פישטה דנקו

**אישטוואן דנקו**, בשמו האמנותי **פישטה דנקו** (בהונגרית: **Dankó Pista** ;סטימז, 14 ביוני 1858 – בודפשט, 29 במרץ 1903) היה מוזיקאי (כנר ומלחין) מוביל הרכב צועני הונגרי מפורסם ביותר ברמה לאומית, כותב שירי עם.

## ביוגרפיה
### ילדותו
חלק מהמקורות מצביעים על הבית ברחוב הנגאס (Hangász) בסגד (רחוב ביהרי 13 של היום) כמקום הולדתו של דנקו, בעוד אחרים מצביעים על שכונה מרוחקת שהיום הוא בכפר סטימז (Szatymaz). הוריו היו אישטוואן דנקו ורוזליה מיו והוא נולד כילדם הראשון. היה רק בן תשע כשאיבד את אביו. יחד איתו נותרו שלוש אחיותיו, אירן, אתל ורוזה, יתומות למחצה.
שמאל|ממוזער|353x353 פיקסלים| פישטה דנקו ואמו
הוא לא יכול היה להמשיך ללמוד לאחר מות אביו. השלים על כן רק שלוש כיתות יסודיות: מתוכם כיתה קלוויניסטית וכיתה לותרנית. הוא אהב לקרוא, לעיתים קרובות שאל ספרים מחבריו התלמידים ולימים הקים ספרייה משלו. בעיקר אהב את יצירותיהם של אלכסנדר דיומא, ויקטור הוגו ומור יוקאי.

### נגינה בכינור
נאצי ארדאי (איגנץ ארדאי, הידוע בשמו האמנותי כנאצי ארדאי - סגד, 22 בנובמבר 1845 – בודפשט, 6 ביולי 1893) היה מוזיקאי צועני, מוביל הרכב וכותב שירים – נאצי זה שם חיבה לאיגנץ בהונגרית). ארדאי לימד אותו לנגן בכינור במשך חודשיים, אבל עד מהרה נאלץ דנקו לצאת לעבודה: הוא התפרנס כפועל בייצור לבני אדוב (חומר בניין העשוי מאדמה ומחומרים אורגניים, בשם אחר לבני בוץ). הוא לא הפך לוירטואוז, אבל בני זמנו העידו שהמוזיקה שלו הגיעה מליבו ומנשמתו כשניגן.

הוא היה רק בן 15 כשארגן את להקת הצוענים שלו בכפר הולדתו והפך למנהיגה. הם ניגנו מוזיקה בעולם החוות שמסביב מכיוון שהיה שם ביקוש למוזיקאים זולים. לעיתים קרובות הופיעו בתמורה לכסף מועט, אוכל או יין. הלהקה ביקרה גם בחווה של צייר הדיוקנאות פרנץ יו, פישטה בן ה-17 כחול העיניים (מעולם לא קראו לו אישטוואן) התאהב בבתו של בעל הבית, אילונקה בת ה-13, אך אביה לא ייעד אותה עבורו. שלוש שנים לאחר מכן, בשמו של פישטה, ביקש הקפטן פאל דרוצי, נציב השלום עם פורעי החוק הליסטים, את ידה של הנערה, אך אביה של הנערה בת ה-16 אז, גירש אותו מביתו. לאחר שני ניסיונות לא מוצלחים כאלה, הוא הצליח לבסוף לשאת את הנערה בניסיון השלישי והתחתן איתה בכנסייה בקישטלק) שני ילדיהם מתו עוד בגיל צעיר ואילונקה יו (1944-1868), שקראו לה בזמן מותה אילונקה ראטוני מנישואיה השניים, נקברה לצד בעלה הראשון.

### ההצלחה
הוורד היה מוטיב נפוץ בשירה והזמר של דנקו ונמצא בכותרת או בטקסט של לפחות חמישים משיריו. הוא כתב כמה תוספות זמר למחזות עם ומספר שיריו שכתב הוא קרוב לחמש מאות. לאיוש פושה, גזה גארדוני, אנטל בקפי ואישטוואן טמרקן כתבו מילים לשיריו.

מאוחר יותר עבר דנקו לסגד. השירים הראשונים שלו זכו לפופולריות גדולה באמצעות הביצוע של השחקנית המפורסמת הלאומית לואיזה בלהה (שכונתה "הזמיר הלאומי"). דנקו נסע לבודפשט ב-1890, וב-1895 זכה בפרס של "זמנים החדשים" (Új Idők) שהיה שבועון ספרותי חשוב באותה התקופה. הפרס הוענק על הלחנת שירי הבלטון של המשורר לאיוש פושה.

בשנות ה-90 של המאה ה-19 הוא סייר ברחבי הונגריה עם כל הרכב להקתו, הופיע ביישובי המישור ההונגרי הגדול ובערים הגדולות של צפון הונגריה (Felvidék-היילנדס) וכתוצאה מכך, הפופולריות של הרכבי להקות הנגינה והשירה הגרמניים נדחקה לשוליים. הם סיירו גם בערי האימפריה הרוסית, ניגנו במוסקבה ובסנקט פטרבורג.

אנקדוטה משמרת את ההצלחות שלו שם: בסיום הקונצרט שניתן בחצר הצאר, הוא ולהקתו קצרו הצלחה כה גדולה שהנסיך ניקולאי (לימים הצאר ניקולאי השני) ניגש אל דנקו וכהוקרה הלביש על אצבעו את הטבעת המבריקה והיפה ביותר שלו. האורחים האחרים ראו את המחווה והלכו גם הם לברך אותו וכל אחד משך טבעת אצבעותיו.

### מותו
הוא לא הבין בכתיבת תווים, אז השירים שלו נרשמו על ידי אחרים. העוני רדף אחריו לכל אורך חייו. מחלת הריאות שלו החמירה, אגודת "שולחן פושה" החלה לאסוף עבורו כסף ומכל רחבי הארץ הגיעו תרומות לרפאו. הוא נשלח לסן רמו, שם טופל במשך חורף שלם, אך לא ניתן היה לשקם את בריאותו. הוא מת ב-29 במרץ 1903 בדירת גיסו בבודה.

פרנץ הרצג נפרד ממנו בפשט, חמש מאות צוענים ניגנו את שירו "נשבר כינורי". ארונו הוצב מול המוזיאון בסגד, ולאיוש פושה ואישטוואן טמרקן נשאו נאומי פרידה ליד ארונו. הוא הובא למנוחות בבית הקברות במרכז העיר. כמו כן הוקם פסל לזכרו. הפסל היהודי-הונגרי אדה מרגו עיצב אותו ולא ביקש תשלום, אלא רק את מחיר השיש. עבודתו הוקמה לבסוף ב-20 באוקטובר 1912, לא הרחק מהפסל של אליזבט, נסיכת בוואריה (סיסי), שהייתה גם "מלכת הונגריה" כרעייתו של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה.

## יצירותיו
שמאל|ממוזער|400x400 פיקסלים| עכהתחלת שירו "הנה השמש בשקיעה"
[שמאל|ממוזער|292x292 פיקסלים| פסל שיש לבן של פישטה דנקו ב[סגד -יצירת הפסל היהודי-הונגרי אדה מרגו (מורגנשטרן) 1912]]
[שמאל|ממוזער|230x230 פיקסלים| לרגל מאה שנה למותו של לוח פישטה דנקו פיסטה, [2003, שאחד משיריו חרוט עליו:"משוך את הקשת, צועני, אתה נצחי, מבורך, תפרח תמיד כשיר מפואר, שלא יכסה שלג השיכחה את בשורתך האלמותית!

]]
[שמאל|ממוזער|230x230 פיקסלים| על שמו נקרא רחוב ב[סגד וגם בבודפשט (רובע 8).]] 

הוא כתב כמעט 500 שירי עם עצמאיים:

### בשפת המקור

* *Eltörött a hegedűm*
* *Egy cica, két cica*
* *Most van a nap lemenőbe*
* *Baka levél*
* *Béla cigány*
* *Még azt mondják, nincs Szegeden boszorkány*
* *Szőke kislány, csitt, csitt csitt*
* *Vásárhelyi sétatéren Béla cigány muzsikál*
* *Egy csillag se ragyog fenn az égen*
* *Nem átkozom ibolyakék szemedet*
* *Szegedében szokása a leánynak*
* *Ne gyónj nekem, minek gyónnál*
* *Hallod rózsám, Katika*
* *Nem vagy legény, Berci*
* *Nincs szebb lány a magyar lánynál*
* *Nincsen a császárnak olyan katonája*
* *Nem jó, nem jó minden este a kapuba kiállni*
* *Elmegyek a tengerszélre*
* *Búsan szól a kecskeméti öreg templom nagyharangja*
* *Csitt, babám!*
* *Az a szép, akinek a szeme kék*

### בתרגום
* נשבר כינורי 
* חתלתול אחד, שני חתלתולים
* עכשיו השמש שוקעת
* מכתב טוראי
* הצועני בלה
* הם אומרים שאין מכשפה בסגד
* נערה בלונדינית, הס, הס, הס
* הצועני בלה מנגן בטיילת של הודמזוושרהיי
* אף כוכב לא זורח בשמיים
* אני לא מקלל את העיניים הסגולות שלך
* זה מנהג הבנות בסגד
* אל תתוודו בפניי, למה להתוודות
* את שומעת אהובתי, קטיקה
* אתה לא גבר, ברצי
* אין יפה מבחורה הונגרייה
* אין לקיסר חייל שכזה
* לא טוב, לא טוב לעמוד בשער כל ערב
* אלך לשפת הים
* עצוב קולו של הפעמון הגדול בכנסייה הישנה בקצ'קמט
* הס, אהובה!
* היפה היא זו שעיניה כחולות

### מוזיקה להצגות עם
* הצמית (סגד, 1887 )
* לאצי המסכן (סגד, 1888 )
* הנערה אישה ( 1889 )
* אהבה צוענית ( 1898 )
* מאהבת הדייג (בודפשט, 1899 )

## הנצחה
על טיילת סטפניה בסגד, מול מלון קאש, ניצב פסלו של דנקו של אדה מרגו, שהוקם ב-1912. אדה מרגו עיצב את הפסל מתוך כבוד, הוא ביקש רק את המחיר גוש השיש. לרגל מאה שנה למותו של פישטה דנקו (2003), הוצב ליד הפסל לוח זיכרון, בו כתוב קטע מהשיר של המשורר דיולה יוהאס בשם פישטה דנקו.

## לקריאה נוספת
* גזה צ'מר : פישטה דנקו המסכן 2001
* ספר הזיכרון של פישטה דנקו (עורך: פרנץ אפרו), הוצאת Bába, Szeged, 2008
* מיהאי הרקה: פישטה דנקו. הוצאת באבא, סגד, 2009
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי
* פישטה דנקו - אגדת מלך השירים שנולד לפני מאה וחמישים שנה

## קישורים חיצוניים

* www.magyarnota.com
* קרן פישטה דנקו
* פישטה דנקו (סרט)
* התוכנית בשם "זו היפה" של רדיו דנקו נמצאת באתר mediaklikk.hu
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כנרים צוענים
קטגוריה:מלחינים צוענים
קטגוריה:מלחינים הונגרים
קטגוריה:כנרים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1858
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1903