מודל TLK

**מודל TLK** (מאנגלית: **Terrace-Ledge-Kink**) או **מודל TSK** (מאנגלית: **Terrace-Step-Kink**) הוא מודל תאורטי המתאר את פני השטח של גבישים, ומשמש לחקר התופעות המתרחשות על פניהם. המודל פותח בשנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי הפיזיקאי הגרמני  והכימאי הפיזיקלי יליד בולגריה . המודל מניח שהאנרגיה של אטום על פני השטח של הגביש קשורה לכמות הקשרים הכימיים בין האטום הזה והאטומים השכנים לו. לכן, כדי להעריך את האנרגיה הקשורה בשינוי כלשהו בפני השטח של הגביש יש לספור את כמות הקשרים הכימיים שנשברים, ואת הכמות של קשרים שנוצרים במהלך השינוי הזה.

## מרכיבי המודל
טקסט=Kossel Crystal|ממוזער|'''איור 1''': תיאור של גביש "קוסל" (קובי פשוט – SC). מימין: סוגי השכנים לאטום מרכזי. משמאל: המרחקים ביניהם. באדום – השכנים הקרובים ביותר (NN), בכחול – הקרובים ביותר הבאים (NNN), בירוק – הקרובים ביותר הבאים לבאים (NNNN).
לשם הפשטות נתייחס ל, גביש בעל סריג קובי פשוט (SC, הנקרא גם פרימטיבי, PC), שתא היחידה שלו הוא כמתואר באיור 1 משמאל. בסך הכל יש בגביש הפשוט הזה 6 שכנים קרובים ביותר לכל אטום נתון, אך אותנו מעניין רק מה קורה מעל פני השטח, שכן סך כל הקשרים הבלתי רוויים () יקבע את . מעל כל אטום על פני השטח יש 9 קשרים כאלו (איור 1 מימין): אחד לשכן הקרוב ביותר (nearest neighbor - NN, במרחק *a*), 4 קשרים לשכנים מסדר שני (next nearest neighbor - NNN, במרחק 2√*a*) ו-4 לשכנים מסדר שלישי ( next next nearest neighbor - NNNN, במרחק 3√*a*). התרומה של כל סוג שכנים כזה לאנרגיה החופשית של פני השטח שונה: השכנים מסדר שני תורמים רק כשמינית מהאנרגיה שתורמים השכנים הקרובים ביותר, ואילו אלו מהסדר השלישי – רק כ-1/27 מאלו של השכנים הקרובים ביותר. לכן ניתן להתייחס, לשם הפשטות, רק לשכנים הקרובים ביותר (NN). כלומר רק לשכנים המרוחקים מאטום ספציפי במרחק *a* (הקווים האדומים באיור 1).

במודל TLK (איור 2) מייצגים כל אטום כקוביה בעלת צלע *a* (ולא ככדור כבאיור 1). תחת הנחה זו האטום יוצר קשרים עם האטומים השכנים הקרובים ביותר בניצב לפאות הקוביה. ככל שהוא מוקף יותר שכנים קרובים ביותר כך יהיו לו יותר קשרים, עד למקסימום של שישה קשרים כאלו, כשהוא מוקף בשכנים מכל צדדיו, כלומר כשהוא אטום המצוי בתוך הגביש (אטום צׂבֶר - bulk).
טקסט=TLK model (100) surface|ממוזער|'''איור 2''': תיאור סכמטי של פני השטח (100) של גביש קובי פשוט על פי מודל TLK המראה את האתרים האטומיים והפגמים השונים.
פני השטח במודל TLK מורכבים משלושה אלמנטים גאומטריים, כמוראה באיור 2 עבור פני השטח (100) של המבנה הקובי הפשוט הנדון:
* מדרגה (terrace - גם: טרסה, מִדְרַךְ, שֶׁלַח) - החלק השטוח של פני השטח המקבילים למישור הגבישי הראשי (100) באיור 2
*שפת המדרגה (ledge או step - גם: מעלה, רום) - הקו בגובה של אטום אחד המפריד בין שתי מדרגות (טרסות) סמוכות
*ברך (kink - גם: גֻּמָּץ) - קודקוד על גבי השפה.
אפשר להתייחס למדרגות כאל פגמים מישוריים (פלנריים) בגביש התלת-ממדי. שפות המדרגות הם פגמים קוויים על גבי פני השטח הדו-ממדיים. לבסוף, הבירכיים שנמצאות לאורך המדרגות הן פגמי נקודה על השפות החד-ממדיות של המדרגות.

גרמי מדרגות חייבים להופיע על פני גבישים שפני השטח שלהם מצויים בזווית כלפי מישור גבישי ראשי. [מישור גבישי ראשי הוא מישור עם אינדקס מילר כמו (100), (110) או (111).] אבל כמות מסוימת של מדרגות תימצא גם על פני השטח של גבישיים אמתיים שפניהם מקבילים, לכאורה, למישור גבישי ראשי. זוהי תוצאה של שיטת ההכנה של פני השטח. בנוסף, יעקב איליץ' פרנקל הראה (ב-1945) שבכל טמפרטורה גבוהה מטמפרטורת האפס המוחלט, תהיה גם רמת חספוס מסוימת הנוצרת בגלל  היוצרות ברכיים בשפות המדרגות. בטמפרטורות גבוהות יותר, או בתנאים רחוקים משיווי-משקל תרמודינמי, יש על פני השטח, בנוסף למדרגות, לשפות ולברכיים גם:
* אטומים ספוחים (, adatoms), הן בודדים והן צברים (קלסטרים) דו-ממדיים (איים)
* פגמי היעדרות של אטומים (advacancies) – שוב, הן בודדים והן צברים דו-ממדיים שלהם.
האדאטומים וההיעדרויות יכולים להימצא הן על פני המדרגות והן לאורך השפות, כמוראה באיור 2.
טקסט=STM of Clean Si (100)|ממוזער|'''תמונה 1:''' תמונת דימות ממיקרוסקופ מינהור סורק של פני שטח נקיים של סיליקון (100) המראה שתי מדרגות ושפה ביניהן. (ככל שנקודה בהירה יותר היא גבוהה יותר.)דוגמה מעשית למרכיבים של פני השטח מוראים בתמונת הדימות ממיקרוסקופ מינהור סורק של פני שטח נקיים של Si (100) (תמונה 1). התמונה מראה שתי מדרגות על פני השטח (הבהירה היא הגבוהה יותר), שביניהן שפה מרובת ברכיים. על שתי המדרגות ניתן להבחין בקלסטרים רבים של פגמי היעדרות (השטחים הקטנים הכהים יותר), אך גם כמה צברים של אדטומים (השטחים הקטנים הבהירים יותר מהרקע שסביבם). השורות הנראות על פני המדרגות (שכיוונן משמאל למעלה כלפי ימין למטה במדרגה העליונה, ובניצב לכיוון זה במדרגה התחתונה) הן הדימרים של Si ב (2x1), האופיינית לפני השטח של Si (100). מודל TLK מתעלם מרקונסטרוקציה כזו של הקשרים על פני השטח המעשיים של גבישים.

## האנרגטיקה של תנועת אטומים על פני השטח לפי מודל TLK
כמות הקשרים הכימיים הפתוחים של אטום על פני השטח של הגביש תלויה באתרו: על הטרסה, במדרגה או בנקודת הברך. טבלה 1 מפרטת את כמות הקשרים לאטומים השכנים הקרובים ביותר, ואת כמות הקשרים הפתוחים, שיש לאטומים באתרים השונים על פני השטח של גביש קוסל על פי מודל TLK.

כדי להעביר אטום מאתר לאתר על פני השטח, יש להשקיע אנרגיה בשבירת הקשרים של האטום לשכניו הקרובים ביותר, אך מרוויחים אנרגיה ביצירת הקשרים החדשים. למשל, לאטום על פני המדרגה יש אנרגיה של קשר קושר אחד (ראו טבלה 1). בהזזת אטום זה אל שפת המדרגה יש לשבור קשר זה, אך בהצטרפותו למדרגה נוצרים שני קשרים חדשים. לכן בהזזה זו נוצר רווח של קשר אחד. בצורה דומה, בהזזת אטום משפת המדרגה לנקודת ברך מרוויחים שוב אנרגיה של קשר אחד.

### חשיבות הקינקים
לאתר הקינק חשיבות מיוחדת בהערכת האנרגיות של מגוון תופעות על פני השטח כמו ספיחה, דיפוזיה על פני השטח והמראה (סובלימציה). אתר זה מכונה גם "עמדת חצי-גביש" ("half-crystal position"), מפני שללא קשר לסוג הסריג של הגביש, האטום בעמדת קינק קשור למחצית ממספר האטומים השכנים שיש לאטום בנפח הגביש. אנרגיית ההיווצרות של אדאטום - תוך התעלמות מהרפיה (רלקסציה) של פני השטח של הגביש - מחושבת על ידי הפחתת האנרגיה של אדאטום מהאנרגיה של אטום באתר קינק:

\Delta{G}_{f-adatom}=\epsilon_{kink}-\epsilon_

כדי לעזוב את אתר הקינק האטום צריך לנתק את שלושת קשריו לגביש (ראו בטבלה 1), וכדי להסתפח לפני השטח, ולהיהפך לאדאטום, עליו להקשר בקשר אחד לטרסה. אם אנרגיית הקשר בגביש קוסל היא w, אז אנרגיית ההיווצרות של אדאטום תינתן על ידי:

\Delta{G}_{f-adatom}=\epsilon_{kink}-\epsilon_=3-w=2w.

ניתן לחשב בצורה דומה את האנרגיה של מצבים אחרים על פני השטח. למשל ליצירת זוג של אדאטום והיעדרות (vacancy) על גבי הטרסה. במקרה זה מוציאים אטום שנמצא בפני הגביש (וקשור בחמישה קשרים לשכניו הקרובים - טבלה 1) וסופחים אותו לפני השטח, כך שהוא קשור רק לשכן אחד (זה שמתחתיו על פני השטח):

\Delta{G}_{f-adatom-vacancy-pair}=5w-1w=4w.

אנרגיית הסובלימציה בגביש קוסל היא אנרגיית הקשר (w) כפול מספר הקשרים לאטום (6, טבלה 1) מחולק במספר האטומים לקשר (2). כלומר: \Delta{G}_{sublimation}{}=3w. זו האנרגיה הנדרשת כדי להסיר אטום מאתר הקינק.  לפיכך, ניתן לתאר את הסובלימציה כהתפרקות פני השטח של הגביש טרסה אחת בכל פעם על ידי הסרת אטומים מהקינקים שבשפת המדרגה. 

### התלות בטמפרטורה של אכלוס אתר על פני השטח
מספר הפגמים מכל סוג בשיווי משקל (כלומר מספר האטומים בכל סוג של אתר פגם על פני השטח של הגביש) תלוי בטמפרטורה על ידי משוואת ארניוס. למשל, הקשר בין ריכוז האדאטומים בשיווי משקל על פני השטח לבין הטמפרטורה מתואר על ידי המשוואה הבאה:

n_{adatom}=n_0e^{-\Delta{G}_{adatom} \over k_BT}

כאשר n_0 הוא המספר הכולל של אתרי פני השטח ליחידת שטח, k_B הוא קבוע בולצמן ו-T הטמפרטורה במעלות קלווין.

ניתן להרחיב ביטוי זה כדי למצוא את ריכוז שיווי המשקל של הסוגים האחרים של הפגמים באתרים על פני השטח. לשם כך, יש להציב בביטוי הקודם את האנרגיה של הפגם המבוקש במקום האנרגיה של היווצרות אדאטום.

## הרחבת המודל לגבישים במבנים שונים
את הרעיון של מודל TLK ניתן להרחיב לגבישים במבנים שונים מהמבנה הקובי הפשוט של גביש קוסל, אבל יש להתחשב בכמות השונה של השכנים שיש לכל אטום במבנים אלו. טבלה 2 מפרטת את כמות השכנים הקרובים ביותר (NN), השכנים הקרובים מסדר שני (NNN) ומסדר שלישי (NNNN) במספר סוגים של סריגים במערכת הגבישית הקובייתית, וכן את כמות הקשרים הפתוחים לשכנים הקרובים ביותר לאטום בפני השטח.

## חשיבות המודל
על בסיס מודל TLK פיתחו ויליאם ,  ו את התאוריה הבסיסית של גידול גבישים המוכרת כתיאורית BCF. במודל TLK ובתיאורית BCF מניחים, לשם הפשטות, שברכיים המזיזות את שפת המדרגה על פני השטח ביחידת סריג אחת שכיחות הרבה יותר מאלו שמזיזות אותה ביותר מיחידת סריג אחת. קירוב זה "נשבר" כאשר אנרגיית הברך נמוכה (יחסית ל‑*k<sub>B</sub>T* - היכן ש-*k<sub>B</sub>* הוא קבוע בולצמן, ו-*T* הטמפרטורה במעלות קלווין), כמו באיור 2 המראה את פני השטח של Si (100). אפשר לראות שבמקרה זה הברכיים מזיזות, לעיתים, את שפת המדרגה במספר יחידות סריג. על בסיס האנרגטיקה של כל אתר אטומי במודל TLK חישבו ברטון, קבררה ופרנק את ההסתברות של הפגמים על פני השטח כפונקציה של הטמפרטורה. הגביש גדל על ידי ההתקדמות של שפות המדרגות כתוצאה מקליטה או פליטה של אדאטומים המפעפעים ומגיעים אליהם. בניתוח המתמטי שלהם מיוצגים האדאטומים באמצעות ריכוז על פני השטח, המקיים משוואת דיפוזיה. תנאי השפה במדרגות מסבירים את הפיזיקה של תהליכי ההצטרפות או ההתנתקות שלהם לשפות המדרגות, בעוד שמהירות הזרימה של שפת המדרגה פרופורציונלית לשטף הכולל של האדאטומים המגיעים אל שפתה.

## ראו גם
* מבנה גבישי
* גידול גבישים
* אפיטקסיה
* פגמים בגבישים
* ספיחה

## הערות שוליים



קטגוריה:פיזיקה של חומר מעובה
קטגוריה:הנדסת חומרים
קטגוריה:קריסטלוגרפיה