מפקדת העומק

[ממוזער|שמאל|200px|סמל המפקדה בגרסת [תג יחידה|תג הכתף]]
**מפקדת העומק** היא פיקוד בצה"ל, שייעודה תכנון, הפעלת הכוח והובלת מבצעים מיוחדים ורב-זרועיים ארוכי טווח במרחב המוגדר כעומק האסטרטגי של מדינות האויב של ישראל במעגל השני.

בראש הפיקוד עומד קצין בדרגת אלוף.

## היסטוריה
מבצעי עומק רב-זרועיים התחילו עוד לפני הקמת הפיקוד. פשיטות קומנדו היו נפוצות בצה"ל למן ראשית קיומו עם הקמתה של יחידה 101, פשיטות תגמול מעבר לקו הירוק בשנות ה-50 וה-60. בחלק מהפשיטות האלה, כגון פעולת כראמה, השתתפו יחידות מחילות שונים כגון חיל רגלים וחיל שריון.

שימוש בתובלה אווירית היה נפוץ לפשיטות עמוקות יותר לתוך שטח מדינות אויב. שימוש זה במסוקים היה נפוץ מאוד במלחמת ההתשה. חרף השימוש ההולך והגובר במסוקים להטסת כוחות מיוחדים לפעולה מאחורי קווי האויב, סירב הרמטכ"ל דאז, רא"ל חיים בר-לב להקים מפקדה שתרכז את הפעילות הזאת.

כבר בשנת 1982 התקבלה ההחלטה במטה הכללי של צה"ל כי יש להקים מפקדה שתרכז הפעלת כוחות מאחורי קווי האויב. אולם בשל מלחמת לבנון הראשונה נדחה יישום ההחלטה. במקביל הוקמה ביוזמת מוקי בצר מפקדת כוחות אוויר מיוחדים אשר היוותה מודל ראשוני למפקדת העומק. בשנת 1986 הוקמה מפקדת עומק בראשות האלוף דורון רובין, שהיה עתיר הניסיון במבצעים מיוחדים כיוצא חטיבת הצנחנים. בעקבות מבצע כחול וחום שהסתבך, בוטל הרעיון ומפקדת העומק פורקה. הגוף היחיד שהמשיך לפעול היה מפקדת השליטה המטכ"לית למבצעים מיוחדים (המשמ"מ).

במלחמת לבנון השנייה, לאחר שהתברר שהצבא מתקשה לתאם בין היחידות ולהוציא לפועל בזריזות מבצעים מיוחדים אישר הרמטכ"ל דני חלוץ את המלצת ראש אמ"ץ, אלוף גדי איזנקוט והטיל על תא"ל טל רוסו, ששימש כיועץ לראש אמ"ץ לפעילות יחידות מיוחדות, לעמוד בראש מפקדה מאולתרת שיזמה והוציאה לפועל מספר מבצעים מיוחדים. הצוות בפיקודו כלל שורה של קצינים בכירים, בקבע ובמילואים, יוצאי יחידות מיוחדות ואגף המודיעין. בין המבצעים שיזם הצוות ניתן למנות את מבצע חד וחלק ומבצע יער הנגב.

ההחלטה על הקמת המפקדה התקבלה בשנת 2011 על ידי הרמטכ"ל בני גנץ, לאחר עבודת מטה שנעשתה בין השאר על ידי האלופים עידו נחושתן, אביב כוכבי וגדי איזנקוט. איזנקוט עמד בראש צוות שבחן את הנושא לאחר שסיים את תפקידו כאלוף פיקוד הצפון. הרמטכ"ל, גנץ, הנחה את האלוף איזנקוט לברר האם בגין השינויים האסטרטגיים במזרח התיכון ובשל איום הג'יהאד העולמי קיים צורך בשינוי ההיערכות של צה"ל. הצוות בראשות איזנקוט זיהה כי צה"ל זקוק למפקדה בין-זרועית אשר תהיה אחראית למבצעים משולבים בעומק האויב, זאת משום שגזרות האחריות של הפיקודים המרחביים כיום מוגבלות וכוללת שטח של כמה עשרות קילומטרים מעבר לגבול, ומשום שהעימותים העתידיים אינם כוללים רק כוחות ליניארים, דוגמת גייסות שריון כי אם סימולטנים, בהם מעורב העומק, ובו למשל, בסיסי שיגור של רקטות, כל העת.

הוחלט כי במפקדה ישרתו כמאה קצינים וחיילים, והיא תהיה כפופה ישירות לרמטכ"ל. ניהול זירת העומק על ידי המפקדה יאפשר לרמטכ"ל ולסגן הרמטכ"ל שלא לעסוק בשגרה בעומק האסטרטגי של האויב, ותנהל באופן קבוע את המבצעים הנערכים הרחק מקווי החזית וכן גזרות שלמות בעומק האויב, כולל טיפול בהברחות אמצעי לחימה ללבנון ולרצועת עזה. בנוסף, המפקדה אחראית למיצוי יכולתן של היחידות המיוחדות עליהן תפקד בעת מלחמה או במבצעים מיוחדים שיתבצעו בעומק האסטרטגי של האויב (יחידות אלו יישארו כפופות לזרועות והפיקודים אליהם הן שייכות). בעקבות הקמת היחידה, מפקדת השליטה המטכ"לית למבצעים מיוחדים בפיקוד של גיל תמיר בוטלה.

המפקד הראשון של מפקדת העומק היה שי אביטל שמונה לתפקיד בינואר 2012. אף שפרש מצה"ל בשנת 2002, שב לשרת לצורך תפקיד זה. בין הנימוקים למינויו היה ניסיונו המקצועי ביחס לדור האלופים שכיהנו באותה עת. לתפקידי מטה במפקדת העומק מונו קצינים נוספים בעלי ניסיון עשיר ביחידות מיוחדות, בהם תא"ל מוני כץ כראש המטה, ותא"ל גל הירש ששימש במילואים כסגנו של אביטל ולתפקידים נוספים מונו חגי פלג ועמוס בן אברהם.

בשנת 2025 החליט הרמטכ"ל אייל זמיר, לשנות את ייעוד המפקדה ולבנות אותה כפיקוד שיעסוק במדינות המעגל השני שאינן בגבול ישיר עם ישראל כגון תימן, איראן ועיראק או בעומקן האסטרטגי של המדינות השכנות כאחד מלקחי מלחמת חרבות הברזל.

## מפקדי פיקוד העומק

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* שמואל גורדון, האם צה"ל צריך את מפקדת העומק?, באתר "ישראל דיפנס", 18 בדצמבר 2011
* 
* 
* 
* 
* 
* עפר שלח, פעולה בעומק חיונית מפקדת העומק לא בהכרח, מבט על, גיליון 1670, המכון למחקרי ביטחון לאומי,  12 בדצמבר 2022
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:צה"ל: זרועות ופיקודים