יחסי החוץ של כורדיסטן העיראקית

**יחסי החוץ של כורדיסטן העיראקית** הם היחסים הבליטרליים בין כורדיסטן העיראקית לבין מדינות וארגונים בינלאומיים. היציבות הפוליטית והכלכלה המפותחת (יחסית לשאר עיראק) אפשרו לכורדיסטן העיראקית, המהוה ישות אוטונומית בעיראק, לנהל מדיניות חוץ עצמאית מהממשל המרכזי העיראקי.

הגוף העיקרי המנהל את יחסי החוץ של כורדיסטן העיראקית הוא המחלקה ליחסי חוץ (DFR). המטרות העיקריות של המחלקה הן להעלות את הפרופיל העולמי של כורדיסטן העיראקית, לשפר את הקשרים הבינלאומיים שלה עם ממשלות וארגונים בינלאומיים שונים, ולהציג הזדמנויות עסקיות בפני גורמים אזוריים ובינלאומיים.

חזון מדיניות החוץ של הכורדיסטן העיראקית סלל את הדרך להקמת נציגויות דיפלומטיות שונות בכורדיסטן. בסך הכל ל-30 מדינות יש נוכחות דיפלומטית בארביל, בירתה. לגופים רב לאומיים, כולל האיחוד האירופי, האו"ם, ההוועד הבין-לאומי של הצלב האדום, JIA הצלב האדום ו-KOICA יש משרדים בכורדיסטן. כורדיסטן העיראקית מחזיקה כיום נציגויות דיפלומטיות ב-14 מדינות.

כורדיסטן העיראקית חיזקה את קשריה הבינלאומיים במהלך הקואלציה הבינלאומית נגד דאעש ב-2014, כשמדינות שונות שלחו סיוע לכוחות הפשמרגה שלה.

## המחלקה ליחסי חוץ
כורדיסטן העיראקית הקימה את המחלקה ליחסי חוץ (DFR) בספטמבר 2006 כדי לנהל את יחסיה עם הקהילה הבינלאומית. כיום, המחלקה היא חלק בלתי נפרד מהממשלה האזורית של כורדיסטן, עם תחומי אחריות נרחבים. את המחלקה הקים שר החוץ פלאח מוסטפא בכיר, שכיהן כשר החוץ של כורדיסטן העיראקית מ-2004, ועמד בראש המחלקה עד 2019. ב-2019 הועמדה בראש המחלקה השרה סיפין דיזאי. מחלקת קשרי החוץ של כורדיסטן העיראקית מחויבת לקדם את האינטרסים של אזור כורדיסטן ואנשיו בכל הקשור ליחסים עם הקהילה הבינלאומית ובהתאם לחקיקה של האזור ולחוקת עיראק.

תחומי האחריות המרכזיים של המחלקה כוללים:
* חיזוק היחסים הבילטרליים עם הקהילה הבינלאומית
* קידום קשרי מסחר, השקעות, תיירות ומוסדיים
* פיקוח על נציגויות כורדיסטן העיראקית בחו"ל
* יצירת קשר עם הקהילה הדיפלומטית בכורדיסטן העיראקית
* ארגון ביקורי משלחות פוליטיות וכלכליות בכורדיסטן העיראקית
* תיאום וארגון יחסי כורדיסטן העיראקית עם משרד החוץ העיראקי ושגרירויות עיראק בחו"ל
* ביצוע ותמיכה בפעילויות המעצימות את תדמיתה של כורדיסטן
* תקשורת בין מוסדות כורדיסטן העיראקית הרשמיים לקהילה הבינלאומית
* מתן שירותים משפטים ואימות לתושבי האזור ולאזרחיו בחו"ל

## היחסים הבילטרליים
### אירופה

[ממוזער|[מזכיר ההגנה של ארצות הברית רוברט גייטס משוחח עם נשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד בארזאני בארביל, ב-8 באפריל 2011.]]
[ממוזער|שר המסחר וההשקעות של בריטניה איאן ליווינגסטון משוחח עם [ראש ממשלת כורדיסטן העיראקית נצ'ירוואן בארזאני בלונדון, ב-19 במאי 2014]]

### אוסטרליה

### איחוד האמירויות הערביות

### איראן

### ארמניה

היחסים מתוארים כ'לבביים' וארמניה מחזיקה בקונסוליה בארביל.

### ארצות הברית

נכון לעכשיו לארצות הברית יש מדיניות רשמית כלפי הממשלה האזורית של כורדיסטן. המדיניות הכורדית האמריקאית החלה במגעים, התקדמה ליחסים סמויים ולבסוף הפכה ליחסים ממוסדים גלויים המגולמים במדיניות כורדית רשמית בארצות הברית. השינוי באינטראקציה של ארצות הברית עם הכורדים מסיוע הומניטרי לשותפות אסטרטגית כבעל ברית לא-מדינתי וכנכס. העמקת היחסים הכלכליים של כורדיסטן העיראקית-ארצות הברית נתמכה על ידי הקמת מועצת העסקים של כורדיסטן של ארצות הברית (USKBC) באפריל 2012. באותו חודש נשיא כורדיסטן, מסעוד בארזאני, ביקר בוושינגטון די. סי. ונפגש עם נשיא ארצות הברית ברק אובמה וסגן הנשיא ג'ו ביידן.

ארצות הברית מחזיקה בקונסוליה הכללית בארביל, שהוקמה ביולי 2011. לכורדיסטן יש נציגות בארצות הברית מפברואר 2007.

### דרום קוריאה
כורדיסטן ודרום קוריאה חולקות יחסים דיפלומטיים וכלכליים חזקים, כמו גם תמיכה צבאית מהכוחות המזוינים של קוריאה. דיוויזיית זייתון (בקוריאנית: 자이툰 부대; בכורדית: Tîpa Zeytûnê) הייתה יחידה צבאית קוריאנית שפעלה בכורדיסטן מספטמבר 2004 עד דצמבר 2008. 2,200 חיילים נוספים (רובם מהנדסים) נשלחוו לארביל שבכורדיסטן העיראקית עד תחילת ספטמבר 2004 וצורפו עם הכוחות ההומניטריים שהועברו מדרום עיראק. היחידה המשולבת כללה 2,800 חיילים. 800 חיילים נוספים נשלחו לתגבר את הדיוויזיה בנובמבר 2004, ובכך גדל חיל המשלוח של קוריאה הדרומית ל-3,600.

לרפובליקה של קוריאה יש קונסוליה בארביל שנפתחה ב-2004, והקונסול הנוכחי הוא מר פארק יאנג-קיו.

### הודו
בין הודו לכורדיסטן העיראקית מתקיימים יחסים דיפלומטיים מוגבלים. הודו רוכשת נפט גולמי כורדי שנמכר על ידי חברות טורקיות. כורדים רבים נוסעים להודו למטרות חינוכיות או רפואיות. ביולי 2014, אמין חוואראני, ראש האגף ליחסים בינלאומיים של המפלגה הדמוקרטית הכורדיסטנית, אמר לתקשורת ההודית כי הוא מקווה לקשרים פוליטיים וכלכליים עמוקים יותר עם הודו, ותיאר את המדינה כ"שותפה חשובה". חוואראני גם הביע את רצונו לראות את ממשלת הודו פותחת קונסוליה בארביל, והזמין חברות הודיות להשקיע בכורדיסטן. בנובמבר 2014 שלחה ממשלת הודו את השליח המיוחד השגריר סורש ק. רדי לבקר בכורדיסטן ולפגוש פקידי ממשל כורדים. רדי הצהיר כי הודו "תומכת באופן מלא באזור כורדיסטן בתקופה קשה זו", והביעה אמון בממשלת הכורדים ובכוחות הפשמרגה שישמרו על היציבות והביטחון של האזור. השגריר גם שיבח את תפקידם של כוחות פשמרגה בלחימה בדאעש, והודיע כי ממשלת הודו תפתח קונסוליה בכורדיסטן.

### טורקיה

הקונסוליה הכללית של טורקיה בארביל נפתחה במרץ 2010. פריחת הסחר בין המדינות, זרם של השקעות טורקיות והסכמי אנרגיה סללו את הדרך להגברת שיתוף הפעולה הגאופוליטי, וסייעו להתגבר על עשרות שנות מתח. שותפות מתרחבת זו, הבנויה על אינטרסים כלכליים הדדיים, סומלה בביקורו של ראש ממשלת טורקיה רג'פ טייפ ארדואן בכורדיסטן העיראקית במרץ 2011, הביקור הראשון של נציג טורקי רשמי בכורדיסטן העיראקית. הגדלת נפחי הסחר בין טורקיה לכורדיסטן (8.4 מיליארד דולר ב-2012) מדגימה את החשיבות של מערכת היחסים. מתיחות העבר נדחקה על ידי שותפות אנרגיה חדשה. במאי 2012, טורקיה והממשלה האזורית של כורדיסטן חתמו עסקה לבניית צינור גז אחד ושני צינורות נפט ישירות מכורדיסטן העיראקית לטורקיה ללא מעורבות הממשלה העיראקית.

משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית ב-2017 גרם למתיחות בין המדינות, כשטורקיה מגנה את המשאל, ואף הסירה שלושה ערוצי טלוויזיה שבסיסם בכורדיסטן העיראקית, כולל סוכנות הידיעות הכורדית Rudaw, מהלוויין "טורקסאט" שלה בשל הפרות שידור במהלך משאל העם של הממשלה האזורית הכורדית בספטמבר 2017. טורקיה גם השעתה את הטיסות לאזור כורדיסטן וממנו עד למרץ 2018. למרות זאת, היחסים הכלכלים בין המדינות נותרו משמעותיים, והגבול בין כורדיסטן העיראקית לטורקיה נותר פתוח, בניגוד לגבולה עם איראן שנסגר בצידו האיראני, במטרה להטיל מצור על כורדיסטן העיראקית.

ב-22 ביוני 2019, נשיא כורדיסטן העיראקית נצ'ירוואן בארזאני, ביקר באיסטנבול ונפגש עם נשיא טורקיה ארדואן, שתיאר את ברזאני כ"אורח המיוחד שלו". זה היה ביקור החוץ הרשמי הראשון של ברזני כנשיא כורדיסטן העיראקית. מטרת הביקור התפרשה על ידי מספר כלי תקשורת כניסיון להשיג תמיכה כורדית במועמד השלטון של מפלגת הצדק והפיתוח, בינאלי ילדרים בבחירות לראשות העיר איסטנבול ב-23 ביוני 2019.

### ישראל

בשנת 2004 דווח על פגישות של פקידים ישראלים עם מנהיגים כורדים כאשר מסעוד בארזאני, ג'לאל טאלבאני וראש ממשלת ישראל אריאל שרון אישרו בפומבי את היחסים הטובים של ישראל וכורדיסטן העיראקית. נשיא כורדיסטן העיראקית, מסעוד בארזאני, כשנשאל בעת ביקור בכווית במאי 2006 על היחסים בין הכורדים לישראל, אמר: "זה לא פשע לקיים יחסים עם ישראל. אם בגדד תקיים יחסים דיפלומטיים עם ישראל, נוכל לפתוח קונסוליה בארביל". בנאום ב-2014 תמך ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בהקמת מדינה כורדית עצמאית. הוא אמר: "הכורדים הם עם לוחם שהוכיח מחויבות פוליטית ומתינות פוליטית, והם גם ראויים לעצמאות פוליטית משלהם".

### ירדן

### כווית

### הרשות הפלסטינית

### סוריה

### קנדה

## קשרים עם ארגונים בינלאומיים
כורדיסטן העיראקית חברה בארגון בין-לאומי אחד בלבד.

## השתתפות בהתאחדויות ספורט בינלאומיות
כורדיסטן העיראקית חברה בשתי התאחדויות ספורט בינלאומיות.

## הערות שוליים

*
כורדיסטן העיראקית