open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
K-pop (שיר)

"**K-pop**" הוא שיר של הראפר האמריקאי טראוויס סקוט, הראפר הפוארטו ריקני באד באני והזמר הקנדי דה ויקנד. השיר יצא לאור באמצעות קקטוס ג'ק רקורדס ואפיק רקורדס כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן הרביעי של סקוט, *[[Utopia]]*, ב-21 ביולי 2023. השיר נכתב לצד בוי-1דה, ג'האן סוויט ו-BNYX מ-Working on Dying, שהפיק את השיר לצד אילאנג'לו.

## רקע
סקוט הכריז על שיתוף הפעולה ברשתות החברתיות שלו ב-19 ביולי 2023. באד באני ודה ויקנד נמנו קודם לכן בין האמנים המשתתפים באלבום *Utopia*, כשסקוט הציג שיתוף פעולה עתידי עם באד באני במועדון במונקו במאי 2023. באד באני אמר בראיון עם רולינג סטון במהדורת יולי/אוגוסט 2023 שהוא וסקוט "עבדו על זה לפני כמה זמן".

## וידאו קליפ
וידאו קליפ נלווה לשיר פורסם ב-21 ביולי 2023. בקליפ סקוט נראה באצטדיון כדורגל ריק ממותג במיתוג האלבום *Utopia*. בנוסף, הוא רומז על סיבוב הופעות פוטנציאלי לתמיכה באלבום עם שילוט בו כתוב "Stadium Tour Rehearsal", כשהוא חולק מבט על שיתוף הפעולה שלו עם אייר ג'ורדן לנעלי ספורט. באד באני נראה עושה את דרכו למועדון לילה, ודה ויקנד נראה נהנה מארוחה עם סקוט באחוזה מוקפת בנשים. הקליפ כולל הופעות קמע של מת'יו ויליאמס, פארל ויליאמס וסיזה.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי טראוויס סקוט
קטגוריה:שירי באד באני
קטגוריה:שירי דה ויקנד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירי מוזיקת טראפ
קטגוריה:שירי רגאטון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי באד באני
מוקדמות מונדיאל 2026 - אמריקה הדרומית

**[[מוקדמות מונדיאל 2026]] של [[CONMEBOL]]** הוא השלב המקדים למונדיאל 2026, עבור נבחרות כדורגל לאומיות החברות בקונפדרציית הכדורגל של אמריקה הדרומית (CONMEBOL). לאמריקה הדרומית מוקצים 6 מקומות ישירים למונדיאל ומקום אחד בפלייאוף הבין יבשתי.

המשחקים החלו ב-7 בספטמבר 2023 והסתיימו בספטמבר 2025. 

## פורמט
באוגוסט 2022 החליטה מועצת CONMEBOL להמשיך בשיטת המוקדמות ששימשה בששת הסבבים הקודמים (החל מ-1998). עשר הנבחרות ישחקו בבית אחד בשיטת בית-חוץ.

## משתתפות
כל 10 הנבחרות הלאומיות החברות ב-CONMEBOL השתתפו במשחקי המוקדמות.

## טבלה

הערה: בעקבות זיוף מסמכי הלידה של ביירון קסטיו במוקדמות הקודמות על ידי ההתאחדות האקוודורית, לאקוודור הורדו שלוש נקודות.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוקדמות המונדיאל
קטגוריה:מונדיאל 2026
קטגוריה:אמריקה הדרומית: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2024
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2025
קטגוריה:2023 באמריקה הדרומית
קטגוריה:2024 באמריקה הדרומית
קטגוריה:2025 באמריקה הדרומית
מירדף (שיר)

"**מירדף**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. הוא יצא לאור במאי 1969, על ידי חברת התקליטים CBS, כסינגל מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, מירדף (1970). כמו כן, הופץ "מירדף" כסינגל כפול לצד "גשר אלנבי" שבוצע על ידי הזמר יהורם גאון.

השיר הגיע למקום החמישי במצעד של הגל הקל. השיר נכתב עבור סרטו של מיכה שגריר "המלחמה לאחר המלחמה".

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי ירון לונדון והולחן והופק על ידי נחום היימן. את השיר כתב לונדון על הלחימה בארץ המרדפים. לפי כתבה שפורסמה במקור ראשון, מיכה שגריר ביקש מהיימן להלחין עבורו את השיר בלחן בקצב מהיר מאוד, כדי . התוצר המוגמר היה שיר קשה לביצוע ועל כן, נבחרה אלברשטיין לבצעו.

במרוצת השנים הביע לונדון הסתייגות חריפה מהשיר, הביע חרטה על כתיבתו וכינה אותו .

## הצלחה
ב-25 במאי 1969 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל במקום העשירי. ב-1 ביוני עלה למקום התשיעי לפי נתונים שפורסמו. בהמשך הצעידה, הגיע בשיאו למקום החמישי. הוא יצא מהמצעד בסוף יולי 1969. במצעד השנתי של גלי צה"ל שפורסם ב-1969 דורג "מירדף" במקום ה-21.

במצעד של המדינה דורג "מירדף" במקום ה-308.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ירון לונדון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נחום היימן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי נחום היימן
קטגוריה:מלחמת ההתשה בתרבות
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
IAR-80

**IAR-80** (או **IAR-81** בדגם המתקדם) הוא מטוס קרב ותקיפה קלה תוצרת תעשיית התעופה הלאומית של רומניה, על בסיס מטוס PZL P-24 הפולני. הוא יוצר בין השנים 1940–1944 בכמות של כ־400 יחידות, והיה בשירות עד שנת 1952 בחיל האוויר הרומני.

## היסטוריה
עקב צורכי הביטחון של רומניה והרצון לשמור אותה עצמאית ככל האפשר מבחינה זאת מבחינה תעשייתי וכלכלית. בעוד רוחות מלחמה החלו מנשבות מעל אירופה. הוחלט ברומניה בסוף שנות ה–30 על פתיחת פרויקט ליצור מטוס קרב מקומי. בראש צוות הפרויקט עמדות פרופ' יון גרוסו, יון קושריאנו, אינג' ג'ורגה זוטה, ויזירו גרוסו ויון וולנר. לבסוף הוחלט כי המטוס החדש יהיה מבוסס על PZL P-24 שיוצר ברישיון אותו יחליף כמטוסי קו ראשון. עיקר השינויים שהוכנסו היו הכנף החדשה לחלוטין, תא הטייס שחלו בו שינויים בנוסף לסגירתו והרחקתו לאחור, בעוד החימוש והמנוע השתנו לא הרף. לעומת זנב המטוס בו לא יכול שינוי גם בדגמים המתקדמים. הפרויקט שהתקדם באיטיות הניב פרי באפריל 1939 עם טיסת המבחן של האב-טיפוס שהשיגה תוצאות חיוביות מלבד כמה בעיות קלות שהתגלו בבדיקות תוקנו במהלך השנה הבאה. אב הטיפוס המשופר של IAR-80 התחרה אל מול ההיינקל 112 הגרמני שהגיעה זה עתה לקראת הזמנה ומלבד ביצועי המנוע והחימוש IAR-80 הוכיח את עדיפותו. חיל האוויר הרומני התרשם והזימן את ה–100 היחידות על חשבון ההזמנה של המטוס הגרמני.

מטוס זה שהיה יכול בתחילת דרכו להוות אתגר גם למטוסים הטובים ביותר של אותה התקופה (כמו: המסרשימיט והספיטפייר) "לא הגשים את חזונו" במלואו עקב הקשיים שהוצבו בפני תעשיית התעופה הצעירה של רומניה והצורך שלה לבחור צד בסכסוך הבין מעצמתי, מה שהוביל לבסוף גם העדפה ביבוא מאשר יצור מקומי.

### שימוש מבצעי
מטוס זה ראה יחסית פעילות מוגבלת אבל מגוונת בין היתר בחזית המזרחית במבצע ברברוסה ובהגנה על נכסים אסטרטגים בשטח האווירי של רומניה מפני הפצצות בעלות הברית

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מטוסי קרב
קטגוריה:רומניה: צבא וביטחון
קטגוריה:רומניה: תעופה
קטגוריה:רומניה: תעשייה
קטגוריה:מטוסים במלחמת העולם השנייה
ניר רייכמן

**ניר רייכמן** (נולד ב-24 בספטמבר 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

## קריירה
רייכמן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים. ב-27 בנובמבר 1993 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2-0 להפועל באר שבע. ב-4 במרץ 1995 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד הפועל חיפה.

בקיץ  הושאל להפועל טייבה ובינואר של אותה עונה הושאל להפועל כפר סבא. בעונת 1997/1998 חזר לבית"ר עמה זכה באליפות. בפברואר  הושאל להפועל ירושלים עד לסיום העונה.

לאורך הקריירה שלו רייכמן סבל מפציעות חוזרות ונשנות ופרש מכדורגל בגיל 26 בלבד. לאחר פרישתו שימש כאיש צוות במחלקות הנוער של בית"ר ירושלים והפועל קטמון ירושלים.

## תארים
; בית"ר ירושלים
*אליפות ישראל: 1997/1998

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל טייבה
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
אתהלך

**אתהלך** הוא ספרו האוטוביוגרפי של אהרן מרגלית.

הספר מתאר את התמודדותו בילדותו עם נגיף הפוליו והנכות שבעקבותיו, עם גמגום כבד בנערותו, ובבגרותו עם סרטן מסוג אנגיו-סרקומה בדרגה 5 בראש וסרטן מסוג לימפומה בדרגה 3 ברגל. הספר נותן עצות, כלים וחיזוקים לחולים במחלות אלו וקרוביהם, לחולים בכלל ולהתמודדויות בכלל.

הספר נכתב בידי משה גוטמן, ונערך על ידי חנוך ריגל. הוא יצא לאור בכסלו ה'תשע"א בהוצאות 'המודיע' ו'פלדהיים', ונמכר בלמעלה מ-140,000 עותקים. בתוך שנה מהוצאתו הודפסו תשעה מהדורות, כל אחת גדולה מקודמתה, ונכון לאב ה'תשפ"ג הודפסו למעלה משלושים מהדורות. הספר תורגם לאנגלית, יידיש, צרפתית ורוסית.

## בעקבות אתהלך
מספר שנים לאחר הוצאת 'אתהלך' יצא ספר בשם 'בעקבות אתהלך', ובו סיפוריהם של אנשים שחייהם השתנו בעקבות קריאת הספר 'אתהלך' או מפגש עם מרגלית. בהמשך יצא כרך נוסף ('בעקבות אתהלך 2'). שני הכרכים תורגמו לאנגלית ויידיש.

## עיבודים
* **אהר'לה** (4 כרכים, הוצאת יפה נוף) – לאחר הוצאת 'אתהלך', עבר הספר עיבוד לילדים בצורת קומיקס. הכרך הראשון מתאר את ההתמודדות עם הפוליו והנכות, השני את ההתמודדות עם הגמגום, והכרכים השלישי והרביעי מתארים התמודדויות של ילדים שקבלו תמיכה ממרגלית. הספרים עובדו בידי הדס אירנשטיין וצויר בידי דוד גולד. ארבעת הכרכים תורגמו לאנגלית ויידיש.
* **לא מכין קפה למלאך המוות** – 'אתהלך' בעיבוד המיועד לקהל יעד חילוני. יצא בשנת ה'תשע"ז, בעריכת עינת יקיר ובהוצאת עם עובד.

הספר עובד להצגה על ידי תיאטרון 'נקודה טובה'.

קטעים מתוך הספר שולבו בסרט 'מי את'.

## קישורים חיצוניים
* 
* החיים קשים? רק אל תגידו את זה לרב אהרן מרגלית כתבה באתר הידברות
* הערך אהרון מרגלית באתר המכלול
* הספר אתהלך בידי הרב חיים קנייבסקי

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרים ביוגרפיים
קטגוריה:ספרים ישראליים
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:סרטן
קטגוריה:נכות בישראל
וו שאוקונג

**וו שאוקונג** (במנדרינית: **吴少聪**; נולד ב-20 במרץ 2000) הוא כדורגלן סיני המשחק בעמדת המגן השמאלי בבייג'ינג גואואן.

## קריירת מועדונים
וו התחיל לשחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות בבייג'ינג. בשנת  הצטרף למחלקת הנוער של שימיזו ס-פולסה היפנית.

ב-3 בפברואר 2019 חתם בגואנגג'ואו אוורגראנד והושאל מיידית לקיוטו סנגה. וו לא הצליח להשתלב בקבוצה וחזר במהלך העונה לגואנגג'ואו. ב-1 בדצמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-3 נגד שאנגחאי שנחווה. ב-16 באוקטובר 2020 וו כבש את השער הראשון שלו בקריירה בניצחון 1-3 נגד חביי צ'יינה פורצ'ן במסגרת רבע גמר פלייאוף ליגת העל הסינית.

ב-10 בינואר 2023 וו חתם לשנתיים וחצי באיסטנבול בשאקשהיר מליגת העל הטורקית והפך לכדורגלן הסיני הראשון שמשחק במדינה. ב-17 במאי 2023 וו ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בתיקו 1-1 ביתי מול אומרנייספור.

ב-18 ביולי 2023 הושאל לגנצ'לרבירלי מהליגה הטורקית הראשונה.

ב-4 בספטמבר 2024 הושאל לרדומיאק ראדום מליגת העל הפולנית.

ב-30 בינואר 2025 חתם בבייג'ינג גואואן.

## קריירה בינלאומית
ב-24 ביולי 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סין בתיקו 0-0 נגד .

נכלל בסגל נבחרת סין לטורניר גביע אסיה 2023.

## תארים
; גנצ'לרבירלי
*ליגת העל הסינית: 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים סינים
קטגוריה:מגני כדורגל סינים
קטגוריה:כדורגלני גואנגג'ואו
קטגוריה:כדורגלני איסטנבול בשאקשהיר
קטגוריה:כדורגלני גנצ'לרבירלי
קטגוריה:כדורגלני בייג'ינג גואואן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סין
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים ביפן
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפולין
קטגוריה:סינים שנולדו ב-2000
Out of Space

"**Out of Space**" (בעברית: "**מחוץ לחלל**") הוא שיר של להקת המוזיקה אלקטרונית הפרודיג'י משנת 1992. השיר הופיע באלבום בכורה של הלהקה Experience ויצא כסינגל הרביעי מאלבום זה. השיר סימפל מהשיר Chase the Devil משנת 1976 של הזמר מקס רומיאו כמו ומספר שורות מהשיר Critical Beatdown  של הזמר Kool Keith משנת 1988.
השיר נחשב למצליח ביותר מתקופתה המוקדמת של הלהקה ומתחילת דרכה, ולעיתים קרובות נוגן בהופעה חיה על ידי הלהקה. איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי קיבע את השיר למעמד של זהב במאי 2021.
בשנת 2005 הוציאה Audio Bullys הבריטית את השיר כרימיקס לסינגל Voodoo People / Out of Space מתוך אלבום האוסף Their Law: The Singles 1990–2005.

## ביקורות לשיר
בפרשנות השבועית שלו במצעד הסינגלים הבריטי, אמר ג'יימס מאסטרטון כי "השיר הזה ללא ספק הוא הכי מסחרי שלהם עד כה. השיר אולי לא ממש קידם אותם יותר מידי הלאה, אך יחד עם זאת זהו השיר הרביעי שלהם שנכנס למצעד הסינגלים הבריטי בשנה הזו, וזה לא משהו שכדאי לרחרח בו (להקל בו ראש)." צ'אלרס ארון ממגזין המוזיקה האמריקאי Spin כתב: "השיר מתפתל ומשתנה כל הזמן, וזה הטכנו ש"מכופף" את דעתך ומדגדג לך את הבטן."

## הקליפ
צבעי הנגטיב בקליפ, בבימויו של ראסל קרטיס, הציגו את הלהקה משתוללת בסביבה כפרית. קית' פלינט הולבש בתלבושת רייבר, נראה לבוש בסרבלים לבנים, מסיכת פנים וכפפות פלואורסצנט ונראה מרחרח את ה-"Vicks VapoRub". הקליפ גם הציג צילומים של הופעות חיות של הלהקה באותה תקופה וגם יענים. הקליפ הוצג פעמים רבות ב-MTV אירופה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על החלל החיצון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אקס-אל רקורדינגס
אולי עוד פעם (שיר)

"**אולי עוד פעם**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה העשירית וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

## על השיר
"אולי עוד פעם" נכתב והולחן על ידי שמרית אור והנרי בראטר, שגם הפיק אותו. זהו השיר הראשון של אילנית שהופק עבורו וידאו קליפ רשמי. הוא צולם בוואדי א-זרקא שבשומרון במסגרת התכנית "שביל באמצע שביל בצד" של הטלוויזיה החינוכית. "אולי עוד פעם" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום השני. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השביעי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
בואו בואו

"**בואו בואו**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

## על השיר
"בואו בואו" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-27 במרץ 1984 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-22. ב-22 במאי עלה למקום הרביעי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, ב-24 ביולי יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השביעי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
חדר משלו

**חדר משלו** הוא סרט קולנוע שביים מתן יאיר שגם כתב את התסריט. הסרט בכיכובם של גלעד לדרמן וירדן בר-כוכבא הוצג לראשונה בפסטיבל ירושלים לקולנוע ב-2023.

## עלילת הסרט

אורי (גלעד לדרמן) הוא ילד מופנם החי במשפחה על סף פירוק. אמו ישנה בחדרו לאחר שיחסיה עם האב (ישראל ברייט) עלו על שירטון. אורי מנסה להצטרף למשלחת השכבה היוצאת למסע לפולין, וזאת במסגרת יחסיו הקרובים עם רכז השכבה עמית רוקמן (דרור קרן) שמרכז את המשלחת. בינתיים האב עוזב את הבית למקום לא ידוע. חוסר האפשרות של אורי להשיג את חתימת האב על טופס היציאה מסבך את אפשרותו להצטרף למשלחת ומסבך אותו ביחסיו עם רוקמן.

ברקע כל זה אורי מקבל צו ראשון. המאבחנת הצבאית שמה לב לחריגותו של אורי והוא נדרש לאיבחון אצל קצין בריאות הנפש. בסיר הלחץ המשפחתי נמצאת גם אחותו הגדולה של אורי (נטע רוט) שנוהגת לארח את בן זוגה בחדרה.

## רקע לתסריט
את התסריט כתב מתן יאיר שגם ביים את הסרט. לדבריו התסריט מבוסס במידה רבה על חוויותיו האישיות מתקופת ההתבגרות, תקופה שבה הוא חלק חדר עם אימו על רקע דומה. מתן יאיר גם חיבר ספר בשם זהה – "חדר משלו" שיצא לאור בשנת 2009.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*הקישור באתר קרן הקולנוע הישראלי
*ביקורת על הסרט בבלוג של איתן
קטגוריה:סרטי 2023

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023

## הערות שוליים
קרן יוסט

**קרן יוסט-רוזנבלום** (נולדה ב-24 ביוני 1974) היא עורכת דין ישראלית. החל מיולי 2023 משמשת פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי) בפרקליטות המדינה.

## ביוגרפיה
נולדה בארצות הברית לחיה ופרופ' ישראל יוסט (1936–2024), ששימש מנהל מחלקה פנימית בבית החולים איכילוב. בעלת תואר ראשון ושני במשפטים, וכן תואר שני במנהל עסקים בהצטיינות, שלושתם מאוניברסיטת בר-אילן. כן בוגרת קורס מנהלים באוניברסיטת הרווארד, בוגרת תוכנית מעוז ועמיתה פעילה בה.

### פרקליטות המדינה
בשנת 1999 התמחתה יוסט תחת עורכת הדין נעמי שטרן, פרקליטת מחוז ת"א (אזרחי). עסקה בדיני עבודה (ובכלל זה סכסוכים קיבוציים), דיני מקרקעין (תביעות הבעלות של המושבים על קרקעות המדינה), משפט מינהלי ומשפט מסחרי (חובות עיריית טייבה, פירוק חברת אגרקסקו והתביעה להרמת מסך כנגד המדינה) ועוד.

בשנת 2016 מונתה למנהלת המחלקה המינהלית בפרקליטות מחוז תל אביב, והקימה מחדש את המחלקה. במסגרת עבודתה ייצגה את המדינה בעתירות ביטחוניות מסווגות ועתירות חופש מידע, מינהל אוכלוסין, תכנון ובניה ומכרזים, וכן בתחומי מעמד אישי ופסיכיאטריה, עתירות דוגמת תחבורה ציבורית בשבת, תמ"א 38 ועוד. בתקופת מגפת הקורונה הובילה הבאת תינוקות שנולדו בפונדקאות בחו"ל, בתקופות מורכבת של סגרים ברחבי העולם.

בשנת 2020 מונתה למנהלת מחלקת המקרקעין. במסגרת עבודתה הובילה טיפול בתיקי מקרקעין בעלי השלכות רוחב, תוך ייצוג רשות מקרקעי ישראל והרשות לרישום מקרקעין, עסקה בהגשת תביעות להשבת קרקע במקרים של שינויי ייעוד, פינוי פולשים והריסת מבנים, הפסקת שימושים בלתי חוקיים במקרקעין, תשלום דמי שימוש ודמי הרשאה, ותביעות פיצוי בשל שימוש במקרקעי המדינה ללא הרשאת רמ"י. הובילה אישית את הטיפול בתיקי הגוש הגדול (שדה דב) בתביעות פינוי משמעותיות.

משמשת כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן ומעבירה הרצאות לגופים שונים בשירות המדינה.

### פרקליטות מחוז ירושלים (אזרחי)
ביולי 2023 נבחרה יוסט לתפקיד פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי), במקומה של עורכת הדין כוכבית נצח-דולב.

## חיים אישיים
יוסט נשואה בשנית לעו"ד יוסי רוזנבלום (שותף במשרד עו"ד שטיינמץ, הרינג, גורמן ושות') ואם לשניים. מתגוררת בגבעת שמואל.

אחותה היא פרופ' שלומית יוסט-כץ, מנהלת היחידה לנוירו-אונקולוגיה במרכז דוידוף לסרטן במרכז הרפואי רבין.

## קישורים חיצוניים
* קרן יוסט ברשת החברתית פייסבוק

## הערות שוליים

קטגוריה:פרקליטות מחוזיות
קטגוריה:פרקליטי מחוז ירושלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:גבעת שמואל: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1974
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
המרכז הגאה רמת גן

**המרכז הגאה [[רמת גן]]** הוא מרכז קהילתי עירוני המיועד לקהילה הלהט"בית ברמת גן. המרכז מנוהל על ידי מחלקת הקהילה הגאה בעיר ומציע שירותים חברתיים, זהותיים ותרבותיים לקהילה הגאה בעיר.

המרכז הוקם בספטמבר 2022 על ידי עיריית רמת גן, והוא שוכן בקומה הראשונה של בית האזרח שברמת גן.

## הפעילות במרכז
המרכז מפעיל פעילויות ואירועים שונים כדי לתת מענה לצורכי הקהילה הגאה לכל גווניה וסוגיה. את הפעילות במרכז ניתן לסווג לשלושה סוגים:
* קבוצות ייעודיות לאוכלוסיות שונות (האוכלוסייה הדתית, הגיל השלישי, הקהילה הטרנסית, הקשת הביסית, הורים לילדים גאים).
* קבוצות גאות סביב תחומים שונים (ספורט, משחקי קופסה, מיינדפולנס).
* אירועים חד-פעמיים לגיבוש וחיזוק הזהות הגאה של הקהילה בעיר (טיולים, ערבי סרט וסדנאות).

כמו כן, מחלקת קהילה גאה, אשר מובילה את המרכז, מקדמת שיתוף פעולה עם מחלקות אחרות בעיר לשיפור השירותים הניתנים לקהילה הגאה. השיתוף מתבצע מול מספר מחלקות:
* **מחלקת בריאות** – פתיחת מרפאה גאה, העברת סדנאות לרופאים עם רופא המותאם לקהילה, הפצת מידע בנוגע למחלת אבעבועות קוף.
* **אגף חינוך** – קידום סדנאות של חוש"ן בכל בתי הספר בעיר, חלוקת דגלי גאווה בבתי ספר.
* **מחלקת תרבות** – הפקת אירוע הגאווה המרכזי על כל היבטיו, פרסום אירועים שונים במרחב הציבורי.
* **מחלקת ספורט** – עזרה וסיוע למרכז הגאה ברכישת ציוד ספורט, ייעוץ לפעילויות ספורט, שימוש בנכסי מחלקת הספורט כדי לקדם סדנאות ואירועים עבור הקהילה הגאה.
* טקסט=המרכז הגאה רמת גן|ממוזער|בניין המרכז הגאה רמת גן|250x250 פיקסלים**מחלקת קשרי קהילה** – מקיימת בשת"פ סדנאות וסיורים למעורבות עירונית ברמת גן.

הפעילות של המרכז נעשית בשיתוף פעולה הדוק עם ארגוני הקהילה הגאה בעיר (האגודה, חוש"ן, איגי, מעברים, חברותא, בת קול, האחווה הסטודנטיאלית הגאה, מועדון הספורט הגאה, תהל"ה וברית הלביאות).

בשנים 2022 ו-2023 הופיעה העיר רמת גן ברשימת הערים שקידמו במידה הרבה ביותר את צורכי הקהילה במדד הגאווה של האגודה למען הלהט"ב.

## קישורים חיצוניים
* המרכז הגאה רמת גן באתר coing
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: ארגוני להט"ב
קטגוריה:מקומות מפגש של להט"בים
קטגוריה:עיריית רמת גן
בנג'מין בייקר מואר

**בנג'מין בייקר מואר** (באנגלית: **Benjamin Baker Moeur**; ) היה רופא ופוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, שכיהן כמושל אריזונה הרביעי בשנים 1933- 1937.
## ראשית חייו
בנג'מין בייקר מואר נולד בדצ'רד שבטנסי. הוא למד בבית הספר לרפואה בליטל רוק, ארקנסו. לאחר שסיים את לימודיו ב-1896. עבר מואר לטמפה, אריזונה והחל לעסוק שם ברפואה. ב-1910 הוא היה נציג מחוז מריקופה בוועידת החוקה של אריזונה. הוא גם היה חבר במועצת החינוך של טמפה ושימש כמזכיר מועצת החינוך של הקולג' למורים של אריזונה בטמפה, קודמתה של אוניברסיטת המדינה של אריזונה.
## מושל אריזונה
בבחירות שנערכו בנובמבר 1932 נבחר מואר כמושל אריזונה הרביעי, והושבע לכהונתו בינואר 1933. במהלך תקופת  כהונתו כמושל הוא הוא גייס את המשמר הלאומי של אריזונה כדי לעצור את בניית סכר פארקר, שנבנה בעיקר כדי להסיט יותר מים לכוון אזור לוס אנג'לס. גיוס המשמר הלאומי גרם למבוכה בחלקו, שכן הכוחות הגיעו באמצעות אוניית קיטור ישנה שננטשה. הכוחות ניצלו על ידי העובדים מקליפורניה שעבדו על הסכר. על כל פנים, המניע העיקרי של מואר הוצדק מאוחר יותר על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית כאשר הוא פסק שקליפורניה ולשכת הטיוב של ארצות הברית בנו את הסכר בניגוד לחוק, שכן הסכר מעולם לא עבר את תהליכי האישור המתאימים. חקיקה מאוחרת יותר תיקנה את השגיאה הזאת ועבודת הבנייה נמשכה במהירות.
## מותו והנצחתו
בנג'מין בייקר מואר כיהן כמושל עד ינואר 1937. הוא נפטר ב-16 במרץ 1937, 71 ימים לאחר תום כהונתו, בטמפה, שם הוא נטמן בבית הקברות דאבל ביוט. היה נשוי החל מ-1896 להונור ג. אנדרסון, אחותה של גס אלינור ביצ'ט, אורניתולוגית בהכשרה עצמית, שנודעה בכינוי "אשת הציפורים מטמפה".

ב-1939, כמיזם של מינהל קידום העבודות, בנה הקולג' של טמפה (לימים אוניברסיטת המדינה של אריזונה), את בניין הפעילות על שם ב. ב. מואר בקמפוס המרכזי שלו. הבניין נועד בתחילה למרכז פעילות לנשים, ומאוחר יותר הפך לבניין משרד ההרשמה של האוניברסיטה. כיום הבניין מאכלס את מתקן הטיסה למאדים, מרכז מחקר שנוסד על ידי נאס"א.

החל משנת 1901 כיבדה אוניברסיטת המדינה של אריזונה את מואר על ידי הענקת פרס על שמו. פרס מואר ניתן לסטודנט או סטודנטים שהשיגו את הציונים הגבוהים ביותר במסגרת סולם ה-GPA, ולפיכך הוא נחשב לשווה ערך לכבוד שניתן לסטודנטים הנואמים את נאום הבוגרים בטקסי הסיום.

על שמו של מואר הוקם ב-1933 פארק בטמפה.

ב-1993 הכריזה עיריית טמפה על ביתו של מואר כאתר היסטוריה.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 52-53.


## קישורים חיצוניים

* בנג'מין בייקר מואר באתר אגודת המושלים הלאומית 
* בנג'מין בייקר מואר באתר האגודה ההיסטורית של טמפה 
* בנג'מין בייקר מואר באתר The Political Graveyard 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי טנסי
קטגוריה:מושלי אריזונה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:רופאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1869
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1937
יותם סיגלר

**יותם סיגלר** (נולד ב-1978) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף בחיל האוויר הישראלי. כיהן כמפקד בסיס נבטים וכמפקד בסיס רמון.

## ביוגרפיה
סיגלר גדל במושב פארן שבערבה, בן להורים חקלאים. הוא התגייס לצה"ל ב-1997 וסיים קורס טיס במגמת קרב. לאחר קורס אימון מבצעי על מטוסי סקייהוק, עבר להטיס מטוסי F-16 בטייסת 144. הדריך בבית הספר לטיסה ובשנים 2002–2005 שירת בטייסת 253 שהוקמה מחדש כטייסת מטוסי F-16I "סופה". ב-2005 מונה לסמ"ט א בגרעין ההקמה של טייסת 115 ולאחר מכן יצא ללימודים. ב-2009 מונה לסמ"ט א בטייסת 253. ב-2011 מונה למפקד טייסת מתקדם קרב בבית הספר לטיסה. ב-2013 מונה למפקד טייסת 116.

ב-2014 נבחר להוביל את הקמת טייסת מטוסי ה-F-35 "אדיר" הראשונה בחיל האוויר ופיקד על טייסת 140 בשנים 2015–2018. בתפקידו הבא שימש ראש מחלקת הגנה אווירית ואיסוף בלהק מבצעי אוויר. ב-2020 מונה למפקד בסיס רמון.

ביולי 2023 מונה למפקד בסיס נבטים בדרגת תת-אלוף ושירת בתפקיד עד יולי 2025, תקופה שכללה את מלחמת חרבות ברזל ומבצע עם כלביא.

סיגלר נשוי ואב לארבעה. הוא בעל תואר ראשון במדעי הצמח בחקלאות מהאוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה והמכללה לביטחון לאומי.

## קישורים חיצוניים

* קורות חיים, באתר צה"ל

## הערות שוליים

קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:מפקדי בסיס נבטים
קטגוריה:מפקדי בסיס רמון
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:ראשי מחלקת הגנה אווירית ואיסוף
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:פארן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
דניאל סוויסה

**דניאל סויסה** (נולד ב-30 באפריל 1990, ה' באייר ה'תש"ן) הוא שחקן ויוצר ישראלי.

## ביוגרפיה וקריירה
סוויסה נולד וגדל בעיר חדרה. בן דודו של דניאל הוא השחקן יניב סוויסה. דניאל יצר את הדמות הקומית ואניה. בנוסף הוא בעל ערק בשם "ארק חביבי".

דניאל התפרסם בעיקר מתפקידו בסדרות "שנות ה-80" ו"שנות ה-90".

בשנים 2018–2020 החל את דרכו כשחקן בכך ששיחק בעונה הרביעית והחמישית של הסדרה הקומית של רשת 13 "שנות ה-80" בתפקיד מוניה היועץ הקווקזי.

בשנת 2022 התארח בעונה הראשונה בסדרת דרמת הנוער של כאן חינוכית "מיוחדת" גילם את יגאל.

בשנים 2022–2024 שב לגלם את דמותו של מוניה הקווקזי במשך 2 עונות בסדרת ההמשך של "שנות ה-80" שנקראת "שנות ה-90" ששודרה ברשת 13.

בשנת 2023 השתתף בסרט "ההילולה" המבוסס על הסדרות "שנות ה-80" ו"שנות ה-90" גם בסרט גילם את דמותו של מוניה. באותה השנה גם השתתף לצד אפרת כהן בסדרת הטלוויזיה של HOT "בת אל אביב".

בשנת 2025 גילם את דמותו של ברוך היפה בסרט "תמונות יפואיות" המבוסס על הסדרה. באותה השנה חזר לגלם את דמותו של מוניה הקווקזי בסרט "ההילולה 2 – החתונה".

## חיים אישיים
ב-2019 התחתן סוויסה עם חן הראל, הוא אב לשני ילדים, ומקיים אורח חיים דתי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
חלק בעולם

"**חלק בעולם**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בדצמבר 1985 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה הרביעית של אלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן., שיצא שנתיים מאוחר יותר.

## על השיר
"חלק בעולם" נכתב על ידי רחל שפירא והולחן על ידי קובי אשרת, שגם עיבד והפיק מוזיקלית. זה היה תקליט השדרים הראשון שהוקלט לאלבום האולפן החדש של אילנית, סרט בשחור לבן, שיצא ב-1987. השיר זכה להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום החמישי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום הרביעי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
עכשיו כולם ביחד (שיר)

"**עכשיו כולם ביחד**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1985 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה וכשיר הנושא של אלבום האוסף החמישי של הזמרת, עכשיו כולם ביחד.

## על השיר
"עכשיו כולם ביחד" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור וקובי אשרת, שגם הפיק אותו. לצד השירים הישנים שנכללו באוסף עכשיו כולם ביחד, הוציאה אילנית גם כמה שירים חדשים. "עכשיו כולם ביחד" נמנה ביניהם. הוא זכה להצלחה גבוהה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום הרביעי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום הרביעי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הנחמה היחידה

"**הנחמה היחידה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית בהשתתפות הצמד המוזיקלי הדודאים. את השיר הוציאה באוקטובר 1986 לאור חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

## על השיר
"הנחמה היחידה" נכתב והולחן על ידי אסתר ניצב ויאיר רוזנבלום, שגם הפיק אותו. זהו אחד משיתופי הפעולה הבודדים של אילנית בקריירה המוזיקלית שלה לאחר תקופת אילן ואילנית. הוא זכה להצלחה גבוהה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום העשירי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר בשיאו למקום ה-18.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר רוזנבלום
קטגוריה:שירים על תקווה
קטגוריה:שירים על עצים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
ג'יימס מריון סימס

**ג'יימס מריון סימס** (באנגלית: **James Marion Sims**; 18 בינואר 1813 – 7 בנובמבר 1883) היה רופא אמריקאי, מחלוצי הגינקולוגיה המודרנית. הוא פיתח טכניקות חדשות לניתוח קיסרי ולטיפול בבעיות גינקולוגיות אחרות. 

## התפתחותו המקצועית
סימס נולד במדינת ניו יורק והחל את לימודי הרפואה ב-1835 באוניברסיטת ייל. לאחר סיום לימודיו ב-1839, הוא עבר לניו יורק סיטי והקים קליניקה פרטית.

ב-1845, סימס עבר לניו אורלינס והחל לעבוד בבית החולים של מדינת לואיזיאנה. בתקופה זו, רכש והחזיק בכפייה שלוש שפחות שחורות צעירות, עליהן עשה מספר רב של ניסויים אכזריים בתחומי הגינקולוגיה. ניסוי רפואי שכזה הוא ערך על אנרצ'ה ווסטקוט, שפחה צעירה שסבלה מ'קעים ופיסטולות בעקבות לידה קשה וטראומתית. ניסויים אלו נערכו בתקופת העבדות בארצות הברית, בה גברים ונשים שחורים נחשבו לרכוש, ולא לבני אדם. סימס ביצע בנשים אלו ניסויים שונים על מנת למצוא פתרונות עבור סיבוכים ומחלות ואגינליות שהתפתחו אצל נשים לבנות ממעמד הביניים. הניסויים נערכו ללא הסכמה מצידן, דבר שלא נדרש מ"רכוש" שאינו אדם. הם נערכו ללא כל הרדמה או משככי כאבים, כאשר הוא חתך בבשרן, חתך את איבר המין ואת הרחם שלהן. מעבר להיעדר הסכמה וניתוחן ללא הרדמה, הניתוחים בוצעו ללא התחשבות באינטרסים שלהן כאינדיבידואליות, תוך פגיעה אפשרית בפוריותן. בסיומו של תהליך הניסויים שחרר ד"ר סימס את השפחות.

את הניסויים יישם בהמשך, ובכך נחשב פורץ דרך בתחום הגינקולוגיה, וזכה להצלחה ופרסום. הוא היה גם בין הראשונים שהשתמשו בהרדמה בזמן הניתוחים ללקוחותיו, נשים לבנות ממעמד הביניים.

סימס פיתח מספר טכניקות חדשות לניתוח קיסרי, כולל שימוש במכשיר הניתוח הראשון שנועד לניתוח קיסרי. הוא גם פיתח טכניקות חדשות לטיפול בבעיות גינקולוגיות אחרות, כגון דלקת רירית הרחם ושלפוחית השתן. עבודתו של סימס עזרה לשפר את בריאותן של נשים רבות ברחבי העולם.

סימס נפטר ב-1883 בגיל 70. הוא נחשב לאחד הרופאים החשובים ביותר בהיסטוריה של הגינקולוגיה. עבודתו תרמה רבות להתפתחות הענף והיא ממשיכה להשפיע על רופאים ברחבי העולם גם כיום.

זמן רב לאחר פטירתו עדיין זכה לכבוד רב. רק יותר ממאה שנים אחר כך החלה עבודתו של סימס לעורר מחלוקת. מצד אחד, הניסויים שביצע על שפחות צעירות נשמעים כיום מזעזעים. ומצד שני, עבודתו המדעית תרמה רבות להתפתחות הגינקולוגיה, והוא נחשב על ידי רבים לאבי הגינקולוגיה המודרנית.

## ביקורת על פועלו וביטול ההנצחה
בשנת 1934 הוצב בסנטרל פארק פסל בדמותו של סימס, עם לוחית המהללת את ההישגים הנפלאים שלו בתחומי בריאות הנשים. בשנת 2018 הפסל הוסר. בחודש ינואר 2018, ועדה עירונית שבחנה את המונומנטים השנויים במחלוקת בעיר ניו יורק המליצה שפסלו של סימס יועתק למקום אחר. בהתאם להמלצה, הוסר פסלו מהסנטרל פארק, והועבר לבית הקברות בברוקלין, שבו הוא קבור.
 

באותה שנה, 2018, החליטה האגודה האמריקאית לגינקולוגיה וחקר האיבריים (ACOG) לשנות את שם פרס סימס ל"פרס המצוינות בגינקולוגיה". שינוי השם היה תגובה לביקורת על עבודתו של סימס עם שפחות שחורות ללא הרדמה.

הטיעונים לזכותו של סימס הם שהוא נהג בהתאם לרוח התקופה, בה עבדים בארצות הברית לא נחשבו כבני אדם, ושההיסטוריה אכן מלאה במקרים כאלה ואחרים של פגיעה בזכויות אדם לצורך המדע.

## ראו גם
* ניסוי העגבת בטסקיגי

## קישורים חיצוניים

* האתיקה הרפואית של ד"ר ג'יי מריון סימס: מבט חדש על התיעוד ההיסטורי, הז'ורנל לאתיקה רפואית, יוני 2006 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי בית הספר לרפואה באוניברסיטת ייל
קטגוריה:גינקולוגים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1813
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1883
סיגליות (שיר של אילן ואילנית)

"**סיגליות**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים התקליט חיפה, והוא נכלל כרצועה ה-11 באלבום האולפן השני של הצמד, יחד לתמיד. נכתב והולחן על ידי גלעד בן ש"ך ועמליה רוזן, ועובד על ידי דוד קריבושי. הוא זכה להצלחה במצעד השבועי של גלי צה"ל, והגיע בשיאו למקום העשירי. בסך הכל צעד במצעד שבועיים רצופים.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילן ואילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גלעד בן ש"ך
קטגוריה:שירים על פרחים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת התקליט חיפה
עכשיו אני יודע

"**עכשיו אני יודע**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי שלמה ארצי בהשתתפות הזמרת אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1973 חברת התקליטים הד ארצי כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.בהמשך, צביקה פיק ביצע והקליט את השיר עם גלי עטרי. השיר מופיע באלבום "אז מה עכשיו" של צביקה פיק.

## על השיר
"עכשיו אני יודע" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור וצביקה פיק בהתאמה. זהו שיתוף פעולה בין "זמר השנה" ארצי, "זמרת השנה" אילנית, "פזמונאי השנה" מנור ו"מלחין השנה" פיק. ב-26 בנובמבר 1973 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום התשיעי. ב-24 בדצמבר עלה למקום השלישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע – שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, ב-28 בינואר 1974 יצא השיר מהדירוג, לאחר תשעה שבועות צעידה רצופה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
דיאנה אוונס

**דיאנה אוונס** או **דיאנה אומו אוונס** (באנגלית:**Diana Evans**' נולדה ב-1971) היא סופרת ועיתונאית בריטית.

## ביוגרפיה
### ילדות וצעירות
דיאנה אוונס נולדה ב-1971 בניזדן, בצפון-מערב לונדון כילדה תאומה במשפחה רבת ילדים של אב אנגלי יליד יורקשייר ואם ילידת ניגריה. היא בילתה חלק מילדותה בלאגוס, בירת ניגריה, אולם חיה ופעלה רוב שנותיה בלונדון.
היא למדה לימודי תקשורת באוניברסיטת סאסקס. בשנות העשרים לחייה שכלה את אחותה התאומה פולה ששמה קץ לחייה, אירוע טראומתי שהשפיעה על כתיבת הרומן הראשון שלה. הייתה זמן מה רקדנית בלהקת משאנגו בברייטון, אחר כך עיתונאית. כתבה סיפורים ומאמרי בקורת ספרות בעיתונים וכתבי העת "מרי קלר, אינדפנדנט, אובזרבר, The Telegraph, The Source ';
טיים אאוט לונדון, The Stage, הרפרס בזאר. פרסמה ראיוניות עם אישים כמו לורן היל, מאיה אנג'לו ומריה קארי. סיימה בהמשך תואר שני בכתיבה יצירתית באוניברסיטת מזרח אנגליה.

### הקריירה הספרותית
הרומן הראשון שלה 26av המתאר מעבר מנעורים לבגרות התקבל בשבחים על ידי המבקרים
ב-2022 הייתה סופרת אורחת בפאסה פורטה בארצות הברית.
ספרה "אנשים רגילים" מספר על חייהם של שני זוגות שחורים בדרום לונדון, בני תקופתו של הנשיא ברק אובמה.
ב-2021 פרסמה אוונס את הרומן הרביעי שלה A House for Alice (בית לאליס), ספר שיש בו לראשונה הדים של אירוע השרפה במגדל גרנפל.
בזכות יצירה זו הייתה הסופרת פעם שנייה מועמדת לפרס אורוול לספרות יפה פוליטית.

## הוקרה
*2005 - הייתה הכלה הראשונה של הפרס אורנג' לסופרים חדשים - עבור רומן הביכורים שלה, "26a".
*2005 - פרס בטי טראסק של איגוד הסופרים - עבור הרומן "26a"
*2005 - הייתה מועמדת לפרס העיתון גארדיאן עיבור הספר הראשון
*2005 - מועמדת לפרס וייטברד בקטגוריה "רומן ראשון"
*2019 - מועמדת בשלב הגמר לפרס הנשים לספרות יפה - עבור הספר Ordinary People
*2019 - South Bank Sky Arts Award לספרות - עבור Ordinary People
*2019 - פרס באלייס לספורת מאת נשים
*2020 - חברה באגודה המלכותית לספרות

## ספרים
*2005 - **26a**
***The Wonder** 2009
*2018 **Ordinary People**
*2023 - **A House for Alice**

## קישורים חיצוניים

*
*ביוגרפיה קצרה באתר bookbrowse
*ראיון עם הסופרת ב"גארדיאן" מרץ 2018
*The Guardian may 2019 Books that made me

## הערות שוליים

קטגוריה:סופרות אנגליות
קטגוריה:עיתונאים אנגלים
קטגוריה:עיתונאיות בריטיות
קטגוריה:מבקרות ספרות בריטיות
קטגוריה:אנגלים ממוצא ניגרי
קטגוריה:לונדון: אישים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1971
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1971
למלם היילו

**למלם היילו** (באנגלית: **Lemlem Hailu**; נולדה ב-21 במאי 2001) היא אתלטית אתיופית, אלופת העולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 3000 מטר.

## קריירה
היילו נולדה וגדלה באתיופיה.

### 2019
באליפות העולם שנערכה בחודש אוקטובר בדוחה שבקטר סיימה היילו במקום 18 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:16.56 דקות.

### 2021
באולימפיאדת טוקיו שנערכה בחודש אוגוסט בטוקיו שביפן סיימה היילו במקום 18 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:03.76 דקות.

### 2022
#### אלופת העולם באולם בריצת 3000 מטר
באליפות העולם באולם שנערכה בחודש מרץ בבלגרד שבסרביה זכתה היילו במדליית זהב בריצת 3000 מטר בתוצאה של 8:41.82 דקות, לפני אל פורייר סנט פייר מארצות הברית (8:42.04 דקות) ואג'גייהו טייה מאתיופיה (8:42.23 דקות).

## שיאים אישיים
;אצטדיון
* ריצת 1500 מטר: 4:00.32 דקות (2022)
* ריצת 3000 מטר: 8:29.43 דקות (2023)
* ריצת 5000 מטר: 14:34.53 דקות (2023)
* ריצת 10,000 מטר: 29:59.15 דקות (2023)

;אולם
* ריצת 1500 מטר: 4:01.57 דקות (2020)
* ריצת 3000 מטר: 8:29.28 דקות (2021)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטיות אתיופיות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:רצות 1500 מטר
קטגוריה:רצות 5000 מטר
קטגוריה:רצות למרחקים בינוניים
קטגוריה:רצות למרחקים ארוכים
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:רצות 3000 מטר
קטגוריה:ילידות 2001
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-2001
משאק אליה

**משאק אליה לינה** (נולד ב-6 באוגוסט 1997) הוא כדורגלן קונגולזי המשחק בעמדת החלוץ במועדון הצרפתי אלניהספור ובנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.

## קריירה
ב-2019, הוכרז כי אליה יחתום בקבוצת ליגת העל הבלגית אנדרלכט. עם זאת, הוא נעלם ונטען כי שיקר לגבי שנת הלידה שלו, מה שהוביל להשעיה של 12 חודשים על ידי התאחדות הכדורגל של קונגו. בפברואר 2020, פיפ"א "אישרה באופן זמני" לאליה לשחק שוב והוא חתם בקבוצת ליגת העל השווייצרית יאנג בויז.

## נבחרת לאומית
אליה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ב-10 בינואר 2016, במשחק ידידות נגד נבחרת רואנדה. הוא כבש את שערו הראשון בנבחרת ב-17 בינואר 2016, נגד נבחרת אתיופיה. אליה אף זכה עם הנבחרת באליפות האומות האפריקאיות ב-2016, וזכה בתואר השחקן המצטיין של הטורניר. הוא כבש ארבעה שערים בטורניר, כולל צמד בגמר נגד נבחרת מאלי.

נכלל בסגל נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: כדורגלנים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: חלוצי כדורגל
קטגוריה:קינשאסה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מזמבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2025
קטגוריה:כדורגלני יאנג בויז ברן
קטגוריה:כדורגלני נאנט
קטגוריה:כדורגלני אלניהספור
קטגוריה:אישים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו שנולדו ב-1997
שרה קניג

**שרה קניג** (באנגלית: **Sarah Koenig**; נולדה ב-9 ביולי 1969) היא עיתונאית יהודייה אמריקאית, שדרנית רדיו, מפיקה לשעבר של תוכנית הטלוויזיה והרדיו This American Life, והמנחה והמפיקה בפועל של הפודקאסט Serial.

## ביוגרפיה
קניג נולדה בעיר ניו יורק, לג'וליאן קניג ולאשתו השנייה, מריה אקהארט. אביה היה קופירייטר. אמה נולדה בטנזניה. לאחר גירושיהם של הוריה, אמה של שרה נישאה לסופר פיטר מתיסן. קניג למדה באקדמיית קונקורד בקונקורד, מסצ'וסטס. קניג סיימה את לימודיה באוניברסיטת שיקגו בשנת 1990 עם תואר ראשון באמנויות, עם התמחות במדעי המדינה. היא למדה, באוניברסיטת קולומביה, לתואר שני בהיסטוריה של רוסיה, אך עזבה לאחר שבועיים.

## קריירה
לאחר שסיימה את לימודיה בקולג' החלה קניג לעבוד ככתבת ב'איסט המפטון סטאר'. אחר כך עבדה ברוסיה ככתבת בחדשות ABC ואחר כך ב"ניו יורק טיימס". היא הייתה כתבת פוליטיקה ב'קונקורד מוניטור' ועבור הבולטימור סאן'.

קניג החלה לעבוד כמפיקה עבור This American Life בינואר 2004. היא הפיקה את הפרק "Habeas Schmabeas" של This American Life,שזכה בפרס פיבודי לשנת 2006.

ב-2013, היא החלה לעבוד על פודקאסט, ספין-אוף של תוכנית הרדיו This American Life, בשם Serial, הפודקאסט עלה לראשונה באוקטובר 2014. באפריל 2015 זכה הפודקאסט בפרס פיבודי.

## הכרה
ב-2015 נבחרה קניג להיות אחת מ"מאה האנשים המשפיעים ביותר" של מגזין TIME. באותה שנה נבחרה גם לאחת מחמישים היהודים המשפיעים בארצות הברית, על ידי הפורוורד.

## חיים אישיים
קניג מתגוררת בסטייט קולג', פנסילבניה, עם בן זוגה, בן שרייר, פרופסור חבר ללימודי יהדות ואנגלית בפן סטייט, ושני ילדיהם.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נשים אמריקאיות במאה ה-21
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:מגישי פודקאסטים אמריקאים
קטגוריה:מגישות פודקאסטים אמריקאיות
קטגוריה:זוכי פרס פיבודי
קטגוריה:עיתונאיות אמריקאיות
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:עיתונאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
אורוש קאביץ'

**אורוש קאביץ**' (בסרבית: **Урош Кабић**; נולד ב-1 בינואר 2004 בנובי סאד שבסרביה ומונטנגרו) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת OFK בלגרד מליגת העל הסרבית.

## קריירת מועדונים
קאביץ' גדל במחלקת הנוער של וויבודינה נובי סאד. הוא ערך 44 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הסרבית, בהן הבקיע שני שערים.

ב-23 ביולי 2023 חתם על חוזה לארבע שנים בקבוצת הכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית. ב-1 בפברואר 2024 הושאל לטורינו עד לסוף העונה. באוגוסט 2024 הושאל לצ'וקאריצ'קי.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:קשרי כדורגל סרבים
קטגוריה:כדורגלני וויבודינה נובי סאד
קטגוריה:כדורגלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורגלני טורינו
קטגוריה:כדורגלני צ'וקריצ'קי
קטגוריה:כדורגלני OFK בלגרד
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-2004
ג'קלין צ'פקואץ'

**ג'קלין צ'פקואץ**' (באנגלית: **Jackline Chepkoech**; נולדה ב-3 באוקטובר 2003) היא אתלטית קנייתית, אלופת העולם עד גיל 20 (ניירובי 2021) בריצת 3000 מטר מכשולים.

## קריירה
צ'פקואץ' נולדה וגדלה בקניה.

### 2021
#### אלופת העולם עד גיל 20
באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בחודש אוגוסט בניירובי שבקניה זכתה צ'פקואץ' במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 9:27.40 דקות.

## שיאים אישיים
;אצטדיון
* ריצת 3000 מטר מכשולים: 8:57.35 דקות (2023)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אתלטיות קנייתיות
קטגוריה:רצות 3000 מטר מכשולים
קטגוריה:ילידות 2003
אחיי גיבורי התהילה

"**אחיי גיבורי התהילה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1973 חברת התקליטים התקליט חיפה, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום אילנית.

## על השיר
"אחיי גיבורי התהילה" נמנה בין שירי חג החנוכה, ומופיעים בו כל בני מתתיהו הכהן. אולם העלילה נכתבה בתקופת מלחמת יום הכיפורים. המחבר, דודו ברק, חשף כי את השיר כתב לזכר סרן חיים חוצב, שנפל באותו אירוע. ההשראה לשיר באה מהספר "אחי גיבורי התהילה", שעלילתו מתרחשת סביב מרד החשמונאים. גם עדנה לב הקליטה גרסה משלה לשיר. "אחיי גיבורי התהילה" הגיע בשיאו למקום העשירי במצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דודו ברק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:שירים על אחים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת התקליט חיפה
אין מקום בחוף

"**אין מקום בחוף**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1973 חברת התקליטים התקליט חיפה, והוא נכלל כרצועה העשירית באלבום אילנית.

## על השיר
"אין מקום בחוף" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ודני מסנג בהתאמה, ועובד על ידי אלברט פיאמנטה. ב-20 באוגוסט 1973 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-17. ב-1 באוקטובר עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע – שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, ב-3 בדצמבר יצא השיר מהדירוג, לאחר עשרה שבועות צעידה רצופה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים על אוקיינוסים וימים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת התקליט חיפה
הדי שניידר

**הדי (הדוויג) שניידר** (בהונגרית: **Schneider Hédy**; בודפשט, 21 בספטמבר 1920 – מאסטריכט, 8 ביולי 1992) הייתה פסנתרנית יהודייה-הונגרייה זוכת פרס פרנץ ליסט (הפרס הממלכתי הגבוה ביותר בתחום המוזיקה, שמוענק על ידי הרפובליקה של הונגריה). 

## קורות חייה
הדי שניידר נולדה במשפחה יהודית כבתם של ינה שניידר, עובד דפוס (1885–1951) ושל אנה בראון, רוקמת. ביוזמת אמה, היא לקחה שיעורי פסנתר מגיל שש אצל מרגיט באלינט, שזיהתה מהר את הכישרון הגדול של תלמידתה.

באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט למדה בין היתר אצל שני המאסטרים הגדולים לאו ויינר ולאיוש הרנאדי (במקור היימליך). העיתון "אוישאג" כתב עליה כך במרץ 1938:
 

בשל יהדותה והחוקים ה(אנטי)יהודיים כמו החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי לא יכלה להופיע אחרי 1939 בפני קהל שכלל גם לא יהודים, אלא רק באירועי מוזיקה במסגרת הפעילות האמנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך בעיקר בתיאטרון גולדמארק, רק בפני קהל יהודי.

הקריירה שלה יצאה לדרך למעשה רק אחרי מלחמת העולם השנייה לאחר שזכתה בפרס הראשון בתחרות הבינלאומית לכינור ופסנתר מרגריט לונג-ז'אק טיבו בפריז ב-1946. היא הופיעה בסיבובי הופעות זרים רבים וקצרה הצלחה בעיקר עם הטכניקה המבריקה והידע הגדול שלה בסגנונות. היא נתנה את הקונצרט הראשון שלה בבודפשט רק בדצמבר 1946, ומשנות ה-50 נתנה קונצרטים רבים ונשמעה בקביעות ברדיו ההונגרי. ב-1954, חברת התקליטים הונגרוטון (חברת התקליטים הוותיקה ביותר בהונגריה) הקליטה את הרפסודיות של ליסט בביצועה.

להדי שניידר הייתה ידידות קרובה עם הפסנתרנית אנני פישר (יהודייה-הונגרייה גם היא). ב-1956 עזבה את הונגריה עם בעלה והתיישבה בהולנד. שם לימדה בקונסרבטוריון מאסטריכט. בעלה היה הכנר טיבור ברקוביץ'. הם התחתנו מייד אחרי המלחמה.

## פרסים

* הפרס הגדול מרגריט לונג-ז'אק טיבו בפריז ב-1946

* פרס פרנץ ליסט (1953

## לקריאה נוספת

* הדי שניידר ב–geni.com
* הדי שניידר בעמוד של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך
* נפרדים לזכרה של הדי שניידר (1 בספטמבר 1992) כתב העת מוזיקה, כרך 35, מספר 9
## קישורים חיצוניים

* Long Jacques Thibaud Competition /1946/ YouTube

## הערות שוליים

קטגוריה:פסנתרנים יהודים הונגרים
קטגוריה:פסנתרניות יהודיות
קטגוריה:בוגרות האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
קטגוריה:משתתפי פעילות האומנות אומיקה
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:פסנתרנים הונגרים
קטגוריה:ניצולות השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:מהגרים מהונגריה
קטגוריה:הונגריות שנולדו ב-1920
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1920
קטגוריה:נפטרות ב-1992
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1992
שלום (שיר של אילנית)

"**שלום**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השישית באלבומה השמיני של הזמרת, שירו שיר לשמש.

## על השיר
"שלום" נכתב והולחן על ידי זרובבלה ששונקין ומשה וילנסקי, והופק על ידי אלדד שרים. ב-23 בינואר 1975 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל במקום ה-15. ב-20 במרץ עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, ב-1 במאי יצא מהדירוג השבועי לאחר שלושה-עשר שבועות צעידה רצופה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
רק בינתיים

"**רק בינתיים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה במרץ 1987 לאור חברת התקליטים CBS ישראל, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן ה-18 של הזמרת, סרט בשחור לבן.

## על השיר
"רק בינתיים" נכתב על ידי יורם טהרלב, והולחן על ידי נורית הירש, עובד והופק מוזיקלית על ידי קובי אשרת. זו הייתה הפעם הראשונה בה יורם טהרלב כתב שיר לאילנית. השיר זכה להצלחה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום החמישי. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום ה-44. כמו כן, במצעד של גלי צה"ל הגיע למקום ה-12.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
Chaque matin la joie du monde

"**Chaque matin la joie du monde**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים פולידור רקורדס כתקליטור בגרמניה ובצרפת. "Chaque matin la joie du monde" נכתב על ידי ז'אק למייטרי והולחן על ידי ז'אן פסטינסי, והוא מושר בשפה הצרפתית. הוא יצא במקביל לפרסומי הסינגלים הראשונים מתוך האלבום שירו שיר לשמש. הופק עבורו וידאו קליפ ייחודי, המציג את אילנית מבצעת אותו באחת מהופעותיה בצרפת. בשיאו הגיע למקום התשיעי במצעד הפזמונים הבין-לאומי של קול ישראל.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
כשיבוא שלום לארץ

"**כשיבוא שלום לארץ**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית בהשתתפות הזמר יגאל בשן. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי עבור מצעד הפזמונים השנתי של גלי צה"ל.

## על השיר
"כשיבוא שלום לארץ" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור וקובי אשרת בהתאמה. הוצאתו באה ברוח סיום מלחמת יום הכיפורים, שגבתה מספר רב של קורבנות וחללים. בשיר מתוארים דברים שיחדלו מקיומם ודברים חדשים שיתחילו להתרחש עם הגעת השלום לישראל. הוא נחל הצלחה אדירה במצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל, ואף בשיאו דורג במשך ארבעה שבועות רצופים במקום הראשון. גם במצעד הפזמונים של הגל הקל הגיע למקום העשירי.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:שירי שלום
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
חגי גילן

**חגי גילן (גלוסקינוס)** הוא איש מערכת הביטחון הישראלית, שירת כראש אגף אגף קיסריה במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.

## ביוגרפיה
גילן למד בישיבת אור עציון ובישיבת מרכז הרב. עם גיוסו לצה"ל התנדב גילן לשייטת 13 בה שירת כלוחם וכמפקד במשך ארבע שנים. לאחר מכן למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ושירת בו במגוון תפקידי מטה ופיקוד במשך כ-25 שנים. בתפקידו האחרון שימש כראש אגף קיסריה.

בעל תואר במשפטים.

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי אגף קיסריה במוסד
קטגוריה:לוחמי שייטת 13
קטגוריה:בוגרי ישיבת אור עציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
התפרצות X (סרט)

**התפרצות X** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2010 בבימויו של איתן צור, עם יוסי פולק, מלאני פרס, ואורנה פורת בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי עדנה מזי"א והוא מבוסס על ספרה "התפרצות X" משנת 1997.

הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2010:
*פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר - יוסי פולק
*פרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר - אורנה פורת
*פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר עדנה מזי"א
הסרט הוקרן בפסטיבל הסרטים של ונציה במסגרת שבוע הביקורת.
## תקציר העלילה
אילן בן-נתן (יוסי פולק) הוא פרופסור לאסטרופיזיקה בטכניון, בן 58. הוא נשוי לנעמי (מלאני פרס), מאיירת ספרים יפהפייה בת 28. הוא מאזין להרצאה של סטודנטית (ורוניקה ניקול) על תופעת "התפרצות X" באסטרופיזיקה אך שקוע בבעיות המטרידות אותו.

אשתו נעדרת פעמים רבות והוא חושד שיש לה מאהב. כשהם יושבים במסעדה פוגש אותו חבר ילדות, ברוך גולדין (אברהם סלקטר) וחושב שנעמי היא בתו של אילן ולא אשתו. אילן עוקב אחרי נעמי ומגיע לבניין ליד חוף הים בבת גלים ושם צופה באשתו מקיימת יחסי מין עם המאהב שלה, עודד ספרא (רמי הויברגר).

הוא פונה לאמו קתי (אורנה פורת) והיא אומרת לו שזה היה מובן בגלל הפרש הגילים הגדול ומייעצת לו לא לעשות דבר "עד שזה יעבור לה".

אילן נפגש לעיתים קרובות עם החוקר המשטרתי אנטון (סוהיל חדאד) איתו גדל בשכונה.

אילן לא יכול להחזיק מעמד. הוא מגיע לביתו של עודד והם נפגשים ומשוחחים. עודד מגלה לו שהוא צלם סרטי טבע בחו"ל וכי הוא מקיים יחסים עם נעמי כבר ארבעה חדשים. הם שותים יין וכשעודד מוציא מקטרת ומבקש מאילן להדליק אותה במצית, אילן ניגש אליו ובהתפרצות בלתי נשלטת הוא מסתער אליו וחונק אותו למוות. לאחר מכן הוא גורר אותו לתא המטען של רכבו, נוסע לנחל הקישון, נעצר בידי שוטר חשדן (אולג לוין) אך משוחרר לאחר חקירה קצרה. הוא מגיע לאמו ומספר לה על הרצח. היא משכנעת אותו לנסוע איתה לבית הקברות ולטמון את עודד בקבר של הנזי באואר שנפטרה לאחרונה ועדיין אין עליו מצבה. קתי מתבדחת כי "סוף סוף מישהו ישכב על הנזי".

בלוויה של תושב השכונה מגיעים אילן קתי ואנטון ופוגשים שם את אחותה של הנזי (רות גלר) שמבקשת מאילן לומר קדיש על אחותה. אנטון הבלש הפיקח שם לב "שמישהו טיפל בקבר".

נעמי מודאגת מהיעלמות עודד. היא מבקרת את אביו המאושפז בבית אבות (אברהם פלטה). אילן עוקב אחריה ומשוחח אחר כך עם האב על בנו. נעמי רוצה לחגוג יום הולדת לאילן ומזמינה מקום בטחנת הנזירים בנחל ציפורי. גם אנטון מוזמן לחגיגה ומגלה שהוא חוקר היעלמות של מישהו בבת גלים. אילן נעשה מודאג מיום ליום. אנטון מוצא בבית בבת גלים ציורים קרועים של נעמי. הוא מחליט לחפור בקברה של הנזי שם נמצאת גופתו של עודד. הידיעה משודרת בטלוויזיה ובני הזוג חוזים בה. אילן מוצא בפח הזבל בדיקת היריון חיובית של אשתו ואומר לה כי בכל זאת ירצה את הילד.

אנטון מתקשר ואומר כי ברצונו לשוחח איתם. שניהם בטוחים שהוא מגיע כדי לעצור את אילן, אך אנטון מספר להם שאמו של אילן, שהייתה חולה, התאבדה בבליעת כדורים, ובמכתב ההתאבדות היא מספרת ששכרה עובד זר שירצח את עודד עבור 20.000 דולר והוא עזב מיד את ישראל. היא עשתה זאת משום שכאבו לה ייסורי הקנאה של אילן ומבקשת ממנו פיצוי על שהייתה אמא לא טובה.

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

* 
*קדימון להתפרצות X, באתר יוטיוב
*התפרצות X - מאחורי הקלעים, באתר יוטיוב
*התפרצות X, בספר הקולנוע הישראלי
*התפרצות X, באתר יוטיוב
*התפרצות X, בקרן הקולנוע הישראלי
*התפרצות X, באתר אידיבי

קטגוריה:סרטי 2010
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי פשע ישראליים