אמיר ירון

[250px|ממוזער|[נשיא מדינת ישראל|נשיא המדינה ראובן ריבלין חותם על כתב המינוי של אמיר ירון לנגיד בנק ישראל. עוד בתמונה שר האוצר משה כחלון וראש הממשלה בנימין נתניהו, 24 בדצמבר 2018]]
[250px|ממוזער|בפגישה עם [סטיבן מנושין, אוקטובר 2019]]
**אמיר ירון** (נולד בפברואר 1964) הוא כלכלן ישראלי המכהן מדצמבר 2018 כנגיד בנק ישראל. קודם לכן כיהן כפרופסור לבנקאות ומימון בבית הספר וורטון למינהל עסקים של אוניברסיטת פנסילבניה.

## ביוגרפיה
ירון נולד בישראל וגדל ברמת השרון וברמת גן, ולמד בבית ספר ע"ש אוסישקין. אביו יעקב ירון היה כלכלן שעבד בתחילת הקריירה בבנק הפועלים, בהמשך שימש במספר תפקידי ניהול בכירים בתעשייה הישראלית, ולאחר מכן עבד בבנק העולמי והיה מומחה לבנקאות של מדינות ושווקים מתפתחים. בעקבות שליחות זו עברה המשפחה לארצות הברית. אמו של ירון הייתה מורה ופסיכולוגית.

ירון למד לתואר ראשון בכלכלה במסגרת העתודה האקדמית, ובשנים 1985–1989 שירת כקצין ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל, ממנה השתחרר בדרגת סרן. ב-1989 השלים בהצטיינות את לימודי התואר השני בכלכלה באוניברסיטת תל אביב וב-1994 סיים תואר שני נוסף ולימודי דוקטורט באוניברסיטת שיקגו. עבודת הדוקטורט שלו הושלמה בהנחייתו של לארס פיטר הנסן, זוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 2013.

החל משנת 1997 נמנה ירון עם הסגל האקדמי של בית הספר וורטון למנהל עסקים באוניברסיטת פנסילבניה. בשנת 2004 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2009 מונה לפרופסור מן המניין וראש הקתדרה לבנקאות ומימון ע"ש רוברט מוריס. תחומי המחקר העיקריים שלו הם תמחור נכסים, השקעות, פיננסים, שווקים בין לאומיים וחברות בינלאומיות ומקרו-כלכלה. כמו כן שימש עמית מחקר בלשכה הלאומית למחקר כלכלי (NBER), שם עמד בראש קבוצת שוקי הון וכלכלה. אקדמאי אורח בבנק הפדרלי של פילדלפיה ובאוניברסיטאות ובהן שיקגו ו-MIT.

עד למינויו לנגיד בנק ישראל, היה ירון פעיל רבות בישראל, וכיהן כחבר הדירקטוריון של מכון אהרן דוברת למדיניות כלכלית במרכז הבינתחומי הרצליה, שם גם שימש מרצה אורח. בנוסף, שימש דירקטור בחברת ההייטק הישראלית ControlRad, המפתחת מכשור להפחתת החשיפה לקרינה בבדיקות רפואיות.

ב-9 באוקטובר 2018 הודיעו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר האוצר משה כחלון כי ימליצו למנות את ירון לנגיד בנק ישראל עם סיום כהונתה של קרנית פלוג, והוא נכנס לתפקידו ב-24 בדצמבר 2018.

היותו של ירון תושב ארצות הברית במשך כ-20 שנה טרם מינויו עוררה תגובות שונות. היו מי שהעלו תהיות בדבר התאמתו של תושב חוץ לארץ לתפקיד כה בכיר, ומנגד היו שראו בכך הזדמנות לחיזוק הקשר בין המדינה לאזרחים ישראלים החיים בחוץ לארץ.

## עבודתו הכלכלית
ירון נחשב לאחד החוקרים המובילים בעולם בכלכלה פיננסית, והוא התפרסם בזכות מחקריו במקרו-מימון, בתמחור נכסים ובהשקעות. ירון הוא מומחה בתחום המימון, ופרסם בכתבי עת אקדמיים בכלכלה ובפיננסים. כמרצה עסק רבות בתחום השקעות בינלאומיות וחברות רב-לאומיות.

ב-28 באוקטובר 2019 קיבל ירון את פרס "סטיבן רוס" הבינ"ל מהקרן לקידום מחקר בכלכלה הפיננסית (FARFE - Foundation for the Advancement of Research in Financial Economics) על מחקרו בנושא תשואת היתר של המניות. מחקרם של פרופ' ירון ופרופ' ראבי בנסל, שפורסם בעת שירון היה חוקר באוניברסיטת פנסילבניה, התפרסם בכתב העת "Journal of Finance". במאמר מצאו השניים פתרון לתופעה מוכרת בכלכלה הידועה בשם "חידת תשואת היתר של המניות", כלומר תשואה רב שנתית גבוהה יותר של מניות לעומת איגרות חוב ומספר אנומליות נוספות בספרות המימון ותמחור הנכסים. במחקרם, נמצא שהשינויים בתשואות ממניות ומאיגרות חוב נגרמים גם משינויים בתפיסת סיכונים מקרו-כלכליים ארוכי טווח שמאיימים על צמיחתו של המשק ובשינויים באי הודאות הכלכלית.

בדברי ההסבר של ועדת הפרס נכתב שהמחקר תרם תרומה מכרעת לשאלות מרכזיות בסוגיות תמחור נכסים ובמגוון רחב של תחומים, הן בפיננסים והן במקרו-כלכלה. בין היתר, מחקר זה סייע בהבנת המציאות שהובילה לפרוץ המשבר הפיננסי העולמי ב-2008, והניח תשתית מדעית מוצקה להכללת גורמים שונים המשפיעים על חיסכון וצריכה של הציבור. בין גורמים אלו ניתן למנות את החששות ממצבי משבר עולמיים כגון מלחמות סחר, שינויי מדיניות בכלכלה עקב שינויים בזירות הפוליטיות וההתחממות הגלובלית. מאז פרסום המאמר הוא צוטט פעמים רבות במחקרים, פרסומים מדעיים ומאמרים כלכליים כולל מסמך ועדת פרס נובל ל-2013, שציינה כי מודל בנסן-ירון השפיע עמוקות על מחקרי המשך רבים, ובהם מחקרו של חתן הפרס באותה שנה, לארס פיטר הנסן.

לפרופסור ירון גם מחקרים חשובים בתחומי מקרו ומדיניות ציבורית. הוא נמנה עם התורמים הראשונים לספרות מקרו כלכלית בה המודלים מכילים מספר רב של צרכנים ופירמות הטרוגניות, וגם כתב מחקרים העוסקים באי שוויון, צרכנות, הון אנושי, אבטלה, כושר השתכרות, ביטוח לאומי ועוד.

ירון נחשב למומחה לסיכוני מקרו למערכת הפיננסית. על אף חוסר התמחותו במדיניות מוניטרית של ישראל, נבחר ירון לתפקידו, זאת לאור התמחותו בתחום המימון ומקרו-כלכלה.

## נגיד בנק ישראל
בנאום כניסתו לתפקיד, שנערך במשכן נשיא המדינה ב-24 בדצמבר 2018, סימן הנגיד ירון את הנורמליזציה של המדיניות המוניטרית כאתגר המיידי שעמד בפני בנק ישראל בזמנו, והדגיש שהריבית היא הכלי המרכזי להתוויית הכיוון של המדיניות המוניטרית. כמו כן, הדגיש בנאומו את הצורך הדחוף בהשקעה נרחבת בתשתיות ובהון האנושי הנדרשים למימוש פוטנציאל הצמיחה של המשק. הוא ציין את תחומי החדשנות הפיננסית ככאלה שיגבירו את התחרות וישפרו את המערכת הפיננסית הישראלית. בנובמבר 2023, לקראת תום תקופת כהונתו הראשונה כנגיד בנק ישראל, אישרה הממשלה את הארכת מינויו של ירון בקדנציה נוספת של חמש שנים. בטקס הארכת כהונתו, שנערך זמן לא רב לאחר פרוץ "מלחמת חרבות ברזל" קרא הנגיד ירון לממשלה להימנע מהוצאות שאינן קשורות למאמץ המלחמתי, קריאה שהתפרשה בתקשורת כביקורת מרומזת על השימוש בכספים קואליציוניים. בנוסף קרא ירון להתייעלות במערכת הביטחון.  

### האינפלציה והמדיניות המוניטרית
ב-7 בינואר 2019 הודיע ירון, כי לאחר התייעצות עם הוועדה המוניטרית של הבנק, הוחלט כי ריבית בנק ישראל תישאר ללא שינוי, ותעמוד על 0.25%, זאת לאחר שב-26 בנובמבר 2018, טרם כניסתו לתפקידו, החליטה הוועדה המוניטרית על העלאת הריבית לשיעור של 0.25%, לאחר שהיא עמדה במשך שלוש שנים על שיעור של 0.1%. בהודעה שליוותה את פרסום ההחלטה נכתב כי בשנתיים הקרובות צפויה עלייה הדרגתית וזהירה של הריבית במטרה לייצב את האינפלציה. בשנתו הראשונה בתפקיד הותיר ירון את הריבית במשק על 0.25 אחוז. את מדיניות הבנק בנוגע לשוק המט"ח כינה ירון בשם "עמימות קונסטרוקטיבית", שהיא לדבריו המדיניות המתאימה למשק קטן כמו ישראל.

במהלך משבר הקורונה באפריל 2020 הפחית בנק ישראל את הריבית לרמה של 0.1%. הריבית נותרה על גובה זה עד לאפריל 2022. עם ההתאוששות המהירה ממשבר הקורונה, על רקע מגבלות בשרשראות ההספקה, ועל רקע המדיניות המוניטרית המרחיבה שננקטה בעת המשבר במרבית המדינות המפותחות, התפתח גל אינפלציה עולמי חסר תקדים בעוצמתו. מגמה זו התחזקה משמעותית עם פרוץ מלחמת רוסיה-אוקראינה בפברואר 2022, שהובילה לעלייה נוספת ובלתי צפויה במחירי האנרגיה והסחורות בעולם. 

בתגובה להתפתחויות אלו, הוביל הנגיד ירון מהלך מהיר ונחוש של העלאות ריבית. המהלך, שהיה מהמהירים בהשוואה בין-לאומית, החל באפריל 2022 והביא את ריבית בנק ישראל מרמה של 0.1 אחוז לרמה של 4.75 אחוזים (בחודש מאי 2023) תוך פחות משנה וחצי. העלייה החדה ביותר נרשמה בחודש אוגוסט, שבו הועלתה הריבית ב-0.75 נקודות האחוז, ל-2%. 

ב-1 בינואר 2024, על-רקע מלחמת "חרבות ברזל", החליטה הוועדה המוניטרית בראשות הנגיד ירון להוריד את הריבית ב-0.25 נקודות האחוז, לרמה של 4.5%. בהחלטת הוועדה הודגש כי מדיניות הוועדה "מתמקדת בייצוב השווקים והפחתת אי-הודאות, לצד יציבות מחירים ותמיכה בפעילות הכלכלית".  הרקע להורדת הריבית בינואר 2024 היה ההאטה בקצב האינפלציה, ומנגד חששות מהאטה חריפה במשק בשל המלחמה.

בנובמבר 2025 הכריז הנגיד לאחר כמעט שנתיים ללא שינוי, על הורדת הריבית ב-0.25 נקודות האחוז וכך נקבעה ריבית בנק ישראל על 4.25%.  התמתנות האינפלציה, התחזקות השקל, וירידת פרמיית הסיכון של ישראל היו בין הגורמים שתמכו בהחלטה. 

ב-5 בינואר 2026 החליטה הוועדה על הפחתה נוספת של 0.25 נקודות האחוז וקבעה את שיעור הריבית על 4%. בין הנימוקים להחלטה היו המשך ההתמתנות בסביבת האינפלציה, שירדה לקצב של 2.4%, התחזקות השקל מול המטבעות הזרים, וחזרתם לעבודה של משרתי מילואים, שצמצמה את מגבלות ההיצע.   

### קידום חדשנות, תחרות ויציבות בעולמות הבנקאות ומערכות התשלומים
אחד הנושאים שירון הדגיש עם כניסתו לתפקיד ופעל לקידומו, הוא פיתוח ושדרוג תשתיות התשלומים והסליקה במשק.

בתחום התשלומים השיק הבנק בתקופתו את מערכת התשלומים המידיים המאפשרת העברות כספים בזמן אמת 24 שעות ביממה. בנוסף, הושלם המעבר לתקן EMV לכרטיסי אשראי המאפשר תשלומים ללא מגע וכן הואץ המעבר לשימוש באפליקציות תשלומים ובארנקים דיגיטליים דוגמת Apple Pay. בתחום המטבעות הדיגיטליים של בנקים מרכזיים (CBDC) האיץ בנק ישראל בהנהגתו של ירון את המחקר והפיתוח בנושא הנפקה אפשרית של שקל דיגיטלי. במקביל פעל הבנק עם גורמים נוספים לקידום האסדרה של תחום הנכסים הדיגיטליים בישראל.

במהלך כהונתו של הנגיד ירון, הוביל בנק ישראל מספר רפורמות משמעותיות לקידום התחרות במערכת הפיננסית. אחת המרכזיות שבהן היא רפורמת הבנקאות הפתוחה, המחייבת את הבנקים לשתף מידע פיננסי של לקוחות, בהסכמתם, עם גופים פיננסיים אחרים באמצעות ממשק טכנולוגי סטנדרטי .(API) רפורמה זו מאפשרת לצרכנים להשוות בין שירותים פיננסיים ולקבל הצעות ערך מותאמות אישית, ופותחת את השוק לתחרות מצד שחקנים חדשים. כמו כן, קידם הבנק שורת צעדים להגברת השקיפות במערכת הבנקאית, ובפרט בשוק המשכנתאות, במטרה לסייע לצרכנים לקבל החלטות מושכלות ולעודד תחרות מבוססת מידע. בסוף אוגוסט 2022 החלה רפורמת השקיפות במשכנתאות, שבמסגרתה הבנקים חויבו להציג הצעות במבנה אחיד להלוואות המשכנתה, כך שיהיה קל יותר לבחור באופציה הזולה והמתאימה. ב-2023 השיק בנק ישראל את "קו המשווה של בנק ישראל", סביבה ייעודית באתר האינטרנט של הבנק, המרכזת מידע השוואתי על מחירי מוצרים פיננסיים שונים (אשראי, פיקדונות משכנתאות וכו') בבנקים ובחברות כרטיסי האשראי.

במקביל, פעל הבנק להסרת חסמי כניסה למערכת הבנקאית ולהגברת התחרות בענף. במסגרת זו נקבעו הקלות רגולטוריות משמעותיות להקמת בנקים חדשים, עם דגש על בנקים דיגיטליים. על רקע הקלות אלה, הוענקו בתקופתו של ירון רישיונות לשני בנקים דיגיטליים וואן-זירו (2019) ו-Esh (2022). מהלך נוסף שהבשיל בתקופתו של ירון היה הקמת מאגר נתוני אשראי קמעונאי, שהחל לפעול בתחילת שנת 2019 ונועד להגביר את התחרות בשוק האשראי למשקי בית. בהמשך כהונתו, קידם ירון הקמת מאגר נתוני אשראי עסקי, שנועד בין היתר, להביא להגדלת היצע האשראי לעסקים קטנים ובינוניים. בנוסף, הורחבו האפשרויות למתן שירותים פיננסיים על ידי גופים חוץ-בנקאיים. צעד משמעותי בהקשר זה היה פתיחת הגישה הישירה למערכות התשלומים לגופים פיננסיים שאינם בנקים, מהלך המאפשר להם להתחרות באופן שוויוני יותר מול המערכת הבנקאית המסורתית. 

לצד קידום התחרות והחדשנות, פעל בנק ישראל תחת הנהגתו של ירון לחיזוק היציבות הפיננסית והתאמת מסגרת הפיקוח לאתגרי התקופה. הבנק הוביל עדכון מקיף של הרגולציה הבנקאית, תוך איזון בין צורכי החדשנות והתחרות לבין הצורך בשמירה על יציבות המערכת והגנת הציבור. במסגרת זו, אומצו סטנדרטים בינלאומיים מתקדמים לניהול סיכונים, הותאמו דרישות ההון והנזילות לסיכונים המתפתחים, וחוזקו מנגנוני ההגנה מפני סיכוני סייבר ואיומים טכנולוגיים.

מהלכי מדיניות נוספים שנעשו בתקופתו של ירון עסקו בהמשך קידום פתיחת המשק לשווקים הפיננסיים הגלובליים. בין היתר הוביל בנק ישראל מהלך ליצירת שוק של עסקאות ריפו וכן הוביל את שינוי ימי המסחר בבורסה לניירות ערך, עם פתיחתה למסחר בימי שישי (במקום ימי ראשון) בהתאם למקובל בעולם.

### ייעוץ כלכלי לממשלה
בתקופת כהונתו הראשונה של הנגיד ירון התקיימו חמש מערכות בחירות לכנסת, כיהנו שלושה ראשי ממשלה וחמישה וארבעה שרי אוצר. במסגרת תפקידו כיועץ כלכלי לממשלה נדרש הנגיד ירון להתאים את עבודתו המקצועית לממשלות מתחלפות, תוך שמירה על עקביות בהמלצות ובניתוח הכלכלי, ועל רציפות בקידום מדיניות כלכלית אחראית.

ביוני 2019 הזהיר ירון מפני עליית הגירעון בתקציב ומפני הידרדרות ביחס החוב-תוצר של המשק. הנגיד הוסיף כי לממשלה לא יהיה מנוס מהעלאת מיסים ומביטול פטורים קיימים.

באוגוסט 2019 פרסם בנק ישראל דוח מקיף בנושא פריון העבודה הנמוך בישראל (ביחס למדינות ה-OECD), ובו המלצות אופרטיביות לממשלה בתחומי החינוך, הרגולציה, התשתיות ועוד. הדוח קבע, שהדרך העיקרית להעלות את רמת החיים בישראל היא על ידי העלאת פריון העבודה. הדוח המליץ, בין היתר, לסנכרן בין שבוע העבודה לשבוע הלימודים במוסדות החינוך, בין השאר על ידי ביטול הלימודים בימי שישי, וכן לחזק את ההשקעה בהכשרה המקצועית של גברים חרדים. על פי הדוח, השקעה של 42 מיליארד ש"ח בהגברת פריון העבודה תיצור תועלת ארוכת טווח של כ-270 מיליארד ש"ח. בספטמבר 2019 הודיע ירון, כי הורה לחטיבת המחקר בבנק לגבש המלצות אופרטיביות גם בתחום הדיור, וכי הבנק החל בתהליך אסטרטגי להגדרת יעדיו לשנים הקרובות.

עם כניסת ממשלת ישראל ה-36 לתפקידה במאי 2021 הגיש בנק ישראל לממשלה תוכנית אסטרטגית כלכלית להאצת המשק ודרכים למימונה. התכנית בנויה על ארבעה צירים: שיפור ההון האנושי, שיפור תשתיות והשקעות פיזיות, פיתוח השווקים הפיננסיים, ושיפור דיגיטציה ורגולציה במגזר הציבורי.

במהלך הדיונים ברפורמה המשפטית, התבטא מספר פעמים נגד התקדמות חד צדדית בחקיקה והזהיר מפני השלכות שליליות על כלכלת ישראל אם תקודם באופן כזה. ירון חזר על דבריו הן בפני פורומים מקצועיים והן בפני גופי תקשורת שונים, ואף הביא סימוכין כלכליים-מקצועיים כיצד לדידו ישפיעו שינויים מהותיים במערכת המשפט במידה ויעשו בצורה חד צדדית. ציטוטים של ירון בנושא ניתן למצוא, בין היתר, בראיונות בכלי תקשורת ישראליים ובינלאומיים, שם אמר כי "התהליך נעשה בחופזה ואינו זוכה להסכמה רחבה בציבור". גם במסיבות עיתונאים שגרתיות שערך בנק ישראל, התייחס הנגיד להשפעת הרפורמה המשפטית. במסיבת עיתונאים בהתייחס לתחזית מאקרו-כלכלית שפרסם בנק ישראל וניתחה את ההשפעות הכלכליות הפוטנציאליות בתרחישים שונים, ירון אמר שבמקרה בו החקיקה תקודם חד צדדית תהיה פגיעה בתוצר.

בתגובה, תומכי הרפורמה וחברים מהקואליציה ביקרו את הנגיד בטענה שהוא לא משפטן, ובטענה שאת הביקורת שלו, לדעתם, הוא צריך להשמיע בפני הממשלה ולא בפני התקשורת העולמית.

כבר בחודשי המלחמה הראשונים ועל רקע אי-הוודאות לגבי צורכי הביטחון ארוכי הטווח, הדגיש הנגיד את הצורך בהקמת ועדה מקצועית לבחינת היקף תקציב הביטחון; בהמשך לכך הקים ראש הממשלה בנימין נתניהו ב-4 באוגוסט 2024 את הוועדה לבחינת תקציב הביטחון ובניין הכוח, בראשותו של פרופ' (תא"ל מיל.) יעקב נגל. המלצות בנק ישראל לוועדה, כפי שגם הופיעו במכתב לראש הממשלה, כללו הגדלה מדודה של תקציב הביטחון בהיקף של כחצי אחוז תוצר למשך מספר שנים, לצד התאמות פיסקליות בהיקף של כאחוז תוצר כדי לשמר מגמת ירידה ביחס החוב-תוצר. המלצות אלו אומצו בסופו של דבר על ידי הממשלה. 

בהמשך לכך, במסגרת הדיונים על תקציב 2025, ולאור התמשכות המלחמה והגידול בהוצאות הביטחון, המליץ הנגיד על התאמות פיסקליות נוספות בהיקף של לפחות 30 מיליארד שקלים. גם המלצה זו יושמה בהחלטות הממשלה.

### משבר הקורונה
עם פרוץ מגפת הקורונה בישראל עשה בנק ישראל, בראשות הנגיד ירון, שימוש בכלים מוניטריים - בחלקם חדשים ובחלקם כלים שלא נעשה בהם שימוש מאז המשבר הפיננסי העולמי - בהיקפים חסרי תקדים. מטרת צעדים אלו, הייתה להבטיח את התפקוד התקין של השווקים הפיננסיים, לטפל בקשיי נזילות שפגעו במערכת הפיננסית, להקל על תנאי האשראי במשק ולתמוך בפעילות הכלכלית וביציבות הפיננסית. 

ב-6 באפריל 2020 החליטה הוועדה המוניטרית בראשות הנגיד ירון להפחית את שיעור הריבית ב-0.15 נקודות האחוז, לשיעור של 0.1%. 

מעבר  להפחתת הריבית לרמה ההיסטורית הנמוכה ביותר (0.1%), פעל בנק ישראל בכלים הבאים: הזרמת נזילות לשוק האג"ח דרך ביצוע עסקאות ריפו עם אג"ח כבטוחה, תמיכה בשוק המט"ח באמצעות עסקאות החלף דולר/שקל, סיוע להגדלת היצע האשראי לעסקים קטנים וזעירים על ידי מתן הלוואות ייעודיות למערכת הבנקאית, הפחתה של עלויות האשראי במשק באמצעות רכישה של אג"ח ממשלתיות ורכישת אג"ח תאגידיות.

כבר עם תחילת המשבר, קרא ירון למערכת הבנקאית למצוא את האיזון הנכון שיאפשר לבנקים להמשיך ולספק את צורכי המימון של המשק ובפרט של משקי הבית והעסקים הקטנים והזעירים. כפועל יוצא בנק ישראל, בהסכמת המערכת הבנקאית, יזם מהלכים שנועדו להקל על הלקוחות, בהם מתווה לדחיית תשלומי הלוואות לציבור.

בנוסף, נקט בנק ישראל בשורת צעדים רגולטורים כגון הפחתת דרישות ההון מהבנקים המסחריים בנקודת אחוז, זאת במטרה להגדיל את מקורות האשראי במשק ועל רקע הגידול הגבוה בביקוש לאשראי מאז פרוץ המשבר.

במסגרת תפקידו כיועץ כלכלי לממשלה, בנק ישראל בהובלת הנגיד ירון מילא תפקיד מרכזי בעיצוב המדיניות הכלכלית בתקופת המגפה. הבנק קידם את העמדה שלפיה חומרת המשבר חייבה סיוע פיסקלי נרחב לתמיכה במשק, תוך ניצול יחס החוב לתוצר הנמוך שאפיין את ישראל ערב הקורונה. לעמדות בנק ישראל הייתה השפעה ניכרת על עיצוב המדיניות הממשלתית, והן היוו גורם מרכזי בגיבוש צעדים להתמודדות עם האתגרים הכלכליים של המשבר. הנגיד ירון הדגיש מתחילת המשבר ולאורך התקופה, שלאור ייחודו של המשבר נדרשים צעדים פיסקליים משמעותיים, שיש צורך לנקוט בהם גם במחיר של הגדלת הגירעון והחוב. בהקשר זה ירון תמך והיה מעורב בעיצוב וקידום רשת ביטחון תקציבית, צעדים לטיפול בעסקים שנפגעו כתוצאה מהמשבר וביצוע תוכניות לטיפול בתעסוקה. ירון ציין את חשיבות תכנון צעדים אלו במסגרת תקציב מדינה מסודר, והדגיש את חשיבות העברת התקציב במסר שמועבר גם כלפי השווקים הבינ"ל בהם מדינת ישראל מגייסת חוב.

הפגיעה במשק הישראלי במהלך משבר הקורונה הייתה מתונה יחסית, התוצר התכווץ בשנת 2020 ב-1.5% (אחת הירידות המתונות בקרב המדינות המפותחות) ועם ההתאוששות הפגין המשק שיעורי צמיחה מהגבוהים בעולם המפותח, עם צמיחה של 8.1% בשנת 2021.

### מלחמת "חרבות ברזל" ומבצע "עם כלביא"
פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023 - בעקבות מתקפת טרור רצחנית על מדינת ישראל - העמיד את המשק הישראלי בפני אתגרים כלכליים חסרי תקדים בעוצמתם ובמורכבותם. בשונה ממשבר הקורונה, שהיה משבר גלובלי בו המדיניות הכלכלית העולמית פעלה בכיוון דומה, הפעם ניצב המשק בפני אתגר ייחודי לישראל . עם פרוץ המלחמה, יזם בנק ישראל שורה של צעדים לטובת שמירה על יציבות המשק והמטבע והבטחת תפקודם התקין של השווקים, וכן סיוע ממוקד לקבוצות אוכלוסייה שנפגעו במלחמה. כמו כן, בנק ישראל היה שותף מרכזי בעיצוב המדיניות הפיסקלית של הממשלה במהלך המשבר. מעורבותו כללה הן את גיבוש תוכניות הסיוע הכלכלי לאוכלוסיות ולעסקים שנפגעו, והן השתתפות בבניית תקציב המדינה לשנת 2024 ובמסגרת התקציב לשנת 2025.

בבוקר ה-9 באוקטובר, זמן קצר לפני פתיחת המסחר בזירות המט"ח העיקריות, הכריז בנק ישראל על השקת תוכניות לייצוב שער החליפין של השקל ובמרכזן מכירת מט"ח מיתרות מטבע החוץ שבניהולו, בהיקף של עד 30 מיליארד דולר. עד לסוף חודש אוקטובר מכר בנק ישראל במסגרת תוכנית זו, מט"ח בסך של 8.2 מיליארד דולר, וכן ביצע עסקאות החלף דולר/שקל בהיקף 0.4 מיליארד דולר ועסקאות ריפו, עם אג"ח כבטוחה בהיקף של 95 מיליון שקל. בחודש נובמבר מכר בנק ישראל מט"ח בסך של 0.3 מיליארד דולר - ומעבר לכך לא דווח על הוצאות נוספות במסגרת תוכניות אלה.     

ב-15 באוקטובר הכריז בנק ישראל על מתווה לסיוע ללקוחות הבנקים בהתמודדות עם השלכות המלחמה, מתווה שאומץ על-ידי הבנקים ושהתמקד בסיוע לקבוצות אוכלוסייה שנפגעו מהמלחמה ("מעגל ראשון"). ובהן אוכלוסייה המתגוררת במרחק של עד 30 קילומטרים מגבול רצועת עזה, אוכלוסייה שפונתה על-ידי גורם רשמי (נכון למועד פרסום המתווה), אוכלוסייה שהיא בעלת קרבה ראשונה לחטופים, נעדרים או הרוגי המלחמה ומשרתי המילואים שגויסו בצו 8. לנכללים בקבוצות המעגל הראשון של הנפגעים הציע המתווה דחייה של שלושה חודשים בתשלומי הלוואות (משכנתאות, הלוואות צרכניות ואשראי עסקי ללא חיוב בריבית וללא חיוב בעמלות. כמו כן הוענק לנפגעים אלה פטור מתשלום בחשבון הבנק ופטור מריבית על יתרת החובה. לשאר לקוחות הבנקים ("מעגל שני") הציע המתווה אפשרות לדחות החזרי הלוואות שנטלו בשלושה חודשים, תוך חיוב בריבית שלא תעלה על הריבית החוזית על תקופת הדחייה, ותשלום ההפרשים בסוף תקופת ההלוואה .  

ב-23 באוקטובר הכריז בנק ישראל על מתווה סיוע ללקוחות חברות כרטיסי האשראי, בהתמודדות עם השלכות המלחמה. 

ב-6 בנובמבר הכריז הבנק על תוכנית מוניטרית ממוקדת להקלת תנאי האשראי לעסקים קטנים וזעירים שנפגעו כתוצאה מהמלחמה.  

ב-27 בנובמבר החליטה הוועדה המוניטרית בראשותו של הנגיד ירון להותיר את שיעור הריבית ללא שינוי על 4.75% - בהודעתה הדגישה הוועדה כי "**על רקע המלחמה, מדיניות הוועדה המוניטרית מתמקדת בייצוב השווקים והפחתת אי הוודאות, לצד יציבות המחירים ותמיכה בפעילות הכלכלית. תוואי הריבית יקבע בהתאם להתפתחות המלחמה ואי הוודאות הנגזרת מכך. ככל שהיציבות בשווקים הפיננסיים תתבסס וסביבת האינפלציה תוסיף להתמתן אל עבר טווח היעד, המדיניות המוניטרית תוכל להתמקד יותר בתמיכה בפעילות הכלכלית"**.

ב-17 בדצמבר הודיע בנק ישראל על הארכת המתווה בשלושה חודשים, החל מ-1 בינואר 2024 ועל הרחבתו לקבוצות נוספות ובהן תושבי 34 יישובים בצפון הארץ שפונו מבתיהם, חשבונות בנק של חטופים ונעדרים, קרובי משפחה מדרגה ראשונה של הרוגי המלחמה, חטופים או נעדרים ומשתתפי פסיטבל ה"נובה".

ב-4 במרץ 2024 הודיע בנק ישראל על הרחבת מתווה הסיוע בפעם השלישית והרחבתו לקבוצות נוספות ובהן תושבי 8 יישובים בצפון, חיילי מילואים שנפצעו במלחמה ואושפזו בבתי חולים ונפגעי מסיבת פסיידאק ומפגש ההיערכות לפסטיבל מידברן. 

ב-23 ביוני 2024 הודיע בנק ישראל על הארכת מתווה ההקלות בפעם הרביעית, בשלושה חודשים, החל מ-1 ביולי. 

ב-2 בספטמבר 2024 הודיע בנק ישראל על הארכת מתווה ההקלות בפעם החמישית, בשלושה חודשים, החל מ-1 באוקטובר.  

ב-17 ביוני 2025, לאחר תחילת מבצע "עם כלביא", הודיע בנק ישראל על מתווה סיוע נוסף שגובש בהסכמת המערכת הבנקאית והפעם עבור לקוחות בנקים המתמודדים על השלכות המבצע. המתווה, שנכנס לתוקף ב-1 ביולי הציע לבני משק בית שפונו מביתם או נפצעו, הקלות בתשלומי ריבית ועמלות על משכנתאות והלוואות שנטלו. כמו כן הוצעו הקלות לעסקים קטנים וזעירים (בכפוף לעמידה בקריטריונים) ולמשרתי מילואים בעלי עסקים.  

### קשרים בינ"ל
במהלך כהונתו הרחיב הנגיד ירון את מעורבותו של בנק ישראל בזירה הבינלאומית ואת שיתופי הפעולה עם בנקים מרכזיים אחרים. הבנק תרם לדיונים בינלאומיים בנושאי מדיניות מוניטרית, יציבות פיננסית וחדשנות טכנולוגית, בפרט במסגרת מפגשי נגידי הבנקים המרכזיים ב-BIS . בסוף שנת 2021 מונה הנגיד ירון להוביל את מפגשי קבוצת המשקים הקטנים והפתוחים (SOE) במסגרת המפגשים הדו-חודשיים של נגידי הבנקים המרכזיים. שיתופי הפעולה הבינלאומיים היו משמעותיים במיוחד בעת משבר הקורונה ובתקופת מלחמת חרבות ברזל, כאשר החלפת הידע והניסיון עם בנקים מרכזיים אחרים סייעה בגיבוש המענה המדיניות למשברים אלו. באוקטובר 2023, מיד לאחר פרוץ מלחמת "חרבות ברזל" פנה ירון לקהילה הבינלאומית, ונשא דברים אודות המצב בישראל. כך למשל, נאם הנגיד ירון - לצד בכירי נגידי הבנקים המרכזיים בעולם ובהם נשיאת הבנק המרכזי האירופי כריסטין לגארד, ונגיד הבנק המרכזי של אנגליה אנדרו ביילי - בפני חברי קבוצת G30 במסגרת הוועידה השנתית של קרן המטבע והבנק העולמי שהתקיימה בתאריכים 9 עד 15 באוקטובר במרקש, מרוקו .

## חיים אישיים
משנות התשעים עד להגעתו לישראל ב-2018 התגורר ירון בארצות הברית. נשוי ואב לשניים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל בית הספר וורטון
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:נגידי בנק ישראל
קטגוריה:חברי הוועדה המוניטרית של בנק ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964