שרי טרקל

**שרי טרקל** (אנגלית: **Sherry Turkle**; נולדה ב-18 ביוני 1948) היא סוציולוגית ופרופסור למדעי החברה של המדע והטכנולוגיה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). מחקריה עוסקים בהשפעת הטכנולוגיה על הזהות האישית ועל מערכות היחסים של הפרט. היא גם בוחנת את ההשפעה הפסיכולוגית והחברתית של "חפצים", כגון רובוטים חברתיים, על האנשים, וכיצד טכנולוגיות אלה ואחרות משנות עמדות ותפיסות על החיים ועל הכישורים החברתיים של הפרט.

## ביוגרפיה
טרקל נולדה בברוקלין שבניו יורק. ב-1969 למדה במכון ללימודי פוליטיקה בפריז שבצרפת. ב-1970 סיימה תואר ראשון במדעי החברה בקולג' רדקליף שבקיימברידג' (מסצ'וסטס), וב-1973 סיימה תואר שני בסוציולוגיה באוניברסיטת הרווארד. בשנים 1975–1976 עבדה כעמיתת מחקר בסוציולוגיה ב-MIT. ב-1976 סיימה תואר דוקטור בסוציולוגיה ופסיכולוגיה של האישיות; עבודת הדוקטור שלה נקראה "Psychoanalysis and Society: The Emergence of French Freud". מאז היא עובדת במחקר ב-MIT; ב-1991 קיבלה דרגת פרופסור לסוציולוגיה של המדע באוניברסיטה זו.

## רעיונותיה
בספרה "Psychoanalytic Politics: Jacques Lacan & Freud's French Revolution" בוחנת טרקל כיצד רעיונות מתחברים עם אנשים. הספר עוסק בקשר בין תחומים כגון היסטוריה של הפסיכואנליזה, חברה, קולנוע, תקשורת וביקורת ספרותית עכשווית.

בספרה "The Second Self: Computers and the Human Spirit" משתמשת טרקל בתיאוריו של ז'אן פיאז'ה כדי לדון כיצד ילדים לומדים על מחשבים ואיך זה משפיע על דעותיהם. ב"העצמי השני", טרקל מתבוננת על המחשב לא כ"כלי", אלא כחלק של חיי הפרט החברתיים והפסיכולוגיים; כיצד המחשב משפיע על המודעות מעצמי אחד לאחר, ועל מערכת היחסים עם העולם. לטענתה, טכנולוגיה מזרזת שינויים לא רק במה שהפרט עושה אלא גם באופן שבו הוא חושב. טרקל טוענת כי חוויות הפרט עם מחשבים הן על הגבול בין דומם לבין הנפש; היא מנסה לבחון מדוע האדם חושב על דרכי פעולה של מכונה במונחים פסיכולוגיים, ומה משמעות הדבר עבור החברה.

ספרה "Life on the screen", שיצא ב-1995, דן ב"זהות" ברשת. טרקל גילתה במחקרה כי למרות מיעוט הזהויות הבדויות ברשת, רוב המשתמשים מציגים מעין זהות מזוקקת, המדגישה פן חיובי יותר שלהם. נוצר קושי כשילדים קטנים מציגים את עצמם כמבוגרים, או מבוגרים כילדים, דבר המוביל למצב בעייתי של יחסים של אנשים מבוגרים עם ילדים שמתחזים למבוגרים וההפך. נושא נוסף בו דנה טרקל בספרה זה הוא הגישה של נשים אל הטכנולוגיה, שהיא אינה ליניארית. מחברת כינתה אותה "שליטה רכה" לעומת "שליטה קשה" של חשיבה ליניארית ומופשטת על מחשבים.

בספרה "Alone Together: Why We Expect More from Technology and Less from Each Other", שיצא בינואר 2011, מתבססת טרקל על 15 שנות מחקר ומאות ראיונות, במטרה לבדוק את השפעת הטכנולוגיה על הזהות האישית ועל היחסים של הפרט עם הסובבים אותו. הספר מציג את הפרדוקסליות של ניתוק האדם לנוכח הרחבת קשרים וירטואליים על ידי שימוש באמצעים כמו טלפונים חכמים או רשתות חברתיות מקוונות. לטענתה רגשי האינטימיות והקרבה משתנים, והולכים ונעלמים מהחברה האנושית.
נושא נוסף אליו היא מתייחסת בספרה הוא היחסים המתפתחים בין בני אדם לרובוטים או לתוכנות מחשב, כאשר במקרים רבים בני האדם שוכחים שבן זוג לשיחה מעין זה לא יכול להוות תחליף לאדם, כיוון שהוא מבוסס על בינה מלאכותית ואינו מסוגל לחוש הזדהות או אמפתיה אמיתיים וכנים.

## מתודולוגיה [[מחקר]]ית
טורקל מזוהה עם מסורת מחקר איכותנית במדעי החברה, הנשענת על ראיונות עומק, תצפיות, ניתוח תיאורי מקרה ושיח פרשני. לאורך עבודתה היא משלבת בין כלים מן הסוציולוגיה, הפסיכולוגיה החברתית והפסיכואנליזה, במטרה להבין כיצד טכנולוגיות דיגיטליות אינן רק אמצעים פונקציונליים, אלא גם תשתיות תרבותיות ורגשיות המעצבות את חיי היומיום ואת תפיסת העצמי. גישתה מבוססת על ההנחה כי בני אדם לא “משתמשים” בטכנולוגיה בלבד, אלא מנהלים עמה מערכת יחסים סימבולית ורוויית משמעות, הכוללת ציפיות, רגשות, תסכולים ולעיתים גם הזדהות או תלות.

אחת מנקודות המפתח במחקרה היא ההתמקדות בחוויה הסובייקטיבית של המשתמשים: כיצד אנשים מפרשים את המפגש שלהם עם מחשבים, טלפונים חכמים, רשתות חברתיות או רובוטים חברתיים, ומה הם מספרים על עצמם דרך הטכנולוגיות הללו. לשם כך טורקל עושה שימוש בראיונות ארוכים ומתמשכים, המאפשרים לה לזהות דפוסים חוזרים של שפה, דימויים והצדקות רגשיות, ולא רק התנהגות הניתנת למדידה סטטיסטית. במסגרת זו היא חוקרת למשל כיצד אנשים מנסחים תחושות של קרבה, אינטימיות, שליטה או חרדה סביב טכנולוגיות תקשורת.

בנוסף, טורקל עושה שימוש בתצפיות אתנוגרפיות במרחבים טבעיים כגון כיתות לימוד, מסגרות משפחתיות, מקומות עבודה ומרחבים ציבוריים במטרה להבין כיצד השימוש בטכנולוגיה מתמזג עם הרגלים חברתיים ויוצר נורמות חדשות. ההתבוננות באינטראקציות הללו מאפשרת לה לנתח כיצד מסכים משנים דפוסי קשב, שיחה, שעמום והקשבה, וכיצד נוכחות טלפונים ניידים עשויה להשפיע על איכות המפגש גם כאשר אינם בשימוש פעיל.

הכתיבה של טורקל מזוהה גם עם דגש על תהליכי שינוי ארוכי טווח. במקום להתמקד רק בהשפעה נקודתית של אפליקציה או חידוש טכנולוגי, היא מבקשת לשרטט תמונה רחבה של מעבר תרבותי: כיצד חברה מסוימת מפתחת תלות בזמינות תמידית, כיצד נורמות של תגובה מיידית הופכות לציפייה חברתית, וכיצד מושגים כמו פרטיות, אינטימיות ושיחה פנים־אל־פנים משתנים לאורך זמן. ברוח זו, מחקריה מייצרים לא רק תיאור של שימוש בטכנולוגיה, אלא גם ביקורת תרבותית על האופן שבו טכנולוגיה מעצבת את מבני הקשר האנושי.

העבודה המחקרית של טורקל מאופיינת בניסיון לבחון את הקשר בין התקדמות טכנולוגית לבין היבטים פסיכולוגיים עמוקים: הצורך בהכרה, הרצון בשליטה על האופן שבו אנו נתפסים על ידי אחרים, פחד מדחייה, והקושי לשאת שתיקה או אי־ודאות בתוך יחסים. לכן היא נחשבת לחוקרת הבוחנת “אינטימיות טכנולוגית” לא רק כתופעה תקשורתית, אלא כתהליך נפשי וחברתי.

מבחינה תאורטית, מחקריה של טורקל תורמים להבנת התחום הבין־תחומי של מדע, טכנולוגיה וחברה (STS), בכך שהם מציעים פרשנות פסיכו־חברתית לשאלת יחסי אדם מכונה. היא מרחיבה את הדיון מעבר לשאלות טכנולוגיות של יעילות או חדשנות, וממקמת את הטכנולוגיה בתוך שיח על משמעות, מוסר, זהות והיווצרות קשרים. בהקשר זה, מחקריה נתפסים ככאלה שמדגישים את ההיבטים האנושיים של הדיגיטל: לא רק מה הטכנולוגיה מאפשרת לעשות, אלא כיצד היא משנה את מה שאנשים מאמינים שהוא “טבעי”, “נורמלי” או “ראוי” בתוך קשר אנושי.

## רובוטים, “חפצים יחסיים” ואינטימיות מלאכותית
טורקל עסקה בהרחבה בקשר הרגשי שבני אדם מפתחים כלפי טכנולוגיות המדמות נוכחות אנושית, ובעיקר ברובוטים חברתיים ובמערכות אינטראקטיביות. היא השתמשה במונח “חפצים יחסיים” (Relational Artifacts) כדי לתאר טכנולוגיות שאינן נתפסות רק ככלי שימושי, אלא ככאלה שמזמינות קשר רגשי, תחושת שותפות ולעיתים אף ייחוס של כוונות, אכפתיות או “אישיות” מצד המכונה.

במחקריה טורקל מתייחסת במיוחד לשימוש ברובוטים חברתיים בקרב ילדים, קשישים ואנשים החווים בדידות, ומנתחת כיצד אינטראקציה עם רובוט יכולה להיתפס כתחליף נוח ובטוח לקשר אנושי. לטענתה, מערכות מסוג זה יוצרות מצב של “אינטימיות מלאכותית”, כלומר חוויה של קרבה ותמיכה רגשית שמתקיימת מול טכנולוגיה המדמה אמפתיה אך אינה מסוגלת לחוות רגשות או מחויבות אנושית אמיתית.
ממוזער
טורקל מזהירה כי אמנם טכנולוגיות אלה עשויות לספק נחמה זמנית ולהפחית תחושת בדידות, אך הן גם מעלות שאלות אתיות וחברתיות: האם ראוי שאנשים יקבלו “טיפול רגשי” ממכונה? האם קשר עם רובוט עלול להחליש מיומנויות חברתיות, אמפתיה ושיח בין־אישי? ובאיזו מידה חברה שמעדיפה פתרונות טכנולוגיים לקשר אנושי עלולה להוריד את רף הציפייה ממערכות יחסים אמיתיות?

## ביקורת אקדמית ודיון ציבורי
מחקריה של שרי טורקל עוררו דיון נרחב באקדמיה ובתקשורת בנוגע להשפעת הטכנולוגיה הדיגיטלית על יחסים בין־אישיים, תחושת העצמי וחיי קהילה. תומכיה רואים בכתיבתה תרומה מרכזית להבנת ההשלכות הפסיכולוגיות והחברתיות של שימוש בטכנולוגיות תקשורת, במיוחד בהקשרים של רשתות חברתיות, תרבות של זמינות תמידית והיחלשות השיחה פנים־אל־פנים.

במרכז הגישה של טורקל עומדת הטענה כי טכנולוגיות מסוימות אינן רק משנות את אופן התקשורת, אלא גם משנות ציפיות חברתיות למשל העדפה לקשר “נוח” או “ניתן לניהול” על פני קשר אנושי הכולל מורכבות, שתיקות, פערים ואי־ודאות. חוקרים וקוראים רבים מצאו בגישה זו ניסוח ביקורתי המאיר תהליכים עמוקים של שינוי תרבותי, ובמיוחד את הקשר בין דיגיטליות לבין חוויות של בדידות או ניתוק רגשי בעולם מערבי מודרני.

עם זאת, לאורך השנים הושמעה גם ביקורת כלפי גישתה. חלק מהחוקרים טענו כי טורקל נוטה להציג תמונה פסימית הממעיטה בערך של קשרים מקוונים, מבלי לתת משקל מספיק לכך שתקשורת דיגיטלית יכולה גם להרחיב אפשרויות לקהילה, לתמיכה חברתית, לביטוי אישי ולשימור קשרים מרחוק. בנוסף נטען כי ההשפעה של טכנולוגיה אינה אחידה, והיא תלויה בהקשר חברתי, גיל, תרבות והרגלי שימוש כך שהמדיום עצמו אינו בהכרח הגורם הבלעדי לשינוי, אלא האופן שבו חברה מאמצת אותו ומטמיעה אותו במוסדות חברתיים כמו חינוך, משפחה ועבודה.

למרות המחלוקות, טורקל נחשבת לדמות משפיעה בשיח הרחב על טכנולוגיה וחברה, וכתביה ממשיכים לשמש בסיס לדיונים תאורטיים ומעשיים על גבולות הקשר בין בני אדם לבין מערכות דיגיטליות, ועל השאלה כיצד ניתן לשמר מרחבים של שיחה, אמפתיה ונוכחות בעולם עתיר מסכים.

## השפעה על חינוך ותקשורת בין־אישית
אחת הזירות המרכזיות שבהן רעיונותיה של טורקל זכו לדיון נרחב היא תחום חינוך והקשר בין מסכים לבין תהליכים של למידה, קשב והתפתחות חברתית. טורקל טוענת כי שיחה פנים אל פנים היא מרכיב יסודי בבניית מיומנויות חברתיות כגון אמפתיה, הקשבה ויכולת לנהל חילוקי דעות, וכי החלפתה בתקשורת מתווכת־מסכים עשויה לשנות את האופן שבו אנשים לומדים לתקשר ולהבין רגשות של אחרים.

טורקל מצביעה על כך שבמרחבים חינוכיים רבים כמו כיתות לימוד, ספריות וקמפוסים השימוש בטלפונים חכמים הפך לנורמה חברתית המשפיעה על קשב, על יכולת להתרכז לאורך זמן ועל מוכנות לשיח עמוק. לטענתה, הזמינות המתמדת של מסרים והתראות מקדמת מעבר לתקשורת מקוטעת וקצרה, ולעיתים מצמצמת את הנכונות של תלמידים וסטודנטים להשתתף בשיחות מורכבות שאינן ניתנות “לשליטה” או עריכה כמו טקסט כתוב.

בנוסף, טורקל טוענת כי תרבות דיגיטלית מעודדת לעיתים ניהול זהיר של רושם חברתי, במיוחד באמצעות רשתות חברתיות, שבהן המשתמש בוחר כיצד להציג את עצמו. לדבריה, מגמה זו עשויה להשפיע על התפתחות זהות, בעיקר בגיל ההתבגרות, וליצור לחץ מתמשך להיות “מחובר”, מתועד ומגובה בתגובות של אחרים. במובן זה, טורקל מציעה לראות בטכנולוגיות תקשורת לא רק אמצעי להעברת מידע, אלא גורם המעצב נורמות חברתיות חדשות של נראות, זמינות וציפייה לתגובה מיידית.

## אתיקה, רגש וטכנולוגיות המדמות קשר אנושי
הדיון של טורקל בטכנולוגיות דיגיטליות כולל גם היבט נורמטיבי־אתי, הנוגע לאופן שבו מערכות טכנולוגיות מתחילות “לתפוס מקום” בתחומים שבעבר היו שמורים כמעט לחלוטין ליחסים אנושיים. טורקל מצביעה על כך שבשנים האחרונות מתפתחות טכנולוגיות שמטרתן ליצור תחושת ליווי, קשב או שיחה ולעיתים הן מוטמעות במרחבים כמו חינוך, רפואה ושירותים חברתיים תוך יצירת ציפייה חדשה לכך שגם מכונה תוכל לספק מענה רגשי בסיסי.

טורקל מתארת מצב שבו טכנולוגיות אינטראקטיביות כגון יישומי בינה מלאכותית או רובוטים חברתיים אינן פועלות רק ככלים, אלא כגורמים שמעצבים את ההרגלים החברתיים סביב שיחה, הקשבה וקירבה. במצב כזה, המשתמשים עלולים לייחס למערכת כוונות אנושיות (כגון “הבנה”, “תמיכה” או “נאמנות”), גם כאשר מדובר בתגובה חישובית המבוססת על ניתוח טקסט או תסריטים מתוכנתים. לפי טורקל, דווקא הפער בין ההופעה החיצונית של “קשר” לבין היעדר הדדיות אנושית מלאה מעורר שאלות על אותנטיות, אחריות ומשמעות במפגש אנושי־טכנולוגי.
ממוזער
בהקשר זה טורקל מציעה לראות בטכנולוגיות המדמות קשר אנושי חלק ממגמה רחבה יותר של שינוי בציפיות חברתיות: במקום להעמיק קשרים בין־אישיים, חלק מהאינטראקציות מועברות למרחב מתווך שבו ניתן “לנהל” את המפגש בקלות, לבחור מתי להשתתף בו, ולהימנע מחיכוך רגשי. לטענתה, מגמה זו אינה בהכרח תוצאה של טכנולוגיה בלבד, אלא שילוב בין הטכנולוגיה לבין צרכים חברתיים כגון רצון בשליטה, נוחות וזמינות המובילים להגדרה מחדש של מה נתפס כקשר מספק או כתחליף לגיטימי ליחסים אנושיים

טורקל אינה מתמקדת רק בשאלה האם קשר עם מערכת טכנולוגית “עובד”, אלא גם במשמעות החברתית של פתרונות כאלה: האם החברה משקיעה בהרחבת מערכות תמיכה אנושיות, או מעדיפה לעצב חלופות טכנולוגיות הנראות יעילות יותר. בכך היא מחברת את השיח על טכנולוגיות רגשיות לשאלות של אחריות חברתית, גבולות של תקשורת בין-אישית והצורך בשימור מרחבים של אינטראקציה אנושית בלתי־מתווכת.

## ספריה

*The Second Self, Computers and the Human Spirit*, (1984), Simon and Schuster. *
*Psychoanalytic Politics: Jacques Lacan & Freud's French Revoluntion*, (2nd ed., 1992), Gilford Press. *
**Life on the Screen: Identity in the Age of the Internet* (1995), Simon & Schuster. 
**Evocative Objects: Things We Think With*, (Ed.), MIT Press (2007). 
**Falling for Science: Objects in Mind*, (Ed.), MIT Press (2008). 
**The Inner History of Devices*, (Ed.), MIT Press (2008). 
**Simulation and Its Discontents*, MIT Press (2009). 
**Alone Together*, Basic Books (2011). 
**Reclaiming Conversation: The Power of Talk in a Digital Age*, Penguin Press (2015). 
*Life on the Screen: Identity in the Age of the Internet, (1995), Simon & Schuster. 
*Evocative Objects: Things We Think With, (Ed.), MIT Press (2007). 
*Simulation and Its Discontents, MIT Press (2009). 
*Reclaiming Conversation: The Power of Talk in a Digital Age, Penguin Press (2015). 
*The Inner History of Devices, (Ed.), MIT Press (2008). 


## מאמרים
* "A Passion for Objects: How science is fueled by an attachment to things." Interaction Studies, Vol. 8 No. 3, 2007.
* "The Secret Power of Things We Hold Dear". New Scientist, 9 June 2007.
* “Can You Hear Me Now?" , Forbes (90th Anniversary issue), May 2007.
* “Relational Artifacts with Children and Elders: The Complexities of Cybercompanionship”, (with Will Taggart, Cory D. Kidd, and Olivia Dasté). Connection Science, Vol.18 No. 4, December 2006.
* “A Sociable Robot to Encourage Social Interaction Among the Elderly” , (with Will Taggart and Cory D. Kidd). Proceedings of the 2006 IEEE International Conference on Robotics and Automation, Orlando, Florida, May 2006.
* "Diary.", London Review of Books, Vol. 28, 8, April 2006.
* “Whither Psychoanalysis in Computer Culture?”, Psychoanalytic Psychology: Journal of the Division of Psychoanalysis, American Psychological Association, Winter 2004.
* "How Computers Change the Way We Think." , The Chronicle of Higher Education: Information Technology, January 30, 2004.
* “Technology and Human Vulnerability.” , Harvard Business Review, September 2003.
* “From Powerful Ideas to PowerPoint.” , Convergence: The Journal of Research into New Media Technologies, 9, 2, Summer 2003.
* “Lord of the Hackers.”, New York Times, Op-Ed, 7 March 2002.
* "Who Do We Become When We Talk to Machines?" An MIT Exploration of Generative AI, 2024.
* "Authenticity in the age of digital companions". PDF, 2007.
* Selected Publications – Sherry Turkle (MIT).
* “In Memoir 'The Empathy Diaries,' Author Sherry Turkle …”. WBUR, 2 March 2021.


## ראו גם
*סייבר-פסיכולוגיה

## קישורים חיצוניים

* 

* עמוד הבית של שרי טרקל באתר המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס 
* ביוגרפיה של טרקל  
* MIT Initiative on Technology and Self, מכון שיסדה טרקל ב-MIT 
* Liz Else, Sherry Turkle. "Living online: I'll have to ask my friends", New Scientist, issue 2569, 20 September 2006. - ריאיון עם טרקל 
* ריאיון עם טרקל, בתוכנית "קולבר ריפורט", 17 בינואר 2011 
* עומר כביר, "אנשים הולכים עם הילדים לפארק, ובמקום לשחק בודקים אימיילים", 26 באפריל 2011, אתר כלכליסט
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:ברוקלין: אישים
קטגוריה:בוגרות מכללת רדקליף
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:סוציולוגיות אמריקאיות
קטגוריה:סוציולוגים אמריקאים
קטגוריה:זוכות מלגת גוגנהיים
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948