open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אשתאול

**אשתאול** הוא מושב צפונית לעיר בית שמש השייך למועצה אזורית מטה יהודה. היישוב הוקם על ידי עולים מתימן בשנת 1949, מיד עם תום מלחמת העצמאות.
שמו של היישוב כאחת מערי שבט דן. על פי התנ"ך, רוח ה' החלה לפעם בשמשון בין צרעה לאשתאול.

## היסטוריה

המושב נוסד עם שאר יישובי פרוזדור ירושלים בתום מלחמת העצמאות, על קרקעות הכפרים הערביים הנטושים אישוע ועסלין, וזאת כדי ליצור רצף התיישבותי בין השפלה לבין ירושלים.

גרעין המייסדים הראשון, 80 משפחות, עלה לקרקע בחודש דצמבר בשנת 1949, והורכב רובו ככולו מעולים יוצאי תימן. השם העברי אשתאול ניתן למקום בדצמבר 1949. ב-1950 החלו בנטיעת היער הגדול המקיף את היישוב, ששימש ככפר עבודה ותושביו התפרנסו מעבודות יערנות במסגרת הקרן הקיימת לישראל. מאוחר יותר זכה היער בשם "יער הקדושים".
בשלב מאוחר יותר נרתם ארגון הג'וינט בארץ, וסייע לתושבי המקום לפתח את ענפי החקלאות, ובכלל זה הלול.
ב-1952 נבחר המושב לייצג את מושבי העולים בסרט התדמית "השחר בוקע", שהפיקה הסוכנות היהודית בבימויו של אריה להולה. בשנת 1960 צולם סרט הקולנוע הבריטי "סיפורו של דוד" (A Story of David) בסמוך למושב.

בסוף שנות ה-90 בוצעה הרחבה במושב, במסגרתה נקלטו כ-100 משפחות חדשות שבנו את ביתן במגרשים ששווקו על ידי מינהל מקרקעי ישראל. כיום גרים במושב מעל 200 משפחות ובתי-אב המנהלים חיי קהילה ערים.

תושבי אשתאול מתפרנסים מענפי חקלאות מסורתיים, לולי מטילות, תיירות פנים, ומגוון מקצועות חופשיים בהם עוסקים תושבי המושב וההרחבה.

## גלריה

תמונה:מושב אשתאול.jpg| אשתאול לקראת ערב
תמונה:Eshtaol.JPG| אשתאול ממעוף הציפור
תמונה:מפת המושב .jpg|מפת המושב
תמונה: מרכז קהילתי.jpg|מרכז קהילתי אשתאול
תמונה:אשתאול_-_נטיעות_לצדי_הכביש.-JNF031882.jpeg|נטיעת יער אשתאול, 1945
תמונה:Eshtaol (997009452426205171.jpg|אשתאול, 1957


## קישורים חיצוניים

* מיכאל יעקובסון, סקירה מלווה במפות ותמונות על תולדות היישוב באתר 'חלון אחורי', 20 באוגוסט 2013
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
בית נקופה

**בית נקופה** הוא מושב הממוקם באזור הרי ירושלים בסמוך לאבו גוש, ושייך למועצה אזורית מטה יהודה.
## היסטוריה
מקור השם ביישוב **נוּקְבְתָא** שבבנימין הנזכר בתלמוד וממנו באה משפחת כוהנים שנשאה את אותו שם (גם רבי יהודה הנשיא העיד על עצמו שזה מוצאו). לפי הסברה, השם העתיק השתמר בשם הכפר הערבי ששכן במקום, בית נַקּוּבָּא. מקור השם בנקבָּה ארוכה ועמוקה, חצובה בסלע, בראש ההר (דומה לנוקבתא דְעִיּוֹן – מפל התנור, שבשמורת נחל עיון; הערבים מפרשים את השם מלשון נַקְּבּ, מעבר, משום היותו שוכן במעבר הררי).
המושב הוקם בשנת 1949 על ידי שבעה זוגות אשר עלו מיוגוסלביה לאחר מלחמת העולם השנייה. בהמשך הצטרפו אליו עולים ממרוקו. הוא משתייך לתנועת המושבים.

המושב הוקם על חורבות הכפר הערבי בית נקובא, שתושביו עזבו אותו ב-1948, ולא הורשו לחזור אליו לאחר מכן.

ב-1962 הקימו תושבי הכפר המקורי את הכפר עין נקובא על חלק מאדמותיהם, דרומית ליישוב.

למושב הוקצה שטח של כ-1,640-1,680 דונם, ויועד ל-60 משקים. בפועל התיישבו בו 48 משפחות בלבד.

מרכז|ממוזער|600x600 פיקסלים|בית נקופה

## גלריית תמונות

קובץ:BeitNekofaFeb202023 03.jpg|החלק הצפוני הגבוה של המושב
קובץ:BeitNekofaFeb202023 04.jpg|החלק הדרומי הנמוך של המושב


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

ימין|ממוזער|250px|בתים בהרחבת המושב

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
בקוע

**בקוע** הוא מושב בגבול הרי יהודה ושפלת יהודה בקצה פרוזדור ירושלים צפונית מערבית לבית שמש. ממוקם סמוך לקילומטר ה-35 של כביש 3, בין צומת נחשון למחלף לטרון. שייך למועצה אזורית מטה יהודה.

היישוב הוקם בשנת 1952 על ידי עולים מתימן.

בשנים האחרונות הורחב היישוב לשתי שכונות נוספות, כ-90 משפחות חדשות נוספו, שכונה אחת בתוך היישוב הישן ושכונה נוספת בדרום מערב היישוב הישן צמוד ליער בקוע (גבעת המגינים)

בתוך היישוב נמצאת מכולת, גן ילדים, פעוטון, גן משחקים, ומגרש כדורגל/כדורסל. בנוסף לכך ביישוב נמצאים שלושה בתי כנסת.

שמו של היישוב הוא סמלי, ומסמל את הביקוע ואת עקיפת המצור על ירושלים במלחמת העצמאות באמצעות דרך בורמה שראשיתה בסמוך למושב.

## ראו גם
* מחלף בקוע

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
גבעת שמש

**גבעת שמש** היה מוסד חינוכי בשטח המועצה האזורית מטה יהודה והיה ממוקם ליד העיר בית שמש (שממנה נגזר שמו), בסמוך לקיבוץ צרעה. המוסד היה חלק ממתחם מנזר דיר ראפאת.
## היסטוריה
המוסד נפתח באוקטובר 1953 עובר בני נוער ומבוגרים צעירים עם מוגבלות שכלית התפתחותית, ביוזמת אגודת אקים, בסיוע משרד הרווחה והביטחון החברתי (אז משרד הסעד) במבנה שהושכר ממנזר דיר ראפאת. עם הקמתו שוכנו בו 45 צעירים, בגילים 17 עד 30 שהוגדרו עם רמה שכלית של גיל 7. במקום הוקם משק חקלאי קטן אך לא היה אליו כביש גישה סלול או אספקת חשמל.

בפסח 1958 נסגר המוסד, עקב התנאים הקשים במקום, אך נפתח שוב לאחר זמן קצר. ב-1959 דוח של משרד הרווחה שוב הצביע על תנאים ירודים במוסד אך הוא המשיך לפעול.

בשנת 1965 עבר המוסד לניהלו של יוסף שוורץ, לאחר שמשרד הרווחה ביקש לא להיות מעורב בניהול התקציב והתפעול היומיומי של המוסד. נערך מכרז בו זכה שוורץ, שהיה לו ותק של 12 שנים כמדריך ראשי במשרד הבריאות, שתפקידו להדריך ילדים המאושפזים זמן ממושך במוסדות רפואיים. שורץ צירף אליו את שמואל ארדמן, אח פסיכיאטרי מבית־החולים בנס־ציונה, שהיה גם חבר ילדות שלו והם הקימו חברה לתפעול המקום. את התקציב קיבלו עבור כל חניך ממשרד הרווחה. בשלב זה קלט המוסד ילדים ונערים חריגים בגילאי 5 עד 16 שנפלטו מכל מסגרת אחרת, אך בעלי פוטנציאל לימודי־שיקומי. בסוף שנות ה-80 נקלע המוסד לקשיים תקציביים, אך שוורץ המשיך להפעיל אותו עד 2001 אז נסגר.

אחר כך עבר המוסד לשימוש עמותת "רטורנו" לגמילה מהתמכרויות, ב-2021 בעקבות ביקורות המקום צומצם.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1954
קטגוריה:ישראל: בריאות ורפואה
קשת ולינגטון

**קשת ולינגטון** (באנגלית: Wellington Arch) הידועה גם בכינוי: **קשת החוקה** (באנגלית: Constitution Arch) היא שער ניצחון הנמצא דרומית להייד פארק בפינת הייד פארק שבמרכז לונדון, אנגליה.

## היסטוריה
הקשת נבנתה בשנת 1828 לפי תוכנית של דסימוס ברטון כאתר הנצחה לזכרו של סר ארתור ולסלי, הדוכס מוולינגטון, שהיה איש צבא וראש ממשלת בריטניה.

במקור עמדה הקשת ליד בית אפסלי ככניסה ראשית ללונדון ממערב, ובראשה עמד פסל גדול של הדוכס, מעשי ידי הפסל מת'יו קוטס ואייט. בשנת 1883 הועברה הקשת למיקומה הנוכחי על מנת לאפשר את הרחבת הדרך שעמדה עליה. כיום נמצאת הקשת במרכז כיכר.

בעת ההעברה הוחלף הפסל בראש הקשת בקוודריגה מעשי ידי הפסל אדריאן ג'ונס. הפסל מתאר ילד קטן (הדוגמן שדגמן עבור הפסל היה בנו של הרברט סטרן, לורד מיכלהאם, אשר מימן את הפסל), המוביל את ארבעת הסוסים, בעוד שמן השמים יורדת אליו דמות השלום.

הקשת חלולה ועד 1992 הייתה בתוכה תחנת משטרה (השנייה בקוטנה בלונדון - הקטנה ביותר הייתה בכיכר טרפלגר). כיום נמצאת בתוך הקשת תערוכה המתארת את הקמתה.

בקרבת הקשת ניצבת אנדרטת הארטילריה.

## גלריה

Wellingtonarch.jpg|קשת ולינגטון
Hyde Park Corner - geograph.org.uk - 840686.jpg|אנדרטת ולינגטון והקשת ברגע
Moonrise over the Wellington Arch - geograph.org.uk - 287486.jpg|הקשת בלילה
Peace, Wellington Arch - geograph.org.uk - 1628413.jpg|פסל קוודריגה בראש הקשת


## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:לונדון: אנדרטאות
קטגוריה:שערי ניצחון
קטגוריה:ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון
קטגוריה:לונדון: מבנים רשומים דרגה I
קטגוריה:מבנים שתכנן דסימוס ברטון
קטגוריה:קשתות וקמרונים
גיזו

**גיזוֹ** הוא כפר הממוקם צפונית-מערבית לבית שמש ושייך למועצה האזורית מטה יהודה.

היישוב הוקם בשנת 1960 על ידי הסוכנות היהודית בצמוד למושב צלפון, כמרכז אזורי של מועצה אזורית גיזו בו שכנו משרדי המועצה, בית הספר האזורי של המועצה ומספר בתים עבור מורים שלימדו בבית הספר. בתחילה נקרא היישוב "מרכז צלפון", אך עם איחוד המועצות האזוריות להקמת מועצה אזורית מטה יהודה, שונה שמה ל**מרכז גיזו**.

הוא הוקם על אדמות הכפר הערבי בית ג'יז, שתושביו נמלטו ממנו במהלך מלחמת העצמאות ולא הורשו לחזור. האדמות הוכרזו נכסי נפקדים ועליהן הוקם היישוב.

כיום מתגוררות ביישוב כ-46 משפחות. בנוסף על כך, פועל במקום בית ספר יסודי ממלכתי-דתי.

## מקור השם
נקרא על שם גִּזֹה, מקום הולדתם של בני הגִּזוֹנִי מגיבורי דוד (). שם המקום נשמר כפי הנראה בשמו של הכפר הנטוש בית ג'יז.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1960
קטגוריה:יישובים במחוז ירושלים
קטגוריה:ישראל: יישובים
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום
גפן (מושב)

**גפן** הוא מושב של "הפועל המזרחי", שהוקם בתאריך 8/9/1955  כ"א אלול התשט"ו, על ידי עולים ממרוקו ושייך למועצה אזורית מטה יהודה. מיקומו בחבל עדולם, בין הערים קריית מלאכי ובית שמש.

שם היישוב מקורו בפסוק "אֱלֹהִים צְבָאוֹת שׁוּב נָא הַבֵּט מִשָּׁמַיִם וּרְאֵה וּפְקֹד **גֶּפֶן** זֹאת" (תהלים פ ט"ו), והוא ניתן לו בעקבות כרמי הענבים באזור.

## גאוגרפיה
היישוב, כיישובים אחרים, הוקם כדי לאכלס את חבל עדולם.

מרבית המייסדים הגיעו ממרוקו מכפרים בהרי האטלס הגבוה, עלו לארץ בשנים 1955-1956, חלקת הגיעו ישר למושב גפן וחלק הגיעו ממעברות סמוכות או מיישובים אחרים.

רבי יעקב יפרח זצ"ל הגיע עם הקהילה ממרוקו לישראל למושב גפן והיה הדמות הרוחנית והדתית ביישוב עוד פטירתו בשיבה טובה .

בשנים הראשונות עד לשנות התשעים כולם עסקו בחקלאות ובגידול עופות וחלקם גם גידול כבשים, עם השנים רובם החלו לעבוד מחוץ למושב. 

היישוב קרוב ליער חרובית ולפארק בריטניה וממקום באזור שקט, יפה ופתוח לכל הכיוונים ,עם שדות רבים המשקיפים  אל נוף מדהים, ממזרח נשקפים הרי ירושלים והרי יהודה.

## גלריות

Gefen_2.JPG|מושב גפן
Gefen_Children's_Park.JPG|מושב גפן מגרש משחקים
Gefen_Day_Care_Center.JPG|מושב גפן מעון יום
Gefen_Entrance.JPG|הכניסה למושב גפן
Gefen_Habanim_House.JPG|מושב גפן בית הבנים
Gefen_Kupat_Cholim_2.JPG|מושב גפן מרפאה
Gefen_Kupat_Cholim.JPG|מושב גפן מרפאה
Gefen_New_Synagoge_2.JPG|מושב גפן בית הכנסת החדש
Gefen_New_Synagoge.JPG|מושב גפן בית הכנסת החדש
Gefen_Old_Synagoge.JPG|מושב גפן בית הכנסת הישן
Gefen_Street.JPG|רחוב במושב גפן
Gefen.JPG|מושב גפן


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:יישובי הפועל המזרחי
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
טל שחר

**טל שחר** הוא מושב הממוקם מזרחית לגדרה וצפונית-מערבית לבית שמש, השייך למועצה אזורית מטה יהודה. המושב סמוך לערוץ נחל שורק ולתל בטש, המזוהה עם תִּמְנָתָה המקראית.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1948 על ידי עולים שברובם הגיעו מטורקיה והשאר מכורדיסטן, פרס, ומרוקו על אדמותיו החקלאיות של הכפר הערבי ח'ירבת בית פאר, שתושביו עזבוהו במהלך מלחמת העצמאות. ההחלטה על הקמתו התקבלה ב-20 באוגוסט, במסגרת תוכנית להקמת 32 יישובים חדשים על אדמות של קק"ל, של המדינה ושל ערבים. יישובים אלה היו בעלי משמעות אסטרטגית, וטל שחר הוקם בשל מיקומו על הציר העולה לירושלים. בהחלטה הובהר כי אדמות ערביות ייושבו רק היכן שיש "אדמות עודפות" - מספיק שטחים על מנת לקלוט את התושבים הקודמים, אם יחזרו. היישוב עלה לקרקע ב-27 בספטמבר, ובתחילה נקרא "טל-בוקר" על שם הנרי מורגנטאו (הבן) (מורגנטאו בגרמנית: טל בוקר) שהיה מזכיר האוצר של ארצות הברית והיה אחראי למגבית היהודית לטובת מדינת ישראל בזמן מלחמת העצמאות.

היישוב נבנה פרוש על פני שטח רחב, ובהמשך הוחלט להרחיב את אוכלוסייתו ל-157 משפחות כדי לצופפו. בעיות כלכליות הביאו לעזיבה רבה ובמקומם הגיעו מתיישבים מארצות שונות במסגרת המעבר מהעיר לכפר וכך התיישבו בטל שחר משפחות עולים בנות עשר עדות שונות.

ניסיונות היישוב להתפרנס מגידולים חקלאיים נתקלו בקשיים רבים עד אמצע שנות ה-60. היעדר קרקע מספקת מנעה ניצול כלכלי של גידולים רבים ומטעים שניטעו במושב כשלו בגלל הסיד בקרקעות המושב. על כן עיקר פרנסת המושב היה על ענף הלול ובשנת 1966 השקיעה המדינה בהרחבת ענף הרפת במושב.

[ממוזער|שמאל|[גבעת הרקפות (טל שחר)]]
כיום כולל היישוב כ-350 בתי אב ונהנה משגשוג כלכלי.

ביישוב בית ספר האזורי - בית הספר השחר, מכולת, מסעדות, בית קפה, יקב, חנות לבגדי מעצבים, סטודיו לריקוד, בריכת שחייה ועוד. בנוסף, ב-1994 הוקם במושב מפעל משפחתי להכנת טופו בשם "משק ויילר", שהועבר בהמשך לנתיבות.

סמוך ליישוב עוברים ערוץ נחל שורק ותוואי הרכבת ההיסטורי המוביל לבית שמש ולירושלים, מעבר להם נמצאת גבעת הרקפות - יער מחטניים על גבעה שידוע בפריחת הרקפות שלו בחורף. ביער פורחים גם פרחים אחרים כגון דודא רפואי.

## קישורים חיצוניים

* 
* גבעת הרקפות ליד טל שחר
*  סרט - חנוכת המושב על ידי הנרי מורגנטאו

## הערות שוליים

*
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
קטגוריה:ישראל: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
כסלון

**כְּסָלוֹן** הוא מושב ליד העיר בית שמש השייך למועצה אזורית מטה יהודה ומהבחינה הארגונית לתנועת האיחוד החקלאי.

## היסטוריה
המושב הוקם על אדמות הכפר הערבי כסלא, שננטש לאחר כיבושו במבצע דני. בתקופת מבצע על כנפי נשרים (1949–1950), כמעברה לעולים מתימן על אדמותיו. בשנת 1952 הפכה המעברה למושב בה יושבו עולי תימן שעזבו את עגור. לאחר זמן עברו עולי תימן למושב נחלה ולמושב הגיעו 37 משפחות של עולים מרומניה.

בסוף מרץ 1954 נרצח שומר המושב, משה ליאון, בהתקלות עם מסתננים שגנבו בעלי חיים. הרצח הוזכר כאחת הסיבות לפעולת תגמול שבוצעה ב-28 במרץ 1954 על ידי כוח חטיבת הצנחנים בנחאלין הזכורה בתור מבצע אריה.

לאחר זמן קצר נטשו תושבי המקום את היישוב והוא אוכלס מחדש בשנת 1955 על ידי עולים מתוניסיה ומרוקו. בדצמבר 1956 נחנך בית הכנסת במושב. בשנת 1960 נקנסה האגודה השיתופית על שלא קיימה באופן סדיר אסיפות שנתיות.

בעשור הראשון לקיומו חובר המושב לכביש 395 בדרך עפר באורך של כ-2.5 קילומטר באיכות ירודה כך שבחלק מהזמן לא נכנסו אוטובוסים למושב.

נכון ל-2017 מתגוררות במושב כ-70 משפחות.

ב-15 באוגוסט 2021, במהלך השרפה בהרי ירושלים, פונה היישוב. למחרת, בבוקר 16 באוגוסט, הורשו התושבים לחזור לבתיהם.

## פרנסה
ממוזער|250px|מבקרים במעברת כסלון, 1950
מפאת הסביבה ההררית, היו יחידות המשק במקום קטנות ביחס של 4 דונם בלבד ונטען שלא הספיקו כדי לאפשר פרנסה בכבוד. עיקר פרנסת התושבים הייתה על ענף הלול, ולמושב ניתנו מכסות גדולות כדי לאפשר פרנסה לתושבים. ועדה של משרד החקלאות קבעה בתחילת 1961 כי אין כל טעם בהמשך קיומו של המושב כמושב חקלאי. בשנת 1961 הוכנס ליישוב ענף פיטום אווזים. במקביל נדונה האפשרות של הפיכת היישוב לכפר עבודה תוך צמצום מספר היחידות המשקיות במקום.

## שם
[ממוזער|250px|שרידי הכפר [כסלא על תל כסלון, ומאחוריו מושב כסלון]]
[ממוזער|250px|[אנדרטת מגילת האש על רקע מושב כסלון]]
ממוזער|250px|עין כִּסְלָא בתל כְסָלוֹן (כיום יבש)
שמו של המושב הוא כשם "כסלון" המקראית, הנזכרת בספר יהושע בתיאור נחלת שבט יהודה: . אוסביוס באונומסטיקון הזכיר כי גם בתקופתו (תחילת המאה ה-4 לספירה) היה היישוב קיים. שם היישוב הקדום השתמר בשם הכפר הערבי "כסלא", שתושביו נמלטו ממנו בזמן מלחמת העצמאות, ולא הורשו לחזור אליו לאחריה. בתחילה, ביקשה ועדת השמות הממשלתית להעניק את השם "כסלון" לרמת רזיאל, אולם לאחר סירוב תושביו לוותר על הנצחתו של דוד רזיאל, הועבר השם למושב כסלון, שנקרא קודם "שופה" או "חורבת שופה".

## קישורים חיצוניים

* 
*

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
לוזית

ממוזער
**לוזית** הוא מושב בשפלת יהודה, השוכן ממערב לפארק בריטניה ולעמק האלה, בין הערים בית שמש וקריית גת. המושב משתייך למועצה האזורית מטה יהודה.

כקילומטר מצפון למושב נמצאת חרבת עטרבה, בה מערכת מסתור מימי מרד בר כוכבא.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1955 על ידי עולים מצפון אפריקה, ונקרא תחילה בשם "דיר דובן ב'" מכיוון שבמקום שכן קודם כפר ערבי בשם דיר דבאן. בהמשך הצטרפו למייסדי המושב עולים מאלג'יר.

היישוב נקרא בשמו הנוכחי על שם מטעי עץ השקד (לוּז) הגדלים באזור, אשר מאפיינים את אזור עמק האלה, ואשר שימשו בתקופות מסוימות כמקור פרנסה לתושבי היישוב. בתנ"ך נזכר השם לוּזָה כשם יישוב בבנימין.

כיום מתפרנסים תושבי המושב מחקלאות וממקצועות חופשיים. החל משנת 2010 קמה במושב הרחבה קהילתית אשר במסגרתה נקלטו עשרות משפחות, רובן עוסקות במקצועות חופשיים.

## שירותי דת במושב
במושב שני בתי כנסת ומקווה טהרה, מאז 2022 רב המושב הוא הרב יוסף אבנעים.

ממוזער|עצי השקד ביישוב העניקו לו את שמו.

## ראו גם
*מערות לוזית – מערות פעמון שנחשפו בקרבת המושב

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

מרכז|ממוזער|850px|

*
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
מחסיה

**מַחְסֵיָה** הוא מושב ליד בית שמש, השייך למועצה אזורית מטה יהודה שבמחוז ירושלים.

## היסטוריה
המושב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים מתימן, על חלק מאדמות הכפר הנטוש דיר אבאן. המושב ננטש לאחר מספר שנים, ויושב מחדש מאוחר יותר על ידי עולים ממרוקו ומקוצ'ין שבהודו.

המושב חבר בתנועה המיישבת "הפועל המזרחי".

שם המושב לקוח מתוך ספר ירמיהו, שם הוא משמש שם פרטי:

## גלריית תמונות

Mahseya.JPG
Mahseya_Nice_Corner.JPG
Mahseya_Public_Buildings_2.JPG
Mahseya_Public_Buildings_3.JPG
Mahseya_Public_Buildings.JPG
Mahseya_Street.JPG


## קישורים חיצוניים

* ליליה קירשנבאום, מחסיה, חורבת אל- צוייאע', העתקת בית בד, אתר רשות העתיקות – מינהל שימור, אפריל-אוקטובר 2005.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יהדות קוצ'ין
קטגוריה:יישובי הפועל המזרחי
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
מסילת ציון

**מסילת ציון** הוא מושב עובדים צפונית לבית שמש, השייך למועצה אזורית מטה יהודה שבמחוז ירושלים. נוסד ככפר עבודה בשנת 1950 על ידי עולים מתימן, אך לאחר זמן מה עזבו המייסדים ובמקומם באו עולים מקוצ'ין שבהודו.

היישוב משתייך לתנועה החדשה. שטחו כאלף דונם וגובהו כ-350 מטרים מעל פני הים.

שמו של היישוב סמלי. בהיותו סמוך ל"דרך בורמה", הוצע על ידי זאב וילנאי, והוא מבטא את פריצת הדרך לירושלים במלחמת העצמאות. הוא מבוסס על הפסוק: .

ילדי ונערי המושב לומדים בבית הספר היסודי "השחר" שבמושב טל שחר, ובבית ספר "הרטוב" בחטיבה והתיכון.ממוזער|מסילת ציון|טקסט=מסילת ציון|גבול|מרכז|600x600 פיקסלים

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* מושב מסילת ציון באתר הבית, מגורים בכפר

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יהדות קוצ'ין
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
נווה שלום

**נווה שלום** (בערבית **واحة السلام**, תעתיק מדויק: **ואחת אלסלאם**) הוא כפר דו-לאומי, סמוך ללטרון, השייך למועצה אזורית מטה יהודה.

שמו של היישוב הכפרי סמלי ומסמל את שאיפת המקימים ליצור יישוב שיביא את השלום ובמטרה לקדם את הדו-קיום בישראל בין יהודים לערבים. כדברי ברונו הוסאר הנזיר שהקים את הכפר: "אמונה בניצחון האהבה על האיבה, זו המטרה האמיתית והעמוקה ביותר של ***כפר שלום***".

נווה שלום הוא כפר שיתופי בו מתגוררות משפחות יהודיות וערביות, בעלי אזרחות ישראלית, החיים חיים שוויוניים. בכפר פועלת מערכת חינוך דו-לשונית ודו-לאומית.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1969 על ידי הנזיר הדומיניקני ברונו הוסאר (1911–1996), שנולד כיהודי במצרים, כמימוש חזונו לדו-קיום ערבי–יהודי. הוא נקבר בנווה שלום ועל מצבתו חקוקים מגן דוד וצלב.

בשנת 2006 ערך המוזיקאי האנגלי רוג'ר ווטרס, בסיסט להקת הרוק, פינק פלויד, הופעה בכפר נווה שלום. מקום ההופעה נבחר, לדברי ווטרס, "כמחווה של סולידריות עם הישראלים והפלסטינים המחפשים דרך לא אלימה לשלום צודק".

## מבנים ביישוב
במקום כיפת התבודדות הקרויה בית דומיה סַכִּינָה, אשר קיבלה את שמה מספר תהילים ומהקוראן (בערבית המילה סכינה משמעה שכינה) זהו מבנה עגול וקטן הנועד להירגעות ולתפילה. את המבנה תכנן האדריכל חיים חפץ.

בנווה שלום הוקם "המרכז הרוחני פלורליסטי על שם ברונו הוסאר", שמטרתו יצירת בסיס משותף לדיאלוג בין העמים. את מבנה המרכז עיצב האדריכל חגי דביר והוא משלב בו יסודות יהודים, נוצרים, מוסלמים ובודהיסטים. הוא עיצב שני אולמות רחבי ידיים, עטורי כיפות גדולות וחלונות אובליים השואלים מוטיבים ממסגדים, כנסיות, בתי כנסת וגני זן. במקום נערכים הרצאות, דיונים וחוגי מדיטציה והוא פתוח גם למבקרים חיצוניים.

## סטטוס טריטוריאלי
נווה שלום ממוקם ב"שטח הפקר", שהיה אזור מפורז שלא-בשליטתן של מדינת ישראל או ירדן טרם 1967. ישראל מעולם לא-סיפחה רשמית את שטח זה. בפסק דין משנת 2005, שעסק באישום פלילי נגד תושב היישוב שהסיע תושב מהרשות הפלסטינית ללא-היתר (שב"ח), קבע השופט כי לא-הוכח שההסעה בוצעה בתחומי מדינת ישראל הריבונית. עם זאת, היישוב מוכר מבחינה בינלאומית כחלק מישראל ולא כהתנחלות, וכך הוא גם מיוחס מבחינה חוקית להבדיל מהתנחלויות הכפופות לתקנות החירום של יהודה ושומרון.

## ראו גם
*בית הספר לשלום
*חינוך דו-לשוני בישראל

## לקריאה נוספת
* עמיה ליבליך, **למרות הכול: סיפורו של ישוב דו-לאומי**, אור יהודה: כנרת זמורה-ביתן דביר, תשע"ב 2012.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* מיכאל יעקובסון, סיבוב במבנה הדומיה בנווה שלום, באתר 'חלון אחורי', 16 בינואר 2019
* 
* 

## הערות שוליים


View east 121202c 760.jpg|מראה כללי
File:Neve-Shalom-2013.jpg|מראה כללי של הבתים ביישוב
File:Grave of Bruno Hussar in Neve Shalom, Israel.JPG|קבר ברונו הוסאר בנווה שלום
File:Abie Nathan wood in Neve Shalom.JPG|חורשת אייבי נתן בנווה שלום
File:Poem by Mahmud Darwish in Neve Shalom Cemetery.JPG|שיר של מחמוד דרוויש בבית הקברות בנווה שלום
File:Roger Waters cenotaph in Neve Shalom.jpg|אנדרטה של רוג'ר ווטרס בנווה שלום


קטגוריה:שותפות יהודית-ערבית בישראל
קטגוריה:יישובים יהודיים-ערביים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1969
קטגוריה:שביל ישראל
*
קטגוריה:זוכי פרס ברונו קרייסקי
נחשון (קיבוץ)

**נַחְשׁוֹן** הוא קיבוץ בעמק איילון, סמוך לקילומטר ה-37 של כביש 3, דרומית למודיעין, המשתייך למועצה אזורית מטה יהודה. הקיבוץ נמצא מערבית למחלף לטרון, מזרחית למושב בקוע וצפונית לקיבוץ הראל.

## מקור השם
בתחילה נקרא המקום **'קבוץ ט"ז**' ואחר כך נקבע שמו על ידי מייסדיו כשם מבצע נחשון שהוביל לפריצת המצור על ירושלים במלחמת העצמאות.

## היסטוריה
[שמאל|ממוזער|250px|חזית חדר האוכל של הקיבוץ שתוכנן על ידי [חיליק ערד]]
שמאל|ממוזער|250px|פסלי גדר תיל בקיבוץ נחשון
הקיבוץ הוקם ב-5 במאי 1950 על ידי אנשי "השומר הצעיר" מתל אביב, קריית חיים, פתח תקווה וראשון לציון, שעברו הכשרה בקיבוץ אילון ובקיבוץ בית אלפא.

עד למלחמת ששת הימים שכן הקיבוץ סמוך לגבול עם ירדן, ועל עיבוד חקלאי בשטח ההפקר התקיימו עימותים בין ישראל לירדן. במלחמת ששת הימים התנהלה בשדות הקיבוץ לחימה בכוח קומנדו מצרי. כ-80 מחיילי הקומנדו המצרי שנהרגו נטמנו בקבר אחים לא מסומן בשדות הקיבוץ.

בשנת 2022 כלל הקיבוץ כ-600 תושבים.

## כלכלה
הקיבוץ המופרט עוסק בגידול חומוס, חיטה וגפנים. ובקיבוץ גם לולי תרנגולות גדולים. בשטח הקיבוץ פועל פארק מיני ישראל המשלם דמי שכירות לקיבוץ. בשנת 1983 הוקם בקיבוץ מפעל ארן (אריזות נחשון) לייצור אריזות למזון, שבו מועסקים עשרים מחברי הקיבוץ ותשעים שכירים, ולו מפעלים גם בספרד ובקרוליינה הדרומית. מאז שנת 2013 פועל בקיבוץ יקב שורק, הכולל גם בית ספר לעשיית יין.

## חיי תרבות
1994-2009 פעלה בקיבוץ גלריה. האוצרת היתה יעל קיני. הספר הפיכת החצר בקיבוץ נחשון מתאר את הפעילות בגלריה.https://www.erev-rav.com/archives/61561

## קישורים חיצוניים

* 
* מיכאל יעקובסון: סיבוב בשלושה חדרי אוכל בקיבוצים: משמר דוד, הראל ונחשון, באתר "חלון אחורי", 17 במרץ 2015
* אסף לוי: "גם כשנפלא: אם רוצים לקחת חלק בעולם העסקי חייבים שינוי" - ליאור מור מספר את סיפורו של מפעל ארן, "גלובס", 27 באוקטובר 2014
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצים במחוז ירושלים
עגור (מושב)

250px|ממוזער|שמאל|18 בינואר 1955, משקיפי או"ם במושב עגור, לאחר שבמקום נרצחו שני נהגי טרקטור בידי מסתננים
שמאל|ממוזער|250px|בית במושב, מהבתים הבודדים שנותרו מעג'ור
**עָגּוּר** הוא מושב באזור השפלה דרומית לבית שמש השייך למועצה אזורית מטה יהודה.

## היסטוריה
המושב קם ב-1950 על אדמות הכפר הערבי עג'ור, שתושביו עזבוהו במהלך מלחמת העצמאות ולא הורשו לחזור אליו לאחריה. שם המושב משקף את שם הכפר והשם הערבי דבק ביישוב העברי גם בשנים שלאחר מכן. בתחילה, נכלל מושב עגור במועצה אזורית האלה, ובשנת 1964 התמזגה המועצה עם המועצה אזורית מטה יהודה.

ראשוני המושב היו עולים מתימן שהגיעו ממעברת עין שמר. המתיישבים החדשים לא הצליחו להאחז בקרקע ועברו למקומות יישוב שונים וב-1953 יסדו את מושב נחלה.

בקצה המושב נמצא קברו של פועל הישועות הרב יצחק גברא שעלה מתימן שם שימש כרב בעיר אסוואד, וביקש בצוואתו להיקבר תחת עץ חרוב מול ביתו.

ב-1953 יושב המקום בעולים שהגיעו מהחלק הטורקי של כורדיסטן והגיעו למושב הישר מנמל חיפה. בינואר 1955 נרצחו בשנתם שני טרקטוריסטים, חברי מושב מבוא ביתר, שביצעו עבודות חקלאיות בעגור. עקבות הרוצחים הובילו להר חברון. ב-1961 חובר המושב לרשת החשמל הארצית.

המושב מונה כיום כ-75 משפחות (כ-550 תושבים), ומרבית תושביו עובדים מחוץ ליישוב בערים הסמוכות: בית שמש וירושלים. עד מחצית שנות ה-80 התבססה התעסוקה המקומית על משק החקלאות שכלל: גידולי פלחה, מטעי אבוקדו, אגסים, ענבים וגידולי עופות לבשר.

במושב נמצא יקב בוטיק שנוסד בשנת 1999. "יקב עגור", הוא מראשוני יקבי הבוטיק בישראל, היקב מקיים גם סיורים, הרצאות וטעימות יין.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:יישובים עבריים המשמרים שם ערבי
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
שריגים (לי-און)

**שריגים** (שם מלא: **שריגים לי-און**) הוא יישוב קהילתי בחבל עדולם שבשפלת יהודה. היישוב נמצא דרומית לבית שמש, ושייך למועצה אזורית מטה יהודה. הוא ממוקם לצד כביש 353 ובסמוך ל"צומת שריגים" על כביש 38, כשני קילומטרים מדרום לצומת האלה.

## היסטוריה
היישוב הוקם בספטמבר 1960 על ידי הסוכנות היהודית וממשלת ישראל ותוכנן להיות מרכז אזורי כפרי כדי לתמוך בתושבי ומושבי האזור.
שמו של היישוב "שריגים" הוא על שם שריגי הגפן, גידול שכיח באזור, ומקורו בתנ"ך: , וכן: .

היישוב, כמו גם פארק בריטניה וישובים סמוכים נוספים, הוקמו על אדמותיהם של שלושה כפרים ערביים אשר תושביהם נמלטו או גורשו ב-1948: דיר דבאן ("מנזר הזבובים" בערבית), עג'ור וקודנא.

בשנת 1962 שינתה ועדת השמות הממשלתית את שם היישוב ל"לי-און", על שם נדבן יהודי בשם "ליאון", שתרם את עיזבונו לתמיכה בהתיישבות בישראל. בשנת 2002 הוחלט להסב את השם ל"שריגים (לי-און)". החלטה זו פורסמה על ידי ועדת השמות הממשלתית בשנת 2006. במשך השנים נקרא המקום גם "שריגים" וגם "לי-און" ויש שקוראים לו "שריגים לי-און", רבים עדיין ממשיכים לקרוא ליישוב בשם הראשון "שריגים".

בשנות התשעים עבר היישוב פיתוח מואץ והרחבה והיישוב מונה 250 משפחות.

## תרבות ותעסוקה
היישוב מהווה מרכז חינוכי לימודי ומתקיימת בו פעילות תרבותית וחברתית לכל יישובי אזור עדולם. במקום בית עם, מגרשי ספורט, בריכת שחיה, מרפאה אזורית, מרכז מסחרי המשרת את כל תושבי האזור ומבשלת בירה.
פעמיים בשנה מתקיימים ביישוב אירועי "בתים פתוחים" שבהם נמכרים אומנות מקומית ואוכל אתני.

היישוב גובל בפארק בריטניה וסביבו מספר אתרי טיול רגליים כמו תל שקלון, תל עזקה ושביל בורות המים. היישוב משמש כמרכז לטיולי אופניים. ביישוב פועלים יקב שריגים - יקב בוטיק, ומבשלת שריגים - מבשלת בירות בוטיק.

## חינוך
בשריגים יש פעילות ענפה של תנועות הנוער הכוללת כמעט את כל ילדי היישוב. הארגון הוותיק ביותר שפועל ביישוב הוא חוגי הסיירות של הקק"ל, אשר מרכז הפעילות האזורי שלו הוא בשריגים. ביישוב פועלים מספר חוגים על פי שכבות הגיל, ובנוסף לכך גם נמצאת ביישוב קומונה של בני שנת שירות ומשרד של חוגי הסיירות. בעבר פעל ביישוב גם גרעין נח"ל שפעל ביישובים ובבתי הספר בסביבה. החוגים תרמו רבות לפיתוח של היישוב ולחינוך הנוער בו. הם ארגנו אירועים קהילתיים רבים כגון סיורי משפחות, וערבי הווי, וקידמו רבות את היער שמעל לשריגים על ידי פרויקטים שונים של הקבוצות. מדריכי הסיירות חקרו את אזור השפלה הקרובה ליישוב ופרסמו סקרי שטח רבים.

בנוסף לחוגי הסיירות ישנו שבט צופים פעיל בשם שבט האלה. השבט הוקם לאחר ששריגים החליטו להפסיק את פעילות קן בני המושבים ביישוב. שבט בית הכרם מירושלים סייע בהקמת השבט החדש. השבט עדיין בתהליכי התפתחות, ומספר הולך וגדל של ילדי שריגים מגיעים לפעילות בו, ואף ילדים בודדים מיישובי הסביבה. החיבור בין התנועה ליישוב היה מהיר וכיום רוב המדריכים הם מקומיים.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים במחוז ירושלים
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1960
קטגוריה:חבל עדולם
*
קטגוריה:מרכזים אזוריים
עין נקובא

**עין נקובא** (בערבית: **عين نقوبا**) הוא יישוב ערבי הממוקם ממערב לירושלים ושייך למועצה אזורית מטה יהודה.

בעין נקובא מתגוררים כ-3,700 תושבים (נכון לשנת 2022), והוא היישוב הגדול ביותר במועצה האזורית מטה יהודה.

## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1962 על ידי פליטים מהכפר בית נקובא שתושביו עזבו אותו במלחמת העצמאות, ולא הורשו לחזור אליו לאחריה (על מקומו נבנה המושב בית נקופה). תושבי בית נקובא התגוררו באבו גוש עד 1962, אז קיבלו שטח להקמת יישובם בצמוד לכפר עין ראפה (שמקור תושביו בכפר סובא). בשנת 1976 התפצל היישוב עין נקובא מעין ראפה והוכר כיישוב עצמאי.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1962
קטגוריה:יישובים ערביים בישראל
עין ראפה

שמאל|ממוזער|250px|עין ראפה ואחד המסגדים בו
**עין ראפה** (בערבית: **عين رافا** או **عين رافة**) הוא כפר ערבי, ממוקם כ-10 ק"מ מערבית לירושלים, בוואדי שבין כביש 1 ואבו גוש מצפון וצובה מדרום.
## היסטוריה
הכפר נקרא על שם המעיין "**עין ראפה**" הנמצא במרכזו. הוא הוקם לאחר מלחמת העולם הראשונה על ידי שלושה אחים מהכפר סובא הסמוך שנכבש ב-1948 ועל אדמותיו קיים היום קיבוץ צובה.
תושבי סובא ברחו מבתיהם בזמן מלחמת העצמאות אך כ-20 תושבים בני משפחת חמולת ברהום שלהם היו אדמות ושני בתים בקרבת המעין נותרו במקום. ב-1949 קיבלו תעודות זהות ואזרחות ישראלית. ב-1967 הצטרפו לעין ראפה תושבים נוספים שמקורם בצובא ושהו במזרח ירושלים בין 1948 ל-1967, הם קיבלו אישורים לאיחוד משפחות או שהיו בעלי תעודת זהות ישראלית המקנה זכות לתושבות קבע בישראל. כל תושבי עין ראפה יושבים על אדמות הכפר סובא.

ב-1962 התיישבו תושבי עין נקובא, שעד אותו זמן התגוררו באבו גוש, בצמוד לעין ראפה ויסדו את היישוב עין נקובא. עין נקובא מצוי בצמוד וממזרח לעין ראפה. בשנת 1962 בקשו נציגי התושבים לקדם את סלילת דרך הגישה לכפר. התיישבות אנשי עין נקובא על אדמות סובא באישור המוסדות הכעיסה את תושבי עין ראפה.

ממוזער|עין ראפה|מרכז|400x400 פיקסלים

## קישורים חיצוניים

*עין ראפה באתר המועצה האזורית מטה יהודה
*מעין ראפה באהבה, באתר "בקיצור". 17 באפריל 2018

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים ערביים בישראל
ראפה
צפרירים

**צַפְרִירִים** הוא מושב בחבל עדולם, מדרום לבית שמש, השייך למועצה אזורית מטה יהודה.

היישוב נקרא על שם רוחות הבוקר הנושבות בו, בשל היותו ממוקם על הר גבוה יחסית לסביבתו. קודם להקמתו, כונה השטח בו נמצא המושב ״עגוּר ג״, וזאת מתוקף היותו ממוקם על אדמות הכפר הפלסטיני ״עג'וּר״ אשר תושביו גורשו או נמלטו ב-1948.

## היסטוריה
עבודות לפיתוח האזור התקיימו בשנת 1957 והיישוב הוקם במאי 1958 על ידי עולים מצפון אפריקה והודו, שהתארגנו בתנועת מן העיר אל הכפר, כחלק מתוכנית יישוב חבל עדולם, ונכלל במועצה אזורית האלה (בהמשך התמזגה המועצה לתוך מועצת מטה יהודה). על פי התוכנית, בשנתיים הראשונות המתיישבים הועסקו בעבודות ייעור והכשרת קרקע ורק לאחר מכן הוחל בהקמת המשקים. בסוף 1960 חולקו למתיישבים פרות יוגוסלביות לפיטום. המושב נתקל בקשיים וחלק מהתושבים מכרו את הציוד המשקי שסופק להם. במאי 1961 הוחלט לתת למושב, בו היו כ-30 משפחות, ניסיון אחרון לפני פירוקו. במסגרת השיקום הוקמו רפתות וגדרות לגידול בקר. בשנת 1961 היה כביש הגישה למושב במצב כה גרוע שאגד נמנעה מלהכניס אוטובוסים למושב.

מאז שנת 1980 ישנו תהליך בו עוזבות את היישוב משפחות ממייסדיו, ובמקומן באות משפחות ממרכז הארץ.

הילדים לומדים בבית הספר "הרטוב" בצרעה.

היישובים הקרובים הם גבעת ישעיהו ושריגים.

סמוך למושב, "חורבת מדרס", המהווה אתר ארכאולוגי ויעד לתיירות פנים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1958
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
תירוש (מושב)

**תִּירוֹשׁ** הוא מושב של "הפועל המזרחי" (בעל צביון דתי) בין קריית מלאכי לבית שמש בחבל עדולם השייך למועצה אזורית מטה יהודה.

שמו של היישוב ניתן לו בגלל כרמי הענבים הרבים באזור.

## גאוגרפיה
המושב נמצא צמוד ומצפון לכביש 383 המחבר את צומת ראם לצומת תל עזקה, כ-10 ק"מ בקו אווירי ממערב לבית שמש. כ-1 ק"מ מדרום לו נמצא היישוב גפן.

המושב תירוש הוקם בשנת 1955 על ידי עולים מצפון אפריקה במטרה לאכלס את חבל עדולם. המושב הוקם על אדמות הכפר הערבי מוע'ליס, שתושביו עזבוהו במהלך מלחמת העצמאות ולא הורשו לחזור אליו לאחריה.

לפי מקורות זרים, בסיס טילי יריחו כנף 2 של מדינת ישראל, הנושאים פצצות גרעיניות, ממוקם בסביבות המושב.

## ראו גם
* מדיניות הגרעין של ישראל

## קישורים חיצוניים

*תירוש באתר המועצה האזורית מטה יהודה

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
תרום

**תָּרוּם** הוא מושב עובדים של ארגון המושבים של הפועל המזרחי, הממוקם צפונית לבית שמש ושייך למועצה האזורית מטה יהודה.

## גאוגרפיה
המושב נמצא בגובה 288 מטרים על מדרונות מיוערים בקצה המערבי של הרי יהודה ובאזור פרוזדור ירושלים. צפונית למושב ישנו יער של הקרן הקיימת המהווה חלק מיער פארק רבין. שטחו כ-1,800 דונם וההתיישבות בו היא ברובה יהודית אתנית דתית. תרום ממוקם כ-5 קילומטרים מהקו הירוק.

ליד המושב ניצבת אנדרטת גדוד 184.

## היסטוריה
תרום נוסד ב-9 במאי 1950 (כ"ב באייר ה'תש"י), ושמו לקוח מן הפסוק: 

גם שם המושב השכן, תעוז, נגזר מפסוק זה.

המושב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים מתימן בשני גלי עלייה, שהיו חלק ממבצע על כנפי נשרים. לאחר מספר שנים הצטרפו אליהם עולים מהודו, ובפרט מקוצ'ין. בשנת 2013 הוקמה הרחבה במושב. ההרחבה מונה כ-50 משפחות מהמגזר הדתי לאומי.

## אוכלוסייה
נכון לסוף 2009 מספר התושבים עומד על 568

טבלת צמיחת האוכלוסייה לאורך השנים:

## קישורים חיצוניים

* מפת תרום בגוגל מפות
* אתר האינטרנט של מושב תרום

## הערות שוליים


קובץ:TarumNov302021.jpg|תרום ממעוף הציפור
קובץ:Tarom01.jpg|מבט אל המושב
קובץ:Tarom2.jpg|מבנים פרטיים במושב
קובץ:Tarom3.jpg|השביל המרכזי בכניסה למושב
קובץ:TarumFeb282022.jpg 02.jpg|תרום – תצפית מכיוון תל צרעה
קובץ:TarumFeb282022.jpg 03.jpg|תרום וסביבותיה – תצפית מכיוון תל צרעה


*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים במחוז ירושלים
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
שדות מיכה

**שְׂדוֹת מִיכָה** הוא מושב הנמצא כ־5 קילומטרים דרומית־מערבית לבית שמש בחבל עדולם שבשפלת יהודה, שייך למועצה האזורית מטה יהודה. היישוב קרוי על שמו של הסופר מיכה יוסף ברדיצ'בסקי.
## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1955 על ידי כחמישים משפחות עולים ממרוקו, במטרה לאכלס את חבל עדולם. לבן הראשון שנולד לתושבי המושב ניתן השם מיכה. שנה לאחר הקמת המושב הוקצה אחד מבתי המושב כמוסד תרבות למורשת ברדיצ'בסקי, והחל משנת 1957 התקיים במושב כנס שנתי של מספרי מעשיות.

## קישורים חיצוניים

* שדות מיכה באתר המועצה האזורית מטה יהודה

## הערות שוליים

קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
עמינדב

**עַמִּינָדָב** הוא מושב מדרום־מערב לירושלים השייך למועצה אזורית מטה יהודה. המושב שייך לתנועת המושבים. שמו של המושב נקרא על שמו של עמינדב אביהם של נחשון נשיא שבט יהודה ואלישבע אשת אהרון הכהן.

ממערב למושב נמצאים: מצפה ארתור רובינשטיין ויד קנדי, אנדרטה גדולה ומרשימה בצורת גזע עץ שנגדע, לזכר נשיא ארצות הברית שנרצח ג'ון קנדי,  וחורבת סעדים.
[350px|ממוזער|שמאל|עמינדב ב[צילום אוויר|מבט מהאוויר]]

## היסטוריה
היישוב הוקם ככפר עבודה בשנת 1950 על ידי עולים מתימן, על אדמות הכפר הערבי אל-ולג'ה, שהועסקו בטיפול בעצי הפרי שנותרו מיותמים. הכפר היה כמה מאות מטרים מהגבול וסבל בתחילתו מבעיות אספקה וביטחון. תחילה התגוררו התושבים באוהלים ובהמשך הובאו עבורם צריפים. ביולי 1951 התגוררו במושב 65 משפחות. מאמצע אוגוסט 1951 הופיעו בעיתונות דיווחים על מצב כלכלי קשה של תושבי עמינדב הסובלים חרפת רעב. בעיתונים המפלגתיים השונים הופיעו הסברים שונים לכך. היו שדווחו שהתושבים ביקשו לעבור להתגורר ליד עיר, בהתאם להבטחות שקיבלו מפוליטיקאים לפני הבחירות, סירבו להצעה להתיישבות קבע במקום והפסיקו לעבוד בכרמי הסביבה עד שיובטח להם מקום מגורים ליד העיר. ב"הבוקר" של הציונים הכלליים נטען שהתושבים הודרו מעבודה כי הצביעו על פי צו מצפונם וכי סבלו מהלנת שכר. צינור המים הביא למקום אך מעט מים ונשות הכפר שאבו מים מהבאר בכפר הנטוש ולג'ה. בנובמבר 1951 הועברו 17 משפחות מתושבי המקום למקומות יישוב אחרים, לאור סכסוך בין שתי חמולות במקום. הסכסוכים במקום נמשכו גם לאחר מכן והביאו לקטטה המונית בפברואר 1953.

בסוף 1954 הונח צינור להובלת מים לעמינדב, אך בעיות המים שבו לעמינדב בעקבות תקלה במשאבה.

בשנת 1955 הצטרפו עולים מצפון אפריקה ותושבים מהארץ אל המושב. בספטמבר 1956 נרצחה תושבת עמינדב, זהרה עומרי, בכפר הנטוש ולג'ה על ידי מסתננים מירדן. בעקבות הרצח בוצעה פעולת התגמול בחוסאן.

ועדה של משרד החקלאות קבעה בתחילת 1961 כי אין טעם בהמשך קיומו של המושב כמושב חקלאי.

ביישוב פועלת ישיבת "אבני קודש" בראשות הרב חיים מזרחי (בעלה של הרבנית ימימה מזרחי).

## קישורים חיצוניים

* 
* שביל המעיינות ביער עמינדב

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים במחוז ירושלים
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
צלפון

**צְלָפוֹן** הוא מושב עובדים הממוקם באזור השפלה, צפונית לבית שמש, על כביש 44, בין מחלף שמשון לצומת נחשון, בתחום המועצה האזורית מטה יהודה. שטח המושב הוא כ-2,000 דונם.

המושב הוקם בשנת 1950 בידי עולים מתימן, ובשנת 1954 צורף לתנועת המושבים ולמועצה אזורית גיזו כשזו הוקמה. בשנת 1955 נסלל כביש גישה למושב. באותה שנה עזבו כ-20 משפחות מעולי תימן את המושב ובמקומם הוכנסו למושב עולים ממרוקו שעלו באותה שנה לישראל. רבים מיושבי המקום עוסקים בחקלאות זעירה האופיינית ליוצאי תימן המקומיים: נענע, כוסברה ופטרוזיליה. בתחילת שנות ה-60 נבנו במקום רפתות לכל משק, שהורחבו בשנת 1966.

המושב נקרא על שם היישוב צלפון הקדום, ששכן במקום, ואשר אולי נקרא על שם הדמות המקראית הַצְלֶלְפּוֹנִי, שעל פי חז"ל הייתה אמו של השופט שמשון. אחרים טוענים שנקרא על שם שיח הצלף, הנפוץ באזור (ואולי יש קשר בין השניים).

מרכז|ממוזער|250px

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:שמשון
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
תעוז

**תעוז (תָּעֹז)** הוא מושב של ארגון המושבים של הפועל המזרחי. נמצא צפונית לבית שמש, בצד כביש הגבורה, השייך למועצה האזורית מטה יהודה.

## היסטוריה

היישוב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים מתימן, על יסודות הכפר הערבי בית סוסין, שתושביו נמלטו במלחמת העצמאות, במהלך מבצע בן נון ב', ולא הורשו לחזור לבתיהם.

הרב הראשון של היישוב שהיה אז כפר, היה הרב יוסף שמן. הוא כיהן במשרתו משלהי שנת ה'תש"י ועד אמצע שנת ה'תשי"ז. הרב הנוכחי הוא הרב יעקב יעקב, המשמש גם כרבם של יוצאי קוצ'ין בישראל.

בשלב מאוחר יותר, בעקבות בעיות ביטחוניות שנבעו מסמיכות המושב לגבול עם ירדן, עזבו חלק מהמתיישבים המקוריים ובמקומם התיישבו עולים מקוצ'ין. בשנת 1958 סירב המושב לקלוט משפחות נוספות של יוצאי קוצ'ין מחשש שהדבר יביא להפרת האיזון הדמוגרפי.

תעוז הוא אחד מחמשת המושבים שמהווים עד היום מרכז לקהילה הקוצ'ינית. בינואר 1957 החלו העבודות לחיבור המושב לרשת החשמל הארצית. המושב אומץ על ידי יחידה של משמר הגבול שקיים פעילויות משותפות עם המושב.

שטחו כ-1,500 דונם.

מקור שמו של היישוב הוא מהפסוק בספר תהילים:
מפסוק זה נגזר גם שם המושב הסמוך תרום.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

טקסט=ילדי מושב תעוז, 1965. אוסף דן הדני, הספרייה הלאומית|ממוזער|ילדי מושב תעוז, 1965. אוסף דן הדני, הספרייה הלאומית
ימין|ממוזער|250px|בית העם

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יהדות קוצ'ין
קטגוריה:מושבים במחוז ירושלים
שואבה

**שׁוֹאֵבָה** הוא יישוב כפרי מערבית לירושלים, השייך למועצה אזורית מטה יהודה.
ממוזער|שואבה|שמאל|250x250 פיקסלים
## היסטוריה
היישוב הוקם בשנת 1950 על חורבות הכפר סאריס, ככפר עבודה לעולים ממרוקו ומטריפולי. בשנת 1952 החליטו המוסדות המיישבים שאין למקום זכות קיום ודרשו מהמתיישבים להתפנות. משסירבו, צומצמו אספקת המים ושירותים אחרים כדי להניע את התושבים לעזוב.

בשנת 1957 הוקם היישוב מחדש במקום בו שכנו בתי המהנדסים של תחנת השאיבה.

שמו של היישוב מציין תחנת שאיבה בקו צינור המים ראש העין-ירושלים שהיה בסמוך למושב.

מהבחינה הארגונית היישוב משתייך לתנועת הנוער התנועה החדשה.

בשנת 1974 הוחלט להרחיב את היישוב ולקלוט משפחות נוספות, חלקם מקרב הבנים שלא זכו לנחלה. עם העלייה בביקוש למגורים בבתים מחוץ לעיר התרחב גם המושב שואבה. בשנת 1987 הוחלט על הרחבה נוספת.

שואבה מתחלקת לשני חלקים - שואבה הישנה ושואבה החדשה המכונה גם שואבה הרחבה.

שואבה החדשה מורכבת מדור ההמשך של שואבה הישנה וממתיישבים חדשים. בשואבה ישנו קן של תנועת הנוער התנועה החדשה, בו פעילים ילדי ונוער המושב.

ב-15 באוגוסט 2021 במהלך השרפה בהרי ירושלים פונה היישוב. למחרת 16 באוגוסט הורשו התושבים לחזור לבתיהם.
[ממוזער|שואבה - מבט מכיוון [כביש 1|כביש מס' 1|מרכז|600x600 פיקסלים]]

## קישורים חיצוניים

* שואבה, אתר ההתיישבות הכפרית.

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
מועצה אזורית יואב

200px|ממוזער|שמאל|סמל המועצה הקודם
**מועצה אזורית יואב** היא מועצה אזורית במחוז הדרום הקרובה לערים קריית גת, קריית מלאכי ואשקלון.

## היסטוריה
המועצה הוקמה בשנת 1952, היא משתרעת על שטח של 198,690 דונם ומספר תושביה הוא כ-9,400 נכון ל-2025.

המועצה נקראה על שמו של יצחק דובנו (שכינויו היה "יואב"), אשר נהרג בעת הגנת נגבה במלחמת העצמאות. על שמו נקראו גם מבצע יואב ומצודת יואב (משטרת עיראק סווידאן) אשר נמצאת בשטח המועצה.

שטח המועצה כולל שני חלקים שאין ביניהם רצף טריטוריאלי. החלק העיקרי גובל בצפון במועצה אזורית נחל שורק, במערב במועצה אזורית באר טוביה ובמועצה אזורית שפיר, בדרום במועצה אזורית לכיש ובקריית גת ובמזרח במועצה אזורית מטה יהודה. החלק המערבי הכולל את הקיבוצים נגבה ושדה יואב גובל בצפון ובמזרח במועצה אזורית שפיר, במערב במועצה אזורית חוף אשקלון ובדרום במועצה אזורית לכיש.

כיום יש במועצה שמונה קיבוצים, שלושה מושבים, כפר נוער, יישוב קהילתי ויישוב ערבי. משרדי המועצה נמצאים סמוך לצומת ראם.

בשטח המועצה פועלות שתי מכינות קדם צבאיות מעורבות, מכינת נחשון ומכינת מיתרים לכיש.

## תרבות וחינוך
למועצה האזורית 4 בתי ספר: 1 תיכון - צפית ו-3 בי"ס יסודיים: 'שדות יואב', 'האלה', 'נוף השדות'.
בתחום המועצה פועלים גם מרכז קהילתי ובו היצע עשיר של פעולות תרבות, נוער וספורט .

## יישובי המועצה

## ראשי המועצה
* זאב פינקוס מכפר מנחם, 1950–1962
* יהושע (שיקה) ברוק מנגבה, 1962–1966
* פייטל שוהם מכפר מנחם, 1966–1970
* אברהם פודורובסקי מגלאון, 1970–1979
* זליג הליבני מכפר מנחם, 1979–1994
* רני טריינין מבית ניר, 1994–2011
* מטי צרפתי הרכבי מסגולה, 2011–2022
* עופר סלע משדה יואב (ממלא מקום), 2022-2023
* נתי לרנר מרבדים - 2023 ואילך

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* פני גולדשמיד, המועצה האזורית יואב: זיהוי נופים ונכסי מורשת ושמירה עליהם, אתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, אתרים המגזין, גיליון 7, דצמבר 2017, עמודים 127–132

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
יואב
נחלה (מושב)

**נַחֲלָה** הוא מושב הממוקם במישור החוף הדרומי צפונית לקריית גת. שייך למועצה אזורית יואב. היישוב הוקם בי"ג בתמוז ה'תשי"ג (26 ביוני 1953) על ידי עולים מתימן, במושב מתגוררת אוכלוסייה מעורבת המונה כ-700 תושבים.
## היסטוריה
מייסדי המושב, עולים מתימן, עברו תלאות רבות בישראל עד אשר הגיעו לנחלה. ב-1950 הובאו ממעברת עין שמר לייסוד מושב עגור ליד בית גוברין. לאחר שהתקשו להאחז במקום הועברו ל"קטרה", באזור אורה ועמינדב שבפרוזדור ירושלים. גם שם לא הצליחו להאחז ואז פיצלו אותם המוסדות המיישבים לשתי קבוצות שהצטרפו לכסלון ולמסילת ציון. ב-1953 אוחדו מחדש הקבוצות והתיישבו במקום היישוב הנוכחי בנחלה, על שטח הכפר סומייל אל-ח'ליל

ממוזער|חורבת סומייל

בקרבת המושב במקום הגבוה ביותר ישנן מספר מחצבות כורכר ישנות, בחלק הצפון-מזרחי של המושב נמצאת חורבה הקרויה חורבת סומיל.

היישוב קרוי על שמו של ארגון מנוחה ונחלה שהקים את רחובות.

## קישורים חיצוניים

*מושב נחלה, אתר המועצה האזורית יואב
*

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1953
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
סגולה (מושב)

שמאל|ממוזער|250px|צילום אוויר של סגולה
שמאל|ממוזער|250px|בית מגורים טיפוסי ביישוב
[שמאל|ממוזער|250px|[בית כנסת של היישוב]]
**סְגוּלָה** הוא מושב צפונית לקריית גת השייך למועצה אזורית יואב.

## היסטוריה
המושב הוקם במאי 1953 על ידי ילידי הארץ ועולים חדשים, במסגרת התנועה "מן העיר אל הכפר", על אדמות הכפר הערבי סומייל אל-ח'ליל שנכבש במבצע אנ-פאר ביולי 1948. שם המושב הוצע על ידי זאב וילנאי והוא נגזר מ בספר שמות: "והייתם לי **סגולה** מכל העמים". בשנים הראשונות סבל המושב ממשבר כלכלי, ורבים מתושבים נאלצו לעבד מחוץ למקום ולא עסקו בחקלאות.

בשנת 1970 גרו במושב 50 משפחות מתוכן 35 משפחות שהתפרנסו מחקלאות, אך רוב השטחים הוחכרו ובעבודה הועסקו פועלים ערבים.

בשנות ה-90 של המאה ה-20 גדלה אוכלוסיית המושב כשמשפרי דיור מערי הסביבה רכשו נחלות בכפר.

נכון לשנת 2017 מונה המושב כ-700 תושבים. מרביתם עובדים מחוץ למושב, ולחלקם עסקים בתוך המושב - בית מלאכה למתכת, נגריה, חוות לריבוי ולמזון לבעלי חיים, סטודיו לאמנות, עסקים לרפואה אלטרנטיבית ועוד. החקלאים במושב מגדלים פרחים, פירות, פלחה וענבים ליין ולמאכל. בנוסף שוכנים במושב עסקים חיצוניים.

## קישורים חיצוניים

* אתר הקהילתי של המושב 
* סגולה  באתר המועצה האזורית יואב

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1953
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים במחוז הדרום
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: מושבים
ורדון

**וַרְדּוֹן** הוא יישוב קהילתי בשפלה הדרומית. הוא שוכן צפונית לקריית גת ודרומית לקריית מלאכי ובו מתגוררים כ-300 תושבים. היישוב שייך למועצה אזורית יואב.

ורדון הוקם בשנת 1964 כמרכז כפרי, והפך ליישוב קהילתי בשנת 1998. היישוב נמצא במרכזו של צומת דרכים בין שלושה מושבים גדולים: מנוחה, נחלה וסגולה.

שמו של היישוב הוא מעין תרגום של שם משפחתו של ג'וליוס רוזנוולד, נדבן יהודי מארצות הברית.

## חינוך
תלמידי היישוב לומדים במוסדות החינוך של המועצה האזורית יואב.

תלמידי בית ספר יסודי לומדים בבית הספר "נוף השדות" שבקיבוץ נגבה. 

תלמידי התיכון לומדים ב"צפית" בקיבוץ כפר מנחם. 

## קישורים חיצוניים

* ורדון, באתר מועצה אזורית יואב

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1968
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:מרכזים אזוריים
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: יישובים קהילתיים
Dynamic HTML

ממוזער | ימין**Dynamic HTML**, או **DHTML**, היא שיטה ליצירת דפי HTML אינטראקטיביים על ידי שילוב של HTML - שהיא השפה שמשמשת לבניית ועיצוב דפים לרשת האינטרנט כמעט מאז ראשיתה, שפת תסריט שעובדת בצד הלקוח (כמו Javascript), שימוש ב־DOM המאפשר התייחסות לכל תגית HTML כאל אובייקט ופעמים רבות גם שימוש ב־Cascading Style Sheets על מנת להגדיר מאפיינים בתצוגה של העמוד.

בדרך זו ניתן להציג בדף האינטרנט תפריטים הנפתחים ונסגרים באופן דינמי, תאים המשנים את צבעם בעת מעבר סמן העכבר מעליהם וכדומה.
את הפעולות מבצעת תוכנת הדפדפן על גבי מחשב הגולש, עובדה שפירושה לרוב זמן תגובה קצר יותר (המידע לא צריך להישלח ממחשב הגולש אל השרת וחזרה, וכן נחסכת טעינת המסמך מחדש במחשב הגולש). הבעייתיות בשימוש בדפי DHTML היא העובדה שעל אף קיומו של תקן שנקבע על ידי ה־W3C דפדפנים שונים מתייחסים בצורה שונה למאפיינים של ה־DOM ולפקודות JavaScript ומוסיפים מאפיינים ופקודות שאינן קיימות בתקן על מנת ליצור אפשרויות חדשות. שונות זו מקשה על המעצב ליצור דף DHTML שיוצג כראוי בכל הדפדפנים.

## ראו גם
* AJAX (תכנות)
* דף אינטרנט דינמי
* יישום רשת

## קישורים חיצוניים

* מדריך בסיסי ל-DHTML באתר W3Schools (באנגלית)

קטגוריה:פיתוח יישומי ווב
קטגוריה:HTML
שדה יואב

**שְׂדֵה יוֹאָב** הוא קיבוץ מתנועת הקיבוץ הארצי השומר הצעיר באזור הדרום, בין הערים אשקלון, קריית גת וקריית מלאכי, השייך למועצה אזורית יואב.

## היסטוריה
היישוב עלה על הקרקע ב-1 ביוני 1966 בידי בני גרעין נח"ל "אתגר" מרמתיים, פתח תקווה, נתניה ונווה שאנן.

היישוב נקרא על שם לוחם הפלמ"ח סגן-אלוף יצחק דובנו – ש"יואב" היה שם הצופן שלו – אשר נהרג בעת הגנת קיבוץ נגבה הסמוך, בהפצצות מ"מצודת יואב" של ימינו (מצודת יואב הייתה מצודת משטרה בריטית שעברה לידיים מצריות עם צאתם של הבריטים מהארץ).

ליד שדה יואב היה יישוב ערבי בשם עיראק סואידן, אשר ננטש בשנת 1948 עם כיבוש הנגב.

## קישורים חיצוניים

* 
* שדה יואב, באתר הבית
* שדה יואב, באתר מועצה אזורית יואב
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1956
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:קיבוצים במחוז הדרום
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:יישובים הקרויים על שם חללי מערכות ישראל
קטגוריה:מישור החוף הדרומי: קיבוצים
עין כרמל

**עֵין כַּרְמֶל** הוא קיבוץ באזור הצפון במישור החוף ליד עתלית השייך למועצה אזורית חוף הכרמל.

## מקור השם
שמו של היישוב קשור למיקומו הצופה על הר הכרמל. המילה "עין" משמרת את שמו של קיבוץ עין הים (ומציינת, כפי שציינה גם במקורה, "דבר הנראה לעין", ואיננה מציינת "מעיין").

## היסטוריה
קיבוץ עין כרמל נוסד על ידי מתיישבים מעין הים ומרמת רחל.

מגילת היסוד של היישוב נחתמה בשלהי מלחמת העצמאות, על ידי ארבעה מבוגרים ושני ילדים מכל אחת מקבוצות המתיישבים.

לאחר האיחוד, במשך כשנתיים, נבנתה ה"נקודה". באותן שנים התגוררו חברי רמת רחל לשעבר עם ילדיהם במחנה המעפילים בעתלית.
בא' בתשרי ה'תשי"א - ספטמבר 1950 עלו באופן רשמי חברי שתי הקבוצות והתיישבו בנקודה החדשה.

## חינוך
בקיבוץ ישנו בית ספר יסודי, "כרמל וים", הוקם בשנת 1987. בבית הספר לומדים כ-350 תלמידים מהיישובים: עין כרמל, החותרים, מגדים, עין הוד, נווה ים, נחשולים ובית אורן. בית הספר שייך למועצה האזורית חוף הכרמל.

## כלכלה
כלכלת הקיבוץ מתבססת על מפעל קל-קר הנמצא בו ועל ענפי חקלאות, בעיקר רפת ובננות. הקיבוץ נמצא בתהליכי הפרטה. הקיבוץ מחזיק בבעלות של א.ב מתכננים, אחת מחברות התכנון הגדולות בישראל.

## אתרים בשטח הקיבוץ
מבני מועצה אזורית חוף הכרמל ממוקמים בשטחו של קיבוץ עין-כרמל.

בשטח הקיבוץ נמצאים אתר "סדנאות האומנים" וה"בזלתון" - גן פסלי-אבן בזלת.

בפאתי הקיבוץ שוכן "גן-עדן" – בית קברות ברוח אחרת.

קובץ:Ein-Carmel Foundation Charter 090529.jpg|מגילת היסוד של קיבוץ עין-כרמל - נחתמה בדצמבר 1948
קובץ:PikiWiki Israel 5345 statues in kibbutz ein-carmel.jpg|גן הפסלים "בזלתון" בקיבוץ עין כרמל
קובץ:Ein Carmel-3.jpg
קובץ:Ein Carmel-Basalt sculpture-garden.jpg|פסל של דגן שקלובסקי בגן הפסלים
קובץ:Ein Carmel-4.jpg
קובץ:Eincarmelconcert.jpg|קונצרט של תזמורת המושבות בניצוח ברק טל בחדר האוכל, 2025


## אנשים מפורסמים יוצאי הקיבוץ
המוזיקאי עילי בוטנר גדל בקיבוץ. את השיר "זוכר הכל" של עילי בוטנר וילדי החוץ כתב בוטנר על ילדותו בקיבוץ והקליפ אף צולם בקיבוץ. בנוסף נולדו בקיבוץ השחקנית אביב פנקס העיתונאי שי גל, הזמר-יוצר גדעון אונה, פרופסור אהרון בן-זאב והאלוף במילואים נדב פדן.

## קישורים חיצוניים
בזלתון - פארק הפסלים, מיזם אבני מורשת
* עין כרמל, באתר קהילנט
* 
* 
* מיכאל יעקובסון: סיבוב בחדר האוכל בקיבוץ עין כרמל, באתר 'חלון אחורי', 7 בספטמבר 2025

## הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצים במחוז חיפה