open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
איך שיר נולד

"**איך שיר נולד**" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין ועיבד יוני רכטר. השיר פורסם במקור בספר שירי ילדים של יהונתן גפן "הכבש השישה עשר", שראה אור בשנת 1978. בעקבות הספר ובאותה השנה, יצא לאור תקליט הילדים "הכבש השישה עשר" עם חלק משירי הספר, אולם שיר זה, על אף שהוקלט לאלבום, לא נכלל בסופו של דבר בתקליט. בשנת 1991, האלבום יצא בהוצאה מחודשת על גבי תקליטור, ובהוצאה זו השיר נכלל באלבום ואף פתח אותו.

## מאפיינים טקסטואליים
השיר הוא שיר ארס פואטי, המדבר על תהליך יצירת שירה. טקסט השיר בנוי במבנה חד-חלקי. קטעי הדקלום נוספו לטקסט בעת העבודה על האלבום.

בטקסט מוצגת שאלה - "איך שיר נולד?" - החוזרת שלוש פעמים: בתחילתו, באמצעו ובסופו, ומהווה מעין מסגרת לשיר. המשורר משיב לשאלה באמצעות דימויים: "כמו תינוק", "כמו הצחוק".

השיר מציג תמונה העוסקת בתהליך היצירה, כשמרבית התיאורים המופיעים בו הם בעלי קונוטציה חיובית: "ופתאום איזה יופי", "וכולם שמחים". אך ישנם גם תיאורים בעלי קונוטציה שלילית: "בהתחלה זה כואב". ייתכן שגם באמירה "הוא הולך לבד" קיימת ביקורת על כך שהשיר כבר לא בשליטתו של המשורר והופך לישות עצמאית.

בשיר קיים שימוש במטפורות. דוגמה לכך היא השוואת יצירת שיר לצחוק. כמו הצחוק, יצירת השיר מתחילה מבפנים, וכותב השיר משתמש בכך כדי להראות שרגשות רבים מעורבים בכתיבת בשיר. דוגמה נוספת היא השוואת יצירת שיר ללידת תינוק. המשורר מתייחס לקשיים הכרוכים בכתיבת השיר. הוא משווה אותם לכאבי לידה, ובכך הוא מדגיש את עוצמת הקשיים הללו.

## מאפיינים מוזיקליים
השיר כתוב במשקל ארבעה רבעים. למרות האווירה האנרגטית של השיר, ההדגשה לא נמצאת על הפעמה אלא אוף ביט. המלודיה של השיר שופעת בצלילים כרומטיים, והמנעד הקולי שלו מתפרש על כמעט שתי אוקטבות. מקצב השיר מכיל סינקופות ונותן תחושה של שמיניות סווינג. השיר מכיל קפיצות מלודיות גדולות ולעיתים מרווחים דיסוננטיים כמו ספטימה גדולה.

השיר מולחן באופן רציף בחלק אחד החוזר על עצמו שלוש פעמים. בין החזרות מופיעים קטעי דקלום על רקע מעבר אינסטרומנטלי.

## הצלחת השיר
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-23 בינואר 1980. הוא זכה להצלחה גדולה והשתתף במצעד במשך שלושה עשר שבועות, עד ל-30 באפריל 1980. בשבוע של 26 במרץ באותה השנה, עמד בראש המצעד. על אף הצלחתו הרבה במצעדים השבועיים, הוא לא הגיע למצעד השנתי של התחנה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:שירי הכבש השישה עשר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהונתן גפן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יוני רכטר
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים על מוזיקה
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירי יהודית רביץ
נועה (שיר)

"**נועה**" הוא שיר שנכתב בשנת 1957 על ידי נעמי שמר כאשר היא התגוררה ביישוב כנרת. השיר נכתב לאלבום "כביסת הרש" של "להקת בצל ירוק" אשר בוצע על ידי נחמה הנדל, אך הוא הוצא מן האלבום, והוא מוכר בזכות ביצועו של הזמר אריק לביא בשנות ה־70. אורכו של השיר הוא שלוש דקות.

## תוכן השיר
יש דעות מספר לגבי האדם העומד מאחורי השם "נועה", אך הרוב מסכים על כך שהשיר מדבר על נעמי שמר עצמה, ושכל שורה בשיר המתארת את חייה של נועה תואמת לחייה של שמר.

על פי נעמי שמר השיר מנבא את המשך חייה וכל בית מתאר שלב שונה בחייה. הבית הראשון בשיר ובמיוחד השורה הראשונה מתארת את נעמי כילדה שכל בוקר הייתה מתעוררת מוקדם מאוד בבוקר ולא מספיקה לשטוף את פניה, ולכן שטפה אותם בטל שעל העלים שבשדות.

לשיר היו שתי גרסאות, אשר נבדלו בשורה השנייה בבית הראשון - בגרסה המקורית של השיר, נעמי כתבה "נועה הייתה כמו אגל של טל", אך מה שהיא באמת התכוונה לכתוב היה שנועה שטפה את פניה בטל. אלא שנעמי חשבה שאף אחד לא יאמין לה, ולכן כתבה "נועה הייתה כמו אגל של טל". ולאחר 40 שנה לפי בקשתה של נעמי, בספרו של גיל אלדמע "מניפה קולית" שונתה השורה ל"נועה שטפה את פניה בטל".

הבית השני בשיר מתאר את האהבה שלה, הנשיקה הראשונה.

הבית השלישי בשיר מתאר את ההתרחקות של נעמי שמר מבית ילדותה, והבית הרביעי והאחרון בשיר מתאר את החזרה שלה לבית ילדותה כדי להיקבר שם כמו שביקשה.

## הביצועים השונים של השיר
לשיר "נועה" יש ביצועים מספר. הזמרת ששרה את "נועה" של "להקת בצל ירוק" היא נחמה הנדל, אך השיר לא התקבל על ידי הקהל. השיר מוכר במיוחד בביצועו של הזמר אריק לביא שכעבור שנים קרא לבתו נועה.

## קישורים חיצוניים
* נועה - דף השיר, באתר הספרייה הלאומית
* ביצוע מוקלט של נועה בצירוף מילות השיר באתר הספרייה הלאומית
* השיר נועה בכתב ידה של נעמי שמר -חלק מארכיון נעמי שמר שמצוי בספריה הלאומית

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1957
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירי אריק לביא
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
גשם בעיתו

"**גשם בעיתו**" הוא שיר שכתבה תלמה אליגון-רוז בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים, בסתיו 1973. השיר הולחן על ידי קובי אשרת ובוצע על ידי רותי נבון, והוא פורסם דרך חברת התקליטים "הד ארצי".

בשנת 2020 בוצע השיר על ידי חמישיית "זהו זה" וזכה לשבחים.

## תוכן השיר
השיר נכתב על רקע מלחמת יום הכיפורים ועוסק בתקופה הקשה ובאי הוודאות שאפפה את הציבור הישראלי, וכן בסבל הרב שאיתו היו צריכות להתמודד משפחות החיילים.

בשיר מוצגת נערה המתגעגעת לאהובה - חייל שנמצא בשדה הקרב, והיא מאוכזבת לגלות שהגשם מגיע בזמנו מבלי להתחשב במה שמתרחש סביבו. אך היא בכל זאת "מבקשת" ממנו שיתחשב בה וברצונותיה ושייתן קצת זמן לאהבה. לבסוף הנערה משלימה עם העובדה שהגשם הגיע ומבקשת שימסור לאהובה נשיקה בשמה.

## פרסום השיר
השיר 'גשם בעיתו' לא זכה לגדולות מראשית דרכו. הזמרת רותי נבון סיפרה שעם פרוץ המלחמה, חברת התקליטים 'הד-ארצי' פרסמה אלבום שמאגד שירי אמנים רבים אשר שרו עבור חיילי צה"ל. אחד השירים שמופיע באלבום היה 'גשם בעיתו'. השיר גשם בעיתו אומנם לא צלח כמו שאר השירים שיצאו באותו הזמן, אך בכל זאת הוא צבר אהדה עם השנים. לדעתה, הסיבה העיקרית לכך שהשיר זכה להשמעות רבות הוא מלל השיר, שלצערה עדכני גם בימינו.

ב-27 בספטמבר 2020, ערב יום הכיפורים, עלה פרק בנושא השיר "גשם בעיתו" בסדרת הרשת "שמועות" של תחנת הרדיו כאן 88, בה שוחחו עם אמנים על שמועות ומשמעויות של שירים שכתבו. בפרק רואיינו רותי נבון ותלמה אליגון-רוז, והיה הוא פרק סיום הסדרה.

ב-19 בפברואר 2024, התפרסם פרק בפודקאסט הפופולרי שיר אחד המספר על מקור השיר וסיפורו.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי רותי נבון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תלמה אליגון-רוז
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:שירים על גשם
בא מן השתיקה

ממוזער|אפללו
"**בא מן השתיקה**" הוא שיר שכתב והלחין קובי אפללו ועיבד איתן חן. השיר יצא לאור בשנת 2006, היה השיר הראשון שאפללו הוציא לרדיו, ושיר הנושא של אלבומו הראשון.

## יצירת השיר
הרעיון של הפזמון של "בא מן השתיקה" נולד אצל אפללו כשלמד בכיתה ח'. באותה תקופה הוא לא היה תלמיד טוב וכשהמורה כמעט סילקה אותו מהשיעור עלה למוחו הרעיון לכתיבת השיר. הבית נוצר מתוך חלום משונה שחלם ומתוכו הוא חיבר את השיר.

## רקע לשיר
בתחילת 2006 אפללו הוציא את השיר לתחנות הרדיו, אך השיר לא זכה להצלחה גדולה. כשהופץ מחדש בסוף 2006 החלו תחנות הרדיו להשמיעו. השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־14 בדצמבר 2006, זכה להצלחה וצעד 12 שבועות, עד 15 במרץ 2007. בשיאו הגיע למקום הרביעי (8.2.2007), ובמצעד השנתי תשס"ז (2007) של התחנה דורג במקום ה־23.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2005
קטגוריה:סינגלים מ-2006
קטגוריה:שירי קובי אפללו
קטגוריה:שירים בעברית
הדיוקן המשפחתי (מסנג'ר)

**הדיוקן המשפחתי של מערכת השמש** (באנגלית: **Solar System Family Portrait**) הוא פסיפס תמונות של כוכבי הלכת וירחים של מערכת השמש שצולמו על ידי הגשושית מסנג'ר במהלך נובמבר 2010, ממיקום מסלולו של כוכב חמה. זוהי תמונה משלימה לתמונת הדיוקן המשפחתי שצולמה על ידי הגשושית וויאג'ר 1 מהקצה החיצוני של מערכת השמש ב-14 בפברואר 1990.
[מרכז|800x800 פיקסלים| ''דיוקן משפחתי'' של [מסנג'ר (גשושית)|MESSENGER]]
[טקסט=Image of four visible Galilean moons, acquired using the Narrow-Angle Camera on the Mercury Dual Imaging System|שמאל|ממוזער|150x150 פיקסלים| כל ארבעת [הירחים הגליליאניים|הירחים הגליליאנים נראים בתמונה זו של מצלמה צרה זווית.]]

פסיפס התמונות מורכב מ-34 פריימים בודדים שנרכשו באמצעות מצלמות מערכת ההדמיה הכפולה של מרקורי בגשושית, שכוונו לאזורים המקיפים כל כוכב לכת. הפסיפס מורכב משתי סדרות של תמונות - סדרת התמונות הראשונה צולמה ב-3 בנובמבר 2010, והשנייה ב-16 בנובמבר באותה שנה. במסגרת הצילום, יש שילוב של פילטרים ורזולוציות שונות, המאפשרות התמקדות סביב כוכבי הלכת

ניתן לראות בתמונה שישה כוכבי לכת. משמאל לימין: נוגה, כדור הארץ, צדק, מאדים, כוכב חמה ושבתאי. אורנוס ונפטון היו קטנים מכדי לראות בצורה חדה וברורה עקב המרחק אליהם אפילו בזמן חשיפה מרבי של עשר שניות (3.0 מיליארד ו-4.4 מיליארד קילומטרים בהתאמה). במהלך רצף הצילומים, נעשה מאמץ בתכנון כדי להימנע מהפניית המצלמה לכיוון השמש, עקב החום העז מהשמש במרחק בו הייתה הגשושית.

כמו כן ניתן לראות כמה ירחים בתמונה, ובינם הירח של כדור הארץ, וכל ארבעת הירחים הגליליאנים : קליסטו, גנימד, אירופה ואיו. בנוסף, חלק משביל החלב נראה בין נפטון למאדים.

מכיוון שהגשושית מסנג'ר לא נמצאת באותו מישור מסלול כמו כדור הארץ, המצלמות בחללית היו צריכות להצביע מחוץ למישור המילקה למעלה ומטה כדי לצלם את כל כוכבי הלכת. זה גרם לתצורת הפסיפס המעוקל התמונה.

אף על פי שהוא קרוב יותר לכדור הארץ, דיוקן משפחתי דומה של כדור הארץ, נוגה ומאדים צולם על ידי החללית Solar Orbiter ב-18 בנובמבר 2020.

## ראו גם
* דיוקן משפחתי (וויאג'ר)

## קישורים חיצוניים
* לקובץ ברזולוציה גבוהה

## הערות שוליים

קטגוריה:יצירות משנת 2010
קטגוריה:2010 במדע
קטגוריה:צילום כדור הארץ מהחלל
הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית 1983

**הבחירות הכלליות ב[[גרמניה המערבית]]** לבחירת הבונדסטאג העשירי ב-6 במרץ **[[1983]]** היו בחירות בזק, שיזם הקנצלר הלמוט קוהל, מנהיג סיעת "האיחוד" של המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU) והמפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה (CSU).

בבחירות הקודמות ב-1980 שמר הקנצלר הלמוט שמידט מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה (SPD) על הקואליציה בראשותו שכללה את מפלגתו והמפלגה הדמוקרטית החופשית (FDP). שמידט נפל מההנהגה לאחר שאיבד את תמיכת ה-FDP במפלגתו ונאבק בתככים פנים-מפלגתיים. קוהל קידם מהאופוזיציה הצבעת אי-אמון בממשלת שמידט שעברה ובאוקטובר 1982 התמנה לקנצלר.

קוהל הקים קואליציה של סיעת "האיחוד" בראשותו וה-FDP בראשות הנס-דיטריך גנשר. קוהל פעל לחזק את הנתח הפרלמנטרי של מפלגתו לחיזוק עצמאות הפעולה שלו בממשלה, והעריך כי בבחירות בזק תחוזק התמיכה בו. לקראת הבחירות החליפה ה-SPD את מועמדה למשרת הקנצלר בהנס יוכן-פוגל במקום הלמוט שמידט, ועלתה מפלגת הירוקים (Grüne) הפופוליסטית בהנהגתה של פטרה קלי. פרשת הצבת טילי פרשינג 2 מטעם נאט"ו על שטחי גרמניה המערבית במסגרת המלחמה הקרה עמדה כמרכז השיח הפוליטי בבחירות. קוהל העריך נכונה את התמיכה הרבה שזכה לה מקרב הציבור הכללי ובבחירות התחזק "האיחוד" לעומת היחלשות השותפה הקואליציונית ה-FDP. נוצר הפרש של ארבעה מיליון קולות בין "האיחוד" ל-SPD, שתי המפלגות הגדולות. קוהל הקים מחדש קואליציה בראשותו של "האיחוד" (244 מושבים) וה-FDP (34 מושבים).

קודם הבחירות הרכב הבונדסטאג, על 520 חבריו (בהכללה של מושבי הנציגים מברלין המערבית), היה כך:
* CDU\CSU - 226
* SPD - 218
* FDP - 53

בעקבות הבחירות, השתנה ההרכב לכדי:
* CDU\CSU - 244
* SPD - 193
* FDP - 34
* Grüne - 27

## קישורים חיצוניים

* בחירות 1983 לבונדסטאג, באתר הבונדסטאג 
* מפלגת הירוקים בגרמניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה 

1983
קטגוריה:1983 בפוליטיקה
היהלום הגדול

שמאל|ממוזער|250px|כוכבי היהלום הגדול
**היהלום הגדול** הוא אַסטֶריזם של ארבעה כוכבים בהירים בשמי הלילה המרכיבים מעוין דמיוני. הכוכבים המופיעים באסטריזם הם ארקטורוס, ספיקה, דנבולה וקור קרולי. כוכבים אלו מצויים בארבע קבוצות כוכבים שונות - שומר הדובים, בתולה, אריה וכלבי ציד, בהתאמה. כוכבי היהלום הגדול, להוציא את קור קרולי, מרכיבים אסטריזם נוסף בשם משולש האביב. לעיתים קרובות מוחלף במשולש האביב הכוכב דנבולה בכוכב רגולוס, הנמצא אף הוא בקבוצת הכוכבים אריה.

## כוכבי היהלום הגדול

## ראו גם
* משושה החורף
* משולש הקיץ

קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:אסטריזמים
אבא (שיר של אביתר בנאי)

"**אבא**" הוא שיר שנכתב, הולחן והוקלט על ידי הזמר הישראלי אביתר בנאי, ונכלל באלבומו לילה כיום יאיר, שיצא בשנת 2009.

## פרסום השיר
"אבא" הוא הסינגל השלישי באלבום "לילה כיום יאיר", ועיבד אותו אמיר צורף. השיר היה מועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' באוגוסט 2009, זכה להצלחה גדולה וצעד בו 14 שבועות, ובאחד השבועות עמד בראש המצעד. לאחר מכן השתתף במצעד השנתי של התחנה ודורג במקום השני. בנאי זכה בתואר "זמר השנה" באותה שנה.

## תוכן השיר
בשיר זה בנאי פונה לאלוהים במילה 'אבא' ושואל אותו אם הוא יוכל להסתמך עליו. בנאי, שחזר בתשובה לפני כתיבת השיר, מנסה להראות שיש לו ציפיות רבות מאלוהים ותקווה לטוב באמונה בו. במקור אחר נראה שאביתר מכוון בפנייה זו גם לאביו הביולוגי.

## ביצוע נוסף
את השיר ביצעו גם הזמרים גבי אהרון ואבי כהן. אבי כהן סיפר שאומנם הוא לא הלחין את השיר ולא כתב אותו, אבל כשהוא שר אותו בפעם הראשונה הוא הרגיש חיבור אמיתי אליו ולתוכן שלו.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים על אבות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
אני רץ

**"אני רץ"** הוא שיר מתוך האלבום השלישי של דודו טסה "מתוך בחירה" בשנת 2003. את השיר הלחין טסה, כתבו טסה וטלי כץ ועיבדו טסה והמעבד שמוליק דניאל. השיר הוא הסינגל הרביעי מתוך האלבום. את הקליפ של השיר ביים יואב רודה.

## פרסום השיר
בשנת 2002, כשנה לפני יציאתו של האלבום הצטרף טסה כגיטריסט ללהקת הבית של תוכנית האירוח "יצפאן - החברים של ביזונה". בעקבות הופעתו של טסה בתוכנית, זכה טסה לחשיפה גדולה והאלבום לחשיפה גדולה עוד יותר מהאלבומים הקודמים ושיריו זכו להשמעות רבות ברדיו.

## הישגי השיר
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג', וביוני 2003 זכה להצלחה וצעד שמונה שבועות עד אוגוסט של אותה שנה. בשיאו הגיע למקום השביעי ובמצעד השנתי תשס"ג של התחנה דורג במקום ה־40.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי 2003
לנגור חום

**לנגור חום** (שם מדעי: *Presbytis frontata*) הוא מין של פרימט מהסוג לנגור האנדמי לאי בורנאו שבאינדונזיה ומלזיה .

## מאפיינים
אורכו של לנגור זה לא ידוע אך משקלו הוא 5.6 קילוגרמים. הלנגור בעל פרווה בצבע חום עד אפור, ראש ורגליים בצבע שחור. הלנגור שוכן עצים ביערות גשם ויערות יבשים עד גובה 300 מטר במזרח ומרכז האי בורנאו בין הנהרות נהר באריטו, נהר קאיאן, נהר בנגארמסין, נהר הראגאנג וכן בשמורת חיות הבר לנגאק אנטימו. הלנגור חי בקבוצות הכוללות זכר אחד, כמה נקבות והצאצאים שלהן. הלנגור צמחוני וניזון בעיקר מעלים, פירות וזרעים. הטורפים של הלנגור הם עופות דורסים, פיתוניים ונמר ערפילי בורנאי. הלנגור נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור פגיע עקב בירוא יערות לטובת מטעים של דקל השמן, ציד ושרפות .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי סלומון מילר
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קולובים
קטגוריה:בורנאו: יונקים
קטגוריה:בורנאו: בעלי חיים אנדמיים
בלדה בין כוכבים

"**בלדה בין כוכבים**" הוא פזמון שכתב יענקל'ה רוטבליט, הלחין שלום חנוך וביצע מרדכי ארנון. השיר הוקלט לראשונה ב-1969.

## רקע
השיר נכתב לרגל הנחיתה המאוישת הראשונה של החללית אפולו 11 על הירח. הוא בוצע על ידי שלישיית התאומים, ולאחר מכן נכלל נכלל באלבום "כל אחד" משנת 1970, אלבום הסולו היחיד של חבר הלהקה מרדכי ארנון. בשיר מוזכרים גרמי שמיים כגון נוגה, צדק, שביל החלב, העגלה הגדולה, העגלה הקטנה, קסיופאה, כסיל ושביטים.
אזכורו של אפלטון בשיר ("רק אל תתנהג לי כמו אפלטון, כאלה אינני אוהבת") נראה לכאורה נטול הקשר, וייתכן שחל כאן בלבול בין כוכב הלכת פלוטו (Pluto) לבין הפילוסוף אפלטון (Plato).

השיר בוצע באלבומו של הזמר אדם "חופשי", שיצא לאור ב-1989.
בשנת 2012, ביצע הזמר אורן לביא את השיר לאלבום "לילה של כוכבים" משירי שלום חנוך לפרויקט עבודה עברית.

ב-2020 הוקלטה בתוכנית זהו זה! גרסה חדשה של השיר.

ישנם ביצועים נוספים לשיר הכוללים בין היתר: את שרון שחל וצחי נוי במסגרת התכנית "סופר דופר" ששודרה בערוץ 2, בזכיינית רשת ומיכל צפיר במסגרת התכנית "סוד השירים של מיכל" ששודרה בערוץ הופ!.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
דניאל ששון

**דניאל ששון** (16 בינואר 1994 – 9 בפברואר 2022) היה כדורסלן ישראלי ששיחק בעמדת הפאוור פורוורד.

## קריירה
ששון החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי עירוני רמת גן ושיחק גם באקדמיית וינגייט של איגוד הכדורסל, ובבוגרים שיחק בתחילה במכבי אשדוד, אליצור רמלה, הפועל חבל אילות והפועל נען/גזר מהליגות הנמוכות בישראל. קבוצתו הראשונה בליגת העל הייתה הפועל תל אביב, בה שיחק בעונת 2018/2019. בסיום העונה עבר להפועל חולון לעונת . לקראת עונת  עבר להפועל גלבוע גליל. משחקו האחרון לפני התאונה היה נגד ברואה במסגרת הליגה הבלקנית.

## התאונה ומותו
בלילה שבין ה-14 ל-15 באפריל 2021 (ערב יום העצמאות) יצא ששון מדירתו בגן נר על אופניו, ובדרכו חזרה נפגע ממכונית ליד תחנת הדלק ביישוב. איש לא ידע על האסון עד למחרת, כשהשחקן לא התייצב לאימון קבוצתו לפני משחק מול הפועל תל אביב. לאחר ששותפו לדירה סיפר את הידוע לו החלו אנשי הקבוצה לחפש את עקבותיו, וגילו כי בבית החולים רמב"ם מאושפז אלמוני ללא תעודות. לאחר זיהוי, התברר שאכן מדובר בששון.

ששון נפטר עשרה חודשים לאחר המקרה, ב-9 בפברואר 2022, בגיל 28.

מנהלת הליגה החליטה שכל משחק בערב שאחרי מותו יחל בדקה של מחיאת כפיים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלני מכבי אשדוד
קטגוריה:כדורסלני אליצור רמלה
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל חולון
קטגוריה:כדורסלני הפועל גלבוע גליל
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:מועצה אזורית הגלבוע: אישים
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:גן נר: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
אפיקים בנגב (חברה)

**אפיקים בנגב** הייתה חברה משותפת לסוכנות היהודית ולבעלי־הון פרטיים, שהוקמה במקור בשנת 1947 כדי להקים עיר יהודית בנגב בסביבת באר שבע. לאחר מלחמת העצמאות נמסרה באר שבע הנטושה לידי החברה כדי לפתח את ההתיישבות בבאר שבע. אולם בעקבות חילוקי דעות עם הממשל הצבאי ותלונות המתיישבים, החברה נסגרה בסוף 1949.

## תולדות החברה
החברה הוקמה בקיץ 1947 על פי החלטת הקונגרס הציוני, כדי לחזק את ההתיישבות בנגב שהייתה כולה חקלאית וסבלה מריחוק ממרכזי האוכלוסייה היהודית, ומחוסר עבודה בקרבת היישובים. למנהל החברה התמנה ש. סברדלוב. בתחילת ספטמבר 1947, עוד טרם נקבע מקום לעיר, יצא נשיא התאחדות בעלי המלאכה, אריה שנקר, בקריאה לתעשיינים לשקול ליצור שותפות עם החברה תוך קבלת תנאים מועדפים. במקביל התפרסמו הצעות לציבור לרכוש מגרשים בעיר שתוקם ובדבר הזהירו מניצול אנשים תמימים שיקנו מגרשים בקרבת העיר שהקמתו עלולה להתעכב.

לאחר כיבוש באר שבע במבצע יואב, ב-21 באוקטובר 1948, הוסכם עם ראשי החברה על העברת העיר לידי החברה לצורך התיישבות יהודית. ב-9 בנובמבר 1948 הגיעו ראשי החברה, סברדלוב ומכנס, לעיר, יחד עם השר פרץ ברנשטיין, נפגשו עם המושל הצבאי מיכאל הנגבי ותכננו את שיקומו לקליטת התיישבות יהודית. במהלך הביקור הוקצו מבנים לבית מלון, מסעדה, מספרה ומאפיה ותוכננו תוכניות לגבי אספקת מים.

לוי אשכול הודיעה שהחברה גייסה 150,000 לירות לצורך פיתוח העיר, אולם הון זה היה רחוק מלספק את הדרוש לפיתוח העיר. בדצמבר 1948 פורסמה בעיתונות תוכנית החברה לפיתוח העיר, שתהיה מרכז מנהלי ושלטוני של הנגב. העיר יועדה להשתרע על 6000–7000 דונם ולהכיל 10,000 תושבים תוך 5 שנים. התעשייה בעיר יועדה להתבסס על חומרי גלם מקומיים, כמו קואלין, עורות, צמר ושעורה ובהתאם יועדו לקום מפעלי טקסטיל ובורסקאות, כמו גם בית חרושת לקרח, מאפיות ומכבסות. החברה טיפלה בחיפוש מקורות מים נוספים וחיבור העיר לחשמל וכן לנקיון.

ב-12 בינואר 1949 האזרחים היחידים שהתגוררו בבאר שבע היו עובדי החברה שעבדו על פיתוח העיר. במקום גם נפתח בית כנסת. בחודשים שלאחר מכן הגיעו תושבים לעיר על פי רישיון של החברה אשר ניהלה את העיר יחד עם המושל הצבאי. תנאי למגורים בעיר היה להוכיח לחברה יכולת להתפרנס בעיר ומקום מגורים עם אינסטלציה. החברה שיפצה 80 בתים בעיר ושאר הבתים נמסרו לתושבים שנדרשו לשפצם בעצמם.

במחצית השנייה של 1949 החלו להופיע תלונות נגד הדרישות של החברה מהמתיישבים. בעקבות שאילתה בכנסת, הורה המושל הצבאי לאפשר למשקיע שביקש להקים מפעל לייצור קרח, שהיה בכיר בממשל הצבאי לשעבר, להקים את המפעל ללא שירכוש את המכונות דווקא מהחברה, כדרישת החברה. החברה גם דרשה בעלות מלאה על הבתים הנטושים בבאר שבע ושהיא תשפץ את הבתים ותשכיר אותם למתיישבים. מנגד, המתיישבים התנגדו לכך שהחברה תהיה הבעלים של הבתים וטענו שהחברה דורשת מהם לשפץ את הבתים מכספם. ב-1 בדצמבר 1949 נסגרה החברה, עובדיה פוטרו. וכלל סמכויותיה הועברו לידי המושל הצבאי.

## הערות שוליים

קטגוריה:באר שבע: היסטוריה
קטגוריה:חברות ישראליות שנסגרו
קטגוריה:הסוכנות היהודית
ריווייר

**ריווייר** (אנגלית: **Rewire**) היא חברת פינטק רב לאומית המספקת שירותים פיננסיים מקוונים המותאמים לצרכים הייחודיים של מיליוני מהגרי עבודה זרים ברחבי העולם. ריווייר הוקמה על ידי המנכ"ל גיא קשטן, סמנכ"ל הטכנולוגיות סער יהלום, סמנכ"ל מו"פ עדי בן דיין, ואור בן-עוז.

ביוני 2020, ריווייר זכתה בקטגוריית FinTech בתחרות Extreme Tech Challenge (XTC), תחרות הסטארטאפים הגדולה בעולם לחברות מכוונות מטרה.

## היסטוריה
ריווייר נוסדה בישראל בשנת 2015 על ידי גיא קשטן, סער יהלום, עדי בן דיין ואור בן-עוז בתגובה לביקוש הגובר לשירותים פיננסיים סבירים ונגישים של אוכלוסיית העובדים הזרים המקומית. בתחילה היא שימשה את אלפי הפיליפינים שעבדו בישראל כמטפלים סיעודיים בקשישים והרחיבה את שירותיה לאוכלוסיות מהגרים נוספות כמו הודים, תאילנדים וסינים. המשקיעים הראשוניים כללו קבוצות מישראל כמו OurCrowd, Viola Fintech ו-Moneta VC. משקיעים ראשוניים נוספים כללו את BNP Paribas (Opera Tech) ואת Standard Bank of South Africa.

בשנת 2019 התרחבה ריווייר לשווקים באירופה ובבריטניה על ידי הצגת חשבונות למטרת תשלומים מקומיים חדשים (IBAN), כרטיסי חיוב, העברות כספים מקומיות ותשלומי חשבונות חוצי גבולות. בשנת 2020, במהלך הסגרים בעקבות התפרצות נגיף הקורונה, הצליחה ריווייר לשלש את בסיס הלקוחות שלה, כאשר 40% מיוחסים לצמיחה אורגנית. כדי להשיג את מטרותיה, החברה הקימה שותפויות מוצקות עם מוסדות פיננסיים בולטים במספר מדינות כמו UkrSibbank באוקראינה ומפעילי ארנק דיגיטלי בפיליפינים ובניגריה, כמו גם עם ענקית מעבדי התשלומים הסינית Alipay כדי לאפשר ללקוחותיה הסינים להעביר כסף בקַלות.
בשנת 2021 הודיעה החברה כי השלימה סבב גיוס מסדרה ב' של 20 מיליון דולר וכן שיתוף פעולה עם בנק הפועלים הישראלי. משקיעים חדשים הצטרפו לסבב הגיוס הזה כמו Renegade Partners, Glilot Capital Partners וג'רי יאנג, לשעבר מנכ"ל Yahoo! ומנהל ב-Alibaba, דרך AME Cloud Ventures. במקביל, החברה הודיעה שהיא השיגה רישיון של מכון כסף אלקטרוני של האיחוד האירופי (EMI), שניתן על ידי הבנק המרכזי של הולנד, המאפשר לסטארט-אפ פינטק להנפיק כסף אלקטרוני, לספק שירותי תשלום, וכן לעסוק בהעברת כספים. לריווייר הוענקה גם ספק שירותי נכס פיננסי ישראלי מורחב.

בפברואר 2022 הכריזה ריווייר על שותפותה עם ענקית הביטוח AIG וחברת InsurTech Qover.

## פלטפורמת Rewire
פלטפורמת ריווייר מוצעת בשמונה שפות שונות ובאפליקציה מקומית. הפלטפורמה שואפת לשרת 270 מיליון מהגרים ברחבי העולם ולספק להם פתרונות פיננסיים מותאמים כמו היכולת לשלוח תשלומים חזרה לארץ מוצאם. מאפיינים נוספים של הפלטפורמה כוללים חשבון תשלום, ופתרון תשלום בכרטיס חיוב וכן העברות כספים מקומיות, תשלומי חשבונות במדינת המוצא של המהגר, ביטוחים ועוד.

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* ריווייר מקדמת הכללה פיננסית עבור מהגרים באירופה באמצעות ביטוח עם Qover ו-AIG™ (אנגלית)
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמצעי תשלום
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:חברות פינטק
קטגוריה:חברות פינטק ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2015
תהילים ע"ט

**תהילים ע"ט** הוא המזמור ה-79 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו.

## תוכן המזמור
מזמור ע"ט מורכב משלושה עשר פסוקים ומחולק לארבעה חלקים:

### א'-ד'
המזמור נפתח בתיאור המשורר את כיבוש ירושלים על ידי הגויים: "אֱלֹהִים בָּאוּ גוֹיִם בְּנַחֲלָתֶךָ טִמְּאוּ אֶת הֵיכַל קׇדְשֶׁךָ שָׂמוּ אֶת יְרוּשָׁלַ‍ִם לְעִיִּים" (א'), הוא מתאר שאויביו הכו באנשי העיר ו: "שָׁפְכוּ דָמָם כַּמַּיִם סְבִיבוֹת יְרוּשָׁלָ‍ִם וְאֵין קוֹבֵר" (ג'), המשורר מתאר את החרפה והבוז שקיבלו היהודים בעקבות פלישת הגויים: "הָיִינוּ חֶרְפָּה לִשְׁכֵנֵינוּ לַעַג וָקֶלֶס לִסְבִיבוֹתֵינוּ" (ד').

### ה'-ז'
המשורר מבקש מאלוהים שיגמור את הרעה: "עַד מָה ה' תֶּאֱנַף לָנֶצַח תִּבְעַר כְּמוֹ אֵשׁ קִנְאָתֶךָ" (ה), ושהגויים עצמם יטעמו מנחת זרועו: "שְׁפֹךְ חֲמָתְךָ אֶל הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא יְדָעוּךָ וְעַל מַמְלָכוֹת אֲשֶׁר בְּשִׁמְךָ לֹא קָרָאוּ" (ו'), "כִּי אָכַל אֶת יַעֲקֹב וְאֶת נָוֵהוּ הֵשַׁמּוּ" (ז').

### ח'-י"ב
בחלקו השלישי של המזמור מבקש המשורר מאלוהים שיתעלם מחטאי העבר ומסביר גם מדוע: "אַל תִּזְכׇּר לָנוּ עֲוֺנֹת רִאשֹׁנִים מַהֵר יְקַדְּמוּנוּ רַחֲמֶיךָ כִּי דַלּוֹנוּ מְאֹד" (ח'). בהמשך שואל המשורר על היחס של הגויים לאלוהים: "לָמָּה יֹאמְרוּ הַגּוֹיִם אַיֵּה אֱלֹהֵיהֶם יִוָּדַע בַּגֹּיִים לְעֵינֵינוּ נִקְמַת דַּם עֲבָדֶיךָ הַשָּׁפוּךְ" (י').

המשורר מבקש בקשה כללית מאלוהים שישמע לתפילתו: "תָּבוֹא לְפָנֶיךָ אֶנְקַת אָסִיר כְּגֹדֶל זְרוֹעֲךָ הוֹתֵר בְּנֵי תְמוּתָה" (י"א), וחוזר על בקשתו הקודמת לנקמה בעמים השכנים שחיללו את שם ה': "וְהָשֵׁב לִשְׁכֵנֵינוּ שִׁבְעָתַיִם אֶל חֵיקָם חֶרְפָּתָם אֲשֶׁר חֵרְפוּךָ אֲדֹנָי" (י"ב).

### י"ג
המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי לא כמו שאר העמים, עם ישראל יודו לאלוהים תמיד: "וַאֲנַחְנוּ עַמְּךָ וְצֹאן מַרְעִיתֶךָ נוֹדֶה לְּךָ לְעוֹלָם לְדוֹר וָדֹר נְסַפֵּר תְּהִלָּתֶךָ", ובזכות זאת אלוהים צריך לשמוע לתפילתם.

## בתפילה היהודית
פסוקים ח–ט מופיעים בתפילת התחנון שלאחר תפילת העמידה. פסוק י' משולב בתפילת "אב הרחמים".

בני קהילות אשכנז נוהגים לומר במהלך ליל הסדר פסוקים מתהילים המתחילים בפסוק ו': "שפוך חמתך אל הגוים אשר לא ידעוך" לאחר פתיחת דלת הבית לאליהו הנביא.

## בתרבות
***ואנחנו עמך וצאן מרעיתך** - ניגון חסידי  שהותאם למילים במזמור לרגל יום הולדתו ה-78 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תש"מ. ללחן ביצועים רבים, ביניהם: אהרלה סמט. אחיה אשר הכהן אלורו בפרויקט חב"ד על הפסנתר.

## קישורים חיצוניים

*

## הערות שוליים

ע"ט
אפנטזיה

**אפנטזיה** היא חוסר היכולת ליצור באופן רצוני דימויים חזותיים בעיני המחשבה.

התופעה תוארה לראשונה על ידי פרנסיס גלטון ב-1880 אך זכתה להתייחסות זניחה במחקר. בשנת 2015 טבע צוות בראשות פרופסור אדם זמאן מאוניברסיטת אקסטר את המונח "אפנטזיה", והתבסס על המילה היוונית העתיקה (φᾰντᾰσῐ́ᾱ), שפירושה "דמיון", והתחילית  ( ᾰ̓- ), שפירושו "בלי".

התופעה ההפוכה בה הדמיון נראה חי במיוחד קרויה **היפרפנטזיה**.

ההערכה המקובלת למדידת התופעה היא באמצעות שאלון VVIQ.

## קישורים חיצוניים

* שאלון VVIQ
* מתקשים לדמיין באופן חזותי? אתם לא לבד - אולי יש לכם אפנטזיה, בלוג שפיות זמנית, פסיכולוגיה עברית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:קוגניציה
קטגוריה:קצרמר פסיכולוגיה
קטגוריה:נוירולוגיה
So Called Life

**So Called Life** (בתרגום חופשי לעברית: "**גם כן חיים**" או בסלנג: "**חיים, עאלק**") הוא סינגל של להקת הרוק הקנדית ת'רי דייז גרייס. הסינגל יצא לאור ב-29 בנובמבר 2021 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי של הלהקה, *Explosions*. השיר הפך זמין בשירותי סטרימינג ב-1 בדצמבר.

## לחן ומילים
השיר תואר על ידי המבקרים כשייך לסוגת ההארד רוק. השיר במפעם של 160 BPM, בסולם רה מז'ור, והוא נמשך שלוש דקות ו-26 שניות. את השיר כתבו מאט וולסט, בראד וולסט, ברי סטוק, ניל סנדרסון וטד ברונר, והווארד בנסון היה אחראי על ההפקה. בראד וולסט, הבסיסט של הלהקה, הסביר בריאיון עם ג'ייב פאטרסון מ-"Two Doods Reviews" איך נכתב השיר:

## וידאו קליפ
הקליפ לשיר עלה לראשונה ב-29 בנובמבר, ובוים על ידי ג'ון וולפיין.
הבמאי ג'ון וולפין הסביר בריאיון איך הקליפ נוצר:

## ביצועים במצעדים
במצעד הרוק הקנדי נכנס השיר למקום ה-41, ולאחר מכן טיפס עד למקום השמיני. השיר הגיע לאותו המקום גם במצעד ההשמעות של רוק ואלטרנטיבי של הבילבורד. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי של מגזין הבילבורד. במצעד שירי הרוק והאלטרנטיבי החמים של הבילבורד הגיע השיר למקום ה-32. מדובר בשיר ה-16 של הלהקה שמגיע למקום הראשון במצעד של הבילבורד, מה שהשווה את ההישג המקביל של להקת שיינדאון, שחולקת איתה את המקום הראשון במספר הסינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי. בנוסף הגיע השיר למקום ה-11 במצעד מכירות השירים האלטרנטיביים הדיגיטליים של הבילבורד.

ב-9 באפריל 2022, הגיע השיר למקום הראשון גם במצעד הבינלאומי של רדיו זה רוק.

### דירוגי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי ת'רי דייז גרייס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מגפת הקורונה
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק הבין-לאומי של רדיו זה רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
גבריאל זווין

**גבריאל זווין** (באנגלית: **Gabrielle Zevin**; 24 באוקטובר 1977) היא סופרת ותסריטאית אמריקאית שכותבת למבוגרים ולצעירים.

## ביוגרפיה
גבריאל זווין נולדה ב-24 באוקטובר 1977 בניו יורק לאב אמריקאי יהודי-רוסי, ולאם קוריאנית. זווין סיימה תואר ראשון באנגלית עם התמקדות בספרות אמריקאית באוניברסיטת הרווארד בשנת 2000. היא מתגוררת בלוס אנג'לס.

## כתיבה למבוגרים

רומן הביכורים של זווין, "מרגרטאון", יצא לאור ב-2005 במסגרת תוכנית של בארנס אנד נובל ששמה Discover Great New Writers, ונכלל ברשימת המועמדים לפרס ג'יימס טיפטרי ג'וניור.

בשנת 2014 פרסמה את הספר "סיפורי חייו של מר פיקרי". הספר זכה להצלחה רבה, הופיע לראשונה ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס, הגיע למקום הראשון ברשימת רבי המכר הלאומית של אינדי, והמשיך להיות רב מכר בינלאומי. הספר תורגם ליותר משלושים שפות, כולל לעברית, יצא בהוצאת כתר ובתרגום יעל סלע-שפירו.
בשנת 2021 החלו הצילומים לעיבוד הקולנועי לרומן, שנכתב גם הוא על ידי זווין, בכיכובם של קונאל נייאר בתפקיד הראשי, לוסי הייל, כריסטינה הנדריקס, דייוויד ארקט וסקוט פולי.

הרומן הרביעי שלה למבוגרים, "ג'יין יאנג הצעירה", יצא לאור בשנת 2017, וזכה אף הוא לסיקור חיובי.
הספר יצא לאור בעברית ב-2018 בהוצאת תכלת ותורגם על ידי יעל סלע.

בפברואר 2023 יצא בעברית ספרה "מחר ועוד מחר ועוד מחר" בהוצאת תכלת בתרגומה של יעל סלע.

## כתיבה לצעירים
זווין כתבה מספר ספרים המיועדים לקוראים צעירים. הרומן הראשון שלה לצעירים, "Elsewhere", פורסם ב-2005, שלושה חודשים לאחר הופעת הבכורה של ספרה למבוגרים. הוא נבחר כספר ילדים "ראוי לציון"  של איגוד הספריות האמריקאי, וכמועמד לפרס קוויל לשנת 2006. הספר זכה בפרס Original Voices Award של Borders, ונכלל במבחר של מועדון הספרים בארנס אנד נובל. הספר אף נכנס לרשימת הספרים המועמדים למדליית קרנגי, ותורגם ליותר מ-25 שפות.

ספרה של זווין לנוער משנת 2007, "זיכרונותיה של נערה חולת אמנזיה", נבחר לרשימת הספרים הטובים ביותר של איגוד הספריות האמריקאי לצעירים. בשנת 2010 עובד הסרט לקולנוע על ידי זווין והנס, ויצא כסרט היפני בשם "מישהו נישק אותי", בכיכובה של השחקנית היפנית מאקי הוריקיטה.

## כתיבה אחרת
בשנת 2007 הייתה זווין מועמדת לפרס אינדיפנדנט ספיריט עבור התסריט הראשון הטוב ביותר שכתבה לסרט "שיחות עם אישה אחרת" (2005). את הסרט ביים הנס קאנוסה וכיכבו בו הלנה בונהם קרטר וארון אקהרט.

בנוסף, זווין כתבה ביקורות ספרותיות עבור ה-New York Times Book Review ו-All Things Considered של NPR.

## יצירותיה
### למבוגרים
* מרגרטאון (2005)
* החור שבו אנחנו נמצאים (2010)
* סיפורי חייו של מר פיקרי (2014)
* ג'יין יאנג הצעירה (2017)
* מחר ועוד מחר ועוד מחר (2023)

### לצעירים
* במקום אחר (2005)
* זיכרונותיו של נער חולה אמנזיה (2007)
* כל הדברים האלה שעשיתי (2011)
* כי זה הדם שלי (2012)
* בעידן האהבה והשוקולד (2013)

### תסריטים
* עלמה מטר (2002)
* שיחות עם נשים אחרות (2005)
* זיכרונותיו של חולה אמנזיה בגיל העשרה (2010)

## קישורים חיצוניים

* 

* ביקורת הספרים של הניו יורק טיימס של Elsewhere
* ראיון הכל נחשב: "ב'חיים סיפוריים', דמויות מגיעות עם רשימת קריאה"
* ראיון ראשון במהדורת סוף השבוע: "'ג'יין יאנג הצעירה' היא שערוריית מין פוליטית, המסופרת דרך עיני נשים"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:סגל ניו יורק טיימס
קטגוריה:סופרות ילדים ונוער אמריקאיות
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער אמריקאים
קטגוריה:תסריטאיות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:תסריטאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1977
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1977
פוקיים

**פוקיים** המכונים גם **כלבי ים צפוניים** (שם מדעי: Phocinae) היא תת-משפחה של כלבי ים החיים לאורך חופי חצי הכדור הצפוני כשהמין פוסה באיקלית מצוי בימת באיקל והוא הטורף הימי היחיד החי במים מתוקים.

ההבדל העיקרי ביניהם לבין תת-משפחת המונכיים הוא הציפורניים המפותחות שעל סנפיריהם הקדמיות והאחוריות, מה שמראה על התאמה פחותה לחיים בים, אף שהם שחיינים מצוינים. הם גם קטנים יותר ובעלי מבנה כרומוזומים אחר.

תת-המשפחה מכילה מינים רבים שנכחדו וכיום נחלקת לשלושה שבטים קיימים: Erignathini הכולל את המין כלב ים מזוקן, Cystophorini הכולל את המין כלב ים כובעי ו-Phocini.

## מיון
**סוג ללא מקור *Frisiphoca* - נכחד
**סוג ללא מקור *Leptophoca* - נכחד
**סוג ללא מקור *Cryptophoca* - נכחד
**סוג ללא מקור *Monotherium* - נכחד
**סוג ללא מקור *Prophoca* - נכחד
**סוג ללא מקור *Monachopsis* - נכחד
**סוג ללא מקור *Sarmatonectes* - נכחד
**סוג ללא מקור *Phocanella* - נכחד
**סוג ללא מקור *Kawas* - נכחד
*שבט Erignathini
**סוג *Platyphoca* - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים מזוקן (*Erignathus barbatus*)
*שבט Cystophorini
**סוג *Miophoca* - נכחד
**סוג *Pachyphoca* - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים כובעי (*Cystophora cristata*)
*שבט Phocini
**סוג *Nanophoca* - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים נבלי (*Pagophilus groenlandicus*)
**סוג ומין יחיד כלב ים משורטט (*Histriophoca fasciata*)
**סוג *Gryphoca* - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים אפור (*Halichoerus grypus*)
**סוג *Batavipusa* - נכחד
**סוג *Praepusa* - נכחד
**סוג פוסה (*Pusa*) - בו 3 מינים
**סוג פוקה (*Phoca*) - בו 2 מינים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:כלבי ים
קטגוריה:תת-משפחות בעלי חיים
תהילים ק"ט

**תהילים ק"ט** הוא המזמור ה־109 בספר תהילים ומיוחס לדוד המלך.
## תוכן המזמור
מזמור ק"ט מורכב משלושים ואחד פסוקים ומחולק לשלושה חלקים:

### א'-ה'
המזמור נפתח בבקשת המשורר מאלוהים שיקשיב לתפילתו: "אֱלֹהֵי תְהִלָּתִי אַל תֶּחֱרַשׁ" (א'), ופותח בקצרה על סיבת התפילה שלו: "כִּי פִי רָשָׁע וּפִי מִרְמָה עָלַי פָּתָחוּ דִּבְּרוּ אִתִּי לְשׁוֹן שָׁקֶר" (ב'), "וַיָּשִׂימוּ עָלַי רָעָה תַּחַת טוֹבָה וְשִׂנְאָה תַּחַת אַהֲבָתִי" (ה').

### ו'-כ'
בחלקו השני של המזמור מבקש המשורר מאלוהים שירע לרשעים: "הַפְקֵד עָלָיו רָשָׁע וְשָׂטָן יַעֲמֹד עַל יְמִינוֹ" (ו'), "יִהְיוּ בָנָיו יְתוֹמִים וְאִשְׁתּוֹ אַלְמָנָה" (ט'), "יְהִי אַחֲרִיתוֹ לְהַכְרִית בְּדוֹר אַחֵר יִמַּח שְׁמָם" (י"ג). המשורר מסביר מה חטאי הרשעים שמגיע להם להיענש: "יַעַן אֲשֶׁר לֹא זָכַר עֲשׂוֹת חָסֶד וַיִּרְדֹּף אִישׁ עָנִי וְאֶבְיוֹן וְנִכְאֵה לֵבָב לְמוֹתֵת" (ט"ז).

### כ"א-ל"א
המשורר מתאר לאלוהים מדוע מגיע לו טוב: "וְאַתָּה ה' אֲדֹנָי עֲשֵׂה אִתִּי לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי טוֹב חַסְדְּךָ הַצִּילֵנִי" (כ"א), "כִּי עָנִי וְאֶבְיוֹן אָנֹכִי וְלִבִּי חָלַל בְּקִרְבִּי" (כ"ב). המשורר גם טוען כי אם אלוהים יעזור לו זה יגרום להכרה באלוהים: "עׇזְרֵנִי ה' אֱלֹהָי הוֹשִׁיעֵנִי כְחַסְדֶּךָ" (כ"ו), "וְיֵדְעוּ כִּי יָדְךָ זֹּאת אַתָּה ה' עֲשִׂיתָהּ" (כ"ז).

המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי לאחר שיושיע אותו אלוהים, הוא יודה לו מאוד ויהלל אותו ברוב עם: "אוֹדֶה ה' מְאֹד בְּפִי וּבְתוֹךְ רַבִּים אֲהַלְלֶנּוּ" (ל').

## בתרבות
* **אודה ה**' - לחן של חסידות בעלזא, מבוצע על ידי פנחס ביכלר ומקהלת מלכות באלבום **נפלאים**.
* **אודה** - שירו של האמן יוני z.
* **אודה השם** - גלעד פוטולסקי.
* **עזרני ה' אלוקי** - ניגון שהולחן על ידי ר' שלום ברוכשטאט לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש.
* **ואני תפילה** - מתוך האלבום יביע אומר של הדג נחש.
* **לשון שקר** - מתוך האלבום יביע אומר של הדג נחש.

## לקריאה נוספת
* 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

ק"ט
קטגוריה:תהילים
סוכנות הידיעות הגרמנית

250px|ממוזער|שמאל|משרדי מערכת סוכנות הידיעות הגרמנית בברלין
**סוכנות הידיעות הגרמנית** (בגרמנית: Deutsche Presse-Agentur או בקיצור DPA) היא סוכנות הידיעות הגדולה ביותר בגרמניה. מטה הסוכנות ממקום בהמבורג ומשרד המערכת הראשי בברלין. הסוכנות מיוצגת בכ-100 מקומות ברחבי העולם. בשנת 2019 היו לסוכנות 673 עובדים, והכנסותיה היו 92.9 מיליון יורו.

בישראל מתרגם ומפרסם עיתון "הארץ" ידיעות של הסוכנות.
## מטרות
על פי תקנון הסוכנות, מטרתה היא איסוף, עיבוד והפצה של חומרי חדשות, ארכיון ותדמית מכל הסוגים. הסוכנות מתחייבת לבצע משימה זו "ללא פניות וללא תלות בהשפעת מפלגות, קבוצות אידאולוגיות, קבוצות כלכליות ופיננסיות וממשלות".

הסוכנות מעסיקה כתבים משלה ומפיצה חדשות ברחבי העולם בצורה של טקסט, סאונד, גרפיקה ותמונות. מאז 1979, לקוחות הסוכנות יכולים לקבל ידיעות באופן אלקטרוני במחשבים.

מאז 1988, הסוכנות מפיצה ידיעות ברחבי העולם אך ורק מכתביה שלה, ולא מצדדים שלישיים.

## בעלות
לסוכנות 177 בעלי מניות שהם אך ורק חברות מדיה, עיתונים וגופי שידור. למעשה בעלי המניות והלקוחות של הסוכנות זהים במידה רבה.

בעלי המניות יכולים לרכוש לכל היותר 1.5 אחוז מהון המניות, כך שהשפעה של בעלי מניות בודדים נשללת במידה רבה. בנוסף נקבע כי החלק הכולל של המדיה האלקטרונית לא יעלה על 25 אחוזים. גופי השידור NDR, WDR ו-ZDF מחזיקים כל אחד במניות בסכום של 641,550 אירו. המקביל לנתח כולל של 3.8 אחוז מסך ההון. יחדיו מחזיקים גופי השידור בסך הכל ב-11.64 אחוז מסך ההון. מועצת הפיקוח של הסוכנות כוללים עורכים ומנהלים של בעלי מניותיה והיא מקצה 5 מתוך 17 חברי מועצת הפיקוח לגופי השידור הציבוריים בגרמניה.

התשלום של כל עיתון עבור שירות של הסוכנות מבוסס על תפוצה, כך שעיתונים בעלי תפוצה גדולה מאוד חשובים יותר מבחינה כלכלית עבור הסוכנות מאשר, למשל, העיתונות המקומית. מודל התמחור עבור שירותי הליבה של הסוכנות מאז סוף 2019, כולל גם תפוצה דיגיטלית.

## היסטוריה
סוכנות הידיעות הגרמנית נוסדה כקואופרטיב בעיר גוסלאר ב-18 באוגוסט 1949 והפכה לחברה בערבון מוגבל ב-1951. קדמה לה בתקופת גרמניה הנאצית סוכנות בשם דומה, "סוכנות החדשות הגרמנית" (Deutsches Nachrichtenbüro) .

פריץ סנגר היה העורך הראשי הראשון שלה. הוא שימש כעורך עד 1959. הידיעה הראשונה שהפיצה הייתה ב-6 בבוקר ב-1 בספטמבר 1949.

בשנת 1957 פתחה הסוכנות נציגת בישראל.

באפריל 1964 גורש נציג הסוכנות ממוסקבה לאחר שפרסם ידיעה לא נכונה שהמזכיר הכללי של ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב נפטר. בפועל באותה עת התנהל נגד חרושצ'וב מאבק פנימי שהוביל להדחתו.

בשנת 2010, מטה המערכת עבר לרובע העיתונים ההיסטורי של ברלין. מטה החברה נשאר בהמבורג, יחד עם החברות הבנות news aktuell GmbH, dpa-media technology GmbH ו-dpa-infocom GmbH.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוכנויות ידיעות
קטגוריה:גרמניה: תקשורת
ההצעה (מיני-סדרה)

**ההצעה** (באנגלית: **The Offer**) היא מיני-סדרת דרמה ביוגרפית העוסקת בפיתוחו והפקתו של סרט המאפיה המפורסם של פרנסיס פורד קופולה, "הסנדק", שיצא לאקרנים בשנת 1972.

המיני-סדרה עלתה לשידור ב-28 באפריל 2022, בשירות הזרמת המדיה "פרמאונט+".

## צוות השחקנים
### ראשי
* מיילס טלר – **[[אלברט ס. ראדי]]**
* מת'יו גוד – **רוברט אוונס**
* ג'ונו טמפל – **בטי מקארט
* [[דן פוגלר]] – **פרנסיס פורד קופולה**
* [[פטריק גאלו]] – **מריו פוזו**
* [[ברן גורמן]] – **צ'ארלס בלודורן**
* [[קולין הנקס]] – **בארי לפידוס**
* [[ג'ובני ריביסי]] – **ג'וזף קולומבו**
===משני===
* [[ג'סטין צ'יימברס]] – **מרלון ברנדו**
* [[ג'וש צוקרמן]] – **פיטר בארט**
* [[מרדית' גארטסון]] – **אלי מק'גרו**
* [[נורה ארנזדר]] – **פרנסואז גלזר**
* [[פול מקריין]] – **ג'ק באלארד**
* [[אנתוני סקורדי]] – **קרלו גמבינו**
* [[ג'ייק קנוואל]] – **סיזר**
* [[ג'יימס מדיו]] – **ג'ינו**
* [[מייקל ריספולי]] – **טומי לוצ'זה**
* [[סטפני קניג]] – **אנדריאה איסטמן**
* [[לו פריניו]] – **לני מונטנה**
* [[פרנק ג'ון יוז]] – **פרנק סינטרה**
* [[דני נוסי]] – **מריו ביאג'י**
* [[אנתוני איפוליטו]] – **אל פצ'ינו**
* [[קירק אסבדו]] – סוכן מיוחד **הייל**
* [[רוס מקול]] – **מורן**
* [[אריק בלפור]] – **דין טבולריס**
* [[מייקל גנדולפיני]] – **אנדי קלהון**
* [[זאק שור]] – **פרד גאלו**
* [[איימי קאררו]] - **רוזי מלינה'''

## הפקה
### פיתוח וליהוק
בספטמבר 2020 נמסר לראשונה על תוכניתה של שירות "פרמאונט+" להפיק מיני-סדרה שתגולל את תהליך הפקתו של הסרט "הסנדק" מנקודת מבטו של המפיק אלברט ס. ראדי. בדצמבר 2020 נמסר כי את דמותו של ראדי יגלם השחקן ארמי האמר, אך בינואר 2021 נמסר כי השחקן פרש מההפקה, לכאורה בעקבות שערוריית מין בה הסתבך; ובמאי 2021, נמסר כי יחליף אותו בתפקיד מיילס טלר. באפריל 2021 נודע כי הבמאי דקסטר פלטשר עתיד להיות אמון על בימוי מספר פרקים במיני-סדרה. ביוני 2021 נמסר על ליהוקם של מת'יו גוד, ג'ובני ריביסי, קולין הנקס, דן פוגלר וג'ונו טמפל, וביולי 2021, נמסר על ליהוקם של ברן גורמן וג'סטין צ'יימברס. באוקטובר 2021 נמסר על ליהוקם של אריק בלפור, מייקל גנדולפיני וזאק שור.

### צילומים
צילומי הסדרה החלו בתחילת יולי 2021, אך הושבתו ב-29 ביולי עקב בדיקה לגילוי קורונה שיצאה חיובית. ב-23 באוגוסט 2021 דווח כי תוכניותיה של ההפקה לצלם בבית המלון שאטו מרמונט  בוטלו, לאחר שנודע על סכסוך עבודה במקום.

## שידור
המיני-סדרה עלתה לשידור ב-28 באפריל 2022 בשירות הזרמת המדיה "פרמאונט+". שלושת הפרקים הראשונים היו זמינים באופן מיידי ושבעת הנותרים שודרו על בסיס שבועי בימי חמישי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה

קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:פרמאונט+: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2022
Fingers Crossed

**Fingers Crossed** (בעברית: **להחזיק אצבעות**) הוא שיר מאת הזמרת-יוצרת הקנדית לורן ספנסר-סמית', שיצא כסינגל בהוצאה עצמית ב-5 בינואר 2022. הוא נכתב על ידי ספנסר-סמית', פרנסיסקה הול וג'אקה אריקסון, והופק על ידי אריקסון. השיר הפך לוויראלי טיקטוק והגיע למקום הראשון באירלנד ובנורווגיה.

## רקע
לורן ספנסר-סמית' היא זמרת-יוצרת קנדית ילידת בריטניה שהתחרתה בעונה ה-18 של אמריקן איידול בשנת 2020, שם הגיעה ל-20 המקומות הראשונים אך הודחה במהלך השבוע הראשון של התחרות. בנובמבר 2021, היא פרסמה קליפ של 47 שניות בחשבון הטיקטוק שלה כשהיא באולפן הקלטות תוך כדי האזנה לטיזר של השיר, שקיבל יותר מ-23 מיליון צפיות. הצלחת הסרטון, כמו גם תגובות הצופים עזרו לשכנע אותה להוציא גרסת אולפן של השיר.

## מיקומי שיא

### מצעדים שנתיים

## תארים

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:שירי זהב באוסטרליה
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי זהב בניו זילנד
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בקנדה
אלן ויצטום

**אלן ויצטום** (27 באפריל 1939 ח' באייר תרצ"ט - 3 בפברואר 2021 כ"ב בשבט תשפ"א) היה חוקר ומרצה בתחום הבוטניקה, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

## ביוגרפיה
אלן ויצטום נולד בניו יורק, ארצות הברית, לשירלי (שרה) והרמן ויצטום. ההורים הגיעו לארצות הברית מפולין, בשנות ה-30 של המאה ה-20. הם הכירו בניו יורק ונישאו שם. אחרי מות אביו, ב-1943, אמו נישאה בשנית, ליוסף פרוינד, אשר היה שריד מיהדות פולין של תקופת מלחמת העולם השנייה. ראיית העולם של אלן ויצטום הושפעה משואת יהדות אירופה.

כבר בגיל צעיר, אלן ויצטום גילה עניין רב בעולם הצומח, כולל בפרטים הקטנים שבו. בשנים מאוחרות יותר, כמרצה, עשה רבות כדי להנחיל את התעניינותו זו לסטודנטים.

פרופסור ויצטום למד לימודים תיכוניים בישיבת ברוקלין (Brooklyn Talmudical Academy), ולאחר מכן המשיך בלימודים אוניברסיטאיים באוניברסיטת קורנל, שם הכיר את אן קנט, שאותה נשא לאישה בשנת 1966. באותה שנה הזוג עלה לישראל, בהשפעתו של ד"ר חן שיפריס, שהיה אז סטודנט ישראלי באוניברסיטת קורנל.

בשנתיים הראשונות משפחת ויצטום התגוררה בירושלים, ולאחר מכן עברה המשפחה לבאר שבע. לזוג נולדו שלושה בנים.

## מסלול אקדמי
אלן ויצטום למד תואר ראשון בביולוגיה בברוקלין קולג', והמשיך במסלול ישיר לתואר דוקטור באוניברסיטת קורנל, במחלקה לבוטניקה, בהנחית פרופסור David W. Bierhorst.

בשנה הראשונה לאחר עלייתו ארצה, אלן ויצטום עבד במעבדתו של פרופסור אברהם פהאן, ובשנה השנייה עבר למעבדתו של פרופסור שמעון קליין, שניהם באוניברסיטה העברית בירושלים.

ב-1968, עם המעבר לבאר שבע, ויצטום החל ללמד במכון להשכלה גבוהה בנגב והיה בין חמשת המרצים הראשונים הקבועים במחלקה לביולוגיה. בשנת 1972 מכון זה הוסמך כאוניברסיטה בשם אוניברסיטת הנגב. ב-1973 האוניברסיטה קיבלה את שמה הנוכחי - אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. פרופסור ויצטום לימד כבר במחזור הראשון והתמיד בכך עד פרישתו לגמלאות. הוא ראה ערך עליון בקירוב ציבור תלמידיו לעולם הצומח, והרצה תוך שימוש באמצעי המחשה רבים ומגוונים. ויצטום היה מרצה מוערך ואהוד.

בנוסף לפעילותו בארץ, פרופסור ויצטום ערך מחקרים תוך שיתוף פעולה עם עמיתים מחוצה לה. בין היתר, הוא עבד עם חוקרים מאוניברסיטת נוטינגהאם ומאוניברסיטת רדינג  בבריטניה, אוניברסיטת ניו יורק בארצות הברית, אוניברסיטת הוואי ואוניברסיטת קורנל. פרופסור ויצטום פרש לגמלאות בשנת 2007, כפרופסור אמריטוס.

## מחקרים
מחקריו הבולטים של פרופסור ויצטום עוסקים בתופעות שונות בצמחים עילאיים, בין היתר במבנה הצמח, בנביטה, בנשירה בהשפעת קרינה אולטרא סגולה ובפריחה. ויצטום חקר גם את מכניקת מבנה הצמח, פיזור זרעים ושינוי צבעים בצמחים.

פרופסור ויצטום חקר את נושא הצמחים בגמרא, בהיבט של שמות, שימושים והיבט חקלאי. כמו כן, תרם גם בתחום הטקסונומיה בכתיבת הספר "צמחי המקרא".

## ראו גם
* יהדות ניו יורק

## לקריאה נוספת
* עמ' 10–12, Allan Witztum: David. W. Bierhorst (1924-1997), American Fern Journal 87(4)
* זהר עומר (2012) - "צמחי המקרא", הוצאת ראובן מס, ירושלים

## קישורים חיצוניים
* ד"ר גיל סתיו - מה רע בלהיות שונה? ארגון העסקים הישראלי

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מדעי החיים
קטגוריה:בוטנאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:בוגרי ברוקלין קולג'
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קורנל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
קטגוריה:אישים הקבורים בבאר שבע
פרויקט אדם

**פרויקט אדם** (באנגלית: **The Adam Project**) הוא סרט פעולה-מדע בדיוני אמריקאי שבוים על ידי שון לוי ונכתב על ידי ג'ונתן טרופר, טי. אס. נולין, ג'ניפר פלאקט ומארק לוין. בסרט מככבים ראיין ריינולדס, ג'ניפר גארנר, זואי סלדנה, מארק ראפלו, קתרין קינר, אלכס מלארי ג'וניור ו-ווקר סקובל.

הסרט עלה לשידור בשירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-11 במרץ 2022.

## תקציר העלילה
לאחר שהוא נוחת בטעות בשנת 2022, אדם ריד, טייס המתמחה בנסיעה בזמן, מגייס לעזרתו את עצמו בן ה-12 אל משימה להציל את העתיד ממנו הוא הגיע.

## צוות השחקנים
* ראיין ריינולדס – **אדם**
** ווקר סקובל – **אדם**, בצעירותו.
* מארק ראפלו – **לואיס ריד**, אביו של אדם
* ג'ניפר גארנר – **אלי ריד**, אמו של אדם
* קתרין קינר – **מאיה סוריאן**
* זואי סלדנה – **לורה**
* אלכס מלארי ג'וניור – **כריסטוס**

## הפקה
### פיתוח וליהוק
באוקטובר 2012, נמסר לראשונה אודות תסריט ספקולטיבי לסרט פוטנציאלי בשם "שמנו הוא אדם" (באנגלית: "Our Name Is Adam"), שנכתב על ידי טי. אס. נולין; בהמשך נמסר כי סרטי פרמאונט החלה להתעניין ברכישת זכויות הפקת הסרט, ואף נמסר על ליהוקו של טום קרוז.

ביולי 2020, נמסר כי הפקת הסרט עברה לידיה של נטפליקס, תחת בימויו של שון לוי ובכיכובו של ראיין ריינולדס. את הטיוטה האחרונה לתסריט כתב ג'ונתן טרופר, על בסיס טיוטות קודמות של נולין, ג'ניפר פלאקט ומארק לוין. בנובמבר 2020, נמסר על ליהוקם של ג'ניפר גארנר, זואי סלדנה, מארק ראפלו, קתרין קינר, אלכס מלארי ג'וניור ו-ווקר סקובל.

### צילומים
הצילומים החלו בנובמבר 2020 בוונקובר, קולומביה הבריטית, קנדה; והסתיימו במרץ 2021.

## מוזיקה
על הלחנת המוזיקה עבור הסרט היה אמון המלחין רוב סימונסן.

## שידור
הסרט עלה לשידור בשירות הזרמת המדיה של "נטפליקס" ב-11 במרץ 2022.

## קישורים חיצוניים
* 

#### ביקורות
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2022
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מסע בזמן
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-2022
מונכיים

**מונכיים** המכונים גם **כלבי ים דרומיים** (שם מדעי: *Monachinae *) היא תת-משפחה של כלבי ים שהתפתחו בתחילת המיוקן ואולי אף מהאוליגוקן. הם נבדלים מבני תת-המשפחה פוקיים בגודלם ובמבנה הציפורניים והכרומוזומים שלהם.

בתת-משפחה זו ישנם 3 שבטים: כלבי ים לובודונים, כלבי ים נזיריים ופילי ים.

מינים אלה שוכנים ברובם לאורך חצי הכדור הדרומי או בחופים טרופיים, אף שחלק מהמינים (כמו פיל ים צפוני או כלב ים נזירי מצוי) מגיעים צפונה יותר לחופים ממוזגים ובעבר אף היו מינים שחיו לאורך צפון האוקיינוס האטלנטי שלחופי אירופה ואמריקה הצפונית.

תת-המשפחה כוללת את הגדול שבטורפים הימיים וסדרת הטורפים בכלל - פיל ים דרומי המגיע לאורך 7.5 מטרים ולמשקל של 4 טונות. היא כוללת גם את המין כלב ים נזירי קריבי, שהוא הטורף הימי הראשון שנכחד בעת החדשה.

## מיון
*שבט כלבי ים נזיריים (Monachini)
**סוג ומין יחיד כלב ים נזירי מצוי
**סוג כלב ים נזירי - בו 2 מינים: כלב ים נזירי הוואי והמין הנכחד כלב ים נזירי קריבי.
*שבט פילי ים (Miroungini)
**סוג פיל ים (*Mirounga*) - בו 2 מינים.
*שבט כלבי ים לובודונים (Lobodontini)
**סוג ומין יחיד לובודון הסרטנים (Lobodon carcinophaga)
**סוג ומין יחיד כלב ים נמרי (Hydrurga leptonyx)
**סוג ומין יחיד כלב ים ודל (Leptonychotes weddelli) 
**סוג ומין יחיד כלב ים רוס (Ommatophoca rossii)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כלבי ים
קטגוריה:תת-משפחות בעלי חיים
ג'ייקוב ראמזי

**ג'ייקוב מת'יו ראמזי** (באנגלית: **Jacob Matthew Ramsey**; נולד ב-28 במאי 2001) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר בניוקאסל יונייטד.

## קריירה
ראמזי הצטרף לאקדמיית הנוער של אסטון וילה בגיל 6. ב-15 בינואר 2019 חתם ראמזי על חוזה מקצועי עם המועדון. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 2–0 לווסט ברומיץ' אלביון ב-19 בפברואר 2019.

ב-31 בינואר 2020, הושאל ראמזי לדונקסטר רוברס עד לתום העונה. באותו היום הוא גם חתם על חוזה חדש לשלוש שנים וחצי באסטון וילה. ב-4 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בדונקסטר, בניצחון 0–3 על טרנמיר רוברס, בו כבש את שני השערים הראשונים שלו בקבוצה.

ב-9 בפברואר 2021 חתם ראמזי על חוזה חדש לארבע שנים וחצי באסטון וילה. ב-22 באוקטובר 2021, כבש ראמזי את שערו הראשון עבור אסטון וילה בפרמייר ליג, בהפסד 1–3 לארסנל. בסך הכל סיים את העונה עם שישה שערי ליגה ב-34 הופעות.

ב-17 באוגוסט 2025 חתם בניוקאסל יונייטד, תמורת 40 מיליון אירו.

### קריירה בינלאומית
ראמזי ייצג את אנגליה U18, U19, ומייצג את אנגליה U20 ונבחרת אנגליה עד גיל 21 בה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-7 באוקטובר 2021, בתיקו 2-2 נגד סלובניה. ב-25 במרץ כבש ראמזי את שערו הראשון עבור הנבחרת בניצחון 4–1 על אנדורה.

## חיים אישיים
ראמזי נולד בברמינגהאם להורים ממוצא ג'מייקני. אחיו הצעירים שניהם גם הם משחקים באסטון וילה, ארון משחק גם בנבחרת אנגליה עד גיל 23 וקול נמצא בקבוצת האקדמיה. אביו מארק היה מתאגרף מקצועי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:ברמינגהאם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אסטון וילה
קטגוריה:כדורגלני דונקסטר רוברס
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל יונייטד
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2001
מצוק שופן (אנטארקטיקה)

**מצוק שופן** או **רכס שופן** (באנגלית:**Chopin Ridge**) הוא מצוק באי המלך ג'ורג', באיי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה.

כיוונו של המצוק צפון - דרום, והוא ממוקם בין ליונז ראמפ, לבין ראש לואו.

גובהו של המצוק 265 מטרים מעל פני הים.

## היסטוריה
שמו של המצוק ניתן לו על ידי המשלחת הפולנית לאנטארקטיקה, שיצאה לחקור את אי המלך ג'ורג' בין השנים 1977 – 1979.

המצוק נקרא על שמו של המלחין הפולני פרדריק שופן.

## קישורים חיצוניים
* מצוק שופן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* מצוק שופן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* מזג אוויר נוכחי עדכני במצוק שופן (לרבות נתוני זריחת/שקיעת שמש/ירח)
** תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור מצוק שופן
** נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור מצוק שופן
** סטטיסטיקות מזג אוויר עבור מצוק שופן

## הערות שוליים

קטגוריה:פולין באנטארקטיקה
שופן
קטגוריה:פרדריק שופן