open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
שיעור גאוגרפיה

**שיעור גאוגרפיה** (בצרפתית: ***Portrait de Monsieur G. donnant une leçon de géographie à sa fille*** – "**דיוקן של מר ג' המלמד את בתו שיעור בגאוגרפיה**") הוא ציור שמן על בד מאת הצייר הצרפתי לואי-לאופולד בואיי, שנוצר בשנת 1812. היצירה מתארת סצנה אינטימית של אב ובתו ברגע של העברת ידע, והיא נחשבת לביטוי מובהק של ערכי החינוך המשפחתי והתרבות האינטלקטואלית בצרפת בתקופת הקיסרות הראשונה.

### תיאור היצירה
הציור מציג גבר – המכונה "מ. ג'" – המלמד את בתו שיעור בגאוגרפיה. זהות הדמויות אינה ידועה, אך משערים כי האב היה פקיד בממשל הנפוליאוני. במפת הקיר שבחדר מופיעים סמלים מצריים כגון ספינקס ופירמידה, רמז למסע הצבאי של נפוליאון למצרים בשנים 1798–1801. הגלובוס בציור ממוקד באירופה ואפריקה, וממחיש את מרכזיותן של יבשות אלו בתודעה הגאופוליטית של התקופה.

הסצנה משקפת את עידוד לימודי ההיסטוריה והגאוגרפיה לילדים בצרפת של תחילת המאה ה-19, כולל לבנות – מגמה שנחשבה חדשנית לאותה עת. האווירה הביתית והעיסוק בפרטים יומיומיים משייכים את היצירה למסורת הז'אנר ההולנדי, שהשפיעה רבות על בואיי.

### סגנון והשפעות
בואיי שילב בציורו פרטים דקדקניים ועיבוד מוקפד של אור, טקסטיל ואלמנטים חומריים – מאפיינים המזכירים את עבודותיהם של ציירים הולנדים בני המאה ה-17, כמו חרארד טר בורך וחבריאל מטסו. האמן החזיק באוסף פרטי של יצירות מסוג זה, והשפעתם ניכרת ברבים מציוריו.

### הצגה והתקבלות
היצירה הוצגה לראשונה בסלון הפריזאי של 1812, התערוכה הרשמית של האקדמיה לאמנויות בפריז, והוצגה שוב גם בשנת 1814. היא עוררה עניין בזכות נושאה האזרחי והאינטימי – חריג יחסית בנוף האמנותי של תקופתה, שהתמקד לרוב בדימויים היסטוריים, מיתולוגיים וצבאיים.

### רקע על האמן
לואי-לאופולד בואיי (1761–1845) היה צייר צרפתי שהתמחה בפורטרטים ובציורי ז'אנר. הוא הגיע לפריז בשנת 1785, וחווה מקרוב את נפילת המלוכה, המהפכה הצרפתית ועלייתו של נפוליאון. חרף ביקורת מוסרית שהוטחה בו על רקע נושאי עבודותיו, שרד בואיי את התקופה הרדיקלית של המהפכה, והתבלט כאחד מחשובי ציירי הז'אנר בצרפת של שלהי המאה ה-18 וראשית המאה ה-19.

### היסטוריית בעלות
הציור היה בבעלותו של גודרי בפריז, ומשם עבר לאספן ז'וליאן בסונואו מאנז'ה. בשנת 1954 נמכר במכירה פומבית בגלריה שארפנטייה בפריז. בהמשך נרכש על ידי גלריה בלונדון והועבר למוזיאון קימבל לאמנות שבפורט וורת', טקסס, שם הוא מוצג כיום.

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורי ז'אנר
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-19
בהופעה חיה (אלבום של החברים של נטאשה)

"**בהופעה חיה**" הוא אלבום ההופעה היחידי של להקת הרוק הישראלית החברים של נטאשה, אשר יצא לאור באוגוסט 1996. האלבום הוקלט בחודש מרץ, בהופעה בבית גבריאל במסגרת סיבוב ההופעות האחרון שקיימה לפני פירוקה הרשמי.

ביוני 2005 הוציאה לאור חברת התקליטים התו השמיני את האלבום בהדפסה מחודשת.

השיר "שני סיפורי אהבה קטנים" מצוין על גבי עטיפת האלבום תחת השם "שני סיפורי אהבה", בעוד שבחוברת המצורפת מצוין שמו המקורי של השיר. טעות נוספת נמצאת בשיר "אם כבר לבד...", אשר צוין על גבי עטיפת האלבום וחוברתו ללא שלוש הנקודות.

## רשימת השמעה

## משתתפים
### החברים של נטאשה
* ארקדי דוכין - זמרה, פסנתר, גיטרה
* מיכה שטרית - זמרה, גיטרה
* מיקי הררי - גיטרה, בנג'ו
* קוזו - בס
* ז'אן פול זימבריס - תופים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומי החברים של נטאשה
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
עידן דרשוביץ

**עידן דרשוביץ** (נולד ב־1982) הוא חוקר מקרא ישראלי ופרופסור באקדמיה. מאז תחילת שנת הלימודים תשפ"א (2020/21), הוא משמש כראש הקתדרה לתנ"ך באוניברסיטת פוטסדאם בגרמניה.

## ביוגרפיה
דרשוביץ למד במשך מספר שנים בישיבת הסדר, ולאחר מכן המשיך את לימודיו האקדמיים באוניברסיטה העברית בירושלים, שם השלים דוקטורט במקרא. בשנת 2017 מונה לחבר אגודת העמיתים של הרווארד, קבוצת חוקרים מצטיינים צעירים באוניברסיטת הרווארד.

בשנת 2020 מונה לראש הקתדרה לתנ"ך באוניברסיטת פוטסדאם, במסגרת המכון לתאולוגיה יהודית. מינוי זה כלל גם את קביעת משרת הפרופסור במרכז ללימודים יהודיים ברלין־ברנדנבורג כפרופסורה מטעם מדינת ברנדנבורג באוניברסיטת פוטסדאם. הוא חבר באגודה לספרות מקראית (SBL).

תחום מחקרו העיקרי הוא ההיסטוריה של הרכב הטקסטים המקראיים. במאמר שפורסם בכתב העת **Zeitschrift für die alttestamentliche Wissenschaft** טען דרשוביץ לראשונה כי קטעי מוזס וילהלם שפירא, אשר נחשבו לזיוף מאז המאה ה־19, הם אותנטיים, ומהווים גרסה מוקדמת של ספר דברים. טענה זו זכתה להתייחסות בתקשורת, ובמרץ 2021 פורסמה בניו יורק טיימס.

## פרסומים
* 

* **Revealing Nakedness and Concealing Homosexual Intercourse: Legal and Lexical Evolution in Leviticus 18***.* In: **Hebrew Bible and Ancient Israel** (HeBAI) 6 (2017), S. 510–526
* **The Dismembered Bible: Cutting and Pasting Scripture in Antiquity***.* (= Forschungen zum Alten Testament 143) Tübingen: Mohr Siebeck 2021 
* **The Valediction of Moses: A Proto-Biblical Book***.* (= Forschungen zum Alten Testament 145) Tübingen: Mohr Siebeck 2021 


## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בגרמניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
אשר ציבעס

**אשר ציבעס** (בפולנית: **Uszer Zibes**; נולד ב־7 במאי 1912 ברובנו, נפטר ב־10 ביולי 1992 בארצות הברית) היה רב פולני, אשר כיהן בין השנים 1961–1966 כרבה הראשי של פולין.

## ביוגרפיה
ציבעס נולד בעיר רובנו שבפולין, למשפחה יהודית, בנם של אברהם ושרה לבית זויפר־שרייבר. בשנת 1932 סיים את לימודיו בבית המדרש לרבנים בוילנה, ובשנת 1935 קיבל סמיכה לרבנות לאחר לימודים בישיבת "בית יוסף" בפינסק. לאחר מכן שימש כרב העיר פינסק.

לאחר תום מלחמת העולם השנייה, שימש כרב בעיר מולדתו רובנה בין השנים 1946–1954. בשנת 1957, בעקבות גל הגירוש האחרון של הפולנים מקווי הגבול המזרחיים, עבר לעיר ורוצלב ומונה לרב הקהילה היהודית המקומית. בנוסף לתפקידו כרב, היה מוסמך גם לשמש כמוהל.

בשנת 1961, לאחר פטירת הרב בר פרצוביץ', נבחר לכהן כרבה הראשי של פולין. בשנת 1966 עזב את פולין והיגר לארצות הברית, ובשל כך סיים את תפקידיו. לאחר עזיבתו, לא מונה רב ראשי רשמי לפולין במשך 22 שנים, פרט לרב זאב מורינו , שלא הוכר על ידי השלטונות ולא זכה להכרה רשמית מצד רוב חברי האיגוד הדתי היהודי בפולין. כמו כן, גם משרת רב העיר ורוצלב נותרה בלתי מאוישת עד לשנת 2000.

## לקריאה נוספת
* August Grabski: **Współczesne życie religijne Żydów w Polsce**. W: Studia z dziejów i kultury Żydów w Polsce po 1945 roku. Warszawa: Trio, 1997. .
* Kazimierz Urban: **Cmentarze żydowskie, synagogi i domy modlitwy w Polsce w latach 1944-1966 (wybór materiałów)**. Kraków: Zakład Wydawniczy „NOMOS”, 2006, s. 362. .

קטגוריה:רבנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1912
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1992
נקניקייה (תוכנית מערכונים)

**נקניקייה** היא תוכנית מערכונים ישראלית ששודרה בניקלודיאון עבור לקוחות Yes, החל מ-3 בנובמבר 2003 ועד לסיומה ב-2004. הסדרה שודרה פעמיים בשבוע בימים ב׳ ו-ה׳ בשעה 18:00.

## תקציר
תוכנית טלוויזיה לילדים, אשר עוצבה בהשראת הפורמט של "סאטרדיי נייט לייב" האמריקאית, וכללה שילוב של מערכונים סאטיריים, הופעות אורח ופינות בידור משתנות.

התוכנית צולמה באולפן מול קהל חי וכללה תכנים שנגעו בעולמם היומיומי של ילדים, כגון סוגיות הקשורות לבית הספר, חיי המשפחה והחברוּת. בנוסף, שולב בתוכנית שעשועון אינטראקטיבי בו השתתפו צופי האולפן, שהתחרו במשימות הומוריסטיות ובשאלות טריוויה קלילות.

את התוכנית הובילה קבוצת ילדים-שחקנים, בהם ניר שטראוס, עדי בן-ישראל, אלינור פכט, אילה שיפטן, עידו מרקוביץ’, ואורי טרטקובסקי, אשר היו באותה עת בראשית דרכם המקצועית. לצידם הופיעו הקומיקאים הוותיקים אילן פלד, יעל פוליאקוב, ומיקי קם.

## הפקה ושידור
זוהי הפקת המקור הראשונה של ערוץ ניקלודיאון בישראל, אשר שודרה באופן בלעדי למנויי שירות הטלוויזיה בלוויין Yes. ההפקה התבצעה במסגרת שיתוף פעולה בין צוות ההפקה הישראלי לבין צוות ההפקה של ניקלודיאון באנגליה. על התוכנית הופקד גיא מרוז, ששימש באותה עת כעורך הראשי של הערוץ.

## קישורים חיצוניים

* נקניקייה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות מערכונים ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2003
קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות נעורים ישראליות
כל ברואי מעלה ומטה

**כל ברואי מעלה ומטה** הוא פיוט תפילה ובקשת רחמים, שחיבר רבי שלמה אבן גבירול ושמו חתום באקרוסטיכון הפיוט. תוכן הפיוט היא ציפייה ובקשה לכך שכל ברואי העולם יעידו על אחדות ה' בעולם הזה.

כיום הוא נפוץ ברבים מספרי זמירות לשבת.

לדעת שד"ל, הפיוט התחבר באיטליה בתקופה מאוחרת, ומלכתחילה פתח במילים "יעידון יגידון", שנסמכו לפסוקים שבסוף שירת הים. דעה זו נדחתה בידי החוקרים, שייחסו את הפיוט לר' שלמה אבן גבירול, והראו כי המילים הפותחות "כל ברואי מעלה ומטה" כבר מופיעות במקורות קדומים.

## זמני אמירתו
בנוסחים רבים נהגו להוסיף את הפיוט מדי יום, בסוף פסוקי דזמרא, לפני אמירת ישתבח. כיום נוהגים כך בנוסח איטליה, ובעבר גם בנוסחי פרובנס וקטלוניה. הפיוט מופיע במקום זה גם בכמה כתבי יד של סידורים בנוסח אשכנז ובנוסח צרפת. השל"ה בסידורו הביא את הפיוט וכתב שנהגו בארץ ישראל לאומרו בעלות השחר קודם אמירת תהלים, ואחרים נהגו לאומרו כחלק מן הבקשות שקודם תפילת שחרית או לאחר ברכות השחר.

מנהגים נוספים הם לאומרו כחלק מאמירת הסליחות בימים נוראים, או בשלוש הרגלים, ובשמחת תורה קודם ההקפות.

## השלמת הפיוט ב-8 בתים
רבי משה אלשקר הוסיף לפיוט שמונה בתים נוספים, העוסקים אף הם בייחוד השם בעולם, וחתם שמו באקרוסטיכון הפיוט:

**מְ**רוֹמָם עַל כָּל בְּרָכָה וּתְהִלָּה. סִבַּת כָּל סִבָּה וְעִילַּת כָּל עִלָּה. אֵין לוֹ רֵאשִׁית וְלֹא אַחֲרִית וְלֹא תִכְלָה. שְׁמַע יִשְׂרָאֵל יְיָ אֱ-לֹהֵנוּ יְיָ אֶחָד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**שַׁ**דַּי שׁוֹכֵן בִּשְׁמֵי עֲלִיָּה. אֲשֶׁר לוֹ הַיָּם וְיַבָּשָׁה וְצִיָּה. יוֹצֵר הָרִים וּבוֹרֵא כָּל בְּרִיָּה. בּוֹרֵא שָׁמַיִם וָאָרֶץ וְיַעַמְדוּ כָּאֶחָד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**הָ**אֵ-ל הַבּוֹרֵא שְׁחָקִים בְּאוֹמְרוֹ. גִבּוֹרֵי כֹּח עוֹשֵׂי דְּבָרוֹ. אוֹמֵר לַחֶרֶס וְלֹא יָהֵל אוֹרוֹ. עִמּוֹ עֹז הַמְשֵׁל וָפַחַד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**אֵ**ל נַעֲרָץ בְּסוֹד קְדוֹשִׁים. אוֹפַנִּים וְאִישִׁים וְחַיּוֹת וְתַרְשִׁישִׁים. כֻּלָּם מַעֲרִיצִים וּמַקְדִּישִׁים. וּקְדֻשָּׁה לוֹ מְשַׁלְּשִׁים כְּאֶחָד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**לְ**אַדִּיר וְנָאוֹר נַעֲלֶה בְּרֹב חֶבְיוֹן. אֵין לוֹ שֵׁנִי וְאֵין לוֹ רִאשׁוֹן וְלֹא דִמְיוֹן. דָּר בַּשַּׁחַק וֶאֱמוּנָתוֹ בְּצִבְיוֹן. כּוֹכְבֵי בֹּקֶר בְּרָן יַחַד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**שְׁ**מוֹ אֶחָד וְאֵין שֵׁנִי לְנֶגְדּוֹ. הָיָה וְהֹוֶה וְיִהְיֶה וְאֵין עוֹד מִלְּבַדּוֹ. מְלוֹא כָל הָאֶרֶץ כְּבוֹדוֹ. מַשּׂוֹא פָנִים אֵין לְפָנָיו וְלֹא מִקַּח שֹׁחַד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**קַ**דְמוֹן לְכָל נִמְצָא וְצוֹפֶה כָּל נֶעְלָם. לֹא יָשִׁיב דַּךְ נִכְלָם. אֱלֹקִים חַיִּים וּמֶלֶךְ עוֹלָם. וּמִי יְשִׁיבֶנּוּ וְהוּא בְאֶחָד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

**רָ**ם עַל כָּל רָמִים, וְרוֹכֵב עַל עֲנָנִים. מֶלֶךְ עֶלְיוֹן מָלֵא רַחֲמִים, וְסוֹלֵחַ לַעֲווֹנִים. אֱ-לֹהֵי הָאֱלֹקִים, וַאֲדוֹנֵי הָאֲדוֹנִים. וְעַמְּךָ כֻּלָּם כְּאֶחָד. יְעִידוּן יַגִּידוּן כֻּלָּם כְּאֶחָד יְיָ אֶחָד וּשְׁמוֹ אֶחָד:

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטים
קטגוריה:שירי שלמה אבן גבירול
יונתן גרשוני

**יונתן מיכאל (ג'וני) גרשוני** (נולד ב-30 באוגוסט 1950 בחיפה) הוא וירולוג ישראלי ופרופסור אמריטוס לביולוגיה באוניברסיטת תל אביב. תחום מחקרו העיקרי הוא פיתוח נוגדנים ואמצעים לטיפול במחלות כגון איידס, הפטיטיס C, שפעת, סארס ו־MERS.

## ביוגרפיה

יונתן גרשוני נולד בחיפה, בנם של יונה ושל חיים גרשוני, ממייסדי חיל הים הישראלי. הוא השלים תואר שלישי בביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ולאחר מכן ערך מחקר פוסט-דוקטורט בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת ייל בארצות הברית. בשנת 1983 החל לעבוד במכון ויצמן למדע בישראל.

בבת'סדה שבמרילנד, חקר גרשוני את נגיף האיידס במסגרת עבודתו במכונים הלאומיים לבריאות. הוא היה בין מקימי החוג לחקר התא ואימונולוגיה באוניברסיטת תל אביב, ועמד בראשו בשנים 2003–2006.

במהלך מגפת הקורונה קיבל באפריל 2020 בארצות הברית פטנט על טכנולוגיה שנועדה לשנות את המקטע הקושר קולטן (RBM) של נגיף SARS-CoV-2, על מנת לחשוף אותו למערכת החיסון בצורה יעילה יותר.

## חיים אישיים
גרשוני נשוי ואב לשלוש בנות. מתגורר בהרצליה.

## קישורים חיצוניים
* יונתן גרשוני באתר האינטרנט של הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' ס. וייז באוניברסיטת תל אביב
* מענקים אמריקאיים לפרופסור ישראלי פטנט לטכנולוגיה שעשויה להוביל לחיסון נגד הנגיף באתר האינטרנט של טיימס אוף ישראל ב-20 באפריל 2020.

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מדעי החיים
קטגוריה:מגפת הקורונה בישראל
קטגוריה:וירולוגים
קטגוריה:הרצליה: אישים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
יצחק גורני

**יצחק גורני** (או **יצחק בן אברהם הגורני**) היה משורר לירי יהודי צרפתי שפעל בסוף המאה ה-13, יליד העיר אייר-סיר-לאדור בגסקוניה, אז תחת שלטונו של הנסיך אדוארד האנגלי. השם "הגורני" נגזר מהמילה העברית "גורן", אשר מקבילה בצרפתית האוקסיטנית למילה "אייר" (Aire), כשם עיר הולדתו. ייתכן שיצחק עזב את גסקוניה עוד לפני גירוש היהודים בשנת 1287, אולי כבר בשנים 1275, 1281 או 1282, כאשר הוטלו מיסים כבדים על הקהילה היהודית.

גורני חיבר שיר המוקדש לתושבי עיר הולדתו, שבו הזכיר גם את "השרים העומדים בפרץ" בעתות מצוקה, וגם את חכמיה היהודים, אך לא הזכיר כל גירוש — מה שמרמז כי נכתב לפני 1287. בשיר זה השווה את אייר לירושלים, ואף טען כי אילו ידע המשיח שיצחק נולד באייר, היה בוחר להיוולד בה גם הוא. בשירים אחרים, עם זאת, הוא התייחס לירושלים בכינוי הפיוטי **גלות אריאל**, ייתכן כמעין משחק מילים עם המילה "אייר" (Aire).

גורני הרבה לנדוד, ושהה בערים שונות בפרובאנס ובהן ארל, אקס-אן-פרובאנס, מאנוסק, קרפנטרה, אפט ודרגיניאן. הוא ביקר גם בלנגדוק וקטלוניה, בערים כמו נרבון, פרפיניאן ולוס. בדרכו נהג להתארח בקהילות היהודיות המקומיות, ולגמול להן בבידור ושירה. הוא ניגן בליווי כינור שהיה קשור לכתפו. הוא לא תמיד התקבל בברכה, ובשיריו תיאר לעיתים את כפיות הטובה שחווה.

18 מיצירותיו נשמרו, כולם בכתב יד יחיד. שירתו משתייכת למסורת הטרובדורים ושירת האהבה החצרונית. שניים משיריו תורגמו לאנגלית: "Gorni Pleads His Cause" ו-"The Fate of the Adulterer". הראשון תוקף את אצילי ארל על שלא העניקו לו את החסות שחשב כי מגיעה לו. השני הוא דמוי-הספד הומוריסטי (פלן פרודי) שבו תיאר את מותו ואת ירושתו — תאווה וניאוף.

## ביבליוגרפיה
*T. Carmi, ed. (1981), **The Penguin Book of Hebrew Verse** (New York: Viking Press).
*Susan Einbinder (2005), **Isaac b. Abraham haGorni: The Myth, the Man, and the Manuscript**, International Medieval Congress, Western Michigan University, Kalamazoo.
*W. D. Paden and F. F. Paden (2007), **Troubadour Poems from the South of France** (Cambridge: D. S. Brewer).
*Hayyim Schirmann (1949), **Isaac Gorni, poète hébreu de Provence**, Lettres Romanes, **3**:175–200.
*Jefim Schirmann (1954), **The Function of the Hebrew Poet in Medieval Spain**, Jewish Social Studies, **16**(3):235–52.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כנרים יהודים צרפתים
קטגוריה:מוזיקאים יהודים צרפתים
קטגוריה:משוררים יהודים צרפתים
קטגוריה:משוררים יהודים בימי הביניים
קטגוריה:טרובדורים
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:יהודי צרפת במאה ה-13
לוטן פישר

**לוטן פישר** (נולד ב-7 בנובמבר 1990) הוא שחקן ברידג' ישראלי שדורג בעבר בדרגת "רב-אמן עולמי" על ידי איגוד הברידג' העולמי . כיום פישר מורחק מכל פעילות לאומית ובינלאומית על ידי איגוד הברידג' הישראלי, האמריקאי, והאירופי בעקבות שערוריות  שונות בהן הורשע.

## קריירה
פישר הופיע לראשונה בתחרויות בינלאומיות באליפות אירופה ה-18 לנבחרות נוער בטורקי בשנת 2002, בה סיימה קבוצת בית הספר שלו במקום הראשון. עד 2008 התחרה בעיקר בתחרויות לנוער, ואז החל להתחרות עם שותפו רון שוורץ  וזכה עימו בתחרויות רבות. בשנת 2011 זכו פישר ושוורץ באליפות העולם הפתוחה לקבוצות, ובהמשך השתתפו גם בתחרויות קבוצתיות פתוחות באירופה במסגרת נבחרת הברידג' של ישראל. השניים סיימו בין עשרת הראשונים בשש תחרויות, ופישר עצמו זכה במספר מדליות עולמיות ואירופיות בתחרויות נוער בין השנים 2009 ל-2013.

## אישום ברמאות והרחקה
באוגוסט 2015 השתתפו פישר ושוורץ בתחרות ה"ספינגולד"  הבין-לאומית של איגוד הברידג' האמריקאי  (ACBL) בשיקגו. ברבע הגמר שיחקו מול אלוף העולם הנורווגי, בויה ברוגלנד, וקבוצתו, ניצחו אותם ולבסוף זכו באליפות כולה. לאחר התחרות האשים אותם ברוגלנד ברמאות והעברת אינפורמציה בדרך לא חוקית שסייעה להם לנצח. בעקבות ההאשמות נחקרו פישר ושוורץ ועברו בדיקת פוליגרף. למרות שיצאו דוברי אמת בבדיקת הפוליגרף, הם הועמדו לדין והורשעו על ידי איגודי הברידג' הישראלי, האמריקאי והאירופי.

במאי 2016 הרחיק איגוד הברידג' האירופי את השניים לתקופה של חמש שנים בגין רמאות. ביולי 2016 איגוד הברידג' האמריקאי הרחיק לצמיתות את השניים בגין רמאות ושלל מהם את כל התארים בהם זכו במסגרת תחרויות האיגוד.

באוגוסט 2016 מצא אותם איגוד הברידג' הישראלי אשמים ב"העברת סימנים על ידי הזזת לוחות המשחק". בפברואר 2017 הרחיק אותם לכל החיים בגין רמאות.

בתקופת הקורונה תחרויות רבות עברו למשחק אינטרנטי שגם בהן לא הורשה פישר לשחק. על אף האיסור, עבר פישר עבר על החוקים, שיחק בתחרויות ואף זכה באחת מהן כששיחק תחת שם של אחד מחבריו. לאחר שזכה התגלה המעשה וגם חברו הורחק למספר שנים.

בנובמבר 2021 יצא ביס ובסטינג טיוי (כיום סטינג פלוס) סרט דוקומנטרי על השערורייה בשם "קלף מלוכלך". הסרט, שנוצר על ידי הבמאי דניאל סיון, "מנסה לפצח אם פישר הוא רמאי סדרתי או קורבן."

## תארים
### ניצחונות
* אליפות אירופה לנבחרות נוער - נבחרות בתי ספר (1) 2002
* אליפות העולם - קבוצות נוער (1) 2010
* אליפות אירופה לנבחרות נוער (1) 2011
* אליפות העולם בנבחרות - נבחרות בין-לאומיות (1) 2011
* טורניר קבנדיש (1) 2012
* אליפות אירופה לנבחרות - נבחרות פתוחות (1) 2014
* אליפות הברידג' הצפון אמריקאית (1)
** ספינגולד (1) 2014, 2015; (האחרון נשלל ממנו בעקבות הרחקתו על ידי ה-ACBL)

### סגנויות
* World Bridge Games - זוגות נוער (1) 2008
* אליפות אירופה לנבחרות נוער (1) 2009
* אליפות העולם לנבחרות נוער (1) 2012

## ראו גם
* שערוריית הרמאות של פישר ושוורץ 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
קטגוריה:שחקני ברידג' ישראלים
קטגוריה:ברידג'
משחק שעווה (BDSM)

[ממוזער|300x300 פיקסלים| משחק שעווה יכול ליצור דוגמאות צבעוניות על גוף האדם באמצעות [שעווה בצבעים שונים.]]
**משחק שעווה** הוא סוג של משחק טמפרטורה המבוצע בהקשר של BDSM, שבו מטפטפים שעווה מנר על עורו החשוף של אדם, על מנת לגרום לתחושת צריבה קלה בעור.
ממוזער| גבר מטפטף שעווה על אישה כנועה בפירמידת ארוס, 2009
משחק שעווה נחשב לצורת משחק מתקדמת למדי. אם נעשה בצורה שגויה, משחק שעווה עלול לגרום לכוויות חמורות מספיק כדי לדרוש טיפול רפואי. 

## סוגי נרות נפוצים
* נרות סויה (Soy) אשר נמסים בדרך כלל בטמפרטורה של כ-46-57 מעלות צלזיוס.  
* נרות פרפין (Paraffin) אשר נמסים בדרך כלל בטמפרטורה של כ-47-65 מעלות צלזיוס. 
* נרות משעוות דבורים (Beeswax) אשר נמסים בדרך כלל בטמפרטורה של כ-62-65 מעלות צלזיוס (**לא בטוחים למשחק בשעווה**).   
* שעווה מיקרוקריסטלית (Microcrystalline wax) אשר נמסה בדרך כלל בטמפרטורה של כ-63-93 מעלות צלזיוס (**לא בטוחה למשחק עם שעווה**). 
* סטארין (Stearin) אשר נמס בדרך כלל בטמפרטורה של כ-80 מעלות צלזיוס (**לא בטוח למשחק עם שעווה**). 

תוספי נרות כגון צבע, שמנים וניחוחות עשויים להעלות את נקודת ההיתוך.

ניתן להוריד את נקודת ההיתוך של שעווה על ידי הוספת שמן מינרלי .

## בטיחות
סוגים שונים של נרות מייצרים טמפרטורות שונות של שעווה. שעווה יכולה לנוע בין שעווה חמה ומרגיעה (עד 50 מעלות צלזיוס) ועד שעווה חמה ומסוכנת שאיננה מתאימה למשחקי שעווה (מעל ל־60 מעלות צלזיוס ואף יותר). קיים הבדל משמעותי בסיבולת של אנשים שונים לחום, שיכול להשתנות בהתאם למקום המדויק שבו מטפטפים את השעווה.

שעווה עלולה להתיז לתוך העיניים, דבר שעלול להיות מסוכן. שעווה חמה מדי עלולה לגרום לכוויות קשות. כאשר שעווה מתקשה, קיים קושי מסוים בלשטוף אותה מהגוף - ובמיוחד באזורים עם שיער גוף או שיער ערווה. ניתן להסיר שעווה בקלות על ידי שטיפה במים חמים עם סבון, מסרק צפוף או אובייקט צר כמו כרטיס פלסטיק. מריחת שמן מינרלי או קרם גוף לפני המשחק יכולה להקל על הסרת השעווה.

טפטוף שעווה בנקודה אחת עלול ליצור ריכוז חום אשר עלול אף הוא לייצר כוויה ואף שריפה. יש להשתמש בסביבה לא דליקה, ורצוי להימצאות אביזרי כיבוי ועזרה ראשונה במידת הצורך.

יש לשים לב למצב העור, מחלות עור וחתכים אשר עלולים להזדהם או לייצר תחושת אי נעימות.

## בתרבות הפופולרית
* גוף הראיות (1993) - דמותה של מדונה קושרת את זרועותיו של אהובה יחד בחגורתו, ואז בזמן שהוא חסר אונים היא מתגרה בו ומונעת ממנו סיפוק מיני, ומדגימה את שעבודו כלפיה על ידי שפיכת שעוות נרות על איבר מינו לפני שהיא מקיימת איתו יחסי מין.
* אני אוהב לשחק משחקים (1995) - סרט נוסף בו דמות נשית שתלטנית מינית מתעוררת על ידי קשירת בן זוגה ושפיכת שעווה חמה על גופו.
## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:BDSM
קטגוריה:מיניות
קטגוריה:שעווה
משרד החקלאות של הרשות הפלסטינית

**משרד החקלאות של הרשות הפלסטינית** אחראי לפיתוח ויישום של מדיניות ותוכניות חקלאיות בשטחים הפלסטיניים. מטרתו העיקרית היא לקדם שיטות חקלאיות בנות קיימא, להגדיל את הפריון ולהבטיח ביטחון תזונתי במדינה. השר המכהן הוא רזק סלימייה.

## הקמת המשרד
משרד החקלאות הוקם תחת הרשות הלאומית הפלסטינית בשנת 1996, כאשר נשיא הרשות, יאסר ערפאת, פרסם צו נשיאותי להקמתו.

## פעילות המשרד
משרד החקלאות פועל להשגת היעדים על ידי מתן סיוע טכני ותמיכה לחקלאים, קידום מחקר ופיתוח בחקלאות ויישום תוכניות הנותנות מענה לצרכים של קהילות כפריות.

כמה מתחומי ההתמקדות העיקריים של משרד החקלאות ברשות הפלסטינית כוללים:
* חקלאות בת קיימא: המשרד שואף לקדם שיטות חקלאות בנות קיימא ידידותיות לסביבה ואחראיות מבחינה חברתית. זה כולל קידום שימוש בשיטות של חקלאות אורגנית, הפחתת השימוש בחומרי הדברה ודשנים וקידום הגיוון היבולים.
* ביטחון תזונתי: הבטחת גישה לאזרחי הרשות הפלסטינית למזון הולם ומזין נמצאת בראש סדר העדיפויות של המשרד. כולל תמיכה בחקלאים בקנה מידה קטן, קידום ייצור של מזון מקומי ושיפור ההפצה והנגישות של מזון במדינה.
* פיתוח כפרי: המשרד פועל לקידום פיתוח האזורים הכפריים על ידי מתן תמיכה לחקלאים קטנים וקידום הקמתם של קואופרטיבים חקלאיים. הוא גם פועל לשיפור הגישה לתשתיות ושירותים בסיסיים בקהילות כפריות.
* מחקר ופיתוח: המשרד תומך במחקר ופיתוח במגזר החקלאות, במטרה לשפר את היבול, לפתח טכנולוגיות ופרקטיקות חדשות ולקדם חדשנות בתעשייה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:משרדי ממשלת הרשות הפלסטינית
קטגוריה:חקלאות ברשות הפלסטינית
קטגוריה:משרדי חקלאות
המועצה המהפכנית של פת"ח

**המועצה המהפכנית של פת"ח** (בערבית: **المجلس الثوري لحركة فتح**) היא הגוף הפרלמנטרי הפנימי של פת"ח והמוסד השני בחשיבותו אחרי הוועד המרכזי של פת"ח. היא מורכבת מכ-80 חברים שנבחרים מתוך מאגר של כ-1,400 חברי מפלגה, במהלך הקונגרס הכללי של הארגון. מתוכם נבחרים 21 חברים לוועד המרכזי. מועמדים נדרשים להיות מעל גיל 33, וכאלו שהיו חברים מלאים במפלגה במשך 15 שנה ברצף.

## כינוסים
על פי התקנון הפנימי של תנועת הפת"ח, על המועצה המהפכנית להתכנס אחת לשלושה חודשים, וגם כאשר:
* המזכיר הכללי מזמן את החברים לישיבה
* שני שלישים מהחברים מזמנים ישיבה במכתב
* בקשה של הוועד המרכזי

## בחירת חברים
חברי המועצה המהפכנית נבחרים על ידי מינויים של חברי הוועידה הכללית לחברות במועצה, כאשר המועצה מורכבת מ:
* חברי הוועד המרכזי של פת"ח.
* יו"ר ועדת הבקרה הפיננסית ויו"ר הוועדה לבקרת תנועה והגנה על חברים.
* חמישים חברים שנבחרו על ידי הוועידה הכללית מבין חבריה, בתנאי שהחבר הנבחר השיג לפחות 30% מהקולות.
* חברים המייצגים את המועצה הצבאית של פת"ח, לא יותר מעשרים וחמישה חברים.
* חברים שנבחרו על ידי הוועד המרכזי ברוב של שני שלישים מחבריו, לא יותר מחמישה עשר חברים.
* מספר נציגים בתוך שטחי מדינת ישראל, ייקבעו על ידי המועצה המהפכנית.
* חמישה חברים שמונו על ידי הוועד המרכזי ברוב של שני שלישים מתוך העצורים מחוץ לישראל ייספרו במניין כאשר יוכלו להשתתף בישיבות.
* משקיפים שמונו על ידי הוועד המרכזי ואושרו על ידי המועצה המהפכנית, לא יותר מחמישה עשר חברים.

## תחומי אחריות
על המועצה המהפכנית של פת"ח מוטלים מגוון תפקידים, שהבולט שבהם הוא פיקוח על עבודת הוועד המרכזי ואישור מדיניות הפנים ופרשנותה. המועצה גם מחליפה משרות פנויות בוועד המרכזי במקרה של מוות, פרישה או גירוש. היא גם לוקחת על עצמה את האחריות לפטר או להקפיא את חברותם של חברים, בין אם בוועד המרכזי או בכל אחד ממנגנוני התנועה.

המועצה המהפכנית פועלת גם ליישום החלטות הוועידה הכללית של פת"ח, לפקח על עבודת הוועד המרכזי ולפקח על ענייניה הצבאיים של תנועת פת"ח, בנוסף לדיון בהחלטות הוועד המרכזי ובפעילותו. כמו כן, היא מפרשת את נוסחי התקנון הפנימי של פת"ח בהתאם לתקנון התנועה, בוחרת את ראש בית הדין של התנועה ואת חברי ועדותיה ודנה בדו"חות ועדות הוועידה הכללית והמועצה המהפכנית.

הקונגרס השביעי של פת"ח, שנערך ברמאללה בדצמבר 2016, בחר חברים רבים חדשים. הדבר התפרש כניסיון של מחמוד עבאס להדק את אחיזתו במפלגה על ידי גירוש יריבו מוחמד דחלאן, ודחיקתו לשוליים של מרואן ברגותי.

## חברות

## הערות שוליים

קטגוריה:פת"ח
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: ארגונים
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: פוליטיקה
לוקזה

**מועדון כדורגל לוקזה** (באיטלקית: **Lucchese 1905 s.r.l**) הידוע גם בשם **לוקזה** הוא מועדון כדורגל איטלקי, מהעיר לוקה במחוז טוסקנה שבאיטליה. זה מועדון הכדורגל ותיק ששיחק בעבר בסרייה א'. המועדון שיחק בליגה העליונה במשך 13 עונות עד לעונת 1952. 

## היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1905 בשם Lucca Football Club. בשנת 1924 בוצע איחוד מספר מועדוני כדורגל של העיר תחת שם Unione Sportiva Lucchese-Libertas. בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 המועדון קודם לסרייה ב' ובשנת 1936 לסרייה א' בה הוא שיחק במשך שלוש עונות. בתחילת שנות ה-40 של המאה ה-20 המועדון חזר לליגת משנה.

בשנת 1947 קבוצת המועדון חזרה לליגה העליונה ושיחקה בה 5 עונות. בשנת 1948 שמה שונה ל-A.S. Lucchese Libertas.

בסוף המאה ה-20 מועדון שיחק בסרייה ג' עד שהוכרז על פשיטת רגל בשנת 2008. תוך זמן קצר הוקם מועדון חדש בשם Società Sportiva Dilettantistica Sporting Lucchese שהחל לשחק בסרייה ד'. לאחר קידום לסרייה ג' הוא שינה את שמו ל-Associazione Sportiva Dilettantistica Football Club Lucca 2011. בשנת 2011 הוכרז על פשיטת רגל שנייה.

באוגוסט 2011 הוקמה קבוצה חדשה שהחל משנת 2013 נקראת A.S. Lucchese Libertas 1905. היא פשטה רגל בקיץ 2019.

בסוף 2019 הוקמה קבוצה S.S.D. Lucchese 1905 שנכון לעונת 2024/2025 משחקת בסרייה ג'.

משחקי הבית של קבוצה מתקיימים באצטדיון פורטה לוסיה שנבנה בשנת 1935.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:טוסקנה
קטגוריה:קבוצות כדורגל איטלקיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1905
הרשות המוניטרית הפלסטינית

**הרשות המוניטרית הפלסטינית** (**PMA**; בערבית: **النقد الفلسطينية**) היא הבנק המרכזי המתהווה של הרשות הפלסטינית. הרשות ממוקמת ברמאללה, היא הוקמה בשנת 1994 בעקבות חתימת פרוטוקול היחסים הכלכליים (פרוטוקול פריז) בין ישראל ובין הרשות הפלסטינית. זהו מוסד ציבורי עצמאי האחראי על גיבוש ויישום מדיניות מוניטרית ובנקאית, לשמירה על המגזר הבנקאי ולהבטיח את צמיחת הכלכלה הפלסטינית בצורה מאוזנת.

הרשות המוניטרית הפלסטינית מפקחת על שלושה עשר הבנקים הפלסטיניים והזרים הפועלים ביהודה ושומרון וברצועת עזה. היא אינה אחראית להנפקת מטבע פלסטיני. הרשות פועלת מכוח חוק PMA מספר 2 משנת 1997, חוק של המועצה המחוקקת הפלסטינית וחוק הבנקאות מספר 9 משנת 2010, ועל בסיס החלטה שקיבל יאסר ערפאת בשנת 1994. סמליל הרשות כולל מחווה ללירה הארץ-ישראלית (שנקראה באנגלית Palestine Pound), ששימשה כהילך חוקי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי. הלוגו מכיל את שם הרשות המוניטרית הפלסטינית באנגלית ובערבית, הכתוב על מטבע היסטורי של 5 מיל.

## מטרות
PMA שואפת לשמור על יציבות מוניטרית ופיננסית ולקדם צמיחה כלכלית בת קיימא באמצעות:
* רגולציה ופיקוח יעילים ושקופים על בנקים, מוסדות מיוחדים למתן הלוואות וחלפני כספים הפועלים בשטחים הפלסטיניים.
* פיקוח על הטמעה ותפעול של מערכות תשלומים מודרניות ויעילות.
* פיתוח וביצוע מדיניות מוניטרית שנועדה להשיג יציבות מחירים.

PMA פעילה בקידום מדיניות  והיא חברה בברית להכללה פיננסית.

## מנהלים
מנהלי ה-PMA לאורך השנים היו:
* פואד בסיסו, דצמבר 1994 – נובמבר 2001
* , דצמבר 2001 – פברואר 2005
* ג'ורג' אל-עבד, פברואר 2005 – נובמבר 2007
* ג'יהאד אל-וזיר, ינואר 2008 – נובמבר 2015
* עזאם א-שאווה, נובמבר 2015 – ינואר 2021
* פיראס מלחם, ינואר 2021 – ינואר 2025
* , ינואר 2025 –

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הרשות הפלסטינית: כלכלה
קטגוריה:בנקים מרכזיים
גיא ברנשטיין

**גיא ברנשטיין** (נולד ב-9 במרץ 1968) הוא מנהל ישראלי, מנכ"ל החברות הציבוריות פורמולה מערכות ומג'יק תעשיות תוכנה ויו"ר החברות מטריקס, סאפיינס, TSG IT, Zap group ומיכפל.

## ביוגרפיה
גיא ברנשטיין נולד ב-1968. הוא בוגר המסלול האקדמי המכללה למינהל בחשבונאות וכלכלה, והוסמך כרואה חשבון. בשנים 1994–1997 עבד בפירמת ארנסט אנד יאנג בישראל. בשנת 1999 מונה לסמנכ"ל הכספים של מג'יק תעשיות תוכנה, באפריל 2004 מונה לסמנכ"ל הכספים של חברת אמבלייז. בסוף 2006 הוביל את רכישת השליטה בפורמולה מערכות בידי אמבלייז ומונה למנכ"ל אמבלייז ולדירקטור בפורמולה מערכות. בינואר 2008 מונה למנכ"ל פורמולה מערכות, ובהמשך מונה גם למנכ"ל מג'יק תעשיות תוכנה. בשנת 2010 נמכרה השליטה בפורמולה לחברת אסקו הפולנית, וברנשטיין המשיך בתפקיד המנכ"ל. בניהולו ביצעה החברה יותר מ־100 מיזוגים ורכישות. בין השאר רכשה פורמולה בשנת 2016 חצי מהבעלות בחברת TSG IT. ברנשטיין מחזיק ב-11.73% ממניות פורמולה מערכות, והוא בעל האחזקה השנייה בגודלה בחברה, לאחר אסקו.

ברנשטיין נשוי ואב לשני ילדים. מתגורר בסביון.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:רואי חשבון ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
אלכסנדר הגוסס

**אלכסנדר הגוסס** (ביוונית: **Ἀλέξανδρος ὁ θνήσκων**) הוא פסל שיש הלניסטי מן המאה ה-2 לפנה"ס, המייצג ראש גברי בעל הבעה פתטית ועוצמה דרמטית. הפסל שמור כיום בגלריית אופיצי בפירנצה, איטליה, ונחשב לאחת מן הדוגמאות הנדירות והאיכותיות ביותר לפיסול יווני מקורי מהתקופה ההלניסטית המאוחרת.

## תיאור

הפסל מגולף בשיש לבן מגורען בינוני, שמקורו ככל הנראה באי יווני, וגובהו הכולל 72 ס"מ (כאשר החלק העתיק בלבד מתנשא לגובה של 42 ס"מ). הוא מתאר דמות צעירה בגודל העולה על טבעי, בעלת שיער ארוך המסודר בקווצות עבות, מבט מופנה כלפי מעלה וראש המסובב בעוצמה ימינה. הפה חצי פתוח, הגבות מכווצות, וההבעה הכללית טעונה ברגש של כאב או גסיסה. חלקים נרחבים בפסל שוחזרו בעת החדשה, ובהם בסיס הצוואר, פלג הגוף העליון, חלק מהשיער, גב הראש, האף, וקווצות בצד שמאל של הפנים. סימני עיבוד מודרני ניכרים גם בקודקוד. שיחזורים אלו משקפים גישות משתנות לאידיאל האסתטי ולפרשנות דמותו של אלכסנדר מוקדון.

## היסטוריה וזיהוי

הפסל נודע לראשונה בשנת 1550, אז נכלל באוסף הקרדינל פיו דה קרפי בקמפו מרציו שברומא, תחת הזיהוי כ"אלכסנדר הגוסס". זיהוי זה זכה לתהודה רבה והתקבל בקרב מבקרי האמנות עד המאה ה-18. בשנת 1779 התגלה "ראש אזארה" בטיבולי, אשר נחשב דיוקן אותנטי יותר של אלכסנדר מוקדון, והביא לדחיית הזיהוי המקורי. בעקבות שינוי זה, החלו חוקרים לקשר את הפסל לאיקונוגרפיה של ענקי המזבח בפרגמון, ובהמשך – לייצוגים של דמויות מיתולוגיות ימיות, כגון בני-ים או נימפות, ברגע דרמטי של עלייתן מן הים. אף כי זהות הדמות אינה חד-משמעית, הסגנון וההבעה מקשרים את היצירה לקבוצה של פורטרטים הלניסטיים מאוחרים המושפעים מדמותו של אלכסנדר.

## העברה לפירנצה והשפעה אמנותית
[250px|ממוזער|שמאל|[דניאל בגוב האריות (פטר פאול רובנס)|דניאל בגוב האריות, רובנס]]
בסביבות שנת 1580 הועבר הפסל לפירנצה, והצגתו בגלריית אופיצי הפכה אותו למוקד השראה לאמנים בני התקופה. הפסל שוכפל בשיש לפחות פעם אחת – העתק הנמצא כיום במוזיאון הארכאולוגי הלאומי של פירנצה – וכן שלוש פעמים באבן פורפיר, ככל הנראה על ידי סדנת הפסלים של משפחת פרוצ'י דל טדא. הוא שימש מקור השראה לציורים ויצירות נוספות באמנות הרנסאנס והבארוק האיטלקיים.

## רפליקות והשוואות
במהלך המאה ה-17 שימש הפסל מקור השראה גם לאמנים מתקופת הבארוק. בציור דניאל בגוב האריות (1614/1616) מאת רובנס זיהו חוקרים את הבעת פניו של דניאל – מבט כלפי מעלה, עיניים דומעות ותחינה גלויה – כהשראה שנלקחה מהפסל, אותו פגש רובנס ככל הנראה בעת שהותו באיטליה. בכך, שימש הפסל מקור אסתטי ליצירת דמות דרמטית, אשר גילמה אידיאלים של סבל, אמונה ותשוקה גם באמנות הבארוק.

במהלך שנות ה-2000 זוהתה רפליקה רומית של הפסל באוסף פרטי בקובה. תגלית זו עוררה השערה כי הפסל המקורי השתייך למתחם מונומנטלי נודע בעת העתיקה, ככל הנראה כזה שהכיל דמויות דרמטיות מהמיתולוגיה היוונית או היסטורית. תובנה זו שופכת אור נוסף על הפונקציה האפשרית של הפסל, כחלק ממערך אמנותי או פולחני גדול יותר.

## חשיבות אמנותית

"אלכסנדר הגוסס" נחשב ליצירה מופתית בפיסול ההלניסטי, ומשקף את המעבר מסגנון אידיאליסטי לקו ריאליסטי-רגשי. הוא מבטא את העניין הגובר בפסיכולוגיה של הדמויות, בהבעה אישית ובתנועה דרמטית, המאפיינים את האמנות של התקופה המאוחרת. אף כי לא ניתן לאשר את זיהוי הדמות, הפסל נותר עדות חזותית ותרבותית מרשימה ליכולות הטכניות והאסתטיות של הפיסול היווני.

## הערות שוליים

קטגוריה:פסלים (יצירות)
קטגוריה:פירנצה: פסלים
קטגוריה:פיסול יווני
בלה אטנילוב

**בלה אטנילוב** (נולדה ב-1989) היא שחקנית שחמט ישראלית, שזכתה באליפות ישראל בשנת 2006, כשהייתה בגיל 17, ובכך הייתה לאלופת ישראל הצעירה ביותר עד לאותה עת.

## ביוגרפיה
בלה אטנילוב נולדה בשנת 1989 וגדלה במשפחה חרדית בעיר אופקים, ישראל. היא הגיעה ממשפחה חובבת שחמט – אביה, בוריס אטנילוב, היה מאמן שחמט, והוא עודד את ילדיו ללמוד את המשחק מגיל צעיר.

## קריירה
בלה אטנילוב התבלטה כשחמטאית כבר מגיל צעיר, ובמהלך הקריירה שלה הפכה לאחת השחקניות הבולטות בישראל. הישגה המשמעותי ביותר הגיע בשנת 2006, כאשר זכתה באליפות ישראל לנשים בגיל 18 בלבד, והייתה בכך לאלופה הצעירה ביותר בתולדות התחרות עד לאותה תקופה.

אטנילוב השתייכה למועדון השחמט "מכבי-מב"ע-אטיוד רמת גן".

### ההישגים האישיים

## הישגים בולטים
* זכתה בגביע אליפות ישראל לנשים בשחמט בשנת 2006.
* הייתה אלופת ישראל בשחמט הצעירה ביותר, זכתה באליפות בגיל 17.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* כרטיס פיד"ה של בלה לחודשים ינואר -אפריל 2006 
* תוצאות המשחקים של בלה אטנילוב בעולם בתקופה שבין 1998–2003 
* הדירוג של בלה אטנילוב בעולם בין השנים 2006–2010 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופות ישראל בשחמט
קטגוריה:אופקים: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1989
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
אנה וליקי

**אניה "אנה" וליקי** (ברוסית: **Анна Великий**, באנגלית: **Anna Velikiy** ; נולדה ב-10 בדצמבר 1982) היא שחקנית כדורעף לשעבר, ישראלית ילידת אוזבקיסטן הסובייטית, ששיחקה בתפקיד חוסמת צד ימין. היא קפטנית לשעבר בנבחרת ישראל בכדורעף נשים. החל מעונת 2005/2024 היא מאמנת נבחרת מכבי GEOPLAST תל אביב בכדורעף בנות., ומאמנת נבחרת ישראל בכדורעף נשים.

## ביוגרפיה
אניה וליקי נולדה ב-10 בדצמבר 1982 בהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית שלימים הוסב שמה לאוזבקיסטן. בשנת 1996 כשהייתה בת 14 היא ומשפחתה עלו לארץ ישראל. בעונת 2006/2005 היא הצטרפה למועדון כדורעף מכבי רעננה.

העלייה לארץ אחרת בגיל ההתבגרות הכילה אתגרים וקשיים רבים אך המעבר גם השפיע רבות על חייה בעיצוב האישיות והקריירה שלה. בגיל צעיר התמקדה בכדורעף והבלטה כשחקנית מוכשרת.

אנה וליקי הצטרפה לנבחרת ישראל בכדורעף בשנת 1999 כשהייתה בת 17. היא הצטרפותה לנבחרת היה חלק משמעותי בהתפתחות הקריירה שלה. היא השתתפה באימונים במכון וינגייט עם הנבחרת, ואחד ההישגים הבולטים שלה עם הנבחרת היה ב-2011 (אליפות אירופה). לאורך שנים היא הייתה השחקנית המובילה בזכות ההנהגה על המגרש.

בשנים 2010–2012 היא שיחקה בקבוצת הכדורעף הצ'כית VK פרוסטיוב, בשנים 2012–2014 שחקה בהפועל עירוני קריית אתא, בקבוצת הפועל כפר סבא בשנים 2015–2023. החל מ-2024 היא המאמנת הראשית של מכבי GEOPLAST תל אביב.

אנה צוטטה שהיא . בציטוט נוסף של אנה וליקי בנושא ספורט ונשים, היא טוענת, שבארץ אין מספיק חשיפה כלפי ספורטאיות, והיא רוצה לקיים קמפיין סברתי, כדי לקדם את פיתוח של חוגי ספורט בזכות ספונסרים שייצרו תנאים טובים. לדעתה, אמנם יש הרבה ספורטאיות פעילות, שמשיגות מדליות, אך לצערה, רוב הבנות בעולם לא עוסקות מספיק בספורט. בכל זאת, אנה וליקי טוענת שחייב להיות שוויון בין נשים לגברים בספורט. ובציטוט אחר שלה 

ב- 12 בינואר 2026 מונתה וליקי למאמנת נבחרת ישראל בכדורעף נשים.

## ראו גם
* מכבי תל אביב (כדורעף)
* נבחרת ישראל בכדורעף נשים

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ספורטאיות ישראליות
קטגוריה:שחקניות כדורעף ישראליות
קטגוריה:ישראליות ילידות אזרבייג'ן
קטגוריה:מאמני כדורעף ישראלים
קטגוריה:ישראל: כדורעף
כדורעף, נשים
כדורעף, נשים
ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1982
גרשון הורוביץ

**גרשון (" גֶ'רי") הורוביץ** (15 במאי 1923- 17 באוקטובר 2018) היה לוחם מחתרת לח"י, לוחם בצה"ל, פעיל ציוני ואיש ציבור ישראלי. פעל במסגרת מחתרות היישוב העברי בארץ ישראל, השתתף במאבק להקמת המדינה, ונמנה עם מגויסי צה"ל במלחמות ישראל הראשונות.

## ביוגרפיה
גרשון הורוביץ נולד בשנת 1923 בברנוביץ, פולין, לברכה ויצחק הורוביץ, במשפחה דתית חסידית. אביו, סוכן ביטוח, עלה לארץ ישראל בשנת 1932, והמשפחה התאחדה בכפר סבא בשנת 1934. אמו ניהלה משק חקלאי. הורוביץ למד בישיבה, בבית ספר עממי ובבית ספר מקצועי של המזרחי בתל אביב. היה פעיל בתנועת בני עקיבא ובארגון מכבי, ושיחק בקבוצת הכדורגל מכבי כפר סבא.

## פעילות מחתרתית
בשנת 1939, בהיותו בן 16, הצטרף הורוביץ לאצ"ל. לאחר הפילוג באצ"ל, הצטרף ללח"י יחד עם חבריו מהמכבי, בתמיכת אמו שסייעה למחתרת. במסגרת לח"י עבר קורסים לשימוש בנשק ועסק בהפצת חומרי תעמולה. לאחר רצח אברהם שטרן ("יאיר") ב-1942, התגייס לצי המלכותי הבריטי ושירת באלכסנדריה, שם המשיך בפעילותו המחתרתית: הברחת נשק לארץ, השתתפות במבצעים מיוחדים של לח"י במצרים, העברת חומרי תעמולה, וסיוע בהכנות להתנקשות בלורד מוין, שר המדינה הבריטי למזרח התיכון. הורוביץ העביר למתנקשים את תמונתו של הלורד מוין ואת הדרכונים ששימשו אותם למילוט לאחר ההתנקשות.

ב-1944 נאסר על ידי הבריטים בחשד למעורבות בפעילות טרור, שוחרר מהצבא הבריטי וחזר לארץ ישראל. בינואר 1945 נאסר שוב, נכלא במחנה המעצר לטרון ובבתי סוהר בירושלים ובעכו, ובהמשך הוגלה למחנות מעצר באפריקה (קרתאגו, סמבל וגילגיל), שם שהה עד לאחר קום המדינה.

## שירות בצה"ל
לאחר שחרורו וחזרתו לארץ ביולי 1948, התגייס מיד לצה"ל ושירת בגדוד 89 של חטיבה 8, בפלוגה בפיקודו של יעקב גרנק ("דב הבלונדיני"). השתתף בכל קרבות הגדוד במלחמת העצמאות, וכן לחם במלחמת סיני, מלחמת ששת הימים ומלחמת יום הכיפורים.

## חייו האזרחיים
לאחר שחרורו מצה"ל עסק הורוביץ במיון יהלומים. בשנת 1952 נישא ליהודית לבית אהרונוביץ', ונולדו להם שלושה ילדים. גרשון היה חובב ספורט, התגורר בכוכב יאיר, ובשנת 2014 קיבל אות הוקרה על תרומתו לחברה. נפטר ב-17 באוקטובר 2018 והובא למנוחות בבית העלמין בכוכב יאיר.

## ראו גם

## הערות שוליים

קטגוריה:אסירי ציון במצרים
קטגוריה:אסירי ציון
קטגוריה:אצ"ל
קטגוריה:התנקשויות
קטגוריה:לח"י: פעולות
קטגוריה:מחתרות בארץ ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
נופר שלום

**נופר שלום** (נולדה ב-4 באוגוסט 1988) היא שחקנית כדורסל ישראלית, המשחקת בעמדות הסמול פורוורד (עמדה 3) והפאוור פורוורד (עמדה 4). במכבי רעננה בליגה הלאומית. היא אחת השחקניות הוותיקות בליגת העל לנשים בכדורסל, עם קריירה מקצעית שנמשכת מעל לשני עשורים.

## ראשית חייה
נופר שלום נולדה ב-4 באוגוסט 1988 וגדלה בישראל בעיר רעננה. היא למדה בבית הספר התיכון "אוסטרובסקי", שם בלטה כספורטאית מצטיינת. את דרכה החלה במחלקת הנוער של מכבי רעננה, אחד המועדונים המובילים בישראל בפיתוח שחקניות צעירות.

בילדותה התאמנה בבלט, אך בעקבות מעבר של חברתה לבית ספר אחר, ובתמיכת משפחתה, החליטה להצטרף לחוג כדורסל – צעד שהוביל אותה לקריירה מקצועית בענף.

## קריירה מקצוענית
נופר שלום החלה את דרכה במחלקת הנוער של מכבי רעננה, ומשם עברה לשחק בקבוצות שונות בליגת העל לנשים. לאורך השנים שיחקה בקבוצות:
*בנות השרון - עמן זכתה בגביע המדינה בשנת 2015
*מכבי אשדוד
*הפועל ראשון לציון
*א.ס. רמת השרון
*אליצור נתניה
*בנות הרצליה
*אליצור חולון
*אליצור רמלה
*מכבי רמת גן

לאורך הקריירה התבלטה כשחקנית יציבה ומנוסה, ששומרת על רמה גבוהה. בעונת 2022/2023, בגיל 34, הייתה השחקנית הוותיקה ביותר בליגת העל לנשים, ושימשה כקפטנית אליצור רמלה, אותה הובילה לזכייה באליפות.

בעונת 2024/2025 המשיכה לשחק במכבי עירוני רמת גן, לאחר שחתמה על חוזה לעונה נוספת. במהלך הפלייאוף של העונה שלפניה הצטיינה עם 16 נקודות במשחק השלישי בסדרה מול רמלה – משחק שהיה לשיא עונתי עבורה.

## חיים אישיים
מלבד הקריירה הספורטיבית, נופר שלום היא קוסמטיקאית מקצועית ומנהלת קליניקה פרטית משלה.

## תרומה לקהילה
נופר שלום משתתפת בפעילויות קהילתיות, ובין היתר ביקרה במחלקת הילדים בבית החולים תל השומר יחד עם שחקניות נוספות מהליגה, שם חילקה מתנות ושימחה את הילדים המאושפזים.

## הישגים
אליפות ליגת העל לנשים (2023) – עם אליצור רמלה.

## ראו גם
* כדורסל נשים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסל
קטגוריה:כדורסלניות בנות הרצליה
קטגוריה:כדורסלניות רמת השרון
קטגוריה:כדורסלניות מכבי עירוני רמת גן
קטגוריה:כדורסלניות מכבי אשדוד
קטגוריה:כדורסלניות אליצור רמלה
קטגוריה:בוגרות תיכון אוסטרובסקי
קטגוריה:בוגרי תיכון אוסטרובסקי
קטגוריה:כדורסלניות מכבי רעננה
קטגוריה:כדורסלניות נבחרת ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
נוברה (כדורגל)

**מועדון כדורגל נובארה** (באיטלקית: Novara Football Club) הידוע גם בשם **נוברה** הוא מועדון כדורגל איטלקי, מהעיר נוברה במחוז פיימונטה שבאיטליה. הוא מועדון הכדורגל ותיק ששיחק בעבר בסרייה א'. המועדון שיחק בליגה העליונה במשך 13 עונות, בפעם האחרונה בעונת 2012.

## היסטוריה
המועדון נוסד בשנת 1908. בשנת 1912 מספר קבוצות אוחדו תחת שם Novara Calcio. בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 הוא שיחק בליגה עליונה של איטליה עד שירד בשנת 1929. המועדון חזר לסרייה א' בשנת 1937. בשנת 1939 הוא שיחק בגמר גביע איטליה והפסיד לאינטר מילאנו. כוכב הקבוצה באותן שנים היה סילביו פיולה. בשנת 1996 אצטדיון הקבוצה נקרא על שמו.

בשנת 1952 המועדון סיים את העונה במקום השמיני בסרייה א'. בשנת 1956 המועדון ירד לסרייה ב' ובהמשך לסרייה ג'.

בשנת 2011 אחרי 55 שנים בליגות הנמוכות "נוברה" חזרה לליגה העליונה, אך לאחר עונה בודדת חזרה לליגת משנה. בעונתה הראשונה בסרייה ב' היא הייתה קרובה לחזור לליגה הבכירה, אך הפסידה בפליי-אוף לאמפולי.

בשנת 2021 מעמד של מועדון מקצועי נשלל, הקבוצה הוקמה חדש והחלה לשחק בסרייה ד'. נכון לעונת 2025/2026 היא משחקת בסרייה ג'.

משחקי בית של קבוצה מתקיימות באצטדיון סיליו פיולה שנבנה בשנת 1971.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פיימונטה
קטגוריה:קבוצות כדורגל איטלקיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1905
פרסי ליגת האלופות בכדורגל

**פרסי ליגת האלופות בכדורגל**  מוענקים על ידי אופ"א לשחקנים ולשחקניות הבולטים בעונת כדורגל המועדונים האירופית לציון המצטיינים בליגת האלופות בכל שנה. הפרסים מוענקים מדי שנה באוגוסט בטקס חגיגי במונקו.

בעבר, הטקס התקיים במקביל לסופר קאפ האירופי, אך מאז שהסופר קאפ הועבר לתחילת אוגוסט בשנת 2014, טקס הפרסים של אופ"א משולב עם הגרלת שלב הבתים של ליגת האלופות.

אינטר מילאנו וריאל מדריד הן הקבוצות היחידות ששחקניהן זכו בכל הפרסים הזמינים באותה עונה (בעונות 2009/10 ו-2017/18, בהתאמה).

לעונת 2010/11, פרס שחקן השנה של מועדוני אופ"א הוחלף בפרס כדורגלן השנה של אופ"א, אך הפרסים לפי עמדות חזרו בעונת 2016/17. פרסים לפי עמדות עבור שחקניות בליגת האלופות לנשים הוצגו בעונת 2019/20.

## השוער הטוב ביותר

## שחקן ההגנה הטוב ביותר

## שחקן ההתקפה הטוב ביותר

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:פרסי כדורגל
דניאל קריינין

**דניאל קריינין** (נולדה ב-15 באפריל 1995) היא כדורסלנית ישראלית המשחקת בעמדת הגארדית. גובהה 1.60 מטרים.

## קריירה מקצועית
קריינין החלה את דרכה בקבוצות הנערות של אס"א ירושלים, שם שיחקה בנערות ב', נערות א' ובהמשך גם בליגה הלאומית לבוגרות. לאחר מכן, המשיכה את הקריירה בליגה הלאומית בקבוצות תל כביר ואליצור תל אביב. בעונת 2019/20, במדי בני יהודה, קבעה שיא אישי בליגה הלאומית עם 20 נקודות, כולל 6 מ-8 לשלוש, בניצחון 52:86 על אליצור נתניה.

בהמשך עברה לשחק בליגת העל במדי בנות הרצליה, שם צברה ניסיון בליגה הבכירה. נכון לעונת 2023/24, היא משחקת בא.ס. רמת השרון, והאריכה את חוזה בקבוצה לעונת 2024/25.

קבוצות מרכזיות בהן שיחקה:
* אס"א ירושלים (נערות ב', נערות א', לאומית בוגרות)
* תל כביר (ליגה לאומית)
* אליצור תל אביב (ליגה לאומית)
* בני יהודה (ליגה לאומית)
* בנות הרצליה (ליגת העל)
* א.ס. רמת השרון (ליגת העל)

## שירות צבאי
מאז ה-7 באוקטובר 2023, דניאל קריינין משרתת במילואים כמפקדת צוות בחיל המודיעין. היא משלבת בין שירותה הצבאי לקריירת הכדורסל, והביעה גאווה על הזכות לתרום למאמץ המלחמתי ולחברה בישראל.

## מחוץ למגרש
בשיתוף עם המאמן גלעד ערמון, דניאל קריינין השתתפה בכתיבת ספר הילדים "סימני דרך". הספר מיועד לספורטאים וספורטאיות צעירים, ומטרתו לשקף את האתגרים והמכשולים שבדרך, תוך מתן כלים להתמודדות עמם.

## הישגים בולטים
* תרומה משמעותית לניצחונות קבוצתה, כולל קליעת שלשה מכרעת שהובילה לניצחון 59:63 על מכבי "פניקס" חיפה.
* הובילה את רמת השרון לחצי גמר גביע המדינה לנשים מול אליצור רמלה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלניות אס"א ירושלים
קטגוריה:כדורסלניות בני יהודה
קטגוריה:כדורסלניות אליצור תל אביב
קטגוריה:כדורסלניות בנות הרצליה
קטגוריה:כדורסלניות רמת השרון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1995
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
ג'וליאנה פרז פוקס

**ג'וליאנה פרז פוקס** (נולדה ב-6 באפריל 2004) היא שחקנית כדורסל יהודייה-אמריקאית-ישראלית. פרז פוקס משחקת בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר.

## קריירה
פרז פוקס החלה את דרכה בקבוצות כדורסל מקומיות במונטווידאו, אורוגוואי. בגיל 13 שיחקה בקבוצת בנים, ולאחר מכן, החל מגיל 15, עברה לשחק בקבוצות נערות ובוגרות.

היא ייצגה את נבחרת אורוגוואי באליפות דרום אמריקה לגילאים הצעירים.

בעונת 2023/2024 בליגת העל בכדורסל נשים, שותפה פרז פוקס בגמר הפלייאוף בין אליצור רמלה להפועל לב ירושלים. היא לא קלעה נקודות במשחק, שהסתיים בניצחון 60:84 לרמלה, שהעניק לה את האליפות ה-13 בתולדותיה.

במהלך עונה זו, במשחק נוסף נגד הפועל בני כפר סבא, קלעה פרז פוקס שתי נקודות ותרמה לניצחון 80:104 של קבוצתה.

## תארים
* אליפות המדינה המדינה עם אליצור רמלה (2024)

## קישורים חיצוניים
* מידע כללי

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלניות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2004
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2004
נפת בתרון

**נפת בָּתרוּן** (בערבית: **قضاء البترون**, תעתיק עברי: קדאא אלבתרון) היא אחת הנפות במחוז צפון לבנון. הנפה ממוקמת דרומית לטריפולי ובירתה היא העיר בתרון, אחת הערים העתיקות ביותר בעולם המאוכלסות ברציפות.

## שטח וגבולות
שטחה של הנפה הוא 278 קילומטרים מרובעים. גבולותיה הטבעיים של הנפה הם: בדרום , ובצפון  בצפון, הים במערב ובמזרח – רכס ההרים המערבי של לבנון.

רוב האזור הררי והוא ידוע בכרמים הגדלים בגובה של 1,300 מטר מעל פני הים וביקבים רבים.

מפלי בולען באלעא הוא אתר תיירותי פופולרי.

## משמעות היסטורית
לנפה רקע היסטורי עשיר, והיא מיושבת מאז ימי קדם. הפיניקים קראו לאזור "בֶּתרוּנָה" (Betrouna) ובתקופה היוונית ורומית השם היה "בּוֹתרִיס" (Botrys) או בֶּרִיתוּס (Berytus). האזור הושפעה מאירועים היסטוריים משמעותיים, כמו רעידות אדמה וכיבושים צלבניים.

## דמוגרפיה
אוכלוסיית הנפה מוערכת בכ-150,000 תושבים. לפי נתוני משרד הפנים הלבנוני 2014, 91.7% מבעלי זכות הבחירה לפרלמנט היו נוצרים (מהם כ־70% מרונים), 8.2% מוסלמים ו-0.07% דרוזים.

## יישובים בנפה
* בתרון (בירת הנפה)
* שכא
* דומא (לבנון)
* 
* 
* בשאלה 
* חמת (בתרון) 
* הרדין 
* ראס נחש 
* סמר ג'ביל 
* שאטין 
* עאברין 
* כפר חלדה (בתרון) 
* כפר עבידה 
* כפר אל-ערבי (בתרון) 
* ניחא (בתרון) 

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

בתרון
ברקה (כלי שיט)

[ממוזער|"סלמון פ' צ'ייס" (1878), בארק תלת-תורנית של [שירות ספינות המכס של ארצות הברית, צילום מ-1900 לערך]]
**בַּרְקָה** וגם **בארק** (באנגלית: **barque**, **bark**) היא סוג של אוניית מפרשים מסחרית בעלת שלושה תרנים, על תרניה הקדמי והראשי מפרשים רוחביים (תחתי, עילי, עלעילי ועליון) ועל תורנה האחורי מפרשי גף אורכיים (תחתי ועילי). בתור הזהב של אוניות המפרשים, במחצית השנייה של המאה ה-19, נבנו גם בארקות בעלות ארבעה וחמישה תרנים – על תורנן האחורי שני מפרשי גף אורכיים ועל יתר התרנים מפרשים רוחביים. barque באנגלית הוא גם כינוי כללי לספינת מפרשים או לאוניית מפרשים קטנה. המילה "barque" מקורה בלטינית: barca – שם כללי ל"סירה", "ספינה"; היא חדרה ללשונות אירופה דרך barque בצרפתית עתיקה .

## לקריאה נוספת

* Falconer, William (1790). *An Universal Dictionary of the Marine*. London: T. Cadell. Facsimile reprint by David & Charles, 1970.
* Kemp, Peter, ed. (1976). *The Oxford Companion to Ships and the Sea*. Oxford: Oxford University Press.
* Kemp, Peter, ed. (1980). *Encyclopedia of Ships and Seafaring*. London: Stanford Maritime.
* Alan McGowan, (1980). *The Century before Steam – The Development of the Sailing Ship, 1700–1820.* National Maritime Museum Greenwich, *The Ship* series. London, HMSO.
* Paasch, H., Captain (1890). *Illustrated Marine Encyclopedia*. First Published 1890. Facsimile reprint edition by Argus Books Ltd, Herts, England, 1977.


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אוניות וספינות מפרשים
קטגוריה:מערכי מפרשים וחלקיהם
אופיר קיירשטיין

**אופיר קירשטיין** (נולדה ב-14 באוגוסט 2002) היא שחקנית כדורסל ישראלית המשחקת בעמדת העלית בקבוצת אליצור רמלה בליגת העל בכדורסל נשים.

## ביוגרפיה
קירשטיין גדלה בגני תקווה. החלה לשחק כדורסל בכיתה ה’ במכבי גני תקווה, ובהמשך עברה להפועל פתח תקווה, שם שיחקה בליגת העל ושם זכתה באליפות המדינה בכדורסל נשים. הגובה שלה מטר ו־72 סנטימטר, מתמקדת בעמדת הגארדית, היד הדומיננטית שלה שמאל. היא החלה את דרכה בקבוצת בנות פתח תקווה, שם שיחקה במשך שנתיים והציגה יכולת מרשימה, במיוחד בקליעה מבחוץ ובהגנה. לאחר מכן, עברה לשחק בקבוצת הפועל עירוני לוד בליגה הלאומית, שם המשיכה להציג יכולת גבוהה והייתה חלק מרכזי בהתקפה ובהגנה של הקבוצה.

עם השנים, אופיר טיפסה בשלבי הגילאים והמשיכה להתפתח מקצועית. היא שיחקה בנערות ב' ובנערות א' בגני תקוה, ולאחר מכן עברה להפועל פתח תקווה, שם ביססה את מעמדה כשחקנית בולטת. יכולותיה המרשימות הובילו אותה לשחק במשך ארבע עונות בליגת העל במדי הפועל פתח תקווה, תוך שהיא מציגה יכולת קליעה, ראיית משחק ותשוקה למשחק.

במקביל, שיחקה בכרטיס כפול בבני יהודה מהליגה הלאומית, ובהמשך שיחקה גם בהפועל לוד. בשיא הקריירה שלה, הצטרפה לאליצור רמלה בליגת העל וזכתה איתם באליפות המדינה בשנת 2024.

במהלך הקריירה שלה, אופיר רשמה שיא אישי של 26 נקודות במשחק נגד אליצור פתח תקווה ו-19 נקודות נגד טייבה במדי נערות א' של הפועל פתח תקווה. היא זכתה במספר תארים אישיים, בהם תואר מצטיינת נערות א' בקבוצותיה הקודמות ומלכת האסיסטים באליפות התיכונים, בה שימשה כקפטנית נבחרת התיכון של גני תקוה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורסלניות מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלניות אליצור רמלה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2002
כוחות המשטרה המזוינים המרכזיים

**כוחות המשטרה המזוינים המרכזיים** (בהינדי: **केन्द्रीय सशस्त्र पुलिस बल**; באנגלית: **Central Armed Police Forces**) מורכבים משבעה ארגוני משטרה חמושים תחת משרד הפנים ההודי ותפקידם לשמור על הסדר הציבורי ומשימות ביטחון פנים, סיכול התקוממויות והגנה על גבולות הודו . בעבר כונה כוחות "צבאיים למחצה", המונח בוטל רשמית בשנת 2011.

כוחות המשטרה המזוינים המרכזיים מסווגים לשלוש קבוצות: כוחות משמר הגבול (רובאי אסאם, כוח הגנת הגבול, משטרת הגבולות ההודית-טיבטית וסשהסטרה סימה באל), כוחות לביטחון פנים (כוח הביטחון התעשייתי המרכזי וכוח משטרת המילואים המרכזי), וכוח משימה מיוחד (משמר הביטחון הלאומי). בעוד שרובי אסאם נמצאים מבחינה מנהלית תחת MHA וחלק מ-CAPF, השליטה המבצעית שלהם מנוהלת על ידי הכוחות המזוינים של הודו.

כוחות אלה מסווגים תחת "כוחות מזוינים אחרים" ברשימת האיחוד של חוקת הודו ופועלים בהתאם לסעיף 355, המחייב את האיחוד (הממשלה הפדרלית) להגן על מדינות מפני "תוקפנות חיצונית" ו"הפרעות פנימיות". כיוון ש"משטרה" ו"סדר ציבורי" הם בסמכות המדינות, יחידות של כוחות המשטרה המזוינים המרכזיים נפרסות כדי לתמוך בממשלות המדינות כנדרש, בעוד שסמכויותיהן, זכויותיהן וחובותיהן נותרות תחת שליטת ממשלת האיחוד בהתאם לסעיפי החוק.

## יחידות
* רובאי אסאם
* כוח הגנת הגבול
* כוח הביטחון התעשייתי המרכזי
* כוח משטרת המילואים המרכזי
* משטרת הגבולות ההודית-טיבטית
* משמר הביטחון הלאומי
* כוח הגבול המזוין, ידוע גם בתעתיק ההודי של שמו, "סשהסטרה סימה באל", אחראי על הגבול עם נפאל ובהוטן

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הודו: צבא וביטחון
קטגוריה:ארגונים משטרתיים
מחוז סאמרסט (פנסילבניה)

**מחוז סאמרסט** (באנגלית: **Somerset County**) הוא אחד ממחוזות פנסילבניה. נכון ל-2020 מנתה אוכלוסייתו 74,129 איש. עיר המחוז היא סאמרסט . המחוז הוקם ב-17 באפריל 1795 ונקרא על שם מחוז סאמרסט באנגליה. המחוז נמצא בדרום-מערב פנסילבניה.

המחוז ידוע בעיקר עקב התרסקות טיסה 93 של יונייטד איירליינס, אחת מהמטוסים שנחטפו בפיגועי 11 בספטמבר, בתחומיו. המטוס התרסק בתחומי המנהלה המקומית שנקסוויל לאחר שאנשי אל-קאעדה ניסו לרסק אותו אל הבית הלבן או אל הקפיטול. במקום הוקמה אנדרטה לזכר קורבנות הטיסה.

קהילת האמישים של המחוז היא השנייה בעולם מבחינת ותק שעדיין קיימת והיא נוסדה בשנת 1772. היא ממוקמת בדרום המחוז.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פנסילבניה: גאוגרפיה