הגדת פראטו

**הגדת פראטו** היא כתב יד עברי מאויר ומהודר מהמאה ה-14, המהווה אוצר אמנותי והיסטורי יוצא דופן בשל מצבו הייחודי כטקסט שעיטורו לא הושלם מעולם. הגדה זו נחשבת למסמך מדעי ונדיר החושף בפני החוקרים את טכניקות היצירה והאיור של כתבי יד גותיים בימי הביניים, שכן היא מאפשרת להתבונן בשלבים השונים של העבודה, החל מהרישומים המוקדמים, דרך הנחת הגסו (גבס) ועד ליישום עלי הזהב והצבעים העשירים.

## רקע היסטורי ותפוצה
הגדת פראטו נוצרה ברבע השני של המאה ה-14 באזור קטלוניה שבספרד, ייתכן שבברצלונה, תקופה המאופיינת בפריחה תרבותית וכלכלית של הקהילות היהודיות תחת כתר אראגון. על פי הזיקה הסגנונית שלה לכתבי יד גותיים מצרפת ומספרד מתחילת המאה ה-14, החוקרים מתארכים את כתיבתה לשנים שבין 1325 ל-1350.

כתב היד שמור כיום בספריית בית המדרש לרבנים באמריקה בניו יורק, תחת הסימון ms. 9478 (בעבר ms. 9468). שמה של ההגדה נגזר משמה של משפחת פראטו, שהייתה אחת מבעליו לאורך הדורות.

## מאפיינים פיזיים וטכניקות איור
ההגדה כתובה על קלף משובח (ויתללה) וכוללת 85 פוליו (דפים) בגודל של 210 × 149 מ"מ. הטקסט נכתב בכתב ספרדי מרובע אלגנטי, האופייני לכתבי היד שהועתקו בחצי האי האיברי באותה תקופה.

ערכה המדעי של ההגדה טמון בחוסר שלמותה, שכן הוא מציג את תהליך ההפקה של כתב יד מאויר כמעין "חלון שקוף" אל סדנת העבודה הימי-ביניימית:
* **רישומי הכנה**: בדפים רבים, כמו באיורי המבול (פוליו 84r-84v), נראים רישומים עדינים בדיו חומה בלבד הממתינים לצביעה.
* **הזהבה**: בדפים מסוימים הונחה שכבת הגסו (Gesso) כבסיס לעלי הזהב, ובחלקם יושם הזהב על מילות הפתיחה והעיטורים.
* **צבע**: השימוש בפיגמנטים הוא חלקי; ישנם עמודים שבהם הוחלו רק צבעים בסיסיים כמו כחול וחום, בעוד שתווי הפנים והידיים (גווני הבשר) נותרו ללא צבע, למעט בשתי דמויות בודדות בכל כתב היד.

## התוכנית האיקונוגרפית
הגדת פראטו עוקבת אחר התוכנית המקובלת בהגדות ספרדיות, אך מפגינה רגישות רבה לאפיון דמויות באמצעות מחוות גוף.

### ארבעת הבנים
* **הבן החכם** (פוליו 5r): מוצג כאדם מלומד האוחז בספר סגור ומצביע לעבר המילה "חכם".
* **הבן הרשע** (פוליו 5v): מתואר כחייל חמוש בחרב, מגן, פגיון ואלה. פיו פתוח בצורה המדגישה את שיניו (רמז לביטוי "הקהה את שיניו"), והוא הדמות היחידה בכתב היד בעלת אף פחוס ורחב, המדגיש את זרותו ורשעותו.
* **הבן התם והבן שאינו יודע לשאול** (פוליו 6v): מתוארים במחוות פשוטות יותר; הבן התם פושט ידו כלפי מטה, בעוד שזה שאינו יודע לשאול מוצג כילד קטן שידיו מקופלות על חזהו, חסר יכולת להוציא הגה.

### סצנות ליל הסדר וחכמים
* **רבן גמליאל** (פוליו 27v): מוצג יושב על קתדרה מפוארת תחת קשת גותית, כאשר תלמידיו יושבים לפניו ליד שולחן נמוך ולכל אחד מהם ספר פתוח.
* **סעודת הסדר** (פוליו 36r): מיניאטורה על עמוד שלם המציגה משפחה סביב שולחן ערוך בכלי כסף וזכוכית. מהתקרה תלויות מנורות זכוכית בעיצוב אסלאמי.
* **המצה והמרור**: המצה (פוליו 29r) והמרור (פוליו 30r) מתוארים במיניאטורות על עמוד שלם, מוטיב המדגיש את חשיבותם בטקס.

### מחזור סיפורי המקרא
בסוף כתב היד מופיע מחזור של איורי ספר בראשית שלא הושלמו (ייתכן שבמקור יועדו להופיע בתחילתו).
* **בריאת העולם** (פוליו 78r): רישום של עיגולים קונצנטריים המרמזים לשבעת הרקיעים או הגלגלים.
* **סיפור המבול** (פוליו 84r-84v): איורי המבול מציגים את בניית התיבה בפרספקטיבה של שלושה רבעים המעניקה עומק ריאליסטי. בסצנת סיום המבול נראית התיבה צפה על מים מלאים במבנים הרוסים וגופות טובעים של בני אדם ובעלי חיים, בעוד נח מושיט ידו ליונה החוזרת.

### מוטיבים ייחודיים ועיטורי שוליים
ההגדה עשירה במרג'ינליה (עיטורי שוליים) המשלבים הומור וסמליות:
* **סצנות ציד**: מוטיב חוזר של כלב הרודף אחר ארנבת (פוליו 9v, 12r, 33r), אשר פורש לעיתים כאלגוריה לעם ישראל הנרדף.
* **כלי נגינה**: יצורי כלאיים המנגנים בכלי נגינה ימי-ביניימיים כמו רֶבֶּק  וגאיטה , המזוהים עם התרבות הקטלאנית.
* **ארץ גושן** (פוליו 11r): מתוארת כעיר אירופית טיפוסית מימי הביניים, עדות לכך שהמאיירים השתמשו במודלים ארכיטקטוניים שהכירו מסביבתם.

## חשיבות אמנותית
הגדת פראטו היא עדות חיה למעבר מהסגנון הגותי הליניארי לשימוש במודלים טוסקניים המעניקים נפח ותחושת ריאליזם לדמויות ולחלל. איכות הרישום והקומפוזיציה שלה משתווה לאלו של "הגדת הזהב", והיא מספקת מבט נדיר וחד פעמי על שלבי העבודה של האמנים היהודים והנוצרים בספרד שלפני הגירוש.

## ראו גם
* הגדת הזהב
* הגדת סרייבו
* הגדת ברצלונה

## לקריאה נוספת
* "הגדות ברצלונה: הפאר היהודי בגותיקה הקטלאנית". ברצלונה: מוזיאון MUHBA, 2015.
* Kogman-Appel, Katrin (2006). "Illuminated Haggadot from Medieval Spain". Pennsylvania State University Press. 
* Barceló Plana, Alba. "En les haggadot catalanes del període gòtic: un estudi iconogràfic". Barcelona: Universitat de Barcelona, 2022. (החל מעמוד 70, מעוטר בצילומים)

## הערות שוליים

קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
קטגוריה:ברצלונה: היסטוריה
ברצלונה
קטגוריה:ספרי המאה ה-14
קטגוריה:קטלוניה: תרבות