חאבייר מיליי

**חַאבְיֵיר חֵרָרְדוֹ מִילֵיי** (בספרדית: **Javier Gerardo Milei**; נולד ב-22 באוקטובר 1970) הוא פוליטיקאי, כלכלן וסופר ארגנטינאי המכהן כנשיא ארגנטינה מטעם המפלגה הליברטריאנית, כחלק מתנועת לה ליברטאד אוונזה.

התפרסם בעקבות הופעותיו התדירות בתקשורת שבהן ביקר בתקיפות את הפרוניזם ואת ממשלותיהם של כריסטינה פרננדס דה קירשנר ואלברטו פרננדס והאשים אותם כאחראים למשבר הכלכלי הפוקד את ארגנטינה מאז 2018. מיליי הוא ראש המדינה הראשון בעולם המזוהה עם התנועה הליברטריאנית, ועם הפילוסופיה האנרכו-קפיטליסטית בפרט.

## ראשית חייו

חאבייר מיליי נולד ב-22 באוקטובר 1970 בבואנוס איירס למשפחה ממוצא איטלקי. אימו הייתה עקרת בית ואביו נהג אוטובוס. מיליי מעיד כי החליט ללמוד כלכלה בגיל 11, בעקבות ההיפר-אינפלציה שגרמה מדיניותו של שר הכלכלה, חוסה אלפרדו מרטינס דה אוס . בשלהי שנות ה-80 שימש כשוער בקבוצות הנוער של צ'קריטה ג'וניורס.

מיליי מחזיק בתואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת בלגרנו  וכן בשני תארים שניים בכלכלה מאוניברסיטת טורקואטו די טלה . עבד ככלכלן במספר חברות פרטיות, בהן HSBC. שימש מרצה למקרו-כלכלה, כלכלת צמיחה, מיקרו-כלכלה ומתמטיקה של הכלכלה במספר אוניברסיטאות בארגנטינה ומחוצה לה. בנוסף, שידר תוכנית רדיו בשם Demoliendo mitos ("ריסוק מיתוסים").

## קריירה פוליטית
ממוזער|250px|טקס השבעתו של מיליי כנשיא ארגנטינה, 10 בדצמבר 2023

מיליי סיפר בעבר כי חווה התגלות שבה אלוהים, שאותו הוא מכנה "מספר 1", הטיל עליו להיכנס לפוליטיקה ולא לעצור עד שימונה לנשיא ארגנטינה.

בבחירות שנערכו בנובמבר 2021 נבחר מיליי לכהן כחבר בית הנבחרים של ארגנטינה מטעם מחוז בחירה בבואנוס איירס.

בבחירות המקדימות שנערכו ב-13 באוגוסט 2023 הוביל מיליי במספר הקולות. בעקבות זאת, ביצע הבנק המרכזי של ארגנטינה, שמיליי קרא לסגירתו, פיחות של 18% במטבע הפסו הארגנטינאי, וכן העלאה חדה של הריבית ב-21 נקודות ל-118%.

בבחירות הכלליות שהתקיימו בנובמבר נבחר מיליי לנשיא ארגנטינה ברוב של 56% מהקולות, והוא נכנס לתפקידו ב-10 בדצמבר 2023.

### נשיא ארגנטינה
ב-2 בדצמבר 2023 הכריז על מינויו של רודולפו בארה לתפקיד היועץ המשפטי של ארגנטינה (Procuración del Tesoro de la Nación). המינוי עורר ביקורת ציבורית בשל טענות על עברו הנאו-נאצי של בארה.

באמצע דצמבר ביצעה ארגנטינה פיחות של הפסו ב-54%, שינתה את הקיבוע הזוחל שלו, והודיעה על קיצוצים מסיביים בהוצאותיה, על מנת לצמצם את הגירעון הראשוני בתקציב. אלה היו הצעדים הראשונים בתוכנית ה"טיפול בהלם" לכלכלה שאותה יזם. כמו כן, מיליי פרסם צו לליברליזציה של הכלכלה בארגנטינה שכולל ביצוע תיקונים או ביטולים של 300 חוקים פיננסיים וכלכליים שהיו תקפים בארצו, בהם הפרטת החברות הממשלתיות, ביטול חוק השכירות, וביטול 380,000 תקנות רגולציה בתחומי התיירות, אינטרנט לווייני, בתי מרקחת, נפט, חקלאות וסחר בין-לאומי. הצו טעון אישור של בית הנבחרים בארגנטינה. בנוסף לכך, הוא פיטר 50 אלף עובדי ממשלה ועוד כ-200 אלף מפוטרים ברחבי המדינה. לאחר שנכנס לתפקיד, ביטל תוכניות סוציאליות שונות וסבסוד ממשלתי של מוצרים ושירותים שונים. צעדים אלו הובילו למחאות ענק ברחובות ארגנטינה. בנוסף סגר 10 מתוך 18 משרדי הממשלה, ביצע פיחות של הפזו, העביר חוק שאיפשר תשלומים של חוזים מסוימים בביטקוין, והעביר חוק המאפשר חינוך ביתי. מלבד זאת, הוא מנע את כניסתה של ארגנטינה לארגון ה־BRICS.

לאחר כשלושה חודשים בתפקיד, בעקבות הרפורמות הכלכליות שקידם כמו סגירת משרדי ממשלה מיותרים, פיטור עובדי מדינה לא נחוצים, הפחתת שער הפסו לשער שנסחר בפועל ובלימת תקציבים מיותרים – ירד שיעור האינפלציה במדינה באופן דרסטי מ־25% בחודש דצמבר ל־13% בחודש פברואר. יחד עם זאת מדיניות הצנע שהוביל אשר נקראת "תוכנית המסור", עצרה בניית תשתיות וחתכה בסובסידיות ובקצבאות, שנשחקו ממילא בגלל האינפלציה. כתוצאה מכך זינק שיעור העוני לכ־53% במחצית הראשונה של 2024 לעומת 41.7% בסוף 2023. תחת הנהגתו החזירה ארגנטינה בהצלחה חובות של 4.3 מיליארד דולר למחזיקי אג"ח.

בשנת 2024 נכלל שמו של מיליי ברשימת טיים 100. באפריל 2025 נכלל ברשימת "טיים 100" לשנת 2025 בזכות מדיניותו הכלכלית כנשיא ארגנטינה, שהובילה לירידה חדה באינפלציה, תוך אתגור הממסד הפוליטי הוותיק ונקיטת צעדים חסרי תקדים לייצוב כלכלת המדינה.

בפברואר 2025 היה מיליי מעורב בפרשת קריפטוגייט בארגנטינה, לאחר שהשיק מטבע מבוזר בשם  שהיה בעצם מטבע מם. לאחר ההשקה ערך המטבע עלה במהירות, אך לאחר מכן התרסק, מה שהוביל להפסדים של כ-250 מיליון דולר למשקיעים והעלה חשדות להונאה.

באוגוסט 2025 פורסמו הקלטות לפיהן בעסקאות של הסוכנות הלאומית לסיוע לאנשים עם מוגבלויות שולם שוחד למקורביו של מיליי, בהם גם אחותו קרינה מיליי, והוא ידע על כך.

ב-26 באוקטובר 2025 מפלגתו לה ליברטאד אוואנזה זכתה בבחירות לפרלמנט הארגנטינאי, עם כ-40% מהקולות-הישג היסטורי למפלגתו. מפלגתה של נשיאת ארגנטינה לשעבר כריסטינה דה קירשנר זכתה במקום השני בלבד עם 33% מהקולות.

בתחילת 2026, קידם מיליי רפורמה החוקי העבודה.

## השקפתו הפוליטית

### מדיניות פנים

#### כלכלה
[ממוזער|200px|מיליי בהרצאה על עבודתו, "השקר ה[כלכלה קיינסיאנית|קיינסיאני", לפני שנכנס לפוליטיקה, 2018]]

מיליי מגדיר עצמו כמינארכיסט וכאנרכו-קפיטליסט ונוטה לצדד באסכולה האוסטרית ובלסה פר. הוא קרא לסגירת הבנק המרכזי של ארגנטינה, תוך דולריזציה של כלכלת ארגנטינה וביטול מוחלט של הפסו הארגנטינאי. לאחר בחירתו לנשיא, חזר בו מהעמדה ביחס למטבע. מיליי תומך בהפרטה של "כמה שיותר" משרדים בממשלת ארגנטינה, כמו החינוך, הרווחה, הבריאות והסביבה ובשוק חופשי.

בשנת 2024 הוזמן מיליי כנשיא ארגנטינה לכנס של הפורום הכלכלי העולמי בדאבוס. רוב הנאום שלו בכנס הוקדש להדגשת מעלותיו של הקפיטליזם, בראייתו של מיליי. הוא ביקר ותקף חלק מהנוכחים בכנס בנאומו שם, מבלי לנקוב בשמות, תוך האשמתם בקידום אג'נדות סוציאליסטיות, וקרא להאדרת קפיטליזם של כלכלה חופשית. בפרט הדגיש: "המדינה איננה הפתרון. המדינה היא הבעיה עצמה".

מיליי דיבר בעבר בעד לגליזציה של סחר באיברים, בטענה שזו תקצר את התורים להשתלת איברים ותעודד תרומת איברים. בראיון ב-2022 מיליי נשאל לגבי עמדתו על סחר בילדים וענה "זה תלוי". מאוחר יותר הביע חרטה על התשובה והצהיר: "כמובן שאיני תומך בסחר בילדים".

#### מגדר ומשפחה
מיליי מתנגד לזכות להפלה מלאכותית, בטענה שהפלה מלאכותית נוגדת את עקרון האי-תוקפנות. הוא מתנגד להפלות גם במקרים של אונס וגילוי עריות, והביע תמיכה בהן רק במקרים בהם חיי האם בסכנה. עמדה זאת, בנוסף לביקורתו על כינויי גוף מגדריים, הובילה לכך שמספר כלי תקשורת מתארים אותו כשמרן.

הוא מתנגד להוראת חינוך מיני בבתי ספר, בטענה שזה מנגנון שמעוות את החשיבה, וגורם ל"שטיפת מוח".

מיליי ידוע כאחד מהפוליטיקאים הבולטים בעולם בהתנגדותו לתרבות הווק, שאותה הוא מכנה 'אידאולוגיית הווק'. מיליי מקשר את ה"ווק" לרעיונות מן השמאל של המפה הפוליטית ולפעילות טראנסג'נדרית של הקהילה הגאה.

#### חופש הביטוי והמחאה
הפרוטוקול של המשטר החדש של מיליי נגד הפגנות מתכנן לעשות שימוש בארבעת כוחות הביטחון – המשטרה הפדרלית, ז'נדרמריה, המחוז הימי ומשטרת הביטחון של שדות התעופה – לצורך פיזור הפגנות החוסמות רחובות וצירים, תחת העיקרון "נפעל עד שהמרחב ישתחרר לחלוטין".

### מדיניות חוץ
[ממוזער|מיליי ונשיא אוקראינה [וולודימיר זלנסקי בבואנוס איירס, 10 בדצמבר 2023]]
ממוזער|מיליי ונשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, פברואר 2025

#### שינויי אקלים
מיליי לא מאמין בתאוריות שינוי אקלים וטוען כי ההתחממות העולמית היא "שקר סוציאליסטי". הוא הבטיח שלא לציית לתוכנית היעדים לפיתוח בר קיימא עד 2030 של האומות המאוחדות ולפרוש מהסכם פריז בטענה שלא יסכים לקבל כפייה "מבחוץ".

#### יחסים בינלאומיים
מיליי ערך שינויים משמעותיים במדיניות החוץ של ארגנטינה. הוא יישר קו הדוק יותר עם ארצות הברית וישראל, בדומה למדיניותו של הנשיא קרלוס מנם בשנות ה-90. מיליי הביע תמיכה בנשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, והשתתף בהשבעתו בינואר 2025. בדומה למדיניות של טראמפ, מיליי שוקל לפרוש מהסכמים בינלאומיים כמו הסכם פריז וארגון הבריאות העולמי.

מיליי תמך באוקראינה בהגנתה נגד רוסיה, ובתחילת כהונתו שלח לה סיוע צבאי.

באמריקה הלטינית, מיליי מתח ביקורת על תוצאות הבחירות בוונצואלה ציין כי הן מזויפות, והכיר באדמונדו גונזלס כנשיא הלגיטימי של ונצואלה. הוא גם גינה את ממשלת קובה, כינה אותה "אי כלא", ופיטר את שר החוץ שלו על כך שלא תמך באמברגו האמריקני על קובה. היו לו יחסים מתוחים עם מנהיגי שמאל אחרים, כולל גוסטבו פטרו מקולומביה, לולה דה סילבה מברזיל ולואיס ארסה מבוליביה.

#### מיליי וישראל
[ממוזער|מיליי בכותל המערבי, יחד עם הרב [שמעון אקסל ואחניש|אקסל ואחניש, פברואר 2024]]
ממוזער|250px|מיליי עם נשיא המדינה יצחק הרצוג בביקורו בישראל בפברואר 2024

מיליי תומך מובהק של ישראל. במהלך קמפיין הבחירות הבטיח להעביר את שגרירות ארגנטינה בישראל לירושלים, הצהיר כי ארגנטינה בראשותו תהיה "בת ברית קרובה" של ישראל וכי יציב את ארצות הברית ואת ישראל בראש סדר העדיפויות המדיני שלו. בקמפיין הבחירות שלו נראה מניף את דגל ישראל במהלך הפגנה נגד ארגון הטרור חמאס. לאחר בחירתו ב-20 בנובמבר 2023 הודיע שיגיע לבקר בישראל. מיליי הגיע לביקור בישראל ב-6 בפברואר 2024 וביקר בין היתר בכותל המערבי והודיע על העברת השגרירות לירושלים, אך נתקל בקשיים עקב לחצים פוליטיים ממפלגות בארצו. הוא הכריז על חמאס כארגון טרור והתנגד לחברות פלסטינית באו"ם.

הנסיעה הראשונה שלו כנשיא הייתה לישראל, יחד עם הרב אקסל ואחניש, והם נסעו ישירות משדה התעופה לכותל המערבי. פורסמו סרטונים שלו כשהוא רוקד עם יהודים בישראל ושר "עם ישראל חי". מיליי גם מינה את ואחניש לשגריר ארגנטינה בישראל, מינוי שאושר באפריל 2024. ביולי 2024 השתתף באירוע של חסידות חב"ד בארגנטינה, לציון 30 שנה לפטירתו של הרבי מלובביץ'. ביולי 2024 קיבל מיליי את פרס החדשנות בפוליטיקה שהוענק על ידי יצחק אסא, נשיא קרן ILAN.

בינואר 2025 נבחר מיליי פה אחד על ידי כל חברי הוועדה לקבל את פרס בראשית, כהוקרה על תמיכתו הגלויה בישראל, והישגיו הכלכליים בארגנטינה.

בפברואר 2025 הכריז על שני ימי אבל בארגנטינה, לאחר החזרת גופותיהם של בני משפחת ביבס שנרצחו על ידי החמאס.

ביוני 2025 ביקר בישראל והכריז על העברת השגרירות לירושלים.

## חיים אישיים
[ממוזער|מיליי מתפלל ב[אוהל הרבי מלובביץ', נובמבר 2023]]

מיליי ידוע בהתנהגותו האקסצנטרית. הוא מוכר בארגנטינה בכינוי "אל פלוקה" ("הפאה") עקב תסרוקתו הלא-שגרתית. הוא אינו נשוי, והבטיח למנות את אחותו, קרינה, לתפקיד הגברת הראשונה כשייכנס לתפקידו, מה שאכן קרה. מיליי הוא חובב קוספליי ויש לו דמות של גיבור-על בשם "הגנרל אנקפ".

למיליי היה כלב מסטיף אנגלי בשם "קונאן", שמת ב־2017 ממחלה. לאחר מותו לקח מיליי את גופתו למעבדה בארצות הברית, ושם יצרו שישה שכפולים של קונאן בהליך שעלה למיליי כחמישים אלף דולר. מיליי קורא לכלביו "הילדים מרובעי הרגליים שלי", ונתן להם את השמות מילטון (על שם מילטון פרידמן), מארי (על שם מארי רות'בארד), רוברט, לוקאס (שניהם על שם רוברט לוקאס), אנחליטו ו"קונאן ג'וניור". מיליי טוען שהוא מתקשר עם הכלבים שלו באמצעות מדיום ושהם נותנים לו עצות פוליטיות. כשמראיין מ"אל פאיס" ביקש הסבר בנושא, מיליי השיב: "מה שאני עושה בחיי הפרטיים זה ענייני שלי בלבד. אם קונאן נותן לי עצות פוליטיות, זה אומר שיש לי את היועץ הטוב ביותר בכדור הארץ".

"מיליי הוא קתולי, אך הוא נהג למתוח ביקורת על האפיפיור פרנציסקוס, שאותו כינה בהזדמנויות שונות 'ישועי שמקדם קומוניזם', 'דמות בלתי ראויה והרסנית' ו'נציג הרוע עלי אדמות'. מיליי מתעניין ביהדות מאוד, ואף שקל להתגייר, אבל נמנע מההחלטה עקב הקושי ששמירת שבת תציב כנשיא מדינה; לאחר מכן, מיליי החל בתהליך גיור. הוא בקשר עם הרב אקסל ואחניש בענייני יהדות, ומכנה אותו "המנהיג הרוחני שלי". הוא נוהג ללמוד תורה ואף ביקר בקבר הרבי מלובביץ' כמה פעמים, גם בערב בחירתו.

## ראו גם
* המחאות בארגנטינה (2024)

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* אנדרו סטטפורד, האם מיליי יכול להציל את כלכלת ארגנטינה?, תרגום של נשיונל רביו באתר מידה, 17 בדצמבר 2023
* 
* 
* 
* ניקולאי טלייסניק, פופוליזם מסוג אחר, באתר השילוח, 2024
* 
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלנים ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:בואנוס איירס: אישים
קטגוריה:סופרים ארגנטינאים
קטגוריה:כלכלני האסכולה האוסטרית
קטגוריה:שדרני רדיו וטלוויזיה
קטגוריה:ארגנטינאים ממוצא איטלקי
קטגוריה:פוליטיקאים ארגנטינאים
קטגוריה:נשיאי ארגנטינה
קטגוריה:ארגנטינאים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1970