הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 26) (שילוב תלמידי ישיבות)

**הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 26) (שילוב תלמידי ישיבות), התשפ"ב-2022**, המכונה בפי תומכיה **חוק הגיוס** או **חוק ההכרה בערך התורה ולומדיה**, ובפי מתנגדיה **חוק ההשתמטות** או **חוק הפטור מגיוס**, היא הצעת חוק לתיקון חוק שירות ביטחון שנועדה להסדיר את הגיוס והפטור מגיוס של מי שתורתו אומנותו. הצורך בחוק נוצר בעקבות פקיעת תיקונים קודמים לחוק שירות הביטחון ביולי 2023 שהביאו למצב שבו עשרות אלפי בני ישיבות דוחים שירות בצה"ל ללא אסמכתא חוקית. מטרתו המוצהרת של החוק היא לצמצם את הפגיעה בעקרון השוויון בגיוס לשירות הסדיר, ולקדם את שילוב הציבור החרדי בשוק התעסוקה.

הצעת החוק מבקשת לקבוע הסדר כולל לדחיית שירות ולגיוס חלקי של תלמידי ישיבות, באמצעות שילוב של פטורים מוגדרים, יעדי גיוס מדורגים ומנגנוני סנקציות מוסדיות. מתווה זה נועד להחליף את ההסדרים הזמניים שנקבעו בעבר ולספק מסגרת חקיקתית קבועה.

במהלך הדיונים בהצעת החוק גבר הצורך בהגדלת מצבת כוח האדם הלוחם בצה"ל, בין היתר על רקע פרוץ מלחמת חרבות ברזל.

## ההסדרים החוקיים והפסיקה בנושא גיוס תלמידי ישיבות

פרק זה סוקר את ההתפתחות ההיסטורית של ההסדרים החוקיים והפסיקה המשפטית שעסקו בדחיית שירותם הצבאי של תלמידי ישיבות בישראל, מראשית חקיקת חוק טל בשנת 2002 ועד להתפתחויות המאוחרות שנדונו בשנים שלאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל.

### חוק טל והסדרת דחיית השירות (2002-2012)

ב-1 באוגוסט 2002 נחקק בכנסת "חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002", המכונה "חוק טל" על שם השופט בדימוס צבי טל, שעמד בראש ועדה ציבורית, **ועדת טל**, שהמליצה על חקיקתו. חוק זה הסדיר את המשך דחיית גיוס תלמידי ישיבות בכפוף לתנאים שנקבעו בו. החוק נחקק כהוראת שעה לתקופה של חמש שנים, והוארך בשנת 2007 בחמש שנים נוספות. בפברואר 2012 קבע בג"ץ כי החוק אינו חוקתי בשל פגיעתו הבלתי מידתית בעיקרון השוויון, ומנע את הארכת תוקפו.

### פקיעת חוק טל וניסיונות להסדרה חלופית (2012-2017)
עם פקיעת חוק טל ב־1 באוגוסט 2012, חלה לפי חוק שירות ביטחון חובת גיוס פורמלית גם על תלמידי ישיבות. צה"ל בחן אפשרות להחיל על חרדים תהליך מיון מלא ואף גיבש תוכניות לגיוס רחב יותר, אשר היו כרוכות בתוספת תקציב נוכח מאפייני השירות של חיילים נשואים. בדיון בבג"ץ בנובמבר 2012 הודיעה המדינה כי תחל בהליכי גיוס של תלמידי ישיבות עד גיל 19, בעוד שמעמדם של בני 19-30 נותר תלוי ועומד. בשנים שלאחר מכן נחקקו תיקונים שונים לחוק שירות ביטחון בניסיון להסדיר מחדש את הסוגיה: במרץ 2014 אישרה הכנסת את **תיקון 19**, שנועד להסדיר את גיוס החרדים באמצעות קביעת יעדי גיוס שנתיים וסנקציות פליליות במקרה של אי-עמידה בהם. התיקון סימן את המעבר מהסדרים מנהליים (כמו חוק טל) לחקיקה ראשית המגדירה יעדים. עם זאת, בנובמבר 2015, בעקבות שינויים בהרכב הקואליציוני, אישרה הכנסת את **תיקון 21**. תיקון זה ביטל למעשה את הסנקציות הפליליות האוטומטיות שנקבעו בתיקון 19, האריך את תקופת המעבר שבה לא יאכפו חובת גיוס על תלמידי ישיבות עד לשנת 2023, והותיר את סמכות ההכרעה על היקף הגיוס בידי שר הביטחון.

### [[בג"ץ התנועה למען איכות השלטון נגד הכנסת (חוק הגיוס)|בג"ץ חוק הגיוס]] והקפאת ההסדרים (2017-2023)

ב-12 בספטמבר 2017 פסק בג"ץ בתגובה לעתירת התנועה לאיכות השלטון (ידוע בכינויו: "בג"ץ חוק הגיוס"), כי ההסדרים שנקבעו בתיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון, אשר דחו את החלת חובת הגיוס והטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות, אינם חוקתיים בשל פגיעה בלתי מידתית בזכות לשוויון. עם זאת, נעתר בית המשפט לבקשות המדינה לדחות את מועד ביטול ההסדרים, בין היתר נוכח חוסר יציבות פוליטית, מערכות בחירות רצופות ומגפת הקורונה. ביולי 2023 פקעו תיקונים 19 ו-21, מבלי שנחקק חוק חדש במקומם.

### פקיעת ההסדרים והיעדר הסדר חקיקתי (2023-מרץ 2024)
פקיעת תיקונים 19 ו־21 יצרה מצב משפטי שבו לא התקיים עוד הסדר סטטוטורי המאפשר דחייה גורפת של שירות ביטחוני לתלמידי ישיבות. אף על פי כן, ביוני 2023 החליטה הממשלה לקדם חקיקה חדשה, תוך קביעה שבתקופת הביניים לא תיאכף חובת הגיוס כלפי תלמידי ישיבות. החלטה זו עוררה ביקורת משפטית והובילה להגשת עתירות לבג"ץ, ובראשן עתירת התנועה לאיכות השלטון (בג"ץ 6198/23), נגד החלטת הממשלה. לטענת התנועה, החלטת ממשלה זו מנוגדת להוראות חוק שירות ביטחון, יוצרת הסדר פטור גורף חדש בלא הסמכה מפורשת בחוק, ועומדת בניגוד להלכות בג"ץ, ובכללן ההלכה שנקבעה כ"בג"ץ רובינשטיין", לפיה שר הביטחון לא יכול עוד ליטול לעצמו את הסמכות להכריע בסוגיית גיוס תלמידי הישיבות שתורתם אומנותם, ויש להכריע בסוגיה בהחלטת מחוקק בלבד.

### מלחמת חרבות ברזל והכרעות בג"ץ בהרכב מורחב (2024-2026)
פרוץ מלחמת חרבות ברזל הדגיש את הצורך בהגדלת מצבת כוח האדם בצה"ל, הן בשירות הסדיר והן במערך המילואים. בהיעדר חקיקה חדשה, נוצר החל מ־1 באפריל 2024 מצב משפטי שבו לא התקיים עוד הסדר חוקי המאפשר דחייה גורפת של גיוס תלמידי ישיבות.

לקראת הדיון התחייבה המדינה בפני בג"ץ להשלים חקיקת חוק גיוס על בסיס הצעת חוק מהכנסת הקודמת, בניגוד לעמדתה של היועצת המשפטית לממשלה ולעמדתם של השר בני גנץ ושל שר הביטחון יואב גלנט. הבהירה היועצת המשפטית לממשלה כי במצב החוקי הקיים על מערכת הביטחון לפעול לגיוס בני הישיבות לפי דין, וכי העברת תמיכות בגין מי שאינו מתגייס אינה חוקית, במיוחד נוכח צורכי הצבא בתקופת המלחמה.

ב-25 ביוני 2024 קיבל בג"ץ פה אחד את העתירות וקבע כי לא קיימת מסגרת חוקית המאפשרת הבחנה בין תלמידי ישיבות לבין יתר המיועדים לשירות ביטחוני, וכי למדינה אין סמכות להימנע מגיוסם באופן גורף. בעקבות פסק הדין הופסקה העברת תמיכות מדינתיות לתלמידי ישיבות שלא קיבלו דחיית שירות או פטור כדין, ומימון זה הסתיים בפועל באוגוסט 2024.

בינואר 2025 פרסם בית המשפט העליון החלטה בעתירות בנושא גיוס החרדים, שבה דרש מהמדינה להשיב על שורת שאלות מהותיות – כולל שאלת האכיפה והסנקציות. זאת לאחר שבדיון שהתקיים בתחילת ינואר התברר כי מתוך כ-80,000 תלמידי ישיבות שהגיעו לגיל גיוס, רק 916 התגייסו בפועל.

נכון לינואר 2026, סוגיית גיוס תלמידי הישיבות מוסיפה לעמוד במוקד מחלוקת ציבורית, משפטית ופוליטית, ובית המשפט ממשיך לפקח על פעולות המדינה עד להשלמת חקיקה העומדת בדרישות החוקתיות שנקבעו בפסיקה.

### סיכום אירועים מרכזיים

## הצעת החוק
פרק זה עוסק בעקרונות ההסדר המוצע לגיוס תלמידי ישיבות ובמהלכי החקיקה שננקטו בכנסת ה־25, לאחר פקיעת ההסדרים הקודמים. האמור מתייחס לנוסחי הצעת החוק ולמתווים שעמדו על הפרק במועדים שונים, על בסיס הצעת החוק שאושרה בקריאה ראשונה בכנסת הקודמת והוחלה עליה דין רציפות, תוך שינויים וטיוטות שהוצגו במהלך הדיונים בוועדת החוץ והביטחון.

### עיקרי ההסדר המוצע
על פי מתווה החוק, בחורי ישיבות ש'תורתם אומנתם' יהיו פטורים מגיוס. לבחור החרדי שאינו עומד בהגדרה זו ניתנת אפשרות לבחור אם לשרת בצבא או לשרת במסגרות התנדבותיות כדוגמתשירות אזרחי או ארגוני הצלה. ההצעה מגדירה יעדי גיוס לשיעור נמוך בתחילה, ומספקת מסלולי שירות קצרים להכשרה לשירות המילואים. במקביל נקבע מנגנון סנקציות הדרגתיות על מוסדות לימוד חרדיים, הפחתת תמיכות בהתאם לשיעור המתגייסים בחמש השנים הקודמות. מתווה זה זכה, לראשונה, להתייחסות פומבית מצד רבנים בכירים בציבור החרדי.

במהלך גיבוש המתווה נדונו גם חלופות נוספות, שלא נכללו לבסוף בנוסח שקודם. במרץ 2024 פורסם כי אחת מטיוטות הצעת החוק כללה העלאה של גיל הפטור מגיוס לתלמידי ישיבות עד גיל 35, במקום גיל 26 שנקבע בהסדרים קודמים, וזאת במטרה לאפשר תמרוץ של צעירים חרדים שאינם לומדים בישיבה להתגייס, ובמקביל לדחות את יציאתם של תלמידי ישיבות לשוק העבודה. למחרת הודיעה הממשלה כי היא חוזרת בה מכוונתה להעלות את גיל הפטור ל־35.

באפריל 2024 פורסם כי המפלגות החרדיות הסכימו, עקרונית, לקביעת יעד גיוס של כ־25% ממחזור הגיוס החרדי כבר בשנים הראשונות לתחולת החוק, יעד שמשמעותו גיוס של כ־3,000 צעירים חרדים לשירות צבאי או אזרחי במחזור הגיוס הראשון.

### הצעת החוק מ־2022
הבסיס לחקיקה בכנסת ה־25 הוא הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 26) (שילוב תלמידי ישיבות), שאושרה בקריאה ראשונה בינואר 2022 בכנסת ה־24.הצעה זו נועדה לשמש כהסדר מעבר ונקודת מוצא לגיבוש מתווה רחב יותר.

הצעת החוק קבעה מתווה מדורג של גיל הפטור משירות צבאי: הורדת גיל הפטור מ־26 ל־21 למשך שנתיים, העלאתו לגיל 22 למשך שנה נוספת, ובהמשך קיבועו על גיל 23, במטרה לעודד השתלבות מוקדמת של צעירים חרדים בשוק העבודה. בנוסף, נקבעו יעדי גיוס מספריים נמוכים וקבועים מראש, אשר עלו בהדרגה לאורך עשר שנים, ורק לאחר כ־15 שנים נועדו להתעדכן בהתאם לגידול הדמוגרפי באוכלוסייה החרדית.

ההצעה כללה מנגנון של סנקציות מוסדיות ולא אישיות, שבא לידי ביטוי בהפחתה הדרגתית של תקציבי תמיכה במוסדות תורניים, בהתאם לעמידה ביעדי הגיוס, לאחר בחינה רטרואקטיבית של שיעורי הגיוס לאורך חמש שנים. כן נכללו בה מסלולי שירות קצרים במיוחד, שנועדו להכשיר לשירות במערך המילואים, וכן מנגנון ספירה של צעירים שחדלו להיות חרדים במסגרת יעדי הגיוס.

### קידום החקיקה בכנסת ה־25 והחלת דין הרציפות
לקראת הדיון בבג"ץ ביוני 2024 התחייבה המדינה להשלים חקיקת חוק גיוס עד סוף כנס הקיץ, על בסיס הצעת החוק מהכנסת הקודמת. בהתאם לכך, ב־15 במאי 2024 הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו על כוונתו לקדם את החקיקה באמצעות החלת דין רציפות על הצעת החוק מ־2022.

שר הביטחון לשעבר בני גנץ, שיזם את ההצעה המקורית, הבהיר כי מדובר היה בחוק גישור זמני שאינו מותאם למציאות הביטחונית שלאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל, והדגיש כי מדינת ישראל זקוקה להרחבת מצבת כוח האדם הצבאי. גם שר הביטחון יואב גלנט הצביע על הצורך בגיוס חיילים נוספים בכלל התפקידים, וציין כי לאחר פרוץ המלחמה גובר בקרב חלקים בציבור החרדי הרצון להשתתף במאמץ הלאומי.

היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב־מיארה, הודיעה כי קיימת מניעה משפטית לקדם את הצעת החוק במתכונתה, מאחר שהיא נעדרת תשתית עובדתית עדכנית ואינה נותנת מענה לצרכים הביטחוניים הדחופים ולשינויים שחלו מאז אישורה בקריאה ראשונה.

למרות עמדה זו, ב־27 במאי 2024 דחתה הממשלה ערר שהוגש נגד קידום החוק, וב־10 ביוני 2024 אישרה הכנסת, ברוב של 63 תומכים מול 57 מתנגדים, את החלת דין הרציפות על הצעת החוק. בעקבות ההחלטה הועברה הצעת החוק לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

### דיונים בוועדת החוץ והביטחון וטיוטות מאוחרות
הדיון הראשון בהצעת החוק בוועדת החוץ והביטחון התקיים ב־25 ביוני 2024, שעות אחדות לאחר מתן פסק הדין של בג"ץ שקבע כי אין למדינה סמכות להימנע מגיוס גורף של תלמידי ישיבות. יו"ר הוועדה, ח"כ יולי אדלשטיין, הצהיר בפתח הדיון כי החוק יתקדם רק בהסכמה רחבה.

בין יוני לספטמבר 2024 התקיימו 11 ישיבות של הוועדה שעסקו בהצעת החוק ובאפשרויות ליישומה. ביולי 2024 הודיע שר הביטחון גלנט על כוונתו להתחיל בגיוס ראשון של חרדים כבר במהלך חודש אוגוסט. בראשית 2025 חודשו הדיונים בוועדה לאחר חילופי שר הביטחון, עם הצגת עקרונות חדשים של שר הביטחון ישראל כץ לקידום מתווה גיוס.

ב-27 בנובמבר 2025 פרסם יו"ר ועדת החוץ והביטחון ח"כ בועז ביסמוט טיוטה של הצעת החוק המתוקנת, כבסיס להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.

### השלכות כלכליות ומשקיות
להצעת החוק השלכות מאקרו-כלכליות רחבות שנדונו בחוות דעת של בנק ישראל ומשרד האוצר. נגיד בנק ישראל, אמיר ירון, התריע בנובמבר 2025 כי היעדר גיוס משמעותי מגדיל את הנטל על האוכלוסייה המשרתת, מה שיוצר פגיעה מצטברת בתוצר ובצמיחה. גורמי מקצוע טוענים כי סנקציות מוסדיות על המוסדות הלימודיים הן בעלות השפעה מוגבלת על תמרוץ הגיוס בפועל של הפרט. המומחים מציינים כי הורדת גיל הפטור ללא שילוב לימודי ליבה והכשרה מקצועית תוביל לכניסת כוח אדם בעל פריון נמוך לשוק העבודה, ובכך לא תשיג את מטרתה הכלכלית.

## ביקורת על הצעת החוק
הבקורת העיקרית על הצעת החוק היא כי המתווה אינו מבטא כוונה ממשית לשילוב הציבור החרדי בשירות צבאי, אלא מהווה ניסיון מצד הנהגת הציבור החרדי להרוויח זמן ולבטל את הסנקציות החלקיות המוטלות עליהם כל עוד פטור "תורתו אומנותו" אינו מוסדר בחוק. לטענת המבקרים, אף הדרישה מצד החרדים לעכב את הטלת הסנקציות ב-18 חודשים מעידה למעשה על כך שכל מטרתו היא רק להרוויח זמן.

המבקרים מצביעים על מספר התבטאויות של מנהיגים רוחניים ופוליטיים חרדיים מהשורה הראשונה, המאשרות תפיסה זו:
* **יו"ר ש"ס [[אריה דרעי]]** הצהיר ביוני 2025 כי "זה לא חוק שעומד לגייס, זה חוק שבא להסדיר את מי שלומד תורה".
* **הרב [[דוב לנדו]],** מנהיג הציבור הליטאי, אמר כי החוק הוא "הצלה זמנית" בלבד, והוסיף: "מה שמדברים זה שטויות - לא יהיה! אנחנו לא נלך לצבא, אף אחד לא ילך לצבא". וכן הצהיר בפברואר 2026 "אם הרשויות יסכימו לזאת ואם לא, אפילו אברך אחד ואפילו בן ישיבה אחד לא ילך לצבא, לא בצורה כזו ולא בצורה אחרת".
* **הרב [[משה הלל הירש]],** מנהיג הציבור הליטאי, ציין בתגובה לשאלה על עמידה ביעדי הגיוס כי "אף אחד! לא ימלאו. ובסוף החוק ייפול אחרי כמה שנים אבל הרווחנו שנים". הרב הירש הוסיף כי אין הסכמה ש"הציבור שלנו" יתגייס לאף מסגרת צבאית.
* **הרב [[שרגא שטינמן|שרגא שטיינמן]] (חבר מועצת גדולי התורה)** אמר ביחס ליעדי גיוס החרדים שהוצבו בהצעת החוק, כי כשם שבחוק טל ב-2002 "מעולם לא עמדו ביעדים" ו"לא התכוונו לעמוד ביעדים", כך גם "לא יעמדו היום" ביעדים שבחוק החדש.
* **הרב [[חיים פיינשטיין]] (ראש ישיבת [[עטרת שלמה]])** אמר ביחס להצעת החוק "יש את עצם ההשקפה ויש איך מתנהלים כלפי החילונים האלה שלפעמים צריך להגיד 'כן' ומתכוונים 'לא'. גם כמה רבנים שמסכימים [לחוק], הם גם לא חושבים שבאמת מותר ללכת [לצבא], הם רק סוברים שבדרך הזו אפשר למשוך עוד קצת זמן, זה הכול".
* **הרב [[יהודה כהן (רב)|יהודה כהן]] (חבר מועצת חכמי התורה)** ציין כי מטרת החוק היא ביטול "הגזירות בדיני ממונות" כדי לאפשר "אורך נשימה" והרווחת זמן, תוך קביעה כי אסור ללכת לצבא גם לבחור שאינו לומד.

## מחאות ציבוריות
[200px|ממוזער|[הפגנה|הפגנת החרדים נגד גיוס בני ישיבות, 2018]]

הסוגיה של גיוס חרדים לצה"ל מעוררת מחלוקת ציבורית רחבה, והובילה בשנים האחרונות למספר גילויי מחאה בולטים הן בתוך החברה החרדית והן בקרב הציבור הכללי בישראל.

[ממוזער|גרפיטי '[נמות ולא נתגייס' על קיר בית בשכונת בתי ברוידא בירושלים]]
### מחאות למען שוויון בנטל
ביולי 2023, בעקבות פקיעת תוקפם של התיקונים הקודמים לחוק שירות הביטחון, והגשת הצעת חוק יסוד לימוד תורה על ידי מפלגת יהדות התורה שלפיה לימוד תורה יוגדר כשווה ערך לגיוס לצה"ל, החלה מחאה נרחבת למען "שוויון בנטל", שכללה אירועים ציבוריים והפגנות של קבוצות אזרחיות וקבוצות של חיילי מילואים. המוחים דרשו הסדרה של גיוס חרדים שתשקף את עקרון השוויון בנטל ותאפשר את גיוסם למערך צבאי או אזרחי במסגרת השירות הלאומי.

### מחאות חרדיות
בחודשים מרץ–מאי 2024 התקיימו הפגנות של חלקים בחברה החרדית נגד ניסיונות לחוקק גיוס חרדים, תחת הסיסמאות "לכלא ולא לצבא" ו"נמות ולא נתגייס". המפגינים הביעו התנגדות ליעדי גיוס חרדים שנקבעו בהצעת החוק, ולסנקציות הכלכליות הצפויות במידה שלא יעמדו ביעדים. המחאות התקיימו בעיקר בירושלים ובערים בעלות ריכוזים חרדיים גבוהים.

### מחאות בקרב מפלגות וקבוצות פוליטיות
בפברואר 2025 החלה מחאה פנימית במפלגת הליכוד תחת הכותרת "הליכוד מתגייס", שקראה לגבש מתווה גיוס פרקטי הכולל את כלל הצרכים השוטפים של צה"ל והבטחת יכולת מענה לצרכים הביטחוניים של המדינה. בכנס שהתקיים יצאו בכירים בליכוד, כולל יו"ר ועדת החוץ והביטחון, במתקפה חריפה על ניסיונות הקואליציה לקדם מנגנון שעשוי להביא להשתמטות חרדית, ודנו בצורך בחוק גיוס משמעותי ואפקטיבי.

המחאות מצביעות על מתיחות מתמשכת סביב סוגיית גיוס החרדים, כאשר ההתנגדות לא מוגבלת לחברה החרדית אלא משתרעת גם למגזרים אחרים בחברה הישראלית, תוך הדגשת הצורך בשוויון בנטל והערכים הציבוריים של המדינה.

## ראו גם
* גיוס בני ישיבות
* שירות לאומי

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* ואלה תולדות הפטור מגיוס, באתר mako
* עמדת המכון למחקרי ביטחון לאומי לגבי הצעת החוק מ-2022
* גיוס ופטור לפי קבוצות אוכלוסייה - הסדרים ונתונים, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 6 בינואר 2025

## הערות שוליים

קטגוריה:גיוס בני ישיבות לצה"ל
קטגוריה:ישראל: חקיקת ביטחון
קטגוריה:גיוס לצה"ל
שירות ביטחון