open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יצחק רפאל עציון

**יצחק רפאל (הלוי) עציון (הולצברג)** (בליטאית: **Izakas Golcbergas**; בפולנית: **Izaak Holcberg**; 1885 – 20 באוקטובר 1981) היה איש חינוך ופעיל ציבור בתנועת "המזרחי", חתן פרס ישראל לחינוך לשנת תשל"ט (1979).

## קורות חיים
עציון נולד בקובנה, נצר למשפחת סולובייצ'יק (אמו הייתה בתו של הרב חיים שמחה סולובייצ'יק, אחיו של רבי יוסף דב סולובייצ'יק בעל "בית הלוי"). למד בצעירותו לימודים כלליים ולימודי תלמוד באופן פרטי, ובשנת 1921 סיים לימודי מתמטיקה וביולוגיה באוניברסיטת חרקוב. בשנת 1920 החל לעבוד במכון הטכנולוגי בחרקוב תוך לימודי מתמטיקה באוניברסיטה, ובסיום לימודיו שב לליטא ופנה לעסוק בתחום החינוך.

בשנים 1921–1933 עמד בראש מוסדות חינוך שונים בקהילה היהודית בליטא: מנהל גימנסיה לבנות "יבנה" בעיר טלז (1921–1925 ובשנית בין 1927–1933), מנהל סמינר "יבנה למורים" בטלז (1925–1933) ומייסד ומנהל הגימנסיה לבנות בקובנה (1925–1926). בין השנים 1923–1925 שימש נציג היהדות החרדית בסיימאס הליטאי.

עציון עלה לארץ ישראל בשנת 1933, והחל לפעול במסגרת בתי המדרש של תנועת "המזרחי" בירושלים. בשנת 1937 מונה למפקח רשת בתי הספר של התנועה, ובשנת 1943 מונה למפקח ראשי על הזרם הדתי מטעם הוועד הלאומי. עיסוקו זה נמשך מטעם משרד החינוך והתרבות, לאחר הקמת מדינת ישראל ועד לביטול הזרמים בחינוך בשנת 1953. בבחירות לכנסת השישית הוצב במקום ה-114 של רשימת המפד"ל. 

עציון היה בעל תואר דוקטור ונמנה בין מייסדי בית האולפנא האוניברסלי לתורה ומדע.

עבודתו זכתה לעיטור מנשיא ליטא (1931), פרס החינוך של עיריית תל אביב (1967) ופרס ישראל לחינוך (1979).

## מספריו ופרסומיו
עציון פרסם עשרות מאמרים וספרי עזר למורים ומחנכים. מהחשובים שבהם:
* **ילקוט פירושים לתורה** בהוצאת ראובן מס
* **הדרכה מתודית להוראת התורה עם מפרשים**
* **עיקרי היהדות במחשבת ישראל**
* **על הוראת החשבון**
* **החינוך הדתי כחובת ההורים והמורים**
* **העולם הגדול בו אנו חיים, שיחות באסטרונומיה (תורת הכוכבים) לנוער** בהוצאת "קרית- ספר"

## קישורים חיצוניים
* מצבתו באתר "עדה המצבה"
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים ליטאים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים ליטאים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים ליטאים
קטגוריה:יהודים חברי הסיימאס הליטאי
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לחינוך
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1979
קטגוריה:זוכי פרס לעובדים בתחום החינוך העברי
קטגוריה:זוכי פרס הרב בר שאול
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חרקוב
קטגוריה:עובדי משרד החינוך, התרבות והספורט
קטגוריה:ציונות דתית: אנשי חינוך
קטגוריה:משפחת סולובייצ'יק
קטגוריה:טלז: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1885
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
סאן אקספרס

**סאן אקספרס** (באנגלית: **SunExpress**; בטורקית **Güneş Ekspres Havacılık A.Ş**) היא חברת תעופה טורקית שבסיסה הראשי נמצא בנמל התעופה הבינלאומי של אנטליה.

סאן אקספרס מבצעת טיסות סדירות וטיסות שכר ליעדים פנימיים בטורקיה וטיסות בינלאומיות לאירופה. החברה נמצאת בבעלות משותפת של טורקיש איירליינס ולופטהנזה.

## תולדות החברה
החברה הוקמה בשנת 1989 במיזם משותף לחברות טורקיש איירליינס ולופטהנזה. החברה החלה לפעול במרץ 1990 בטיסה בין נמל התעופה הבינלאומי של אנטליה לפרנקפורט.

## חברות בת
בשנת 2011 הקימה החברה חברת בת בשם **סאן אקספרס דויטשלנד** אשר הפעילה טיסות מערים בגרמניה ליעדי פנאי ונופש בדרום אירופה והמזרח התיכון. קוד היאט"א של החברה היה XG, קוד האיקא"ו היה SXD, ואות הקריאה היה SUNRISE.

ב-23 ביוני 2020, הוכרז כי חברת הבת הגרמנית תפסיק את פעילותה ותחוסל. צי המטוסים שלה חולק בין סאן אקספרס ויורווינגס.

## צי המטוסים
צי המטוסים של החברה נכון למרץ 2023:

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חברות תעופה טורקיות
קטגוריה:קבוצת לופטהנזה
קטגוריה:טורקיש איירליינס
נייר ערך מגובה משכנתה

**נייר ערך מגובה משכנתה** (**mortgage-backed security** או **MBS**) הוא נייר ערך אשר התזרים העתידי שלו מגובה על ידי קרן ותשלומי הריבית של קבוצת משכנתאות. התשלומים הם בדרך-כלל חודשיים.

במשכנתאות לצורך מגורים בארצות הברית קיימת אפשרות לשלם יותר מתשלום החובה החודשי או לשלם את כל יתרת המשכנתה. מסיבה זו תזרים החזרי הריבית של המשכנתה אינו ידוע מראש באופן ודאי, ולכן הוא משקף סיכון נוסף למשקיע בנייר ערך זה.

ישנו סוג ספציפי של נייר ערך מגובה משכנתה הנקרא "נייר ערך מסחרי מגובה משכנתה" אשר מגובה על ידי מקרקעין מסחרי או בנייני מגורים. מקרקעין אלו מגוונים עם הלוואות ארוכות (חמש שנים ומעלה), אשר בדרך כלל מציעות ריבית קבועה עם הגבלות על תשלום מראש, ועם הלוואות קצרות (שנה עד שלוש שנים) המציעות בדרך כלל ריביות משתנות וללא הגבלות על התשלום מראש.

ניירות ערך אלו היו מבין הגורמים העיקריים להתפתחות משבר הסאבפריים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ניירות ערך
משה שמואל צוקרמנדל

רבי **משה שמואל צוקרמנדל** (בגרמנית: **Moses Samuel Zuckermandel**, לעיתים **Zuckermandl**; 24 באפריל 1836/תקצ"ו – 27 בינואר 1917/ ד' בשבט תרע"ז) היה רב, תאולוג וחוקר תלמוד צ'כי-גרמני, שעסק בחקר התוספתא, והראשון שהוציא מהדורה מדעית שלה.

## ביוגרפיה
צוקרמנדל נולד בעיר אונגריש-ברוד שבמוראביה (כיום אוהרסקי ברוד שבצ'כיה) לשמשון צוקרמנדל. למד אצל רש"ר הירש בניקולסבורג ובבית המדרש לרבנים והאוניברסיטה בברסלאו. לאחר שזכה בתואר דוקטור לפילוסופיה, הוסמך לרב בפלשן (Pleschen; אז בפרוסיה. כיום פלשב בפולין). ב-1 באפריל 1898 נתמנה למרצה בבית המדרש ע"ש מארא-לייפציגר בברסלאו.

צוקרמנדל, שהתמחה בחקר התוספתא, התוודע באמצעות מורו, הרב זכריה פרנקל, לכתב יד ארפורט מן המאה ה-12 על נוסח התוספתא. ובשנת 1876 הוא הוציא לאור לראשונה מהדורה מדעית שלה. אולם מהדורה זו מבוססת רק בחלקה על כתב היד, ובשאר היא מבוססת על כתב יד וינה או על העתקות לקויות מכתב יד ארפורט.

## יצירתו

* *Die Erfurter Handschrift der Tosefta* (1876);
* *Die Tosefta nach den Erfurter und Wiener Handschriften* (1880-1882);
* *Spruchbuch Enthaltend Biblische Sprüche aus dem Gebetbuche* (1889);
* *Vokabularium und Grammatik zu den Hebräischen Versen des Spruchbuches I.* (1890).


## לקריאה נוספת
* הקדמה קצרה מופיעה בהקדמה שכתב שאול ליברמן לתוספתא, מהדורת צוקרמנדל (עמ' 62).
* שמעון פדרבוש (עורך), **** כרך א: חכמת ישראל במערב אירופה. בשיתוף עם הוצאת ספרים מ. ניומן בע"מ, (דפוס מל"ן), תשי"ט, 1958.עמ' 522.

## קישורים חיצוניים

* 
* משה שמואל צוקרמנדל, ביוגרפיה בלקסיקון הכנסייתי של הוצאת Traugott Bautz 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים גרמנים
קטגוריה:רבנים מוראבים
קטגוריה:חוקרי תלמוד
קטגוריה:פרשני התוספתא
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברסלאו
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1836
קטגוריה:נפטרים ב-1917
הצהרת קהיר על זכויות האדם באסלאם

**הצהרת קהיר על זכויות האדם באסלאם** (בערבית: **إعلان القاهرة لحقوق الإنسان في الإسلام**, באנגלית: **Cairo Declaration on Human Rights in Islam**, ובראשי תיבות: **CDHRI**) היא הצהרה שניתנה בשנת 1990 על ידי ארגון המדינות האסלאמיות ומטרתה להקנות מבט כללי על תפיסת האסלאם את זכויות האדם והתבטאותן בשריעה. בהצהרה עצמה מוצגת מטרתה והיא "הדרכה כללית למדינות חברות (בארגון המדינות האסלאמיות) בתחום זכויות האדם". הצהרה זו נתפסת כמסמך האסלאמי המקיף ביותר המאגד את תפיסת האסלאם בנושא בתקופה שאחרי מלחמת העולם השנייה ומהווה מושא להשוואה להכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם.

## היסטוריה
כאמור העולם האיסלאמי מעולם לא קיבל את ההצהרה לכל באי עולם במלואה, סודאן, ערב הסעודית ואיראן נהגו לבקר אותה באופן תדיר. איראן של אחרי המהפכה ניסחה זאת בשנת 1981 בפני האו"ם באומרה כי ההצהרה לכל באי עולם היא "הבנה חילונית של המסורת היהודית-נוצרית" שלא יכולה לחול על המדינות המוסלמיות מבלי להפר את החוק המוסלמי.

הצהרת זכויות האדם באסלאם אומצה על ידי 45 שרי חוץ של מדינות ארגון המדינות האסלאמיות ב-5 באוגוסט 1990.

## קישורים חיצוניים

*Cairo Declaration of Human Rights in Islam (English text)
*Universal Human Rights and "Human Rights in Islam"

קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:קהיר: היסטוריה
קטגוריה:מסמכים היסטוריים
קטגוריה:מסמכים בין-לאומיים בנושאי זכויות אדם
קטגוריה:הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי
דינו מנגין

**דינו מנגין** (איטלקית: **Dino Meneghin**; נולד ב-18 בינואר 1950) הוא מגדולי הכדורסלנים האיטלקים והאירופים בכל הזמנים. בין 2009 ל-2013 כיהן כנשיא פדרציית הכדורסל האיטלקית.

מנגין החל את הקריירה המקצוענית שלו כבר בגיל 16, בקבוצת איניס וארזה מליגת העל האיטלקית. בשורות וארזה שותף מנגין ב-395 משחקים לאורך 16 עונות וזכה עימה ב-7 אליפויות ו-4 גביעים. במסגרת האירופאית זכה פעמיים עם וארזה בגביע מחזיקות הגביע ובין השנים 1969 ל-1979, העפיל עם קבוצתו 10 פעמים ברציפות לגמר גביע אירופה לאלופות מתוכן זכה בתואר חמש פעמים ושלוש פעמים גם בגביע הביניבשתי.

ב-1981 עבר מנגין לקבוצת אולימפיה מילאנו, הוא שיחק בה עד עונת 1990, זכה ב-5 אליפויות ו-2 גביעים, במסגרת האירופאית בגביע קוראץ' ב-1985 ובשתי אליפויות אירופה ב-1987 וב-1988

ב-1990 עבר לשחק במדי פלקנסטרו טריאסטה וב-1993 חזר למילאנו לעוד שתי עונות, בטרם פרש בגיל 44. סך הכל שיחק מנגין ב-836 משחקים בליגה האיטלקית הראשונה וקלע 8,560 נקודות.

לאורך הקריירה שלו היה מנגין מעמודי התווך של נבחרת איטליה בכדורסל, מנגין והנבחרת האיטלקית זכו באליפות אירופה בכדורסל ב-1983 והגיעו למקום השלישי ב-1971 וב-1975. מנגין היה חלק מהמשלחת האיטלקית ל-4 אולימפיאדות ואף זכה עם הנבחרת במדליית כסף באולימפיאדת מוסקבה (1980). סך הכל שיחק מנגין ב-271 משחקים בינלאומיים בין השנים 1969 ל-1984 וקלע 2,847 נקודות.

מנגין נבחר בדראפט ה-NBA ב-1970 על ידי אטלנטה הוקס והיה בכך לכדורסלן האיטלקי השני בהיסטוריה שנבחר בדראפט, אך היה זה בסיבוב ה-11 בלבד והוא מעולם לא שיחק ב-NBA.

לאחר פרישתו ממשחק פעיל שימש מנגין כמנהלה של נבחרת איטליה ושל קבוצת ארמאני מילאנו. ב-2008 מונה לממלא המקום הזמני של נשיא פדרציית הכדורסל האיטלקית ובפברואר 2009 נבחר לעמוד בראשה.

ב-2005 זכה לעיטור מסדר ההצטיינות האיטלקי בדרגת מפקד.

## הישגים
*מר אירופה: 1980, 1983
*נבחר לאחד מ-50 התורמים הגדולים ביותר לכדורסל האירופאי
*נבחר להיכל התהילה של הכדורסל ב-2003
*נבחר להיכל התהילה של פיב"א
*12 זכיות באליפויות איטליה: 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1977, 1978, 1982, 1985, 1986, 1987, 1989, בנוסף ל-9 סגנויות.
*6 זכיות בגביע איטליה: 1969, 1970, 1971, 1973, 1986, 1987
*7 זכיות באליפויות אירופה לאלופות: 1970, 1972, 1973, 1975, 1976, 1987, 1988 בנוסף עוד 5 סגנויות
*4 זכיות בגביע הביניבשתי: 1967, 1970, 1973, 1987
*2 זכיות בגביע מחזיקות הגביע: 1967, 1980
*גביע קוראץ': 1975

## קישורים חיצוניים

* דינו מנגין נבחר לאחד מ-50 התורמים הגדולים ביותר לכדורסל האירופאי באתר היורוליג
* דינו מנגין באתר היכל התהילה של הכדורסל
* 
* דינו מנגין באתר היכל התהילה של פיב"א

## הערות שוליים

קטגוריה:מדליסטים אולימפיים איטלקים
קטגוריה:כדורסלנים איטלקים
קטגוריה:כדורסלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה מילאנו
קטגוריה:עסקני כדורסל
קטגוריה:היכל התהילה של הכדורסל: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני וארזה
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת מוסקבה (1980)
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:חברי היכל התהילה של פיב"א
קטגוריה:בחירות דראפט של אטלנטה הוקס
קטגוריה:איטליה: אישים בספורט
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1950
בלטריקס

**בֶּלַטְרִיקס** (בכתיב לועזי: **Bellatrix**) או **γ (גמא) באוריון** (**γ Orionis**) הוא הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצת הכוכבים אוריון והוא אחד הכוכבים הבהירים בשמים. מיקומו של הכוכב הוא בכתף השמאלית של "אוריון" ממערב לביטלג'וז פרוש שמו של הכוכב בלטינית (Bellatrix) הוא "הלוחמת" (ועל כן הוא ידוע גם בשם **כוכב ה[[אמזונות]]**), זאת בניגוד להיותו חלק מקבוצת אוריון - הצייד.

## תכונות
בלטריקס הוא ענק כחול, מטיפוס ספקטרלי B2 III, והוא מאיר בעוצמה של פי 1,000 מעוצמת ההארה של השמש בתחום האור הנראה ופי 6,400 אם כוללים את הקרינה העל-סגולה הנפלטת ממנו כתוצאה מהטמפרטורה הגבוהה במיוחד - כ-21,000 קלווין. מסתו כ-9 מסות שמש והוא ככל הנראה יצא מן הסדרה הראשית לאחר שכילה את המימן שבליבתו וכעת הוא מתיך בליבתו הליום לפחמן ולחמצן בתהליך שמביא להתנפחותו והתקררותו, כך שהוא צפוי להפוך לענק אדום או כתום בתוך מספר מיליוני שנים.

בעבר שימש בלטריקס כאמת מידה למדידת השינוי בבהירות נראיתם של כוכבים משתנים, מכיוון שבהירותו נחשבה לקבועה, אולם כיום נראה שבהירותו משתנה גם כן במידה קטנה.

## קישורים חיצוניים

* בלטריקס באתר של ג'ים קלר
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ענקים מסוג B
קטגוריה:קבוצת הכוכבים אוריון
קטגוריה:כוכבים בהירים
טיפול להפחתת אנדרוגן

**טיפול להפחתת אנדרוגן** (באנגלית: **Androgen deprivation therapy** או **ADT**) הוא טיפול הורמונלי, שנועד לנטרל את הטסטוסטרון בגברים על ידי שימוש במספר שיטות. טיפול להפחתת אנדרוגן משמש לטיפול בחולי סרטן הפרוסטטה ועברייני מין המתקשים לשמור על יצרם המיני.

## מנגנון ביוכימי
טיפול להפחתת אנדרוגן מבוסס על מניעת ההורמון די-הידרו-טסטוסטרון המיוצר באשכים מלהגיע לתאים הסרטניים ובכך לעודד אותם לגדול, השיטות להשגת מטרות אלו הם:
* כריתת אשכים (Orchiectomy) - רוב האנדרוגן מיוצר באשכים לכן הסרה כירורגית של האשכים מורידה את רוב האנדרוגן בדם.
* חוסמי אנדרוגן רצפטור - כימיקלים אנלוגיים לטסטוסטרון ונגזרותיו הנקשרים לקולטן "אנדרוגן רצפטור" ובכך מונעים את קישורו הטסטוסטרון לקולטן ואת הפעלת הקולטן.
* חוסמי ייצור אנדרוגן בבלוטת יותרת הכליה - חסימת מסלול יצור חלופי של אנדרוגן בבלוטת האדרנל בנוסף ליצור אנדרוגן באשכים.
* חסימת יצור הורמונים משחררי גונדוטרופינים (GnRH או LHRH) כגון LH מן ההיפותלמוס.

לרוב תאי הסרטן מאבדים את רגישותם לטיפול ההורמונאלי לאחר מספר שנים.

## תופעות הטיפול
הטיפול מנטרל את השפעת ההורמון הגברי – טסטוסטרון. תופעות נטרול ההורמון כוללות:
* הפרעה בזקפה והקטנת איברי המין.
* אובדן מסת שריר.
* שינוי בדפוסי השיעור - ירידה בשיעור הפנים ובגוף.
* גידול שד גברי (Gynecomastia).
* הצטברות שומן באזור האגן והירכיים.
* עלייה בכולסטרול.
* גלי חום.
* השפעות פסיכולוגיות:
** ירידה בחשק המיני - ליבידו.
** עלייה ברגשנות ואמפתיה.

בנוסף לתופעות אלו הנגרמות מחוסר פעילות אנדרוגן, חלק מן התרופות גורמות תופעות לוואי באופן ישיר כגון בעיות כבד, ופריחה בעור.

## טיפול בעברייני מין
סירוס כימי הוא טיפול להפחתת עוצמת הליבידו של אנסים ועברייני מין אחרים. נמצא שעברייני מין נוטים לחזור על מעשיהם לאחר שחרורם מן הכלא, לכן סירוס כימי נתפס כשיטה המאפשרת את שחרור העבריין תוך כדי שמירה על החברה ממנו. לרוב טיפול בעברייני מין נעשה על ידי הזרקת נגזרת סינתטית של ההורמון הנקבי פרוגסטרון - Depo-Provera (מכיל Medroxyprogesterone acetate). לטיפול זה השפעה דומה לטיפול להפחתת אנדרוגן בכל הנוגע לירידה בחשק המיני, אך הוא מלווה בתופעות לוואי חמורות. בישראל מטופלים עברני מין בשיקום על ידי הפחתת אנדרוגן בעזרת מעכבי GnRH.

קטגוריה:טיפול בסרטן
קטגוריה:הורמונים
אושנסייד

**אושנסייד** (באנגלית: **Oceanside**) היא עיר במחוז סן דייגו הממוקמת מעט צפונית לסן דייגו שבקליפורניה. בעיר מתגוררים כ-183,000 תושבים (2010) והיא העיר השלישית בגודלה במחוז סן דייגו, אחרי סן דייגו וצ'ולה ויסטה. חוף הים באזור העיר נחשב למקום אידיאלי לגלישה בכל האזור ומושך גולשים רבים מכל רחבי העולם.

## היסטוריה
העיר הוקמה על ידי אנדרו ג'קסון מאיירס, שהקים שם חווה ב-1882 ונתן ליישוב את שמו. עם הזמן הגיעו לאזור משפחות נוספות והתיישבו בשכנות לחוותו של מאיירס. קצב גידול האוכלוסייה היה מהיר מאוד וכבר בשנת 1888 חיו בה כ-1,000 תושבים והיא הוכרזה רשמית לעיר. באותה שנה נוסד גם הבנק הראשון בעיר ומזח אושנסייד, שהוא המזח הראשון שנבנה בחוף המערבי של ארצות הברית. מסילת הרכבת מסן דייגו צפונה ללוס אנג'לס עברה באושנסייד, ותרמה רבות למסחר והתפתחותה של העיר. ב-1920 נפתח הכביש בין סן דייגו ללוס אנג'לס ועבר דרך אושנסייד.

בשנות ה-20 של המאה ה-20 אושנסייד הייתה בשיא שגשוגה. נבנו פנסי רחוב, תיאטרון ומגרש גולף גדול. הסלוגן של העיר באותה תקופה היה: "אושנסייד, גאוותה של קליפורניה". השפל הגדול של שנות ה-30 לא השפיע יותר מדי על העיר ולא עצר את גדילתה. ב-1934 נבנה בניין עירייה קבוע ואוכלוסיית העיר מנתה 3,508 תושבים. בסוף שנות ה-40 חיו בעיר 4,652 תושבים.

ב-1943 פגעה סופה קשה בחוף המערבי של ארצות הברית והרסה לגמרי את המזח שהיה סמל גאוותה של אושנסייד. אף על פי שעלות בנייתו מחדש הייתה גבוהה מאוד הוחלט בכל זאת לבנות אותו משום שהיה סמלה של העיר ומוקד תיירותי חשוב. בשנת 1946 נבנה מזח עץ חדש בעלות של 170,000 דולרים וכיום הוא המזח הארוך ביותר בחוף המערבי של ארצות הברית. בצידי המזח הותקנו שתי מצלמות רשת המשדרות 24 שעות ביממה.

במהלך מלחמת העולם השנייה הפכה אושנסייד מעיר קטנה ומנומנמת לעיר מודרנית. ב-1942 נבנה מעט צפונית לעיר, בסיס פנדלטון לשימוש המארינס והתווספה אוכלוסייה גדולה של חיילים וקצינים עם משפחותיהם. כיום (2009) בסיס פנדלטון הוא בסיס המארינס הגדול ביותר במערב ארצות הברית, וחיים בו 25,000 חיילים וקצינים המעורים בחיי העיר.

ב-1950 חיו בעיר 12,000 תושבים, בהם חיילים ומשפחותיהם. בשנות ה-60 נבנה בעיר בית חולים אזורי ומרינה בה עוגנות יותר מ-800 סירות ויאכטות. בשנות ה-70 התפתחה העיר לאחת הערים היקרות בדרום קליפורניה והיא נשארה כזו.

## דמוגרפיה
53.6% מתושבי העיר הם לבנים, 30.2% היספנים, 6.3% שחורים, 5.5% אסיאתים, 1.2% צאצאים של תושבי האיים באוקיינוס השקט, 0.4% אינדיאנים ו-0.1% אחרים.

ישנה בעיר קהילה יהודית ובית חב"ד בהנהלת הרב ברוך גרינברג.

## ערים תאומות
* 

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* מצלמת אינטרנט מהחוף של אושנסייד 

קטגוריה:קליפורניה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1888
דיאלוג בחשכה

300px|ממוזער|שמאל|בניין דיאלוג בחשכה
300px|ממוזער|שמאל|חדר ההמתנה של דיאלוג בחשכה

**דיאלוג בחשכה** היא תערוכה בינלאומית בנושא עיוורון ומוגבלויות. מטרת התערוכה היא העלאת המודעות לגבי חייהם של עיוורים ומוגבלים באופן כללי, על ידי הדמיה של התמודדות בחיי היומיום ללא חוש הראייה.

מלבד התערוכה, "דיאלוג בחשכה" הוא גם עסק חברתי המקיים תערוכות והדרכות עסקיות בחשכה מוחלטת, יוצר מקומות עבודה עבור עיוורים, נכים ומוגבלים ברחבי העולם. מאז פתיחת התערוכה בשנת 1988, מעל שישה מיליון מבקרים מיותר מ-20 מדינות חוו את התערוכה, והיא סיפקה מקומות עבודה לכ-5,000 עיוורים. בשנת 2004 נפתחה תערוכה גם במוזיאון הילדים בעיר חולון.

## היסטוריה
הוגה הרעיון הוא ד"ר אנדריאס היינקה. בשנת 1986 היינקה עבד כעיתונאי וכותב סדרות תעודה עבור חברת תקשורת בגרמניה. במסגרת עבודתו, הוא התבקש לבנות תוכנית אימון לעמית לעבודה שאיבד את חוש הראייה. בפגישתו הראשונה עם העיוור, היינקה הרגיש בעיקר רחמים וחוסר ביטחון. אולם, עולמם של אנשים עיוורים החל לרתק אותו, והוא זועזע מהאפליה נגדם, שעודנה קיימת גם כיום.

בדצמבר, 1988, התערוכה הוצגה לראשונה בעיר פרנקפורט בגרמניה. במשך 10 שנים התערוכה נדדה מסביב לעולם כתערוכה ניידת במוזאונים וכאירוע מיוחד בפסטיבלים. התערוכה הקבועה הראשונה נחנכה בעיר המבורג בגרמניה, בשנת 2000.

עד היום התערוכה הוצגה בלמעלה מ-20 מדינות ולמעלה מ-150 ערים ביבשת אמריקה, אסיה, אירופה והמזרח התיכון. במקביל, קיימות גם תערוכות קבועות באוסטריה, איטליה, ישראל, קוריאה, ארצות הברית ועוד.

## התערוכה
[350px|ממוזער|שמאל|[ראובן ריבלין ונחמה ריבלין, מהלכים בחשכה בתערוכה לרגל "יום העיוורון", יוני 2018]]
מדריך עיוור או כבד-ראייה מוביל קבוצה קטנה של מבקרים דרך מתחם הבנוי ממספר חדרים השרויים בחשכה מוחלטת. המבקרים עוברים בין החדרים במשך כשעה ורבע, כאשר כל חדר מאלץ את המבקרים להשתמש בחושים אחרים מלבד חוש הראייה, ומציב אותם בפני מצבים יומיומיים כגון חציית כביש, ומציאת ספסל בפארק, ללא האפשרות לראות דבר.

בתערוכה מתהפכים התפקידים, מאחר שהמבקרים הרואים נתלשים מהשגרה שלהם (בה הם מסוגלים לראות), והם נאלצים לסמוך על אדם עיוור שיוביל אותם בנבכי המתחם. בסוף התערוכה המבקרים מגיעים למזנון בו הם יכולים לקנות מוצרים שאינם יכולים לראות, וניתנת להם הזדמנות לשוחח עם המדריך על חייו ועל עיוורונו, ולשאול אותו שאלות שבדרך כלל לא היו שואלים אדם עיוור זר. כ"פלטפורמה לתקשורת", הדגש אינו על העיוורון, אלא על חשיבות האמפתיה והסולידריות עם אנשים בעלי מוגבלות.

## מטרות
לתערוכה שתי מטרות עיקריות. הראשונה היא להגביר את מודעות וסובלנות הציבור ל"שונה", ובכך להתגבר על המחסומים הקיימים בין ה"אנחנו" ל"הם". את מטרה זו מנסים להשיג על ידי כך שאנשים רואים נכנסים לחשכה, ובעוד הם חווים את המגבלות של עצמם, הם מתחילים להטיל ספק בהנחות היסוד הקודמות, ובדעות הקדומות שלהם. ההנחה היא שהעובדה שהם חווים את החוויה שחווה אדם עיוור, תעזור להם לכבד יותר את החוזקות של אנשים שהם בדרך כלל רואים כאנשים חלשים יותר. החשכה אמורה לאפשר מקום לתקשורת חפה מדעות קדומות, וללמידה הדדית.

המטרה השנייה היא יצירת מקומות עבודה לאנשים בעלי מוגבליות, על ידי הפיכת חסרונות נתפסים, ליתרונות פוטנציאלים. למעשה, יוצרי התערוכה מצהירים שמטרתם היא "קידום הכללה חברתית של אנשים מודרים, על בסיס גלובלי". מטרה זו מושגת בפועל על ידי איוש תפקיד המדריך על ידי אנשים עיוורים או כבדי ראייה.

## ראו גם
* דיאלוג עם הזמן
* הזמנה לשקט

## קישורים חיצוניים

* 
* האתר הישראלי של התערוכה

קטגוריה:עיוורון
קטגוריה:תערוכות
קטגוריה:מוזיאון הילדים חולון
גבריניוס

[250px|ממוזער|שמאל|מזבח רומי למרקוריוס גבריניוס, המחצית השנייה של [המאה ה-2 לספירה]]
**גבריניוס** (**Gebrinius**) הוא אל מהמיתולוגיה הקלטית.

עם המפגש בין התרבות הקלטית לתרבות הרומית, זוהה גבריניוס עם האל מרקוריוס מהמיתולוגיה הרומית.

מרכז פולחני של גבריניוס התגלה בסמוך לעיר בון (כיום בגרמניה). באתר התגלה מזבח לכבוד האל מהמאה השנייה. על המזבח הופיעה הקדשה ל"מרקורי גבריניוס".

תגליפי האל מתארים אותו כבעל גוף של כבש וראש של אריה.

## לקריאה נוספת

* Miranda Green, **Dictionary of Celtic Myth and Legend**, Thames and Hudson Ltd., London, 1997
* John T. Koch, **Celtic Culture: A Historical Encyclopedia**,  ABC-CLIO, 2006


קטגוריה:אלים בריטיים וגאליים קדומים
אגודה ישראלית למשאבי מים

טקסט=לוגו אי"ל|ממוזער|לוגו של האגודה הישראלית למשאבי מים
**האגודה הישראלית למשאבי מים - אי"ל** היא אגודה מקצועית בישראל הפועלת לקידום ידע וחדשנות בתעשיית המים.

## היסטוריה
האגודה נוסדה באמצע שנות החמישים של המאה ה-20 על ידי מרטין גולדשמידט. באגודה חברים אנשי מקצוע בתחום המים, אקדמאים ונציגי המוסדות הממשלתיים. 

בעת הקמתה נקראה האגודה בשם "החברה הישראלית לגיאודזיה וגאוגרפיה" (חג"ג). בשנות השמונים החליפה חג"ג את שמה ל"חברה ישראלית להידרולוגיה" ובשנות התשעים החליפה את השם לשם הנוכחי.

## מטרות האגודה
העמותה פועלת במטרה להוות במה לדיון מקצועי פתוח בנושאי משאבי המים, מנסה לעודד את המחקרים בתחום משאבי המים בישראל, ואת הכשרת כוח האדם המקצועי ולתרום על ידי כך לפיתוח משאבי המים של המדינה, וכן היא מהווה הסניף הישראלי של האגודה הבינלאומית למדעי ההידרולוגיה (IAHS) (ושל האגודה הבינלאומית לגאודזיה (IAG)) המסונפת לאיגוד הבינלאומי לגאודזיה וגאופיזיקה (IUGG).

החברות באגודה פתוחה לכל אדם המתעניין והעוסק במשאבי מים ובשטחי מדע וטכנולוגיה קרובים. החברות מקנה את הזכות להשתתף בפעילות המאורגנת על ידי האגודה והכוללת הרצאות, כינוסים, ימי עיון וסיורים.

האגודה מעניקה פרסים על שם מרטין גולדשמידט על מחקרים משמעותיים שתרמו לקידום ופיתוח משאבי המים בישראל. כמו כן מעניקה האגודה תעודות כבוד לאנשי המקצוע על פועלם.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אספקת מים בישראל
מעבר לדלפק

מסחר **מעבר לדלפק** (באנגלית: **Over the Counter**, ובקיצור **OTC**) הוא מסחר במכשירים פיננסיים כמו מניות, איגרות חוב, סחורות או נגזרים ישירות בין שני צדדים. מסחר זה דומה למסחר בורסאי, אשר מתבצע במתקנים הנבנים למטרת מסחר.

בשוק מעבר לדלפק גלומות הזדמנויות השקעה רבות, אך השקעה בו כרוכה גם במידה גבוהה של סיכון, משום שחברות רבות המנפיקות בשוק זה הן חברות קטנות עם היסטוריית פעילות מוגבלת או חברות במצוקה כלכלית, אשר סחירותן נמוכה. מסיבה זו, השקעה בחברה לגיטימית בשוק זה עלולה להוביל במקרים מסוימים אף להפסד של כל ההשקעה. בשל כך על המשקיעים לבצע הערכה על תשתיות החברה, לבדוק את הדוחות הכספיים של החברה, רקע על ההנהלה ומידע נוסף. 

בארצות הברית משמש הביטוי גם כדי לתאר תרופות אשר אינן חייבות במרשם רופא.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:שוק ההון
נוירואנטומיה

[שמאל|ממוזער|250px|האנטומיה של מוח אנושי (חתך [מישור חיצי|חיצי)]]
**נוירואנטומיה** הוא ענף באנטומיה החוקר את הארגון המבני של מערכת העצבים. 

אצל חוליתנים, מסלולי העצבים מהמוח לשאר חלקי הגוף והמבנה הפנימי של המוח עצמו מסובכים למדי. כתוצאה מכך, נוירואנטומיה התפתח כתחום משל עצמו, אך לעיתים הוא עדיין מוגדר כתת-תחום במדעי המוח. חלוקת המוח לאזורים ומבנים מובחנים מוכוונת להבנת התפקוד שלהם. לדוגמה, הרבה מהידע על תפקוד אזורים שונים במוח מגיע מבדיקת השפעות הפגיעה במקומות השונים במוח על התפקוד העצבי.

במערכת העצבים המרכזית, ישנה חלוקה בין אזורים של חומר לבן לבין אזורים של חומר אפור. החומר האפור מכיל גרעיני תאי עצב, בנוסף לאקסונים ולדנדריטים הקיימים גם בחומר הלבן. קליפת המוח, הגרעינים הבזליים, וחלקים מחוט השדרה - כולם מכילים חומר אפור. לעומתם, הסיבים המקשרים אזורים שונים במוח, וכן הסיבים המקשרים את המוח עם חוט השדרה, מכילים חומר לבן בלבד.

הסיבה להבדלי הצבע בין החומר הלבן לחומר האפור, נעוצה במיילין העוטף את שלוחות תאי העצב. המיילין הוא מעטפת שומנית לבנה, שמבודדת את שלוחות העצבים אחת מן השנייה. החומר הלבן עשיר במיילין, יחסית לחומר האפור.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:מערכת העצבים
נהלניה

[ממוזער|שמאל|250px|תיאור מזבח נהלניה שהתגלה ב[הולנד. משמאל האלה כלב והיא אוחזת בידה סל של תפוחים.]]
**נהלניה** או **נהאלניה** (**Nehalennia**) היא אלה במיתולוגיה הקלטית. מקדש לאלה התגלה בזיילנד שבהולנד. המקדש היווה מרכז פולחני של האלה החל מהמאה השנייה לפנה"ס והגיע לשיאו במאות ה-שנייה והשלישית.

מקור שמה של האלה במילה הקלטית "נהה" (*Neha*) שמשמעה כנראה "נשים" או "נימפות".

באזור העיר דומברג שבזיילנד התגלו 28 כתובות המוקדשות לאלה, ובאזור קוליינספלאט שבזיילנד התגלו בין השנים 1971–1972 מספר דומה של כתובות. בקלן שבגרמניה של ימינו התגלו שתי כתובות נוספות. אתרים אלה היוו ככל הנראה אתרי הפולחן העיקריים של האלה.

## תיאור האלה
בתגליפי האבן שהתגלו מתוארת האלה לצד סירה או אוחזת במשוט, שלרגליה כלב. כמו כן בתיאורים רבים לצד האלה מתואר סל של תפוחים. בחלק מהתגליפים מחזיקה האלה שרביט.

מתגליפים אלה משערים החוקרים כי האלה הייתה אלת מסחר או כי הקורבנות לה נועדו להבטיח את השייט בים הצפוני.

## לקריאה נוספת

* Davidson, H. R. Ellis, **Gods and Myths of Northern Europe**, Penguin Books
* Green, Miranda ,**Symbol and Image in Celtic Religious Art**, 1992.
* Green, Miranda, **Animals in Celtic Life and Myth**, Routledge, London, UK, 1998

## קישורים חיצוניים

* מזבחות לאלה נהלניה
* אלים קלטיים נשכחים

קטגוריה:אלות פריון
קטגוריה:אלות ים ונהר
זמן תקן

**זמן תקן** הוא הזמן הנדרש לביצוע מטלה הנקבע על פי שקלול זמני ביצוע בפועל, זמני תוספות, מחזוריות המטלה ותדירותה.לצורך חישוב זמן התקן לביצוע מטלה נדרש לבצע חקר זמן בו יימדדו ויחושבו:
#זמן מדוד
#קצב
#זמן מתוקן
#זמן יסוד
#תוספות

:זמן תקן = זמן יסוד * (C תוספות +1) * (B תוספות + 1) * (A תוספות + 1)

## חישובי עזר נדרשים

**זמן מדוד:** הזמן הממוצע לביצוע המטלה בפועל כפי שנמדד במסגרת חקר הזמן, לאחר הוצאת תוצאות מדידה חריגות.

**קצב:** מהירות ביצוע פעולה. הקצב אינו מתייחס אך ורק למהירות פיזית של העובד בעת ביצוע הפעולה אלא גם לתפוקות העובד.קצב ביצוע הפעולה מוערך על ידי מבצע החקר עם סיום ביצוע הפעולה.
:זמן נורמלי = זמן ביצוע הפעולה של עובד ממוצע.
:זמן צפוי = זמן ביצוע הפעולה של עובד ממוצע בהשפעת שכר עידוד.

**זמן מתוקן:**
זמן ביצוע הפעולה תוך התחשבות בזמן הנמדד וקצב העבודה של העובד הנמדד.
:זמן מתוקן = קצב נורמי/(הערכת קצב * זמן מדוד)

**זמן יסוד:**
זמן ביצוע הפעולה תוך התחשבות בזמן המתוקן של הפעולה ותדירות הפעולה במחזור.
:זמן יסוד = זמן מתוקן * תדירות.

**תוספות:**
תוספות כוללות את כלל הגורמים המשפיעים על משך העבודה.קיימים 3 סוגי תוספות:
:תוספות A-	תוספות מנוחה וצרכים אישיים – תוספות חובה הנקבעות על פי טבלאות ההסתדרות המבוססות על רמת המאמץ הגופני שדורש התפקיד (כוח מופעל, מאמץ עיניים וכו'), רמת המאמץ הנפשי (תשומת לב, מאמץ שכלי וכו') וסביבת העבודה (תאורה, אקלים וכו'). 
:תוספות B-	תוספות בגין עיכובים בלתי נמנעים ועבודות לוואי – תוספות חובה. 
:תוספות C-	תוספות מיוחדות.

## לקריאה נוספת
* B. Niebel and A. Freivalds, **Methods, Standards and Work Design**, McGraw Hill, 11h Edition.

קטגוריה:הנדסת תעשייה
אסיקורציוני ג'נרלי

[שמאל|ממוזער|250px|בניין החברה ב"כיכר איחוד איטליה" ב[טריאסטה]]
**אסיקורציוני ג'נרלי** (באיטלקית: **Assicurazioni Generali S.p.A**) היא חברת ביטוח בינלאומית שמרכזה בעיר טריאסטה באיטליה. החברה היא חברת הביטוח הרביעית בגודלה בעולם. היא הוקמה ב-1831 תחת השם Imperial Regia Privilegiata Compagnia di Assicurazioni Generali Austro-Italiche על ידי יוסף אליעזר מורפורגו , משכיל יהודי שהצליח לאסוף סביבו קבוצת מנהיגים מהקהילה היהודית בעיר, ואנשי כספים נוספים עמם ייסד את החברה.

לחברה ולחברות הבת שלה נתח שוק רחב באיטליה, גרמניה, צרפת, אוסטריה, סרביה, שווייץ, בוסניה והרצגובינה, יפן וסין. מניות החברה נסחרות בבורסה איטליאנה שבמילאנו.

## בישראל
ג'נרלי היא ממייסדי חברת הביטוח "מגדל", שנוסדה ב-1934. בשנת 1935 הקימה אסיקורציוני ג'נרלי את בניין ג'נרלי ברחוב יפו בירושלים. 

"מגדל" היא חברת הביטוח הגדולה בישראל. ג'נרלי החזיקה ב-70% מהונה של חברת האם, "מגדל אחזקות ביטוח ופיננסים", אותם מכרה בשנת 2012 לשלמה אליהו.

## קישורים חיצוניים

* 

* 

קטגוריה:חברות ביטוח
קטגוריה:איטליה: ארגונים
קטגוריה:טריאסטה
תאוריית שליטת השער בכאב

**תאוריית בקרת השער בכאב** (Gate control theory of pain), הוצעה על ידי רונלד מלזאק (פסיכולוג קנדי), ופטריק דויד וול (רופא בריטי) בשנת 1962, טוענת כי תחושת כאב פיזי תלויה בנוסיצפטורים (סיבים מסוג Aδ ו- C, עצבים המוליכים אותות בעקבות גירויים מזיקים/מכאיבים), אך עשויה להיות מבוקרת על ידי הפעלת סיבי מגע רגיל (סיבי עצבים שמוליכים תחושות מגע- סיבי Aβ).

עקרון התאוריה הוא שתחושות הכאב ותחושות מגע רגיל (מגע לא מכאיב כגון ליטוף או שפשוף) "מתחרות" ביניהן על הכניסה אל המוח דרך "שער" שממוקם בחוט השדרה. בחוט השדרה ישנם סיבי L (גדולים) המגיבים למגע נעים, וסיבי S (קטנים) המתווכים ומגיבים לכאב. דוגמה טובה לשימוש יומיומי בעיקרון זה היא שפשוף המצח או היד לאחר חבטה ובכך הפעלה של סיבי L. באופן סכמתי, המידע על גירוי מכאיב עובר דרך שלושה נוירונים: גירויים מזיקים בפריפריה (לדוגמה דקירה בעור) מפעילים את הנוירון הראשוני, הנוסיצפטורים (סיבי כאב Aδ ו- C), והם נכנסים לחוט השדרה ומעבירים את המידע העצבי לתא העצב השניוני. המידע בחוט השדרה עובר עיבוד מהיר ועולה אל הנוירון השלישוני שבמוח.

ישנו אזור במוח בו מתחילה הרגשת תודעה, מקום זה נקרא ה-PAG הממוקם בגזע המוח. גילו שכשאזור זה מופעל הוא עוצר את תחושת הכאב. אזור זה מלא ברצפטורים אופיאטיים (רצפטורים האחראיים על תחושת הכאב) הקולטים חומרים אופיאטיים כמו מורפיום, הרואין. ה-PAG שולח שלוחות לחלק הדורסלי בחוט השדרה ועושה אינהיביציה לפעולת התאים ובכך מונע מהכאב להגיע למוח.

על פי תאוריית בקרת השער, קיימים נוירונים בחוט השדרה אשר מקבלים את כל קשת עוצמות הגירוי, כלומר מעוצמה חלשה כמו ליטוף (Aβ) ועד עוצמות חזקות מכאיבות (Aδ ו C). במידה ומתקבל מידע מכאיב הוא יפעיל את הנוירון השניוני שיעביר הלאה את המידע למוח. אולם, אם בזמן גירוי מכאיב יגיע גם מידע לא מכאיב (Aβ) הנוירון השניוני יעבור דיכוי שיפחית את מעבר המידע המכאיב אל המוח. באופן זה, שפשוף הלחי אחרי סטירה משככת את הכאב.

קטגוריה:כאב
קטגוריה:פיזיולוגיה
ברכת בורא מיני מזונות

**ברכת בורא מיני מזונות** (נקראת לעיתים בקיצור: "**מזונות**") היא אחת מברכות הנהנין, אותה מברכים על מאפה (שאינו לחם לסוגיו) או תבשיל העשוי מחמשת מיני דגן (חיטה, שעורה, כוסמין, שיפון ושיבולת-שועל), שמזינים את האדם, וכן על תבשיל ומאפה מאורז.

האוכל 'פת הבאה בכיסנין' מברך עליה 'מזונות' בתנאי שלא קובע עליה סעודה.

הברכה האחרונה על מיני מזונות (למעט אורז) היא ברכה אחת מעין שלוש – "על המחיה".

## מיעוט וטפל
בתלמוד הבבלי, רב ושמואל קבעו:
מתוך הכלל הראשון קבעו הפוסקים, שחמשת מיני דגן "חשובים" בגלל היותם מזינים את האדם. ולכן גם אם הדגן הוא רק חלק קטן במאכל (מיעוט), הוא נחשב לעיקר ולא לטפל (בתנאי שבא להטעים את המאכל, אך אם מטרתו היא לדבק או להסמיך וכדומה, הוא טפל), ובגלל זה מברכים עליו בורא מיני מזונות.

אורז ודוחן, הם מקרה חריג לדעת חכמים בכך שברכתו הראשונה היא "בורא מיני מזונות" וברכתו האחרונה היא "בורא נפשות".

## שאלות אקטואליות
* קרמבו – הקרמבו מורכב משלושה חלקים: עוגייה, קצפת ושוקולד. ברכתם של הקצפת והשוקולד היא שהכל נהיה בדברו, וברכתה של העוגייה היא בורא מיני מזונות. אין הכרעה הלכתית האם העוגייה היא העיקר והקצפת והשוקולד טפלים אליה, או שהקצפת והשוקולד הם העיקר והעוגייה טפלה. לכן יש פוסקים שכתבו שיש להפריד את העוגייה משאר הקרמבו ולברך עליה בנפרד בורא מיני מזונות ולאחר מכן לברך שהכל על הקצפת והשוקולד, ויש פוסקים אחרים שפסקו שהקצפת והשוקולד עיקרים והעוגייה טפלה, ולכן יברך על כל הקרמבו "שהכל", ויש פוסקים שהכריעו שהדבר תלוי בטעמו של כל אחד ואחד ולפי מה שעיקרי בעיניו יברך.
* פריכיות אורז ופצפוצי אורז – ההלכה היא, שעל אורז שהתבשל או מאפה מקמח אורז מברכים מזונות, ואילו על אורז שנאכל חי מברכים "בורא פרי האדמה". פריכיות אורז ופצפוצי אורז נעשים על ידי חימום האורז עד להתפחתו, ולכן נחלקו הפוסקים מה לברך עליהם. מספר מצומצם של פוסקים נקטו שיש לברך עליהם "בורא מיני מזונות", אך לפי רוב הפוסקים מברכים עליהם "בורא פרי האדמה" או "שהכל".

## קישורים חיצוניים
* 
* הרב אליעזר מלמד בספרו פניני הלכה, הלכות ברכות: עוגות שונות, גלידה בגביע וקרמבו

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות הנהנין
ברכת בורא פרי הגפן

ממוזער|250x250 פיקסלים|על היין אומר בורא פרי הגפן
**ברכת בורא פרי הגפן** היא אחת מברכות הנהנין החשובות, ונתקנה קודם שתיית יין. הברכה שיש לברך לאחר שתיית היין בשיעור רביעית היא ברכה אחת מעין שלוש.

## המקור במשנה
המקור לברכה זו הוא מהמשנה במסכת ברכות:

## מעלת היין
אף שעל פירות האילן תיקנו לברך ברכת בורא פרי העץ שונה הוא היין שאף שיוצא מהגפן תקנו עליו ברכה מיוחדת. בתלמוד הועלו טעמים שונים לשינוי זה:
# מעלת היין ש"השתנה מברייתו" - דעה זו הופרכה מברכת השמן שאף על פי ש"השתנה מברייתו" לא תקנו לו ברכה מיוחדת.
# מעלת היין "זן את הגוף" - דעה זו הופרכה ממשנה שמבואר בה שכל המאכלים הם "זנים את הגוף" חוץ ממים ומלח.
# מעלת היין שנותן תחושת שובע - אפשרות זו נפסקה להלכה.
בתלמוד מוסבר, שהיין נתן תחושת שובע רק כאשר שותים ממנו מעט, אולם כאשר שותים ממנו הרבה הוא רק מגדיל את התיאבון, מעלה זו של היין נוספת על מעלתו של הלחם שרק "סעיד" אך לא משמח. לפי מסקנה זו, כאשר הפסוק אומר "ויין ישמח לבב אנוש ולחם לבב אנוש יסעד"(ציטוט זה הוא קיצור של הפסוק המקראי המופיע בתלמוד בעניין זה) הכוונה היא שהלחם רק סועד אך היין גם משמח וגם סועד.

### פוטר שאר משקים
לדעת רב חייא ברכת הגפן על היין פוטרת את שאר כל המשקין שברכתן שהכול נהיה בדברו, אך לא ניתן להיפטר מחיובה על ידי ברכה אחרת, וכך סבורים רוב הפוסקים. אך יש שלא פסקו את דינו להלכה.

באחרונים נחלקו לעניין ברכת 'הגפן' על מיץ ענבים, יש שכתבו שמאחר שאינו חשוב כל כך כיין, אינו פוטר שאר משקים, ויש שכתבו שאין חילוק בדבר.

### קביעת סעודה
הסתפקו חכמי התלמוד, מה דינו של יין כאשר קובעים עליו סעודה כאשר הוא העיקר (בדומה ללחם). לכאורה, לפי האמור שהיין גם סעיד וגם משמח, ניתן לקבוע עליו סעודה. רב נחמן בר יצחק רצה לומר כך, אך רבא קבע כי לכאורה בטלה דעתו אצל כל אדם, אלא אם כן יבוא אליהו ויאמר אחרת.

## נוסח הברכה
יש שכתבו להגות את המילה פרי, כשהאות פ' רפויה בלא דגש, על פי כללי הניקוד בג"ד כפ"ת אינו מקבל מקבל דגש כאשר הוא בראש מילה, לאחר אותיות אהו"י. לדעת החולקים יש לבטא את האות פ' עם דגש או משום שיש הפסקה במילה בורא, ובמקרה זה לא נאמר הכלל.או משום שבלשון חז"ל נהוג להדגיש את אותיות בג"ד כפ"ת גם לאחר אותיות אהו"י, כך נמצא למשל בכ"י קאופמן ועוד, וכך מסורת ההגיה בכל העדות (מכה בּפּטיש וכדומה).

נוסח הברכה לפי מנהג האשכנזים, התימנים, חלק מיוצאי תוניס, גאורגיה, הספרדים במערב אירופה, טורקיה, הוא בורא פרי הַגָּפֶן, האות ג' בקמץ, אך מנהג רוב הספרדים לומר בורא פרי הַגֶּפֶן כשהאות ג' בסגול. האמירה בקמץ היא מאחר שהמילה "הגפן" הוא בסוף הברכה, ועל כן, על פי כללי דקדוק לשון המקרא והניקוד הטברני, היא צורת הפסק, המחליפה את הסגול בקמץ. טעם החולקים הוא שכללי צורת ההפסק תקפים רק בלשון המקרא ואין להחיל את כללי הדקדוק הטברני של לשון המקרא על נוסח התפילה והברכות. עוד טעם כתב בשו"ת רב פעלים, שברכה זו נתקנה על פי הפסוק בדברים (ח,ח), ובפס' זה המילה גפן כתובה בצורה הזו: "וְגֶפֶן וּתְאֵנָה וְרִמּוֹן...".

## ברכת יין עסיס

ברכת יין עסיס היא נוסח מורחב של ברכת בורא פרי הגפן שנהג בתקופת הגאונים בהזדמנויות חגיגיות ונמצא בגניזה הקהירית. הגאונים נחלקו האם נוסח זה מותר בשימוש.

## קישורים חיצוניים
* הרב אליעזר מלמד, הלכות ברכת בורא פרי הגפן בספרו פניני הלכה
* צורת הניקוד במילת הגפן, באתר האקדמיה ללשון העברית

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות הנהנין
קטגוריה:יין
אבשלום קווה

**אבשלום קווה** (נולד ב-1946) הוא סופר, עיתונאי ותמלילן.
## ביוגרפיה
קווה נולד ברעננה, המככבת ברבים מסיפוריו, לבלומה, תופרת במקצועה, וליעקב, פועל יומי, ילידי פולין שעלו ארצה במסגרת העלייה החמישית.

קווה לא השלים את לימודיו בבית הספר התיכון, אך סיים תואר ראשון בחוג להיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית בירושלים. שרת בנח"ל, בצנחנים ובתותחנים. נפצע בשירות מילואים בחטיבת הצנחנים. בעבר היה חבר קיבוץ נתיב הל"ה שבעמק האלה. בין השנים 1968 ל-1974 חי חיי נדודים: עשה שבע שנים בצי הסוחר כצוער, חובל שלישי ושני ושוטט ברגל וברכב ברחבי אירופה ואנגליה. מאוחר יותר שימש כמורה לתולדות הציונות בבית ספר תיכון וכחבר במערכת על המשמר. באינתיפאדה הראשונה נכלא בבתי כלא צבאיים בגין סירוב לשרת בשטחים. ב-1988 היה חלק ממשלחת אנשי שמאל ישראליים שעמדה להפליג על "ספינת השיבה" של אש"ף מקפריסין לישראל, בטרם פוצצה. 

ב-2002 הופיע קובץ סיפוריו הראשון "בושות", זכה בפרס ראש הממשלה לסופרים עבריים לשנת 2003, והיה מועמד לפרס ספיר באותה שנה. ב-2004 יצאו לאור שני ספרים פרי עטו: קובץ הסיפורים "לולאות", ורומן "המרפסת" (עם-עובד, הספרייה לעם). ספרו "הים הזקוף - סיפורי ספינות ומלחים" יצא בשנת 2006 בסדרת "מסעות" בהוצאת עם-עובד. "מוזיקה לסרטים" יצא בשנת 2011 בסדרת "הכבשה השחורה" בקיבוץ המאוחד. סיפוריו פורסמו בכתבי עת ובספרים שראו אור בארצות הברית, אנגליה ודרום אמריקה. 

באחרונה החל לשתף פעולה עם המלחין והזמר אריק זנטי. באלבום שיריו הקרוב יכללו שירים שכתב קווה.
קווה מפרסם מאמרים בביטאון המקוון הגדה השמאלית.

אחיו הוא הבמאי יהודה קווה.

## ספריו
* **בושות**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2002
* **אחוזת מחול: יהודית ארנון ולהקת המחול הקבוצית: פרקי חיים** מורשת, 2003
* **לולאות**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2004
* **המרפסת**, עם עובד, 2004
* **הים הזקוף: סיפורי ספינות ומלחים**, עם עובד, 2006
* **מוזיקה לסרטים**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, ספרי סימן קריאה, 2011

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 
* 
* מאמרים מאת אבשלום קווה באתר הגדה השמאלית
* 
* 
* 

## הערות שוליים
 

קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סגל על המשמר
קטגוריה:פעילי שמאל רדיקלי ישראלים
קטגוריה:סרבנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:נתיב הל"ה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
ברכת בורא פרי העץ

ממוזער|על פירות האילן אומר בורא פרי העץ  

ברכת **בורא פרי העץ** היא אחת מברכות הנהנין הנאמרת לפני אכילת אחד מפירות עץ. יוצא מהכלל הוא היין שאף שנוצר מענבים קבעו לו חז"ל ברכה מיוחדת 'ברכת בורא פרי הגפן'.

הברכה האחרונה שיש לברך לאחר אכילת אחד מפירות האילן היא ברכת בורא נפשות, מלבד אם אכל פרי שהוא משבעת המינים שמחמת חשיבותם תיקנו לברך לאחר אכילתם ברכה מיוחדת ברכה אחת מעין שלוש.

## המקור במשנה

בדיעבד, אדם שברך על פירות העץ "בורא פרי האדמה" יצא ידי חובתו, משום שגם העץ גדל באדמה וניזון ממנה.

## מדיני הברכה
ניתן לברך על פרי בורא פרי העץ רק אם נשלמו מספר תנאים:

* רק שהפרי ניכר, אך אם התרסק לגמרי כגון מיץ תפוזים ברכתו שהכל נהיה בדברו
* רק שנאכל בדרך שרגילים לאוכלו, אם בישל פרי שהדרך לאוכלו חי, כגון שבישל בננה, מברך בורא פרי האדמה.
* קליפות של הפרי שאין דרך לאוכלם, כגון קליפות תפוז, אף אם המתיקו אותן מברך שהכל נהיה בדברו.

### קדימה

על פי הכלל 'מגע אש' ברכת בורא פרי העץ קודמת לברכת בורא פרי האדמה. אך ברכת בורא פרי הגפן קודמת לה.

## ההבחנה בין ברכת "בורא פרי העץ" לברכת "בורא פרי האדמה"
ההבחנה הבסיסית בין פירות עץ לפירות אדמה היא האם הצמח הוא חד-שנתי או רב-שנתי, כאשר שתי הגדרות ניתנו לכך:
* האם הגזע איננו נובל משנה לשנה.
* האם שורשיו מתקיימים כמה שנים או שנה אחת.

## מקרים מיוחדים
ישנם כמה פירות שדנו בהם הפוסקים האם דינם כפירות העץ או כפירות האדמה:

* בננה ואננס - עצי בננה ואננס שונים משאר עצי הפרי, בכך שגזע העץ נובל בסוף העונה ואינו נשאר עד לעונה הבאה, אך מאידך, אין צריך לזרוע אותם בכל שנה ושנה כירק. לדעת הרא"ש מברכים עליהם בורא פרי העץ, אך השולחן ערוך פסק כדעת הגאונים שיש לברך עליהם אדמה.
* פפאיה - לגבי הפפאיה התעורר ספק, שכן בצדדים מסוימים הוא דומה לירק ובצדדים אחרים לפרי: מצד אחד גזעו מתקיים משנה לשנה כעץ, אך מצד שני הגזע חלול כגבעול וכן העץ נותן פירות כבר מן השנה הראשונה. לאור ספק זה, הורו פוסקים רבים לברך על הפפאיה "אדמה", שכן כאמור, גם על פירות העץ אם ברך בדיעבד "האדמה" יצא ידי חובתו.
* שוקולד - רוב הפוסקים סוברים שיש לברך על שוקולד "ברכת שהכל נהיה בדברו" משום שלא ניכרת בהם צורת פולי הקקאו. עם זאת, ישנה דעה האומרת שהואיל וזוהי דרך אכילת הקקאו, יש לברך עליו בורא פרי העץ.
* פסיפלורה - בפוסקים נחלקו בברכתו לדעת הרב אלישיב והרב מצליח מאזוז ברכתו בורא פרי העץ, לדעת הרב עובדיה יוסף ברכתו האדמה.

פירות נוספים שדנו בברכתם הם חמוציות הצלף קוצני, ועוד.

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות הנהנין
ברכת בורא פרי האדמה

שמאל|ממוזער|ועל פירות הארץ אומר בורא פרי האדמה
**ברכת** **בורא פרי האדמה** היא אחת מברכות הנהנין שתיקנו חז"ל לברך על פירות הארץ ועל הירקות. בדיעבד אם בירך ברכה זו אל פירות האילן במקום ברכת בורא פרי העץ יצא ידי חובה.

__TOC__
## המקור במשנה

המשנה קובעת כי למרות שגם פירות האילן הם פירות האדמה, יש לכתחילה לברך עליהם ברכת בורא פרי העץ, ואילו ברכת בורא פרי האדמה יש לברך רק על פירות שלא גדלו על העץ, אם כי בדיעבד ברכת בורא פרי האדמה פוטרת גם את פירות העץ.

ברכת בורא פרי האדמה היא ברכה אותה מברכין על כל פירות האדמה, גם חיטין ושעורין, (אלא אם כן נעשה מהן פת או תבשיל בגדרים מסוימים שאז מברכין המוציא לחם מן הארץ או בורא מיני מזונות).

## עץ או אדמה
בראשונים נחלקו מהו הדבר הקובע בפרי אם נחשב לפרי העץ או לפרי האדמה.

יש שכתבו שהקריטריון ל"עץ" הוא האם הצמח עליו גדלים הפירות רב שנתי או חד שנתי. כך למשל, מברכים על הבננה בורא פרי האדמה.

אך לדעת אחרים מה שקובע הוא האם הפירות גדלים על ענפי העץ (או על גזעו, אם הוא "חשוב", זאת אומרת: הוא אינו מין שיח נמוך או קנה רך).

לדעת כולם פירות הגדלים מהשורשים (או מהגזע עצמו כשהוא "אינו חשוב") אינם נחשבים כ"פרי עץ" אלא כפרי אדמה.

## דרך אכילתו
גם על קמח חיטין או שעורין מברכים לפי דעה אחת (של רב יהודה) בורא פרי האדמה, אך רב נחמן סובר שמברכים על קמח חיטים שהכול נהיה בדברו, מכיוון שמדובר במצב ביניים: לא מדובר בפרי כדרך ברייתו, כי זרעוני החיטין או השעורין נטחנו. לעומת זאת, לא ניתן לומר שמדובר ב"דרך אכילתו" של פרי זה (כמו שמן זית שעליו מברכים בורא פרי העץ למרות שהשתנה מברייתו מכיוון שכך הוא דרך אכילתו), כי דרך אכילתם של חיטין ושעורין הוא בדרך אכילת לחם. יש להדגיש, כי למרות הווה אמינא שקיימת בתלמוד כי על קמח שעורים אין לברך מפני הצער הרב שהיא גורמת בתולעים שעולים בבני המעיים, יש לברך עליה מכיוון שיש הנאה בשעת האכילה. מכיוון שאנו רואים שרב יהודה אינו מודה להלכה של רב נחמן, נראה שלפי שיטתו לא קיים הכלל של "דרך אכילתו".

באופן דומה, נחלקו רב יהודה עם רבו שמואל אודות חלק מהדקל שנקרא "קורא", שהם הענפים הטריים הגדלים בשנה הנוכחית (לפני שהספיקו להתקשות), ויש האוכלים אותם, מה לברך עליהם. לפי שמואל, מכיוון שסופו להקשות והענפים מיועדים למטרה זו, מצב הביניים שבו הענפים רכים אינו מעניק להם חשיבות של פרי שכך היא דרך אכילתו. שמואל עצמו ציין כי לכאורה ישנה ראיה לרב יהודה מהברייתא הקובעת כי על תמרות הגדלים בעץ צלף שבו גדלים "תמרות" "אביונות" - הפרי עצמו ו"קפריסין" יש לברך על התמרות בורא פרי האדמה למרות שסופן להקשות. אך למרות זאת הפירכה אינה נכונה, כי העץ ההוא ניטע במטרה לאכול את התמרות, אך הדקל לא ניטע במטרה לאכול את ענפיו הרכים כלל

### בורא מיני דשאים
לפי רבי יהודה על ירקות מברכים "בורא מיני דשאים". בתלמוד הוסבר:

## קישורים חיצוניים

*הרב אליעזר מלמד, ברכת בורא פרי האדמה באתר פניני הלכה

## הערות שוליים

קטגוריה:ברכות הנהנין
שגיאה 404

[שמאל|ממוזער|280px|דף שגיאה המופיע בעת הקלדה לא נכונה של כתובת [URL, שאומר: "הדף אינו נמצא", ומציע קישורים חלופיים]]
**שגיאה 404** (באנגלית: **HTTP 404** או **404 Error page**) היא שגיאה בפרוטוקול התקשורת HTTP המוצגת בדפדפן ומודיעה לגולש שניסה להגיע לדף אינטרנט שאינו קיים. שגיאה 404 נובעת לרוב מכניסה לקישור שבור, או קישור שאינו מוביל לדף קיים. בדרך כלל מציג דף השגיאה מספר הצעות כיצד לפתור את הבעיה, אך לרוב הבעיה נובעת מקישור לכתובת לא נכונה, המובילה את הגולש לדף שאינו קיים.

## התרחשות שגיאה
שגיאה 404 מוגדרת במסגרת פרוטוקול HTTP, ומתייחסת לכתובת (URL) שמפנה לדף שלא קיים, תחת שם מתחם קיים. במקרה של אי מציאת כתובת, מספק הדפדפן, כאמצעי ברירת המחדל, את דף השגיאה. לכן, כל דפדפן מציג דף שגיאה הייחודי לו.

בעלי אתרים יכולים ליצור דף שגיאה 404 ייעודי. כלומר, כדי לשפר את נוחות הגולש, בעל האתר יכול לכלול רשימת בעיות נפוצות ייחודיות הקשורות באתרו, ובכך לעזור לגולש לפתור אותן. לחלופין יכול בעל האתר להפנות את הגולש למוקד תמיכה או מוקד תלונות של האתר. דף שגיאה ייעודי יכול לכלול הצעות של מספר קישורים למקומות אחרים באותו האתר, המנסות "לנחש" לאן רצה הגולש להגיע, במסגרת שימוש ביכולת ניחוש של שגיאות כתיב נפוצות.

כמות רבה של שגיאות 404, עלולה להביא לפגיעה בדירוג אתר האינטרנט. ישנם כלים המאפשרים למצוא דפי 404 על מנת לתקן אותם.

## ראו גם
*שגיאה 403
*HTTP 303
*קוד מצב של HTTP

## קישורים חיצוניים

* 
* סרטון 5 דקות של TED
* שגיאה 404 ואופן הטיפול בה עבור משתמשים וכלפי גוגל, זהר עמיהוד
קטגוריה:HTTP
HTTP404
קולטן אזעקה

**קולטן אזעקה** או **נוסיצפטור** (nociceptor) הוא קולטן חישה הממוקם בקצות נוירונים תחושתיים קטנים, בלתי-מיאליניים או בעלי מיאלין דק. אלה קולטנים לתחושת כאב. בלטינית המילה ***nocere*** אומרת לפגוע או לגרום לנזק. 

את המונח קולטן לכאב, nociceptor, הגדיר הפיזיולוג צ'ארלס סקוט שרינגטון ב-1906.

נוסיצפטורים מופעלים כתגובה לגירוי בעוצמה חריגה שעלול לפגוע ברקמה. נוירון החישה שולח אותות למערכת העצבים המרכזית כלומר, למוח השדרה ולמוח. תהליך זה נקרא nocicepion. הנוסיצפטורים בדרך כלל שקטים ואינם מושפעים מגירויים שגרתיים. כאשר ישנו גירוי שעלול להוות סכנה לגוף, כגון: דקירה מחפץ חד, כימיקל מסוכן או טמפרטורה קיצונית, הקולטנים גורמים לתחילת תהליך אשר יגרום להפעלת רפלקס הגנה מתאים.      

נוסיספטור לא מגיב לכל סוג של גירוי מזיק. סף ההפעלה שלהם גבוה. לעיתים, עוצמת הגירוי אינה מספיקה להפעיל אותם. פציעה או דלקת מורידים את סף הרגישות ומגבירים את תגובת הנוסיספטור.    

תחושת עוצמת הכאב תלויה בתדירות פוטנציאל הפעולה בנוירון החישה ומקלט מאוזורים גבוהים במוח.

## סוגי נוסיצפטורים
* קולטנים לחום

* קולטנים כימיים
* קולטנים מכניים המושפעים מלחץ מכני
* קולטנים פולימודליים אשר יכולים להיות מופעלים על ידי מספר מנגנונים.

## מיקום הנוסיצפטורים בגוף
הנוסיצפטורים ממוקמים בשלל רקמות איברים:
* **עור:** מגיבים לטמפרטורה, חומציות, לחץ
* **שרירים:** מגיבים לחומציות
* **מפרקים:** נמצאים בעיקר במפרקים סינוביים (כמו מרפקים, ברכיים, כתפיים), בגידים וברצועות, אך לא בסחוס עצמו.
* **איברים פנימיים:** רגישים בעיקר למתח, דלקת ולחץ.
* **עמוד השדרה והדיסקים הבין-חולייתיים:** נמצאים בשכבות החיצוניות של הדיסק, ברצועות החוליות ובמפרקי הזיזים

## גורמים להפעלת נוסיספטורים
כאשר נגרם נזק לרקמות, משתחררים חומרים שונים כמו היסטמין, פרוסטגלנדינים, אשלגן, חומצה ארכידונית, חומצה לקטית וחומרים נוספים, אשר מפעילים או מגבירים את רגישות הנוסיספטורים. נוירוני החישה מתחילים בירי של דחפים עצביים.

נוסיצפטורים מעוררים יכולים להפעיל נוסיצפטורים שכנים ולהגביר את תחושת הכאב באזור הפגוע. תהליך זה נקרא "סנסיטיזציה פריפריאלית".

העברת הכאב ממשיכה דרך מסלולים כאב ספציפיים ולא-ספציפיים אל המוח אל המוח השדרה וממנו אל המוח הגדול באמצעות מסלולים עצביים.  בתגובה לכך נוצרות תגובות עצביות כמו רפלקס הנסיגה וכן שילוב של תגובות אוטונומיות ואנדוקריניות ונוצרים דפוסי התנהגות הקשורים לכאב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כאב
קטגוריה:חושים
רודיאנוס

**רודיאנוס** (**Rudianos**) או **רודיאובוס** (**Rudiobos**) הוא אל מלחמה והמוות במיתולוגיה הקלטית שפולחנו היה נפוץ בגאליה (צרפת של ימינו).

בעת המפגש בין תרבות האימפריה הרומית לתרבות הקלטית זוהה רודיאנוס עם מרס - אל המלחמה מהמיתולוגיה הרומית.

משמעות שמו "האדום" המעיד על טבעו הלוחמני.

אתר פולחן מהמאה השישית לפנה"ס המקודש לרודיאנוס התגלה בסן-מישל-דה-ואלבון (Saint-Michel-de-Valbonne). באתר התגלה תגליף בו מתואר האל רכוב על סוס, כשלרגליו ראשיהם הכרותים של אויביו.

## לקריאה נוספת

* Green, Miranda J., **Dictionary of Celtic Myth and Legend**, Thames and Hudson Ltd., (1997)
* Marie-Louise Sjoestedt, **Celtic Gods and Heroes**, Courier Dover Publications, 2000


קטגוריה:אלים בריטיים וגאליים קדומים
קטגוריה:אלי מלחמה
קטגוריה:אלי מוות
עיתונות ילדים

**עיתונות ילדים** היא עיתונות המיועדת לילדים (בדרך מגיל הגן ועד גילאי 12–13) והעוסקת במגוון נושאים. חלק מכתבי העת המיועדים לילדים נכתבים – באופן חלקי או מלא – על ידי ילדים.

המוציא לאור של עיתונות ילדים יכול להיות גורם פרטי-מסחרי; אך יכול גם להיות גורם ממסדי כגון בית ספר, משרד ממשלתי, ארגון דתי, וכדומה.

כתבי עת לילדים כוללים בדרך כלל, לצד מאפיינים חדשותיים (כתבות או ראיונות בנושאים שמעניינים את קבוצת היעד), גם סיפורים, איורים, קומיקס, שירים וחידות המותאמים לגילאי קהל היעד. לעיתים קרובות, קיימת כוונה לתרום לחינוך הקוראים ולסוציאליזציה שלהם.

## עיתונות ילדים עברית

עיתון הילדים העברי הראשון היה "עולם קטן" שיצא לאור ב-1892. עורכי העיתון היו אליעזר בן-יהודה, יהודה גרזובסקי ודוד יודילוביץ. העיתון יצא בשבעה עותקים (במשך כעשרה חודשים). עיתון הילדים העברי הראשון שבו כתבו בני נוער הוצא לאור על ידי איתמר בן-אב"י והיה "שפת עבר", שיצא לאור (בגיליון אחד בלבד) ב-1897. 

בעקבות צעדים ראשונים אלה יוצאים לאור (או יצאו לאור) בישראל עיתוני ילדים רבים. עיתון הילדים הוותיק ביותר בישראל כיום הוא "אצבעוני", היוצא לאור על ידי הוצאת אצבעוני בע"מ, בעריכת רמי שיר – מוציא לאור פרטי.

## ראו גם
* ספרות ילדים

## לקריאה נוספת
* טליה דיסקין, **לשון החוק ושפת הילדים: משפט וחברה בעיתונות הילדים בעשור הראשון למדינת ישראל**, מכון ברג, אוניברסיטת תל אביב ומכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2022

## קישורים חיצוניים
* אליהו הכהן, 'גן עדנים' ו'נטעי נעמנים': עיתוני ילדים כתוּבי-יד משנת 1900, בבלוג "עונג שבת", 29 ביולי 2016
*עיתונות ילדים: פריטי מקור ומשאבי הוראה, באתר החינוך של הספרייה הלאומית
*עיתונים עבריים היסטוריים לילדים באתר הספרייה הלאומית
*יוסף פונד. דגל לקטנים: עיתונות הילדים של אגודת ישראל, ירושלים: כרמל, 2021

קטגוריה:עיתונות
קטגוריה:ספרות ילדים ונוער
*
דב דרום

**דב דרום** (שם לידה: **ברנהרד דרוקר**; בגרמנית: **Bernhard Drucker**; 10 במאי 1927 – 16 בדצמבר 1997) היה מחנך ומרצה לחינוך במוסד החינוכי נעמן בכפר מסריק, בסמינר למורים אורנים ובאוניברסיטת חיפה.

## ילדות
דרום נולד בברלין כברנהרד דרוקר, בן שני לרחל וחיים-צבי דרוקר.
בשנת 1939 נמלטה משפחתו מהשלטון הנאצי לאנגליה, שם סיים את בית הספר התיכון והחל ללמוד באוניברסיטה כימיה ופיזיקה.
כנער דתי, הצטרף לבני עקיבא אך לא מצא שם את מקומו ולאחר חיפושים הגיע לתנועת "השומר הצעיר" (אליה השתייך גם אחיו הגדול יואל שעלה לארץ בעלייה החמישית). דב היה למדריך נלהב, הפסיק את לימודיו הגבוהים, התמסר כולו לפעילות התנועתית, עלה לארץ ישראל ועברת את שמו לדב דרום.

## משפחה
בגיל 22 נישא בישראל לשושנה, יוצאת אוסטריה וחניכת השומר הצעיר, נולדו להם שתי בנות, מיכל ונועה.
יחד היו ממקימי קיבוץ יסעור בגליל המערבי. לאחר שנפטרה שושנה, נישא דב שוב לחיה חברת הקיבוץ.
לדב וחיה נולדו שלושה בנים: יאיר, עמוס ועמית.

בשנת 1997 נפטר דרום בגיל 70, והובא למנוחות בבית העלמין של קיבוץ יסעור.

## עשיה חינוכית
דב החל את דרכו החינוכית כמורה ומחנך במוסד החינוכי האזורי "נעמן" בכפר מסריק. משם המשיך להכשרת מורים בסמינר למורים באורנים, בסמינר באורנים הדריך, לימד, כתב ופרסם את רעיונותיו החינוכיים. במשך שנים עמד דב בראש המדור לחינוך חברתי של החטיבה האוניברסיטאית באורנים.

בשנות עבודתו האחרונות עסק בעיקר בניהול סדנאות למחנכים על מנת לקרבם להשקפת עולמו ההומניסטית.

## משנתו החינוכית
משנתו החינוכית של דרום דגלה בהומניזם, חירות הפרט, כבוד לאישיות התלמיד, אמפתיה, הימנעות מגישה שיפוטית, מבלי לוותר על העמדת תביעות מוסריות של מילוי חובות לאדם ולחברה.

דב פרסם עשרות מאמרים בישראל ובכתבי עת בינלאומיים. שיא יצירתו היה חיבור הספר "אקלים של צמיחה - חופש ומחויבות בחינוך", שיצא לאור בספרית הפועלים בשנת 1989.

## קישורים חיצוניים

*קטע מיומנה של שושנה, אשתו הראשונה
*ספר "אקלים של צמיחה"
*ביקורת על ספר "אקלים של צמיחה"

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: חינוך
קטגוריה:סגל אורנים - המכללה האקדמית לחינוך
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:יסעור: אישים
קטגוריה:כפר מסריק: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997