open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
פומייחובק

**פומייחובק** (בפולנית: **Pomiechówek**) הוא כפר במחוז נובידבור שבפרובינציית מזוביה בפולין, כ-6 ק"מ צפונית מזרחית לנובידבור ועל גדת נהר וקרה, בו פעל בזמן השואה מחנה ריכוז.

## תולדות היישוב
הכפר נזכר לראשונה באמצע המאה ה-11, ובאמצע המאה ה-13 הוקמה בו כנסייה. בתחילת המאה ה-19 הוקמה בפקודת נפוליאון מצודה ביישוב, "הפורט השלישי", ובשנת 1815 נכלל הכפר בתחום פולין הקונגרסאית.

## יהודי פומייחובק
קהילה יהודית התקיימה ביישוב מתחילת המאה ה-19. בשנת 1920, במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית, גירשו השלטונות הפולניים את כל יהודי היישוב ממנו, לאחר שהואשמו בסיוע לרוסים. לאחר שוך הקרבות, חזרו רק חלק מהיהודים לבתיהם, ובשנת 1921 נמנו בכפר 202 יהודים, כשליש מתושביו.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מהכפר חלק מיהודיו, וכל הנותרים גורשו לאחר הכיבוש הגרמני לנובידבור ולפלונסק. בקיץ 1941 הקימו הגרמנים מחנה ריכוז בשטח המצודה שבכפר, אליו הובאו כ-3,000 יהודים מגטאות הסביבה. כל אלו רוכזו בצפיפות רבה בעשרה תאי בטון תת-קרקעיים בשטח המצודה, ובמשך מספר ימים לא סופקו להם מזון ושתייה. בהמשך, הוקצבה ליהודים במחנה מנה של 50 עד 100 גרם לחם ליום לאיש ומים מועטים. מעת לעת ירו הגרמנים ביהודים שעמדו בתור למים. בימים הראשונים לקיום המחנה, נרצחו בו בין 600 ל-800 יהודים.

ב-14 באוגוסט 1941 הועברו כ-2,000 היהודים שנותרו במחנה לגבול הגנרלגוברנמן, ועם הגיעם ללגיונובו התעללו בהם השוטרים הגרמנים, ובין היתר אילצו אותם לרוץ בתוך מדורות. משם נלקחו יהודי המחנה לגטו ורשה.

## קישורים חיצוניים

* 
* פומייחובק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
קטגוריה:מחנות ריכוז בפולין
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
שרה לם

[250px|ממוזער|שמאל|שרה לם ב[הבלט המלכותי|בלט המלכותי בהפקת ׳סוף היום׳, 2007.]]
**שרה לם** (באנגלית: **Sarah Lamb**; נולדה ב-1980) היא רקדנית בלט אמריקאית בבלט המלכותי בלונדון.

לם נולדה בשנת 1980 בבוסטון שבמסצ'וסטס בארצות הברית לקת'לין וג׳ון לם, הבת השנייה מבין שלוש. היא גדלה בבוסטון ובברוקלין, והחלה ללמוד מחול כמעט מהרגע שבו למדה ללכת. כשלמדה בבית הספר לבלט בבוסטון, עוד לפני שמלאו לה 10 שנים, נבחרה לגלם בתפקיד ראשי את ׳קלרה׳ מהבלט המפורסם מפצח האגוזים בהפקה השנתית הגדולה של בית הספר. כעבור שנים גילמה דמויות בוגרות על אותה הבמה יחד עם חברותיה, שגילמו גם הן את ׳קלרה׳ בצעירותן. בגיל 13 החלה ללמוד עם הגברת טטיאנה לגט בבית הספר לבלט בבוסטון. לם זכתה במדליית זהב בשנת 1998 מאת נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון, במסגרת בית הספר. בזכות אימוניה עם לגט, זכתה לם בשלוש מדליות כסף בתחרות הבלט הבינלאומית בנגויה שביפן בשנת 1999, בתחרות הבלט הבינלאומית השישית של ניו יורק בשנת 2000 ובתחרות הבלט הבינלאומית של ארצות הברית בשנת 2002.

שרה לם הצטרפה ללהקת הבלט של בוסטון בשנת 1998, קודמה לדרגת סולנית ב-2001 ולדרגת רקדנית ראשית בשנת 2003. היא הצטרפה לאחר מכן, באוגוסט 2004, לבלט המלכותי כסולנית ראשונה וקודמה לדרגת רקדנית ראשית בשנת 2006.

משנת 2005 לם נשואה לרקדן פטריק ת'ורנברי והשניים מתגוררים בלונדון.

## רפרטואר
אודט/ אודיל (אגם הברבורים), יוליה (רומיאו ויוליה), הנסיכה אורורה והנסיכה פלורין (היפהפייה הנרדמת), ליז (הנערה הסוררת), סילפיד (הסילפידה), פיית שזיף הסוכר (מפצח האגוזים), מארי לריש (מיירלינג, Mayerling), טטיאנה ואולגה (יבגני אונייגין), מאשה (חלומות חורף), ילדה לבנה וילדה כחולה (מחליקי הקרח), אליס (אליס בארץ הפלאות) ועוד רבים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רקדניות בלט
קטגוריה:רקדניות אמריקאיות
קטגוריה:פרימה בלרינות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1980
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1980
רקדן ראשי

[ממוזער|[שרה לם, רקדנית ראשית בבלט המלכותי בלונדון.]]
**רקדן ראשי** הוא רקדן בדרגה הגבוהה ביותר בלהקות מחול מקצועיות, בפרט בלהקות בלט.

## רקע
רקדן ראשי יכול להיות רקדן או רקדנית (בלרינה). לכאורה, רקדן ראשי אינו שונה מסולן בצורת העבודה, אולם רקדן ראשי יקודם לדרגה זו לצורך ביצוע ריקודי פה דה דה (ריקודים המבוצעים כדואט בין רקדן לרקדנית) ולא רק ריקודי סולו. רקדן ראשי נחשב לתפקיד הנחשק ביותר בלהקת המחול והמקום הגבוה ביותר שרקדן יכול להגיע אליו.

המונח משמש בדרך כלל לתיאור רקדן בעולם הבלט הקלאסי, אולם הוא משמש גם סגנונות מחול אחרים, למשל במחול מודרני.

## מונחים בבלט הקלאסי
המונח "פרימה בלרינה" (prima ballerina), "רקדן ראשון" (premier danseur), ו"רקדנית ראשונה" (première danseuse) הם מונחים נוספים המתייחסים לרקדן ראשי במונחי הבלט הקלאסי. לעיתים משתמשים במונח "רקדן ראשי בכיר" (senior principal dancer).

## הדרגות בבלט הקלאסי
* **רקדן/ית ראשי/ית**
* סולן ראשון
* סולן/ית
* קור דה בלט

## ראו גם
* פרימה בלרינה אסולוטה

## הערות שוליים

קטגוריה:בלט
קטגוריה:מחול
קטגוריה:מחול מודרני
קקדו לבן-ציצית

**קקדו לבן-ציצית** (שם מדעי: *Lophochroa leadbeateri*) הוא מין של תוכי גדול ממשפחת הקקדואיים המצוי ברחבי יערות האקליפטוס באוסטרליה והוא המין היחיד בסוגו, אם כי כמה חוקרים מסווגים אותו בסוג קקדו בתת-סוג *Licmetis*. קרוי גם **קקדו מיטשל** על שם החוקר והמגלה תומאס מיטשל (Thomas Mitchell; 1855-1792).

## מאפיינים
אורך קקדו זה 35 ס"מ ומשקלו 365–425 גרם. הוא מזכיר מעט את המין קקדו ורדרד (*Eolophus roseicapilla*), אך בעל נוצות ראש ארוכות וצבעוניות יותר. שני המינים כמעט זהים במראם, אך הזכרים גדולים יותר ולנקבות עיניים אדומות יותר.

חזהו של מין זה ורדרד, והכנפיים והזנב לבנים. הראש מגודל, ורוד ובעל מקור אפור עם בליטה קדמית אדומה קטנה, ציצות לבנות המופנות אחורה ו"כתר", דמוי כובע אינדיאני, היכול להיפרש ולחשוף נוצות לבנות יחד עם נוצות אדומות ומעט צהובות, הקצרות יותר. הם חיים בזוגות בטבע, כנראה לכל החיים.

תוכים מרשימים אלה התמעטו בהדרגה כתוצאה מהשפעת האדם האירופי באוסטרליה, לעומת הקקדו הוורדרד שתפוצתו גדלה. הם חיים באזורים הצחיחים של היבשת וניזונים מעצי אקליפטוס ועצי *Callitris* ו-*Allocasuarina*, צמחים שהסתגלו ליובש של פנים הארץ. הפגיעה בחורש הזה והבאת מיני צמחים אחרים גרם לקקדואים להתרחק האחד מהשני בחיפוש אחר עצי קינון טבעיים, ובכך בודדו האוכלוסיות. הם נפגעו גם מהבאתם של טורפים לא-ילידים לאוסטרליה כמו שועלים וחתולים, הטורפים אותם בצורה יעילה הרבה יותר מטורפיהם הטבעיים - עופות דורסים, לטאות כוח, נחשים וכלבי דינגו. עדיין מצב שימור הנוכחי הוא ללא חשש.

## קישורים חיצוניים

* קקדו לבן ציצית, באתר birdsnways

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולס אילוורד ויגורס
קטגוריה:קקדואיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם

קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קקדו ורדרד

**קקדו ורדרד** או **קָקָדוּ וְרֹד כִּפָּה** המכונה גם **קקדו גאלה** (שם מדעי: *Eolophus roseicapilla*) הוא עוף טרופי ממשפחת הקקדואיים המצוי ביערות אוסטרליה והוא המין היחיד בסוגו. זהו מין התוכי הנפוץ ביותר באוסטרליה. מקורו של השם "גאלה" בשפה האבוריג'ינית הקדומה.

## תיאור
אורכו 35 ס"מ ומשקלו 270–350 גרם. שני הזוויגים דומים מאוד וצבעם ורוד חזק עם "כיפה" לבנה, מקור לבן המופנה למטה ולצידו "זקן" עבה, כנפיים אפורות, רגליים אפורות וזנב שחור. הם יכולים לפרוש את נוצות הראש שלהם שבפרישתן הן נראות ורודות-לבנות. ההבדל העיקרי בין המינים הוא צבע העיניים, כשלזכרים עיניים חומות כהות ולנקבות צבע חום עד אדמדם. לצעירי הקקדו חזה אפרפר וכיסוי עיניים לבן קטן והם אינם פורשים את נוצות הראש.

מין זה הוא קרוב רחוק של קקדו לבן ציצית וכן למיני הקקדו האמיתיים. לעיתים קקדויים ורדרדים התרבו עם קקדויים מתת-סוג *Licmetis* ועם נימפית מצוייצת.

## אקולוגיה
מין זה מצוי בכל רחבי אוסטרליה והאי טסמניה למעט האזורים המדבריים וצפון מערב קווינסלנד. הוא מצוי ביערות, ערבות עשבוניות ובפארקים בערים שונות. הם התרבו מאוד לאחר הגעת האירופאים שכרתו יערות והשקו אזורים יבשים וכך יצרו בתי גידול אופייניים לקקדו זה, מקומות פתוחים עם עצים פזורים לנוח בהם.

כמו רוב התוכים הם ניזונים מזרעים ופירות של עצים שונים, בעיקר מאקליפטוס ומפרחים שונים בתוספת קטנה של חרקים.

## תת-מינים
לקקדו הוורדרד 3 תת-מינים:
**Eolophus roseicapilla albiceps* – התגלה ב-1989
**Eolophus roseicapilla kuhli* – התגלה ב-1912
**Eolophus roseicapilla roseicapilla* – התגלה ב-1817

## תמונות

קובץ:Eolophus roseicapilla -Karratha, Pilbara, Western Australia, Australia -several-8 (6).jpg
קובץ:Eolophus roseicapilla -Wamboin, NSW, Australia -pair-8.jpg
קובץ:Eolophus roseicapilla.jpg
קובץ:Galah (Eolophus roseicapilla) male in Caversham Wildlife Park Perth WA 2019 Aug.jpg
קובץ:Galah portrait 2 (20286745866).jpg


## קישורים חיצוניים

* קקדו ורדרד, באתר תוכיאדה (**בעברית)**

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לואי-פייר וייו
קטגוריה:קקדואיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קטגוריה:עופות מדברים
קקדו גאנג גאנג

**קקדו גאנג גאנג** (שם מדעי: *Callocephalon fimbriatum*) הוא מין יחיד בסוגו של תוכי ממשפחת הקקדואיים המצוי בחורשות הקרירות והרטובות שבהרי דרום מזרח אוסטרליה. מופיע בסמלי טריטוריית הבירה האוסטרלית. השם "גאנג גאנג" נובע מהשפה האבורג'ינית ואולי גם שפת שבטים אוסטרליים נוספים.
## מאפיינים
מין זה מגיע לאורך 35 ס"מ ומשקלו 210-340 גרם. הקקדויים אפורים ולזכרים "מסיכה" אדומה על ראשם המסתיימת בציצה הזקורה מעט קדימה. המקור אפור והבטן מנומרת במעט חום בהיר. שני המינים דומים בגודלם. הם דומים למיני הקקדו ונחשבים לקרובים אליהם יותר משאר הקקדויים. 

מין זה חי ביערות הקרירים של דרום אוסטרליה ומקנן בעצים. עונת הרבייה היא בין אוקטובר לינואר. הנקבה מקננת בעצים צעירים ומנקבת בעזרת מקורה קן בענפים או בונה בחופת הצמרות. מטילה בקן 2-3 ביצים.
קקדו זה ניזון בעיקר מזרעים ופירות של אקליפטוס, עצי שיטה וצמחי Pyracantha ועוזרר.

מין זה נפגע מכריתת היערות ופגיעה בבית הגידול שלו בדרום אוסטרליה ולכן חלה ירידה גדולה במספר פרטיו בניו סאות' ויילס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'יימס גרנט
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1803
קטגוריה:קקדואיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
רוברטו הילברט

**רוברטו יאן הילברט** (בגרמנית: **Roberto Jan Hilbert**, נולד ב-16 באוקטובר 1984 בפורשהיים שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת המגן הימני. לזכותו של הילברט שמונה הופעות במדי נבחרת גרמניה.

## קריירת מועדונים
הילברט, יליד בוואריה, גדל במספר מועדונים בוואריים, המפורסמים שבהם הם נירנברג וגרויטר פירט, ובשנת 2002 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של מועדון הספורט של העיר פויכט שבבוואריה. בשנת 2004 חזר לגרויטר פירט, הפעם לקבוצה הבוגרת, שם שיחק שתי עונות והבקיע שמונה שערים ב-60 הופעות. בשנת 2006 חתם הילברט לראשונה בבונדסליגה, כאשר עבר לשטוטגרט.

כבר בעונתו הראשונה בשטוטגרט, 2006/07, זכה הילברט עם הקבוצה באליפות הבונדסליגה, כאשר שיחק אז בעמדת הקשר הימני והיווה חלק מקישור הכולל את כריסטיאן גנטנר, פבל פארדו, סאמי ח'דירה ותומאס היצלספרגר, ולעיתים תופקד כמגן ימני על ידי המאמן ארמין פה. הילברט לא החמיץ משחק אחד באותה עונה, והבקיע שבעה שערים. בעונה זו הילברט אף הגיע לגמר הגביע הגרמני עם שטוטגרט שהחמיצה הזדמנות לזכות בדאבל כאשר הפסידה 2–3 לנירנברג. הילברט שיחק בגמר זה 90 דקות. הילברט נשאר בשטוטגרט שלוש עונות נוספות, כשבכולן היה שחקן הרכב. סך הכל הילברט הבקיע 16 שערים ב-120 הופעות במדי שטוטגרט, ובקיץ 2010 חתם בבשיקטש מליגת העל הטורקית בכדורגל.

ביוני 2010 חתם הילברט בבשיקטש, והבקיע את שערו הראשון בקבוצה נגד ה.י.ק. הלסינקי במסגרת הליגה האירופית באוגוסט 2010. בתום עונת 2010/11 זכה הילברט עם בשיקטש בגביע הטורקי, לאחר ניצחון על איסטנבול בלדייספור, במשחק שהסתיים בתוצאה 2-2 בתום 120 דקות והגיע לבעיטות הכרעה. בפנדלים בשיקטש ניצחה בתוצאה 3–4, כאשר הילברט בעט רביעי והחמיץ את הפנדל שלו, אך סימאו סברוסה הבקיע מיד לאחר מכן את הפנדל שהעניק לבשיקטש את הגביע. עונה זו הייתה פחות מוצלחת עבור הילברט ובשיקטש בליגה, כאשר הקבוצה סיימה במקום החמישי. בשתי העונות העוקבות, הילברט המשיך להיות שחקן הרכב בקבוצה, כשבעונת 2011/12 בשיקטש סיימה רביעית, ובעונת 2012/13 סיימה שלישית. בתום עונת 2012/13 עזב הילברט את בשיקטש, וחתם בבאייר לברקוזן בהעברה חופשית, לאחר שצבר 82 הופעות ליגה במדי בשיקטש, בהן הבקיע חמישה שערים.

הילברט חתם על חוזה לשנתיים בבאייר לברקוזן ביוני 2013. בלברקוזן הילברט תופקד בעמדה הגנתית יותר ממה ששיחק בשטוטגרט, אז שיחק בעמדת הקישור. בשתי עונותיו הראשונות בקבוצה, הופיע הילברט ב-39 משחקי בונדסליגה והבקיע שער אחד. בשתי העונות הללו לברקוזן סיימה במקום הרביעי והעפילה לליגת האלופות דרך הפלייאוף. ביוני 2017 שוחרר הילברט מהקבוצה עם תום חוזהו.

באוקטובר 2017 חתם הילברט כשחקן חופשי על חוזה לשתי עונות במועדון בו שיחק בעבר, גרויטר פירט מהבונדסליגה השנייה. הילברט שיחק במועדון עונה וחצי, כאשר במחצית השנייה של עונת 2018/19 השתייך לסגל המילואים של הקבוצה. בתום עונה זו פרש הילברט ממשחק פעיל.

## קריירה בינלאומית
להילברט 12 הופעות במדי נבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, בהן הבקיע שלושה שערים. את הופעת הבכורה בנבחרת גרמניה ערך במרץ 2007 במשחק ידידות מול נבחרת דנמרק. להילברט שמונה הופעות במדים הלאומיים, האחרונה התקיימה בשנת 2008.

## תארים
עם שטוטגרט:
* אליפות הבונדסליגה: 2006/07

עם בשיקטש:
* הגביע הטורקי: 2010/11

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני גרויטר פירט
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני בשיקטש
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1984
שמואל שלוסברג

ד"ר **שמואל שלוסברג** (29 בנובמבר 1897, מינסק, אז האימפריה הרוסית, כיום בלארוס – 8 בספטמבר 1959, חיפה, ישראל). מוותיקי הרופאים בחיפה. כיהן כסגן יו"ר ההסתדרות הרפואית בחיפה.

## קורות חיים
ב-1928 סיים לימודי רפואה בברלין, ובשנים 1928–1934 השתלם שם במחלקות למחלות הפנימיות בבתי החולים "מואביט"  ו"נויקלן" . השתתף בפעילות ציונית ובאוקטובר 1934 עלה ארצה. תחילה עבד בחברת האשלג בדרום ים המלח ואחרי כן, כרופא המוסד, בבית ההבראה "החלמה" ברמת גן וכן בקופות החולים בראשון לציון, ברחובות ובחדרה, בעמק זבולון ובעמק יזרעאל המערבי. בתוך כך השתקע בחיפה ומילא בה תפקידים ציבוריים שונים. היה חבר בוועד ההסתדרות הרפואית בחיפה, ולימים כיהן כסגן יו"ר שלה. היה פעיל בהגנה, יו"ר הוועדה הסניטרית של ועד שכונת הדר הכרמל, יו"ר הוועדה הרפואית של לשכת הגיוס בחיפה ומן הפעילים המרכזיים בליגה למלחמה בשחפת.

שלוסברג נפטר ב-1959 ונקבר בבית עלמין חוף הכרמל.

ב-1985 נקרא על שמו רחוב בשכונת "שער העלייה" בחיפה.

## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים פנימיים ביישוב
קטגוריה:רופאים יהודים גרמנים
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1897
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1959
קור דה בלט

[250px|ממוזער|ב[צילום|תמונה זו מאגם הברבורים, ה'קור דה בלט' יוצרות צורת 'V' בקדמת הבמה, מתואמות עם הרקדנית הראשית אשר במרכז. הרקדניות מאחור אף הן חלק מה'קור דה בלט' ומשמשות כרקע.]]
בבלט, **קוֹר דֶה בָּלֵט** (בצרפתית: **Corps de ballet** – גוף הבלט, נהגה: "קור דֶה בָּאלֶה") הוא קבוצת הרקדנים שאינם סולנים. רקדנים אלו הם החלק הקבוע בלהקות הבלט ומשמשים בדרך כלל רקע לרקדנים הראשיים. ה'קור דה בלט' עובדים כאחד, בתנועות תואמות ובמיקומים ביחסים זהים על הבמה.

הרקדן המוביל ב'קור דה בלט' ייחשב כ"קוריפה" (Coryphée). ישנן יצירות שבהן ה'קור דה בלט' ירקדו ריקוד המוגדר רק להם, לדוגמה, 'ריקוד פתיתי השלג' ו'ולס הפרחים' בבלט "מפצח האגוזים".

## רקע
הקור דה בלט קובע את מצב הרוח, הסצנה והניואנסים של הבלט ויוצר תמונות במה גדולות באמצעות הכוריאוגרפיה המועצמת בגלל כמות הרקדנים על הבמה.

## הדרגות בבלט הקלאסי
* רקדן/ית ראשי/ית
* סולן ראשון
* סולן/ית
* **קור דה בלט**

## הערות שוליים

קטגוריה:בלט
בנק בני ברק

**בנק בני ברק** ובשמו המלא **הבנק לחקלאות ולתעשייה בני ברק** היה בנק קואופרטיבי ארץ-ישראלי שפעל כאגודה שיתופית והתקיים בין השנים 1936-1925.

בנק בני ברק אגודה שיתופית בע"מ נוסד ב-1925 על ידי ועד המושבה של בני ברק ומייסדי המושבה בראשות יצחק גרשטנקורן, בדומה לקופות הלוואה וחסכון שנוסדו אז במושבות ברחבי ארץ ישראל. גרשטנקורן תיאר את הסיבות להקמתו בזכרונותיו: "בתחילת החורף תרפ"ה ראינו צורך דחוף להקים מוסד כספי, שישמש לנו מכשיר למימון, הן למפעלי יחידים והן למפעלי הציבור. ועד המושבה היה זקוק לסכומים גדולים לצורכי היישוב בימים הראשונים, והיחיד אף הוא לא היה לו אל מי לפנות להלוואה. ננעלו בפניו דלתות הבנקים בתל אביב, שהרי הבנקים בכלל לא היו רוחשים אמון ביותר לעולים ולמתיישבים חדשים, ועל אחת כמה וכמה למתיישבי בני ברק ... יהודי בני ברק לא הוכשרו בעיניהם כראויים לכך". 

נציגי החברים הורשאים של אגודת בית ונחלה מחו נגד הקמת הבנק והודיעו שאינם אחראיים לפעולותיה.
עם הקמתו של הבנק יצא גרשטנקורן לפולין במסע לגיוס הון מקרב חברי אגודת "בית ונחלה" שהיו ממייסדי המושבה בארץ ישראל. כן אסף גרשטנקורן השקעות בבנק בביקור באמריקה. המסעות של גרשטנקורן הוכתרו בהצלחה ובנק בני התרחב מעבר לקופה הלוואה וחסכון רגילה. האגודה היוותה המוסד הכספי העיקרי של מושבת בני ברק בשנותיה הראשונות לצורכים ציבוריים ופרטיים כאחד. בין השאר היא מימנה הקמת תשתיות מים זורמים, בתי חרושת ורכישת קרקעות ובתים. בסוף 1928 דווח ש-65% ממניות הבנק נמכרו באמריקה, 10% בפולין והשאר בארץ ישראל. 

בסוף 1927 תרם הבנק מרווחיו לקרן קיימת לישראל, לקרן היסוד ולבניין בית הכנסת הגדול של בני ברק. כן השתתף הבנק של תרומת מיל לקרן הקיימת על כל הלוואה של הבנק. 

הבנק נוסד בבני ברק אך כעבור כחצי שנה ראשונה של פעילות עבר הסניף המרכזי לתל אביב וד"ר זליג סוסקין החל לשמש יושב ראש ההנהלה. אולם המעבר לא הביא איתו לגיוס הון חדש ולגידול בהכנסות וכעבור כחצי שנה התפטר סוסקין והבנק חזר לפעול מבני ברק. בהמשך ניהל את הבנק חיים דוד אוירבך. בשנת 1929 הוחל בבניית בית לבנק במרכז בני ברק והבנק נכנס למשכנו במחצית הראשונה של 1930. 

ב-1928 גרשטנקורן יצא למסע גיוס כספים בארצות הברית ולהקמת משרד להפצת מניות הבנק בוושינגטון הבירה. במסע גיוס הון זה הוצבה מטרה למכירת מניות בשווי מיליון דולר אך התוצאות היו דלות ביותר עם פרוץ המשבר הכלכלי העולמי של 1929. 

בשנת 1931 התברר שהבנק נמצא בגרעון גדול. החברה שהקימה את בני ברק הייתה בקשיים ולא עמדה במחויבותה לפרוע את הלוואותיה שקיבלה מהבנק. גם ההלוואה שניתנה לבית חרושת ברקאי נחשבה לאבודה. בעקבות זאת פוטר הרב חיים דוד אוירבך מנהל הבנק ומונה לבנק מלווה מטעם בנקים אחרים שהלוו לו כספים. בניין הבנק הוצא למכירה בשנת 1932, אך הודות למסע גיוס כספים בדרום אפריקה הבנק המשיך להתקיים עוד כמה שנים.

המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה הביאה ב-1936 להתמוטטות הבנק ולפירוקו בעקבות הגידול החד בבקשה למשיכת חשבונות.

## הערות שוליים

בני ברק
קטגוריה:בני ברק: חברות
עונת 1916/1917 בסדרה השוודית

**עונת 1916-1917 ב[[הסדרה השוודית (1910–1924)|סדרה השוודית]]** הייתה עונת הכדורגל השביעית בשוודיה במסגרת ליגה (הטורניר שקדם לליגת העל השוודית), והיא הייתה ליגת הכדורגל המקצועני בשוודיה בשנים 1916-1917. על כל ניצחון קיבלה הקבוצה המנצחת 2 נקודות, על תיקו נקודה אחת ובעבור הפסד 0 נקודות. עונת 1916-1917 הייתה עונה שחולקה ל-2: משחקי סתיו 1916 ומשחקי אביב 1917.

"זוכת הסדרה" (Seriemästare) הייתה גטבורג, בפעם החמישית ברציפות. קבוצת הלסינגבורג הצטרפה לליגה בעונה זו.

לאחר עונה זו שונה המפעל למשך שנתיים (1918, 1919) כשהמשחקים נערכים רק באביב. המפעל חזר שוב למתכונת סתיו-אביב רק בעונת 1920/1921.
## הקבוצות המשתתפות

## טבלאות
### טבלת הליגה

### לוח תוצאות המשחקים

## הערות שוליים

קטגוריה:1916 בספורט
קטגוריה:1917 בספורט
קטגוריה:שוודיה: כדורגל
1916–1917
מינרלנייה וודי

**מינרלנייה וודי** (ברוסית: **Минеральные Воды,** משמעות השם: **מים מינרלים**) היא עיר במחוז סטברופול שבדרום רוסיה, עיירת מרפא ונופש לצד קיסלובודסק הסמוכה.

## היסטוריה
מינרלנייה וודי הוקמה ב-1878 כמקום מרפא והוכרזה כעיר בשנת 1922. העיר הוקמה על צומת דרכים של מסילת הברזל רוסטוב על הדון - ולדיקווקז שבנייתה הושלמה בשנת 1875. העיירה קיבלה את השם סולטאנובסקי בשנת 1878.

בשנים 1929–1930 הוקמו מספר מפעלים תעשייתיים ולאחר שהושלמה בניית נמל התעופה מינרלנייה וודי בשנת 1925 הפכה העיר למרכז תחבורה חשוב בתחום התעופה.

98 יהודים חיו במינרלנייה וודי בשנת 1939. בתחילת מלחמת העולם השנייה התרכזו בעיר יהודים שנמלטו ממערב ברית המועצות ומאוחר יותר התרכזו בה גם ילדים ונשים שהוברחו מלנינגרד הנצורה. מינרלנייה וודי נכבשה על ידי הוורמאכט ב-6 באוגוסט 1942. מיד עם הגיעם לעיר הנאצים אילצו את היהודים לעבוד בעבודות בנייה שכללו בניית כבישים ומסילות ברזל ולרוב הם הוכו קשות. בסוף אוגוסט 1942 הגיעה לאזור יחידת האיינזצגרופן 12D בפיקודו של אוטו אולנדורף. כל היהודים עברו רישום ומונתה מועצה יהודית (יודנראט). ב-1 בספטמבר 1942 יהודי העיר נלקחו לאזור שבו מוקם מפעל זכוכית מחוץ לתחומי העיירה, שם נורו למוות בתוך חפירים נגד טנקים. מספר הקורבנות מוערך בין 200 (על פי מקורות גרמניים) ל-500 הרוגים (על פי מקורות סובייטיים). בספטמבר 1942 החפירים הפכו לקבר אחים המוני של יהודים גם ממקומות אחרים, כמו קיסלובודסק, פיאטיגורסק, יסנטוקי, ז'לזנובודסק וגאורגייבסק. מספר היהודים הכולל שנרצחו בתחומי מפעל הזכוכית מגיע בין 6,500 ל-10,000 יהודים. העיר שוחררה על ידי הצבא האדום ב-11 בינואר 1943.

העיר שוקמה לאחר המלחמה והפכה עד מהרה לאחת הערים הגדולות ביותר במחוז סטברופול.

מאז 1956 מהווה העיר גם אתר מרפא ונופש חשוב ברוסיה.

## תחבורה
את העיר משמש נמל התעופה הבינלאומי מינרלנייה וודי.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חבל מנהלי סטברופול: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1878
שיבתו

**שִיבּתוּ** (נכתב גם** שיבתום**; בכתיב חסר: שְבּתֻ ושִבּתֻם) הייתה מלכה רעיה ואשתו הראשית של זמרי-לים מלך מארי בין השנים 1774–1761 לפנה"ס, על פי הכרונולוגיה התיכונה.

## קורות חייה
שיבתו הייתה בת למשפחת המלוכה של ימחד. אביה היה ירים-לים הראשון, המלך השני בשושלת ימחד, ואשתו המלכה גַשֵרַה. זימרלים ברח לימחד לאחר שמארי נכבשה על ידי שמשי-אדד הראשון, שהפך את בנו ישמח-אדד לשליט מארי. זמרי-לים הפך לבן בריתו של ירים-לים הראשון, שהכיר בו כשליט החוקי של מארי וסייע לו להשיג את המלוכה על מארי לאחר מותו של שמשי-אדד הראשון. הברית הזאת חוזקה באמצעות נישואים בשנת מלוכתו השנייה בין שיבתו לזמרי-לים. לשיבתו וזימרלים נולדו לפחות שבע בנות, חלקן נישאו לשליטים מקומיים של ממלכות במרחב. לשיבתו היה ארמון משלה, בזמן ששאר נשותיו חיו בארמון המלך.

### מלכת מארי
לשיבתו היה כוח שלטוני, במיוחד על המינהל של הממלכה. בעת העדרו של זמרי-לים, שהרבה לצאת למסעות מלחמה, היא ניהלה את האדמיניסטרציה של העיר, ארמון המלוכה והמקדש, והייתה אחראית על שיקום מאגר המים של העיר. הייתה לה סמכות על אנשי המינהל הבכירים ביותר של הממלכה, שכולם היו גברים. החותם שלה אישר רשמית מסמכים. היא אישרה בחותמה את פתיחת הארכיון לביקורת של מבקרי המלך, וחתמה מחדש את הארכיון בחותמה. רשמית, המלך היה ראש הפולחן במקדש, אבל הוא הסמיך את שיבתו ואת המושלים לבצע את תפקידו, ובמיוחד הנחה אותה לגבי הקרבת קרבנות בהיעדרו, כולל פיקוח על התהליך וקבלת אותות. היו לה סמכויות שלטון על מושלי ערים שהיו כפופות למארי. שליטי הערים ופקידים נהגו לכתוב אליה מכתבים בבקשם עזרה בנושאים שונים.

הלוחות שנמצאו בארכיון מארי כוללים תכתובת ערה בינה לבין בעלה שנמצא מחוץ לעיר. המכתבים עוסקים ברובם בנושאים מינהליים וכוללים דיווחים על מצב העיר, וכן עדכונים העוסקים בענייני צבא ומודיעין. שיבתו הייתה ממונה על הרמון המלך. באחד המכתבים הוא מבקש ממנה לבחור 30 נשים, מבין הנשים היפות ביותר שנישבו במלחמה, ולהעבירן להרמון, כשאת שאר הנשים הנחה להעביר לתעשיית הטקסטיל.

בנוסף, עסקו התכתובות גם בנושאים אישיים. באחד מהם היא מספרת שילדה בן ובת תאומים. במכתבים האישיים היא מביעה חיבה גדולה לבעלה ודאגה לבריאותו ומצבו הכללי במסעות המלחמה שלו. היא שלחה אליו בגדים שתפרה בעצמה. זמרי-לים נהג לשלוח אליה מכתבים שבהם הוא מעדכן אותה לגבי הקרבות שהוא נלחם בהם, תוך שהוא נותן לה הנחיות לגבי ניהול העיר. באחד המכתבים ששלח אליה בשנת מלוכתו האחרונה, הוא מבקש ממנה להתייעץ עם נביא לגבי הסיכוי שחמורבי יתקוף את מארי:

שיבתו התייעצה עם שני גורמים: התשובה הראשונה התקבלה באמצעות השקיית מדיומים שנקראו "אותות", והתשובה השנייה ניתנה לאחר חמישה ימים בדמות נבואה. היא דיווחה לו שהתקפת בבל על מארי עתידה להיכשל:

בפועל, מארי הותקפה על ידי חמורבי מלך בבל בשנת 1761 לפנה"ס, מועד בו הוא הוריד את בית המלוכה. שנתיים לאחר מכן בשנת 1759 לפנה"ס, לאחר מרד במארי, הוא הרס את העיר.

לזמרילים היו נשים נוספות, כשלשתיים מתוכן היו גם חותמות אישיות. אשתו השנייה, דמחורסי, הייתה אחראית על הארמון בתרקה והייתה אחראית על ההרמון שם. גם היא נהגה להתכתב עם זמרי-לים.

## הערות שוליים

קטגוריה:מארי
קטגוריה:מלכות בעת העתיקה
קטגוריה:ימחד
קטגוריה:אמורים
יוני הרננדס

**יוני הרננדס וגה** (בספרדית: **Yonny Hernández Vega**; נולד ב-25 ביולי 1988) הוא רוכב מרוצי אופנועים קולומביאני המתחרה בסבב ה-MotoGP.

## קריירה
### 2003-2009: ראשית הקריירה
הרננדס החל להתחרות בשנת 2003, בגיל 15, בקטגוריה של 85 סמ"ק ובעונתו הראשונה זכה בכל המרוצים ובאליפות, הישג עליו חזר שוב בשנת 2005. בשנת 2008 החל להתחרות בסבב מרוצי הסופרמוטו הספרדי וזכה במרוץ הבכורה בו השתתף. בעונת 2009 סיים במקום הרביעי הכולל בקטגוריית הסופרספורט.

### 2010-הווה: הסבב העולמי
בעונת 2010 החל הרננדס להתחרות בסבב ה-Moto2 והיה הרוכב הקולומביאני הראשון שמתחרה בסבב. אחרי שנתיים בסבב המשני עבר בעונת 2012 להתחרות בסבב ה-MotoGP עבר קבוצת אנטיביה רייסינג. בסיום העונה עבר להתחרות עבור קבוצת פול בירד מוטורספורט (PBM) ובמהלך העונה עבר להתחרות עבור קבוצת פראמאק, עבורה הספיק להתחרות בחמשת המרוצים האחרונים של העונה. בעונת 2016 עבר להתחרות עבור קבוצת אספר.

לקראת עונת 2017 נותר ללא קבוצה וחזר להתחרות בקטגוריית ה-Moto2.

## מרוצים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:רוכבי אופנועי מרוץ
קטגוריה:ספורטאים קולומביאנים
קטגוריה:מדיין: אישים
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1988
סטרלינג

**סטרלינג** הוא שם באנגלית. בכתיב **Sterling** זהו שם משפחה אנגלי, וגם שם המטבע הבריטי, לירה שטרלינג. בכתיב **Stirling** זהו שם משפחה סקוטי שמקורות במחוז סטרלינגשייר ובעיר סטרלינג. השמות בשתי צורות הכתיב הם הומופונים.

קטגוריה:שמות פרטיים לגברים
קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
קטגוריה:שמות משפחה סקוטיים
קטגוריה:שמות משפחה אנגליים
דינג לירן

**דינג לירֶן** (בסינית: **丁立人**; ; בפין-יין: **Ding Liren**; בתעתיק עברי: **דִינְג לִיזֶ'ן**; נולד ב-24 באוקטובר 1992 בג'ג'יאנג שבמזרח סין), הוא שחמטאי סיני בדרגת רב-אמן, היה אלוף העולם בשחמט בשנים 2023–2024, ואלוף סין שלוש פעמים.

## חייו
ביוני 2009, בגיל 16, הפך דינג לצעיר ביותר שזכה באליפות סין לשחמט. באפריל 2011 זכה באליפות בפעם השנייה, ושנה לאחר מכן זכה באליפות בפעם השלישית, בגיל 19. בחודש אוקטובר הפך דינג לרב-האמן ה-30 של סין. דינג השתתף בגביע העולם 2011 אך הודח בסיבוב הראשון על ידי וסלי סו 2.5-1.5. בתחרות טאטא סטיל 2015 חלק דינג מקום שני, מחצית הנקודה אחרי קרלסן. לאחר התחרות התאמנו השניים יחדיו בקטר.

דינג למד בפקולטה למשפטים של בייג'ינג.

באוגוסט 2015 הפך דינג לסיני השני אחר ואנג יו שהגיע לעשיריה המובילה בדירוג העולמי של פיד"ה. דינג הוא המדורג הגבוה ביותר אי פעם בסין.

החזיק בשיא משחקים תחרותיים של 100 משחקים ללא הפסד ברצף בשחמט רגיל (שבר את שיאו של מיכאל טל שעמד על 95 משחקים ללא הפסד). הרצף התחיל ב־9 באוגוסט 2017 והסתיים ב-11 נובמבר 2018 וכלל 29 ניצחונות ו־71 תיקו. בעקבות זאת לירן הגיע בנובמבר 2018 לשיא מד כושרו והיה הסיני הראשון שעבר את מד הכושר 2800. שיא זה נשבר בידי מגנוס קרלסן ב-2019.

## הישגים בולטים
* 2002 - מקום ראשון-שני באליפות העולם לנוער עד גיל 10.
* 2003 - מקום חמישי באליפות העולם לנוער עד גיל 12.
* 2004 - חלוקת מקום ראשון-שני באליפות העולם לנוער עד גיל 12.
* 2009 - מקום ראשון באליפות סין.
* 2012 - מקום ראשון באליפות אסיה לקבוצות.
* 2012 - מקום ראשון באליפות סין.
* 2013 - מקום ראשון בתחרות 4th Hainan Danzhou Super Grand Master .
* 2014 - מקום ראשון-שני באליפות סין.
* 2015 - מקום שני באליפות סין.
* 2017 - מקום שני בגביע העולם בשחמט 2017 והעפלה לתחרות המועמדים 2018.
* 2019 - מקום שני בגביע העולם בשחמט 2019 והעפלה לתחרות המועמדים 2020.
* 2023 - זכה באליפות העולם בשחמט 2023.

## דינג לירן ב[[אולימפיאדת השחמט]]
בין השנים 2012 ל-2024 השתתף דינג לירן ב-5 אולימפיאדות שחמט:

## מבחר תחרויות בהן השתתף
* אולימפיאדת השחמט 2012, 2014, 2016, 2018
* תחרות שחמט לזכר אלכין 2013
* תחרות העל בבילבאו 2015
* תחרות העל טאטא סטיל 2016, 2019, 2024
* גביע סינקפילד 2016, 2024
* גביע העולם בשחמט 2017, 2019
* תחרות המועמדים 2018, 2020, 2022
* אליפות העולם בשחמט 2023

## מד כושר

## קישורים חיצוניים

* משחקי דינג לירן , באתר 365chess 
* מבחר תחבולות של דינג לירן ,באתר wtharvey 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבי-אמנים סינים
קטגוריה:שחמטאים שהשתתפו באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:אלופי סין בשחמט
קטגוריה:סינים שנולדו ב-1992
קטגוריה:אלופי עולם בשחמט
קטגוריה:שחמטאים שעברו מד כושר 2800
סולן ראשון

בבלט, **סוֹלָן רִאשׁוֹן** הוא רקדן בלהקת בלט, דרגה אחת מתחת לרקדן ראשי. 

## רקע
בדרך כלל, רקדנים בדרגה זו מגלמים תפקידי סולו רבים, כמו הסולנים, אך חובקים רפרטואר עשיר יותר ומקצועיות יתרה. בנוסף, הסולן הראשון ייחשב לרקדן המתאים ביותר לגלם תפקיד של רקדן ראשי בהיעדרו או בתקופת החלמה מפציעה, שאינה נדירה כלל בעולם המחול הקלאסי.

## הדרגות בבלט הקלאסי

* רקדן/ית ראשי/ית
* **סולן ראשון**
* סולן/ית
* קור דה בלט

קטגוריה:בלט
סולן (מחול)

**סוֹלָן** בבלט קלאסי הוא רקדן בלהקת הבלט שנמצא דרגה מעל הקור דה בלט, אך דרגה לפני סולן ראשון ורקדן ראשי.

## רקע
רקדנים בדרגה זו מציגים לרוב ריקודי  ביצירות הבלט, אך לא יגלמו את הדמויות הראשיות או המרכזיות. חלק מהסולנים יגלמו תפקידים משניים בבלט, כמו מרקוציו מהבלט רומיאו ויוליה או אחת הפיות מהבלט היפהפייה הנרדמת. לפעמים הסולנים יהיו ממלאי מקום לתפקידים מרכזיים בבלט (התפקידים שבדרך כלל יגלמו הסולנים הראשונים או הרקדנים הראשיים).

## הדרגות בבלט הקלאסי
* רקדן/ית ראשי/ית
* סולן ראשון
* **סולן/ית**
* קור דה בלט

## הערות שוליים

קטגוריה:בלט
יואב אשד

**יואב אשד** (נולד ב-28 באפריל 1989) הוא מוזיקאי, גיטריסט ומלחין ישראלי עטור פרסים.

## ביוגרפיה
### שנותיו הראשונות
יואב נולד בעיר רמת השרון, סבתו הייתה ממשפחת מוזיקאים ודודו הגדול שנספה בשואה היה מוזיקאי מחונן וחזן.
הוא החל ללמוד פסנתר בגיל 3 והמשיך לגיטרה בגיל הבר-מצווה.
למד ג׳אז אצל המאסטר עמית גולן ז״ל וגיטרה אצל שי חן.
לאחר תקופה של ארבע שנים בצבא, יואב נרשם לבית הספר רימון וזכה במקום הראשון בתחרות נגן הג׳אז. לאחר מכן קיבל את המלגה הנשיאותית ללימודים לתואר ראשון בברקלי.
יואב זוכה מלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל בשנים 2008 - 2014.

### תחילת הדרך כנגן
בשנת 2012 *טריו מיליונרז* בהנהגתו של יואב אשד, קיבלו את תמיכת מינהל התרבות לפרויקט של שירי הכבש השישה עשר בעיבודי ג׳אז, יחד עם הזמר והקומיקאי מפלטפוס תומר שרון.
הפרויקט זכה לאהדה רבה ברחבי הארץ לאחר סיבובי הופעות ממושכים וכך התאפשר לטריו להציג את המוזיקה המקורית שלהם לצד שירי הכבש השישה עשר.

בשנת 2013 יואב זכה במקום הראשון בתחרות Made in New York Jazz בתחום ה Solo Instruemntal

ובאותה שנה הטריו הקליטו את אלבום הבכורה שלהם והאלבום שוחרר דיגיטלית בבנדקאמפ.

### הקריירה בחו"ל
בשנת 2012 זכה במקום הראשון בתחרות הבינלאומית שבמונטנה: **Six String Theory** בתחום הג׳אז.

בשנת 2013 קיבל ספונסר מחברת הכבלים Kirlin Industries.

בשנת 2014 יואב היה בין שלושת הזוכים בתחרות הבינלאומית לגיטרה ג׳אז בפסטיבל הג'אז במונטרה ושנה לאחר מכן הוזמן לנגן בפסטיבל עצמו.

בשנת 2015 הוענק ליואב פרס ה *Guitar Achievement Award* מברקלי לאחר שסיים את התואר כמצטיין דיקן.

### הקריירה הנוכחית
כיום יואב מתגורר בניו יורק ופעיל באירופה ובסצנת הג׳אז בניו יורק, מנגן בפסטיבלים באירופה וחבר בהרכבי ג׳אז בניו יורק.

## דיסקוגרפיה
* (Introducing Trio Millionaires (2013
* (August (2019

## קישורים חיצוניים

* 

* סאבטקסט דואו
* אלבום הבכורה של טריו מיליונרז

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:נגני ג'אז: גיטריסטים
קטגוריה:בוגרי מכללת ברקלי למוזיקה
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
חמצן דו-פלואורי

חמצן דו פלואורי הוא תרכובת אי אורגנית המורכבת מחמצן ופלואור שנוסחתה OF2. כחזוי ממודל VSEPR המולקולה מכופפת בדומה למולקולת המים. החומר הוא מחמצן חזק.

## הכנה
חמצן דו פלואורי הופק לראשונה בשנת 1929 באלקטרוליזה של אשלגן פלואורי מותך וחומצה הידרופלואורית בנוכחות כמות קטנה של מים. כיום מפיקים את החומר בתגובה של פלואור עם נתרן הידרוקסיד

2F_2 +2NaOH \longrightarrow OF_2 + H_2O +2NaF

### תגובות
החומר הוא מחמצן חזק בשל דרגת החימצון הלא יציבה של אטום החמצן במולקולה (2+). בטמפרטורה שמעל 200°C חמצן דו פלואורי מתפרק לחמצן ופלואור.

OF2 יגיב עם מתכות ויתקבלו תחמוצות ומלחי פלואוריד, תגובה עם זרחן נותנת PF5 ו POF3, עם גופרית יתקבל SO<sub>2</sub> ו SF4.

חמצן דו פלואורי יגיב כמחמצן אפילו עם הגז האציל קסנון

Xe +2OF_2 \longrightarrow XeF_4 + O_2

בתגובה עם מים מתקבלת חומצה הידרופלואורית (HF)

OF_2 + H_2O \longrightarrow 2HF + O_2

## זהירות
הגז נחשב לגז בלתי יציב עקב תכונותיו כמחמצן חזק. חומצה הידרופלואורית, שמתקבלת כתוצאה מהידרוליזה של התרכובת עם מים, היא חומר משתך ורעיל ביותר אשר יכול לגרום לנקרוזיס, לספיחת סידן מהעצמות וכן לנזק ללב ולמערכת כלי-הדם.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
קטגוריה:גזים
קטגוריה:פלואור: תרכובות
קטגוריה:חמצן: תרכובות
רשימות היכל הקש לבחינת הדקויות

**רשימות היכל הקש לבחינת הדקויות** (סינית מפושטת: 阅微草堂笔记, סינית מסורתית: 閱微草堂筆記, פין-יין: yuè wēi cǎo táng bǐ jì) הן אוסף של סיפורים קצרים מוזרים מתקופת שושלת צ'ינג. האוסף חובר החל משנת 1789, השנה ה-54 לשלטונו של הקיסר צ'יינלונג, ועד שנת 1798, השנה השלישית לשלטונו של הקיסר ג'יאצ'ינג, בידי גִ'י יוּ'ן הקרוי גם גִ'י שְׂיָאולָאן, בן למשפחת מתלמדים מצטייני בחינות מאקדמיית האנלין.

הספר מורכב ממקטעים קצרים, וזכה לתהילה דומה לזו של ספר אחר הכתוב באותה צורה: "החכם לא ידבר" של יְוֵּ'אן מֵיי. למעשה הספרים קיבלו את השם המשותף "יו'אן מהדרום וג'י מהצפון". שני הספרים גם כוללים לא מעט סיפורים זהים.

"רשימות היכל הקש לבחינת הדקויות" התרכז באיסוף מעשיות התקופה העוסקות בשדים ורוחות, בענייני קארמה ובצדק פואטי, כמו גם סיפורים בעלי אופי יוצא דופן על עניינים שונים אשר שמע המחבר מפי מקורביו. התפוצה הגאוגרפית המוצגת בסיפורים נרחבת מאוד, ומגיעה מיִינִינְג בקצה צפון מערב סין של היום, ועד לדְייֵנְצְ'ייֵן בדרום סין של היום, ולטאיוון וארצות דרום-מזרח אסיה במזרח.

## ביקורת ספרותית
ב"קווים להיסטוריה של הרומן בסין" מביע לו שו'ן הערכה רבה כלפי "רשימות היכל הקש לבחינת הדקויות", וטוען כי סגנון הכתיבה של ג'י יו'ן מחושב, מתוחכם, לעיתים אף משעשע, וכולל תובנות. השפה הטבעית והשפע המרתק תרמו, לדבריו למקום המשמעותי של היצירה בדורות מאוחרים יותר.

## חלקי היצירה
היצירה מתחלקת לחמישה ספרים, בעשרים וארבע מגילות. ישנם בספר 1208 מקטעים המורכבים מ-400 אלף סימנים.

אלו הם חמשת החלקים:

## תרגומים
סיפורים מתוך הספר תורגמו לאנגלית בשני ספרים אשר מכילים מאה סיפורים כל אחד. ישנו גם תרגום לאיטלקית של חלק מהסיפורים.

מעולם לא יצא לאור תרגום של הספר לעברית.

## קישורים חיצוניים

* קטעים מתורגמים מתוך הספר בדף התרגומים מסינית של עופר ולדמן.

## הערות שוליים

קטגוריה:ספרות סינית
מרטין שטרנצל

**מרטין שטרנצל** (נולד ב-16 ביוני 1980) הוא כדורגלן עבר אוסטרי, ששיחק כמגנה של קבוצת הבונדסליגה בורוסיה מנשנגלדבך.

## קריירת מועדונים

כנער שטרנצל שיחק במועדון המקומי *SV גיסינג*. בשנת 1997, עבר למחלקת הנוער של המועדון הגרמני מינכן 1860. על אף שנרכש עבור קבוצת הנוער של המועדון הבווארי, שטרנצל ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבכירה כבר באותה העונה. בעקבות ירידתה של מינכן 1860 לבונדסליגה השנייה ב-2004, שטרנצל עבר לשטוטגרט. במרץ 2006, שטרנצל עזב את גרמניה, לאחר שחתם בקבוצת ספרטק מוסקבה הרוסית. ב-30 בדצמבר 2010, שטרנצל חתם על חוזה לשנתיים וחצי במדי בורוסיה מנשנגלדבך. בעת חתימתו, הקבוצה הייתה במקום האחרון בבונדסליגה ועל סף ירידת ליגה, לאחר שהשתלב בחוליית ההגנה של המועדון, הצליח לסייע לקבוצתו החדשה להינצל מירידה בסיומה של העונה.

## קריירה בינלאומית

שטרנצל ערך את הופעת הבכורה שלו עבור הנבחרת האוסטרית במרץ 2000, במהלך משחק ידידות מול שוודיה. הוא נכלל בסגל הנבחרת האוסטרית ליורו 2008.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מגני כדורגל אוסטרים
קטגוריה:כדורגלני מינכן 1860
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוסטריה
קטגוריה:כדורגלנים אוסטרים
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1980
לויס גנדן

**לויס גנדן** (באנגלית: **Lois Gunden**; (1915 – 2005) הייתה חסידת אומות העולם, אחת מחמישה אזרחי ארצות הברית שהוכרו בתואר זה.

## קורות חיים
גנדן נולדה וגדלה בגושן  שבאינדיאנה.

### פעילות במלחמת העולם השנייה
בתקופת מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה, לימדה גנדן אנגלית בקהילה מנוניטית בדרום צרפת. גנדן הצילה מספר ילדים יהודים ומספר פליטים ספרדים ממעצר. היא הצילה לפחות ילדה אחת ממחנה הריכוז ריווזאלט (Rivesaltes)  בדרום צרפת, ליד הגבול עם ספרד, והמשיכה בפעילות ההצלה שלה גם לאחר כיבוש אזור משטר וישי על ידי הגרמנים בנובמבר 1942. פעילי הצלה נוסף שהציל יהודים ממחנה זה היו פול קוראזי הלגה הולבק ומרי אליזבת אלמס.

בינואר 1943 נעצרה גנדן בידי הגרמנים. היא שוחררה בשנת 1944 בעסקת חילופי שבויים וחזרה לביתה באינדיאנה.

### לאחר המלחמה
בשנת 1958 נישאה גנדן לאלמן ארנסט קלמנס. לא היו לה ילדים משלה, אך הייתה לה בת חורגת מנישואיה. היא לימדה צרפתית בקולג' גושן ובאוניברסיטת טמפל. כמו כן הייתה בתפקיד כומר בכנסייה מנוניטית.

## הכרה
בשנת 2013 הכיר יד ושם בלויס גנדן בתור חסידת אומות העולם.

## קישורים חיצוניים

* על פעילותה של גנדן להצלת יהודים בשואה, באתר יד ושם 
* הודעת דוברות יד ושם על ההכרה בגנדן, ופירוט על פעילות ההצלה שלה
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי אינדיאנה
קטגוריה:אמריקאיות חסידות אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1915
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1915
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2005
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2005
עיר ובהלות

**עיר ובהלות** הוא אלבום האולפן התשיעי של המוזיקאי והזמר הישראלי דודו טסה, שיצא לאור ב-20 במרץ 2014 תחת חברת התקליטים הד ארצי.

האלבום "עיר ובהלות" יצא כשנתיים לאחר אלבום האולפן הקודם של טסה, "סחרחורת". האלבום הופק על ידי טסה עצמו ועל ידי ניר מימון, וביצירתו השתתפו כותבים נוספים - מיכה שטרית, יהלי סובול והמשורר אלי אליהו, שכתב ופרסם ב-2011 את שיר הנושא של האלבום, "עיר ובהלות".

מהאלבום יצאו ארבעה סינגלים - "גרמניה", "לשים ת'ראש", "בכינו טעינו" ו-"בן של אבא שלי". האלבום זכה לביקורות מהללות, ובעקבותיו זכה טסה בפרס אקו"ם ע"ש סשה ארגוב על הישג השנה למלחין לשנת 2014. בנימוקי השופטים נכתב:

## רשימת השירים

## קישורים חיצוניים

* עיר ובהלות באתר אקו"ם
* ביקורת על האלבום מאת מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי
* 
* 
* 

קטגוריה:אלבומי דודו טסה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דודו טסה
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ניר מימון
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
רבי אפטוריקי

**רבי אפטוריקי** הוא אמורא המוזכר בתלמוד הבבלי פעמים בודדות בלבד, וקשה לדעת עליו פרטים ביוגרפים מדויקים. נראה שהיה מאמוראי ארץ ישראל ולא מאמוראי בבל, משום שנזכר בתלמוד בתוספת התואר "רבי" המקובל אצל אמוראי ארץ ישראל, ולא "רב" כמקובל אצל אמוראי בבל.

## תקופתו
לגבי תקופת חייו ניתן להסיק מן הסוגיא במסכת מנחות דף נ"ה עמוד ב' שהיה אמורא קדום, וייתכן שחי אפילו בדור הראשון, ולכל המאוחר בדור השני, שהרי רב אדא בר אהבה הקשה שם על חידושו של רבי אפטוריקי לגבי כלל ופרט המרוחקים זה מזה, ורב אדא בר אהבה עצמו היה בדור הראשון והשני. אמנם הוכחה זו מושתתת על דעת התוספות במסכת בבא בתרא דף כ"ב עמוד א' שזה שהיה חי בדור החמישי הוא רב אדא בר "אבא" ולא רב אדא בר "אהבה". אבל לדעת ר"י המובאת בתוספות במסכת קידושין דף ע"ב עמוד ב' שזה שהיה חי בדור החמישי היה שמו גם כן רב אדא בר אהבה אלא ששני רב אדא בר אהבה היו, אם כן ייתכן שרב אדא בר אהבה הנזכר במסכת מנחות הוא רב אדא בר אהבה השני, ולפי זה יכול להיות שרבי אפטוריקי חי בתקופה יותר מאוחרת, ואפילו בדור החמישי. וכן לדעת רש"י במסכת קידושין שם שהיה רב אדא בר אהבה אחד אבל האריך ימים מאוד עד הדור הרביעי והחמישי, אין לדעת את דורו של רבי אפטוריקי.

## אמרותיו
בסך הכל מובאים בתלמוד רק שני דברים שאמר רבי אפטוריקי. האחד במסכת זבחים דף י"ב עמוד א' ובמסכת חולין דף פ"א א' עמוד א' לגבי מחוסר זמן, שאפשר להקדיש קורבן בהמה מליל יום השמיני ללידתה (כלומר מיום השביעי בלילה), אבל אפשר להקריבה רק מהיום השמיני. והשני במסכת מנחות דף נ"ה עמוד ב' לגבי כלל ופרט, שאם הם מרוחקים זה מזה אין דנים אותם בכלל ופרט.

## אביו (ואחיו)
אביו של רבי אפטוריקי מוזכר בתלמוד גם כן פעמים בודדות בלבד, אבל מתוך כך אפשר ללמוד את חשיבותו של רבי אפטוריקי, שכן בכל פעם שהוא נזכר אינו נזכר בשמו אלא בתואר "אבוה דרבי אפטוריקי", כלומר אביו של רבי אפטוריקי. אמנם במסכת חולין דף ס"ד עמוד ב' מוזכר שמו "דוסתאי" (ויש מהראשונים הגורסים "דרוסאי"), אבל גם שם הוא מוזכר על שם בנו, דהיינו "דוסתאי אבוה דרבי אפטוריקי". מה גם שיש שם גרסה "אחוה דרבי אפטוריקי", כלומר אחיו של רבי אפטוריקי, ואם כן דוסתאי זה אינו אביו של רבי אפטוריקי המוזכר במקומות אחרים, אלא אחיו, ושם אביו לא נודע לנו.

## אמרותיו של אביו (ואחיו)
בסך הכל מובאים בתלמוד רק שני דברים שאמר אבוה דרבי אפטוריקי, וגם שני הדברים הללו אינם חידושים שאמר מעצמו אלא ציטוטים של ברייתות. הברייתא הראשונה ששנה נמצאת במסכת בבא מציעא דף ה' עמוד א', ועוסקת בעניין מודה במקצת, שאם ההודאה במקצת נעשית על ידי עדים אינו חייב שבועה. והברייתא השנייה ששנה נמצאת במסכת חולין דף ס"ד עמוד ב', ועוסקת בעניין דם שנמצא בביצה, שאם הוא נמצא על החלבון זורק את הדם ואוכל את השאר, ואם הוא נמצא על החלמון כל הביצה אסורה באכילה, (וברייתא זו יש גרסה שנשנתה על ידי "אחוה" דרבי אפטוריקי, ולא על ידי "אבוה" דרבי אפטוריקי).

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:הדור הראשון לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:הדור השני לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:הדור החמישי לאמוראי ארץ ישראל
Office Open XML

**Office Open XML** (ולעיתים **OOXML** או **OpenXML**) הוא פורמט קובץ מבוסס XML ו-Zip שפותח על ידי מיקרוסופט לייצוג מסמכים של מעבד תמלילים, גליונות אלקטרוניים, גרפים ומצגות. הפורמט הוגדר במסגרת תקן ECMA-376 של Ecma ובגרסאות מאוחרות יותר במסגרת ISO/IEC 29500.

החל מאופיס 2007 פורמט זה הוא פורמט ברירת המחדל בחבילת היישומים של מיקרוסופט אופיס. הפורמט מאפשר לכלול בתוכו טקסט מעוצב, תמונות, טבלאות, נוסחאות, ואף שפת תסריטי מקרו.

## היסטוריה
בשנת 2000 שחררה מיקרוסופט גרסה ראשונית של פורמט מבוסס XML עבור Microsoft Excel, ששולבה ב-Office XP. בשנת 2002 הושק פורמט קובץ חדש עבור Microsoft Word. פורמטים אלו — הידועים בשם Microsoft Office XML formats — שולבו מאוחר יותר בגרסת Microsoft Office 2003.

בנובמבר 2005 הודיעה מיקרוסופט כי תשתף פעולה בסטנדרטיזציה של הגרסה החדשה של הפורמטים מבוססי ה-XML שלה באמצעות ארגון Ecma International, תחת השם "Office Open XML". ההצגה לארגון Ecma בוצעה על ידי ז'אן פאולי ואיזבל ואלה-הרפר ממיקרוסופט.

## מאפיינים טכניים ואבטחה
השימוש בשפת תסריט (מקרו) בתוך הפורמט הופך קובץ מידע לקובץ הרצה. תכונה זו מהווה פתח לווירוסי מקרו ותוכנות זדוניות שונות המנצלות פרצות אבטחה בפורמט. חברות לא מעטות השתמשו בפורמט זה כפלטפורמה לפתרונות מחשוב שונים.

סיומת הקובץ של מסמכים במעבד התמלילים וורד הנשמרים בפורמט זה היא **DOCX** (קיצור של "document"), שמחליפה את הסיומת DOC הישנה. קובץ DOCX הוא למעשה ארכיון ZIP המכיל קובצי XML, ונפחו לרוב קטן משמעותית מקובץ DOC זהה.

## רישוי
על פי קוד ההתנהגות של Ecma International בנושאי פטנטים, ארגונים חברים המשתתפים ומאשרים נדרשים להעניק את זכויות הפטנט שלהם על בסיס "סביר ולא מפלה" (RAND). בעלי פטנטים הנוגעים לתקנים בינלאומיים של ISO/IEC עשויים להסכים לרישיון סטנדרטי בהתאם למדיניות הפטנטים המשותפת של ISO/IEC/ITU.

מיקרוסופט סיפקה "התחייבות שלא לתבוע" (Covenant not to sue) עבור רישוי הפטנטים שלה. התחייבות זו זכתה לתגובות מעורבות; היו שביקרו אותה (כמו הבלוג Groklaw), בעוד שאחרים (כמו עורך הדין לורנס רוזן מבית הספר למשפטים בסטנפורד) תמכו בה.

בנוסף, מיקרוסופט כללה את הפורמט במסגרת ה-*Microsoft Open Specification Promise* (OSP), שבה היא מבטיחה באופן בלתי חוזר שלא לתבוע על הפרת פטנטים כל גורם המפתח או משתמש במפרט, כל עוד המימוש עומד בתקני ISO/IEC 29500:2008 או Ecma-376.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קובצי טקסט
קטגוריה:פורמטי קבצים
יראון (עיר מקראית)

שמאל|ממוזער|250px|נחלות שבטי ישראל
**יִרְאוֹן** הייתה עיר מקראית בנחלת שבט נפתלי, המזוהה בכפר הלבנוני יארוּן.

## במקורות
יראון נזכרת פעם אחת בתנ"ך, כעיר מבצר: .

ברשימותיו של תגלת פלאסר השלישי, נזכרת עיר בשם "אירו..." עם סוף חסר, בין ערי הגליל העליון שכבש, ועיר זו מזוהה עם יראון.

## זיהוי
שמה של העיר הקדומה נשתמר לפי הסברה המקובלת בשמו של הכפר הלבנוני '''יארוּן''', השוכן כ-5 ק"מ דרומית לבנת ג'בייל, ובסמוך לגבול ישראל, ממערב לקיבוץ יראון, הקרוי על שם העיר הקדומה. הימצאותו בקרבת תל חצור ותל קדש, המזוהים עם ערים שנמצאות איתה באותה רשימה, מחזקת את הזיהוי.

במרכז הכפר תל עתיק, ברום של כ-800 מטרים מעל פני הים, אשר בו נמצאו חרסים החל מתקופת הברזל.

## לקריאה נוספת
* **[[אנציקלופדיה מקראית]] - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו**, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ג', עמ' 770.

## הערות שוליים

קטגוריה:נחלת שבט נפתלי
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:הגליל העליון
קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה
קטגוריה:יראון
Stray Heart

**Stray Heart** הוא שיר שנכתב על ידי חברי להקת הפאנק רוק (Punk rock) האמריקאית Green Day. שיר זה נכלל באלבומה העשירי, **'.

השיר קיבל את תואר הזהב על ידי [[איגוד תעשיית ההקלטות האיטלקי]], על מכירות של למעלה מ-15,000 עותקים ב[[איטליה]].

== רקע והוצאה == 
Stray Heart פורסם בפעם הראשונה ב-Idiot Club (מועדון המעריצים הרשמי של Green Day), ב-8 באוקטובר 2012. בנוסף, הוא הושמע בתוכנית רדיו של [[זיין לואו]]; [[BBC Radio 1]]. מאוחר יותר, השיר זה הופץ כסינגל המוביל מ-**' ב-15 באוקטובר 2012.

## וידאו קליפ
ב-7 בנובמבר 2012 הווידאו קליפ של "Stray Heart" פורסם. הוא מתחיל עם אדם (אלכס קנוקס) שמחפש תקליטים בחנות תקליטים וקונה את התקליטים ¡Uno! ¡Dos! ו-¡Tré! של Green Day, אבל כאשר הוא מביא את התקליטים לחברה שלו (לוואן רמבין), היא כועסת ויוצאת מהחדר. כאשר הוא הולך ברחוב, הוא רואה שביל של דם על המדרכה.

לאחר מכן, הוא עוקב אחרי שביל הדם. לבסוף הוא משיג את הלב שלו (איבד אותו לכאורה בתחילת הקליפ) מתחת לבית חברתו, באותו המקום בו היא התעצבנה עליו. הקליפ בוים על ידי רוברט שובר.

## עטיפת השיר
העטיפה של Stray Heart כוללת רקע לבן עם קצת צבע שחור בצדדים. "Green Day" ו-"Stray Heart" כתובים בשחור, באותיות גדולות, ובאותו הגופן. לוגו הלהקה ממוקם בראש העטיפה שם השיר בדיוק מתחתיו. בנוסף, יש אייקון של שפתיים בצבע ורוד שנראות בצד ימין של העטיפה. מתחת לשפתיים ישנן שתי עצמות שמצטלבות זו בזו ויוצרות את הצורה של האות X.

## ביקורת
ג'ון דולן ממגזין רולינג סטון העניק לשיר שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכול ואמר "זה אמנם לא השיר הכי טוב שלהם, אך זה בהחלט שיר שכיף לשמוע".

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* מילות השיר באתר MetroLyrics

קטגוריה:שירי גרין דיי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פופ פאנק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת רפרייז רקורדס
בית ענת

[250px|ממוזער|בית ענת ליד חרם, קרתן ו[אזנות תבור במפה מהמאה ה-17]]
שמאל|ממוזער|150px|צלמית של האלה ענת
**בֵּית עֲנָת** הייתה עיר מקראית בנחלת שבט נפתלי, הנזכרת במספר מקורות היסטוריים, ומיקומה המשוער הוא בגליל העליון המזרחי, בתחום דרום לבנון.

העיר נזכרת תחילה כאחת מערי המבצר שיועדו לשבט נפתלי: . בהמשך, נזכרת העיר כיישוב שאותו לא הצליחו בני שבט נפתלי לכבוש, אך הטילו מס על יושביו: .

מקור שמו של היישוב הוא כשמה של האלה הכנענית ענת (המוזכרת רבות בכתבי אוגרית, בעיקר בשירה האוגריתית). בתקופה ההלניסטית נזכרת העיר גם בפפירוסים של זנון, לצד קדש. ענת היא אלת המלחמה, הציד והפריון במיתולוגיה הכנענית. אזכור פולחן ענת נעדר לחלוטין מהתנ"ך. עם זאת עיירת הכוהנים ענתות, מצפון לירושלים, היא ריבוי של ענת. שמות מקומות כגון אלה מצביעים על קשר כלשהו עם האלה ענת; ככל הנראה, מייסדיהם קראו להם על שם האלה ולכבודה, בהתאם למנהג לקרוא ליישובים בשמות אלים (לדוגמה בית-אל, בית-בעל, בית-שמש וכו').  

כיום אין זיהוי מוסכם בקרב החוקרים באשר למיקומה של העיר הקדומה. ג'ון גרסטנג הציע לזהות אותה בתל אל חרבה שממערב ליראון ומדרום ליארון ורפי פרנקל וישראל פינקלשטיין הסכימו עם זיהויו.

## לקריאה נוספת
* **[[אנציקלופדיה מקראית]] - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו**, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ב', עמ' 97-96.

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט נפתלי
קטגוריה:הגליל העליון
תוכון זהוב-פלומה

**תוכון זהוב-פלומה** (שם מדעי: *Leptosittaca branickii*) הוא מין של תוכי דרום אמריקאי החי ביערות גשם ומצוי בסכנה בטבע. מין זה הוא היחידי בסוגו. קרובי משפחתו הם מיני האמזונה (Amazona) ותוכי הקוניור (Aratinga). 
## מאפיינים
אורך תוכי ירוק זה 30 ס"מ. הוא בעל נוצות ירוקות ובעל בטן זהובה וזנב כתום כשהכנפיים ירוקות כהות מעט עם קצוות אדומים. הראש גם ירוק עם פס גדול צהוב מתחת העיניים הוורודות והמקור והרגליים אפורים. אין הרבה הבדל בין הזכרים לנקבות.

התוכי מצוי בטבע ביערות גשם הרריים טרופיים (בייחוד של עצי Podocarpus), ממזרח להרי האנדים בעיקר באקוודור, קולומביה ופרו. 

תוכי זה מצוי בסכנה בטבע עקב אובדן היערות בהם הוא חי.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1894
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי האנס פון ברלפש
קטגוריה:תוכיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:קולומביה: עופות
רמות נגב

שמאל|ממוזער|200px|נחלות שבטי ישראל
**רָמוֹת נֶגֶב** (גם: **רָאמַת נֶגֶב**) הייתה עיר מקראית בצפון הנגב, אשר הייתה בשטח נחלת שבט יהודה, אך יושביה היו בני שבט שמעון.

העיר נזכרת תחילה בתנ"ך בתיאור ערי שבט שמעון: .

בהמשך, נזכרת העיר כאחד היישובים ביהודה אליהם שלח דוד המלך משלל המלחמה: .

שמה של העיר הקדומה נזכר, בכתיב החסר **רמת נגב**, באוסטרקון מס' 24 ממכתבי ערד, ויש הסבורים כי מקומה של העיר היה בחורבת עוזה, דרומית לתל ערד.

## לקריאה נוספת
* **אנציקלופדיה מקראית - אוצר הידיעות על המקרא ותקופתו**, הוצאת מוסד ביאליק, כרך ז', עמ' 299-298.
* שמואל אחיטוב, **אסופת כתובות עבריות**, הוצאת מוסד ביאליק, 1992, עמ' 78.

## הערות שוליים

קטגוריה:נחלת שבט שמעון
קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:הנגב: אתרי המקרא
חרסי גבעון

[ממוזער|[מהדורת פקסימיליה|פקסימיליית ידית ועליה הכתובת "גבען גדר אמר[י]/הו"]]
**חרסי גִּבְעוֹן** הם קבוצה של 61 ידיות של קנקני יין, שעליהן כתובות בעברית, אשר נמצאו בשפכים שסתמו את מפעל המים הקדום בתל גבעון שבבנימין.

הכתובות מתוארכות למאה השישית לפני הספירה, ומוזכרים בהן בכתיב חסר שמות שונים של יישובים, משפחות ואנשים מסביבת העיר המקראית גִּבְעוֹן, ובהם שמה של גבעון עצמה, באופן שחיזק את זיהוי התל שבכפר אלג'יב עם גבעון המקראית.

בין שמות האנשים הנזכרים בחרסים מופיעים "עזריהו", "אמריהו", "חנניהו" ו"נרא" (צורה מקוצרת של "נריהו", כאשר "נר" היה אחד מראשי שבט בנימין).

בכתובות רבות מבין החרסים נזכר לצד שמה של "גבען" השם "גדר" (בכתיב מלא – גְדוֹר). שם זה נזכר בתנ"ך הן כשמו של אחד מראשי שבט בנימין, והן כשם יישוב בנחלת שבט בנימין. שם קדום זה השתמר בשם ח'רבת אל־ג'דירה שמדרום־מזרח לתל גבעון, הבנוי על תל עתיקות.

## כתובות נבחרות

## הערות שוליים

קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה
קטגוריה:כתובות בעברית עתיקה
קטגוריה:עתיקות ארץ ישראל
נחל יראון

**נַחַל יִרְאוֹן** הוא נחל אכזב קצר בגליל העליון המזרחי, בסמוך לגבול ישראל-לבנון, אשר ראשיתו בסמוך לקיבוץ יראון, וסופו בחיבור לנחל דישון.

שמו של הנחל הוא כשמה של העיר המקראית יראון, המזוהה בכפר הסמוך ממערב יארון. כיוון אפיקו של הנחל הוא דרום מזרח.

בראשית הנחל מצויים שרידי גת עתיקה, ובהמשכו התלול קיימות שלוש מערות על צלע ההר שמדרום לו (רמת ברעם) בהם מערה המכונה "מערת שלושת הדובים". בצלע ההר שמצפון לנחל (רמת יראון) מצוי מעיין **עין יראון**.

לצד אפיק הנחל עובר כביש הצפון (899).

## לקריאה נוספת
* **נחל ירעון וברעם**, בתוך: עמוס פרומקין וינון שבטיאל (עורכים), **אטלס מערות הגליל המזרחי**, ירושלים: הוצאת מאגנס, תשפ"ד/2024, עמ' 146–155.
 
## הערות שוליים

קטגוריה:הגליל העליון: נחלים
גואה (כדורגל)

**גואה** הוא מועדון כדורגל הודי מהעיר גואה המשחק בליגת העל ההודית.

## היסטוריה
המועדון הוקם ב-26 באוגוסט . מאמנה של הקבוצה הוא שחקן נבחרת ברזיל לשעבר זיקו, המשמש כמאמנה מאז הקמתה של הקבוצה.

המועדון מייצג את המדינה גואה, שהיא היחידה בהודו שהספורט הרשמי שלה הוא כדורגל. לקבוצה יש ערוץ טלוויזיה פרטי.

ב-15 באוקטובר 2014 נערך משחקה הראשון של הקבוצה כנגד צ'נאיין במסגרת עונת 2014/ בליגה ההודית. את העונה הסדירה סיים המועדון במקום השני בטבלה, דבר אשר הקנה לו את הזכות להשתתף בפלייאוף האליפות. הקבוצה העפילה עד לחצי הגמר, אך אז הודחה בפנדלים על ידי אתלטיקו קולקטה אשר זכתה באליפות.

את העונה הבאה סיימה גואה במקום הראשון אך לא זכתה באליפות מכיוון שהיא הפסידה בגמר הפלייאוף לצ'נאיין.

## שחקנים מפורסמים
*  רובר פירס
*  לוסיו

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:קבוצות כדורגל הודיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2014
קינה (עיר מקראית)

שמאל|ממוזער|200px|נחלות שבטי ישראל
**קִינָה** הייתה עיר מקראית בנגב, אשר נכללה בתחום נחלת שבט יהודה.

העיר נזכרת בתנ"ך ברשימת ערי שבט יהודה בנגב: . במקור ארכאולוגי בן התקופה, נזכר שמה של העיר במכתבי ערד, לצד ערד ורמת נגב.

יש הקושרים את שמה של העיר לבני שבט הקיני שישבו בנגב, ויש הסבורים כי שמו של היישוב הקדום השתמר ב**וואדי אלקיני** (נחל קינה) שבצפון מזרח הנגב, למרגלות חורבת עוזה. מנגד, יש הסבורים כי מקומה של העיר היה באתר ח'רבת טיב, כ-5 ק"מ צפונית לערד, בו נמצאו שרידי יישוב ומצודה.

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:הנגב: אתרי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה