open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אנדזיג

[ממוזער|לוח מודעות עם סיסמאות נאציות בצפון [טרנסילבניה, אוגוסט 1944.]]
[ממוזער|אנדרטת זיכרון באתר [תעשיות הברזל בפלקלינגן המנציח את אלו שנאלצו לבצע "עבודות כפייה למען הניצחון הסופי של גרמניה".]]
**אנדזיג** (בגרמנית: **Endsieg**) הוא ביטוי גרמני שמשמעותו "ניצחון סופי", אשר השתרש בעיקר במהלך מלחמת העולם השנייה כמושג מרכזי בתוך האידאולוגיה הנאצית. המושג גילם את הרעיון של ניצחון אולטימטיבי ומכריע של גרמניה. נעשה שימוש נרחב במושג זה בתעמולה וברטוריקה כדי לשמור על המורל, לעורר השראה ולשמור על התפיסה של הצלחה בלתי נמנעת, למרות נסיבות מאתגרות ותבוסות הולכות וגדלות.

השימוש במושג החל בגרמניה בשלהי מלחמת העולם הראשונה. לנוכח תבוסתה המתקרבת של גרמניה במלחמה זו, הסופר והעיתונאי קרל קראוס תיאר באירוניה באוקטובר 1918 את המצב חסר התקווה בגרמניה כ"לפני הניצחון הסופי". גם הפעילה המרקסיסטית רוזה לוקסמבורג השתמשה במושג זה. אדולף היטלר השתמש במושג זה בשנת 1924 בספרו "מיין קאמפף".

## השימוש במושג במהלך מלחמת העולם השנייה
במלחמת העולם השנייה שימש המושג "אנדזיג" כחלק מהתעמולה הנאצית, והקרין דימוי של ניצחון מובטח בקרב לאוכלוסייה הגרמנית ולתומכי הנאצים. הוא שימש כלי מוטיבציה להגברת המורל, ועורר תחושת נחישות ומחויבות בקרב חיילים ואזרחים כאחד.

נאומיו ומנגנון התעמולה של היטלר הדגישו מאוד את רעיון ה"אנדזיג", והציגו אותו כהכרח אידאולוגי וכמטרה סופית שעל כל המאמצים להיות מופנים אליה. המונח היה קשור לחזון העתיד שבו גרמניה הנאצית הופיעה כמעצמה דומיננטית שאין דומה לה, אשר תשיג שליטה וסמכות מלאה על אירופה ואולי גם מעבר לה וזאת כחלק מהסדר החדש שתכנן היטלר באירופה ובעולם כולו.

אולם, המציאות של המצב הצבאי סתרה את התיאור המנותק מהמציאות הזה. ככל שהמלחמה התקדמה, התהפכו היוצרות נגד גרמניה ובעלות בריתה במדינות הציר. תבוסות צבאיות, אתגרים לוגיסטיים והכוח הגובר של כוחות בעלות הברית הובילו לירידה הדרגתית במעמדה הצבאי של גרמניה הנאצית. למרות התעקשותו של היטלר על המושג "אנדזיג", ההפסדים ההרסניים שספג צבא גרמניה, הלחץ הכלכלי וההתקדמות של בעלות הברית הטילו צל על היתכנותו של ניצחון מכריע שכזה.

קרב סטלינגרד שנערך בחורף 1942-1943 הייתה אחת מנקודות המפנה המרכזיות במלחמה והייתה לסימן כישלון משמעותי עבור הצבא הגרמני. סדרת התבוסות שלאחר מכן בחזית המזרחית, יחד עם פלישת בעלות הברית לנורמנדי ב-1944 וכן התרחקותה של איטליה מגרמניה בעקבות נפילת המשטר הפשיסטי באיטליה ופלישת בעלות הברית לסיציליה, הדגישה את שברירותה של גרמניה הנאצית של ואת קריסתה הקרבה.

ככל שהמלחמה התקדמה, כוחות בעלות הברית צברו תאוצה, ודחקו לאט אך בהתמדה את כוחות הציר בכמה חזיתות. המערכות הצבאיות באירופה ובאוקיינוס השקט הוכיחו את החוזק והאחדות הגוברים בין מדינות בעלות הברית.

בסופו של דבר, המלחמה הגיעה לשיאה בכניעה ללא תנאי של גרמניה הנאצית במאי 1945 עם חתימת הסכם הכניעה של גרמניה הנאצית. החלום על "אנדזיג" התנפץ, כאשר גרמניה עמדה בפני תבוסה וכיבוש על ידי כוחות בעלות הברית.

## הערות שוליים

קטגוריה:טרמינולוגיה נאצית
אלות גורל וזעם

**אלות גורל וזעם** (באנגלית: **Fates and Furies**) הוא הרומן השלישי מאת הסופרת האמריקאית לורן גרוף שיצא לאור בשנת 2015. הספר תורגם לעברית על ידי יעל אכמון, ויצא לאור בהוצאת כנרת זמורה ביתן בשנת 2017.

## רקע
הרומן אלות גורל וזעם מתרחש בארצות הברית ובוחן כיצד אנשים שונים באותה מערכת יחסים יכולים להיות בעלי דעות שונות לחלוטין על אותה המערכת. לדברי גרוף, במקור היא ראתה את הרומן כשני ספרים נפרדים, אך הסוכנת שלה עודדה אותה לשכתב אותם כיצירה משולבת אחת. הרומן מושפע מהמיתולוגיה היוונית; אלוהויות ונקמה הם נושאים החוזרים לאורך כל העלילה.

## קבלה
הספר היה מועמד לפרס הספר הלאומי. הוא זכה לתשומת לב תקשורתית נרחבת, כולל מקארי בראונשטיין, שרה ג'סיקה פרקר והנשיא ברק אובמה, שסיפר שהוא נהנה מהספר יותר מכל דבר אחר שקרא באותה שנה. הרומן הושווה גם למותחן "נעלמת" של גיליאן פלין.

ביקורות חיוביות ציינו את הרומן כ"יצירת מופת", בעוד שביקורות שליליות התמקדו ברגעים של חוסר סבירות בחציו השני של הרומן.

## הערות שוליים

קטגוריה:רומנים המתרחשים בניו יורק
מקרוני פו-פלוטסקי

ממוזער|עם סוג אחר של פסטה
[ממוזער|אותו מאכל עם פסטה מסוג [פרפלה]]
**מקרוני פו-פלוטסקי** (ברוסית: **макароны по-флотски** שפירושו "מקרוני בסגנון הצי") הוא מאכל רוסי של פסטה עם בשר טחון.

## מאפיינים
המנה העשוי מפסטה מבושלת (בדרך כלל מקרוני, פנה או פוזילי) מעורבבת עם מלית עשויה בשר טחון מבושל (בדרך כלל בקר או חזיר) ובצל מטוגן, ומתובלת במלח ובפלפל שחור. המנה שהוגשה במקור בכוחות הימיים של ברית המועצות, הפכה לפופולרית ברוסיה בשל הפשטות, העלות הנמוכה וזמן ההכנה הקצר שלה. מקרוני פו-פלוטסקי הפך לפופולרי במיוחד לאחר מלחמת העולם השנייה בתקופות של העוני הגדול בברית המועצות.

## הכנה
הפסטה מבושלת במים רותחים מומלחים. הבצל נקצץ היטב, בעוד הבשר נטחן. לאחר מזיגת שמן על המחבת, מטגנים את הבצלים הקצוצים ולאחר שהם מקבלים צבע זהוב מוסיפים להם את הבשר לטיגון. את המלית מתבלים במלח ובפלפל. כשהבשר מטוגן והפסטה מבושלת, מערבבים אותם יחד. המנה מוגשת לרוב ללא תוספות, אך ניתן לאכול אותה עם חמוצים.

את הבשר הטחון אפשר להחליף בבשר משומר (טושונקה). "שימורי בקר" ממוצע המכונה כאמור טושונקה מכילים הרבה תבלינים והיא עסיסית מספיק כדי להחליף את הבצל, בעוד שיש בה גם כמות הגונה של בשר. גם הטושונקה היה במקור מאכל צבאי.

## ראו גם
* רשימת סוגי פסטה
* רשימת מנות פסטה
* ספגטי בולונז

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הסובייטי
קטגוריה:המטבח הרוסי
Hiss (שיר)

"**Hiss**" הוא שיר של הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה. הוא יצא לאור באופן עצמאי על ידי הוט גירל פרודקשנס ב-26 בינואר 2024, כסינגל השני מתוך האלבום *[[Megan]]*.

"Hiss" קיבל ביקורות חיוביות הכללו שבחים על הליריקה והפלואו של מייגן, ומשך תשומת לב תקשורתית בנוגע לאמנים מרובים שהיא ביצעה עליהם דיס בשיר. הראפרית ניקי מינאז' הגיבה לשיר כאשר הוציאה את שירה, "Big Foot", כשלושה ימים לאחר צאתו של שיר זה.

## רקע
ב-19 באוקטובר 2023, 1501 סרטיפייד אנטרטיינמנט הכריזה כי הם הגיעו להסדר עם מייגן די סטליון לטובתה, וסיימו מאבק משפטי בן מעל לשלוש שנים. לאחר עזיבתה את חברת התקליטים, היא הקימה חברת תקליטים עצמאית בשם הוט גירל פרודקשנס והכריזה על אלבום האולפן השלישי שלה. מייגן די סטליון הוציאה את הסינגל המוביל של האלבום, "Cobra", ב-3 בנובמבר 2023. ב-22 בינואר 2024, היא הכריזה שהסינגל השני, "Hiss" ייצא לאור ב-26 בינואר ושיתפה את עטיפתו, בה היא מופיעה עם נחש לבן סביב צווארה. יומיים לפני יציאת "Hiss", מייגן די סטליון פרסמה קטע מהקדמת ספוקן וורד של השיר, בו היא מזהירה לגבי נושאים אותם היא מזכירה בשיר.

## הרכב ומילים
השיר "Hiss" נכתב על ידי די סטליון עם הכותבים הג'ואל בנקס ושון "סורס" ג'ארט, שהפיקו את השיר עם LilJuMadeDaBeat, בנקרול גאט איט ודריק מילאנו. פרסומים דיווחו כי המילים של "Hiss" מהווה דיס כלפי מספר אמנים שהתבטאו בעבר בשלילה נגד מייגן. בבית הפותח, מייגן מתייחסת לזמרת האמריקאית מריה קארי ולסינגל שלה "Obsessed" משנת 2009. מאוחר יותר, היא רומזת לירי שלה בשנת 2020 על ידי טורי ליינז ולמשפט שלאחר מכן, שהביא להרשעתו של ליינז וגזר דינו לעשר שנות מאסר. למעריצים המגינים על טורי ליינז, מייגן מציעה להוריד את JPay, שירות העברת כספים אלקטרונית עבור מערכת הכלא בארצות הברית, כדי לשלוח קצת כסף או אפילו שיתזמנו "ביקור זוגי", בהתחשב בכל ה-"dick riding".

מייגן די סטליון ממשיכה ופונה לראפר הקנדי דרייק, שדיבר בעבר על מייגן בשירו, "Circo Loco" (2022). מייגן אף טוענת בשיר שבן זוגה לשעבר פרידסון פונטיין לא מסוגל להמשיך הלאה, וממשיך לדבר על די סטליון על מנת להישאר רלוונטי. די סטליון מוסיפה שאנשים אלו "לא כועסים על מייגן", אלא "כועסים על חוק מייגן". חוק מייגן הוא שמו של חוק פדרלי המחייב עברייני מין רשומים לספק את המידע האישי שלהם לרשויות אכיפת החוק המקומיות. השורות נתפסו כדיס כלפי הראפרית ניקי מינאז' על ידי מבקרים, מעריצים ומינאז' עצמה, בשל העובדה שהיא נשואה לקנת' פטי, עבריין מין רשום. מינאז' אף הגיבה לדי סטליון בשיר דיס משלה בשם "Big Foot", שיצא כשלושה ימים לאחר צאתו של "Hiss".

## ביקורות
### הופעות ברשימות

## וידאו קליפ
וידאו קליפ רשמי, בבימויו של דאגלס ברנרדט, פורסם ב-26 בינואר 2024, דרך ערוץ היוטיוב של הראפרית. בקליפ, מייגן מבצעת את השיר לבדה בלי רקדניות רקע או ניצבים. היא עוברת בין מספר הגדרות שונות כמו "הזלפה נימית" מול מסכים שונים המציגים את התמונה שלה. הקליפ של השיר צבר מעל ל-2.1 מיליון צפיות ביום, מה שהביא אותו למקום הראשון ברשימת הסרטונים החמים ביותר ביוטיוב, כאשר קליפ המילים של השיר צבר 1.2 מיליון צפיות והגיע למקום השלישי ברשימת הסרטונים החמים.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:שירים על נחשים
קטגוריה:מחלוקות סביב טענות לתועבה במוזיקה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל 200
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית
פשמק

**פשמק** (בפרסית: **پشمک**; באנגלית: **Pashmak**) הוא סוג של חוטי ממתק איראני או צמר גפן מתוק, עשוי מסוכר.

## מאפיינים
פשמק מוגש בפני עצמו או כתוספת לפירות, עוגות, גלידות, פודינגים וקינוחים בכלל. המאכל ידוע בכינוי **צמר גפן מתוק פרסי**. לפעמים מקשטים אותו בפיסטוק טחון. על אף שהמרקם דומה לצמר גפן מתוק, השיטה והמרכיבים שונים.

מקורו של פשמק בעיר יזד האיראנית הידועה בממתקים הפרסיים המסורתיים השונים שלה כמו בקלווה, קוטאב (קינוח) וגאז במהלך תקופת האימפריה הספווית.

## ממתקים דומים
הממתק הערבי גאזי אל בנאט (חוט של בנות) בערבית: **غزل البنات**; באנגלית: **Ghazl al-Banat**) זהה למעשה לפשמק, ומכונה **צמר גפן מזרחי מתוק**.

הממתק טורקי בשם פישמניה מזכיר קצת את הפשמק.

## לקריאה נוספת
* ממתק זקן הדרקון - גרסה סינית
## קישורים חיצוניים
* פשמק - חוט פיות פרסי - myfavouriteplum.blogspot.com
* פישמניה - תמונה בפליקר
* יזדי, טבריזי וצמר גפן מתוק - הקדמה
## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח הפרסי: קינוחים
קטגוריה:ממתקים
קטגוריה:קינוחים
שיבו סורן

**שיבו סורן** (בהינדי: **शिबू सोरेन**; 11 בינואר 1944 - 4 באוגוסט 2025) היה פוליטיקאי הודי שכיהן כנשיא מפלגת ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה וכחבר ברג'יה סבהה מטעמה. כיהן כראש השרים של ג'הרקאנד במשך שלושת תקופות כהונה נפרדות, אף אחת מהן לא מלאה, וכחבר בלוק סבהה.

## ביוגרפיה
שיבו סורן נולד ב־11 בינואר 1944 בנמרה בביהר שבהודו הבריטית (כיום בג'הרקאנד, הודו). עקב מות אביו נאלץ לעזוב את הלימודים בכיתה 10 ולצאת לעבוד לפרנסת משפחתו. הוא הקים תנועה בשם סונוט סנטל פרג'ה (חברה טהורה של בני ה).

בפברואר 1973 הקים סורן, יחד עם  וארון קומאר המרקסיסטי. מהטו עמד בראש השיוואג'י סמג' של , וקומאר ייצג את ארגוני העובדים. ב־1975 עמד בראשות המון מוסת שתקף את הכפר צ'ירודיה והרג 11 איש, בהם 9 מוסלמים, בקריאה "לגרש את הזרים" מג'הרקאנד.

סורן התמודד לראשונה למשרה פוליטית רשמית בבחירות ללוק סבהה ב־1977, אך הפסיד.

בשנות השמונים פרשו קומאר ומהטו מהמפלגה, וסורן מינה את  לנשיא המפלגה ואת עצמו למזכיר הכללי. ב־1987 נרצח נירמל מאטו, ושיבו סורן מונה לנשיא המפלגה.

בבחירות לוק סבהה ב־1980 נבחר סורן לחבר בבית. הוא נכשל בבחירות ללוק סבהה ב־1984, אך שב ונבחר בבחירות ב־1989, 1991 ו־1996, אך הובס שוב בבחירות ללוק סבהה ב־1998 וביולי 1998 נבחר כחבר ברג'יה סבהה.

ב־1996 נעצר על ידי לשכת החקירות המרכזית עקב פרשיית שוחד בה תמך בממשלת פ. ו. נרסימהה ראו בהצעת אי-אמון תמורה לתשלום.

באפריל 2002 נבחר סורן לרג'יה סבהה ובמאי נבחר ללוק סבהה בבחירות מיוחדות. ועדת הבחירות של הודו קבעה כי איבד את חברותו ברג'יה סבהה.

בבחירות באפריל 2004 נבחר סורן פעם נוספת ללוק סבהה, והיה לשר הפחם והמכרות בממשלת מאנמוהאן סינג. ביולי 2004 נאלץ שיבו להתפטר באוגוסט 2006 נאלץ שיבו להתפטר מתפקידו כשר המכרות עקב מעצרו בעקבות מעורבותו במתקפה על צ'ירודיה כ־30 שנה קודם לכן, ושהה כחודש במאסר. הוא נוקה לבסוף בגלל חוסר ראיות במרץ 2008. סורן שב לכהן בממשלת הודו בנובמבר 2004.

לקראת הבחירות הראשונות ל במרץ 2005 הקימה הג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה קואליציה עם הקונגרס הלאומי ההודי וראשטריה ג'נטה דאל, וסורן מונה לראש השרים במדינה, אך הוא נכשל בהצבעת אמון, וממשלתו הוחלפה בממשלת מפלגת העם ההודית, בעקבות כך שב סורן לכהן כשר המכרות בינואר 2006. הוא נאלץ להתפטר מהתפקיד בנובמבר 2006 לאחר שהורשע ברצח מזכירו האישי ב־1994. ההרשעה בוטלה על ידי בית המשפט הגבוה של דלהי באוגוסט 2007, באוגוסט 2008 חזר סורן לכהן כראש השרים במדינה, אך הממשלה פוזרה בינואר 2009 לאחר שסורן לא הצליח להיבחר לאספה בתוך מגבלת הזמן של ששה חודשים ממינויו.

פיזור האספה והבחירות החדשות שנערכו אליה אפשרו את שובו של סורן לשלטון ב־2009, בממשלה שנתמכה בין היתר בידי מפלגת העם ההודית. ממשלה זו נפלה לאחר שהמפלגה הסירה את תמיכתה מהממשלה בעקבות מחלוקת פוליטית ביולי 2010, ובספטמבר 2010 הוקמה ממשלת קואליציה בין ה'גהקאנד מוקטי מורצ'ה לבין מפלגת העם כשידה של מפלגת העם על העליונה וראש השרים מונה מטעמה. שיבו סורן לא היה חבר בממשלה זו, ובנו, המאנט סורן, תפס את מקומו כמנהיג המפלגה ומונה לסגן ראש השרים.

סורן נבחר ללוק סבהה בבחירות ב־2009 ו־2014 אך הובס בבחירות ב־2019. ביולי 2020 נבחר לחבר ברגיה סבהה.

## חיים אישיים
בינואר 1962 נישא לרופי סורן. להם שלושה בנים ובת אחת. בנו המאנט סורן כיהן כראש השרים של ג'הרקאנד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ממשלות המדינות והטריטוריות של הודו
קטגוריה:ג'הרקאנד: פוליטיקה
קטגוריה:חברי הרג'יה סבהה
קטגוריה:חברי הלוק סבהה
קטגוריה:שרי ממשלות מאנמוהאן סינג
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1944
קטגוריה:הודים שנפטרו ב-2025
חולדות המדבר

**חולדות המדבר** (באנגלית: **The Desert Rats**) הוא סרט מלחמה אמריקאי בשחור-לבן בבימויו של רוברט ווייז, עם ריצ'רד ברטון, רוברט ניוטון וג'יימס מייסון בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על המצור על טוברוק במלחמת העולם השנייה ועל חיילי הדיוויזיה התשיעית (אוסטרליה) שהגנו עליה ועמדו במצור של 242 יום.

מייסון הופיע קודם גם בתפקיד ארווין רומל בסרט "שועל המדבר: סיפורו של רומל" ב-1951. שם היה רומל שקט ונימוסי ודיבר באנגלית. כאן הוא חסר סבלנות ומדבר עם פקודיו בגרמנית.

## תקציר העלילה
1941, עיר הנמל טוברוק במצור על ידי חיילו של "שועל המדבר, ארווין רומל. פלוגה של חיילים אוסטרלים מהדיוויזיה התשיעית (אוסטרליה) מגיעה לעיר והגנרל המפקד (רוברט דאגלס) ממנה את מייג'ור מקרוברטס הסקוטי (ריצ'רד ברטון) למפקד הפלוגה.

במפקד הראשון שהוא עורך הוא מגלה כי אחד מחייליו, הטוראי טום ברטלט (רוברט ניוטון) הוא בעצם המחנך שלו מסקוטלנד. ברטלט שיכור כלוט, מתמוטט במסדר ומקרוברטס לוקח אותו אליו שם הוא מספר לו כי פוטר מעבודתו בגלל שיכרות והיגר לאוסטרליה ושם גם ברגע של שיכרות התגייס לצבא. מקרוברטס רוצה להעבירו אך לאור תחנוניו הוא משאיר אותו בפלוגה כפקיד פלוגתי.

הפלוגה עומדת בהתקפה גדולה של טנקים וחי"ר. לוטננט קרסטרס (צ'ארלס טינגוול) חורג מהפקודות לא לעזוב את העמדות ורץ עם עוד שני לוחמים לעזור ולחלץ פצוע. לאחר הקרב רוצה מקרוברטס להעמידו לדין אך בהשפעת מחנכו ברטלט הוא מבטל את האשמה.

הגנרל מטיל על הפלוגה לבצע פעולות קומנדו ליליות על מחנות של הגרמנים. הם תוקפים בלילה בשקט את המחנות, הורגים את השומרים וגורמים נזק למתקנים צבאיים עד מהרה הם מכונים "חולדות המדבר".

הם מקבלים משימה קשה לחדור למחנה בו יש מצבור תחמושת תת-קרקעי גדול. הפעולה מתבצעת במהירות, השומרים מחוסלים בשקט אך לבסוף הם מתגלים וממהרים לברוח במשאיות. מפעיל חומר הנפץ נהרג ומקרוברטס לוקח את מקומו ומפוצץ את מאגר התחמושת אך נפצע בזרועו ונופל בשבי עם לוחם נוסף.

הוא דורש טיפול לפי אמנת ז'נבה ורופא גרמני מוציא את הקליע מזרועו בעת שרומל נמצא בחדר ומטופל אף הוא בגלל פציעה ממטוס ספיטפייר. הם משוחחים על המערה בטוברוק ומקרוברטס מועלה למשאית שבויים. המשאית מופצצת על ידי מטוס בריטי ומתהפכת. בהמולה מצליח מקרוברטס ופקודו לברוח ולאחר הליכה ארוכה ומסוכנת הם מגיעים ללוחמים בטוברוק.

רומל מתכנן התקפה ממושכת לכבוש את טוברוק ופלוגתו של מקרוברטס מתמקמת בגבעה החולשת על שדה הקרב. הפעם גם ברטלט מצטרף ללוחמים.

הלחימה נמשכת ימים רבים, הלוחמים מותשים ומקרוברטס מבקש לסגת ומבקש מקולונל ווייט (ת'ורין ת'אצ'ר) לחפות עליהם באש תותחים. הפעם ברטלט הפחדן מסרב לסגת ובעקבותיו שאר הלוחמים. מקרוברטס מיואש אך ברגע האחרון הוא שומע צלילי חמת חלילים ומבחין בטנקים של גנרל אוקינלק שמתקרבים ופורצים את המצור לאחר 242 ימים.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לחולדות המדבר, באתר יוטיוב
*מקרוברטס משוחח עם רומל, באתר יוטיוב
*סצנת הסיום, באתר יוטיוב
*חולדות המדבר, באתר TCM

קטגוריה:סרטי 1953
קטגוריה:סרטי מלחמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי רוברט וייז
שייטת אוניות המערכה השישית (בריטניה)

**שייטת אוניות המערכה השישית** הייתה שייטת של הצי המלכותי הבריטי המורכבת מאוניות מערכה ששרתו ב"גרנד פליט" ("הצי הגדול") והתקיימה בין השנים 1913 ל-1917.

## היסטוריה
### מלחמת העולם הראשונה
#### אוגוסט 1914
ממוזער| אה"מ לורד נלסון
באוגוסט 1914, שייטת אוניות המערכה השישית הייתה מבוססת בפורטלנד וכללה מספר אוניות מערכה פרה-דרדנוט שהוקצו לצי השני ואלה כללו:
* אה"מ לורד נלסון
* אה"מ אגממנון
* אה"מ ראסל
* אה"מ אלבמארל
* אה"מ קורנווליס
* אה"מ דאנקן
* אה"מ אקסמות'
* אה"מ ונג'נס

לורד נלסון ואגממנון עברו לשייטת אוניות המערכה החמישית בסוף 1914. אה"מ רוונג' הצטרפה לזמן קצר לשייטת ב-1915, לפני שהשייטת התפרקה. רוב האוניות נשלחו לים התיכון.

#### הקמה מחדש
ב-13 בנובמבר 1917, אדמירל משנה יו רודמן הוריד את דגלו ב-USS ניו יורק כמפקד, פלגת אוניות המערכה ה-9. לאחר הכנות ל"שירות מרוחק", אוניות המערכה ויומינג, ניו יורק, דלאוור ופלורידה הפליגו לאיים הבריטיים ב-25 בנובמבר והגיעו לסקפה פלו, איי אורקני, ב-7 בדצמבר 1917. למרות ששמרו על ייעודם האמריקני כפלגת אוניות המערכה ה-9, ארבע הדרדנוטים הללו הפכו לשייטת אוניות המערכה השישית של ה"גרנד פליט" הבריטי עם הגעתם למים הבריטים. שייטת אוניות המערכה ה-6 פעלה מסקפה פלו ורוזית'.

אוניות המערכה האמריקאיות ששירתו בשייטת אוניות המערכה השישית היו:
* USS פלורידה
* USS ויומינג
* USS ניו יורק
* USS דלאוור
* USS טקסס - הגיעה בינואר 1918
* USS ארקנסו - החליפה את USS דלאוור ביולי 1918

## מפקדים

## הערות שוליים

קטגוריה:הצי המלכותי הבריטי
ארנבת ולשית

**ארנבת ולשית** (**Welsh Rabbit** או **Welsh Rarebit**) היא מאכל בריטי העשוי מפרוסת לחם קלוייה בתנור ברוטב גבינה חריף. השם המקורי של המנה, המתועד עוד מהמאה ה-18, הוא שם היתולי, שכן המנה אינה מכילה ארנבת כלל. במרוצת השנים שונה השם מ־Welsh rabbit ל־Welsh rarebit**,** דהיינו "דבר-מאכל נדיר ולשי"**.** גרסאות אחרות של המנה הן ארנבת אנגלית, ארנבת סקוטית, ארנבון, ארנב זהוב וארנבון סמוק.

למרות שאין ראיות מוצקות לכך שאומנם מקור המנה הוא במטבח הוולשי, הרי שהיא מזוהה לפעמים עם המאכל הוולשי "caws pobi", העשוי מגבינה אפויה, ומתועד עוד משנת 1500 לערך.

## הרוטב
על פי מתכונים מסוימים, יש לפזר גבינה מגוררת על טוסט ולקלות בתנור, מה שהופך מאכל זה לזהה לטוסט גבינה. אחרים מכינים את הרוטב מגבינה, בירה אנגלית וחרדל, ומתבלים בפלפל קאיין או פפריקה.  מתכונים אחרים מוסיפים יין או רוטב ווסטרשייר. מתכונים אחרים ממזגים גבינה וחרדל לרוטב בשאמל.

## שֵׁם המנה
ההתייחסות המתועדת הראשונה למנה הייתה בשם "ארנבת ולשית" בשנת 1725 בהקשר אנגלי, אך מקור המונח אינו ידוע. היה זה כנראה שם היתולי שנועד להגחיך את הוולשים.

### ולשית
"ולשי" שימש ככל הנראה ככינוי גנאי, שמשמעותו היא "כל דבר לא-תקני או וולגרי", ורומז ש"רק אנשים עניים וטיפשים כמו הוולשים יאכלו גבינה ויקראו לה ארנבת", או ש"הדבר הקרוב ביותר לארנבת שהוולשים יכלו להרשות לעצמם היה גבינה מותכת על טוסט". לחלופין, אולי היה זה רמז ל"תזונה החסכנית של אנשי וילס ההררית". דוגמאות נוספות לשמות אוכל היתוליים שכאלה הם קוויאר ולשי (לאבאברד );  אריה בנוסח אסקס (עגל); תרנגול נורפוק (הרינג); משמש אירי (תפוח אדמה);  צדפות הרי הרוקי (אשכי שור); וחרטומן סקוטי (ביצים מקושקשות ואנשובי על טוסט).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאכלי גבינה
קטגוריה:המטבח הבריטי
הנרי אדו

**הנרי אדו** (באנגלית **Henry Addo**, נולד ב-1 במאי 2003 בגאנה) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת OFK בלגרד בהשאלה ממכבי תל אביב.

## קריירת מועדונים
אדו גדל בקבוצה ששייכת לז'ילינה ומשחקת בליגה השנייה בגאנה. בשנת 2021 הוא עבר לקבוצה הבוגרת, לאחר ששיחק בקבוצת המילואים. ב-14 בפברואר 2022 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 5-1 לרוזמברוק במסגרת המחזור ה-20 בליגת העל הסלובקית לעונת . בסך הכל הוא ערך 28 הופעות בז'ילינה וכבש שבעה שערים. אדו ערך את הופעת הבכורה האירופית שלו ב-13 ביולי 2023 בסיבוב הראשון של הקונפרנס ליג מול לבדיה האסטונית. בהמשך הוא בישל בשני משחקים מול גנט והודח בסיבוב המוקדמות השני.

ב-6 בפברואר 2024 חתם במועדון הכדורגל מכבי תל אביב תמורת סכום העברה של חצי מיליון אירו על חוזה ל-3 שנים וחצי.

ב-30 ביולי 2025 הושאל לעונה אחת לOFK בלגרד.

## תארים

; מכבי תל אביב

* אליפות (2): 2023/2024, 2024/2025
* אלוף האלופים :2024

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני מ.ש.ק. ז'ילינה
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובקיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:כדורגלני OFK בלגרד
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-2003
עפרה פרחי

**עפרה פרחי** היא דיפלומטית ישראלית המכהנת כשגרירת ישראל לזמביה וכשגרירה לא תושבת בזימבבואה ובוטסואנה.

## ביוגרפיה
פרחי נולדה באילינוי, ארצות הברית, לד"ר אשר ועדנה פרחי לבית קסטלנואובו-אזכרלי.

היא בעלת תואר ראשון בלימודי ארץ ישראל וגאוגרפיה ממכללת בית ברל, ותואר שני בלימודי ארץ ישראל מאוניברסיטת בר-אילן.

## קריירה
בשנת 1991 הצטרפה פרחי לקורס הצוערים של משרד החוץ, ולאחר שסיימה אותו הוצבה בשנים 1993 עד 1999 בקונסוליות הישראליות ביוסטון, בוסטון וניו יורק, שם עמדה בראש המחלקה לדיפלומטיה ציבורית.

בשנים 2010–2014 שירתה כנספחת התרבות בשגרירות ישראל ברומא.

בשנים 2017–2020 שירתה כצירה בשגרירות ישראל באיטליה ובסן מרינו.

במהלך שנותיה במשרד החוץ שירתה במגוון רחב של תפקידי מטה בירושלים, כולל סגנית מנהל המחלקה לטורקיה, יוון וקפריסין, מנהלת המחלקה לקשרי החוץ של החטיבה לשיתוף פעולה של האגף לשיתוף פעולה מש"ב ומנהלת המחלקה לקשרים כלכליים עם ארצות הברית ואירו-אסיה באגף הכלכלי.

ביוני 2021 אישרה הממשלה את מינויה של פרחי לשגרירה לא תושבת של ישראל בזמביה, זימבבואה, בוטסואנה ונמיביה, אשר באפריקה. היא החלה לכהן בתפקידה באוגוסט אותה שנה.

ביוני 2022 ארגנה בזמביה כנס כלכלי לחיזוק הקשרים בין ישראל וזמביה, אשר אנשי עסקים מזמביה טענו שהוזמנו אליו רק אנשי עסקים נבחרים, ושקיומו הוסתר מאחרים. בשנה זו גם נפגשה עם נשיא זמביה האקאינדה היצ'ילמה בלוסקה, לאחריו נענה להזמנת הנשיא יצחק הרצוג לביקור בישראל באוגוסט 2023.

ב-2023 נשדדה בעת ביקור עבודה בזמביה.

ביוני 2025 אישרה הממשלה את מינויה כשגרירה תושבת בזמביה.

## פעילות נוספת
בשנים 2004–2007 מילאה את תפקיד מנכ"לית איגוד האופניים הישראלי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרות המכללה האקדמית בית ברל
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בית ברל
קטגוריה:ישראליות ילידות ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:שגרירות ישראל
קטגוריה:שגרירי ישראל בזמביה
קטגוריה:זימבבואה: יחסי חוץ
קטגוריה:בוטסואנה: יחסי חוץ
קטגוריה:נמיביה: יחסי חוץ
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
אתה כולם

"**אתה כולם**" הוא סינגל שהוציא המוזיקאי הישראלי יוגב גלוסמן ב-15 בינואר 2024 תחת הפצת חברת נענע דיסק. השיר נכתב על ידי אלון שמריז, שנחטף לעזה במהלך טבח שבעה באוקטובר ונורה בשוגג על ידי כוח צה"ל ב-15 בדצמבר 2023.

## רקע והפצה

לפני ה-7 באוקטובר 2023, אלון לולו שמריז גר בשכונת "דור צעיר" בקיבוץ כפר עזה. הוא שיחק כדורסל בקבוצה של מועצה אזורית שער הנגב, נהג לעסוק בכתיבה ותכנן להתחיל ללמוד הנדסת מחשבים במכללה האקדמית ספיר. במהלך הטבח בכפר עזה, הוא שהה בדירתו והיה בקשר טלפוני עם משפחתו - להם סיפר שמחבלים פרצו את הגדר הסמוכה לשכונה. בסביבות השעה 10:00, הקשר עמו נותק. כעבור שבוע משפחתו קיבלה תיעוד של התכתבות בין שכנו של שמריז לאחותו - בה נכתב כי שמריז נחטף על ידי המחבלים. כעבור יומיים, הצבא הודיע למשפחה כי הסטטוס של שמריז עבר מ"נעדר" ל"חטוף".

ב-10 בדצמבר 2023, כוח גולני הרג את חוטפיו של שמריז (וגם של החטופים שהוחזקו עמו - יותם חיים וסאמר אל-טלאלקה) מבלי לדעת שהם מחזיקים חטופים במבנה. החטופים נמלטו ושהו לבדם בבניין מגורים בשג'אעייה. הם תלו על הבניין בו שהו שלטים מאולתרים עליהם כתבו באמצעות תבלינים: "SOS" ו"הצילו - 3 חטופים".

ב-15 בדצמבר, שמריז, חיים ואל-טלאלקה יצאו מהבניין, סמוך לכוח צה"ל מגדוד 17, בלי חולצות ועם דגל לבן. קלע ירה לכיוונם והרג את אל-טלאלקה ושמריז. חיים נמלט למבנה סמוך. אחד המפקדים כרז לחטוף שייצא החוצה, וכשיצא – נורה ונהרג. לאחר התקרית ובמהלך סריקת הגופות, התעורר חשד כי מדובר בישראלים, ומאוחר יותר התגלתה זהותם.

שמריז כתב את השיר "אתה כולם" כשהיה בן 18, תלמיד בכיתה י"ב, ושלח אותו מאוחר יותר למורה שלו לספרות. ערב לפני הלוויותו של שמריז, המורה שלח את השיר לאילנית סוויסה, שהייתה אחראית על ארגון ההלוויה. סוויסה שלחה את הטקסט לראשונה למשפחתו של שמריז וביקשה את רשותם על מנת להקריא את השיר בהלוויותו.

אחיו של אלון, יונתן שמריז, סיפר כי לאחר ה-7 באוקטובר, הם ניסו למצוא את מחברת השירים של אלון בחדרו בכפר עזה - אך לא מצאו דבר. מאוחר יותר הוא הצליח להיכנס לכונן הגוגל של אלון, ושם נמצאו כל יצירותיו - סיפורים ושירים.

גלוסמן סיפר כי: . לאחר שנתקל בטקסט, גלוסמן תכנן להלחין את השיר ולשלוח אותו למשפחה באופן פרטי.

גלוסמן, שמופיע באופן תדיר עם הזמר אביתר בנאי, ביצע את השיר לראשונה בהופעה של בנאי במועדון הבארבי. ההתלהבות של בנאי והקהל דחפו את גלוסמן להוציא את השיר לאור. השיר יצא באישור משפחתו של שמריז.

## הרכב

אביתר בנאי עושה בשיר קולות רקע. גלוסמן סיפר כי הוא לא רגיל להלחין שירים שנכתבו על ידי אנשים אחרים, אך כי הוא הצליח להלחין את השיר תוך 10 דקות. בנוסף, אמר כי הוא השתדל להלחין את השיר במנגינה "חיובית": .

לא פעם צוין כי מילות השיר מתארות באופן דומה את גורלו של שמריז. אביו, אבי שמריז, אמר: 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי הנצחה
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת נענע דיסק
בלידא

**בְּלִ֫ידַא** (בערבית: **بليدا**) הוא כפר לבנוני בנפת מרג' עיון, מחוז א-נבטיה שבדרום לבנון, במרחק 118 ק"מ מביירות. הכפר שוכן בסמוך לגבול עם ישראל, לא רחוק מקיבוץ יפתח. 

## היסטוריה
ב-1881, ב"סקר ארץ ישראל המערבית" של הקרן לחקר ארץ ישראל, תואר בלידא כך: "כפר, בנוי מאבן, ובו מסגד, ובערך 150 תושבים מוסלמים, ממוקם על רכס, עם עצי תאנה, זית, ואדמה חקלאית. בור מים אחד ומעיין שנמצא במרחק מייל מדרום-מזרח לכפר מספקים מים".

הם מציינים עוד: "יש כאן מספר עמודים ושרידי הריסות. משולשים כפולים חרותים בכל אחד מצדדיה של דלת מסגד".

### מלחמת חרבות ברזל
ב-3 בפברואר 2024, במסגרת החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, תקף חיל האוויר הישראלי בכפר והרג שני פעילי מיליציית "אמל", בעלת ברית של חזבאללה.

בין 1 ל-14 באוקטובר 2024 התחולל בכפר קרב בלידא, כאשר חטיבת אלון נלחמה בכוח רדואן בכפר, במסגרת התמרון הקרקעי בלבנון. ב-24 באוקטובר עוצבת הגליל השמידה מתחם של כוח רדואן בקצוות הכפר בלידא. בפשיטה על המתחם חוסלו 20 מחבלים. לאחר הקרבות צה"ל העלה תמונות של הכפר מוחרב.

במהלך המלחמה נהרסו לחלוטין כ-24% מהמבנים בכפר (209 מבנים מתוך 873), וכ-6% נהרסו חלקית (50 מבנים), לפי ניתוח תצלומי לוויין שנערך בדצמבר 2024.

## דמוגרפיה
נכון לשנת 2014, 99.68% מהמצביעים בבלידא הם מוסלמים. 98.55% הם מוסלמים שיעים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
קטגוריה:רצועת הביטחון
נשוטה נשוטה

"**נשוטה נשוטה**" הוא שיר שכתב חיים גורי בשנת ה'תש"ה לבקשתו של יוחאי בן-נון – אז מאנשי הכוח הימי של הפלמ"ח ולימים אלוף ומפקד חיל הים. השיר, שהוצמד ללחן עממי רוסי, עוסק במעפילים שגורשו בידי הבריטים למחנות המעצר בקפריסין ומתאר את תחושות הזעם וחוסר האונים למול היעדר הצדק, לצד ההבטחה האופטימית לחזור לארץ ואף לנקום בבריטים.

## רקע
לאחר שבריטניה קיבלה מידי חבר הלאומים את המנדט על שטחי ארץ ישראל במטרה להקים בה מדינה לעם היהודי, היא הפרה את התחייבותה, הצרה את צעדי היישוב היהודי ומנעה בעקשנות את גדילתו. בספר הלבן של צ'רצ'יל והספר הלבן השני הוגבלה העלייה היהודית (לצד הגבלות על מכירת קרקע ליהודים ועוד), ולשיאה הגיעה ההתנכלות בספר הלבן אשר הקצה מכסת עלייה זעומה.

בעקבות מדיניותה של בריטניה התפתחה ההעפלה לארץ בדרכים בלתי ליגאליות, וזו התרחבה בשנות מלחמת העולם השנייה ולאחריה, כאשר מאות אלפי פליטי חרב וניצולי השואה ביקשו למצוא מפלט בארץ. הבריטים מצידם הגבירו את האכיפה והמרדף אחרי העולים, ובתום מלחמת העולם ייסדו את מחנות המעצר בקפריסין כדי להגלות אליהם ולכלוא בהם מעפילים שניסו להגיע לארץ ישראל. לקפריסין, שהייתה אף היא בשליטה בריטית, הוגלו מעל חמישים ושניים אלף מעפילים, שהגיעו מנמלי צרפת, איטליה, שוודיה, יוגוסלביה, אלג'יריה, בולגריה, ויוון, והיישוב הנבגד זעם.

## השיר
יוחאי בן נון, מראשוני הפלי"ם של הפלמ"ח ומפקד קורס החובלים שלו דאז, ולימים מי שיצר את הקומנדו הימי ושייטת 13, אלוף ומפקד חיל הים, נסע עם גורי לגליל באוטובוס ערבי. בשעת עצירה בנצרת אמר בן נון לגורי כי ישנו שיר בעל מנגינה "נהדרת", ניגן לו את המנגינה הרוסית וביקש שיחבר בהתאם לה שיר עברי. זו מצאה חן בעיני גורי, ותוך כדי המשך הנסיעה חיבר את השיר "נשוטה נשוטה". זו הייתה הפעם השנייה שבן נון ביקש מגורי שיחבר שיר, כאשר בפעם שלפניה, מספר חודשים לפני מקרה זה, חיבר גורי בעקבות בקשתו את "שיר הקברניט".

השיר עוסק בגירוש המעפילים מחיפה לקפריסין, ומתאר לחלופין את התחושות הקשות בשעת הגירוש לצד האחיזה בתקווה וההבטחה לחזור ואף לנקום. בין הנהגת היישוב לבין אנשי הפלמ"ח לא היו הסכמות על דרך הפעולה כנגד הגירושים, ונאסר על הפלמ"חאים לנקוט בפעולות כמו פיצוץ האוניות שנועדו לגירוש. במקרים אחרים הדבר לא היה ניתן מבלי לסכן חיי אדם. המצב יצר תחושות איומות, כאשר עם התרחקות הספינות מהחוף נמלאו עיני האנשים עצב וחרון בעודם מביטים אל הכרמל וחופי הארץ המתרחקים בעל כורחם. מבטים אלו והתחושות באוניות נחרטו בזכרונם של אנשי הפלמ"ח, ובאו לידי ביטוי בשיר זה. את הרגשת חוסר האונים המתסכלת ביטא חיים גורי בבית הראשון: "החוף מתרחק לו... הליל יורד...". בבית השני ניתן מקום לזעם וחוסר הצדק, כאשר זרים ונוכרים שולטים בארץ לא להם, בארצם של המגורשים בידיהם: "נכר יעטנו... זרים בביתנו... ארצי הסגורה".

הפזמון מעמיד למול התחושות הקשות את הביטחון בניצחון העתידי: החזרה למרות הכל לארץ ממנה הם מגורשים כעת, ואף השבת נקם למגרשים: "עוד נחזורה, שוב נחזורה / והרוח תרעש חזקה / ושירים יעלו מסיפון ומתורן / עוד נחזור ונשיבה נקם", וכך נחתם השיר. במכתב ליהודה בן-צור כתב גורי:השיר בוצע על ידי נחמה הנדל, יונה עטרי, אופירה גלוסקא, חבורת שהם ועוד.

## קישורים חיצוניים
* נשוטה נשוטה, באתר זמרשת.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1945
קטגוריה:שירי נחמה הנדל
קטגוריה:שירי אופירה גלוסקא
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים גורי
קטגוריה:ההעפלה בתרבות ובאמנות
פרס גראמי לביצוע המוזיקה האלטרנטיבית הטוב ביותר

**פרס הגראמי לביצוע המוזיקה האלטרנטיבית הטוב ביותר** הוא פרס המוענק על ידי האקדמיה להקטלה על מנת להוקיר ביצועי מוזיקה אלטרנטיבית בכל שנה. הפרס הוענק בפעם הראשונה ב-5 בפברואר 2023 בטקס פרסי גראמי ה-65, ומתלווה לקטגוריה פרס גראמי לאלבום האלטרנטיבי הטוב ביותר והקטגוריה החדשה הראשונה בתחום הז'אנר האלטרנטיבי מאז יצירת התחום בשנת 1991.

האקדמיה הצהירה כי הפרס מוענק ל.

## רקע
בשנת 1991, ומשנת 1994 עד 1999, הפרס לאלבום המוזיקה האלטרנטיבית הטוב ביותר היה ידוע כביצוע המוזיקה האלטרנטיבית הטובה ביותר. בפרק זמן זה, הפרס הוענק לשינייד או'קונור, U2, גרין דיי, נירוונה, בק, רדיוהד וביסטי בויז.

הקטגוריה הייתה אחת מחמש קטגוריות חדשות שהוכרזו ביוני 2022 לצד ביצוע האמריקנה הטוב ביותר, הפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית, אלבום שירת הספוקן וורד הטוב ביותר ופרס גראמי לפזמונאי השנה.

## זוכים ומועמדים

## שיאני מועמדויות

## הערות שוליים

קטגוריה:קטגוריות פרס גראמי
קטגוריה:פרסי מוזיקה אלטרנטיבית ואינדי
דיינר קיניונס

**דיינר אלכסנדר קיניונס קיניונס** (בספרדית: **Deinner Alexander Quiñones Quiñones**; נולד ב-15 באוגוסט 1995 בטומקו שבקולומביה) הוא כדורגלן קולומביאני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת אונסה קלדס מליגת העל הקולומביאנית.

## קריירת מועדונים
קיניונס החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אוניברסיטריו פופאיאן מליגת המשנה הקולומביאנית. הוא ערך 13 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. בהמשך שיחק מדפורטס קינדיו במסגרת ליגת העל הקולומביאנית וליגת המשנה הקולומביאנית, והושאל ממנה לדפורטס טולימה ולחגוארס קורדובה מליגת העל הקולומביאנית.

ב-12 ביולי 2018 חתם קיניונס באינדפנדיינטה מדיין מליגת העל הקולומביאנית, ממנה הושאל לסנטוס לגונה מליגת העל המקסיקנית. לאחר מכן שיחק בקבוצות אתלטיקו נסיונל ואמריקה קאלי מליגת העל הקולומביאנית.

ב-27 בינואר 2023 חזר קיניונס לאינדפנדיינטה מדיין מליגת העל הקולומביאנית, ולאחר שערך 29 הופעות ליגה והבקיע שני שערים בעונת , שוחרר מהמועדון.

ב-5 בפברואר 2024 חתם קיניונס על חוזה לשנה וחצי בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית.

ב-11 בספטמבר 2024 עזב את הפועל באר שבע וחתם בהעברה חופשית במכבי פתח תקווה.

בפברואר 2025 חתם בדפורטיבו פאסטו הקולומביאנית.
## תארים
;אינדפנדיינטה מדיין
* הגביע הקולומביאני (1): 2019

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים קולומביאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלני דפורטס קינדיו
קטגוריה:כדורגלני דפורטס טולימה
קטגוריה:כדורגלני אינדפנדיינטה מדיין
קטגוריה:כדורגלני סנטוס לגונה
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו נסיונל
קטגוריה:כדורגלני אמריקה קאלי
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני אונסה קלדס
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1995
סימן נצח ארמני

ממוזער| צלב השמש הארמני (Arevakhach)|180x180 פיקסלים
**סימן הנצח הארמני** או **צלב שמש** (⟨֎ ֍⟩, בארמנית:**Յաւերժութեան Նշան**) הוא סמל לאומי ארמני עתיק וסמל לזהות הלאומית של העם הארמני.  זהו אחד הסמלים הנפוצים ביותר באדריכלות הארמנית, והוא מגולף על חצ'קרים ועל קירות כנסיות .

## היסטוריה ושימוש
בתרבות הארמנית של ימי הביניים, סימן הנצח סימל את המושג של חיי נצח, כאלה שמימיים.  מהמאה החמישית, הוא הופיע על אסטלות ארמניות; מאוחר יותר הוא הפך לחלק מהסמליות של חצ'קר . בסביבות המאה השמינית השימוש בסמל הארמני של הנצח הפך לפרקטיקה איקונוגרפית לאומית מבוססת זה מכבר,  והוא שמר על משמעותו בעת החדשה.  מלבד היותו אחד המרכיבים העיקריים של החצ'קרים,  ניתן למצוא אותו על קירות הכנסייה,    אבני קבר ומונומנטים אדריכליים אחרים.     סמל זהה מופיע בתבליטים של המסגד הגדול ובית החולים בדיבריאי,  והוא כנראה מעין "שאילה" מכנסיות ארמניות קודמות באזור. ניתן למצוא אותו גם על כתבי יד ארמניים .

נעשה שימוש בסימן הנצח בסמליהן של סוכנויות ממשלתיות ועל מטבעות זיכרון, וכן סוכנויות ממשלתיות ארמניות וארגונים ומוסדות לא ממשלתיים בארמניה, וכן בפזורה הארמנית.

## Unicode
ממוזער|220x220px
בשנת 2010 הציע המכון הלאומי הארמני לתקנים לקודד סימן נצח ארמני בערכת התווים של Unicode. בסופו של דבר סימני נצח ארמנים הן כאלה הפונים שמאלה (֎) והן כאלה הפונים ימינה (֍), נכללו בגרסת Unicode 7.0 כאשר זה פורסם ביוני 2014. 

## גלריית תמונות


קובץ:AM_100_dram_Ag_2001_Council_b.png|מטבע זיכרון ארמני אשר הונפק לציון הצטרפות ארמניה למועצת אירופה בשנת 2001
קובץ:Հրեաների_գերեզման_13-րդ_դար,_Եղեգիս10.JPG|בית הקברות היהודי בעיירה Yeghegis (בארמנית: Եղեգիս), המאה ה־13


## הערות שוליים

קטגוריה:אינסוף
קטגוריה:סימנים מתמטיים
קטגוריה:ארמניה: סמלים לאומיים
דם שלי (שיר)

"**דם שלי**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, דם שלי (2024). הוא יצא לאור ב-28 בינואר 2024, בהוצאת חברת התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק, כסינגל המוביל מתוך האלבום. את השיר כתבה והלחינה בן זקן ביחד עם יסמין מועלם ויובל מעיין להפקה מוזיקלית של מתן דרור.

השיר הגיע למקום השני במצעד של מדיה פורסט.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב והולחן על ידי עדן בן זקן, יסמין מועלם ויובל מעיין והופק על ידי מתן דרור. בישראל היום סקרו את "דם שלי" כאשר יצא וכתבו, . בסמוך ליציאתו של השיר, הוציא הזמר ששון איפרם שאולוב שיר בשם "הדם שלי" והציע לבן זקן להקליט אותו יחד כדואט. זו סירבה בטענה שהקליטה שיר בעל שם דומה ולאחר מכן, החליפה אותה הזמרת אודיה.
## וידאו קליפ
קליפ המילים הרשמי של "דם שלי" פורסם ב-28 בינואר 2024, ביום יציאתו של השיר כסינגל.

נכון לינואר 2025 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה משישה מיליון צפיות.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יובל מעיין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יסמין מועלם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יובל מעיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יסמין מועלם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
ניקה חורחלי

**ניקה חורחלי** (בגאורגית: **ნიკა ხორხელი**; נולד ב-9 בספטמבר 2001 בגאורגיה) הוא כדורגלן גאורגי המשחק בעמדת קשר הכנף.

## קריירת מועדונים
חורחלי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת סיוני בולניסי במסגרת ליגת המשנה הגאורגית בשנת 2021. בתום עונת  העפיל עם המועדון לליגת העל הגאורגית, ובעונת  ערך 32 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת הליגה, בהן הבקיע תשעה שערים.

לקראת עונת  חתם חורחלי בסמגוראלי צקאלטובו מליגת העל הגאורגית. הוא ערך 34 הופעות ליגה במדי המועדון בעונה זו, בהן הבקיע ששה שערים.

ב-5 בפברואר 2024 הושאל לבית"ר ירושלים מליגת העל הישראלית עד לתום עונת 2023/2024.

## קריירה בינלאומית
חורחלי נכלל בסגל נבחרת גאורגיה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, אך לא שיחק בטורניר.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גאורגים
קטגוריה:קשרי כדורגל גאורגים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים גאורגים בישראל
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-2001
איתמר צור

**איתמר צור** (נולד ב-28 באוגוסט 1986) הוא שחקן ומוזיקאי ישראלי.

## ביוגרפיה
צור נולד בתל אביב לירון צור ורות לבית הוכברג. אביו פרופסור להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב ואמו רות (כיום רמות) היא עורכת ספרותית ומשוררת. הוריו התגרשו כשהיה בן 6. בגיל 13 עבר לגור אצל אמו.

צור לא התגייס לצה"ל.

בשנת 2009 סיים צור תואר ראשון בנגינה קלאסית בקונטרבס באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. באותה שנה עבר לניו יורק והחל בלימודי המשך באוניברסיטת ניו יורק.

במהלך כחמש שנות שהות בעיר התמקד בפיתוח סגנון נגינה אישי, המשלב השפעות מג'אז, רוק, פולק אמריקאי ובלוז.

בשנת 2014 עבר להתגורר בברלין, שם פעל כנגן קונטרבס וכמלחין למופעי תיאטרון ומחול.

בשנת 2019 שב לישראל והמשיך את פעילותו המוזיקלית בארץ.

כיום צור הוא מחנך ומורה למוזיקה בסטודיו אנקורי.

## קריירה אומנותית
### כשחקן
בשנת 2006 שיחק בסדרת הדרמה שכתב וביים רני בלייר "פרשת השבוע" ששודרה בחברת הכבלים של HOT. גילם את דוד.

בשנת 2007 השתתף בסדרת הדרמה של HOT שיצר וביים ניר ברגמן "להוציא את הכלב" שיחק את יאיר. הסדרה עוסקת במורה לאומנות ותלמיד תיכון שמתנהל ביניהם רומן.

בשנת 2009 שיחק בסדרת הדרמה ששודרה בערוץ עשר שכתב, יצר, וביים ציון רובין "לאהוב את אנה" שיחק בתפקיד איתמר. באותה השנה השתתף בסרט "כלת הים" שכתבה וביימה קרן ידעיה שיחק את אחיין של ראובן (מוני מושונוב) שהשתתף איתו בסדרה "להוציא את הכלב".

בשנים 2009-2010 כיכב בתפקיד ראשי ב-2 העונות בטלנובלה של ערוץ 10 "נשות הטייסים" גילם את דמותו של סגן איתמר גבריאלי, טייס שמשמש כמוביל מבנה בחיל האוויר הישראלי.

באותן השנים גם השתתף בעונה השלישית של סדרת דרמת הנוער המצליחה "האי" ששודרה בערוץ הילדים בחברת HOT. שיחק בתפקיד משני גילם את דניאל, סטודנט צעיר, חבר של אנה (אפרת בן יעקב) במקום סול (עוז זהבי).

בשנת 2010 השתתף בפרסומת של ״טמבור״.

בעבר השתתף בפרסומת של ״בורגראנץ'״, ו״סלקום״.

בשנת 2013 השתתף בפרסומת של "המרכז האקדמי פרס".

בשנים 2018-2019 הנחה במשך 2 עונות את תוכנית הרשת "פיתה בדקה" ששודרה בערוץ טדי.

בשנת 2020 השתתף בפרסומת של ״HOT״ לצידן של גל גדות, וקים אור אזולאי.

בשנת 2021 השתתף בפרסומות של מותג הקפה "BEANZ".

בשנת 2022 השתתף בפרסומת של חברת ״seatylock״ חברה ישראלית המתמחה בפתרונות נעילה ואבטחה לאופניים.

### כמוזיקאי
ביולי 2018 הופיע בהרכב של ״פלמנקו ג'אז״ בבית העמודים לצידם של טולה בן ארי, נועה דרזנר, ואיתן ברטל.

בשנת 2020 הוציא את השיר ״לשכוח אותך״ ופרסם את זה ביוטיוב. ״לשכוח אותך״ היינו סינגל ראשון של צור בעברית, לאחר 2 אלבומים אינסטרומנטליים.

כשצור התגורר בברלין הוא הקים טריו עם שני מוזיקאים ישראלים צעירים נוספים שחיו בברלין, הלהקה חוקרת את אידיומת הג'אז תוך שהיא שואבת השפעה מרוק, פולק וז'אנרים נוספים של מוזיקה פופולרית.

## קישורים חיצוניים

*כתבה בתרבות טלוויזיה, לי אור אברבך, 18 בנובמבר 2007
* 
* 
* 
* כתבה ב-D1D1 לוקח את השלט לידיים, 23 במאי 2010

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
שרה בוניצ'י

**שרה בוניצ'י** (במלטית: **Sarah Bonnici**; נולדה ב-30 במאי 1998) היא זמרת מלטזית. היא נבחרה לייצג את מדינתה באירוויזיון 2024, שיתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Loop".

## שנותיה הראשונות
בוניצ'י נולדה באי גוזו. היא בתו של מרסל בוניצ'י, מנכ"ל מגדלי מרקורי וחמרון ספרטנס. יש לה תואר שני בחשבונאות.

## קריירה
מגיל צעיר למדה בוניצ'י פיתוח קול אצל מרים כריסטין, נציגת מלטה לאירוויזיון 1996. בשנת 2009 התמודדה בקדם המלטי לאירוויזיון הילדים 2009 עם השיר "The Mambo Song", שסיים במקום השלישי. בשנה שלאחר מכן זכתה בעונתה הרביעית של פסטיבל המוזיקה *L-Għanja Tal-Maltin* בקבוצת הגיל שלה. מאוחר יותר השתתפה פעם נוספת בקדם לאירוויזיון הילדים 2010 עם השיר "Kitty Kitty Cat". על-אף הפסדה, ניתנה לה ההזדמנות להופיע לצד הזוכה, ניקול אופדרי, כרקדנית.

במרוצת השנים השתתפה במספר תחרויות שירים בין-לאומיות מחוץ לארץ מולדתה, דוגמת פסטיבל טריקסי בבולגריה, פסטיבל הכוכבים ברומניה ובאירוע כוכב נולד בהונגריה. בוניצ'י הגיעה למקום הראשון בקבוצת הגיל שלה בתחרות טי אמו הרומנית, ואף בקטגוריית השיר המקורי הטוב ביותר. בשנת 2012 זכתה ב-*Kanzunetta Indipendenza*. זמן קצר מאוחר יותר השתתפה בעונה הראשונה של *X Factor Malta*.

בוניצ'י השתתפה בקדם המלטי לאירוויזיון 2022 עם "Heaven". בערב הגמר דורגה במקום ה-12. ב-18 באוקטובר 2023 הוכרזה כאחת המשתתפות באירוע של 2024 עם "Loop". היא הוגרלה להופיע ראשונה בשלב חצי הגמר, שנערך ב-27 באוקטובר. בשלהי נובמבר פורסם כי עלה בידה להעפיל לשלב הגמר, שנערך ב-3 בפברואר 2024. שם, הגיע למקום הראשון בדירוג השופטים עם 102 נקודות, ונבחרה לייצג את מלטה באירוויזיון 2024.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:זמרות מלטזיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2024
קטגוריה:נציגי מלטה באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 1998
יצחק חריף

רבי **יצחק חריף** (**איציק שפּיצקאָפּף**, יצחק אפטיר; נפטר כ"א בתשרי ה'תמ"ג, 13 באוקטובר 1682) היה רב וראש ישיבה, מגדולי דורו. כיהן כמרא דאתרא ואב"ד בקהילות מרכזיות באירופה, ביניהן באפטא וקרקוב.

## ביוגרפיה
נולד לזאב, נגיד ופרנס בקרוטושין, בן ר' דוד אב"ד בפוזנא. בילדותו התפרסם בסביבתו כילד פלא, ועילוי תלמודי. ר' נחום מצויזמיר השיא לו את ביתו.

בשל חריפותו בלימוד ועל שם פקחותו התפרסם בכינוי ר' איציק שפּיצקאָפּף (שכל חד).

בכל המקומות בהם שימש כרב, פעל לפתיחת ישיבות ולהעמדת תלמידים רבים, כשבמשך כחמשים שנה התעסק בישיבות, ומבין תלמידיו הגדולים נמנו רבי אברהם ברודא, ורבי גבריאל אסקלס.

הוא היה אב"ד בחנטשין, ובאפטא בערך בין השנים תכ"ה-ת"ל (1665-1670). בעקבות פטירת רבי שמואל קאיידנובר, בי"ט בתמוז ה'תל"ו, התמנה לאב"ד של קרקוב בשנת תל"ז, לחצי הרבנות, ובשנת ה'ת"מ התמנה להיות הוא לבדו האב"ד בכל העיר, ור' משה מהוראדנא הראש ישיבה, אבל לא רצה לעזוב את מקומו, ונשאר בהוראדנא, ושם כיהן עד מותו בכ"א בתשרי ה'תמ"ג, (1682).

השתתף בוועד ארבע ארצות בירוסלב, פינצ'וב.

בשנת תמ"א נתמנה למשרת המלך.

נקבר בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב ועל מצבת קברו נחרת:

## תורתו
מדברי תורתו מובא על ידי נכדו, ר' שמריה זלמן, ראש ומנהיג בלייפניק, בספרו "אבני שוהם".
אבני שוהם, בראשית אות כח, וירא אות יד. ויצא אות ב (יצחק אפטיר). ויחי אות יא. בא אות ד. האזינו אות ג (יצחק אפטיר). כי תבא אות ה. וילך אות א. ואות ד. וזאת הברכה אות ב. ואות ד.

נחלת יעקב בראשית אות ל בהגה"ה, ויחי אות ו בהגה"ה.

## צאצאיו
* בנו - רבי אריה לייב, אחד מאב"ד באפטא
* בנו - רבי דוד, אב"ד בוידיסלאב
** בתו אסתר, נישאה לר' שמריה זלמן, ראש ומנהיג בלייפניק, בעל "אבני שוהם".
* בנו - רבי חיים משידלוב.
* בתו - מרת וויטא נישאה להדיין ופרנס ר' יחזקאל לאנדא (הנקרא "ר' יחזקאל פִּסֵּחַ" על שם שהיה חיגר).
::בנם הוא ר' הירש וויטשיז (הנזכר במגילת ספר לר' יעקב עמדין). זקנו של רבי יחזקאל לנדא ה"נודע ביהודה".

## לקריאה נוספת
* 
* 
*צבי הירש הלוי הורוויץ, **אפטא**, בתוך: **לתולדות הקהילות בפולין**, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח, עמ' 41–47.
* יעקב לייב שפירא, **משפחות עתיקות בישראל**. פרק שישי אות י"ג. עמ' 225. תל אביב: חוליות, תשמ"ב (1982).
*

## הערות שוליים

קטגוריה:קרקוב: רבנים
קטגוריה:אפטא: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:נפטרים ב-1682
יאנקובסקי

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם יוחנן
ראש השרים של ג'הרקאנד

**ראש השרים של ג'הרקאנד** הוא ראש הרשות המבצעת של ג'הרקאנד ועומד בראש ממשלת ג'הרקאנד. באופן רשמי ראש השרים כפוף למושל, אך בפועל הוא העומד בראשות הממשלה.

## היסטוריה
משרת ראש השרים של ג'הרקאנד נוסדה עם הקמת ג'הרקאנד כמדינה נפרדת בהודו בנובמבר 2000. נכון לפברואר 2024 שימשו שבעה אנשים במשרה, ב־12 ממשלות שונות, ובמשך שלושה תקופות לא כיהן ראש שרים ושלטון הנשיא הוחל במדינה.

## ראשי שרים

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ג'הרקאנד: פוליטיקה
קטגוריה:ראשי ממשלות המדינות והטריטוריות של הודו
איברהים טאנקו (1999)

**איברהים טאנקו** (באנגלית: **Ibrahim Tanko**; נולד ב-30 באפריל 1999 באנקרה שבגאנה) הוא כדורגלן גאנאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת יאבור איוואניצה מליגת העל הסרבית.

## קריירת מועדונים
טאנקו נולד באקרה שבגאנה. בחודש ינואר 2016 הצטרף ל-WAFA מליגת העל הגאנאית. הוא ערך 13 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. בהמשך שיחק בקבוצת מייטי ג'טס בניגריה.

ב-21 באוגוסט 2017 חתם טאנקו בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית. ב-31 באוגוסט 2018 הושאל טאנקו למשך עונת  לבז'אנייה מליגת המשנה הסרבית, במדיה ערך 20 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים.

בתום עונת  שוחרר טאנקו מהכוכב האדום בלגרד, וחתם על חוזה לשלוש שנים במלאדוסט לוצ'אני מליגת העל הסרבית. הוא ערך עשר הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-2 ביולי 2020 חתם טאנקו ביאבור איוואניצה מליגת העל הסרבית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גנאים
קטגוריה:אקרה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בסרביה
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1999
אמריקאים מזרח תיכוניים

**אמריקאים מזרח תיכוניים** (באנגלית: **Middle Eastern Americans**) היא אוכלוסיית ארצות הברית ממוצא מזרח תיכוני (הגדרה הכוללת הן מהגרים מאזורים שונים במזרח התיכון שעברו תהליך התאזרחות בארצות הברית והן את צאצאיהם).

בעוד שבעבר אוכלוסייה זו נכללה בתוך ההגדרה של קבוצת האוכלוסייה אמריקאים אסייתים לפי לשכת המפקד האוכלוסין של ארצות הברית כיום לפי ההגדרה של לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית קבוצת אוכלוסייה זו מסווגת בנפרד, אפילו שהמזרח התיכון נמצא מבחינה טכנית באסיה.

## היסטוריה
אחת מקבוצות המהגרים הגדולות הראשונות שהיגרה לארצות הברית מאזור המזרח התיכון הגיעה לארצות הברית בסוף המאה ה-19 בדרך הים משטחי האימפריה העות'מאנית. למרות שהפקידים אמריקאים סיווגו אותם כטורקים, רובם החשיבו עצמם כ"סורים", ולפי ההערכות כ-85% מהמהגרים העות'מאנים הללו הגיעו במקור מאזור שנמצא כיום בתחום מדינת לבנון.

מספר הארמנים שהיגרו לארצות הברית בין השנים 1820 עד 1898 מוערך בכ-4,000 אנשים ולפי לשכת ההגירה האמריקנית כ-54,057 ארמנים היגרו לארצות הברית בין השנים 1899 ל-1917, כאשר רובם המכריע הגיעו מתחומי האימפריה העות'מאנית. הקהילות הארמניות האמריקאיות הגדולות ביותר באותה התקופה נמצא בעיר ניו יורק, בעיר פרזנו, בעיר ווסטר, בעיר בוסטון, בפילדלפיה, בעיר שיקגו, בעיר ג'רזי סיטי, בעיר דטרויט, בעיר לוס אנג'לס, בעיר טרוי שבמדינת ניו יורק, ובעיר קליבלנד.

גל הגירה גדול נוסף מהמזרח התיכון החל ב-1946, והגיעו לשיאו לאחר שנות ה-60 של המאה ה-20.

## דמוגרפיה
האוכלוסייה שמסווגת לפי לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית כ"אמריקאים מזרח תיכוניים" כוללת את האוכלוסיות הבאות:
* את האוכלוסייה הערבית-אמריקנית, אשר לפי הערכה משנת 2018 של מפקד האוכלוסין האמריקני כללה אז כ-2,097,642 אנשים.
* את האוכלוסייה הארמנית-אמריקנית, אשר לפי מפקד האוכלוסין האמריקני של שנת 2020 כללה באותה העת 519,001 אנשים.
* את האוכלוסייה האיראנית-אמריקנית , אשר לפי הערכה של ACS משנת 2011 כללה באותה העת 470,341 אנשים.
* את האוכלוסייה הטורקית-אמריקנית , אשר לפי הערכה של ACS משנת 2019 כללה באותה העת 212,489 אנשים.

וכמו גם את האוכלוסייה הקופטית-אמריקנית , האוכלוסייה האשורית-אמריקנית , האוכלוסייה הכורדית-אמריקנית , האוכלוסייה הברברית-אמריקנית , וכמו גם את החלק מאוכלוסיית המהגרים הישראלית בארצות הברית שהיא ממוצא אתני מזרח תיכוני.

מרבית המהגרים מאזור המזרח התיכון ומאזור צפון אפריקה התיישבו לאורך השנים בעיקר בקליפורניה (20%), במישיגן (11%) ובניו יורק (10%). לפי נתוני לשכת מפקד האוכלוסין של ארצות הברית בין השנים 2009 עד 2013 ארבעת המחוזות עם הכי הרבה מהגרים מהמזרח התיכון וצפון אפריקה היו מחוז לוס אנג'לס שמדינת בקליפורניה, מחוז וויין שבמדינת מישיגן (באזור העיר דטרויט), מחוז קוק שבמדינת אילינוי (באזור העיר שיקגו), ומחוז קינגס בניו יורק (באזור רובע ברוקלין). בארבעת המחוזות מכילות ביחד כ-19 אחוז מכלל אוכלוסיית המהגרים מהמזרח התיכון ומצפון אפריקה.

על פי סקר של מכון זוגבי אינטרנשיונל משנת 2002, רוב האוכלוסייה הערבית-אמריקאית היא נוצרית. הסקר הראה כי כ-24% מהערבים-אמריקאים באות השנה היו מוסלמים, 63% היו נוצרים ו-13% השתייכו לדת אחרת או לא השתייכו לדת כולשהי. האוכלוסייה הערבים נוצרית בארצות הברית כוללת מרונים, מלכיתים, כלדים, נוצרים אורתודוקסים וקופטים.

## ראו גם
* גזעים וקבוצות אתניות בארצות הברית
* אל-מהג'ר

## הערות שוליים

קטגוריה:ארצות הברית: דמוגרפיה
קטגוריה:ארצות הברית: קבוצות אתניות
אנדרי סקלי

**אנדרי סקלי** (1918, הונגריה – 27 באוקטובר 1995, ישראל) היה מנצח הונגרי וישראלי.

## ביוגרפיה
סקלי למד בקונסרבטוריון של בודפשט בהדרכתו של ליאו ויינר וסיים לימודיו שם בהצטיינות.

במלחמת העולם השנייה ובתקופת שואת יהודי הונגריה, שהה ארבע שנים במחנות כפייה.

לאחריה היה מנצח במשך כ-20 שנה בטרם עלה לישראל. ניצח על התזמורת הפילהרמונית של בוקרשט ברומניה ולזמן מה כיהן בתפקיד מזכיר אגודת הקומפוזיטורים של רומניה.

עמד בראש כמה קונסרבטוריונים והופיע כמנצח אורח על תזמורות שונות בצ'כוסלובקיה, בולגריה, פולין (קרקוב וקטוביץ) ובברית המועצות (לנינגרד, וקייב). לימים נהיה למנצח הקבוע של התזמורת העירונית של בודפשט בהונגריה.

עלה מהונגריה ב-1966. עם עלייתו ארצה התבקש להופיע כמנצח אורח בתזמורות של חיפה, רמת גן פתח תקווה ועוד.

בארץ עבד בהוראת המוזיקה בקונסרבטוריון הישראלי למוסיקה בתל אביב בהנהלת עדן פרטוש וכן נמנה עם סגל המורים בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב.

היה מנצחה הקבוע של תזמורת עובדי עיריית תל אביב.

במאי 1971 ניצח על תזמורתו בתל אביב לציון הקונצרט ה-100 שלה מאז הקמתה 16 שנים קודם לכן.

כמו כן ניצח ועבד עם תזמורות שונות בפריפריה החברתית של ישראל בהן תזמורות בחולון ודימונה. את הקמתה של הקאמרטה בדימונה יזם סקלי עם עיירית דימונה ובה לקחו חלק נגנים מקצועיים שעלו ממדינות חבר העמים והתגוררו בישובי הנגב.

## לקריאה נוספת
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים בשואה: הונגריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995