open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
בוריס מיכאילוביץ' גורביץ'

**בוריס מיכאילוביץ' גורביץ**' (ברוסית: **Борис Михайлович Гуревич**; 23 בפברואר 1937 – 12 בנובמבר 2020) היה מתאבק יהודי-סובייטי, אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968) פעמיים ברציפות אלוף עולם (1967 ו-1967), סגן אליפות עולם (1961) ופעמיים אלוף אירופה (1967 ו-1970) במשקל בינוני (עד 87 ק"ג ועד 90 ק"ג)

## ביוגרפיה
גורביץ' נולד בקייב, אוקראינה. 

### 1961
#### סגן אלוף עולם
באליפות עולם שנערכה ביוקוהמה, יפן בתחילת יוני 1961 הוא זכה במדליית כסף בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל בינוני עד 87 ק"ג. 

### 1967
#### אלוף אירופה
באליפות אירופה שנערכה באיסטנבול, טורקיה ביולי 1967 הוא זכה במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל עד 87 ק"ג.

#### אלוף עולם
ארבעה חודשים לאחר מכן, באליפות עולם שנערכה בדלהי, הודו בנובמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל בינוני עד 87 ק"ג.

### 1968
#### אלוף אולימפי
באולימפיאדת מקסיקו סיטי הוא זכה במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל בינוני עד 87 ק"ג, לפני ג'יגג'ידין מונחבאט ממונגוליה ואלוף האולימפי היוצא  פרודן גרד'הב מבולגריה.

### 1969
באליפות עולם שנערכה במאר דל פלאטה, ארגנטינה במרץ 1969 הוא זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל עד 90 ק"ג. 

### 1970
באליפות אירופה שנערכה במזרח ברלין, גרמניה המזרחית ביוני 1970 הוא זכה בפעם השנייה במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל עד 90 ק"ג.

## חייו האישיים
בשנת 1957 שימש כדוגמן עבור הפסל הסובייטי יבגני ווצ'טיץ', אשר יצר אנדרטה "וכתתו חרבותם לאתים", אשר מוצבת ליד בנין האו"ם בניו יורק. 

בסוף שנות השמונים היגר בוריס גורביץ' עם משפחתו לארצות הברית.
## הנצחה
* בשנת 1982 נכנס ליד לאיש הספורט היהודי.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:מתאבקים בסגנון חופשי
קטגוריה:מתאבקים יהודים
קטגוריה:ספורטאים אולימפיים סובייטים
קטגוריה:ספורטאים יהודים סובייטים
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:אלופים אולימפיים סובייטים: היאבקות
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הספורטאים היהודים: סובייטים
קטגוריה:יהודים שהיגרו מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1937
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-2020
צ'יצ'רי א טריה

**צ'ִיצֶ'רִי אֶ טְרִיָה** (באיטלקית: **Ciceri e tria**) היא מנת פסטה שמקורה באזור חצי האי סלנטו. מכינים אותה עם פסטה וחמצה כמרכיבים עיקריים, והמנה כוללת גם פסטה מטוגנת. היא תוארה כ"מנה קלאסית וסמלית של המטבח הסלנטני" וכמנה מיוחדת של פוליה.

## אטימולוגיה
Ciceri פירושו "חמצה" בלטינית (קרוב לוודאי ביטאו את המילה "קיקרי" בניגוד ל"צ'יצ'רי" באיטלקית. המילה Tria ל"פסטה" או נודל, מקורה כנראה מהמילה הערבית **** - איטריה, בדומה לעברית שגם היא השאילה ככל הנראה מילה זו מהערבית. פירוש טריה היא ממש "פסטה" בניב של ג'נובה.  טריה אם כן הוא השם לפסטה מקומית בצורת סרט, הרבה פחות מוכרת מ"אוריקייטה" (אוזניים קטנות) או קאוואטלי (חלולים קטנים), אך אהובה באותה מידה על ידי אנשי פוליה. הטריה עשויה מקמח סולת ומים, טריה מתורגם לעיתים קרובות כ"טליאטלה", אבל הם למעשה שונים לגמרי.

## מרכיבים והכנה
פסטה וחמצה הם המרכיבים העיקריים בצ'יצ'רי א טריה. גרסאות מסוימות של המנה עשויות להכיל כמות משמעותית של ציר, שאותו ניתן לאכול באמצעות כף. חלק מהפסטה (משליש עד חצי) מטוגן בשמן כחלק מהכנתה, והשאר מבושל. השימוש בפסטה מטוגנת בוצע במקור, כדי ליצור איכות או תחושת בשר בפה במנה, בתקופות של מחסור בבשר. הפסטה המטוגנת עשויה גם להוסיף פריכות למנה. גרסאות בפוליה עשויות לכלול את הרתחת החמצה על אש נמוכה בזמן הכנת הפסטה הטרייה. חמצה מיובשת/לא מבושלת ניתן להשרות במים יום אחד לפני הכנת המנה. מרכיבים נוספים עשויים לכלול בצל, גזר, סלרי ושום. אפשר לתבל בפלפל שחור. המנה תוארה כבעלת טעם דמוי בייקון. אפשר להגישה כתוספת למנה עם לחם או אורז.

## ביבליוגרפיה

* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:המטבח האיטלקי
קטגוריה:מאכלי חומוס
קטגוריה:פסטה
קטגוריה:מאכלי אטריות
צדק שפתי

**צדק שפתי** הוא תחום מחקרי בנתחומי המורכב מתחומים כמו פילוסופיה פוליטית, כלכלה וסוציולינגוויסטיקה, אינטרלינגוויסטיקה, אספרנטולוגיה, זכויות שפה וחינוך לשוני. תוך שמספר תיאוריות מחקר מתעניינות בתמיכה במגוון שפות, אחרות נותנות תשומת לב רבה לנושאים אחרים, כגון שוויון הזדמנויות דרך השפה.

## פרשנויות שונות
בנוגע לפילוסופיה פוליטית (או תיאוריה פוליטית נורמטיבית), שתי האסכולות העיקריות הן חברה רב-תרבותית, עם סופרים כמו וויל קימליקה מצד אחד, וליברליזם שמתנגד להתערבות המדינה יותר מדי כדי לממש שוויון דה-פקטו של האזרחים, עם ההוגים. כמו פיליפ ואן פריז מצד שני.

כל אחד מהם מבין את המושג צדק שפתי בצורה שונה. באופן כללי, הרב-תרבותיים הם אלה שמגנים על הזכויות הלשוניות של מיעוטים, בעוד שאחרים כמו חסידיו של ג'ון רולס, מגנים על שפה משותפת או הזדמנויות סוציו-אקונומיות שוות לכל חברי אותה קהילה פוליטית.

מצד שני, סוציו-בלשנים מבקרים פילוסופים פוליטיים על כך שהם נוטים לחשוב שהעולם מחולק לקהילות הומוגניות שנוצרו על ידי אינדיבידואלים חד-לשוניים, כאשר למעשה המקרים שבהם זה קורה הוא די חריג. מחברים אלה מציגים מושגים כמו רצח עם לשוני או אימפריאליזם שפה והם בדרך כלל בעד הגנה על הישרדותן של כל שפות כדור הארץ. רוברט פיליפסון וטוב סקוטנאב-קנגס הם הקולות הבולטים ביותר. הדיון הבין-תחומי על צדק שפה כולל גם כלכלנים, אקולינגליסטים, אינטרבלשנים, פדגוגים או חוקרי זכויות שפה כמו פרננד דה ורנס, כמו גם חוקרי שלום ומומחי גישור בסכסוכים .

## מאבק לשון וצדק לשון
מתוך הדיסציפלינה של גישור סכסוכים, ניתן להבין קונפליקטים לשוניים כממד השפה של קונפליקטים חברתיים-פוליטיים. מנקודת מבט זו, מומחי זכויות לשוניות כגון פרננד דה ורנס הצביעו על כך ששלום לשוני הוא הכרחי כדי למנוע סכסוך.  מחברים אחרים טענו גם שניהול לקוי של רב לשוניות יכול להיות אחד הגורמים להופעת קונפליקטים הקשורים לעוולות לשוניות.  גם במצבים של מאבק מזוין, כמו במקרה של הסכסוך הישראלי-פלסטיני, מימד השפה זוהה כאחד המפתחות ההכרחיים להבנת הסכסוך. 

## ביבלוגרפיה
אלקלדה חאבייר (2015) *צדק לשוני: סקירה בין-תחומית של הספרות* . אדם מולטילינג (3): 27–96.

## ראו גם
* מאבק שפה

## קישורים חיצוניים
* (he) *[https://www.coalitionforlanguagerights.org/ קואליציה גלובלית לזכויות אדם לשוניות]*
* (eo) גיליון מונוגרפי של המגזין *Kataluna Esperantisto* על צדק שפה (דצמבר 2015)
* (וגם) פרויקט LAPO : סיכום הדוח הסופי  על ' *מדיניות שפה וצדק לשוני באיחוד האירופי* ', אוניברסיטת הומבולדט ברלין.
* (eo) סרט על כנס של פרופ' מישל גזולי על צדק שפה באיחוד האירופי, Vilaweb TV (51 דקות, באספרנטו עם כיתובים גם בקטלאנית, יולי 2014).
## הערות שוליים

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:מחשבה מדינית
קטגוריה:בלשנות חברתית
עוד ניפגש (שיר של אריק איינשטיין)

"**עוד ניפגש**" הוא שיר שכתב אריק איינשטיין והלחין שם טוב לוי. השיר מופיע באלבומו של איינשטיין "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ה': נוסטלגיה".

באמצע שנות השמונים כתב איינשטיין שירים עם נופך ריגשי, אישי וביתי יותר. אחד מהם שירו "עוד ניפגש". השיר מופיע באלבום "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ה': נוסטלגיה". קליפ לשיר "עוד ניפגש", מתוך האלבום "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ה': נוסטלגיה" של אריק איינשטיין שודר בתוכנית "עד פופ", ששודרה בערוץ הראשון באפריל 1984.

בשנת 2012 ביצע קובי אפללו עיבוד חדש לשיר. בפברואר 2024 שרו חברי זהו זה! את השיר בתוכנית.

השיר צעד במצעד הפזמונים של רשת ג' 13 שבועות ובשיאו הגיע למקום השלישי. ובמצעד השנתי של התחנה דורג במקום ה־33.

קהילת קיבוץ נחל עוז הקליטה ביצוע מחודש לשיר. הביצוע נועד להביע תמיכה בשובו של עמרי מירן בן הקיבוץ מהשבי ולהעלות את סוגיית החטופים לשיח הציבורי.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שם טוב לוי
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירי יהודית רביץ
קטגוריה:שירי קובי אפללו
קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
גידי זר

**גדעון (גידי) זר** (נולד ב-18 במרץ 1951) הוא שחקן, זמר ובדרן שהופיע בשנות ה-70 וה-80.

## ביוגרפיה
נולד בירושלים למרדכי זר, חבר הכנסת מטעם המערך וצאצא למשפחת אנוסים מפרס (אנוסי משהד). אחיו הוא דודו זר.

למד בבית הספר התיכון על שם מיי בויאר.

בצה"ל שירת בלהקת פיקוד הצפון בשנים 1979-1968 ובצוותי הווי פיקוד צפון בשנים 1970–1971.

בין 1967-1968 היה חבר בלהקת "המיג הצורח" יחד עם יוסי ברק ומולי הירשברג (שהיה בצוות הווי פיקוד הדרכה). שם הלהקה על שם ראשי התיבות של חברי ההרכב: מולי, יוסי וגידי (מי"ג). הלהקה ביצעה פזמונים ומערכונים מקוריים שכתב עבורם אבי ששון.

ב-1971, בזמן שביקר את אביו, נכווה זר מבקבוק תבערה שהושלך על ידי מפגינים של הפנתרים השחורים ליד הכנסת.

בסוף שנות ה-70 חזר בתשובה.

כתב מספר חיבורים תורניים: פרושים וחידושים על ספר שערי אורה, הספר "אישה ואיש" על זוגיות, ופירושים וחידושים על פרשות השבוע.

זר עסק בחינוך כרכז התרבות בנוער העובד, היה סגן מנהל המכון לציונות ויהדות בבר גיורא, סגן מנהל מרכז הקליטה במבשרת ירושלים, ומנהל אגף אולפני ההמשך בסוכנות היהודית.

### קריירת משחק
בצעירותו למד משחק בתיאטרון בימתינו.

בצוותי הווי פיקוד צפון הפיק שתי תוכניות. התוכנית הראשונה נקראה "פלאים בצפון" שהופקה ב-1971. בשירי התוכנית היו "פלאים בצפון", "עמנואלה", "אולי ננסה", "צהוב של לימונים", "בלדה לבת האסטרונאות", "סבא צפון" ועוד. השירים יצאו בצד אחד בתקליט משותף עם צוות הווי גולני. הצוות מנה שבעה זמרים, בהם אלי מנטבר. המנהל המוזיקלי של הצוות היה אלדד שרים. הצוות פורק באותה שנה.

קריירת הבמה שלו, לאחר שחרורו מהצבא, החלה בשנת 1972 כאשר הופיע כבדרן וכסטדנאפיסט מהראשונים בארץ ב"אני אוהב לחמניות" עם אבי ששון. השתתף בהצגה המוזיקלית "אל תקרא לי שחור" בה החליף את אחיו דודו זר. ההצגה עסקה באפליית השחורים בארצות הברית.

לאורך השנים זר עזר בהפקה קלטות הילדים לילה בגומחה 1999 (גילם בסרט זה מוכר במכולת) ואיך עושים לחם (2005).

בשנת 2008 הופיע בהצגות הילדים: "מוכרחים להיות שמח" ובמופע יחיד ערב שירי קרליבך וסיפורים חסידיים.

### חיים אישיים
נשוי למרים (נכדתו של חכם מנחם מנשה) ולהם שני ילדים.

## קישורים חיצוניים

* גדעון זר, באתר "שרים במדים"
* יוסי ברק, גידי זר ,יהודה אליאס ומיכאל בר לבב, יוצאי להקת פיקוד צפון בקטע ספונטני
* יוסי ברק, גידי זר, מיכאל בר לבב, יהודה אליאס ומוטי זרגרי - מחווה ללהקות פיקוד צפון
* פזמונט גידי זר
* פיזמנט גידי זר 2
* תזמורת הכליזמר של גידי זר - מופע מלא הומור ונשמה עם מיטב השירים והמוזיקה החסידית
* להקת פיקוד צפון
* צוות הוואי פיקוד צפון- פלאים בצפון

קטגוריה:אמנים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:בוגרי תיכון בויאר
קטגוריה:חברי להקת פיקוד הצפון
גידי זר
קטגוריה:שחקני קולנוע חרדי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
אסטרווגן

**אסטרווגן** (בגרמנית: **Esterwegen**) היא עיירה במחוז אמלנד  שבסקסוניה התחתונה בגרמניה.

## גאוגרפיה
אסטרווגן שוכנת בצפון מערב גרמניה, פחות מ- מהגבול ההולנדי וכ- מהים.

## דמוגרפיה
בשנת 2015 מנתה אוכלוסיית העיירה 5,280 אזרחים.

## מחנה ריכוז

ב-1933 הוקם באסטרוגן מחנה ריכוז. בשנת 1936 פורק המחנה ושימש עד 1945 כמחנה שבויים עבור אסירים פוליטיים, ואחר כך עבור אסירי הצו לילה וערפל.
ממוזער|אסירים באסטרווגן

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:סקסוניה התחתונה: גאוגרפיה
קטגוריה:גרמניה: ערים
רענן וולקני

פרופסור **רענן אלעזרי וולקני** (1910 – מאי 2002) היה מומחה לגידול בקר, מהמשפיעים לעליית תפוקת החלב לפרות בישראל, כיהן במשך שנים בתור מנהל הרפת של תחנת המחקר החקלאית, מנהל השירות להזרעה, מנהל מחלקת החיות במכון וולקני, ומנהל מכון וולקני.

## ביוגרפיה
רענן וולקני נולד בתל אביב לשרה (לבית רובין) ומאיר וילקנסקי. רענן נולד כבן שני, הייתה לו אחות גדולה ושתי אחיות קטנות ממנו. בילדותו עברה המשפחה לירושלים, שם למד ב. עם סיום לימודיו בגימנסיה, עבר ללמוד באוניברסיטה בקליפורניה חקלאות במשך שלוש שנים והתמחה במיוחד בגידול בעלי חיים ובעיקר בפרות. לאחר חזרתו לישראל החל לעזור ברפת בקבוצת גבע, שם הכיר גם את אשתו לעתיד דרורה בקר (בתם של אנשי השומר אסתר וצבי בקר) שהייתה חברת קיבוץ בית השיטה. בהמשך עבד וניהל את הרפת בתחנה הניסיונית ברחובות. וולקני קיבל תואר דוקטור בשנת 1952, והיה לפרופסור מ-1960 ב.

וולקני עבד הן ברפת במכון וולקני, והן כמרצה לגידול בקר באוניברסיטה. ב-1978 יצא לגמלאות ממכון וולקני, אך לא פרש מהרצאות באוניברסיטה. כעבור כמה שנים פרש גם מתפקיד זה.

## עבודתו
עיקר עבודתו של וולקני התרכזה בפיתוח מנות מזון לפרות, כך שתפוקת החלב תגדל. הוא הצליח בעבודתו, והרפת הניסיונית של מכון וולקני הביאה תוצאות טובות מניסיונות שעשה במזון.

וולקני הביא מקליפורניה את החליבה האוטומטית לישראל, דבר שגרם לעלייה בתפוקת החלב.

לוולקני היה גם קשר עם השייח' הוזייל, לו עזר להניב יותר חלב מהפרות שלו.

תרומתו הגדולה להצמחת ענף הרפת בארץ והישגיו בקנה מידה בינלאומי זיכו אותו בפרס קפלן ב־1976.

## משפחתו
רענן וולקני התחתן עם דרורה (נפטרה ב-1994) ולשניים נולדו שלושה ילדים ובת: יעל  (שנקרא כך על שם העלייה השנייה בה עלו סבא וסבתא שלו) (נפטר ב-2025) שנשא לאישה את אסתר (נפטרה ב-1998) צבי "ציקי" (שנקרא על שם צבי בקר, אבי אמו) (נפטר ב-2000) שנשא לאישה את יעל, ומאיר (שנולד לאחר מות סבו ונקרא על שמו) שנשא לאישה את ניצה, בת נוספת היא רקפת שנפטרה בצעירותה.

## קישורים חיצוניים
* רענן וולקני באתר מינהל המחקר החקלאי
* אהרן בן אשר, לזכר מורי פרופ' רענן וולקני, משק הבקר והחלב, חוברת 298
## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס קפלן
קטגוריה:משפחת וילקנסקי-וולקני
קטגוריה:סגל מכון וולקני
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
לוחות אלומיניום מרוכבים

[250px|ממוזער|לוחות אלומיניום מרוכבים בנויים משתי יריעות [אלומיניום וביניהן ליבה מחומר אחר]]
**לוחות אלומיניום מרוכבים** (באנגלית: **Aluminium composite panels**) הם חומר חיפוי מודרני המשמש למגוון יישומים, בעיקר לבנייה ולשילוט. הלוחות מורכבים מפחי אלומיניום שבניהם ליבה פולימרית.

## מוצרים

### פאנל מבודד
לוחות אלומיניום (לעיתים גם פח ברזל מגולוון וצבוע) שביניהם ליבה מפוליסטירן מוקצף ("קלקר") או צמר סלעים מכונים בישראל בשם "פאנל מבודד" ופופולריים לבניה קלה של מחסנים, צריפים, מבנים ארעיים וכדומה בשל קלות הקמתם, הבידוד התרמי והאקוסטי שהם מספקים והגימור האסתטי של הלוחות ללא צורך בטיח או צבע נוסף.

### אלוקובנד
אלוקובונד (בגרמנית:  Alucobond) הוא לוח אלומיניום המורכב משתי יריעות אלומיניום וליבת פוליאתילן ביניהן. שילוב זו הופכת את אלוקובונד לקל משקל, אך קשיח ועמיד בפני נזקי מזג האוויר וקורוזיה. מסיבה זו הפך לחומר פופולרי ורב תכליתי עבור מגוון יישומים אדריכליים. אחד הבולטים שבהם הוא חיפוי קירות חיצוניים של מבנים, בזכות הוא קל לשינוי, מה שמאפשר מגוון צורות גימורים וצבעים, ובכך משמש אדריכלים ביצירת מבנים ייחודיים ומושכים מבחינה חזותית. לאלוקובונד עמידות בפני נזקי מזג האוויר, קורוזיה וחסין אש. לכן, הוא שומר על מעטפת המבנה תוך הימנעות מעלויות תחזוקה גבוהות. בנוסף, לוחות אלוקובונד נחשבים לידידותיים לסביבה היות שהם ניתנים למיחזור בקלות יחסית. 

שימוש נוסף שנעשה באלוקובונד למעט אדריכלות, הוא הדפסת שלטים ותמונות באיכות גבוהה.

במשך 50 שנה, כלל לוחות האלוקובנד לשוק האירופי מיוצרים בזינגן , גרמניה.

## קישורים חיצוניים

* פרטים לגבי  (מפרט לדוגמה)

## הערות שוליים

2024 04
קטגוריה:אלומיניום
קלקהיים

**קלקהיים** (בגרמנית: **Kelkheim**; בשמה הרשמי: **קלקהיים (טאונוס)** – **Kelkheim (Taunus)**) היא עיירה במדינת הסן בגרמניה. נכון לסוף שנת 2022 העיירה מנתה 29,112 תושבים.

## גאוגרפיה
קלקהיים ממוקמת בדרום־מערב הרי הטאונוס , בגבהים שבין 100 ל־515 מטרים מעל פני הים. מרכז העיר פרנקפורט נמצא כ־10 קילומטרים מזרחית לעיירה ובירת מדינת הסן, ויסבאדן, נמצאת כ־12 קילומטרים מדרום־מערב. העיר מיינץ, בירת המדינה ריינלנד-פפאלץ, נמצאת כ־20 קילומטרים מדרום־מערב.

## תחבורה
תחבורה ציבורית – את העיירה משרתתים תחנות רכבת וקווי אוטובוס המחברים אותה עם פרנקפורט, נמל התעופה של פרנקפורט (הנמצא בסמוך) וערים נוספות בסביבה.

כמו כן, מהעיירה יוצאים כבישים לפרנקפורט ולוויסבאדן, והם גם מקשרים אותה עם האוטובאן.

## ערים תאומות
* 
* 

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קלקהיים
נילי ואזנה

**נילי ואזנה** היא חוקרת מקרא, פרופסור חבר בחוג למקרא ומרצה בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים.

## ביוגרפיה
ואזנה נולדה בירושלים כ**נילי אופיר (לבית אורבך)** וגדלה ברחובות. אביה היה ד"ר מיכה אופיר. כתבה את עבודת הדוקטורט באוניברסיטה העברית, בהנחיית שרה יפת.

היא מכהנת כעורכת כתב העת השנתי של המכון למדעי היהדות בעברית בנושא חקר המקרא והמזרח הקדום.

ואזנה עומדת בראש התוכנית הבינלאומית לסטודנטים לתואר מוסמך במקרא באוניברסיטה העברית.

בעבר הייתה האחראית האקדמית על התוכנית ללימודי עברית מקראית מטעם e-teacher.

ואזנה שימשה כראש ועדת המקצוע ללימוד התנ"ך בחינוך הממלכתי.

ב-2019 קיבלה תואר פרופסור ומונתה לראש החוג למקרא, תפקיד בו כיהנה במשך שנתיים עד שהוחלפה בידי נועם מזרחי.

ואזנה חיברה את הספר "כל גבולות ארץ: גבולות הארץ המובטחת במחשבת המקרא על רקע המזרח הקדום". מחקרה מתמקד בתולדות מחשבת המקרא לאור ספרות המזרח הקדום, בעיקר בספרים יהושע, עמוס וקהלת, וכן בתגובות לאימפריה האשורית.

## קישורים חיצוניים
* נילי ואזנה, באתר Academia.edu
* חוקי מלחמה במקרא - סדרת הרצאות, באתר יוטיוב, ערוץ בית אבי חי

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מקרא
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
שיטת ידיעות אחרונות

**שיטת ידיעות אחרונות** היא סדרת תחקירים עיתונאיים שפורסמו באתר העין השביעית על מערכת העיתון ואתר האינטרנט של ידיעות אחרונות - מ-1940 ועד העשור השני של המאה ה-21 והעמדת ראש המערכת - ארנון מוזס - לדין פלילי במסגרת "תיק 2000" באשמת ניסיון מתן שוחד לראש הממשלה בנימין נתניהו.
על הפרויקט זה עבדו העיתונאים אורן פרסיקו ואיתמר ב"ז במשך למעלה מארבע שנים שבמהלכם ראיינו יותר ממאה אנשים.

איתמר ב"ז סיפר כי גורם כלשהו שמופיע בתחקיר (שאינו נוני מוזס) הציע להעביר לו תרומה כספית בדרך שלא תתועד עבור הסרת נושא מסוים מהתחקיר, אך הוא סירב להצעה. לקראת פרסום התחקיר קיבל איום בתביעה ממוזס.

כמו כן, התחקיר מסקר שלל פרשות משפטיות מחייו של נוני מוזס בהן הוא היה מעורב. כגון: מלחמת הירושה על מניות ידיעות אחרונות לאחר מות אביו, סכסוך הגירושין מאשתו הראשונה מיכל, האשמתו בניסיון מתן שוחד לראש הממשלה בנימין נתניהו במסגרת תיק 2000, התחרות מול מעריב, שבירת המונופולין של ידיעות אחרונות בידי "ישראל היום" והניסיון לפגוע בה בחזרה, פרשת האזנות הסתר בה התיק נגדו נסגר מחוסר ראיות, דריסת הילדה רחל שבי, היריבות עם משפחת יודקובסקי, הסיקור האוהד אותו נתן לפוליטיקאים שונים, פירוק ועד העובדים, פיטורים, ריסוק העיתונות החוקרת, שימוש בביריונים אלימים, ועוד פרשות.

ב-2023 זכתה מערכת "העין השביעית" בפרס סוקולוב, בין היתר בעקבות תחקיר זה.

## התחקיר
התחקיר משרטט, באמצעות ראיונות ועיון במסמכי ארכיון ובפסקי דין, את הדרך בה הפך מוזס ל"יורש העצר" של אימפריית העיתונות המשפחתית וקיבל לידיו את הניהול בפועל תוך דחיקת בני משפחתו מעמדות הכוח. לפי התחקיר - לאחר ההשתלטות על הקבוצה פעל מוזס לחזק את כוחה באמצעות בריתות חשאיות עם מתחרים בשוק העיתונות וטיפוח יחסי תן וקח עם פוליטיקאים. 

התחקיר מספר על שיטה של "רשימות שחורות ולבנות" - עליה העידו עיתונאים בעיתון בהזדמנויות שונות לאורך השנים, בין השאר כעדים בבתי משפט. לפי השיטה יש רשימות שכוללות בעיקר פוליטיקאים, ברשימה אחת אלה מהם שהמערכת הונחתה לספק להם סיקור אוהד, ובשנייה כאלה שההנחיה היא לסקר לאותם באופן עוין או פשוט להתעלם מהם. 

לפי התחקיר - בשנות ה-90 טופחה מחלקת התחקירים, כשהתחקירים שפורסמו השתלבו במערך האינטרסים והבריתות של בעלי העיתון. פוליטיקאים מתלוננים שהתחקירים הם חלק ממנגנון סחיטה שבאמצעותו יכול מוזס ללחוץ על הפוליטיקאים ולקדם את האינטרסים שלו. פרק מיוחד מוקדש להאזנות סתר, שבוצעו על פי התחקיר לעורכים, מנהלים ובני משפחה. לפי התחקיר - אחרי החקירות כנגד השחיתות בה היה מעורב אריאל שרון - גייס מוזס את המערכת למאבק בפרקליטות ובמשטרה - "כנופיית שלטון החוק", והעיתונאים שהקשו על שרון עזבו, מגמה שנמשכה בזמן החקירות הפליליות ומשפטו של אהוד אולמרט.

## תגובת "ידיעות אחרונות"

ידיעות אחרונות מסר תגובה לתחקיר ובו הוא מאשים גורמים שונים במתקפות על הקבוצה, שמטרתן לפגוע בהצלחתה, ובמשתמע בממצאי התחקיר. בין הגורמים שהתגובה מזכירה - עיתונאים מתוסכלים, בעלי מניות שהפסידו במאבקי שליטה ופוליטיקאים שחוששים מביקורת שמנסים לפגוע בקבוצה.

## ראו גם
* שיטת השקשוקה
* המו"לים

## קישורים חיצוניים
* 
* שיטת ידיעות אחרונות באתר העין השביעית

## הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס סוקולוב
קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
קטגוריה:ידיעות אחרונות
קטגוריה:ארנון מוזס
קטגוריה:קשרי הון-שלטון בישראל
אסרא ארדואן

**אסרא ארדואן אלביירק** (בטורקית: **Esra Erdoğan Albayrak**; נולדה ב-14 באוקטובר 1983) היא סוציולוגית טורקית. היא בתו של הנשיא ה-12 של טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, ואשתו של שר האוצר לשעבר של טורקיה, בראט אלביירק . ארדואן תומכת בפומבי בארגון הטרור חמאס.

## ביוגרפיה
אביה הוא רג'פ טאיפ ארדואן ואמה היא אמינה ארדואן . יש לה שלושה אחים: אהמט בוראק ארדואן , נג'מטין בילאל ארדואן  וסומייה ארדואן .

היא השלימה תואר ראשון בסוציולוגיה והיסטוריה באוניברסיטת אינדיאנה בלומינגטון בשנת 2003 ותואר שני מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. ב-2016 סיימה דוקטורט בסוציולוגיה באותה אוניברסיטה.

ארדואן היא חברת מועצת המנהלים במספר ארגונים. בקרן TURKEN בניו יורק, TÜRGEV  (קרן שירותי הנוער והחינוך של טורקיה), והסהר הירוק , ארגון למלחמה בהתמכרויות שהוקם בהנהגת אביה.

### חיים אישיים
ב-11 ביולי 2004, היא נישאה לבנו של סאדיק אלביירק , בראט אלביירק. בין האורחים בטקס היו ראש ממשלת רומניה אדריאן נסטאסה, ראש ממשלת יוון קוסטס קרמנליס, מלך ירדן עבדאללה השני, נשיא פקיסטן פרבז מושארף, שר החוץ הטורקי עבדוללה גול ויו"ר האספה הלאומית של טורקיה בולנט ארינץ' .

יש להם ארבעה ילדים: אהמט אקיף (נולד ב-2006), אמינה מהינור (נולדה ב-2009), סאדיק (נולד ב-2015) וחמזה סאליח (נולד ב-2020).

## דעותיה הציבוריות
בינואר 2024 תמכה ארדואן בנשיא דרום אפריקה, סיריל רמפוזה, בעקבות החלטתו לתבוע את ישראל בבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ). היא צייצה לגבי רמפוזה "שחור בצבע, לבן בלב".

באפריל 2024 פרסמה ארדואן פוסט ברשת החברתית X ובו שיבחה את המחבל אזרח טורקיה שדקר שוטר ופצע אותו באורח בינוני בעיר העתיקה בירושלים. היא כתבה "אריה מהאריות של בני עות'ומאן ביצע מבצע דקירה נגד הציונית בירושלים הכבושה, וזוכה לתהילה כקדוש מעונה. שאללה יברך אותך, גיבור".

בחשבון הטוויטר שלה היא תומכת באופן עקבי בארגון הטרור חמאס.

עם מבצע עם כלביא הביעה תמיכה בפגיעה במשטר האייתוללות באיראן. 

## קישורים חיצוניים

* 
* מאמרים שכתבה אסרא ארדואן, באתר ResearchGate

## הערות שוליים

קטגוריה:טורקיה: אישים
קטגוריה:סוציולוגיות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת אינדיאנה בלומינגטון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אינדיאנה בלומינגטון
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:ילידות 1983
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1983
קטגוריה:רג'פ טאיפ ארדואן
פלוסנבירג

**פלוסנבירג** (בצפון בווארית: **Flossenbirch**) היא עירייה במחוז נוישטאדט אן דר וולדנאב  בבוואריה שבגרמניה. במהלך מלחמת העולם השנייה שכן בעיירה מחנה הריכוז פלוסנבירג.

## היסטוריה
ההתייחסות הראשונה לקיומה של פלוסנבירג הייתה ב-948. טירת העיירה הייתה המעוז של בית הוהנשטאופן. מאוחר יותר, פלוסנבירג השתייכה לרוזנות פפאלץ-זולצבאך ופעל בה בית המשפט האזורי של  בנסיכות הבוחר מבוואריה מ-1777. כיום, היא ממוקמת באזור המנהלי פאלץ העליון .

## מחנה ריכוז

בעיירה מוקם מחנה הריכוז פלוסנבירג מ-1938 עד 1945. ב-23 באפריל 1945, הדיוויזיה ה-90 של הארמייה השלישית שחררה את המחנה ללא כל לחימה.


קובץ:Flossenbuerg_fortified_house.jpg|טקסט=Fortified house, the topmost and oldest part of Flossenbürg Castle.|החלק העליון והעתיק ביותר של טירת פלוסנבירג
קובץ:Flossenbürg02.jpg|טקסט=Flossenbürg seen from north - west. In the background there is the castle.|פלוסנבירג במבט מצפון - מערב. ברקע הטירה


## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:גרמניה: ערים
ג'ייקוב וייסבורן

**ג'ייקוב וייסבורן** (22 במרץ 1892 בפרנקפורט דמיין - 20 בינואר 1939 בפלוסנבירג) היה שטורמבאנפיהרר אס אס גרמני והמפקד הראשון של מחנה הריכוז פלוסנבירג.

## ביוגרפיה
ג'ייקוב וייסבורן, ששירת כחייל בחיל הים במשך 18 שנים, היה חבר במפלגה הנאצית ובאס אס. לאחר עליית הנאצים לשלטון, הוא נשלח בתחילה לתפקיד במחנה הריכוז דכאו מינואר 1935 וכתוצאה מהעברה עונשית, למחנה הריכוז אסטרווגן בסוף 1935. באפריל 1936 קיבל וייסבורן תפקיד של מנהיג מחנה משנה במחנה הריכוז דכאו. מסוף 1936 עד יולי 1937 פעל כשוצהפטלאגרפיהרר במחנה הריכוז זקסנהאוזן ולאחר מכן כמפקד במחנה הריכוז בוכנוולד.

וייסבורן, אלכוהוליסט כרוני, מונה למפקד הראשון של מחנה הריכוז פלוסנבורג בתחילת מאי 1938 ונשאר בתפקיד עד ינואר 1939. ב-20 בינואר 1939 התאבד וייסבורן על ידי שתיית רעל בפלוסנבורג משום שנחקר על מעילה שביצע לכאורה בתקופתו במחנה הריכוז בוכנוולד.

## לקריאה נוספת
* תום שגב, **חיילי הרשע. על תולדות מפקדי מחנות הריכוז**, הוצאת דומינו, 2001

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל מחנה דכאו
קטגוריה:סגל מחנה בוכנוואלד
קטגוריה:אנשי אס אס
קטגוריה:מפקדי מחנות ריכוז
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1892
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1939
מחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד

**מחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד** (באנגלית: **Specially Designated Global Terrorist**; בראשי תיבות: **SDGT**) הוא אדם, או ישות, שסומנו ככאלה על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית או משרד האוצר האמריקאי.

ייעוד זה נעשה על פי סמכותו של צו ביצוע אמריקאי מס' 13224 מיום 23 בספטמבר 2001. המסגרת הרגולטורית העיקרית העומדת בבסיס ייעוד זה הוקמה שבועיים לאחר פיגועי 11 בספטמבר בשנת 2001 על ידי נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש.

## הגדרה
מחבלים עולמיים שהוכרזו באופן מיוחד הם ישויות ויחידים שהמשרד לבקרה על נכסים זרים מצא שביצעו, או מהווים סיכון משמעותי לביצוע, פעולות טרור, או שמספקים תמיכה, שירותים או סיוע לטרוריסטים או קשורים אליהם בדרך אחרת. תחת התוכניות של ההגדרה נכנסים ארגונים המוגדרים במסגרת תוכניות הסנקציות נגד טרור של המשרד, כמו גם אנשים קשורים, חברות בת, ארגוני חזית, סוכנים או מקורבים.

מחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד הוא אחד מכמה סוגים של ייעודים של אנשים שחלות עליהם סנקציות אחת או יותר המנוהלת על ידי המשרד לבקרה על נכסים זרים. אלה כוללים סנקציות ספציפיות למדינה ונגד סחר בסמים, אי-הפצה וסנקציות הקשורות לארגוני פשיעה רב-לאומיים, וייתכן תחת סנקציות הקשורות לסחר בלתי חוקי ביהלומי גלם.

המשרד לבקרה על נכסים זרים מפרסם רשימה משולבת של אנשים שנקבעו במסגרת תוכניות הסנקציות השונות שלה, הידועה כרשימת SDN, במסגרתה כלולים רישומי SDGT. אנשים וחברות המוגדרים כ"אזרחים ייעודיים במיוחד" ידועים כ"SDNs". רוב ה-SDGT SDNs הם אנשים זרים, אבל לפחות במקרה אחד, זה של אנוואר אל-עוולקי, אזרח אמריקאי הוגדר כמחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד.

## היסטוריה
אחד הארגונים הראשונים שעליהם הוחל צו ביצוע 13224 היה ארגון הצדקה הפלסטיני-אמריקאי "קרן ארץ הקודש לסיוע ופיתוח". הקרן הייתה ארגון הצדקה המוסלמי הגדול ביותר בארצות הברית, ואספה תרומות בשווי 13,000,000 ליש"ט בשנת 2000. המודיעין האמריקאי חשף מסמך המוכיח כי מנהיג הקרן השתתף באמצע שנות ה-90 באירוע גיוס בו נתרמו 200 אלף דולר למען חמאס, בעת שהדובר הראשי בעצרת קרא לנוכחים לחסל את ישראל ולהרוג את כל אזרחיה. המסמך מתעד גם פגישות ב-1993 בין ראשי חמאס לארגון הצדקה, כדי לדון במימון למשפחות מחבלים מתאבדים. ב-4 בדצמבר 2001 פשטו על משרדיה, נכסיה נתפסו והארגון נסגר.

ארגונים נוספים המוגדרים כך הם דאעש, חמאס, חזבאללה, אל-קאעדה, אנצאר אללה, בוקו חראם והנמרים הטמילים.

ביום הראשון לכהונתו השנייה חתם הנשיא דונלד טראמפ על צו נשיאותי הדורש להוסיף לרשימה מגוון קרטלי סמים מקסיקניים.

## ראו גם

* רשימת ארגוני הטרור הזרים של מחלקת המדינה של ארצות הברית

## הערות שוליים

קטגוריה:צווים נשיאותיים
*
קטגוריה:לחימה בטרור
*
Euphoria (שיר של קנדריק לאמאר)

"**Euphoria**" הוא שיר של הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר, אשר יצא לאור ב-30 באפריל 2024. זהו שיר דיס המכוון כלפי הראפר הקנדי דרייק, המהווה תגובה לשירי הדיס שלו, "Push Ups" ו-"Taylor Made Freestyle".

## רקע
בעקבות צאתו של שיר הדיס "Like That" עם הראפר פיוצ'ר והמפיק מטרו בומין, עם מילים המכוונות לדרייק וג'יי קול, כאשר הראשון הגיב עם שני דיסים בשם "Push Ups" ו-"Taylor Made Freestyle" באפריל 2024, שניהם מכוונים כלפי לאמאר. לאמאר הגיב לדרייק עם צאתו של "Euphoria" ב-30 באפריל.

## הרכב
שם השיר נתפס כהתייחסות לדרמת הנעורים אופוריה שדרייק חתום על הפקתה, כמו גם התחושה של לאמאר לאחר ש"ישחרר את כל השנאה הזו כלפי דרייק מהחזה". השיר מתחיל כשלאמאר ממתין עד לשורה הראשונה של הבית הראשון כדי לפנות ישירות לדרייק. לאחר מכן, הקצב מתגבר ככל שהמסירה בשיר נעשית "חדה יותר", בעוד שהראפר מתייחס לשמו של דרייק, וכמו גם לשיר הדיס של דרייק, "Taylor Made Freestyle". לאמאר מזכיר מאוחר יותר את דרייק וקול בשמותיהם ומתייחס לדיס "Story of Adidon" של פושה טי משנת 2018 נגד דרייק, בהקשר של אבהותו. בנוסף, הוא מאשים את דרייק בהיותו "אמן הונאה", ומזכיר אמנים דוגמת YNW מלי, גאנה, דאפט פאנק, ליל יאכטי וסקסי רד. התייחסויות נוספות בשיר כוללות את שיר הדיס של דרייק, "Back to Back", נגד מיק מיל.

## הוצאה וקידום
"Euphoria" הפך לזמין באתר יוטיוב ב-30 באפריל 2024, באמצעות אינטרסקופ רקורדס. הוא פורסם בפלטפורמה בשעה 8:24 בבוקר PT, מה שפרסומים שונים פירשו כמחווה לשחקן הכדורסל קובי בראיינט, ששיחק בלוס אנג'לס לייקרס תחת המספרים 8 ו-24.

## הצלחה מסחרית
"Euphoria" עלה מהמקום ה-11 למקום השלישי בשבוע השני שלו במצעד בילבורד הוט 100.

## קבלה ביקורתית
אלפונס פייר מפיצ'פורק הרגיש ש-"Euphoria" לוקה בחוסר ב"מכת נוקאאוט" שהייתה יכולה להפוך את הריב בין לאמאר לדרייק למשהו מעבר ל"מחזה חולף", אף שהוא החמיא לביצוע ה"נמרץ" וההומוריסטי שלו. בן ביומונט-תומאס מהגרדיאן כתב כי לאמאר, שאומנותו "נשענת על הצגתו העצמית כפגום אך נאור", השפיל את עצמו בשימוש במילים "גלויות" מיזוגניות והומופוביות.

### הופעות ברשימות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי קנדריק לאמאר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:שירים על דרייק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
בנימין זאב וולף ברייער

רבי **בנימין זאב וולף ברייער** (תק"צ, 1830 – תרנ"ג, 1893) היה אב"ד רוגנדורף וטאב שבהונגריה, מחבר שו"ת "נחלת בנימין".

## תולדות חייו
נולד במטרסדורף בשנת תק"צ לרבי אלעזר יעקב ברייער, ולרחל צירל בתו של רבי בנימין זאב וולף אבלס, מתלמידי הנודע ביהודה, שימש אב"ד בעיר טאב. אביו שהיה איש עסקים אמיד, שכר בשבילו מלמדים שילמדוהו. לאחר תקופה שלחו אביו לישיבתו של רבי יצחק משה פערלס אב"ד אייזנשטדט ואונגריש ברוד.

בהמשך עבר ללמוד בישיבתו של ה'כתב סופר' רבי אברהם שמואל בנימין סופר, שם התיידד עם רבי זוסמן סופר, שאף כתב הסכמה לספרו לאחר כמה שנים. בספרו הוא מספר מה שאמר לו ה'כתב סופר', שבערב פסח בדרשתו לציבור בענייני חג הפסח, אמר בשמו שיש להיזהר ולקנות את המצות בקניין כסף ולא לסמוך על קניין משיכה בלבד.

כן למד אצל רבי יוסף שאול נתנזון, בעל "שואל ומשיב". ואצל רבי אהרן זינגר אב"ד במטרסדורף.

בנימין זאב נישא לפראדל בתו של רבי יוסף צבי קוויטנר מנייטרא, ובמשך כמה שנים לאחר חתונותו היה סמוך על שולחנו של חמיו, שסיפק לזוג את כל מחסורם.

בשנת תרי"ז (1857) התמנה רבי בנימין זאב לאב"ד רוגנדורף. ושימש שם ברבנות במשך כארבע-עשרה שנה. ובשנת תרל"א (1871) התמנה לאב"ד בעיר טאב, וכיהן בה עד פטירתו, בשנת תרנ"ג. בטאב, לימד תורה בישיבה שהקים, והעמיד שם תלמידים רבים.

### ספרו
הרבה להתכתב בהלכה עם גדולי וחכמי הונגריה בדורו, מהם רבי יחיאל ארנפלד, יצחק ליב סופר, שמחה בונם ארנפלד. בשנת תרמ"ט הוציא לאור שו"ת בשם "נחלת בנימין" ובו תוכנם של התכתבויות אלו. בין כותבי ההסכמה לספר הוא רבי שמחה בונם סופר בנו של ה'כתב סופר'.

מתוכן התשובות בספר, בו הוא עונה לשאלות תלמידיו, נראה כי הוא ניהל או עמד בראשות ישיבה.

בסוף ספרו הביא את חידושיהם של קרובי משפחתו, של סבו, אבי אמו, בנימין זאב וולף אבלס.

## מתלמידיו
* הרב אפרים מרדכי פישל סופר–זוסמן, ראב"ד בודפשט
* הרב שלמה צבי שטראסר

## משפחתו
* בנו, שמחה בונים, מחבר ספר 'קול שמחה', נבחר למלא את מקומו ברבנות טאב. הוא שימש כרב המקום משנת 1893 עד 1938
* בנו, אברהם שמואל, נולד כ"ז בטבת תרל"ד
* בנו, אלעזר יעקב, נישא לבתו של וואלף לייב אבלס

## לקריאה נוספת
* **החתם סופר ותלמידיו** עמ' תפד

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* מכתב בכתב ידו, גנזים

## הערות שוליים

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:רבנים הונגרים
לחוף ירדן

"**לחוף ירדן**" הוא שיר עברי שנכתב והולחן על ידי שייקה פייקוב ובוצע על ידי הזמר דודו זכאי בעיבודו של פייקוב בשנת 1978.

## רקע

שייקה פייקוב גדל בקיבוץ אשדות יעקב איחוד.
השיר מתאר את תבנית נוף מולדתו
עם המקומות והנופים של ילדותו ונערותו.
נזכרים בו נהר הירדן הסמוך ליישוב.
הרי הגולן הנשקפים ממרחק
ונהר הירמוך המתפתל, שאשדותיו
נתנו ל"אשדות יעקב" את שמו.

שיתוף הפעולה בין פייקוב ככותב ומלחין
לבין דודו זכאי החל בשיר "נפגשנו שוב",
אחד האישיים ביותר של פייקוב,
המתאר את חוויותיו כחייל קרבי.
לאחר מכן ביצע זכאי שיר אישי נוסף של פייקוב, "חייכי לי בשירים",
והיה זה המשך טבעי שזכאי יבצע גם את השיר האישי שנכתב על תבנית נוף מולדתו של הכותב וההמלחין.

## על השיר

השיר נכלל באלבומו של זכאי משנת 1978
"רוצה עוד משהו לאמר".
שנה לאחר מכן ביצע אותו פייקוב בעצמו,
והוא נכלל באלבומו משנת 1979
"שירי ארץ ישראל יפה".

במהלך השנים נוספו לו עוד ביצועים,
והוא גם הפך לריקוד עם.

כשנשאל פייקוב איזה שיר הוא רוצה שיזכרו ממנו מכל מאות שיריו,
הוא ענה מייד, "לחוף ירדן".

## קישורים חיצוניים
* מילות השיר באתר שירונט
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי דודו זכאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים על נהר הירדן
קטגוריה:שירים על חופים
קטגוריה:שירים על קיבוצים
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
רחוב רוזייר

שמאל|ממוזער|250px|מסעדת ז'ו גולדברג, מסעדה כשרה וחנות יודאיקה ברחוב
**רחוב רוזייר** (בצרפתית **Rue des Rosiers**, "רו דה רוזייר"), הוא רחוב מפורסם ברובע הרביעי של פריז, צרפת. פירוש השם הוא "רחוב שיחי הוורדים", והוא מכונה כך בשל שיחי הוורדים שנשתלו בגינות המבנים שלאורכו. הרחוב מתחיל ברחוב מאלהר (Rue Malher), ממשיך לצפון-מערב על פני רחוב פאווה (rue Pavée), ומסתיים ברחוב הטמפל.

רחוב רוזייר שוכן במרכז הרובע היהודי ההיסטורי של פריז, שנקרא באופן לא רשמי "הפלעצל" (ביידיש "מקום קטן"). שעות הקניות מוגבלות בפריז, אך ניתן היתר חריג לאזור זה לפעול בימי ראשון, מאחר שהעסקים בו סגורים בשבתות. כתוצאה מכך, בתי קפה וחנויות פתוחים באזור זה בימי ראשון ובחגים נוצריים, מה שמושך אליו קהל רב של יהודים ולא-יהודים כאחד. זהו אחד הרחובות הצבעוניים של רובע המארה (Marais) ההיסטורי, הלב של פריז היהודית מאז המאה ה-12. ברו דה רוזייה ניתן לראות בתי אוכל יהודיים, מסעדות כשרות, ושילוב של מאפיות יהודיות מזרח אירופיות, עם דוכני פלאפל ומזון מהיר כשרים. הרחוב הוא עדות לחיי הקהילה היהודית באזור עד מלחמת העולם השנייה.

במהלך עשר השנים האחרונות, החנויות היהודיות הקטנות התמעטו במידה רבה ורחוב רוסייר הפך לבולט באופנה. הבוטיקים המיוחדים של ימים עברו, פינו את מקומם לאולמות תצוגה מינימליסטיים נוצצים עבור כמה מהמותגים הטרנדיים ביותר באירופה.

רשמית, רחוב זה נמצא ברובע המארה, המשתרע לאורך רחוב ריבולי במרחק קצר משם, ויש המתייחסים לאזור כ"סנט פול" בגלל הקרבה של כיכר סן-פול .

## בתרבות הפופולרית
הרחוב הוא המקום של הסצנה של ריקוד רבי יעקב . הסצנה צולמה למעשה ברחוב ז'אן ז'ורס בסן-דני, והיא חלק מסרט הקאלט הצרפתי "הרפתקאותיו של רבי יעקב" (1973).

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יהדות פריז
רוזייר
קטגוריה:הרובע הרביעי של פריז
שיטת שפה

**שיטת שֶׁפֶה** (באנגלית: **Scheffé's method**) משמשת בסטטיסטיקה להתאמת רמות המובהקות להתמודדות עם בעיית השוואות מרובות. שיטה זו שימושית במיוחד בניתוח שונות, ובניתוחי רגרסייה. השיטה נקראת על שם הסטטיסטיקאי האמריקני הנרי שפה (Henry Scheffé).

שיטת שפה להשוואות מרובות מבוססת על הפעלת תיקון להשוואות בפעם אחת, המופעלת על קבוצת האומדנים של כל קונטרסט אפשרי, ברמות המשתנה הבלתי תלוי. זאת, בניגוד לשיטות אחרות אשר לרוב מתייחסות לטווח מצומצם יותר של השוואות מרובות - קבוצת כל הקונטרסטים הלוקחים בחשבון שתי רמות בלבד כמו בשיטת טוקי-קרמר למשל.

## השיטה
יהי \mu_1, \ldots, \mu_r  תוחלות של משתנים ב r  אוכלוסיות זרות.

קונטרסט מוגדר על ידי

: C = \sum_{i=1}^r c_i\mu_i

כאשר

: \sum_{i=1}^r c_i = 0.

אם \mu_1, \ldots, \mu_r  שווים זה לזה, אז כל הקונטרסטים שווים ל- . אחרת, כמה קונטרסטים שונים מ  .

מבחינה טכנית יש אינסוף קונטרסטים אפשריים. רמת הביטחון הסימולטנית היא בדיוק 1- \alpha . בדרך כלל רק מספר סופי של השוואות מעניינות את החוקר. במקרה זה, השיטה של Scheffe היא בדרך כלל די שמרנית, ורמת המובהקות במשפחה (Family-wise error) בדרך כלל תהא קטנה במידה ניכרת מ \alpha  .

אומדן לקונטרסט C  יהיה על ידי

: \hat{C} = \sum_{i=1}^r c_i\bar{Y}_i

ואומדן השונות שלו הוא

: s_{\hat{C}}^2 = \hat{\sigma}_e^2\sum_{i=1}^r \frac{c_i^2}{n_i},

כאשר
* n_i  הוא גודל המדגם שנלקח מהאוכלוסייה ה- i  (זו שהממוצע שלה הוא \mu_ i  ), ו
* \hat{\sigma}_e^2 הוא האומדן לשונות השגיאות .

ניתן להראות שבהסתברות 1- \alpha , כל גבולות הביטחון מהסוג

: \hat{C}\pm\,s_\hat{C}\sqrt{\left(r-1\right)F_{\alpha;r-1;N-r}} 

נכונים בו זמנית, כאשר N  הוא גודל האוכלוסייה כולה.

כלומר, שיטת שפה מתקנת את ערך האלפא לכל השוואה באמצעות הכפלת הערך הקריאי Fc של ניתוח השונות במספר הקבוצות בניתוח פחות 1.

## השוואה לשיטת טוקי-קרמר
אם מבצעים רק מספר קבוע של השוואות זוגיות, שיטת Tukey-Kramer תביא לרווח סמך מדויק יותר. במקרה הכללי כאשר קונטרסטים מרובים או אף כל הקונטרסטים האפשריים עשויים לעניין, שיטת Scheffé יותר מתאימה, והיא תתן רווחי סמך צרים יותר.

## ראו גם
* בעיית ההשוואות המרובות
* תיקון בונפרוני
* רווח בר-סמך

## הערות שוליים

קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:בדיקת השערות
הימים הארוכים העצובים

"**הימים הארוכים העצובים**" הוא שיר שכתב אריק איינשטיין והלחין שלום חנוך.

השיר מופיע באלבום "מזל גדי", אלבומו השני של איינשטיין, שיצא בשנת 1968. זהו האלבום הראשון בו לראשונה איינשטיין ושלום חנוך שיתפו פעולה. את העיבוד עשה המעבד המוזיקלי אלכס וייס וליוותה אותו תזמורת סי.בי.אס. שלום חנוך הביע חוסר נחת מעיבודיו של וייס ללחניו, שכוונו יותר למוזיקת רוק. בקליפ שצולם לשיר מופיעה ציפי רפאלי (כשהיא בת 13) - דוגמנית עבר ואמה של בר רפאלי. זהו הקליפ הראשון שצולם לטלוויזיה בארץ. 16 שנה לאחר מכן הקליט אריק מחדש את השיר בעיבוד אחר לאלבומו "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ה': נוסטלגיה".

## גרסאות כיסוי
בתוכניתו, "לילה גוב", ביצע את השיר גידי גוב עם לאה שבת. עיבוד מחודש הוציאו דניאל רובין, ניר שלמה ויובל כהן בנובמבר 2023. במרץ 2024 ביצעו חברי זהו זה! את השיר בתוכניתם.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
הדיוויזיה ה-92 (ארצות הברית)

**הדיוויזיה ה-92** הייתה דיוויזיית חיל רגלים אפרו-אמריקאית של צבא ארצות הברית. הדיוויזיה פעלה במהלך מלחמת העולם הראשונה, מלחמת העולם השנייה ומלחמת קוריאה.

## היסטוריה
הדיוויזיה הוקמה ב-24 באוקטובר 1917 במהלך מלחמת העולם הראשונה, תחת פיקודו של מייג'ור גנרל צ'ארלס סי באלו, שפיקד עליה במשך רוב שנות קיומה. הדיוויזיה כללה ברובה קצינים וחיילים שחורים ששירתו במסגרת "נפרד אבל שווה". היא הורכבה מחטיבת הרגלים ה-183 עם רגימנטים הרגלים ה-365 וה-366, וחטיבת הרגלים ה-184 עם רגימנטים הרגלים ה-367 וה-368, יחד עם יחידות תומכות של ארטילריה, הנדסה, רפואה ויחידות איתות. הדיוויזיה נשלחה לחזית המערבית כחלק מחיל המשלוח של ארצות הברית, שם לחמה במתקפת מז-ארגון לצד הצבא הצרפתי. הדיוויזיה ספגה במהלך הלחימה 1,647 נפגעים: 120 הרוגים ו-1,527 פצועים, ובשנת 1919 פורקה הדיוויזיה.

הדיוויזיה הופעלה מחדש כדיוויזיית חיל רגלים עם הכינוי "צבעוני", בפיקודו של מייג'ור גנרל אדוארד אלמונד, ב-15 באוקטובר 1942, עשרה חודשים לאחר הכניסה האמריקנית למלחמת העולם השנייה. הם שובצו לפורט הואצ'ורה, אריזונה ואומנו בארצות הברית במשך כמעט שנתיים. בסוף יולי 1944, רגימנט הרגלים ה-370 נשלח לאיטליה וצורף זמנית לדיוויזיית השריון הראשונה. שאר הדיוויזיה נשלחה אל מעבר לים בספטמבר אותה שנה, והדיוויזיה כולה השתתפה בקרבות כבדים במהלך שארית המערכה האיטלקית, ובכלל זה בחדירת הקו הגותי ומתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, כחלק מהארמייה החמישית. הדיוויזיה הייתה דיוויזיית הרגלים האפרו-אמריקאית היחידה שהשתתפה בלחימה באירופה במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה ספגה בקרבות 2,997 נפגעים, בכלל זה 548 הרוגים ו-2,187 פצועים.

עם פרוץ מלחמת קוריאה אורגנה הדיוויזיה מחדש בפורט מקלין, אריזונה. בשל הצו המבצעי 9981 משנת 1948 אשר ביטל את ההפרדה בין הכוחות המזוינים של ארצות הברית, הדיוויזיה הפכה ליחידה מעורבת עם חיילים לבנים ושחורים. נותרו כמה היבטים מעברה כיחידה מופרדת, כולל הכינוי שלה "חיילי באפלו" וסמל של ביזון אמריקאי שחור. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה הביתה לארצות הברית ופורקה ב-29 ביוני 1953.

## קישורים חיצוניים

* הדיוויזיה ה-92 

92
92
92
לוז (צמח מקראי)

**לוז** הוא צמח המופיע במקרא פעם אחת. ללוז הוצעו מספר זיהויים, ביניהם שקד, אגוז לוז ו.

## במקרא
בספר בראשית מסופר שיעקב השתמש בשלושה צמחים, שאחד מהם הוא לוז, בעת שהוא רעה את צאן לבן הארמי בארם נהריים:

## זיהויים
### צפצפה מכסיפה
ממוזער|266x266 פיקסלים|צפצפה מכסיפה
רבי סעדיה גאון, רבי יונה אבן ג'נאח ורבי שלמה פרחון זיהו את הלוז שבפסוק עם ה. אמנם חלק מהחוקרים זיהו את הצפצפה המכסיפה עם הלִבְנֶה, המופיע בפסוק בסמוך ללוז.

### אגוז הלוז
ממוזער|200x200 פיקסלים|אגוז לוז
אסף הרופא, רש"י ופרשנים נוספים זיהו את הלוז עם אגוז הלוז. זיהוי זה מתאים לכמה מובאות מהמדרשים, וכנראה היה קיים כבר בזמן חז"ל. איילת-השחר הראובני צידדה בזיהוי זה, בעוד רבים מהחוקרים דחו אותו, מכיוון שגידול אגוז הלוז היה נדיר באזור ארץ ישראל וארם נהריים, ומועד ביותו באזור זה מעורפל.

### שקד
ממוזער|200x200 פיקסלים|שקד
רבים מהחוקרים זיהו את הלוז עם השקד המצוי, על פי הערבית והארמית. זאת למרות שהשקד מופיע בשמו ארבע פעמים במקרא, כולל פעם אחת בספר בראשית. זיהוי הלוז עם השקד היה מקובל על רבים מהמפרשים. כך למשל כותב האבן עזרא:

זיהוי הלוז עם השקד מופיע גם בתרגום עקילס ליוונית, וככל הנראה גם בחלק מהמדרשים, כפי שציינו כבר בעלי התוספות.

### מין לא ידוע
חלק מהמפרשים כתבו שהעצים המוזכרים בפסוק הם מיני עצים, או "מיני ארזים", ללא פירוט. החוקר אוריה פלדמן סבר שאין למצוא את זהות הלוז, כשהוא דוחה את זיהוי הלוז עם השקד, בין היתר משום ש"קשה להניח כיצד זה נפל השקד לחברת הלבנה והערמון".

## לקריאה נוספת
* איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", **בצרון** כג, תשי"א, עמ' 30–33
* אוריה פלדמן, **צמחי התנ"ך**, תל אביב: דביר, 1956, עמ' 213
* יהודה פליקס, **עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל**, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 143–149, 248–250
* זהר עמר, **צמחי המקרא**, ירושלים: ראובן מס, 2012, עמ' 118–119

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחי המקרא
דיוויזיית המילואים ה-148 (ורמאכט)

**דיוויזיית המילואים ה-148** (בגרמנית: **148. Reserve-Division**) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט אשר לחמה במלחמת העולם השנייה.

## היסטוריה
בדצמבר 1939 הוקמה דיוויזיה 148, שבסיסה בגלייביץ' שבמחוז צבאי VIII, ככוח מחליף של הדיוויזיה ה-168 ולאחר מכן שונה שמה לדיוויזיה מס' 148 בינואר 1940, שביוני 1941 הועברה למץ.

דיוויזיה מס' 148 שונתה לדיוויזיית המילואים ה-148 באוקטובר 1942 כאשר צבא המילואים אורגן מחדש. בדצמבר 1942 הועברה הדיוויזיה לשלזיה. במאי 1943 הועברה הדיוויזיה לאזור טולוז בדרום צרפת, כחלק מהקורפוס ה-66 שהיה חלק מהארמייה ה-19 במסגרת קבוצת ארמיות D.

במהלך נחיתות בעלות הברית בדרום צרפת במבצע דרגון ב-15 באוגוסט 1944, חלקים מהדיוויזיה, שהייתה חלק מקבוצת ארמיות G מאז יולי, ביצעו ניסיון מתקפת נגד לא מוצלח נגד כוחות בעלות הברית ליד קאן ונעו לאורך קוט ד'אזור לכיוון האלפים הימיים. יחד העם דיוויזיה ההררית ה-8, אלו היו שתי הדיוויזיות הגרמניות היחידות שבסיסן בדרום צרפת שנסוגו לכיוון איטליה לאחר פלישת בעלות הברית לדרום צרפת. במהלך נסיגתה, הדיוויזיה הייתה מעורבת בקרבות הגנה נגד כוחות בעלות הברית ונגד כוחות הרזיסטאנס. בספטמבר 1944 היא שובצה בארמיית ליגוריה של קבוצת ארמיות C והופקדה על הגנת המעברים האלפיניים לצרפת.

ב-18 בספטמבר 1944 שונה שמה של הדיוויזיה לדיוויזיית הרגלים ה-148.

## מפקדים
* קונרד שטפנוס (1 בדצמבר 1939–7 בפברואר 1940)
* הרמן בטכר (7 בפברואר 1940–10 בפברואר 1942)
* הוברט גרקה (10 בפברואר 1942–2 באפריל 1942)
* הרמן בטכר (2 באפריל 1942–1 באפריל 1943)
* פרידריך-וילהלם פון רוטקירך אונד פנטן (1 באפריל 1943–25 בספטמבר 1943)
* אוטו פרטר-פיקו (25 בספטמבר 1943–18 בספטמבר 1944)

## קישורים חיצוניים
* הדיוויזיה מס' 148 באתר lexikon-der-wehrmacht 
* דיוויזיית המילואים ה-148 באתר lexikon-der-wehrmacht 

141
פלסטרים (שיר)

"**פלסטרים**" הוא שיר של הזמר הישראלי אושר כהן, השיר יצא לאור ב-21 באפריל 2024.

## רקע
אושר כהן שחרר את השיר, "פלסטרים", ביום הראשון האחרון אך למאקו, נודע כי השיר שכהן כתב והלחין היה מיועד במקור לזמר אחר, שהחליט לוותר עליו. לפי גורמים בתעשיית המוזיקה, מי שהיה אמור להוציא את השיר במקור היה חברו הטוב של כהן, רועי סנדלר. לפני למעלה משנתיים סנדלר הקליט את השיר, ובסוף נאלץ לוותר עליו עקב נסיבות.

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אושר כהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אושר כהן
לואיס בנג'מין האנה

**לואיס בנג'מין האנה** (באנגלית: **Louis Benjamin Hanna** או **L. B. Hanna**; ) היה איש עסקים, בנקאי ופוליטיקאי אמריקאי מדקוטה הצפונית, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל דקוטה הצפונית ה-11 בשנים 1913–1917. בארבע השנים שקדמו לכהונתו כמושל, הוא כיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית, ולפני כן בתקופות כהונה שונות בבית הנבחרים של דקוטה הצפונית ובסנאט שלה.
## ראשית חייו
לואיס בנג'מין האנה נולד בעיירה ניו ברייטון שבפנסילבניה. הוריו, ג'ייסון ר. ומרגרט האנה, נפטרו כשהיה ילד צעיר, והוא גודל על ידי דודותיו. הוא למד במסצ'וסטס ובניו יורק. ב-1881 הגיע האנה לטריטוריית דקוטה יחד עם אחיו, רוברט ס. האנה, והחל לעסוק בחקלאות ליד המקום שהיום הוא העיר הופ שבדקוטה הצפונית. ב-1888 הוא נשא לאישה את לוטי ל. תאצ'ר, ולשניים נולדו ארבעה ילדים.
## קריירה
ב-1882 מכר האנה את קרקעותיו ועבר לעיר פייג', שם הוא החל את הקריירה שלו כאיש עסקים. הוא פתח חברה לסחר בעץ, ולאחר מכן הרחיב את פעילותו לסחר בדגנים. עד מהרה הוא נזקק לשירותי בנקאות, ופתח בנק פרטי בפייג'. הבנק היה לבנק מדינתי, לאחר מכן היה לבנק הלאומי הראשון של פייג', שהאנה היה נשיאו.

בשנים 1895–1897 כיהן האנה בבית הנבחרים של דקוטה הצפונית. ב-1899 הוא עבר לעיר פארגו, שם הוא שימש כסגן נשיא הבנק הלאומי הראשון של פארגו. בשנים 1897–1901, ושוב בשנים 1905–1909, ייצג האנה את מחוז פארגו בסנאט של דקוטה הצפונית.

ב-1908 נבחר האנה לייצג את דקוטה הצפונית בבית הנבחרים של ארצות הברית, בו הוא כיהן שתי תקופות כהונה בשנים 1909–1913. ב-1913 הוא נבחר כמושל דקוטה הצפונית לאחר שניצח במערכת הבחירות את מועמד המפלגה הדמוקרטית פרנק א. הלסטרום. ארבע שנות כהונתו עברו עליו בעיקר בטיפול בחוב המדינתי שהוא ירש מקודמו בהיקף של 300,000 דולר. עד תום כהונתו, שולם החוב במלואו, ובנוסף, החוב באיגרות חוב הופחת מסכום של כמעט מיליון דולר ל-462,000 דולר. נוצרו תוכנית פרישה וקרן ביטוח למורים ונחקק חוק למס ירושה.

במהלך תקופת כהונתו כמושל, יצאה משלחת בראשותו של האנה ובהשתתפות בני משפחתו לנורווגיה. ב-4 ביולי 1914 הוא העניק לעם הנורווגי פסל של אברהם לינקולן, מעשה ידיו של הפסל מדקוטה הצפונית, פול פידל, שמוצב בפארק פרונגר שבאוסלו.
## שנותיו האחרונות
להאנה הוענק תואר אביר דרגה ראשונה במסדר אולף הקדוש על ידי הוקון השביעי, מלך נורווגיה. בשנים 1917–1918 הוא שימש כיושב ראש מפעל איגרות החוב ליברטי לסיוע למדינות ההסכמה. במלחמת העולם הראשונה הוא שירת בצרפת כקפטן בצלב האדום האמריקאי. הוא עוטר כקצין בלגיון הכבוד על ידי ממשלת צרפת. האנה המשיך בעיסוקו בחקלאות, בנקאות ומיזמים נוספים עד לפרישתו. בבחירות לנשיאות של 1924 הוא ניהל את מסע הבחירות של קלווין קולידג' בדקוטה הצפונית.

לואיס בנג'מין האנה נפטר בפארגו ב-23 באפריל 1948, בגיל 86. הוא נטמן בבית הקברות ריברסייד שבעיר.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 3, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, p. 1177.


## קישורים חיצוניים

* לואיס בנג'מין האנה באתר אגודת המושלים הלאומית 
* 
* לואיס בנג'מין האנה באתר The Political Graveyard 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי פנסילבניה
קטגוריה:מושלי דקוטה הצפונית
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מדקוטה הצפונית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי האספה המחוקקת של דקוטה הצפונית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1861
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1948
לכבוד הקיץ

"**לכבוד הקיץ**" הוא שיר בביצוע להקת "גזוז", שנכלל באלבומהּ הראשון של הלהקה, "גזוז", שיצא לאור ב־1979. דני סנדרסון כתב והלחין את השיר.

## מצעדי פזמונים
"לכבוד הקיץ" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־13 ביוני 1979, זכה להצלחה וצעד 15 שבועות, עד 3 באוקטובר 1979, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־21 באוגוסט 1979. במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ט של התחנה השיר דורג במקום ה־23 (השיר "תשע בכיכר" מאותו אלבום דורג באותו מצעד במקום ה־12). במצעד הזה זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה". במצעד השנתי של גלי צה"ל השיר דורג במקום ה־27.

## מיקומי שיא
### מצעדים שבועיים

### מצעדי סוף שנה

## קישורים חיצוניים

* מילות השיר "לכבוד הקיץ", באתר Genius
* "לכבוד הקיץ", אודיו, באתר יוטיוב

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי גזוז
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דני סנדרסון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דני סנדרסון
קטגוריה:שירים על הקיץ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
פורנוגרפיית דיפ-פייק

[ממוזער|דוגמה לתמונת מקור של אישה לבושה (דיוקן של [סימונטה וספוצ'י מאת סנדרו בוטיצ'לי) שהופשטה באמצעות טכנולוגיית דיפ-פייק]]
**פורנוגרפיית דיפ-פייק** (באנגלית: **Deepfake pornography**), או **פורנו AI**, היא סוג של פורנוגרפיה הכוללת תמונות, וידאו וקובצי קול, אשר מפוברקים לחלוטין למרות שהם עשויים להיראות אותנטיים, ואשר נוצרו באמצעות טכנולוגיות בינה מלאכותית. יישומי בינה מלאכותית מסוימים מסוגלים בין היתר להחליף את הפנים של אנשים שונים בסרט פורנוגרפיים קיימים, לדמות את הבעות הפנים של אדם אחר ולהחליף את הקול המקורי בקול של אדם אחר. באופן זה ניתן באמצעות אותן הטכנולוגיות לייצר תכנים בהם לכאורה גברים/נשים מסוימים/ות אומרים/ות או עושים/ות מעשים שהם/הן מעולם לא ביצעו בפועל.. הטכנולוגיה הזאת מעניקה למשתמשים אפשרות לייצר סרטים ותמונות פוגעניים מבחינה מוסרית ועברייניים מבחינה חוקית - במיוחד כאשר אנשים מסוימים - בעיקר נשים - שולבו בסרטים ו/או תמונות פורנוגרפיים/יות ללא הסכמתם/ן.

במקרים מסוימים סרטוני פורנוגרפיית דיפ-פייק משמשים אף כסוג של פורנוגרפיית נקם שמטרתה להשפיל ולהעניש אנשים מסוימים.

לאורך השנים נעשו מאמצים להילחם בתופעה כמו בין היתר באמצעות פתרונות טכנולוגיים שמטרתם לזהות ולמנוע את היצירה וההפצה של פורנוגרפיית דיפ-פייק. ישנם כיום יישומים אשר זמינים לציבור כמו Deepware ו-Video Authenticator של מיקרוסופט אשר מאפשרים למשתמשים להעריך את האותנטיות של סרטונים החשודים כסרטוני דיפ-פייק.

מבחינה משפטית, בשל היעדר חקיקה ספציפית המתייחסת לפורנוגרפיית דיפ-פייק לרוב חוקי פורנוגרפיית נקם ותביעות נזיקין הם החוקים הרולוונטים במקרים מהסוג הזה, אם כי בפועל החוקים הנוגעים לפורנוגרפיית נקם משתנים באופן ניכר ממדינה למדינה, וקשה במיוחד להפסיק לחלוטין את ההפצה של פורנוגרפיית דיפ-פייק.

בעוד שהדבקת הפנים של ידוענים על גבי תצלומים פורנוגרפים באמצעות תוכנות עריכת תמונות היא תופעה שהייתה קיימת במשך שנים רבות לפני תופעת פורנוגרפיית הדיפ-פייק, ההפקה של פורנוגרפיית דיפ-פייק היפר-ריאליסטית באמצעות יישומי בינה מלאכותית היא תופעה שהחלה רק לקראת סוף העשור השני של המאה ה-21.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פורנוגרפיה
קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:פשעי מחשב
קטגוריה:התעללות מינית
קטגוריה:תוכנות בינה מלאכותית