שמירת הנפש

[ממוזער|מודעות ב[שכונת מאה שערים בהם קורא משרד הבריאות לציבור להתחסן מפני חצבת בנימוק של "ונשמרתם"]]
[שמאל|250px|'בטונדה' (גוש [בטון ממוגן) שהונחה בצומת יצהר על ידי חטיבת שומרון. בסתיו 2015, בעקבות גל הטרור הפלסטיני באותה תקופה, החטיבה הוסיפה שלט המבקש מהציבור לעמוד מאחורי הבטונדה כדי להתמגן. השלט נפתח בציטוט הפסוק|ממוזער]]
**שמירת הנפש** הוא שם כולל לכמה פסוקים במקרא המזהירים בנוגע לשמירת הנפש. קיימים פירושים שונים באשר לפשרה של "שמירת נפש" זו, הנפוץ בהם מפרש כי הכוונה היא להישמרות מסיכונים פיזיים. יש מן הראשונים שאף מנו ציווי זה במניין המצוות כחלק מתרי"ג מצוות, אך רוב מוני המצוות לא כללוהו.הפסוק הנפוץ ביותר הוא , המשמש במקומות שונים, ביהדות ובתרבות הכללית, כאזהרה להישמרות מסיכונים.

## מקורות מקראיים ופרשנויות

בפרשת ואתחנן בספר דברים נכתב: ; במקום נוסף נכתב: .

שני פסוקים אלו אינם עוסקים בהקשרם המקורי בשמירת הנפש במובנה הפיזי, והם נסובים אודות דברים אחרים, אך מובא בתלמוד בבלי שהגמון אחד למד משם על החובה להיזהר בשמירת הנפש. מכאן הסיק רבי מרדכי יפה בספר ה"לבוש":

המהרש"א חולק וכותב כי להלכה אין כל איסור על נטילת סיכונים פיזיים שנובע מפסוקים אלה, מהסיבה שהם אינם עוסקים בנושא זה.

הרמב"ם למד מ**מצוות [[מעקה (הלכה)|מעקה]]** להלכה כי כל מעשה שיש בו סכנת נפשות, מהווה עבירה על מצוות שמירת הנפש. הוא מתבסס על דברי רבי נתן בתלמוד, שלמד מן הפסוק  שאסור לאדם לגדל כלב רע בתוך ביתו, או להעמיד סולם רעוע בביתו, שמא יזיקו את באי הבית.

הרב יוסף שלום אלישיב הגדיר את המובן הזה של שמירת הנפש כך: "יש להימנע מרשלנות ופשיעה בשמירת הגוף ולחזר על כל מה שנדרש להבראת הגוף".

מפרשים רבים פירשו את פסוקי "ונשמרתם" כפשוטם, בשמירה רוחנית על הנפש במובנה הערטילאי, על פני החברה והתרבות היהודיות: 

פירוש אחר מופיע בכתבי איש תנועת החסידות רבי צדוק הכהן מלובלין. לדבריו פירושו הפשוט של הפסוק "ונשמרתם מאד לנפשותיכם כי לא ראיתם כל תמונה..." עוסק באיסור על אמונה בגשמיות האלוהות; כלומר, האיסור להאמין שלאלוהים יש גוף או כל ביטוי גשמי.

## יישומים הלכה - למעשה

### זהירות בדרכים
רבנים בולטים, בהם הרב יעקב קמנצקי, הרב שמואל הלוי ואזנר, הרב מנשה קליין, הרב אביגדור נבנצל, הרב דוב ליאור, והרב חיים פנחס שיינברג, התבטאו כי קיימת חובה על הנוהג בכלי תחבורה לציית לחוקי התעבורה ולנהוג בזהירות. הרב נבנצל ורבנים נוספים ציינו כמקור לכך את הציווים על שמירת הנפש. הרב עובדיה יוסף אף הוא התבטא כי הנוהג ברכב בחוסר זהירות עובר על הציווי "וְנִשְׁמַרְתֶּם מְאֹד לְנַפְשֹׁתֵיכֶם".

### עישון טבק
בדורות האחרונים, מאז החלו להתפרסם סכנותיו לבריאות של עישון הטבק, התחילו פוסקים לדון בשאלה האם עישון טבק אסור על פי ההלכה מכח הציוויים על שמירת הנפש.

הרב ישראל מאיר הכהן פסק להלכה, בהסתמך על חוות דעת של רופאים, כי קיים איסור בעישון סיגריות הנובע מהציוויים על שמירת הנפש. ככל שהתפרסמו   ברבים הסכנות הכרוכות בעישון, החלו עוד ועוד פוסקים לאסור את העישון, בכללם הרב אהרן קוטלר, הרב יעקב קמנצקי, הרב אליעזר יהודה ולדנברג, הרב שמואל הלוי ואזנר, הרב חיים דוד הלוי, והרב צבי שכטר.

בשונה מעמדה זו, כתב הרב משה פיינשטיין בתשובה הלכתית משנת תשכ"ד:
:
:

הרב פיינשטיין חזר על עיקרי הדברים גם בתשובה נוספת משנת תשמ"א, אך הבהיר כי ההיתר מושתת על הנחה לפיה רק מיעוט קטן מהמעשנים ילקו כתוצאה מכך במחלות מסוכנות, והוסיף כי יש לאסור על מי שאינו מעשן להתחיל לעשות כן. עם זאת הדגיש כי מדובר בהרגל מגונה ואינו עולה בקנה אחד עם ערכי היהדות.

אכן, ברבות השנים, עם התפתחות המחקר הרפואי, התברר שמקרב המעשנים, הרוב דווקא נחלים במחלות מסוכנות הנגרמות מהעישון ואף מתים מהן. כמו כן, תוחלת החיים של מעשן קצרה בכעשור בממוצע יחסית למי שאינו מעשן. לאור תגליות אלה התבטאו רבנים רבים כי היתרו של הרב פיינשטיין כבר אינו תקף, וזאת על פי אמות המידה ההלכתיות שהוא עצמו קבע. מבין הרבנים נמנים בנו של הרב פיינשטיין - הרב דוד פיינשטיין חתנו - הרב משה דוד טנדלר, והרב יהודה דוד בלייך. מדובר ברבנים שבעצמם התירו בעבר את העישון על פי נימוקיו של הרב פיינשטיין, אך חזרו בהם כשהתבהרו להם הנתונים הסטטיסטיים בעניין.

הרב עובדיה יוסף כתב בספריו 'יביע אומר' ו'יחוה דעת' כי העישון אינו מהווה ביטול הציווי מהתורה על שמירת הנפש,  וזאת על פי הפסוק "שומר פתאים ה'" המבטא אמונה כי אלוהים שומר מפני סיכונים הנובעים מדבר ש"דשו בו רבים" (שנהגו רוב העולם לעשותו). עם זאת, נמנע מלהתיר את העישון במפורש מכח נימוק זה. כעבור שנים רבות, אימץ גישה מחמירה יותר ופסק בספרו 'הליכות עולם' כי ישנה חובה לציית לפסיקת הרבנים שאסרו לעשן, ודבריו התפרשו בידי רבנים רבים כאיסור גורף בעניין. בהזדמנויות רבות אף התבטא בחריפות יתירה נגד התופעה, תוך ציון כי היא מנוגדת לערכי הדת.

בתגובה לפסיקת הרב פיינשטיין לפיה יש להחיל את הכלל "שומר פתאים ה'" בקשר לעישון, כתב הרב אליעזר יהודה ולדנברג בספרו "ציץ אליעזר":
:.

## קישורים חיצוניים
* הלכות בריאות הגוף והנפש, מתוך הספר בן איש חי, באתר עיתים לתורה
* 

* 
* פרץ סמולנסקין, ונשמרתם מאוד לנפשותיכם, פרויקט בן-יהודה

## הערות שוליים

קטגוריה:דיני נפשות
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה