שמואל אליעזר הלוי איידלס

רבי **שמואל אליעזר הלוי איידלס** (איותים אחרים: **איידלש** או **אידלש**; בראשי תיבות: **מהרש"א** – **מ**ורנו **ה**רב **ר**בי **ש**מואל **א**יידלש או **א**ליעזר; ה'שט"ו 1555 – ה' בכסלו ה'שצ"ב 1631 אוסטרואה) היה רב ומפרש התלמוד, מגדולי האחרונים. צאצא למשפחת קלונימוס, שייחוסה מגיע עד דוד המלך.

## תולדות חייו
ממוזער|מצבת המהרש"א באוסטרוה שבאוקראינה. המצבה שוחזרה בשנת ה'תשנ"ד
המהרש"א נולד לגיטל (ממשפחת מהר"ל מפראג) ולרבי יהודה הלוי הספרדי בשנת ה'שט"ו (1555) בעיר קז'ימייז' שבממלכת פולין. על פי אחת המסורות אביו של המהרש"א ורבי שמואל הלוי סגל, אביו של הט"ז היו אחים. המהרש"א נודע כעילוי עוד בילדותו. הוא נישא לבתה של מרת איידל ליפשיץ (הלפרין) (אלמנתו של רבי משה ליפשיץ רבה של בריסק), והוא ואשתו פורנסו על ידי מרת איידל, שאף מימנה את הישיבה של המהרש"א; על כך היה תמיד מזכיר אותה כאמו השנייה, ולכן כונה "איידל'ס" (יידיש: של איידל). בשנת ה'שס"ח, 1608, נפטרה מרת איידל ועם מותה עבר לשמש כרב בחלם ליד לובלין. לפי ש.מ. חונס (תולדות הפוסקים), לאחר כהונתו בלובלין, כיהן כרב בטיקטין, אך יש שמקדימים את תקופתו בטיקטין לשנת שמ"ה. לאחר מכן שימש כרב באוסטרוה והקים שם ישיבה. השתתף בוועד ארבע ארצות בירוסלב, והיה חתום על תקנה שאסרה קניית משרות רבניות בשכר. התפרסם בחייו במעשי חסד רבים, על דלת ביתו היה רשום "דלתי לארח אפתחנו" (איוב). כמו כן היה משורר, וכתב כמה קינות על יהודים שנהרגו מעלילה. נפטר בה' בכסלו ה'שצ"ב (1631), ונקבר באוסטרוה.

חתנו היה ר' משה בן יצחק בונמש (נקרא גם רבי משה מלובמלא) ערך את פירושיו בספר "מהדורא בתרא" והוסיף הערות וחידושים משלו. בהקדמת הספר רשם את צוואת חותנו המהרש"א להפיק את חידושי ההלכות וחידושי האגדות זה לצד זה. תבנית זו נשמרה בדפוס וילנא.

## פירוש המהרש"א
המהרש"א חיבר שני חיבורים על הש"ס: **חידושי הלכות** המבאר את החלק ההלכתי בתלמוד, ו**חידושי אגדות** המפרש את אגדות חז"ל. חיבורים אלו צורפו לחיבור אחד בדפוסים והם משולבים זה בזה לפי סדר הדפים, כאשר החלק האגדי הודפס בגופן קטן יותר על מנת להבדיל בין שני החלקים. חיבור זה מודפס ברוב המהדורות של הש"ס, יחד עם פירוש מהר"ם וחכמת שלמה. בנוסף, חתנו רבי משה חיבר חיבור בשם "מהדורא בתרא" הכולל את חידושיו וחידושי חותנו. חיבור זה נדפס אף הוא ברוב מהדורות הש"ס.

פירושו של המהרש"א מתמקד בעיקר בתוספות, אבל לפעמים מפרש גם את הגמרא ורש"י. הספר נחשב לספר יסודי בלימוד תוספות עד כדי כך, שהוא משמש מדד ללומדי תוספות אם לימודם הובן להם על ידי השוואה עם הבנת המהרש"א, והחזון איש באגרותיו מדריך ללמוד מהרש"א כחלק עיקרי בלימוד. גם חכמי צפון אפריקה והמזרח החשיבו מאוד את לימוד המהרש"א, לדוגמה, הרב עזרא עטיה הנהיג בישיבת פורת יוסף, שמיד לאחר לימוד התוספות ילמדו את פירוש המהרש"א כולו על הסדר. וכן נהגו בישיבות צפון אפריקה.

בספר זה לראשונה הופיע ביטוי "צרת רבים חצי נחמה" בניסוח זה.

בספרו מרבה המהרש"א לחלוק על המהרש"ל. על המהרש"א נערכו מספר חיבורים, המפורסם שבהם הוא קרני ראם, המודפס לצד המהרש"א ברוב מהדורות הש"ס.

בשנת תשס"ז, הדפיסו מכון המאור בתוך מהדורתם לספר ארבעה טורים את הערות המהרש"א על חלק חושן משפט, מכתב יד של תלמידו.

הביטוי ביידיש "א שווערע מהרש"א" משמעותו - סוגיה קשה.

## צאצאיו
* יהודה לייב.
* חתנו משה מייזליש מלובמלא, מחבר "מהדורא בתרא".
* אברהם.
* בת (אמא של אליהו אברהם).
* משולם זלמן.
* שרה, בזווג ראשון אשת שמואל הירש. בזווג שני אשת בנימין וולף טויבער מווילנה, בנו של יצחק וולף בונם מייזליש, בנם של דרייזל שמחה בונם מייזליש.

## ראו גם
* בית הכנסת המהרש"א
* משה בן יצחק בונמש

## קישורים חיצוניים

* 
* ציור נוסף המיוחס למהרש"א באתר הספרייה הלאומית
* 
* רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס באתר אהלי צדיקים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:טיקטין: רבנים
קטגוריה:אוסטרוה: רבנים
קטגוריה:פרשני אגדות התלמוד
קטגוריה:ילידי 1555
קטגוריה:נפטרים ב-1631