים בשירות פעיל ועוד כ-10,000 במילואים.
* צבא יבשה – בצבא היבשה כ-20,000 חיילים והוא כולל שישה פיקודים מרחביים (סן סלוודור, סן מיגל, סנטה אנה, צ'לטננגו, סן ויסנטה, אוסולוטון) המורכבים מיחידות הבאות:
** 2 יחידות חי"ר – כולל 8 גדודים
** 2 חטיבות ביטחון מיוחד
*** 2 גדודי משמר גבול
*** 2 גדודי משטרה צבאית
*** יחידת המשמר הלאומי
** חיל הנדסה בעל 2 גדודים
** רגימנט ממוכן בעל 2 גדודים
** חיל תותחנים
*** 2 גדודי ארטילריה
*** 2 גדודי הגנה אווירית
** יחידת כוח מיוחד אחת
** יחידת לוחמה בטרור אחת
** גדוד תותחנים עצמאי
* חיל האוויר – בעל 2,000 חיילים הכולל ארבע טייסות בשתי חטיבות אוויר כחלק ולצד היחידות הבאות:
** מערך הקרב
** מערך תובלה
** מערך מסוקים
** המערך הטכני
** מרכז הכשרה
*** בית ספר למקצועות הקרקע
*** בית ספר למקצועות האוויר
* חיל ים – חיל הים הכולל גם גדוד נחתים קל מורכב מכ-2,000 חיילים עם צי של כ-20 כלי שיט כאשר מחציתם חמושים, ותפקידו מיועד בעיקר לשיטור קו החוף.

הציוד הצבאי של אל סלוודור שרובו קל ומיושן בחלקו, עובר מודרניזציה בשנים האחרונות, כמו גם אימונים המגיעים ממדינות כמו: ארצות הברית, גרמניה, ישראל ועוד.

## גלריה

קובץ:Roundel of El Salvador.svg|רונדל חיל האוויר של אל סלוודור
קובץ:El Salvador Air force Badge.svg|סמל חיל האוויר של אל סלוודור
קובץ:Salvadoran Navy Seal.svg|סמל חיל הים של אל סלוודור
קובץ:Salvadoran Army Seal.svg|סמל צבא היבשה של אל סלוודור
קובץ:Fuerzas Especiales CEAT.jpg|חיילי היחידה המיוחדת


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

אל סלבדור
קטגוריה:אמריקה הצפונית: צבא וביטחון
אל סלבדור
אל סלבדור
קטגוריה:אל סלוודור
אבק של כוכבים

"**אבק של כוכבים**" הוא אלבום האולפן ה-27 של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים CBS ישראל.

## רקע
בשנת 1984 יצא לאור האלבום "אבק של כוכבים". האלבום נשא את כותרת המשנה "שירים מארץ הישראל החדשה" ונועד, על פי דברי היוצרת, לשמש מעין תגובה להתבלטותם של שירי "ארץ ישראל הישנה והטובה" באותה תקופה. במסגרת זו, נכללו באלבום שירים שנכתבו והולחנו על ידי יוצרים בני אותו הדור, אשר נחשבו באותה עת צעירים יחסית, בהם שלמה גרוניך, יצחק קלפטר, דני סנדרסון ושם טוב לוי. הבחירה בשירים אלה שיקפה מגמה של פתיחות סגנונית וניסיון להציג גישה עכשווית ליצירה המקומית.

מבחינה מוזיקלית, האלבום משלב סגנונות שונים, בהם פופ, פולק וג'אז, והוא מבטא את מגמת ההתחדשות המוזיקלית שאלברשטיין ביקשה לקדם בתקופה זו. האלבום משתלב ברצף האלבומים שהוציאה בשנות ה־80, המתאפיינים בגיוון סגנוני ובשיתופי פעולה עם יוצרים שונים מהשדה המוזיקלי המקומי.

## עטיפה
עטיפת האלבום עוררה דיון פנימי עוד בטרם פורסמה. אלברשטיין ביקשה להשתמש בתצלום שצולם בסככת אבטיחים, מקום שנראה לה כמייצג את הנוף המקומי. בתצלום נראית הזמרת מקבלת פלח אבטיח ממוכר ערבי באמצעות סכין. התמונה נדחתה על ידי אנשי חברת התקליטים, בין השאר בשל נוכחות הסכין בפריים, אשר עוררה אצלם תחושת אי נוחות. בסופו של דבר, הוחלט לצלם את העטיפה מחדש בסטודיו ייעודי. על אף זאת, אלברשטיין ציינה בהמשך כי שמרה חיבה אישית לתמונה המקורית, וראתה בה ייצוג של מציאות שיתופית אפשרית.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי חוה אלברשטיין
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
המנון איי קוק

**המנון איי קוק** (במאורית: ****, תרגום לעברית: "אלוהים הוא אמת") הוא ההמנון הלאומי של איי קוק. ההמנון אומץ בשנת 1982, והחליף את ההמנון הניו זילנדי שהיה נהוג קודם לכן, באיים.

## היסטוריה
את הלחן חיבר  למילים שחיברה אשתו, Pa Tepaeru Terito Ariki, Lady Davis. בשנת 1982, הוכרז השיר כהמנון הרשמי של איי קוק, בתיקון סעיף 76(D) לחוקת איי קוק. קודם לכן ההמנון היה ההמנון הלאומי של ניו זילנד.

בשנת 2017, הציע הפרלמנט של איי קוק להחליף שתי מילים מהשיר:  (תרגום: כל איי הים) בשתי המילים  (תרגום: איי קוק). השינוי לא מצא חן בעיני תושבי האיים. הם ציינו שהמילים החדשות אינן חלק משפתם, המאורית שנהוגה באיי קוק וכי השינוי פוגע בבני הזוג דייוויס, מחברי ההמנון.

## מילות ההמנון
המילים במאורית (של איי קוק) ותרגום לעברית:

**Te Atua mou ē**

אלוהים של אמת,

**Ko koe rāi te pū**

אתה השליט הגדול

**O te pā 'enua ē**

של איי הים

**<nowiki/>'Akarongo mai**

אנא הקשב לנו

**I tō mātou nei reo**

לקריאתנו

**Tē kāpiki atu nei**

אנו פונים אליך

**Pāruru mai**

הגן עלינו

**Ia mātou nei**

הנחה אותנו

**Omai te korona mou**

ותן לנו את כתרך

**Kia ngāteitei**

כדי שנתעלה

**Kia vai rāi te aro'a**

ושתשרור אהבה

**O te pā 'enua ē.**

בכל רחבי האיים.

## קישורים חיצוניים
* השיר מושמע בפי זמרת

## הערות שוליים

קטגוריה:איי קוק: סמלים לאומיים
איי קוק
אבק של כוכבים (שיר)

"**אבק של כוכבים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את השיר הוציאה באוגוסט 1984 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, כסינגל מתוך אלבומה ה-29 של אלברשטיין, הנושא אותו שם.

## רקע וכתיבה
בשנת 1984 הופץ השיר "אבק של כוכבים" בביצועה של אלברשטיין, כשיר הפותח את האלבום באותו השם שיצא בהוצאת CBS ישראל. את מילות השיר ולחנו חיבר גדעון כפן, והעיבוד המוזיקלי נעשה על ידי ירוסלב יעקובוביץ'. השיר משתלב בסגנון המוזיקלי של האלבום, אשר כולל השפעות של פופ, פולק וג'אז, מאפיינים שניכרו ביצירתה של אלברשטיין במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20.

מילות השיר עוסקות בחלוף הזמן ובתחושת השחיקה הרגשית הנלווית לכך. הדימוי "אבק של כוכבים" ממחיש את שבריריות הקיום האנושי, ומולו מוצג ממד של תקווה והתמשכות, כפי שבא לידי ביטוי בשורות: "אבל בינתיים יש עוד אור בחוץ / ועל המים יש עוד גל כסוף". השיר נע בין כאב אישי להתבוננות רחבה יותר על החיים, תוך שמירה על טון מאופק ומהורהר.

## הצלחה מסחרית
השיר "אבק של כוכבים" זכה להצלחה מתונה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. הוא נכנס למצעד ב-18 בספטמבר 1984, במקום ה-26, ושהה בו במשך עשרה שבועות. במהלך תקופה זו הגיע השיר ב-6 בנובמבר למקום החמישי, שהיווה את מיקומו הגבוה ביותר. השיר סיים את דרכו במצעד ב-27 בנובמבר.

במצעד הפזמונים של גלי צה"ל נכנס השיר ב-30 באוגוסט, במקום ה-16. הוא שהה במצעד במשך שמונה שבועות, והגיע למיקום שיא, המקום הרביעי, ב-25 באוקטובר. השיר יצא מהמצעד ב-15 בנובמבר.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
דוקטור יארינג

"**דוקטור יארינג**" (מוכר גם כ-"**ד"ר יארינג**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה הישראלית כיף התקווה הטובה. את השיר הוציאה בשנת 1970 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

## רקע
השיר "דוקטור יארינג" נכתב על ידי יענקל'ה רוטבליט והולחן על ידי שלום חנוך ורוב האקסלי בשנת 1970, עבור אוסף שירים של להקת "כיף התקווה הטובה". השיר נכתב בהשראת דמותו של גונאר יארינג, ששימש שליח האומות המאוחדות ל בין השנים שלאחר מלחמת ששת הימים ועד סמוך למלחמת יום הכיפורים. מילות השיר מתארות דמות של אדם נוח לבריות, המרפא את כאבם של הסובבים אותו.

להקת "כיף התקווה הטובה", שהוקמה על ידי חנן יובל וכללה גם את ג'וזי כץ, אלי מגן, זהר לוי ושלמה מזרחי, פעלה במשך כשנתיים. במהלך פעילותה התגבשה סביב הקלטות ראשוניות לאלבום בכורה, אך עקב חילוקי דעות מקצועיים התפרקה בטרם השלימה את הפרויקט. השיר "דוקטור יארינג" פורסם כסינגל ופורסם טרם פירוק הלהקה. עקב העובדה שלא הופק אלבום שלם להרכב, נכלל השיר באלבומו של שמוליק קראוס "שבעים שמונים", שיצא בשנת 1981.

בשנת 1984 הקליטה חוה אלברשטיין גרסה לשיר, שנכללה כרצועה השביעית באלבום האולפן ה-29 שלה, "אבק של כוכבים". הגרסה נכללה לצד יצירות נוספות מאת יוצרים שפעלו בשדה המוזיקה הישראלית באותה תקופה.

## הצלחה מסחרית
השיר "דוקטור יארינג" זכה להצלחה במצעדי הפזמונים של רשת ג' וגלי צה"ל. במצעד השבועי של רשת ג' נכנס השיר ב-21 בדצמבר 1970 במקום העשירי, ושהה במצעד במשך שבעה שבועות. במהלך תקופה זו הגיע ב-18 בינואר 1971 למקום הרביעי, שהיווה את מיקומו הגבוה ביותר. השיר סיים את דרכו במצעד ב-8 בפברואר.

במצעד הפזמונים של גלי צה"ל נכנס השיר יום קודם לכן, ב-20 בדצמבר 1970, במקום ה-15. גם שם שהה במשך שבעה שבועות, והגיע למקום הרביעי, ב-3 בינואר 1971. השיר עזב את המצעד ב-7 בפברואר.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירי שמוליק קראוס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירים על פוליטיקאים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
דגאדנה

**דגאדנה** (באוקראינית: **ДаґаДана**, מוכרת בתעתיק: **Dagadana**) היא להקה פולנית-אוקראינית, שנוסדה בשנת 2008. פעילותה המוזיקלית מאופיינת בשילוב של יסודות מהתרבויות הפולנית והאוקראינית עם סגנונות מוזיקליים עכשוויים, בהם ג'אז, מוזיקת עולם ואלקטרוניקה. הלהקה זכתה בפרס פרידריק בשנת 2011 בקטגוריית אלבום השנה בתחום הפולק/מוזיקת העולם.

## היסטוריה
הלהקה נוסדה לאחר מפגש בין דגה גרגורוביץ' ודנה ויניצקה בשנת 2006, במהלך סדנת ג'אז בקרקוב. בשנת 2008 הצטרף להרכב נגן הקונטרבס מיקואיי פושפישלסקי, ובכך הפכה הלהקה לשלישייה מוזיקלית. מאוחר יותר צורף להרכב גם המתופף ברטוש מיקואיי נזרוק, וההרכב התייצב כרביעייה.

בדצמבר 2008 יצא המיני-אלבום הראשון של הלהקה, *Wygadana*. אלבום הבכורה *Maleńka*, שראה אור בשנת 2010, זכה לביקורות חיוביות והעניק ללהקה חשיפה תקשורתית נרחבת. באותה שנה הופיעה הלהקה עם מוזיקאים מקומיים במרוקו. בעקבות הצלחת האלבום, זכתה הלהקה בפרס פרידריק. בשנת 2011 הוציאה הלהקה את אלבומה השני *Dlaczego nie*, בהשתתפות המוזיקאי המרוקאי חמד איית אברהים. האלבום היה מועמד לפרס פרידריק נוסף ודורג במקום השמיני בדירוג אלבומי מוזיקת העולם של האתר הבריטי *WorldMusic.co.uk*. בשנת 2012 יצאה הלהקה לסיבוב הופעות באוקראינה.

בשנת 2014 הוציאה הלהקה את האלבום *List do ciebie*, שכלל לחנים לטקסטים של המשורר יאנוש רוזביץ'. במהלך תקופה זו צורף להרכב המתופף האמריקאי פרנק פרקר. בשנת 2016 ראתה אור היצירה **, שהועמדה לפרס פרידריק והייתה לאלבום הפולני שדורג במקום הגבוה ביותר במצעד האירופי ליצירות מוזיקת עולם.

בשנת 2019 יצא ב האלבום *Gong Hei Fat Choy* בהוצאת צ'יינה מיוזיק האוס, ובו השתתפה דגאדנה בשיר אחד. באותה שנה הופיעה הלהקה בפסטיבלים בין-לאומיים כגון ""גלסטונבורי", *Watchet*, "ברומסגרוב" ו"רית'ם אוף דה וורלד". בתקופת מגפת הקורונה לקחה הלהקה חלק בפרויקט Hot16Challenge. במהלך הקריירה שלה הופיעה דגאדנה בעשרות מדינות, בהן ברזיל, מרוקו, אינדונזיה, קנדה, צרפת, הממלכה המאוחדת, אוסטריה, רומניה, מונגוליה, סינגפור וארגנטינה.

בשנת 2023 הופיעה דגאדנה יחד עם קאיה,  ו-RBFO בסינגל "Jesień – tańcuj" מתוך סרט האנימציה *Chłopi*. השיר הוגש לתחרות הקדם הלאומי הפנימי של פולין לאירוויזיון 2024 והגיע למקום השלישי בדירוג הסופי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:להקות אוקראיניות
קטגוריה:להקות פולניות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2008
הנה אני בא (סדרת טלוויזיה)

**הנה אני בא** היא סדרת טלוויזיה ישראלית משנת 2015,  מסוגת מוקומנטריה, המתעדת את מסעם של אילן רוזנפלד ועודד פז ברחבי ירושלים. הסדרה שודרה בערוץ הילדים למנויי HOT.

## הפקה
הסדרה כולה צולמה בירושלים. שיר הפתיחה של הסדרה, נקראה "הנה אני בא" והוא מתוך האלבום של להקת "הדג נחש". האריזה הגרפית של הסדרה עוצבה והופקה על ידי "שרוטונים".

## תקציר העלילה
ירושלים, בירתה של מדינת ישראל, נמנית עם הערים המרתקות והייחודיות ביותר בעולם. משופעת באתרי עתיקות, מקומות קדושים, סיפורים היסטוריים מרתקים, נופי טבע עוצרי נשימה ולעיתים גם קונפליקטים מורכבים נדמה כי דבר לא חסר בה. אולם לתרחיש אחד ייתכן שלא נערכה, עודד פז ואילן רוזנפלד יוצאים למסע טלוויזיוני ברחבי ירושלים במסגרת התוכנית "הנה אני בא".

במהלך כל פרק מסיירים השניים באזור אחר של העיר, ומזמינים את הצופים להיחשף לירושלים מזווית אישית ומקורית באמצעות סיפורים, עובדות היסטוריות, ובעיקר הרבה הומור.

## סקירת סדרה

## פרקים

### עונה 1

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערוץ הילדים
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות לילדים
קטגוריה:סדרות מוקומנטריה ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2015
קטגוריה:BIGI: תוכניות וסדרות
תן לי יד

"**תן לי יד**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. הוא יצא לאור בשנת 1984 דרך חברת התקליטים CBS ישראל עם שאר רצועות אלבומה ה-29 של אלברשטיין, "אבק של כוכבים".

## על השיר
"תן לי יד" הוא שיר שכתבו עלי מוהר (מילים) ויוני רכטר (לחן), ובוצע לראשונה על ידי חוה אלברשטיין. השיר נכלל באלבום האולפן ה-29 של אלברשטיין, "אבק של כוכבים", שיצא לאור בשנת 1984 על ידי CBS ישראל. העיבוד לשיר נעשה על ידי ירוסלב יעקובוביץ'. השיר מתאפיין בטון מלנכולי, בקו מלודי מינימליסטי, ובטקסט המתאר צורך בקשר אנושי פשוט וישיר. מבנהו הפואטי משלב פנייה בגוף שני ובקשה שקטה לנוכחות ותמיכה.

במהלך השנים בוצעו מספר גרסאות כיסוי לשיר "תן לי יד". גרסה מוקדמת בוצעה על ידי מוהר, כותב השיר, יחד עם בתו שרון. גרסה נוספת הוקלטה על ידי רכטר, מלחין השיר, בדואט עם יעל צבי. גרסת כיסוי שלישית בוצעה על ידי השחקנים לי בירן ונלי תגר במסגרת הסדרה "פוראבר". כמו כן, קיימת גרסה בביצועה של אסתר עופרים, אשר מבצעת את השיר בליווי פסנתר.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירי אסתר עופרים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עלי מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יוני רכטר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
עלאם מוסא

**עלאם סעיד אניס מוסא** (בערבית: **علام موسى**; נולד ב-25 במרץ 1966) הוא מהנדס פלסטיני שכיהן כשר התחבורה בממשלת הרשות הפלסטינית בין השנים 2014–2015 וכשר התקשורת וטכנולוגיית המידע בין השנים 2014–2019. כמו כן כיהן כסגן הנשיא האקדמי באוניברסיטת א-נג'אח וכמנהל מרכז המחקר לבינה מלאכותית ומציאות מדומה במרכזים המדעיים של האוניברסיטה.

## ביוגרפיה
עלאם נולד ב-1966 למשפחה מהעיירה עראבה שבנפת ג'נין, שם גם השלים את לימודיו היסודיים בשנת 1984. הוא למד הנדסת חשמל ותקשורת ב בצפון קפריסין, ושם קיבל תואר ראשון ב-1990, תואר שני ב-1992 ותואר דוקטור ב-1996.

הוא עבד כמורה במחלקה להנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטת אל-קודס והיה ראש המחלקה בין השנים 1999–2000. לאחר מכן עבר לעבוד כמרצה במחלקה להנדסת חשמל באוניברסיטת א-נג'אח, ובין השנים 2002–2009 היה ראש המחלקה. הוא מונה לסגן נשיא לתכנון, פיתוח ואיכות ב-2009 ונשאר בתפקיד זה עד יוני 2014.

ב-2 ביוני 2014 הושבע מוסא לתפקיד שר התקשורת וטכנולוגיית המידע ושר התחבורה בממשלת חמדאללה השלישית, הוא נשאר שר התחבורה עד למינויים שנערכו ב-17 ביולי 2015, ושר התקשורת וטכנולוגיית המידע עד לכניסת ממשלת אשתייה לתפקידה ב-13 באפריל 2019.

ב-2015 דווח כי הוא נפצע מפיגוע יידוי אבנים.

במהלך כהונתו תקף את כוונתה של ישראל להרחיב את הקליטה הסלולרית ביהודה ושומרון, וטען כי "הפעילות של מדינת הכיבוש עומד בסתירה לכל החוקים הבינלאומיים, שכן הכניסה לאדמותינו, בניית מגדלים לצבא הכיבוש ומתן היתר למתנחלים ולחברות הסלולר הישראליות לנצל אותם כדי לחזק את הקליטה בגדה המערבית הינו מהלך פסול והוא מהווה איום על חברות הסלולר הפלסטיניות".

ב-3 בפברואר 2018 הוקמה בשנית מועצת המנהלים של , ונשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס מינה אותו כחבר בה, תפקיד בו החזיק עד 1 באפריל 2024.

מוסא נשוי ואב לשלושה בנים ובת.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי ממשלת הרשות הפלסטינית
קטגוריה:פוליטיקאים פלסטינים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מזרח הים התיכון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת א-נג'אח
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1966
מהגרים (אלבום)

"**מהגרים**" הוא אלבום האולפן ה-28 של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בשנת 1986 לאור חברת התקליטים CBS ישראל.

## רקע
האלבום "מהגרים" יצא בשנת 1986 והיווה את אחד הפרויקטים המרכזיים של חוה אלברשטיין באותה תקופה. האלבום הופק במסגרת CBS ישראל ונכללו בו עשר רצועות, כולן מבוצעות על ידי אלברשטיין. 

החידוש באלבום היה שלראשונה הוא כלל שירים שאלברשטיין כתבה בעצמה. כתיבת השירים והלחנים התחלקה בעיקר בין אלברשטיין לבין המוזיקאי גדעון כפן, ששיתף עמה פעולה גם באלבומים קודמים, כמו "אבק של כוכבים". את העיבודים וההפקה המוזיקלית ביצע יהודה עדר. מבחינה סגנונית, האלבום נע בין פופ עברי עם השפעות אתניות מקומיות לבין לחנים מהעולם, והוא ממשיך את המגמה ביצירתה של אלברשטיין, שבה ניכרת התייחסות לרבדים אישיים, חברתיים ותרבותיים.

תכני האלבום עוסקים בזהות, זיכרון, הגירה ושייכות. בין שירי האלבום בלטו "שרליה", "אמריקה", ו"השיר של מאירה". השירים נעים בין התבוננות פנימית לנושאים רחבים יותר של גלות ותרבות.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי 1986
קטגוריה:אלבומי חוה אלברשטיין
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
קטגוריה:הגירה ועלייה בתרבות
האריס (מאכל)

**האריס** (בערבית: **هريس**) הוא תבשיל מסורתי העשוי חיטה המבושלת עם בשר בקר או עוף שמקורו בחצי האי ערב ונפוץ במדינות המפרץ.

הקינוח מורכב מבורגול או שבבי שיבולת שועל, בשר בקר או עוף, הל, מעט קינמון ומלח שאותם מבשים מבשלים באיטיות עד לקבלת מרקם סמיך של דייסה.

נהוג לאכול את הקינוח כשהוא חם, בליווי חמאה מזוקקת ובעיקר בימי חודש הרמדאן ועיד אל-פיטר.

למאכל גרסאות רבות ומלבד הגרסה הבסיסית קיימת גרסה המבוססת קמח אורז, באפריקה נקרא המאכל בוקו־בוקו ובארמניה נחשב למאכל לאומי בשם חריסה.

## ראו גם
* חמין
* ח'אביס

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח האמירתי
קטגוריה:המטבח הסורי
קטגוריה:המטבח הסעודי
קטגוריה:המטבח העיראקי
קטגוריה:המטבח המזרח-תיכוני
קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:נזיד
שלכת (שיר)

"**שלכת**" (נקרא גם בשם "**עמוק עמוק העצב בעיניים**" על פי מילות הפתיחה), הוא שיר שחיברו בשנת 1942, יעקב אורלנד ומרדכי זעירא כשישבו בבית הקפה "כסית" ברחוב דיזנגוף בתל אביב בערב חורפי וגשום, בעת שירותם בצבא הבריטי. שיתוף הפעולה בין אורלנד וזעירא, הצמיח עשרות שירים שהם נכסי צאן ברזל של הזמר העברי, כמו "היו לילות" ו"שני שושנים".

## אודות כתיבת השיר

אורלנד מספר: "כתבתי את השיר בערב אחד ב'כסית', עם זעירא, ערב גשום וטורדני. ישבנו באיזו פינה, משום מה התחלנו לכתוב שורה שורה, אני כתבתי, הוא כתב בינתיים את המנגינה, וכו'. אני חושב שהראשונה ששרה את המנגינה הייתה (חנה) רובינא שישבה כנראה גם כן אז ב'כסית'. הראינו לה את השיר והיא התחילה לעזור לנו לשיר אותו. זה היה בשנות המלחמה. היינו נפגשים אז ב'כסית' במדים או שלא במדים."

המשורר אלכסנדר פן אמר לאורלנד על השיר: 'בעצם את השיר הזה כתבת על עצמך, אבל עלי, ואתה בעצמך אינך בודד כל כך. השיר שכתבת הרבה יותר בודד ממך'."

מרדכי זעירא הלחין את השיר בעזרת נגינה במסרק. חוקר הזמר העברי, אליהו הכהן סיפר, כי זעירא נהג להחזיק בכיסו מסרקים בגדלים שונים, שעטף אותם בנייר סיגריות והצליח להפיק מהם צלילים של כינור, של צ'לו ואף של חצוצרה, ובשל כך חבריו כינו אותו 'מיטיה מסרקי'.

## ביצועים
לשיר מבצעים רבים, ביניהם ניתן למצוא את שמעון ישראלי, שמשון בר נוי, יפה ירקוני, אריק לביא, בני אמדורסקי, דני ליטני, זוהר ארגוב, נתנאלה, רונה קינן, נורית גלרון, מירי מסיקה, שרה יערי, מירה זכאי, קרן הדר, עוזי מאירי, דקלון, ששי קשת, גיתית שובל, מרינה מקסימיליאן ודין דין אביב, מתי סרי, יובל בן-עמי, מנחם מרחום, ועוד.

## קישורים חיצוניים
* **[https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009118277605171/NLI "שלכת"]**, באתר הספרייה הלאומית
* **[https://www.zemereshet.co.il/m/song.asp?id=385 "שלכת"]**, מילות השיר והאזנה לו באתר זמרשת
* 
* 
* פינתי השבועית ברדיו: שלכת, באתר של אורי הייטנר, 30 ביולי 2018
* 

###### ביצועים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יעקב אורלנד
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מרדכי זעירא
קטגוריה:שירים על רגשות
אחמד מחמוד עודה

**אחמד מחמוד עודה** (בערבית: **أحمد محمود عودة**: 1950 – 30 באוקטובר 1993) היה סוחר קרקעות פלסטיני בולט שפעל באזור יהודה ושומרון. עודה נודע כמי שתיווך ומכר קרקעות ליהודים, פעילות שבגינה הפך לדמות שנויה במחלוקת בחברה הפלסטינית ואף נרצח על רקע זה.

## רקע
במהלך המאה ה-20, ובייחוד לאחר 1967, התעצם המאבק הפנים-פלסטיני נגד מכירת קרקעות ליהודים ביהודה ושומרון. סוחרי קרקעות פלסטינים, וביניהם אחמד עודה, פעלו במרחב זה תוך סיכון אישי רב, לנוכח התנגדות חריפה מצד החברה הפלסטינית והנהגתה, שהובילה לאיומים, רדיפות ואף מעשי אלימות ורצח כלפי מי שנחשדו במכירת קרקעות לישראלים.

## פעילותו כסוחר קרקעות
עודה נחשב לאחד מסוחרי הקרקעות והמתווכים המרכזיים בגדה המערבית בשנות ה-70 וה-80. הוא היה מעורב בעסקאות רבות של מכירת קרקעות ליהודים, בעיקר באזור קלקיליה והסביבה. חלק מהעסקאות עוררו מחלוקות משפטיות, בשל טענות מצד רוכשים ישראלים כי הקרקעות שנמכרו להם היו קטנות מהשטח שהוסכם עליו, או שלא היו בבעלותו של עודה.

## ייצוג משפטי
בשנות ה-80 ייצג את אחמד עודה עורך הדין דניאל פרידמן, בהליכים משפטיים בישראל שעסקו בעסקאות מקרקעין שביצע. ייצוגו המשפטי של עודה זכה לסיקור עיתונאי, והוא שימש עד מרכזי בתיקים משפטיים שונים.

## תביעות משפטיות לאחר מותו
לאחר הירצחו של עודה, הוגשו תביעות אזרחיות נגד עיזבונו, בעיקר מצד חברות ואנשים שרכשו ממנו קרקעות. אחת התביעות המרכזיות הוגשה בשנת 1995 נגד אמו ואשתו של עודה, בטענה כי עודה מכר לתובעים קרקעות בשטח קטן מהמוסכם או קרקעות שלא היו בבעלותו. התביעה, על סך 750 אלף שקל, נדחתה לאחר שבית המשפט קבע כי לא הובאו די ראיות מספקות להוכחתה.

## הירצחו והשפעתו
עודה נרצח בקלקיליה בסוף אוקטובר 1993, ככל הנראה על רקע פעילותו במכירת קרקעות ליהודים. מותו שיקף את הסיכון הרב שנטלו על עצמם סוחרי קרקעות פלסטינים שפעלו בתחום זה, והיווה חלק מתופעה רחבה של אלימות כלפי מוכרי קרקעות בחברה הפלסטינית.

## חשיבות והשלכות
סיפורו של אחמד עודה ממחיש את המתח הפנימי בחברה הפלסטינית סביב סוגיית הקרקעות, ואת המורכבות המשפטית והחברתית של עסקאות מקרקעין באזורי סכסוך. פעילותו ונסיבות מותו מדגימות את המחיר האישי והמשפחתי של סוחרי קרקעות פלסטינים שפעלו בניגוד לעמדת הציבור וההנהגה המקומית.

## קישורים חיצוניים
* איה אורנשטיין, "אחמד עודה מותק אנחנו עוקבים אחריך", אתר מעריב, 26 בדצמבר 1985
* אהוד אברבמוביץ', אחמד עודה: הייתי בשביל המשטרה כמו פרה שחלבו שחטו אותה, אתר מעריב⁩, 11 במרץ 1987
* נעמי לויצקי, אורנית: הקרקע בוערת, אתר כותרת ראשית, 8 אפריל 1987⁩
* איה אורן, אחמד עודה: במקום לליכוד הייתי צריך לתרום לכהנא, אתר מעריב, 27 במרץ 1990
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דיני מקרקעין
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: חוק ומשפט
קטגוריה:סכסוכים מתמשכים
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1950
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-1993
YAFFS

**YAFFS** (קיצור מאנגלית של **Yet Another Flash File System**) היא מערכת קבצים שתוכננה ונכתבה על ידי צ'ארלס מאנינג עבור חברת Aleph One.

YAFFS1 הייתה הגרסה הראשונה של מערכת הקבצים ותוכננה עבור זיכרונות NAND שהיו קיימים באותה תקופה. העבודה על מערכת הקבצים החלה בשנת 2002, והיא שוחררה מאוחר יותר באותה שנה. העבודה הראשונית מומנה על ידי טובי צ'רצ'יל בע"מ וחברת ברייטסטאר הנדסה.

השבבים הישנים להם פותחה מערכת הקבצים בדרך כלל אפשרו בתנאים מסוימים כתיבה נוספת לתוך בלוק זיכרון גם ללא מחיקה של כל הבלוק. מערכת הקבצים ניצלה את זה – דף מלוכלך סומן על ידי כתיבה לבית ספציפי, מה שאפשר לא לכתוב את כל הבלוק מחדש. בשבבים חדשים יותר היו דפים גדולים יותר עם דרישות כתיבה מחמירות יותר (יש לשיטה זו כמה יתרונות) ולפיכך יתרון זה הפך להיות לא רלוונטי.

YAFFS2 תוכננה להתאים לשבבים החדשים הללו. זה התבסס על קוד המקור של YAFFS1, כאשר ההבדל העיקרי הוא שהמבנים הפנימיים אינם בגודל קבוע של 512 בתים, וכל דף כולל מספר סידורי של הבלוק. הגרסה שוחררה בסוף 2003.

YAFFS היא מערכת קבצים מבוססת לוגים, אשר מעניקה עדיפות גבוהה לעקביות המידע. המטרה המשנית של YAFFS היא ביצועים גבוהים, ובדרך כלל תהיה יעילה יותר מרוב האלטרנטיבות. היא גם נועדה להיות ניידת והייתה בשימוש בלינוקס ומערכות הפעלה מבוססות זמן אמת. גרסה מסוג 'YAFFS/Direct' משמשת במצבים בהם אין מערכת הפעלה, יש לה את אותה ליבת מערכת אך ממשק פשוט יותר הן לקוד העילי הן לקוד הנמוך יותר והן לחומרה של הזיכרון.

## ראו גם
* מערכת קבצים
* ext4

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מערכות קבצים
קטגוריה:לינוקס
פסטור (כדורגלן)

**דניאל סמואל קוסטודיו לימה** (בפורטוגזית: **David Samuel Custódio Lima**; נולד ב-20 בפברואר 2000 בברזיליה שבברזיל), הידוע בכינוי **פסטור** (בפורטוגזית: **Pastor**), הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת פארנסה מליגת העל הפורטוגלית.

## קריירת מועדונים
פסטור גדל במחלקות הנוער של אלוספורט ולונדרינה, ושיחק בקבוצות הבוגרות של לונדרינה ושל פרוביאריה במסגרת הליגות הנמוכות בברזיל. הוא הושאל מפרוביאריה לליישואש מהליגה הפורטוגלית השנייה ולפורטימוננסה מליגת העל הפורטוגלית. בהמשך הושאל לפארנסה מהליגה הפורטוגלית השנייה, ובתום תקופת ההשאלה העפיל עם המועדון לליגת העל הפורטוגלית, והשאלתו הוארכה בעונה. לקראת עונת  חתם באופן קבוע בפארנסה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני ליישואש
קטגוריה:כדורגלני פורטימוננסה
קטגוריה:כדורגלני פארנסה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קמרון
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-2000
מרגניות

"**מרגניות**" הוא שיר שכתב הסופר והמשורר היידי זלמן שניאור. השיר נכתב במקור ביידיש בשם "**מארגאריטקעלעך**" ונדפס לראשונה בגיליון הראשון של היומון "די אידישע שטימע“ שהופיע בריגה ב-13 באוגוסט 1910. השיר נדפס בשנית ב-28 באוקטובר 1910, בגיליון מס' 3 של השבועון "פאַריזער ז'ורנאַל".

שניאור כתב את הנוסח העברי בשם "רומאנס" כעבור שנתיים בשנת תרע"ב (1912).

מניחים כי מילות השיר הותאמו מראש ללחן העממי-יידי, של השיר "רקפת" מאת לוין קיפניס.

הנוסח העברי של "מרגניות" נדפס בחוברת "נשירה רעים: שירים לזמרה בציבור ולמקהלה" בעריכת משה גורלי, בשנת תש"ד (1943).

בשנות השבעים, תרגם הסופר והמתרגם יעקב שבתאי את השיר מחדש, לעברית בהטעמה מלרעית.

## ביצועים
חוה אלברשטיין הוציאה את השיר המקורי ביידיש באלבומה "מארגאריטקעלעך" מ-1969, ואילו חנן יובל הקליט את השיר המתורגם לעברית באלבום "על הדרך עץ עומד, מבחר שירי יידיש מתורגמים", משנת 1975.

## ראו גם
* '''רקפת''' - שיר שכתב לוין קיפניס לאותו לחן עממי-יידי

## קישורים חיצוניים
* מארגאריטקעלעך, באתר הספרייה הלאומית
* מילות השיר והאזנה לו, באתר זמרשת
* 

###### ביצועים ביידיש
* 
* 
* 
* 
* 
* 

###### ביצועים בעברית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1958
קטגוריה:שירי 1975
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירי חנן יובל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שתורגמו מיידיש לעברית
קטגוריה:שירים שתרגם יעקב שבתאי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי זלמן שניאור
קטגוריה:שירים על פרחים
מונהיים אם ריין

**מונהיים אם ריין** (בגרמנית: **Monheim am Rhein**) היא עיירה הממוקמת על הגדה המזרחית של נהר הריין במדינת נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה. העיירה שייכת לנפת מטמן ונמצאת בין הפרוורים הדרומיים של דיסלדורף בצפון ואזור ברגישס לנד בדרום. העיר מורכבת משני רבעים: באומברג בצפון (כשליש מהאוכלוסייה) ומונהיים בדרום (שני שלישים).

## ערים ונפות סמוכות
מונהיים גובלת בצפון עם דיסלדורף, במזרח עם לאנגנפלד, בדרום עם לברקוזן וממערב (מעבר לריין) עם קלן ודורמאגן.

## היסטוריה
האזכור הראשון של מונהיים הוא משנת 1150, ככפר דייגים באחוזת הרוזנים של ברג. בשנת 1363 הפכה למרכז מנהלי של יישובים רבים בסביבה, כולל כאלו שהפכו מאוחר יותר לחלק מדיסלדורף. ב-1806, בעקבות הקונפדרציה של הריין תחת נפוליאון, אוחדה מונהיים עם הכפרים באומברג והיטדורף לעירייה אחת. מעמד של עיר ניתן לה ב־1960. בסוף שנת 1974 סופחה לדיסלדורף במסגרת רפורמה מוניציפלית, אך בעקבות ערעור משפטי חזרה להיות עצמאית ב־1 ביולי 1976 – אם כי היטדורף נותרה בלברקוזן. מאז 1994 שמה הרשמי הוא "מונהיים אם ריין".

בעי ממוקם מטה של חברת Segger Microcontroller Systems.

## אתרים בולטים
* **מגדל שלמנטורם (Schelmenturm)** – מגדל בגובה 26 מטר מהמאה ה־15 שהיה חלק מהביצור העירוני. משנת 1972 משמש גם כמוקד תרבותי.
* **בית דויזר (Deusserhaus)** – בית אחוזה שנבנה ב־1848 וכיום משמש כמוזיאון להיסטוריה מקומית.
* **האוס בירגל (Haus Bürgel)** – אתר ארכאולוגי השוכן בשמורת טבע ליד באומברג ודיסלדורף. המקום היה מצודה רומית במאה ה־4, והפך מאוחר יותר לאחוזה פרנקית. כיום משמש כמוזיאון ומרכז סביבתי.
* **מזרקת גנזליזל (Gänselieselbrunnen)** – מזרקה ידועה סמוך לבניין העירייה.
* **כנסיית השלום (Friedenskirche)** – כנסייה פרוטסטנטית בסגנון ברוטליסטי, נבנתה בין השנים 1968–1974 לפי תכנונו של ולטר מריה פורדרר.
* **אנדרטת פראנץ במה** – אנדרטה לכומר הקתולי פראנץ במה, שמת במחנה דכאו על פעילותו נגד המשטר הנאצי. כוללת פסל ברונזה בגודל טבעי ולוחות זכוכית מאחוריו.

## תחבורה
מונהיים משתייכת לאיגודי התחבורה הציבורית VRR ו־VRS. פועלות בה קווי אוטובוס לערים שכנות ותחנות רכבת סמוכות בלאנגנפלד ודיסלדורף. מאז 1 באפריל 2020 תושבי העיר זכאים לנסיעה חופשית בתחבורה הציבורית באזור.

העיר קרובה לאוטוסטרדות A59, A46, A542, A3 ו־A1, ולנמלי התעופה של דיסלדורף וקלן-בון.

## מוזיקה
הלהקה הקנדית Godspeed You! Black Emperor השתמשה בשם העיר ככותרת לקטע מתוך האלבום "Lift Your Skinny Fists Like Antennas to Heaven".

## ערים תאומות
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נורדריין-וסטפאליה: יישובים
המתרחצות (ז'אן-אונורה פרגונאר)

**המתרחצות** הוא ציור שמן מאת האמן הצרפתי ז'אן-אונורה פרגונאר, שנוצר בסביבות שנת 1765. היצירה משויכת לסגנון הרוקוקו, ומדגימה את נטייתו של פרגונאר לשלב בין קלילות חזותית, דינמיות גופנית וחושניות רכה.

## תיאור היצירה
בציור מתוארת קבוצת נשים רוחצות בעירום מלא בנוף טבעי. הן מוצגות בתנוחות מתפתלות, חלקן שכובות, חלקן יושבות וחלקן בתנועה. גופן מתמזג עם הקווים המעוגלים של הסביבה: ענפים, סלעים, צמחייה וזרימה של אור וצל. הטבע כאן אינו רק רקע, אלא חלק בלתי נפרד מהקומפוזיציה. הפרטים חורגים מהדיוק הריאליסטי ומשמשים בעיקר ליצירת אווירה של פנטזיה, עונג וחירות.

## טכניקה וסגנון
הציור מאופיין במכחול חופשי, תנועה מתמשכת ותחושת זרימה כללית. הגוונים רכים ובהירים, ונראה כי האמן ביקש ליצור מרחב דמוי חלום שבו הגוף האנושי והטבע מתקיימים בהרמוניה. הסצנה אינה מכילה עלילה ברורה או סמליות קלאסית, אלא מבטאת תחושת משחקיות, הנאה חזותית ועניין בתיאור של הגוף הנשי מתוך אהדה ואסתטיקה, לא מתוך שיפוט מוסרי או דתי.

## השפעות והקשרים
למרות שהציור מזכיר ביצירתו את פטר פאול רובנס בתיאור הגופים המלאים והחיים, פרגונאר מקל בגישה ומשלב אלמנטים של עליזות והומור. הציור אינו נועד לרגש עמוק או לעורר יראת כבוד, אלא לפנות לחושים ולעין - מגמה נפוצה באמנות הרוקוקו. עבודות מסוג זה, שלא נוצרו בהזמנה ממסדית, אפשרו לפרגונאר חופש יצירתי ואישי יותר.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי עירום
קטגוריה:נשים בציור
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-18
קטגוריה:עצים בציורים
קטגוריה:מים באמנות
קטגוריה:מוזיאון הלובר: ציורים
קטגוריה:ז'אן-אונורה פרגונאר: ציורים
קרחון רנל

**קרחון רנל** (באנגלית: **Rennell Glacier**) הוא קרחון תת־ענפי באנטארקטיקה, השוכן ב שברכס הריטג', בחלק המערבי של ארץ אלזוורת'. אורכו מוערך בכ־18 קילומטרים, והוא זורם לכיוון צפון-מערב לאורך , עד שהוא מתמזג עם קרחון ספלטסטוסר.

## היסטוריה
הקרחון מופה לראשונה במהלך משלחת גאולוגית מטעם אוניברסיטת מינסוטה בעונות 1963–1964. הקרחון נקרא על שם ביולוג המשלחת, קיי. פ. רנל (K. P. Rennell).

קטגוריה:ארץ אלזוורת': קרחונים
האיכר ובניו

**האיכר ובניו** (או **האיכר ושלושת בניו**) הוא אחד ממשלי איזופוס המסווג כמספר 42 בסיווג פרי.

המשל ייחודי בכך שהנמשל מועבר דרך בני אדם, ולא דרך בעלי חיים. למרות שהוא התקבל זה מכבר כאחד ממשלי איזופוס, והופיע ככזה בקובצים מוקדמים באירופה, הסיפור יוחס גם לפילוסוף סוקרטס. המשורר ז'אן דה לה פונטן חיבר גרסה פואטית למשל בצרפתית.

אין עקביות בתיאור העלילה. מקורות יווניים מתארים את האב כחקלאי, בעוד שבמקורות אחרים הוא מכונה כאיכר.

## עלילה
איכר זקן על ערש דווי קורא לבניו ומוסר להם את צוואתו: לא לחלק את אדמת המשפחה מכיוון שחבוי בה אוצר. לאחר שהאיכר מת החלו הבנים בחפירות ובחיפושים, אך לא מצאו דבר. עם זאת, כאשר היבולים (או הגפנים, בחלק מהגרסאות) משגשגים ברווחיהם, הם מבינים שהאוצר הוא למעשה העבודה הקשה שביצעו והפירות שהיא הניבה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

האיכר ובניו
Let It Go (שיר של די ג'יי חאלד)

**Let It Go** הוא שיר של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי האמריקאי די ג'יי חאלד, בהשתתפות הראפרים ג'סטין ביבר ו־21 סבאג'. השיר יצא לאור ב־30 באפריל 2021 כסינגל מתוך אלבומו השנים־עשר של חאלד, Khaled Khaled.

השיר הגיע למקום ה־45 במצעד הבילבורד הוט 100, ולמקום גבוה יותר במצעד שירי ה־R&B/היפ הופ. הוא נכנס גם לעשרת המקומות הראשונים במצעדים הקנדיים והבריטיים.

## רקע והפקה
השיר הופק על ידי די ג'יי חאלד, טיי דיזי ו־SkipOnDaBeat, והוא מאופיין בסגנון היפ הופ עכשווי עם השפעות של R&B. מדובר בשיתוף פעולה נוסף של חאלד עם ג'סטין ביבר, עמו עבד בעבר במספר שירים מצליחים. גם 21 סבאג', שביסס את מעמדו כסופרסטאר בזירת הראפ, משתתף בוורס מרכזי.

## הרכב מוזיקלי וליריקה
"Let It Go" כולל קו בס רך, מלודיה הרמונית ושירה אוטו־טיונדית של ביבר, לצד ראפ קצבי של 21 סבאג'. מילות השיר עוסקות בצורך לשחרר לחצים ודאגות ולהתמקד בהצלחה ובחיוביות.

## וידאו קליפ
הקליפ הרשמי לשיר "Let It Go" הוקרן לראשונה ב-10 במאי 2021. הוא בוים על ידי קולין טילי. הקליפ מעוצב בסגנון של "מערכון קליל" ומחווה לסרט הקומדיה של אדם סנדלר מ-1996, *[[גילמור המאושר]]*. הקליפ עוקב אחר די ג'יי חאלד, ג'סטין ביבר ו-21 סאבאג' המציגים גישה שונה למשחק גולף. ביבר מגלם את דמותו של סנדלר מהסרט, בעוד חאלד, בנאמנות לאישיותו ה"מוגזמת", מגלם את צ'אבס פיטרסון. כאשר חאלד מבחין בכישרונו של ביבר לגולף, הוא מגייס אותו כדי להביס את יריבם, 21 סאבאג', המגלם את דמותו של שוטר מקגאווין. חאלד מרים כוסית עם חבריו המיליארדרים במועדון הגולף "We the Best", בעוד הסבל שלו, ביבר, מבצע חבטת חור-באחד בביטחון ממרחק של כ-100 מטרים. הם ממשיכים במעשיהם השובבים במהלך התחרות כשהם נוסעים בעגלות גולף מסוג למבורגיני, עד שתנין מסכן את ביבר; חאלד מתערב ומתאבק עם התנין כדי להגן על "מכרה הזהב" החדש שלו. לאחר מכן, חאלד קורע את חולצתו, מכריז על ביבר כחלק מהמשפחה, ובודק את המיליונים בחשבון ה-Chime שלו. הקליפ מסתיים כשהשלישייה נוסעת בעגלות שלהם לעבר לוח התוצאות ונהנית ממסיבת ריקודים. הקליפ זכה לציון בזכות שפע של מיקומי מוצרים. ביבר גם לובש חולצת משחק של דאג גילמור בקליפ.
## הערות שוליים

קטגוריה:שירי די ג'יי חאלד
קטגוריה:שירי ג'סטין ביבר
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי קולין טילי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'סטין ביבר
קטגוריה:שירי 21 סבאג'