איגוד האוצרות והאוצרים

**איגוד האוצרות והאוצרים** הוא איגוד מקצועי של אוצרים בישראל. הארגון רואה את ייעודו להגן על חופש הביטוי האמנותי ולקדם את תחום האוצרות כמקצוע מוסדר. האיגוד משמש מסגרת שיתופית לאוצרים ולאוצרות – עצמאיים ומוסדיים – ופועל ליצירת סטנדרטים מקצועיים, להגנה על זכויות עובדים ולשיתוף ידע בין אנשי המקצוע. נכון לשנת 2026 מונה האיגוד כ־250 חברים.

## היסטוריה

בראשית העשור השני של המאה ה־21 עלו יוזמות שונות להקמת איגוד מקצועי בתחום האוצרות, על רקע מגבלות ועוולות מתמשכות בתחום. לקראת 2019הובילה אלפא חיימוב קבוצת מייסדים, ובהם הדסה כהן ואלעד ירון. לקבוצה הצטרפו חברות מיוזמה מקבילה, בהן האוצרות לאה אביר וגליה בר אור. הוסכם כי בתום שנת פעילות של ועדת היגוי בראשות חיימוב יתקיימו בחירות בקרב חברי האיגוד. האיגוד פועל כחלק מעמותת בר-קיימא לתרבות, אמנות, מוסיקה ושלום, ויושב־ראש הוועד המנהל הוא אלעד ירון.

האיגוד הושק ביולי 2020 בפגישת זום, בהשתתפות כ-50 אוצרים, לצד אנשי אקדמיה. הפגישה עסקה בהגדרת הבעיות המרכזיות של התחום, בהן היעדר קרדיט, תנאי שכר ירודים, היעדר סטנדרטים מקצועיים, ותופעת "האוצר הבודד" – היעדר סולידריות מקצועית.

בהמשך, ערכה ועדת ההיגוי סקר מקיף על מצב האוצרות בישראל, שהצביע על נתוני שכר נמוכים, היקף עבודה ללא חוזים וללא תנאים סוציאליים, והצביע על פערים מגדריים בולטים. לפיכך, סומן הטיפול בנושאים אלה כיעד חשוב של האיגוד.
ממוזער

איגוד האוצרות והאוצרים בישראל עוסק בקידום מדיניות ציבורית בנושאי הגנה על חופש הביטוי האמנותי ושיפור תנאי העבודה של אוצרים. האיגוד פועל בזירה הציבורית, המשפטית והפרלמנטרית, תוך שיתוף פעולה עם איגודים וגופים נוספים בשדה התרבות ובמיוחד בפריפריה.

לוגו האיגוד עוצב על-ידי להב הלוי בהשראת דימוי חוליות המשתלבות זו בזו, הנוצרות מהכפלת האות א' בעברית. ואת אתר האיגוד עיצב סטודיו Blue Collar שהקים הלוי, הקמת האתר ועיצובו נעשו בתמיכת קרן מבואות.

## מטרות
האיגוד כולל הסדרת מעמד האוצר מבחינה מקצועית, משפטית ואתית; קביעת נורמות עבודה; שיפור תנאי העסקה ושכר; פיתוח כלים מקצועיים (כגון תעריפון וחוזים סטנדרטיים); והובלת מאבקים ציבוריים בתחומי חופש הביטוי והתרבות. בנוסף, פועל האיגוד לקידום מחקר, פרסומים מקצועיים ויצירת קואליציות עם גופים מקצועיים נוספים בשדה האמנות והתרבות.

## פעילות ציבורית ומאבקים בולטים
### מאבק בתנאי העסקה במוזיאון הנגב

האיגוד פועל להסדרת תנאי העסקה ראויים לאוצרים. כך למשל בעת שפורסם מכרז לבחירת אוצר של מוזיאון הנגב לאמנות בבאר שבע, שכלל שכר נמוך מול דרישות עבודה גבוהות, צמצום סמכות והיעדר עצמאות בתפקיד האוצרות קרא האיגוד לחבריו שלא להגיש מועמדות, והביא לשינוי תנאי ההעסקה בתפקיד.

### מאבק בצנזורה במוזיאון רמת גן

עם פתיחתו של מוזיאון רמת גן לאמנות ישראלית בדצמבר 2021, פעל הארגון נגד הסרת הציור "ירושלים" של האמן דוד ריב לדרישת ראש העירייה כרמל שאמה הכהן. האיגוד יזם קמפיין ציבורי תחת הסיסמה "דגל שחור" וקרא למוסדות התרבות להצטרף למחאה. במסגרת המאבק יזם האיגוד קואליציה של איגודים מקצועיים שחתמו יחד על מכתבים רשמיים נגד הפגיעה בחופש הביטוי.

נציגי האיגוד השתתפו בדיוני הכנסת בינואר 2022 ופעלו בשיתוף ארגונים נוספים לצירת מסמך הסכמות עם המוזיאון, להבטחת חופש היצירה ועצמאות עבודת האוצרות. לאחר שנה של שיתופי פעולה ומשא ומתן, גובש מסמך עקרונות בין הנהלת המוזיאון לנציגי עולם האמנות, בהשתתפות איגודים מקבילים. המסמך קבע כי האוצר שייכנס לתפקידו יזכה לחופש פעולה מקצועי ללא התערבות פוליטית, תוקם ועדת תערוכות מקצועית, ותורחב ועדת האיתור.

### מאבק נגד תקנות התמיכה החדשות בגלריות ציבוריות

בשנת 2024 פעל האיגוד נגד תקנות חדשות של משרד התרבות והספורט בנוגע לתמיכה בגלריות לאמנות פלסטית. בין היתר, דרשו התקנות החדשות מכל גלריה מוכרת הוצאות מינימליות של 300 אלף ש"ח לשנה, דבר שלפי סקר האיגוד היה גורם לסגירתן של כ-20 גלריות (שליש מן הגלריות המתוקצבות) בתוך שנים בודדות.
האיגוד טען כי התקנות יפגעו בגלריות שיתופיות רבות, בהן הגלריות אלפרד, אינדי, חנינא ואגריפס, ויביאו לצמצום המגוון התרבותי ולאובדן של מודלים אלטרנטיביים לעשייה אמנותית. האיגוד הביע תמיכה עקרונית בהעלאת שכר האמניות והאמנים, אך פעל להתאמת התקנות למציאות הכלכלית של הגלריות הקטנות. במסגרת המאבק פרסם האיגוד מסמכי עמדה, קיים פגישות עם מקבלי החלטות ופעל להנגשת המידע לציבור הרחב. לבסוף, שונו התקנות כך שהדרישה המינימלית לתקציב שנתי עומדת כיום על 150 אלף ש"ח בלבד.

### מאבקים נוספים

עם סגירת "סטודיו בנק", מוסד שכלל סְטוּדְיוֹת לאמנים וחלל תצוגה משמעותי בתל אביב פתח הארגון בשיח עם מחלקת התרבות של עיריית תל אביב-יפו והצביע על כשלים עקרוניים ופרוצדורליים, פיטורים שלא כדין של האוצרות הדס קידר וטליה יבלונסקי וכשלים בפיזור הסדנאות (יולי 2021). האיגוד השתתף במאבק נגד מקרה צנזורה בגלריה ביתא בירושלים, כאשר עיריית ירושלים החליטה לבטל, יום לפני הפתיחה המתוכננת, את התערוכה שאצרה אביטל וכסלר והוצגו בה יצירות של האמניות שרה בנינגה ורחל רוטנברג (דצמבר 2022) ובעקבות כך פתח האיגוד קו חירום לטיפול באירועים דומים.

## הסדרה מקצועית
* **[[תעריף|תעריפון]] מומלץ לאוצרות תערוכות** פותח ופורסם על-ידי האיגוד כהמלצה לשירותי אוצרות, מטרתו להוות כלי עבודה בכל קשר מקצועי עם מוסדות, רשויות מקומיות, אמניות ואמנים. התעריפון עוסק בהגדרת היקף העבודה, תמחור תערוכות ותנאים סוציאליים בסיסיים, מתוך מטרה להיאבק בהעסקה בתנאים לא הולמים.
* **חוזים סטנדרטיים:** האיגוד ניסח חוזים סטנדרטיים לאוצרות תערוכות, המגדירים את תחומי האחריות של האוצר, תנאי ההעסקה, זכויות יוצרים והגנה משפטית. דגש מיוחד ניתן לעבודה מול גופים ציבוריים ורשויות מקומיות, במטרה למנוע חוזים חד-צדדיים הפוגעים בזכויות האוצרות והאוצרים.
* **ניירות עמדה** בנושאים מקצועיים וציבוריים אותם מגבש האיגוד לקידום מדיניות בשטח, בין הנושאים: צנזורה באמנות וחופש הפעולה האוצרותי; הסדרת תנאי העסקה של אוצרים ואוצרות ברשויות מקומיות.
* **סקרי עומק ומיפוי השדה**: האיגוד ערך סקר מקיף בשנת 2022, שמיפה את מצב האוצרות בישראל. מהסקר עלו נתונים על העסקה ללא חוזה, שכר נמוך במיוחד, היעדר אופק קידום ופערים מגדריים. תוצאות הסקר שימשו בסיס לגיבוש דרישות האיגוד מול מוסדות תרבות ורשויות מקומיות. בשנת 2023 יזם האיגוד סקר נוסף שבדק את מצבם של האוצרים ברשויות המקומיות ובשנת 2024 סקר נוסף שבחן את מצבן של הגלריות שהושפעו מן המלחמה בצפון ובדרום. סקר נוסף יצא בשנת 2025 ובחן את השפעות התקנות החדשות לתמיכה מדינית בגלריות על גלריות קטנות, והוביל לשינוי התקנות.
* **פעילות קהילתית ושירותים לחברות ולחברי האיגוד**: האיגוד מפעיל פעילות קהילתית ושירותים מקצועיים לחברותיו וחבריו, במטרה לחזק את תחושת השייכות המקצועית, ליצור תשתית לשיתוף ידע ולקדם סולידריות בין העוסקות והעוסקים במקצוע האוצרות בישראל. פעילות זו כוללת מרחבים להתייעצות שוטפת, סיוע פרטני, העברת מידע מקצועי ויצירת כלים לפיתוח מקצועי משותף. הקהילה מתארגנת באמצעות קבוצות תקשורת אזוריות (צפון, דרום, מרכז, ירושלים), המהוות ערוץ עדכונים שוטף, מענה לשאלות מקצועיות ומרחב לפתרון בעיות מהשטח. לצד זאת, האיגוד מקיים כנס שנתי, אסיפות מקומיות ומפגשים ייעודיים העוסקים בסוגיות מקצועיות ואתיות.

## לקריאה נוספת
* גדעון עפרת, אוצרות היא קיר ותשוקה, המחסן של גדעון עפרת, 14 בדצמבר 2010
* ארנה קזין, הכל ולא כלום – הערות על כתיבה של אוצרים בישראל, אתר ארנה קזין 3 ביוני 2015
*אלן גינתון, מאחורי אוצרות אמנות ישראלית, הסכת, תאגיד השידור הישראלי, 15 במרץ 2018
* אסנת צוקרמן רכטר, אוצרות עכשווית בישראל 1965 - 2010, רסלינג, 2020
* אלעד ירון, תעודה על הקיר – התמקצעות תחום האוצרות בישראל, מסה, ערב רב, 2 בפברואר 2021

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
2026 02
קטגוריה:אגודות מקצועיות בישראל