open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
נומרוס נולוס

**נומרוס נולוס** (בלטינית: **numerus nullus**) הוא ביטוי שמשמעו "מספר אפס" ומכוון לחלקו של ציבור מסוים בין הלומדים או העוסקים בתחום מסוים.

נומרוס נולוס היווה למעשה החמרה של מדיניות הנומרוס קלאוזוס, החמרה מוחלטת, ששללה לחלוטין את זכותו של ציבור מסוים להיות בין הלומדים או בין המועסקים בענפים מסוימים. האפליה הזאת כוונה לעיתים קרובות כלפי יהודים באירופה, כאשר מנעו מהם חברות בגילדות מקצועיות ומאוחר יותר כאשר מנעו מהם עיסוקים מסוים, כמו הוראה.

הדרישה להפעלת נומרוס נולוס כלפי המיעוט היהודי התחזקה במיוחד לאחר האמנציפציה ליהודים, שבעקבותיה עלה מאוד מספר היהודים במוסדות להשכלה גבוהה ובמשלחי יד יוקרתיים. התביעה לנומרוס נולוס כלפי היהודים נבעה מקנאה ומתחרות על מקומות עבודה ולימוד והשתלבה בנקל עם האנטישמיות הקלאסית. התביעות להפעלת נומרוס נולוס נדחו במקומות מסוימים, התקבלו חלקית במקומות אחרים על ידי הפעלת נומרוס קלאוזוס תחילה ובהמשך על ידי מעבר לנומרוס נולוס, כפי שזה קרה במדינות דוגמת הונגריה ורומניה.

## נומרוס נולוס כלפי יהודי רומניה
ב-29 באוגוסט 1940 פרסם שר החינוך הרומני החלטה מספר 153377 שקבעה נומרוס קלאוזוס של מקסימום 6% יהודים בכל כיתת לימודים בכל רמות הלימודים. בהוראה-חוק מספר 3438, מיום 11 באוקטובר 1940 הוחמר המצב ונקבע נומרוס נולוס, איסור מוחלט על לימודי יהודים במוסדות החינוך הממלכתיים או הפרטיים (בבעלות לא יהודית), כולל האוניברסיטאות. היהודים הורשו להקים לעצמם, על חשבונם, מוסדות חינוך פרטיים המיועדים אך ורק ליהודים.

לא רק היהודים הלומדים סולקו ממערכת החינוך הרומנית, גם המורים, כולל הפרופסורים היהודים באוניברסיטה, סולקו ממערכת החינוך בהתאם לאותו חוק. העיתונאים היהודים סולקו מכל אמצעי התקשורת הרומנים והורשו לפעול רק בעיתונים יהודים. הרופאים היהודים סולקו מכל בתי החולים הציבורים והפרטיים הלא יהודים והורשו לטפל רק בחולים יהודים. עורכי הדין היהודים סולקו מלשכת עורכי הדין והורשו להגן רק על לקוחות יהודים. כל עובדי הציבור היהודים סולקו ממקומות העבודה שלהם.

## ראו גם
* נומרוס קלאוזוס
* אפליה מתקנת
* מכסת יהודים

## קישורים חיצוניים
* ידיעות על הפגנות בבוקרשט למען הפעלת נומרוס נולוס - הידיעה פורסמה בגרמניה ב-1926 

## הערות שוליים

קטגוריה:היסטוריה של החינוך
קטגוריה:נגישות חינוך והשכלה
קטגוריה:אפליה
קטגוריה:אפליה בחינוך
קטגוריה:חקיקה אנטישמית
קטגוריה:עם ישראל בעת החדשה
קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
קתקאלי

**קתקאלי** (കഥകളി) הוא סוג של תיאטרון-מחול הודי.
הקתקאלי נפוץ בעיקר בקוצ'ין ובערים אחרות בקרלה. תוכני הריקודים לקוחים מהמהאבהארטה ומהראמאיאנה.
שמאל|300px|ממוזער|מופע קתקאלי
## תוכן
הדמויות המוצגות על הבמה הן לרוב שדים או אלים מהמיתולוגיה ההינדואית. את כל התפקידים, גם הנשיים משחקים שחקנים-רקדנים גברים. 
רוב ההופעה היא אילמת, עם קריאות וצעקות בודדות. את הטקסט שרים אחד או שני מוזיקאים מצד הבמה. את ההכשרה מתחילים שחקנים כבר בגיל ילדות, והיא יכולה להימשך עשר שנים. בקתקאלי גם תלבושות מרהיבות.

## מסכה
לאיפור תפקיד חשוב מאוד. האיפור דומיננטי ולוקח זמן רב, לעיתים אף שעות שלמות. הבעות הפנים עם האיפור דרמטיות. הדמויות העיקריות:
* PACHCHA – דמויות חיוביות, גיבורים ואלים. הצבע הירוק שולט באיפור.  
* KATHI – דמות רשע. מאופר בירוק, אך יש לו שפם הבולט כלפי מעלה.
* CHUVANNA THAADI – צמא שלטון, מרושע. מאופר בשחור ובעל זקן אדום.
* KARI – אוכל אדם ומכשפות. מאופר בשחור ובעל חזה גדול.
* MINUKKU – יכול להיות אצילי, נשים ויתומים. האיפור צהוב בהיר, התלבושת: סארי.

## ראו גם
*טירובלה
* קרלה

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הודו: תרבות
קטגוריה:תיאטרון מחול
נפתלי לנדסברג

**נפתלי לנדסברג** () היה אמן ישראלי, ממייסדי קיבוץ בארות יצחק. שימש כאוצר ודירקטור גלריית האמנות של הקיבוץ בתל אביב בין השנים 1983 ל-1988.

## קורות חיים
לנדסברג נולד בבאד הרצפלד שבגרמניה. הצטרף לתנועת בח"ד (ברית חלוצים דתיים) בגרמניה. בשנת 1940, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, הפליג לארץ ישראל באוניית המעפילים פאסיפיק. האונייה נתפסה על ידי הבריטים ונוסעיה הועברו לאוניית הגירוש 'פאטריה'. "ההגנה" חיבלה באונייה וגרמה לטביעתה, ולנדסברג ניצל ונשלח למחנה המעצר בעתלית. לאחר שנה שוחרר מהמחנה, והצטרף לקבוצת 'רמת השומרון' של  חברי בח"ד. בינואר 1943 עלתה הקבוצה על הקרקע בנגב הצפוני והקימה את קיבוץ בארות יצחק. באותה שנה נישא לנדסברג ליהודית דז'ובס, ובהמשך נולדו לזוג שלושה ילדים. במלחמת העצמאות השתתף בהגנה על הקיבוץ ואף נפצע במהלך הקרבות. לאחר המלחמה הקים עם חבריו את הקיבוץ מחדש בסמוך לפתח תקווה.

בשנים 1961-1960 למד במכון לאמנות בת ים, בשנים 1968-1965 למד בבית הספר הגבוה לציור בתל אביב (לימים מכון אבני) וכן למד במדרשה למורים לאמנות ברמת השרון. משנת 1971 השתתף ברוב התערוכות הקבוצתיות של אגודת הציירים. הציג תערוכות יחיד: גלריית צ'מרינסקי בתל אביב (1972), בית התרבות בכפר סבא (1973), גלריה הקיבוץ בתל אביב (1981) ובקיבוצי הדרום. לנדסברג עסק ברישום, ציור, אקריליק, ופיסול בחומרים שונים וחלק מעבודותיו מעטרים מבנים שונים ובהם בית הכנסת של קיבוץ בארות יצחק בו היה חבר עד לשנת 1993 כשאז עזב ועבר להתגורר בכפר סבא.

נפטר ב-29 באפריל 2000, כ"ד בניסן תש"ס, ונקבר בבית העלמין המשותף של קיבוץ בארות יצחק ונחלים.

## השפעת יצירותיו
לנדסברג היה דמות מרכזית בחיי התרבות בקיבוצו ומהפעילים המרכזיים בתנועה הקיבוצית בתחומי האמנות הפלסטית. היה ממרכזי ומובילי גלריית הקיבוץ בשנים 1991-1981 ובהמשך אף תיעד בכתב את ההיסטוריה של גלריית הקיבוץ בתקופות בהן ריכז את הגלריה. כמו כן עסק בהוראת האמנות והיה מורה לציור, ומחנך בתחום.

## גלריה

נפתלי לנדסברג בעבודתו.jpg|לנדסברג בעת עבודתו בכפר סבא, 1997
BEEROTY.jpg|סורג מתכת בחזית בית הכנסת בקיבוץ בארות יצחק
BEEROT00.jpg|קיר אמנות בחדר האוכל בקיבוץ בארות יצחק


## קישורים חיצוניים
* 
* 
* הספדים לזכרו של לנדסברג, באתר קיבוץ בארות יצחק

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:חברי ברית חלוצים דתיים
קטגוריה:בארות יצחק: אישים
קטגוריה:בוגרי מכון אבני
קטגוריה:בוגרי המדרשה לאמנות
קטגוריה:מורים לציור בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000
שמורת טבע תל שמרון

שמאל|ממוזער|250px|חורשת השיטה המלבינה - תצפית מתל שמרון, ברקע כביש 75
250px|ממוזער|שמאל|השילוט בכניסה לשמורה
[ממוזער|250px|טקס נטיעת יער לכבוד יובל ה-70 של [המלך ג'ורג' החמישי, בשמרון - הרי נצרת]]
**שְׁמוּרַת תֵּל שִׁמרוֹן** היא שמורת טבע של חורשת עצי שיטה מלבינה. החורשה הוא גבול התפוצה הצפוני של עץ זה על פני כדור הארץ. גודל השמורה הוא 28 דונם, והיא הוכרזה ב-25 במאי 1965.

## היסטוריה
למרגלות התל התיישבו באופן ארעי מייסדי נהלל ב-1921, ושם ממוקם בית הקברות של היישוב.

ב-1935, בתקופת המנדט הבריטי, ניטע בשמרון "יער המלך ג'ורג' החמישי ליובל הכסף" בטקס לכבוד יובל ה-70 של המלך. בטקס הנטיעה נכחו הנציב העליון סר ארתור ווקופ ומנהיגי היישוב, ביניהם דוד בן-גוריון, חיים ויצמן, מנחם אוסישקין וחיים סלומון. לפני הטקס ביקרו ביער בלפור הסמוך, בקרבת גניגר.  

בשנות ה-50 התקיימה מחצבה ליד השטח של השמורה ועלתה סכנה לפגיעה בעצים. בנוסף רועים פקדו את המקום והצאן פגע בעצים. בעקבות זאת עד ינואר 1960 גודר שטח השמורה והוכרז עליו כשמורת טבע ובכך הוא היה אחת מארבע שמורות מוגנות בחוק באותה תקופה.

בתחילת 1963 נכללה השמורה ברשימה של 93 שמורות־טבע שהוכנה על ידי ועדה שמונתה על ידי הקרן הקיימת ומשרד החקלאות אשר בחנה את כל ההצעות לשמורות טבע.

## מיקום
השמורה שוכנת בעמק יזרעאל על גבול הגליל התחתון ליד כביש 75 ובצמוד לכביש הגישה ליישוב תמרת והיא שוכנת בשיפוליו הדרומיים של תל שמרון. השמורה היא חלק מגן לאומי שמרון. עצי השיטה צומחים במקום שבו נמצא שפך בזלת שפרץ מתוך סדק בקרקע.

השיטה המלבינה היא עץ נשיר מתת-משפחת המימוסיים מוצא העץ ומקום גידולו העיקרי בסוואנות של מזרח אפריקה. בישראל העץ הוא צמח מוגן. סיבת צמיחת שיטה מלבינה במקום זה שנויה במחלוקת בין החוקרים. לדעת חלקם עצי השיטה הם שריד מתקופות קדומות, למשל המיוקן, אחרים סוברים שהעצים התפשטו צפונה לתחומי ארץ ישראל לפני ששת אלפים שנה דרך עמק הנילוס וצפון סיני.

## לקריאה נוספת
* זאב וילנאי, אגדות ארץ ישראל: השפלה החוף הנגב והגליל, הוצאת קריית ספר. פרק ח' "עצי השיטה על תל שימרון"

## קישורים חיצוניים

* שמורת תל שימרון באתר "טבע ונופים בישראל"

## הערות שוליים

קטגוריה:עמק יזרעאל: שמורות טבע
קטגוריה:עמק יזרעאל
מברישימון

**מברישימון** (שם מדעי: *Cerbalus*) הוא סוג של עכבישים ממשפחת המברישניים.

ניתן למצוא מינים מסוג זה בצפון אפריקה, במזרח התיכון ובאיים הקנריים. בישראל שלושה מינים מסוג זה, שלושתם אנדמיים לאזורי מחיה מצומצמים.

## מינים
*מברישימון הערבה (*Cerbalus aravaensis*) - מין זה אנדמי לאזור דרום הערבה בישראל ובירדן.
*מברישימון הנגב (*Cerbalus negebensis*) - מין זה אנדמי לאזור הנגב.
*מברישימון חולי (*Cerbalus psammodes*) - מין זה אנדמי לחולות חלוצה והסמוכים להם בסיני.
* *[[Cerbalus alegranzaensis]]*
* *[[Cerbalus ergensis]]*
* *[[Cerbalus pellitus]]*
* *[[Cerbalus pulcherrimus]]*
* *[[Cerbalus verneaui]]*

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1897
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אז'ן סימון
קטגוריה:מברישניים
Kiss (אלבום של קארלי ריי ג'פסן)

***Kiss*** (בעברית: **נשיקה**) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הקנדית קארלי ריי ג'פסן. האלבום יצא לאור ב-18 בספטמבר 2012, דרך חברות התקליטים 604, Schoolboy ואינטרסקופ רקורדס. *Kiss* הוא האלבום הבין-לאומי הראשון של ג'פסן.

## רקע והפקה
האלבום הופק על ידי דאלאס אוסטין, קורי אנמי, מאטיו קומה, סטפאן קנדל גורדי, ג'וש ראמסאי, מייטי מייק, רייאן סטיוארט, רוב דנזן, אדם יאנג, ג'וש אברהם, אוליגיי, טובי גד, מקס מרטין, לוקאס הילברט, דויד ג'מאל ליסנבי, ג'ורדן גטסבי וקלאס אלונד.

## סינגלים
* "Call Me Maybe" - הסינגל הראשון באלבום. יצא לראשונה ב-22 בפברואר 2012 כסינגל הראשון מהמיני אלבום של ג'פסן, Curiosity*[[Curiosity]]*. השיר זכה להצלחה רבה והגיע למקום הראשון במצעדי סינגלים רבים ברחבי העולם, ביניהם מצעד הסינגלים של ארצות הברית ובריטניה. בישראל הגיע השיר למקום השני במצעד המוזיקה מדיה פורסט.
* "Good Time" - הסינגל השני באלבום. יצא לראשונה ב-26 ביוני 2012 כסינגל הראשון מהמיני אלבום של Owl City, The Midsummer Station השיר זכה להצלחה מסחרית והגיע למעמד פלטינה כפולה בארצות הברית, שם הגיע למקום השמיני במצעד הסינגלים בילבורד הוט 100.
* "This Kiss" - הסינגל השלישי מהאלבום. יצא לאור ב-10 בספטמבר 2012.
* "Tonight I'm Getting Over You" - יצא לאור ב-21 בינואר 2013 כסינגל הרביעי מהאלבום. ב-6 במאי באותה השנה יצא רמיקס לשיר בהשתתפות הראפרית ניקי מינאז'.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי קארלי ריי ג'פסן
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דאלאס אוסטין
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טובי גד
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:אלבומי טין פופ
קטגוריה:אלבומי כסף בממלכה המאוחדת
קטגוריה:אלבומי זהב באוסטרליה
קטגוריה:אלבומי חברת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת סקולבוי רקורדס
קאלום קית' רני

**קאלום קית' רני** (באנגלית: **Callum Keith Rennie**; נולד ב-14 בספטמבר 1960) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה קנדי. גילם את הסיילון ליאובן קונוי בסדרת הטלוויזיה "בטלסטאר גלקטיקה". לאחר מכן לוהק לדמות סטנלי ריימונד קובלסקי בסדרה "קליפורניקיישן".

## חיים אישיים
רני נולד בסנדרלנד, טיין אנד ויר שבאנגליה, השני מתוך שלושה בנים להורים סקוטים. כשר היה בן 4 עבר עם כל משפחתו לקנדה. שמה גדל והתחנך באדמונטון, אלברטה.

הוא נשר מהמכללה ועבד בעבודות מזדמנות, ובאותה תקופה עזב את אדמונטון ועבר לוונקובר טורונטו.

לאחר התמודדות עם אלכוהוליזם בצעירותו, הצליח רני להשתלט על ההתמכרות שלו בגיל 33, ולבסוף הצליח להתחייב למשחק.

### קריירה
בשנת 1994 שיחק בדרמה הדרמה הקנדי "אושר כפול". ב-1998 שיחק קומדיה האפוקליפסטית "אתמול בלילה".

בשנת 2001 שיחק במיני-סדרת הדרמה הקנדית-בריטית *[[Dice]]*.

בשנת 2004 שיחק בסרט "בלייד טריניטי", בסרט "וילבי הנהדרת" ובסרט "אפקט הפרפר".

בשנת 2007 שיחק בדרמת הפשע "התנפצות". באותה שנה שיחק בסרט הפעולה "שם קוד: המנקה" באותה שנה גילם את הקפטן זירו במיני-סדרת הפנטזיה "איש הפח" בערוץ SyFy.

בשנת 2010 שיחק בסרט האימה "תיק 39". 

בשנת 2014 שיחק בסרטה של הלן האנט "אמא בהפרעה". בשנת 2015 שיחק לצד אית'ן הוק בסרט הדרמה הביוגרפי "נולד לבלוז" בדמותו של ריצ'רד בוק, נשיא חבר התקליטים 'פסיפיק ג'אז רקורדס'. 

בשנת 2016 שיחק במותחן "חכי עד שהלן תבוא". בשנת 2017 שיחק בקומדיה "בריון להשכרה 2" שכתב וביים ג'יי בארושל. באותה שנה שיחק בסרט "המסור 8".

בשנת 2022 גילם את לסטר פוקט בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה"אקדמיית המטרייה" מבית נטפליקס; המהווה עיבוד לקומיקס באותו השם שנכתבה על ידי ג'רארד ויי והמאייר גבריאל בה ופורסמה בהוצאת "Dark Horse Comics".

בשנת 2024 לוהק לגלם את הדמות של ריינר בעונתה החמישית והאחרונה של הסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי" שנוצרה על ידי בריאן פולר ואלכס קורצמן עבור CBS All Access. 

רני שיחק בעשרות סדרות טלוויזיה, בעיקר בתפקידים קטנים. שיחק בסדרה "קליפורניקיישן" בתפקיד ליאו אשבי מהעונה השנייה עד לעונה השישית (14 פרקים).

רני זכה פעמיים בפרס ג'יני בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר: על תפקידו בסרט "אתמול בלילה" (1998) ועל תפקידו בסרט "נורמלי" (2007).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:זוכי פרס ג'יני
קטגוריה:מהגרים מבריטניה לקנדה
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1960
תחת שיח היסמין

**תחת שיח היסמין** הוא אלבומו של הזמר-יוצר הישראלי אהוד בנאי במשותף עם אביו, השחקן יעקב בנאי, אשר יצא בשנת 1989.

האלבום כולו מורכב משירים שהרעיון המרכזי בהם, הוא סיפורי עם פרסיים. את האגדות, סיפר יעקב בזמן שהאחראי על הלחן, המילים והשירה היה אהוד. האלבום הוקדש לזכרה של אשתו של יעקב ואמו של אהוד, מרים בנאי. באותה שנה יצא גם אלבומו השני של בנאי, "קרוב". יעקב נפטר ארבע שנים לאחר הוצאת האלבום.

באלבום משתתפים בנוסף נועם הלוי, ויקטור עידה, יעקב פריבר ויהודית תמיר.

## רשימת השירים




## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי אהוד בנאי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
עוד מעט

"**עוד מעט**" הוא אלבום האולפן הרביעי של זמר הרוק הישראלי, אהוד בנאי. האלבום יצא בסוף שנת 1996. באלבום להיטים רבים כמו: "אביא לך", "מהרי נא", "יוצא לאור", "סרט רץ" ו"בוא הביתה".

את שירי האלבום עיבד והפיק מוזיקלית עובד אפרת, ומי שהיה אחראי על עיצוב הסאונד הוא מני בז'רנו.

## רשימת הרצועות
#סרט רץ
#יוצא לאור
#מהרי נא
#בבית העלמין של חולון
#יושב בצד הכביש
#ער או חולם
#אחרי הסערה
#על דרך יפו
#בוא הביתה
#אביא לך
#כשחיכיתי לך על הספסל

## משתתפים
*מילים ומנגינות: אהוד בנאי
*מלבד "בית העלמין של חולון": מילים- פנחס שדה
*"ער או חולם": לחן-עובד אפרת
נגנים:
*תופים וכלי הקשה: רועי שקד,
*גיטרה בס: עודד שכטר,
*גיטרה אקוסטית, חשמלית, טאר, מפוחית ושירה: אהוד בנאי
*גיטרה אקוסטית, חשמלית וקולות: דודי לוי
*גיטרה אקוסטית, חשמלית וקולות: עובד אפרת
אורחים מיוחדים:
*קולות ("יוצא לאור"): מאיר בנאי
*קולות ("מהרי נא", "סרט רץ"): אודליה
*קלידים ("מהרי נא", "אביא לך"): שפי ישי
*טמבור פרסי ("ער או חולם", "אביא לך"): יעקב לב שמח
*גיטרה חשמלית ("על דרך יפו"): יובל ליבליך
*מנדולינה ("יושב בצד הכביש"): אדם מדר

## קישורים חיצוניים

* 
* תומר פישר כותב, "עוד מעט"- האלבום הנבחר של היום, 20 ביולי 2020

קטגוריה:אלבומי אהוד בנאי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי עובד אפרת
קטגוריה:אלבומי פלטינה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
ענה לי

**ענה לי** הוא אלבום האולפן השישי של אהוד בנאי. האלבום יצא ב-2004 וזכה בשלושה פרס עמ"י: אלבום השנה, זמר השנה ותמלילן השנה. האלבום יצא לאחר שבע שנים שבהן בנאי לא הוציא חומר חדש (מאז צאת האלבום "עוד מעט") וכחמש שנים לאחר אלבום האוסף, "טיפ טיפה". האלבום הופק על ידי גיל סמטנה אשר משתף פעולה עם בנאי מאז ראשית דרכו המוזיקלית. עטיפת האלבום צולמה על ידי יעל יעקבי. האלבום כולל להיטים כמו: "היום", "גבולות", והלהיט המוכר ביותר באלבום (ואחד הידועים של בנאי): "בלוז כנעני", אשר הוקדש לזמר מאיר אריאל. באלבום מופיע גם השיר "היברומן" אשר קורא לישראלים להתגאות בשפה העברית ורובו נכתב בכוונה, באנגלית.

השיר "הופעת מילואים" נכתב לזכרם של סגן אייל (מישאל) לוי, סמ"ר אסף טננבאום, סמ"ר גולן חזן, סמ"ר ארי וידל, סמ"ר אסף אבני, סמ"ר צחי דאלי, סמ"ר ניר זלאיט, מאג'ד רחל (גשש), וקצין היחס"פ אבי פישר. לפי בנאי, סגן לוי היה מפקד בחטיבת גולני אשר הוביל כוח לוחמים להיכנס למארב בלבנון ב-19 באוגוסט 1993, ובדרכם על כביש גדר המערכת פגשו החיילים את אהוד בנאי ודודי לוי, אשר סיימו בדיוק הופעה במוצבי הגזרה. לוי ביקש מהם שיר אחד לפני שהם ממשיכים בדרכם אל תוך לבנון. המש"קית האחראית אמרה שאין זמן, אך לבסוף החליטו לעשות הופעה קצרה ועל החלק האחורי של הרכב הוכנה בזריזות במה מאולתרת, דודי לוי תופף על קסדה ואהוד עם המפוחית והם שרו לחיילים את השיר "דוד ושאול". מספר שבועות לאחר מכן עלה הכוח על שרשרת מטעני צד. בנאי שב באותה עת חזר מחופשה בסיני וראה את תמונות ההרוגים בעיתון; מכאן לכאורה השורה "מפסגת לבנון עד סיני"..

## רשימת הרצועות
#דממה דקה
#גבולות
#מסך הברזל
#אש
#היום
#ברוקלין
#הופעת מילואים
#סטארטר, אני ומיכה השקט
#היברומן
#בלוז כנעני
#מתי תבוא
#ענה לי
#גשם באלפסי (קטע אינסטרומנטלי)

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אהוד בנאי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
קובה-לימה

**מחוז קובה-לימה** (בטטום: **Cova Lima**) הוא מחוז בחלק הדרום מערבי של המדינה מזרח טימור. האוכלוסייה במחוז מונה 64,550 אנשים שחיים על שטח של 1,226 קמ"ר. בירת המחוז היא העיר סואי הנמצאת 136 קילומטר מהעיר דילי שהיא הבירה הלאומית. המחוז גובל בים טימור מכיוון דרום, במחוזות בובונרו ואיינרו מכיוון מזרח ובמחוז נוסה טנגרה האינדונזי ממערב.

## גזרות
המחוז מחולק ל-7 גזרות מרכזיות והן:
* פאטולוליק (באנגלית: Fatululic)
* סואי (באנגלית: Suai)
* מאוקטאר (באנגלית: Maucatar)
* זומאלאי (באנגלית: Zumalai)
* פורם (באנגלית: Fohorem)
* פאטומין (באנגלית: Fatumean)
* טילומארי (באנגלית: וTilomar)

## ראו גם
* מחוזות מזרח טימור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קובה-לימה
משפט פאלטינגס

בתורת המספרים, **משפט פאלטינגס** קובע שלעקום אלגברי בעל גנוס גדול מ-1 מעל שדה המספרים הרציונליים (או שדה מספרים אחר) יש לכל היותר מספר סופי של נקודות רציונליות. את המשפט שיער לראשונה לואי מורדל ב-1922, והוא נודע כ**השערת מורדל**, עד שב-1983 הוכיח אותו גרד פאלטינגס.

לדוגמה, המשפט קובע שלמשוואה מהצורה y^2z^3=x^5+z^5 או x^5+y^5=xz^4+x^4z יכול להיות רק מספר סופי של פתרונות במספרים שלמים.
 
לצד המקרה של גנוס g>1 שבו מטפל המשפט, לעקום חלק עשוי להיות גם גנוס g=0 (ואז, אם יש עליו נקודות רציונליות, מספרן אינסופי), או g=1 (ואז, אם יש נקודות רציונליות, זהו עקום אליפטי, ולפי משפט מורדל הוא חבורה אבלית נוצרת סופית).

## מסקנות מן המשפט
*נובעת ממנו גרסה חלשה של המשפט האחרון של פרמה: לכל n>4 יש לכל היותר מספר סופי של פתרונות שלמים (ונטולי גורם משותף) למשוואה x^n+y^n=z^n.
*נובע ממנו "משפט האיזוגניה" שלפיו שתי יריעות אבליות עם מודולי טייט איזומורפיים (מעל \Q_\ell עם פעולתה של חבורת גלואה), הן איזוגניות.

כדי להוכיח את המשפט, הוכיח פאלטינגס את "השערת שפרביץ'", שלפיה יש רק מספר סופי של מחלקות איזומורפיזם של יריעות אבליות ממימד קבוע ובעלות מעלת פולריזציה קבועה מעל שדה מספרים נתון, עם רדוקציה טובה מחוץ לקבוצה נתונה של הערכות על השדה. העובדה שהשערת מורדל נובעת מתוצאה זו, הוכחה על ידי Parshin ב-1971.

גרסה של השערת מורדל לשדות פונקציות מעל שדה סופי הוכחה על ידי יורי מאנין (1963) (ב-1990 מצא Robert F.Colman פער בהוכחה זו) ו-(Hans Grauert (1965.

## קישורים חיצוניים
*

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פאלטינגס
אדוארד לוסון

**אדוארד בורנט לוסון** (באנגלית: **Edward B. Lawson**; 26 בספטמבר 1895 - 19 בנובמבר 1962) היה דיפלומט אמריקאי, כיהן כשגריר ארצות הברית בישראל בשנים 1954 עד 1959.

## חייו
לוסון נולד בניופורט שבטנסי, נלחם במלחמת העולם הראשונה.

בוגר תואר ראשון ושני בבית הספר ללימודי שירות החוץ שבאוניברסיטת ג'ורג'טאון. לאחר לימודיו הצטרף ב-1926 למחלקת המדינה של ארצות הברית, במסגרת זו עבד בלשכת סחר הפנים והחוץ, בשנים 1927 עד 1935 שירת כנציב סחר ביוהנסבורג שבדרום אפריקה, ונספח מסחרי בפרג בירת צ'כוסלובקיה עד 1939, כנספח מסחרי בניקרגואה עד 1944 וכקונסול כלכלי באנקרה בירת טורקיה עד 1947. ב-1949 מונה לציר ארצות הברית באיסלנד.

באפריל 1954 אושר מינויו כשגריר ארצות הברית בישראל, הוא הגיש את כתב האמנתו בנובמבר אותה שנה. האירועים המדיניים המרכזים שהעסיקו אותו בתקופת כהונתו היו תקריות האש בין ישראל לפדאיון באזור רצועת עזה, פעולות התגמול ובראשם מבצע חץ שחור, השפעות עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית, מלחמת סיני והלחץ האמריקאי על ישראל לנסיגה מסיני ומעזה. ב-1959 סיים את תקופת כהונתו ומונה לעוזר מזכיר מחלקת המדינה לכוח אדם.

ב-1962 נפטר מהתקף לב בביתו שבוושינגטון.

## קישורים חיצוניים
* Edward B. Lawson, Former U.S. Ambassador to Israel, Dies in Washington, אתר .jta.org
*  לוסון מקבל את פניהם של חיילי חיל האוויר של ארצות הברית, יומני כרמל, אוגוסט 1955 (התחלה 1:38)
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי טנסי
קטגוריה:שגרירי ארצות הברית בישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1895
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1962
כצבאך

**כצבאך** או **קצבאך** (בגרמנית: Katzbach) הוא שם משפחה גרמני-אירופאי ויהודי-אשכנזי. הפירוש הנפוץ לשם הוא נהר קצבאך בפולין, הידוע כיום כנהר קאצ'אווה, והמשמעות השנייה היא הלחם של שמות המשפחה כ"ץ (ראשי תיבות של כהן צדק) ובאך (ערוץ נחל בגרמנית).

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
דייוויד ואליאמס

**דייוויד אדווארד ואליאמס** (באנגלית: **David Edward Walliams**; נולד ב-20 באוגוסט 1971) הוא שחקן קולנוע, קומיקאי, תסריטאי וסופר אנגלי. ואליאמס הוא יוצר ושחקן בקומדיית המערכונים הבריטית "הממלכה הקטנה" ביחד עם שותפו מאט לוקאס, בסדרה שקדמה לה "פרופיל רוק" ולאחר מכן בסדרה "ותודה שטסתם". ואליאמס גם השתתף בפאנל השופטים בתוכנית "Britain's Got Talent" החל מעונתה השישית.

## ביוגרפיה
ואליאמס נולד ברובע מֶרְטוֹן של העיר לונדון. אביו פיטר ויליאמס הוא מהנדס תחבורה ואימו קת'לין ויליאמס היא טכנאית מעבדה. הוריו הופיעו בתוכנית הטלוויזיה הבריטית פרויקט שישי בערב כשהוא הופיע שם בתור כוכב אורח. ואליאמס גדל בבנסטיד, סארי. הוא התחנך בבית ספר לבנים קולינווד.

## קריירת משחק
ואליאמס למד דרמה באוניברסיטת בריסטול בין השנים 1989 ל-1992, שנה מתחת לשחקן הבריטי המפורסם סיימון פג. השתתף בתיאטרון הנעורים הלאומי, שם פגש את מאט לוקאס. כשהצטרף ל-British Actors' Equity Association - ארגון השחקנים הבריטי, הוא שינה את שמו מוויליאמס לוואליאמס לאחר שגילה שכבר יש שם שחקן בשם דייוויד ויליאמס. לאחר מכן חבר לקומיקאי מאט לוקאס כדי ליצור את הסדרה הקומו-מוזיקלית "פרופיל רוק", בה גם שיחק בתפקיד הראשי לצד לוקאס.

בשנת 2019 נתן את קולו לסרט האנימציה "מיסטר לינק".

בשנת 2021 לוהק לסרט הבריטי-ישראלי "סוף טוב" של הבמאים הישראלים שרון מימון וטל גרניט אשר מבוסס על המחזה באותו שם מאת ענת גוב.

### הממלכה הקטנה
[שמאל|220px|ממוזער|מאט לוקאס ודייוויד ויליאמס בתור לו ואנדי בסדרה "[הממלכה הקטנה (סדרת טלוויזיה, 2003)|הממלכה הקטנה", 2005]]

את עבודתו המצליחה ביותר יצר ואליאמס ביחד עם מאט לוקאס בשנת 2002 - קומדיית המערכונים "הממלכה הקטנה". הסדרה כוללת מערכונים הבנויים מפארודיות פרועות ומוגזמות על תושבי בריטניה מכל תחומי החיים המוכרים להם. התוכנית מבקרת נושאים שונים כמו גזענות, תרבות בית המלוכה הבריטי, הומוסקסואליות, ספורט, תעשיית הבידור, פוליטיקה ועוד.

ואליאמס הופיע בסדרה בתפקיד הראשי במשך שלוש עונות וזכה בשלושה פרסי באפט"א על עבודתו כשחקן וכיוצר ביחד עם לוקאס.

לסדרה יצאה תוכנית המשך בשם "הממלכה הקטנה באמריקה", שהיוותה את גרסתה האמריקאית, בתוכנית הופיעו גם כן לוקאס וויליאמס.

### ותודה שטסתם
ב-25 בדצמבר 2010 עלתה לשידור סדרה חדשה מאת מאט לוקאס וואליאמס, בשם "ותודה שטסתם". הסדרה מתרחשת בשדה תעופה, ובדומה ל"הממלכה הקטנה", מציגה דמויות שונות המגולמות על ידי הצוות ומורכבת ממערכונים חוזרים.

## מחלוקות
ביוני 2025 עורר ואליאמס ביקורת חריפה לאחר שביצע שני הצדעות נאציות במהלך הקלטת תוכנית הפאנל "". האירוע התרחש באולפני פיינווד במהלך צילום תוכנית מיוחדת לחג המולד כשואליאמס חיקה תנועה של נפנוף יד בעקבות בדיחה של פאנליסט אחר, ובהמשך החזיק את זרועו בתנועת הצדעה נאצית. מגיש התוכנית, השחקן רוב בריידון, העיר לואליאמס שהתוכנית תשודר לפני השעה 21:00 (שעה בבריטניה בה מותר תוכן למבוגרים בלבד). על אף ההערה, ואליאמס חזר על ההצדעה וביצע תנועה גסה עם ידו השנייה. ה-BBC גינה את האירוע והתנצל בפני הנוכחים בהקלטה.

## ספריו
ספרי ילדים של ואליאמס שתורגמו לעברית:
* **מיני מיליארדר**, כנרת זמורה דביר, 2013
* **שדת השיניים**, כנרת זמורה דביר, 2018
* **המורים הכי גרועים**, ידיעות ספרים, 2022
* **ג'רונימו - הפינגווין שחשב שהוא יכול לעוף**, ידיעות ספרים, 2022
* **ההיפופוטם הראשון על הירח**, ידיעות ספרים, 2022
* **תפוס ת'סבתא**, כנרת זמורה דביר, 2015

## קישורים חיצוניים

* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:זוכי פרס באפט"א: אישים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1971
אהרן בית-הלחמי

**אהרן בית-הלחמי** (12 בספטמבר 1936 – 6 בנובמבר 2019) היה מהנדס ומנהל ישראלי, כיהן כראש אגף מחקר ופיתוח במשרד הביטחון (בדרגת תת-אלוף) וכמנכ"ל משרד הביטחון מאוקטובר 1982 ועד מאי 1983.

## ביוגרפיה
בית-הלחמי נולד בראשון לציון. ב-1954 סיים את לימודיו בתיכון עירוני א' בתל אביב. ב-1958 סיים בהצטיינות לימודי הנדסת חשמל בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון. בצה"ל שירת בחיל האוויר כקצין-מהנדס, ב-1961 יצא להשתלמות בנושאי הנדסת אווירונאוטיקה בצרפת, ב-1970 סיים לימודי תואר שני בהצטיינות במדעי המחשב בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים בארצות הברית. כיהן כראש המחקר והפיתוח בחיל האוויר, ב-1974 פנו אליו הפיזיקאים פליקס דותן ושאול יציב מהאוניברסיטה העברית בהצעה להקים תוכנית שתכשיר אנשי מחקר ופיתוח צעירים לטובת מערכת הביטחון. בית-הלחמי פעל במשך מספר שנים להקמתה עד לאימוץ הרעיון על ידי הרמטכ"ל רפאל איתן ויציאתה לדרך כתוכנית תלפיות ב-1979.

ב-1977 מונה לראש אגף המחקר ופיתוח במשרד הביטחון בדרגת תת-אלוף וחבר המטה הכללי של צה"ל. באוקטובר 1982 מונה למנכ"ל משרד הביטחון, וכיהן בתפקיד עד מאי 1983.

בשנים 1983 עד 1985 כיהן כנשיא חברת תהל מהנדסים יועצים, בשנים 1985–2000 כיהן בדירקטוריון אל-אופ ובשנים 2000 עד 2005 בדירקטוריון אלביט מערכות וכיועץ ליו"ר החברה מיקי פדרמן. במסגרת תפקיד זה הוביל את ההשקעה של אל-אופ בחברת הכטבמ"ים "חץ הכסף", ואחר כך את רכישתה ומיזוגה לחברה אחת, יחד עם אל-אופ ואלביט מערכות.

בית הלחמי כיהן כמנכ"ל "מפעלי פדרמן", בעלת השליטה באלביט מערכות ומשנת 1994 כנשיא ושותף-מנהל בקרן הון סיכון "יורופאנד" של קבוצת פדרמן.

בית-הלחמי מילא תפקידים בכירים בסקטור החינוכי-אזרחי, כיהן כחבר הוועדה לתכנון ולתקצוב, יו"ר ועדת ההיגוי מטעם המועצה להשכלה גבוהה להקמת בית ספר לרפואה בגליל שהובילה להקמת הפקולטה לרפואה בצפת של אוניברסיטת בר-אילן, חבר ועדה לתיאום בין החברות בתעשיות הביטחוניות ב-2009, ומשנת 2012 היה ראש חבר הנאמנים של המכללה האקדמית תל-חי.

נישא לאיילה, והיה אב לשלושה בנים וסב לארבעה נכדים.

נפטר ב-6 בנובמבר 2019.

## לקריאה נוספת
* 

* "Beth-Halachmi, Aharon," in: *Who's who in Israel and Jewish personalities from all over the world* 20 (1985), p. 61.


## הערות שוליים

קטגוריה:מנכ"לי משרד הביטחון
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:ראשי מפא"ת
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:תוכנית תלפיות
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: הנדסת חשמל
קטגוריה:אישים הקבורים בגבעת השלושה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
רוברט מילס

**רוברט מילס** (באנגלית: **Robert Mills**; 12 באוגוסט 1781 – 3 במרץ 1855) היה ארכיטקט, מפורסם בזכות תכנון אנדרטת וושינגטון.

## ביוגרפיה
נולד בצ'ארלסטון, דרום קרוליינה. מילס היה תלמידו של ג'יימס הובן, מי שהיה מתכננו של הבית הלבן. מקובל לומר כי מילס היה הארכיטקט יליד אמריקה הראשון, אולם למעשה צ'ארלס בולפינץ קדם לו.

מילס עבר לפילדלפיה בשנת 1802, שם הוא הפך לעמית ותלמיד של בנג'מין הנרי לטרוב בוגר הקולג' בצ'ארלסטון, הוא הפך בהדרגה לידוע בזכות עצמו. כמה מבנייני פילדלפיה שתוכננו על ידו הם אולם וושינגטון, הכנסייה הבפטיסטית ברחוב סאמסון, והכנסייה המתומנת של הכנסייה האוניברסיאלית יונטריאנית הראשונה של פילדלפיה. הוא תכנן גם את כיסוי גשר המעבורת העליון. הוא גם תכנן ובנה את הכנסייה הפרסביטריאנית המקורית הראשונה באוגוסטה בשנת 1802. כנסייה זו הייתה מאוחר יותר ביתו של וודרו וילסון, שגדל בכנסייה, בעוד אביו, ג'וזף ר. וילסון שימש כומר. בשנת 1808 הוא שרטט שרטוטים לכלא המחוזי בברלינגטון, ניו ג'רזי (משמש בימינו כמוזיאון).

בשנת 1812 תכנן מילס את הכנסייה המונומנטלית בריצ'מונד, וירג'יניה, שנבנתה לזכר מוות 72 אנשים בתיאטרון בעיר. אירוע זה הצית בו את העניין בבניה בטיחותית מפני דליקות.

מילס עבר להתגורר בבולטימור, ותכנן את כנסיית סנט ג'ון האפיסקופלית, בית המלאכה מרילנד, ומועדון מרילנד. הוא התפרסם בזכות תכנון אנדרטת וושינגטון שבבולטימור, שהחלה להיבנות בשנת 1815.

ב-1818 תכנן מילס את הבית הלבן של הקונפדרציה, שהיה המעון הרשמי של נשיא קונפדרציית המדינות של אמריקה, ג'פרסון דייוויס בריצ'מונד, וירג'יניה.

בשנת 1820 מונה מילס כחבר ועדה במועצה לעבודות ציבוריות בדרום קרוליינה. בשנת 1823 שימש מילס כמפקח על מבני ציבור, ובשנים הבאות תכנן בניינים רבים בדרום קרוליינה, כולל בתי משפט, קמפוס האוניברסיטה של דרום קרוליינה, בתי כלא, ובניין חסין אש בצ'ארלסטון. בשנת 1825 חיבר מילס אטלס של מדינת דרום קרוליינה, ושנה לאחר מכן פרסם קובץ סטטיסטיקות של דרום קרוליינה. ככל הנראה תכנן גם את בית המשפט הישן של מחוז אולד הורי בדרום קרוליינה.

ב-1836 ניצח מילס בתחרות על תכנון אנדרטת וושינגטון, שהפכה למפורסמת שביצירותיו.

מילס תכנן גם את בניין מחלקת האוצר של ארצות הברית, יחד עם בניינים נוספים בוושינגטון די. סי. (בין השאר בניין רשם הפטנטים הישן שעוצב בדוגמת הפרתנון). בדרום קרוליינה הוא תכנן בתי משפט בלפחות 18 מחוזות, כמו כן כמה מבניני הציבור בקולומביה, תוכננו על ידו, וכן כמה בתים פרטיים.

הוא מת בוושינגטון די. סי., ונקבר בבית הקברות של הקונגרס.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי קרוליינה הדרומית
קטגוריה:צ'ארלסטון: אישים
קטגוריה:אדריכלים אמריקאים במאה ה-18
קטגוריה:אדריכלים אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:בוגרי מכללת צ'ארלסטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1781
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1855
אנטרפרייז (אונייה, 1799)

**אנטרפרייז** (באנגלית: USS ***Enterprise***) הייתה אוניית מפרשים מלחמתית מסוג סקונר של הצי האמריקני, נושאת 12 תותחים. האונייה, שנבנתה בבולטימור והושקה ב-1799, השתתפה במלחמה הבלתי רשמית עם צרפת, במלחמה הברברית הראשונה נגד הקורסארים הברברים של צפון אפריקה, במלחמת 1812 בין ארצות הברית לבריטניה ובמלחמה הברברית השנייה. לאחר מכן הועסקה בהגנה על הספנות המסחרית בים הקריבי מפני פירטים, בהדברת הסחר הימי בעבדים ובתפיסת מבריחים. ב-1823 עלתה על שרטון וטבעה. אנשי צוותה נצלו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אוניות מלחמה בצי ארצות הברית
קטגוריה:ספינות מלחמה בצי ארצות הברית במלחמה הבלתי רשמית עם צרפת
חוק הנהיגה הספורטיבית

**חוק הנהיגה הספורטיבית, התשס"ו-2005** הוא חוק שמסדיר את תחום הנהיגה הספורטיבית בישראל. החוק נחקק בשנת 2015, במהלך כהונתה של הכנסת השש עשרה,  ביוזמתם של חברי מפלגת שינוי אהוד רצאבי ואברהם פורז.

## היסטוריה חקיקתית
את החוק יזם דני לוי, יו"ר  איגוד נהגי המרוצים ונהג מרוצים פעיל, לאחר שבשנת 2001 הגיש האיגוד עתירה לבג"ץ כנגד המדינה. 

## הוראות החוק
מטרת החוק היא להסדיר את תחום הנהיגה הספורטיבית בישראל, וכן להבטיח את בטיחותם של המשתתפים באירועי נהיגה ספורטיבית.

עיקרי החוק:

* הגדרת המושגים "נהיגה ספורטיבית", "כלי תחרותי", "מסלול מרוץ" ועוד;
* קביעה כי תוקם רשות מוסמכת לנהיגה ספורטיבית, ומה יהיו תפקידיה וסמכויותיה;
* קביעת כללים לרישוי נהגים ספורטיביים, כלי רכב ספורטיביים, מסלולי מרוץ, וכן כללים לרישוי מארגני אירועי נהיגה ספורטיבית;
* קביעת תנאים לנהיגה ספורטיבית, כגון חובת ביטוח, חובת שימוש בציוד בטיחות, ואיסור נהיגה תחת השפעת אלכוהול;
* קביעת אמצעי אכיפה ועונשין על הפרות של החוק, כגון קנסות, פסילת רישיונות, וסגירת מסלולי מרוץ;
* הוראות שונות, כגון הקמת ועדה מייעצת, תחולת כללי התעבורה, ויבוא כלי רכב ספורטיביים.

## מימוש החוק

בעקבות החוק הוקמו מוסדות והתאחדויות והתקנות יצאו לדרך בשנת 2012.

הוקמה הרשות לנהיגה ספורטיבית במשרד הספורט. בכך הצטרפה מדינת ישראל לחלק ממערך הספורט המוטורי בעולם.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

נהיגה הספורטיבית
קטגוריה:הכנסת השש עשרה: חקיקה
קטגוריה:ישראל: ספורט מוטורי
ג'יימס הובן

**ג'יימס הובן** (**James Hoban**; נולד 1755 – נפטר ב-8 בדצמבר 1831), היה ארכיטקט אירי-אמריקאי. מפורסם בעיקר עבור תכנון הבית הלבן בוושינגטון די. סי. תלמידו היה רוברט מילס, מעצב אנדרטת וושינגטון.

הובן נולד בכפר קטן במחוז קילקני שבלנסטר, אירלנד. בגיל 20 עבר ללמוד בבית ספר לרישום בדבלין. אחרי שסיים את לימודיו בהצלחה, עבד תקופה אצל הארכיטקט האירי .

לאחר מלחמת העצמאות האמריקאית, היגר לארצות הברית, והחל לעבוד בשנת 1785 כארכיטקט בפילדלפיה. באפריל 1787, נסע הובן לדרום קרוליינה על מנת לתכנן ולעצב כמה מבנים, ביניהם בניין . ג'ורג' וושינגטון שביקר באותה תקופה בדרום התפעל מעבודותיו של הובן והזמין אותו לעבוד עבור הממשל הפדרלי (שבאותה תקופה שכן בפילדלפיה, כבירה הזמנית של ארצות הברית).

ב-1792 נבחר הובן לתכנן את בנין הבית הלבן, שנבנה לבסוף על פי תוכניתו בשינויים קלים, בהשפעת וושינגטון.

הובן היה גם המפקח על בניית הקפיטול, בתכנונו של הארכיטקט .

הובן, כקתולי, היה מעורב במספר מוסדות קתוליים בוושינגטון די.סי במשך ימי חייו, ביניהם: אוניברסיטת ג'ורג'טאון (שם למד בנו, שהיה חבר במסדר הישועים), כנסיית סנט פטריק בעיר, ועוד.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:מהגרים מאירלנד לארצות הברית
קטגוריה:אדריכלים אמריקאים במאה ה-18
קטגוריה:אדריכלים אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1762
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1831
הר זבול

**הר זְבוּל** הוא הר בגליל העליון והוא חלק מהיישוב הדרוזי חורפיש. ההר מהווה חלק מגוש הר מירון אך מופרד ממנו טופוגרפית על ידי אפיק חלקו העליון של נחל כזיב. על ההר שוכן מקום קדוש לעדה הדרוזית – נבי סבלאן – מערה שהייתה מקום תפילה לנביא סבלאן.

פסגת ההר מתנשאת לגובה של 814 מ' מעל גובה פני הים. ההר מכוסה בחורש ים-תיכוני, המורכב ברובו מאלון מצוי, אלון תולע, קטלב ושיחים שונים. על פסגת ההר, במתחם נבי סבלאן, יש תצפית פנורמית אל הרי הצפון.

## קישורים חיצוניים
*מסלול טיול בהר סבלן - ואדי חביז (נחל כזיב) באתר תנועת הצופים

זבול
קטגוריה:חורפיש
שיר הייחוד

שמאל|ממוזער|250px|שער "שיר הייחוד" טיהינגן, שכ (1560)

**שיר הייחוד** הוא פיוט העוסק בעיקרי האמונה היהודית בחרוזים, ומכיל תארים ושבחים רבים לקב"ה. הפיוט נחלק לשבעה פרקים כנגד ימי השבוע, כשכל פרק עוסק בנושא אחר. אחרי שיר הייחוד נוהגים לשיר את שיר הכבוד (אנעים זמירות) שגם הוא עוסק באי היכולת האנושית לתאר את הקב"ה.

## מחבר הפיוט
לא ידוע בוודאות מיהו מחבר הפיוט. יש מייחסים אותו לר' יצחק החסיד או לר' יהודה החסיד, יש המייחסים אותו לר' ברכיה הנקדן, ויש הטוענים שהוא ר' שמואל בר קלונימוס אביו של ר' יהודה החסיד, כשההוכחה שלהם היא השם 'שמואל' המופיע בסוף השיר ליום רביעי בחרוז **ש**'די **מ**'לכי **ואל**'י. מכל מקום נראה כי מחברו הוא מתקופת חסידי אשכנז במאה ה-12 או מהמאה ה-13.

כל החרוזים מחולקים לשניים, והם בנויים על פסוקי מקרא. הרבה מהם מקורם בספר אמונות ודעות לרב סעדיה גאון, על פי תרגום לא ידוע לעברית (ולא תרגומו הידוע של יהודה בן שאול אבן תיבון), ויש גם שימוש רב בלשון ר' אלעזר בעל הרוקח בשורש קדושת הייחוד.

## אמירתו
היו קהילות שנהגו לומר בכל יום את שיר הייחוד של אותו יום, אחרי עלינו לשבח, ויש פוסקים שהתנגדו לכך. יש קהילות האומרות בשבת בסוף התפילה או במקום אחר את שיר הייחוד ליום שבת, ובימים טובים אומרים את חלק השיר השייך לאותו היום בשבוע. המנהג הרווח ברוב קהילות האשכנזים, לאמרו בליל יום הכיפורים אחרי תפלת מעריב בשלמות (כלומר לכל ימי השבוע), חזן וקהל פסוק בפסוק.
## התנגדות לפיוט

## נושאי הפיוט
הפיוט מתחיל: "אשירה ואזמרה לאלהי בעודי". שלושה החרוזים הראשונים הם פתיחה, וגוף הפיוט מתחיל "אלהי מרום במה אקדם".

### יום ראשון
**השיר ליום ראשון** עוסק במוגבלות יכולתו של האדם לדבר עם ה' ולעבוד אותו:
:

### יום שני
**השיר ליום שני** עוסק באי יכולתו של האדם לספר במעשיו של האלוהים, אלא רק מקצתם:
:

### יום שלישי
**השיר ליום שלישי** עוסק במוגבלות האדם להבין את מהותו של ה' ואת תכונותיו, שהוא בורא ואינו נברא, שהוא היה לפני הזמן ויהיה אחריו:
:

### יום רביעי
**השיר ליום רביעי** עוסק בכוחו ובהשגחתו הנצחית ובלתי מוגבלת של ה', ללא גבולות מרחב או זמן:
:

### יום חמישי
**השיר ליום חמישי** עוסק בקדמות הבורא, ייחודו והתגלות רצונו בעולם נברא, העולים מעל כל חוכמה גשמית בעולם שברא:
:

### יום שישי
**השיר ליום שישי** עוסק בהשתלשלות הבריאה כפי שמתוארת בתורה:
:

### יום שבת
**השיר ליום שבת** עוסק בהתגלות של הקב"ה דרך תולדות עם ישראל, המגיעה לשיא בבניית משכנו בבית המקדש, שבו קיים מפגש תמידי בין הבורא לנברא:
:

דברים אלו הם רק על דרך הפשט של הפיוט, ולשיר יש רבדים נוספים ונסתרים, ולא לחינם נהגו לומר את השיר בשלמותו דווקא בליל יום הכיפורים.

## ראו גם
* שיר הכבוד
* זיקר

## לקריאה נוספת
* אברהם מאיר הברמן, שירי היחוד והכבוד - יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים עתיקים, מוסד הרב קוק, ירושלים, תש"ח
* יהודה מנחם שטראוס, **שיר היחוד - נוסח מתוקן ע"פ כ"י**, בני ברק תשע"ח.

## קישורים חיצוניים

* מילות הפיוט
* 
* 
* שיר היחוד לשבת, חסידות ויז'ניץ, קהילת הרצליה

## הערות שוליים

קטגוריה:תפילות ביהדות
קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:אלוהים (יהדות)
קטגוריה:עיקרי אמונה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:חסידות אשכנז
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
תאוריית הקרבה הבין-אישית

**תאוריית הקרבה הבין-אישית** (באנגלית: **proxemics**) עוסקת במחקר על השפעת המרחק הפיזי בין בני-אדם על התנהגותם והרגשתם. תורת הקרבה הבין אישית היא חלק ממחקר התקשורת הבלתי-מילולית.

## היסטוריה
האנתרופולוג אדוורד הול  טבע את המושג בשנת 1963 וחקר את הנושא. הוא הדגיש את חשיבותו היישומית של חקר תחום זה, הן בהקשר ליחסים בינאישיים והן בתכנון מרחבי בבתים ובניינים, ואף בתכנון עירוני רחב היקף.

הול השתמש כבסיס לעבודתו במחקריו של הזואולוג השווייצרי הייני הדיגר , שעסקו במרחקים בעולם החי. הדיגר הבחין בין מרחק בריחה של חיות, מרחק קריטי (מרחק התקפה), מרחק אישי (בין חיות ממינים שונים ללא מגע ביניהן), ומרחק חברתי (בין חיות מאותו מין). הול ראיין במחקריו מאות אנשים, כדי לקבוע סיווגים דומים לכך בקרב בני האדם וקריטריונים להבחנה ביניהם.

## סיווג מרחקים בינאישיים
ממוזער|300 פיקסלים|איור להמחשת המרחקים הבינאישיים על פי הול
על פי הול, ניתן לחלק את המרחקים בין שני אנשים באופן הבא:
* מרחק אינטימי: עד 45 ס"מ
* מרחק אישי: 45 עד 120 ס"מ
* מרחק חברתי: 120 עד 360 ס"מ
* מרחק ציבורי: יותר מ-360 ס"מ

המידות הללו משתנות מתרבות לתרבות. כמו כן יש משמעות למעמד החברתי: לאדם בעל מעמד חברתי גבוה מהשני קל יותר לחדור מהמרחק החברתי לאישי.

תורת הקרבה הבין אישית עוסקת במספר נושאים בבחינת הקרבה הפיזית בין אנשים:
* כיוון: קשר עין וכיוון הגוף בזמן שיחה
* מגע: בידיים, בזרועות, בכתף, בגב או בראש
* חום גוף: מידת חום הגוף הנקלטת מהשני
* ריח: איזה ריח נקלט מהשני
* עוצמת הקול: המרחק יכול להימדד גם על ידי מדידת עוצמת הקול, כי גם דרך הקול אפשר לחדור למרחב אישי ואף אינטימי.

כמו כן עוסקת תורת הקרבה הבין אישית בתחומי החלל:
* תחום ציבורי
* תחום אינטראקטיבי
* תחום ביתי
* תחום הגוף

## ראו גם
* שפת גוף
* מחווה גופנית

## קישורים חיצוניים

* מרחק בין אישי בפרסום – או חבר, אתה חודר..., באתר TheMarker, (מאורכב בוייבאק מאשין)
* אורי שני, המורה כשחקנית והשיעור כהצגה, בלוג מורים באתר מסד, פורסם בהד החינוך

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:תאוריות אנתרופולוגיות
קטגוריה:התנהגות האדם
אמנדה רנטגן-מאייר

**אמנדה מאייר-רנטגן** (בגרמנית: **Amanda Röntgen-Maier**; 19 בפברואר 1853 – 15 ביולי 1894) הייתה כנרת ומלחינה שוודית. היא הייתה האישה הראשונה שסיימה תואר בלימודי ניהול מוזיקלי מן הקולג' המלכותי למוזיקה של סטוקהולם, בשנת 1869.

## ביוגרפיה
אמנדה מאייר נולדה לבית מוזיקלי בלנדסקרונה וגילתה כישרון מוזיקלי מגיל צעיר. ראשית הכשרתה בכינור ובפסנתר הייתה אצל אביה. בגיל שש-עשרה החלה מאייר ללמוד בבית הספר המלכותי למוזיקה בסטוקהולם, שם למדה כינור, עוגב, פסנתר, צ'לו, הלחנה והרמוניה.

מאייר הופיעה בנגינת קונצ'רטי לכינור הן בשוודיה והן מחוצה לה. היא המשיכה ללמוד הלחנה אצל קרל ריינקה והאופטמן ריכטר בקונסרבטוריון של לייפציג וכינור אצל אנגלברט רנטגן, קונצרטמייסטר בתזמורת הגוונדהאוס באותה עיר. בתקופה זו חיברה סונאטה לכינור, שלישיית פסנתר וקונצ'רטו לכינור ותזמורת. הקונצ'רטו שלה לכינור בוצע לראשונה ב-1875, עם מאייר כסולנית, וקיבל ביקורות חיוביות.

בלייפציג פגשה את הפסנתרן והמלחין הגרמני-הולנדי יוליוס רנטגן, בנו של המורה לכינור של מאייר, אנגלברט רנטגן. אחרי מות אביו, נישא הזוג בשנת 1880 בלנדסקרונה ועבר לאמסטרדם. הנישואים שמו קץ להופעותיה הפומביות של אמנדה, אבל הזוג המשיך לארגן סלונים מוזיקליים והופעות מוזיקליות באירופה של אנטון רובינשטיין, יוזף יואכים ויוהנס ברהמס.

בשנת 1887 חלתה רנטגן-מאייר בשחפת. בתקופת מחלתה, שהה הזוג בניס ובדאבוס. יצירתה האחרונה הייתה רביעיית פסנתר, שחוברה במהלך נסיעה לנורווגיה בשנת 1891. היא מתה ב-1894 באמסטרדם.

## יצירותיה
### יצירות נבחרות
* סונאטה בסי מינור לכינור ופסנתר, הוצאת Musikaliska Konstföreningen סטוקהולם 1878
* שישה קטעים לפסנתר וכינור, הוצאת ברייטקופף והרטל, לייפציג 1879
* "דיאלוגים: קטעי פסנתר קטנים" (עם יוליוס רנטגן), הוצאת ברייטקופף והרטל, לייפציג 1882

## קישורים חיצוניים


* Amanda Maier - Violin Sonata 1874 First movement.
* Amanda Maier - Violin Sonata 1874 Second movement.
* Amanda Maier - Violin Sonata 1874 Third movement


## הערות שוליים

קטגוריה:מוזיקאים שוודים
קטגוריה:משפחת רנטגן
רנטגן
קטגוריה:כנריות גרמניות
קטגוריה:מלחינות המאה ה-19
קטגוריה:מלחינות שוודיות
קטגוריה:ילידות 1853
קטגוריה:נפטרות ב-1894
ירוסלב באקו

**ירוסלב באקו** (בפולנית: **Jarosław Bako**; נולד ב-12 באוגוסט 1963) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת השוער.

## קריירה
באקו גדל באולשטין שבפולין והחל לשחק כדורגל בקבוצה המקומית בתחילת שנות השמונים. באקו עבר במספר קבוצות בפולין, ביניהן ל.ק.ס. לודז' ולגיה ורשה. בשנת 1989 עבר לקבוצת זגלביה לובלין ועמה זכה באליפות בעונתו השנייה במועדון. בעקבות הצלחתו בליגה הפולנית, מייד לאחר הזכייה באליפות הוחתם באקו בקבוצת הפאר הטורקית בשיקטש, עמה זכה באליפות בשנת 1992. לאחר שנתיים בטורקיה חזר באקו לפולין, וחתם באלופה דאז, לך פוזנן, שם שיחק עונה אחת.

בינואר 1994 הגיע באקו לישראל, כשהוחתם בהפועל תל אביב על ידי המאמן משה סיני, וכבר באותה עונה הגיע עם הקבוצה עד גמר גביע המדינה. באקו היה אחד הזרים הראשונים בתולדות הפועל תל אביב, והוא שיחק בקבוצה יחד עם שני שחקנים פולנים נוספים - הבלם דמיאן לוקאשיק והקשר קז'ימיש מוסקאל. בתחילת עונת 1995/1996 היה שותף באקו למשחקיה הראשונים של הפועל תל אביב אי פעם בגביע אופ"א. לאחר שנתיים וחצי בקבוצה הוחלף באקו על ידי שביט אלימלך שהגיע מעירוני ראשון לציון, ועבר לשחק בהפועל ירושלים למשך עונה אחת.

בשנת 1997 חזר באקו לפולין, ושיחק שלוש שנים נוספות בקבוצת נעוריו מאולשטין. באקו פרש בשנת 2000, אך לאחר שלוש שנים שיחק עונה נוספת בקבוצת חובבים בפולין.

באקו הוא שחקנה לשעבר של נבחרת פולין. ב-1 ביוני 1988 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת ברית המועצות. בסך הכל רשם במהלך הקריירה 35 הופעות במדי הנבחרת. ב-13 באוקטובר 1993 רשם את הופעתו האחרונה במדי הנבחרת, במשחק מול נבחרת נורווגיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994.

לאחר שפרש שימש באקו כמאמן שוערים בקבוצת פולוניה ורשה. בשנת 2012 מונה לעוזר המאמן בקבוצה.

## תארים
;זגלביה לובלין
* אליפות פולין: 1990/1991

;בשיקטש
* אליפות טורקיה: 1991/1992
* סופר קאפ: 1992

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:שוערי כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:כדורגלני ל.ק.ס. לודז'
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני בשיקטש
קטגוריה:כדורגלני לך פוזנן
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קטגוריה:ספורטאים פולנים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים פולנים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני שוערים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1964
29075 1950 DA

**** הוא מאסטרואידי אפולו. מבין האסטרואידים בעלי קוטר של מעל ק"מ אחד, הוא בעל הסבירות הגבוהה ביותר הידועה כיום, לפגיעה חזיתית בכדור הארץ. לאסטרואיד, שמסתו כ-2 מיליארד טון, יש סיכוי של 0.012% לפגוע בכדור הארץ בשנת 2880. בשל העובדה שהאירוע צפוי להיות בעוד יותר מ-100 שנים, הוא לא קיבל דרגה בסולם טורינו.

האסטרואיד נצפה לראשונה ב-23 בפברואר 1950, וב-21 במרץ 2001 עבר במרחק של 7,789,950 קילומטר מכדור הארץ. קוטרו של האסטרואיד 1.1 ק"מ והוא מקיף את השמש כל 2.21 שנים.

## קישורים חיצוניים

1950
קטגוריה:גופים קרובי ארץ
דוד ינאי

**דוד ינאי** (7 ביולי 1935 - 16 בדצמבר 2006) היה אדריכל ישראלי, לימד בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון.

## ביוגרפיה
ינאי נולד בירושלים והתגורר בכרמל בחיפה רוב חייו הבוגרים. למד אדריכלות בטכניון והתמחה אצל פרופסור אל מנספלד בשנים 1961–1964. הוא התמנה למרצה בטכניון והועלה לדרגת מרצה בכיר באמצע שנת 1971. הוא המשיך ללמד בטכניון עד שנת 2003. במקביל עבד בתכנון פרויקטים שונים, בהם: המכון לחקר ימים ואגמים, בית הלוחם חיפה, שכונות במעגן מיכאל ובעין גב ובתים פרטיים.
250px|ממוזער|בניין המכון לחקר ימים ואגמים בחיפה

## סכסוכים משפטיים
במהלך התמחותו, השתתף ביחד עם אליהו עטייה בתחרות אדריכלים לתכנון בניין חדש לעיריית ירושלים, בלא שתיאם זאת עם המנחה שלו, שזכה באותה תחרות במקום הראשון. ינאי זכה במקום השלישי, אולם נמחק מרשימת הזוכים ובעקבות זאת פנה לבית המשפט בדרישה להכרה פומבית בזכייתו. ינאי נדון לשנת הרחקה מאגודת האינג'ינרים על ידי ועדת האתיקה של האגודה בעקבות השתתפותו בלא תיאום בתחרות.

בשנת 1966 תבע ינאי את מעסיקו, פרופסור אל מנספלד, בטענה שהפר את זכויות היוצרים שלו והציג את עצמו כמי שתכנן מבנה ברנגון ואת המכון לחקר הגרעין בטכניון, בעוד אלו תוכננו על ידו. בית המשפט דחה את התביעה וקיבל את טענתו של מנספלד שינאי פעל לפי הוראותיו, הנחיותיו ותחת השגחתו כשכיר במשרדו.

בינואר 1970 זכה בתחרות אדריכלים לתכנון בית הלוחם בחיפה. ביולי 1977 הגיש ינאי תלונה במשטרה בה נטען שהקבלן של בית הלוחם בנה את המבנה באיכות ירודה ודרש סכומים מנופחים בחשבונות כוזבים ובעקבות זאת המשטרה פתחה בחקירה. ארגון הנכים ועיריית חיפה התייצבו לצידו של הקבלן ופיטרו את האדריכל ינאי. ינאי פנה לבג"ץ בדרישה למנוע את פיטוריו, אך השופטים הפנו את ינאי להגיש תביעה אזרחית וטענו שבג"ץ אינו המקום לבירור עובדות המקרה. לעזרתו של ינאי הוקם ועד ציבורי שביקש להאבק בשחיתות שכלל את מרדכי וירשובסקי, מאיר זורע, יוחאי בן נון ויעקב רודיטי, יו"ר אגודת האדריכלים בישראל. בהמשך הוגשו כתבי אישום שהסתיימו בהרשעת נציגי הארגון. כמו כן, המעורבים הגישו תביעות נזיקין הדדיות.

בקשה של ינאי לעצור את בניית בית הלוחם עד בירור תביעתו נגד העירייה על פיטוריו נדחתה על ידי בית המשפט, והבית נפתח לבסוף בשנת 1985. אולם בהמשך בית המשפט הוציא צו שאסר על בניית בית יד לבנים הצמוד לבית הלוחם שלא דרך האדריכל דוד ינאי ובעקבות זאת החליטה העירייה לבנות את בית יד לבנים באתר אחר.

דוד ינאי נפטר ב-16 בדצמבר 2006. התגורר בטל מנשה, היה נשוי לשבלת ינאי ממנה התגרש בתחילת שנות התשעים, ואב לשניים.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* טלי חתוקה, האדריכל שבז לתרבות הפופ, באתר אורבנולוגיה, המעבדה לעיצוב עירוני, 22 באוקטובר 2014

## הערות שוליים

ינאי
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:סגל הטכניון: אדריכלות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:מתנחלים
קטגוריה:מועצה אזורית שומרון: אישים
קטגוריה:חיננית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
מסך (תיאטרון)

ממוזער|200x200 פיקסלים
בתיאטרון, **מסך** הוא חוצץ עשוי בד בדרך כלל, המפריד בין הבמה לבין אולם הצופים. לפני תחילת ההצגה המסך סגור, והוא נסגר בין המערכות ובסוף ההצגה.
יש להבדיל בין מסך במובן זה לבין קוליסות המהוות חלקי תפאורה, שלעיתים עשויות בדים.

## היסטוריה
ביוון העתיקה לא היה מסך בתיאטרון, הוא הופיע לראשונה במאה הראשונה לפני הספירה בתיאטרון הרומי. בתיאטרון בימי הביניים לא היה מסך ראשי, אבל השתמשו במסכים קטנים להסתרה של חלקים מהבמה. המסך החל לכבוש את הבמות בתחילת המאה ה-16 מאיטליה. גם בתיאטרון היפני המסורתי יש מסך ראשי.
כיום אין הרבה תיאטרות בהם נמצא מסך, את הסתרת הבמה בזמן ההצגה מבצע התאורן על ידי החשכת התאורה שמעל הבמה, והקהל נחשף לתפאורה עם כניסתו לאולם ההצגה.
## מדד להצלחת ההצגה
בסוף ההצגה נסגר המסך ונפתח שוב לשם השתחוויות השחקנים ומחיאות הכפיים של הקהל. מספר הפעמים שבהם המסך נסגר ונפתח לשם כך, הוא מדד להצלחת ההצגה.

## ראו גם
* מסך ברזל

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תיאטרון
אה"מ פרוליק (1806)

אוניית הוד־מלכותו "**פְרוֹלִיק**" (באנגלית: **HMS Frolic**) הייתה אוניית מפרשים מלחמתית מסוג בריג-סלופ (18 תותחים) של הצי המלכותי הבריטי. היא נבנתה על ידי בּוּל מברידפורט, והושקה ב-9 בפברואר 1806. ב-8 באוקטובר 1812 הוכנעה לאחר קרב עז על ידי הסלופ האמריקני "ווספ". "פרוליק" נלקחה שלל, אך עוד באותו יום חילצו אותה הבריטים משבייה ולכדו את "ווספ". היא הוצאה מן השירות ונגרטה ב-1813.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:סלופים של הצי המלכותי הבריטי
קטגוריה:אוניות מלחמה במלחמת 1812
עוד נגיע

"**עוד נגיע**" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי שהשתתף בתחרות קדם אירוויזיון 1985 והגיע למקום השלישי. לימים חודש בגרסת רמיקס בשנת 2007 וזכה להצלחה.

## כתיבת השיר
בשנת 1983 השתתפה ירדנה ארזי בתחרות קדם אירוויזיון והגיעה למקום השני על חודה של נקודה. את השיר הזוכה, "חי", כתבו אהוד מנור ואבי טולדנו והציעו אותו לארזי, אך היא העדיפה על פניו את שירם של שמרית אור והנרי ברטר "שירו שיר אמן".

בשנת 1985 חברו מנור וטולדנו פעם נוספת לכתיבת שיר לירדנה ארזי אשר ישתתף בתחרות הקדם אירוויזיון. השיר סומן כמועמד מוביל לניצחון, בעיקר לאור העובדה שרשות השידור הציעה לארזי להשתתף באירוויזיון ללא תחרות שנה קודם לכן, והשתתפותה בוטלה כיוון שהתחרות עצמה נערכה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.

עם זמרי הליווי בשיר נמנים אורנה דץ, אהרון פררה ודרור משולם.

בסיום התחרות זכה השיר ב-61 נקודות, לעומת 69 נקודות בהן זכה השיר "עולה עולה" בביצוע יזהר כהן ו-62 נקודות בהן זכה השיר "כמו צועני" בביצוע יגאל בשן.

#### מצעד השירים השנתי
12 שבועות שהה השיר במצעדי הפזמונים ומהם שבוע אחד בראש המצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי 1985 הגיע השיר למקום הרביעי והיה השיר הגבוה ביותר של ארזי במצעד. ארזי נבחרה כזמרת השנה בפעם השנייה ברציפות.

## רמיקס 2007
מצעד הגאווה 2006 בירושלים עורר סערה ציבורית והצועדים נדרשו להישאר במתחם סגור. אמן הדראג טל קלאי (טלולה בונט) ביצע את השיר "עוד נגיע" בפני הקהל הרב והביצוע שודר במהדורות החדשות השונות.
באותה תקופה החלה ארזי ועמה יועצה האמנותי גברי מזור ואיש יחסי הציבור אורן בראל לבחון אפשרות להוציא גרסת רמיקס לאחד משיריה. ארזי צפתה באותו הערב באירוע בטלוויזיה, ובעקבותיו החליטה לבחור ב"עוד נגיע" ועל גרסת הרמיקס הופקד המוזיקאי ואיש הרדיו דור דקל.

ב-25 ביולי 2007 יצא השיר לתחנות הרדיו וזכה להצלחה גדולה מן היום הראשון. למשך חודשיים עמד בראש מצעד השירים המושמעים ברדיו של מדיה פורסט ושהה בפלייליסט גלגלצ וארבעה שבועות במצעד הפזמונים של רשת ג'. בעקבות הצלחתו הפיק דקל גרסת רמיקס גם לשיר "שוב בתמונה" שיצאה לרדיו בשנת 2011.

## גרסאות כיסוי
שלוש פעמים בוצע השיר במסגרת התוכנית "כוכב נולד". בעונה השלישית ביצע אותו רועי חיים זינר, בעונה השביעית ביצע אותו לירן דנינו בשלב חצי הגמר ובעונה העשירית ביצעה אותו אניטה גסין בתוכנית הגמר.
גרסאות כיסוי נוספות לשיר הקליטו אבי טולדנו, מסקי שיברו, בנות פסיה ואחרים.

בשנת 2023, הוציאה הזמרת ליהי טולדנו גרסת כיסוי שהוקדשה לאירועי מצעד הגאווה של אותה השנה.

## קישורים חיצוניים

*  קליפ, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube
* קישור למילות השיר באתר הספרייה הלאומית

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון 1985
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי טולדנו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
אנוסי קוואלה

**אנוסי קלטוספריסיס קוואלה** (ביוונית: **Ένωση Καλαθοσφαίρισης Καβάλας**) היא קבוצת כדורסל יוונית מהעיר קוואלה, המתמודדה בעבר בליגת העל היוונית וכיום (2021) משחקת בליגת משנה.

## היסטוריה
הקבוצה הוקמה בשנת 2003 ובשנת 2008 התאחדה עם הקולגה העירונית "פנורמה קוואלה". בסיום עונת 2007/08 העפילה הקבוצה המאוחדת לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה.

בעונת 2011/12 סיימה הקבוצה במקום השישי בטבלה והפסידה לקבוצת קולוסוס רודוס ברבע גמר הפלייאוף. בנוסף הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הגביע. בעונת 2012/13 השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית.

הקבוצה מארחת באולם הספורט **קלאמיטזס** בעיר, המכיל 1,700 מקומות ישיבה.

## תארים והישגים
***[[הגביע היווני בכדורסל|הגביע היווני]]**:
**חצי גמר: 2012, 2013

## קישורים חיצוניים
* 

קוואלה