open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
קימרים

**קימרים** הם עם עתיק שלפי הרודוטוס מקורו בחצי האי קרים ולחופי הים השחור.

כך מספר הרודוטוס את סיפור מנוסת הקימרים מארצם מפני הסקיתים:

במאה ה-8 לפני הספירה נדדו הקימרים לתוך שטחי אסיה הקטנה, שם פגשו בכוחות אשורים גדולים שהיו נתונים לפיקודו של המלך סרגון השני, ונלחמו בהם. בהמשך פנו להתיישב באזור ימת ואן, ומשם המשיכו להילחם בצבא האשורי, עד שנהדפו לשטחים המערבים של חצי האי. שם פגשו את ממלכת לידיה, ותקפו אותה ואת היישובים היווניים בסביבתה. במאה ה-7 לפנה"ס, ניהלו הקימרים מערכה צבאית נוספת נגד אסרחדון מלך אשור. על פי המתואר בדברי הרודוטוס, פלישת הקימרים לאסיה הקטנה הייתה סיבה ניכרת להתמוטטותה של ממלכת פריגיה המקומית, ובשנת 696 לפני הספירה אף הצליחו לכבוש את בירת הממלכה. בהמשך מתואר גירושם של הקימרים מן האזור לחלוטין, על ידי אליאטס מלך לידיה שמלך בתקופה שלקראת סוף המאה ה-7 לפנה"ס.

הקימרים מוזכרים לעיתים תכופות בתעודות אשוריות. תעודות מאוחרות יותר, מהתקופה הבבלית והפרסית-אחמנית שנראות כמזכירות את הקימרים, לרוב בשירות צבאי, כנראה מתייחסות בעיקר לסקיתים שבאו אחריהם לאזור.

הרודוטוס מספר שהקימרים נהדפו על ידי מלך לידיה בעזרת הסקיתים, עם נודד נוסף שפלש לאסיה הקטנה.

הקימרים מתוארים כלוחמים הקרובים במוצאם ובתרבותם לסקיתים ולסרמטים, וכבעלי שיער אדמוני או חום בהיר ועיניים כחולות או ירוקות. הם היו דוברי שפה הודו-אירופית ומוצאם המקורי היה מצפון לים השחור (אזור אוקראינה של ימינו).

דמותו של גומר, הנזכרת בספר בראשית מתייחס כנראה אליהם; הקימרים, בדומה לעם הסקיתי (Scythian; "אשכנז") ועמים הודו-אירופיים אחרים מתוארים כעממים יוצאי חלציהם של בני יפת.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עמים קדומים
קטגוריה:העת העתיקה
קטגוריה:אשור
Pero Me Acuerdo de Ti

**Pero Me Acuerdo de Ti** (באנגלית: **But I Remember You**, ובעברית: **אבל אני זוכרת אותך**) הוא הסינגל הראשון שיצא מהאלבום הספרדי הראשון והיחיד של זמרת הפופ כריסטינה אגילרה, Mi Reflejo. הסינגל יצא בשנת 2000, ולא הופיע במצעד הסינגלים בילבורד הוט 100, שבדרך כלל לא מופיעים בו שירים בספרדית. השיר ידוע בתור הסינגל הראשון בספרדית של אגילרה שהוא לא חידוש ללהיט באנגלית שהוציאה. הסינגל נכתב והופק בידי רודי פרץ, ועוסק באי נורמליות בסדר חיי היומיום של אהבה נכזבת. הסינגל זכה לאהדה והצלחה רבה ברחבי הקהל הלטיני בעולם והגיע למקומות הראשונים במצעדים רבים של שירים בשפה הספרדית.

## מצעדים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1990
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
Christmas Time

**Christmas Time** (בעברית: **זמן חג המולד**) הוא הסינגל הראשון והיחיד שיצא מאלבום חג המולד של זמרת הפופ כריסטינה אגילרה, My Kind of Christmas. הסינגל יצא לתחנות הרדיו בלבד למטרת שידור ולכן גם לא צעד במצעדים ונמכר בחנויות ברחבי העולם. אגילרה הקליטה חידוש בעבר לשיר חג המולד שהוציאה לתחנות הרדיו, "The Christmas Song", שנכלל באלבום גם כן, עוד לפני שהוקלט אלבום חג המולד.

הסינגל הוא שיר חג המולד היחיד של אגילרה שהוא שיר מקורי ולא חידוש לשיר מוכר, לעומת שאר השירים הכלולים באלבום. נכון לשנת 2020, צבר השיר בספוטיפיי למעלה מ-14 מיליון השמעות.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי חג המולד
My Kind of Christmas

**My Kind of Christmas** (בעברית: **סוג חג המולד שלי**) הוא אלבום חג המולד של זמרת הפופ האמריקאית כריסטינה אגילרה שיצא לאור ב-2000. כל שירי האלבום הם חידושים לשירי חג המולד ידועים ומוכרים מלבד השיר "Christmas Time".

בעוד ש-"The Christmas Song" הוקלט במהלך עבודת אלבום הבכורה שלה, שאר שירי האלבום הוקלטו בזמן סיבוב ההופעות באמצע שנת 2000. האלבום הוקלט תוך כדי הקלטת האלבום שלה בשפה הספרדית Mi Reflejo. שני האלבומים הושקו בפער של חודש אחד בלבד, כי האמינו שכריסטינה נחשפה יתר על המידה לתיקשורת ועולם המוזיקה. אף על פי כן, האלבום מכר כמות מכובדת במעמד של אלבום חג המולד, כשהוא עובר מעמד פלטינה עם מכירות של 1.5 מיליון עותקים ברחבי העולם.

"Christmas Time" נשלח לתחנות הרדיו באמצע שנת 2000, והיה סינגל מוביל ויחיד שיצא לאור מתוך האלבום. מאחר שלא צולם לסינגל קליפ, השיר שודר בתדירות בינונית בתחנות הרדיו.

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אלבומי חג המולד מ-2000
קטגוריה:אלבומי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת RCA רקורדס
קטגוריה:אלבומי פלטינה בארצות הברית
מסדר כוכב הודו

**המסדר המרומם ביותר של כוכב הודו** (באנגלית: The Most Exalted Order of the Star of India) הוא מסדר אבירות אשר נוסד על ידי המלכה ויקטוריה בשנת 1861. המסדר כולל 3 מעמדות:
* **[[אביר]] מפקד גבוה** (GCSI - Knight Grand Commander)
* **אביר מפקד** (KCSI - Knight Commander)
* **עמית** (CSI - Companion)
מאז עצמאותה של הודו בשנת 1947 לא נעשו יותר מינויים למסדר.

סיסמת המסדר היא אור גן-העדן מדריכנו (Heaven's light our guide). סימלו של המסדר הוא "כוכב הודו", אשר מופיע גם על דגל המושל הכללי של הודו.

זהו הבכיר מבין שני המסדרים של האימפריה ההודית. המסדר הזוטר יותר הוא המסדר הבולט ביותר של האימפריה ההודית (The Most Eminent Order of the Indian Empire).  כמו כן, זהו המסדר הבריטי החמישי בחשיבותו, לאחר המסדר הנאצל ביותר של הבירית, המסדר העתיק והנאצל ביותר של הדרדר, המסדר המהולל ביותר של פטריק הקדוש והמסדר המכובד ביותר של האמבט.

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:הודו הבריטית
קטגוריה:הודו: תרבות
כוכב הודו, מסדר
קטגוריה:עיטורי כוכב
אנרכיזם שחור

**אנרכיזם שחור** הוא זרם אנרכיסטי המתנגד לקיומו של מוסד המדינה ושם דגש על ההתנגדות לשעבוד והשליטה על גזעים שאינם מהגזע הלבן, ותומך בארגון בלתי היררכי של החברה. אנרכיסטים שחורים מתנגדים לעליונות הגזע הלבן, קפיטליזם והמדינה. ההוגים החשובים של האנרכיזם השחור הם אשאנטי אלסטון, לורנזו קומבואה ארווין, ופעילים לשעבר של תנועת הפנתרים השחורים בארצות הברית.

אנרכיסטים שחורים ביקרו הן את האופי ההיררכי של תנועת הפנתרים השחורים, והן התנועה האנרכיסטית בכללותה, על בסיס הטענה שהיא באופן מסורתי אירופאית או מבוססת על פעילים לבנים. הם מתנגדים לתפיסה האנטי-גזענית, בטענה שהיא אינה מתאימה מספיק למאבק בגזענות ושהיא מסתירה חוסר שוויון אמיתי על ידי תמיכה בשוויון על פי חוק. לדוגמה, פדרו ריביארו ביקר את התנועה האנרכיסטית בכללותה בהצהרתו ש"זה אנרכיזם לבן, זעיר בורגני, שאינו יכול להתחבר לאנשים. כאדם שחור, איני מעוניין באנרכיזם שלכם. איני מעוניין בשחרור אינדיבידואליסטי, אגואיסטי ואנוכי לכם ולחברים הלבנים שלכם. מה שמעניין אותי זה השחרור של האנשים שלי."

לפיכך, אנרכיסטים שחורים מושפעים מהתנועה לזכויות האזרח ומלאומיות שחורה, ושואפים ליצור תנועה משלהם שתייצג את הזהות שלהם ותתאים למצבם הייחודי. אולם, בניגוד לאקטיביזם שחור שהתבסס בעבר על הנהגה של ארגונים היררכיים כגון הפנתרים השחורים, אנרכיזם שחור מתנגד להיררכיה ותומך בהתפתחות אורגנית באמצעות תקשורת ושיתוף פעולה על מנת להביא למהפכה כלכלית ותרבותית שתוציא מתוכה את הגזענות על כל צורותיה, את הקפיטליזם ואת המדינה.

## קישורים חיצוניים
* אנרכיזם שחור
* אנרכיזם שחור - האם הגיע זמנו - מאמר מאת טומי קרי
* פנתר אנרכיסט - האתר של אשאנטי אלסטון

שחור
קטגוריה:גזענות
Falsas Esperanzas

**Falsas Esperanzas** (באנגלית: **False Hopes**, ובעברית: **תקוות שווא**) הוא הסינגל השני שיצא מהאלבום הספרדי הראשון והיחיד של זמרת הפופ כריסטינה אגילרה, Mi Reflejo. הסינגל יצא בשנת 2001. הסינגל לא נכנס למצעד הסינגלים הוט100 בבילבורד שבאמריקה, כי בדרך כלל סינגלים בשפה הספרדית לא ידועים כסינגלים שצועדים במצעד הזה, לפיכך, קיים מצעד לטיני בבילבורד. הסינגל ידוע בתור שיר הסלסה הקיצבי הראשון והיחיד שאגילרה הוציאה. בנוסף להצלחתו הגדולה, הוא נבחר להיות שיר הפתיחה של הטלנובלה Como en el Cine.

השיר נכתב בידי חורג'ה לואיס פילוטו. השיר עוסק בהיכרות ותחילת מערכת יחסים שמבוססת על הבטחות וציפיות מזויפות של הגבר שאותו הכירה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירי פופ לטיניים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
מוצר מובנה

**מוצר מובנה** או **סטרקצ'ר** (באנגלית: **Structured product**) הוא אפיק השקעה מורכב המוצע לציבור המשקיעים בדרך כלל על ידי בנקים או בתי השקעות.

## פיקדון מובנה

סוג נפוץ של מוצר מובנה הוא פיקדון מובנה. פיקדון מובנה הוא תוכנית השקעה הסגורה לפרק זמן מוגדר, אשר מתייחסת לנכס מסוים, כגון מניה, מדד או שער מטבע זר ומעניקה תשואות משתנות בהתאם לתנאים שנקבעו בין המפקיד למנפיק המוצר המובנה.

ייחודו של הפיקדון המובנה הוא בכך שהמפקיד אינו מסכן את הקרן. עם זאת, המשקיע נחשף לסיכון של אי קבלת תשואה כלשהי ולכן ייתכן גם הפסד ריאלי אשר תלוי בשינוי שיעור הריבית במהלך תקופת ההפקדה.

## אג"ח מובנה
סוג אחר של מוצר מובנה הוא אג"ח מובנה. אג"ח מובנה היא איגרת חוב אשר שיעור הריבית עליה מותנה בהתנהגותם של נכסי בסיס שונים (שער חליפין, מניות, סחורות וכדומה), כפי שמוגדר מראש בתשקיף. אם תנאים אלה לא מתקיימים, המשקיע יקבל את הקרן בלבד בתאריך הפדיון ללא תשלומי ריבית. בחלק מהאג"ח המובנות גם תשלום הקרן מותנה, והמשקיע עלול אף להפסיד את כל כספו.

איגרות חוב מובנות מונפקות על ידי בתי השקעות באמצעות תהליך של איגוח. בדרך כלל הן נסחרות בבורסה לניירות ערך. לכן בניגוד לפיקדון מובנה, המשקיע באג"ח המובנה יכול למכור אותה ולממש את השקעתו בכל עת לפני תאריך הפדיון. אבל כאשר התנאים לתשלום הריבית מפסיקים להתקיים, האג"ח המובנות עלולות להיסחר בתנודתיות רבה מזו האופיינית לאג"ח רגילות בדירוג דומה, ובשער נמוך משמעותית מערכן הנקוב, אפילו אם תשלום הקרן מובטח.

## קישורים חיצוניים
* חני שטרית-בך ונורית דרור, איגרות חוב מובנות בבורסה בתל אביב, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב, אוקטובר 2008
* איגרות חוב מובנות, באתר בית ההשקעות אקסלנס נשואה

## הערות שוליים

קטגוריה:בנקאות
קטגוריה:איגרות חוב
Nobody Wants to Be Lonely

שמאל|ממוזער|250px|מרטין ואגילרה, מתוך הקליפ של השיר.
**Nobody Wants to Be Lonely** (בעברית: **אף אחד לא רוצה להיות בודד**) הוא הסינגל השני של ריקי מרטין מהאלבום בשפה האנגלית השני שלו, *[[Sound Loaded]]*. הסינגל יצא ב-2001 שהוא דואט עם הזמרת כריסטינה אגילרה והצליח להגיע למקום ה13 במצעד ההוט 100 של הבילבורד באמריקה, למקום הרביעי בבריטניה ולהמון צמרות מצעדים ולהפוך להיות להיט שנתי ברחבי העולם. הסינגל היווה הוכחה לכך שסינגלים של זמרים בעלי שמות ידועים כמו מרטין ואגילרה לא צריכים פרסום וייחצון במידה גדולה כדי להצליח.

השיר נכתב בידי דזמונד צ'יילד, גארי בור וויקטוריה שאווס והופק על ידי וולטר אפאנאסיף (שהפיק, בין השאר, להיטים גדולים למריה קארי). השיר מדבר על סיפור אהבה של אדם חסר אהבה שמבקש להיות נאהב. כמו מספר סינגלים קודמים של אגילרה "What a Girl Wants" ו-"", הסינגל לא הופץ בגרסתו המקורית שמופיעה באלבומו של ריקי מרטין, בה מרטין שר לבד את השיר. בגרסתו המחודשת של השיר, מצטרפת אגילרה אל הקצב היותר מהיר של הבלדה עם הווקאל העוצמתי שלה. הסינגל קיבל מועמדות לגראמי בקטגוריה "שיתוף הפעולה הטוב ביותר בפופ", אבל הפסיד לטובת Lady Marmalade, שגם בו אגילרה הייתה מועמדת, כך שלא יצאה בידיים ריקות.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:שירי ריקי מרטין
קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דזמונד צ'יילד
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:בלדות משנות ה-2000
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהונגריה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפולין
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון ברומניה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
Lady Marmalade

**Lady Marmalade** (בעברית: **ליידי מרמלדה**) הוא שיר של ההרכב האמריקאי לבל שיצא בדצמבר 1974. השיר ידוע בעיקר בשל פזמונו שמכיל את המילים: "voulez-vous coucher avec moi (ce soir)?" (מצרפתית: האם תרצה לשכב איתי (הלילה)?). הסינגל דורג במשך שבוע אחד בראש מצעד הבילבורד הוט 100.

למרות שמאז שנות ה-70 השיר בוצע מחדש פעמים רבות בידי אמנים שונים, החידוש הידוע והמצליח ביותר שייך לכריסטינה אגילרה, פינק, ליל קים ומאיה, תחת הפקתם של מיסי אליוט ורוק ויילדר משנת 2001. השיר נכתב על ידי בוב קרו וקני נולאן, כשבחידוש הוסיפה ליל קים את חלק הראפ. החידוש הוא סינגל מתוך אלבום הפסקול של הסרט מולין רוז'. ביצוע זה דורג במשך שבעה שבועות בראש מצעד 100 המובילים של הבילבורד. זה היה הסינגל הרביעי של אגילרה שהגיע למקום הראשון במצעד, והפעם הראשונה של שאר הזמרות בשיר. השיר כבש צמרות מצעדים של 16 מדינות, בהן ישראל. בנוסף כבש את צמרת המצעד כלל עולמי למשך 9 שבועות.

בקליפ של חידוש השיר מ-2001, מוצגות הזמרות בלבוש תחתון בלבד. הופעתה של אגילרה בקליפ הייתה הנושא המרכזי לדיונים של תעשיית המוזיקה כשהם משווים אותה לדי סניידר מההרכב טוויסטד סיסטר. הקליפ זכה בטקס פרסי MTV אמריקה בפרסים "קליפ השנה" ו"קליפ השנה מתוך סרט", והיה מועמד גם בקטגוריות "קליפ השנה בסגנון דאנס", "קליפ השנה בסגנון פופ", "כוריאוגרפיית השנה בקליפ" ו"מפיק השנה לקליפ". הסינגל זכה בטקס פרסי גראמי לשנת 2002 בפרס בקטגוריה "שיתוף הפעולה של השנה בסגנון פופ". בשנת 2022, גילתה ליזו במחשבה ליצור רימייק לשיר עם הזמרות סיזה, דוצ'ה קאט ואריאנה גרנדה כמחליפות של מיסי אליוט, מיה, ליל קים ופינק.

## רשימות כל הזמנים

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:שירי פינק
קטגוריה:שירי ג'ורג' מייקל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על זנות
קטגוריה:שירים על ניו אורלינס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בגרמניה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהונגריה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון ביוון
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בספרד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפורטוגל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשוודיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשווייץ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:זוכי פרס הווידאו קליפים של MTV לקליפ השנה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
ברנאר קושנר

**ברנאר קושנר** (בצרפתית: **Bernard Kouchner**; נולד ב-1 בנובמבר 1939) הוא פוליטיקאי צרפתי ממוצא יהודי, סוציאליסט, דיפלומט ורופא, ממקימי ארגון "רופאים ללא גבולות". בשנת 2007 מונה על ידי ניקולא סרקוזי לשר החוץ של צרפת. כיהן בתפקידו זה בממשלתו הראשונה של פרנסואה פיון עד 14 בנובמבר 2010 מועד בו הוחלף על ידי מישל אליו-מארי.

## קורות חיים
קושנר נולד באביניון שבדרום צרפת, לאב יהודי אשכנזי ולאם צרפתייה נוצרית פרוטסטנטית. סבו וסבתו נספו באושוויץ, לשם נשלחו בעת הכיבוש הגרמני בצרפת במלחמת העולם השנייה. הוא החל את דרכו הפוליטית במפלגה הקומוניסטית הצרפתית, ועבד כרופא בצלב האדום בניגריה בשנת 1968 בתקופת מלחמת האזרחים. תחום התמחותו הרפואי הוא גסטרואנטרולוגיה.

בין השנים 1992–1993 היה קושנר שר הבריאות של צרפת. הוא היה חבר הפרלמנט האירופי בשנים 1994–1997, שר הבריאות פעם נוספת בין 1997 ל-1999. בין 1999 ל-2001 היה נציג האו"ם בקוסובו, והיה שר הבריאות של צרפת בפועל, מ-2001 עד 2002.
בשנת 2005 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית.

עמדותיו הפוליטיות של קושנר מצויות בצד השמאלי של המפה הפוליטית, ועל פי רוב מנוגדות לאלה של סרקוזי השמרן. הוא נודע כלוחם של צדק חברתי וזכויות אדם, תחומים שאינם נחשבים כחזקים בתדמיתו הציבורית של סרקוזי. הוא גם הרבה לבקר את סרקוזי לפני הבחירות ותמך באופן גלוי ביריבתו הסוציאליסטית סגולן רויאל במירוץ לנשיאות, ועל כן בחירתו של סרקוזי בו לתפקיד שר החוץ נחשבת מקורית ומפתיעה. עם זאת, הם רואים עין בעין במספר נושאים, הבולט בהם הוא מדיניות פרו-אמריקנית וחיזוק הקשר בין צרפת וארצות הברית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי החוץ של צרפת
קטגוריה:שרי הבריאות של צרפת
קטגוריה:חברי המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית
קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט האירופי
קטגוריה:חברי הפרלמנט האירופי מטעם צרפת
קטגוריה:רופאים יהודים צרפתים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים צרפתים
קטגוריה:דיפלומטים צרפתים
קטגוריה:דיפלומטים יהודים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:גסטרואנטרולוגים יהודים
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של פולין
קטגוריה:יהודים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:צרפתים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1939
קבוע קצב

**קבוע קצב התגובה** בקינטיקה כימית הוא קבוע פיזיקלי המכמת את המהירות של התגובה הכימית. הקבוע מסומן באות k או באות λ.

עבור התגובה הכימית *n*A + *m*B → C + D, קצב התגובה מחושב, בדרך כלל, בצורה הבאה:

:\frac{d[C]}{dt} = k(T)[A]^{n'}[B]^{m'}

במשוואה זו:
* [X] מציין, עבור תגובות בין נוזלים, גזים, או מומסים, את ריכוזו של החומר X; עבור תגובה המתרחשת בתנאים גבוליים הוא יציין מדד כלשהו כגון מספר המולים של X פֶר אזור.
* (k(T הוא קבוע קצב התגובה התלוי בטמפרטורה.

המעריכים n' ו-m' נקראים סדרי התגובה והם תלויים במנגנון התגובה. לפי משוואת ארניוס, בתגובה חד שלבית הם יכולים להיכתב גם בצורה הבאה:

:\frac{d[C]}{dt} = Ae^\frac{-E_a}{RT}[A]^n[B]^m

כאשר:
* Ea היא אנרגיית ההפעלה.
* R הוא קבוע הגזים.
* כיוון שבטמפרטורה T למולקולות יש אנרגיות בהתאם להתפלגות בולצמן, ניתן לצפות מיחס ההתנגשויות עם אנרגיה הגדולה מ-Ea להשתנות עם e-Ea/RT.
* A הוא הגורם הקדם מעריכי או גורם התדירות.

משוואת ארניוס נותנת את הבסיס הכמותי של היחסים בין אנרגיית ההפעלה וקצב התגובה שבו התגובה מתקדמת.

#### יחידות הקבוע
באופן כללי יחידות קבוע הקצב הן mol1-n·Ln-1·s-1 (כאשר n הוא הסדר הכולל של המשוואה).

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כימיה
קצב
מבנה צה"ל

**צבא הגנה לישראל** (בראשי תיבות: **[[צה"ל]]**) הוא צבאה של מדינת ישראל, והארגון המרכזי לשמירת ביטחונה. **מבנה צה"ל** שוּנָה וחודש רבות מאז הקמתו, וגם כיום נתון צה"ל בתהליכי שינוי ארגוני ומבני.

## מבנה ארגוני
הדרג הפיקודי העליון בצה"ל הוא המטה הכללי, ובראשו עומד ראש המטה הכללי (הרמטכ"ל). הרמטכ"ל הנוכחי הוא רב-אלוף אייל זמיר. לפי חוק יסוד: הצבא, צה"ל נתון למרוּת הממשלה, והשר הממונה מטעם הממשלה על הצבא הוא שר הביטחון. הדרג הפיקודי העליון (כלומר, חברי פורום המטכ"ל) כולל את הרמטכ"ל וסגנו, ראשי אגפּי המטכ"ל, מפקדי הזרועות, מפקדי הפיקודים המרחביים וראשי גופים נוספים או מפקדיהם (כגון: בתי דין צבאיים, מפא"ת ודובר צה"ל).

אגפּי המטכ"ל אחראים לתכנון מדיניות צה"ל ולתיאומה, וכן להפעלת המערכים הקשורים לתחום התמחותו של כל אגף. מפקדי הזרועות אחראים לבניין הכוח (גיוסו, הכשרתו וטיפוחו) ומפקדי הפיקודים אחראים, עם הרמטכ"ל וראש אגף המבצעים, להפעלת הכוחות שבמרחב אחריותם. במקרה של זרוע האוויר וזרוע הים, מפקדי החילות אחראים גם להפעלת הכוחות האוויריים והימיים בהתאמה, נוסף על בניין הכוח. מבחינה מקצועית, צה"ל מחולק לגופים המכונים חֵילות.

חַיִל הוא גוף צבאי המופקד על תחום מקצועי מסוים. כל חיל כפוף לאגף או לזרוע. צה"ל מכיל 16 חֵילוֹת, המחולקים בין 3 זרועות ו-6 אגפּים של המטה הכללי. כל חייל בצה"ל משתייך מקצועית לחיל כלשהו, ולרוב עובר גם הכשרה במסגרת החיל. לאחר הכשרתם, מפוזרים כוחות החילות השונים ביחידות צה"ל בפיקודים המרחביים, באגפּי המטכ"ל ובזרועות.

### תרשים המבנה הארגוני של צה"ל

## מבנה יחידות צה"ל
### יחידות השדה
ככל ארגון צבאי, צה"ל הוא ארגון היררכי. המבנה הפיקודי בו נתון על ידי היררכיה של בעלי דרגות, וכל רמה היררכית מפקדת על היחידות הכפופות לה ועל מפקדיהן. במקרים חריגים קיים מצב בו בעלי דרגה זהה בעלי פיקוד האחד על השני. מצב זה הוא לעיתים מובנה, ולעיתים נוצר עקב הענקת דרגה אישית לקצין.

### יחידות מטה
המבנה הארגוני ביחידות המטה הוא דומה ברוב מסגרות צה"ל.

## היסטורית המבנה הארגוני
בנובמבר 1947 הוקמו החטיבות הראשונות בהגנה, אשר הפכו עם הקמת צה"ל לעוצבת היסוד בו. במהלך המלחמה גדל מספר החטיבות מ־8 שהיו בעת הקמת צה"ל ל־12. באוגוסט 1948 הוככפו החטיבות לחזיתות – מפקדה על חטיבתית. חזיתות אלו הפכו ביוני 1949 לפיקודים מרחביים, בעלי סמכות על גופים נוספים. מספר החטיבות הסדירות צומצם במהלך 1949 ל־3 – חטיבה לפיקוד מרחבי, ובמקביל החלה בניית מערך המילואים.

ב־1954 הוקמו האוגדות הראשונות, שהיו מפקדות מבצעיות ללא כפיפות פיקודית ברגיעה. לאחר מלחמת ששת הימים החלה הקמת אוגדות סדירות המפעילות כוחות ברגיעה, במקביל לגדילת סדר הכוחות הסדיר.

לאחר מלחמת יום הכיפורים הוקמו הגיסות כמפקדה על אוגדתית בחירום. הגיסות הופעלו רק בעת מלחמת לבנון הראשונה, וב־2006 הם נסגרו. לאחר מלחמת לבנון השנייה הוקמו הגיסות מחדש.

## קישורים חיצוניים

* 

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:צה"ל
לקסיקון

[ממוזער|שמאל|200px|עמוד השער של "לקסיקון היסטורי כללי" ב[גרמנית משנת 1722]]
ממוזער|שמאל|200px| "כל הטבע" ביידיש (1900)
**לקסיקון** (מיוונית: **λεξικόν** – מושג שמשמעותו הבסיסית היא "מילון") או **מילון אנציקלופדי** הוא אנציקלופדיה קומפקטית, כזו שמסתכמת בכרך אחד, אם כי לעיתים כרך עבה למדי. לעיתים משמשת המילה כחלק משמה של אנציקלופדיה רחבת היקף.

## מאפיינים
בדומה למילון ולאנציקלופדיה, מתאפיין גם הלקסיקון במיון לקסיקוגרפי, כלומר הערכים מופיעים בו בסדר אלפביתי עולה.

ההחלטה באיזו מילת מפתח לבחור לשם הספר (מילון, לקסיקון או אנציקלופדיה), תלויה גם ביומרנותו של המו"ל.

דוגמאות:
* בשנת 1704 הוציא לאור ג'ון האריס את "לקסיקון טכניקום" (אנגלית: **Lexicon technicum**), שהיה לאנציקלופדיה הראשונה הערוכה בסדר אלפביתי.
* "לקסיקון אישים" מאת דוד שחם (הוצאת ידיעות אחרונות, 2007): כרך עב כרס (1,005 עמודים), ובו יותר מ-8,000 ערכי אישים, בדרך כלל בני פסקה אחת, ובה תיאור תמציתי של האיש.
* "סופר לקסיקון כרטא", בעריכת רימונה גרסון (הוצאת כרטא, 2005): כרך עב כרס (959 עמודים), ובו 12,000 ערכים, בדרך כלל בני פסקה אחת, בכל קשת הנושאים הנכללים באנציקלופדיה כללית. כשליש מהערכים מלווים באיורים. ההקדמה ללקסיקון משקפת את תפיסת עולמו של יוצרו, באומרה שהלקסיקון "שקול לכרכים מודפסים רבים שאבד עליהם הכלח".
* בהוצאת "דביר" יצאה סדרה של לקסיקונים, כל אחד מהם מוקדש לנושא מסוים, כגון "לקסיקון דביר לשיפור הלשון" מאת ראובן סיון, לקסיקון דביר - עולם הדתות, ו"לקסיקון דביר לכימיה".

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי עיון
Just Be Free

***Just Be Free*** (בעברית: **פשוט תשתחרר**) הוא אלבום לא רשמי המורכב מהקלטות הדמו של זמרת הפופ האמריקאית כריסטינה אגילרה שהוקלטו כאשר הייתה בת 14–15. ההקלטות האלה מעולם לא תוכננו להשתחרר בפומבי, אלא לשם כלי שימוש לפרוץ לתעשיית המוזיקה.
## הפקה
בשנת 2000, בזמן שאגילרה כבר הייתה ידועה בציבור הבינלאומי, סינגל בשם "Just Be Free", התגלה באחת מחנויות התקליטים, שהוא אחד מבין השירים שהיו הקלטות הדמו של אגילרה. כשחברת התקליטים RCA Records גילתה את תקרית הסינגל, הם ייעצו רשמית למעריצים לא לרכוש את הסינגל מאחר שהוא לא מאושר לרכישה. ממשלת גרמניה נתנה הוראה לכל חנויות התקליטים במדינה להוריד את הסינגל מהמדפים. חודש לאחר מכן, חברת התקליטים "Warlock Records" שחררה את "Just Be Free", אלבום בעל 12 רצועות המכילות את הקלטות הדמו של אגילרה. כריסטינה הגישה באופן רשמי תביעה על הפרה ופרצה ותיק על שחרור-בלתי הוגן נגד חברת התקליטים "Warlock Records" והמפיקים בובי אלקה, מייקל בראון בדרישה לחסום את ההשקה, בטענה שהאלבום לא משקף את כיוון וסגנון המוזיקה שלה ובטענה שההקלטות היו בגיל צעיר, ואין הם יכולים להשתמש בשמה, הקבלה ותמונתה ללא אישור לשם פרסום פרויקט.

בסופו של דבר, שתי הקבוצות הגיעו להסדר לשחרר את האלבום לציבור. אגילרה השאילה את שמה, הקבלה ותמונתה בערך בלתי מוגדר לנזקים. חלק מהפרטים של התיק נשארו חסויים. כשאלבום הושק ב-21 באוגוסט,2001, הוא הופיע עם תמונתה של אגילרה בגיל 15, כשבתוכו כתוב :

## רשימת רצועות

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:אלבומי דמו
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קונאו (נפה)

**נפת קונאו** (באיטלקית: **Provincia di Cuneo**) היא נפה במחוז פיימונטה. היא גובלת במערב בצרפת, בצפון בנפת טורינו, במזרח בנפת אסטי ובדרום במחוז ליגוריה. בשנת 2006 התגוררו בנפה 572,972 תושבים, והיא משתרעת על שטח של 6,903 קמ"ר.

הנפה היא העתיקה ביותר באיטליה. היא נוסדה בשנת 1859. עד שנת 1947 היא גם הייתה הגדולה ביותר. מאז גדולות ממנה נפת דרום טירול ונפת פוג'יה. בשל כך הוא מכונה בפיימונטה **הגדולה** (la Granda).

## גאוגרפיה
האלפים הימיים והאלפים הקוטיים מקיפים את הנפה, ממזרח ומדרום. בהרי המזרח, מתחיל עמק נהר טנרו, היוצר מעין שער בין ההרים. בתחילתו הוא יוצר מעין משטח נמוך של הרים לעומת סביבתו. עמק הנהר מתרחב במורד, לכיוון מערב ויצר את שפלת הנהר פו הרחבה והארוכה. לנפה יש מבנה אליפטי קיצונית. בחלקו העליון, נהר הפו זורם בשפיעה גבוהה, 3,841 מ³ לשנייה. בנפה זורמים יובלי נחלים רבים היוצרים עמקים . 50.8% משטח הנפה הוא הררי, 26.6% גבעות ורק 22.6% מישור.

## תחבורה
הנפה סובלת מקשיים בתחבורה: הכבישים לא תואמים את צורכי התחבורה. הנפה משמשת אזור מעבר בין מחוזליגוריה לבין צרפת. במרוצת השנים (נכתב בשנת 2007) נסלל הכביש המהיר בין אסטי לבין קונאו והוא מתחבר לכביש המהיר טורינו סאבונה (Savona) שנפתח בשנת 2005. בנפר עובר גם קו הרכבות טורינו - סאבונה, אחד מקווי הרכבות הישנים באיטליה. התוכנית לבניית מנהרה נוספת בין איטליה "מרקנטור" Mercantour וצרפת עדיין לא מתממשת בשל קשיים כספיים וכן תוכניות לחיבור ערים נוספות לכביש המהיר.

## כלכלה
כלכלת הנפה מבוססת באופן מסורתי על גידול שדה ועל בגידול בעלי חיים. בין התעשיות המפורסמות של הנפה בקני מידה לאומי ובינלאומי:
מפעלי טקסטיל "מירוליו" (*Miroglio*) בעיר "אלבה", יצרני ה-*comparto* הגדולים באיטליה. קיימים גם מפעלי צעצועים, דברי מאפה. קיים מפעל מוביל לייצור כלים להובלת מוצרים חקלאיים בשם *Merlo Spa di San Defendente di Cervasca*. מפעל לייצור זכוכיות, פלסטיקה ואביזרים ספורטיביים.

## עיריות עיקריות

## קישורים חיצוניים

* 

* אתר מידע של הנפה
* עיתון יומי של העיר
* אתר מידע נוסף


קטגוריה:פיימונטה: נפות
253

## אירועים
* קרב ברבליסה – הפסד נוסף לרומי כאשר האימפריה הסאסאנית בראשות שאפור הראשון כובשת את אזור אנטיוכיה (אם כי שבור רואה חשיבות רבה יותר בהישגיו בכיבוש ארם נהריים וארמניה)

## נולדו
* נומריאנוס, קיסר רומי (נפטר ב-284)

## נפטרו
* טרבוניאנוס גאלוס, קיסר רומי (נולד ב-206)
* איימליאנוס, קיסר רומי (נולד ב-207)

## לוח שנה

## קישורים חיצוניים
הבשורה על-פי מרקוס

**הבשורה הקדושה על-פי מרקוס** (ביוונית: **Κατά Μάρκον**) היא אחת מארבע הבשורות בברית החדשה, המיוחסת למרקוס המבשר. בשורה זו מונה 16 פרקים, והיא הקצרה ביותר מבין ארבע הבשורות.

## תוכנה של הבשורה
הבשורה מגוללת את סיפור חייו של ישו מטבילתו על ידי יוחנן המטביל ועד לעלייתו השמיימה. הבשורה מתמקדת במיוחד בשבוע האחרון לחייו - ששת הפרקים האחרונים כולם מוקדשים לכך, מכניסתו של ישו לירושלים. ישו מוצג כמרפא, כמגרש שדים, כעושה פלאים, כמשיח, כבנו של אדם, וכמה פעמים כבן האלוהים.

תוכן הבשורה לנושאיו הוא כדלקמן:

## כותב הבשורה
שמאל|ממוזער|350px|פפירוס 45, כתב-יד מהמאה הרביעית, הכולל טקסט מפרקים ח' ו-ט' של הבשורה על פי מרקוס.הבשורה עצמה היא אנונימית, אך עוד בתחילת המאה ה-2 ייחסו אותה המלומדים למרקוס האוונגליסט (נפטר בשנת 68 לספירה), אחד מתלמידיו של שמעון בר-יונה שכנראה תיעד את שיחיו של השליח.

לפי המסורת, הבשורה על־פי מרקוס היא הבשורה השנייה שנכתבה, לאחר הבשורה על-פי מתי; לכן שני ספרים אלו מסודרים בסדר זה בברית החדשה. החוקרים המודרניים מתארכים את הבשורה על פי מרקוס לשנות השישים או השבעים של המאה ה-1, מה שעושה אותה לראשונה מבין הבשורות. בנוסף, תאוריית שני המקורות מניחה שבשורה זו היא מקור חלקי לשאר הבשורות הסינופטיות.

## הבשורה הסודית על־פי מרקוס
בשנת 1958 הודיע החוקר וההיסטוריון מורטון סמית  מאוניברסיטת קולומביה כי מצא במנזר מר סבא את מכתב מר סבא ובו בשורה סודית על־פי מרקוס, והיא גרסה של הבשורה המיועדת למלומדים, בעוד הבשורה הרגילה מיועדת להמוני העם. לדבריו, המסמך הועתק על דפים ריקים במהדורה מהמאה ה-17 של ספרו של איגנציוס פטריארך אנטיוכיה (תלמידו מהמאה ה-1 של יוחנן בן זבדי). המסמך צולם מספר פעמים, ואף כי לא נחקר כראוי הקהילה המדעית רואה בו זיוף.

## קישורים חיצוניים

* הבשורה בעברית (תרגום פרנץ דליטש)
* הבשורה בעברית (תרגום חדש)

קטגוריה:הברית החדשה
מרקוס
שלמה עדני

הרב **שלמה** בן הרב ישועה **עדני** (ה'שכ"ז, 1567 בצנעא, תימן - בסביבות שנת 1640 בחברון, ארץ ישראל), מגדולי מפרשי המשנה.

## תולדות חייו
אביו, הרב ישועה שהיה הרב של העיר צנעא, החליט בשנת ה'של"א לעלות עם משפחתו לארץ ישראל. בדרך מתה אמו של שלמה, וזמן קצר לאחר עלותו לארץ מתו שאר אחיו. תחילה התיישבו בצפת, מצבם הכלכלי היה קשה ורק לאחר שתלמידי חכמים התוודעו לתורתו של הרב ישועה הוטב במעט מצבם.

לאחר מכן עברו לירושלים, שם נפטר הרב ישועה בשנת ה'שמ"ב בהיות בנו שלמה בן 15 שנה. במשך שנתיים וחצי חי ללא בית. הרב משה חאמי שהבחין בעדני, הסכים לאמצו ולדאוג לכלכלתו. הוא כלכל אותו בביתו במשך 5 שנים עד שהשיאו (בשנת ה'שמ"ט או ה'ש"ן). גם לאחר נישואיו המשיך לתמוך בו בהיות הרב עדני שקוד על התורה.

הרב עדני הנציח את החסד שעשה איתו הרב חאמי בהקדמה לספרו מלאכת שלמה.

בהיותו בירושלים זכה ללמוד לפני גדולי הרבנים, ובפרט לפני הרב חיים ויטל והרב בצלאל אשכנזי. אחר כך, בסביבות שנת ה'ש"ס, עבר להתגורר בחברון, פרנסתו הייתה תמיד דחוקה, ואסונות קשים עברו עליו, ומתו לו 11 ילדיו במגפות. הוא נפטר בחברון לאחר שנת ה'ת' ונקבר בבית העלמין העתיק בחברון.

## מלאכת שלמה
את הספר **מלאכת שלמה** על ששה סדרי משנה כתב במשך שלושים שנה בחברון, החל משנת 1589, כאשר היה בן 22. תשומת לב רבה הקדיש גם לבירור נוסח המשנה וניקודה, וכך יש חשיבות רבה לנוסחאותיו. פעמים רבות הוא חוסך דפים רבים של פלפולים הבנויים על טעויות.[מקור?] בחיבורו ניכרת בקיאות בשני התלמודים, במפרשים ובפוסקים, והוא רגיל לדון בדבריהם עד לפסיקת ההלכה. בפרט ניכרת חיבתו לרמב"ם, שאותו הוא מכנה בתואר "גדול הפוסקים".

בפירושו מובאות גם הגהות רבות מהרב יהוסף אשכנזי.

הספר נדפס לראשונה בווילנה בשנים תרפ"ד-תרפ"ט מתוך כתב יד וארשא כתב יד המחבר. בהדפסה זו הושמטו קטעים רבים כיוון שהמחבר מעתיק את דברי התוספות יום טוב ולדעתם אין צורך שיודפסו שניהם על גיליון אחד. בנוסף הושמטו ציונים שציין המחבר לתלמוד ולרמב"ם בטענה שגם זה מיותר. בהמשך נדפסו מהדורות שהחזירו קטעים אלו או חלקם.

## חיבוריו הנוספים
*ספר נוסף שחיבר נקרא בשם "בנין שלמה לחכמת בצלאל" ובו העתיק הגהות וחידושים מרבו רבי בצלאל אשכנזי לסדר קדשים מהתלמוד בבלי, ועל פיו נדפסו בגיליון התלמוד בדפוס וילנה ההגהות המכונות "שיטה מקובצת", שיוחסו בטעות לרבו, הרב אשכנזי.
*ספר נוסף בשם "דברי אמת" שהוא הגהות למקרא. החיבור אבד אולם החיד"א השתמש בו.

## לקריאה נוספת
*הקדמתו לספרו מלאכת שלמה.
*וישתומם שלמה על המראה, יוסף ויכלדר, המבשר תורני, י"ג סיון תשס"ט
* ישראל צבי פיינטוך, "על "מלאכת שלמה" לר' שלמה עדני", בתוך ספרו **מסורות ונוסחאות בתלמוד: מחקרים**, רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ה 1985, עמ' 179–186
* י' רצהבי, "ר' שלמה עדני וחיבורו 'מלאכת שלמה", **[[סיני (כתב עת)|סיני]]** קו, תש"ן, עמ' רמ"ג–רנ"א
* ע"צ מלמד, "מלאכת שלמה לר’ שלמה עדני", **[[סיני (כתב עת)|סיני]]**' מד, תשי"ט, עמ’ שמו–שסג

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* הרב יוסף מרקוס, פירוש 'מלאכת שלמה' (א'), באתר בית המדרש הווירטואלי ע"ש ישראל קושיצקי של ישיבת הר עציון (חלק ב')
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים תימנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:חברון: רבנים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי בחברון
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1567
קטגוריה:נפטרים ב-1625
קונצרטחבאו

**קונצרטחבאו** (בהולנדית: **Concertgebouw**, מילולית: "בניין קונצרטים"; נהגה בשפת המקור: **קוֹנְסֶרְטחֶבָּאוּ**) הוא בניין הקונצרטים המרכזי של אמסטרדם, הולנד, ומקום משכנה הקבוע של תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית. בזכות אקוסטיקה יוצאת דופן נחשב האולם הגדול של הקונצרטחבאו ("Grote Zaal") לאחד משלושת אולמות הקונצרטים המשובחים בתבל (יחד עם המוזיקפראיין שבווינה וה"בוסטון סימפוני הול" שבבוסטון).

## האולמות
אורך האולם הגדול 44 מטרים, רוחבו 28 מטרים, גובהו 17 מטרים ובו 2,037 מקומות ישיבה. זמן הרוורברציה באולם הגדול הוא 2.8 שניות ללא קהל ו-2.2 שניות עם קהל, נתון ההופך את האולם מתאים במיוחד ליצירות מהתקופה הרומנטית המאוחרת, כגון אלה של גוסטב מאהלר. 

האולם הקטן ("Kleine Zaal") משמש בעיקר לקונצרטים של מוזיקה קאמרית. צורתו אליפטית, אורכו 20 מטרים, רוחבו 15 מטרים ובו 478 מקומות ישיבה.

אולם המראות ("Spiegelzaal"), שזכה לשמו בשל המראות על דלתותיו, ממוקם תחת האולם הקטן ודומה לו בממדיו. הוא משמש בין היתר להקלטות רדיו.

## היסטוריה
שמאל|200px|ממוזער|הקונצרטחבאו ב-1902 (צילום: יעקב אולי)
אדריכל הבניין הוא אדולף לאונרד ואן חנדט ששאב את השראתו מבניין ה"נויה גוואנדהויס" בלייפציג, אשר נבנה שנתיים קודם לכן ונהרס ב-1943. הבנייה החלה ב-1883 על שטח שהיה אז מחוץ לתחומי העיר אמסטרדם. הבניין ניצב על 2,186 כלונסאות באורך 12–13 מטר, אשר הושקעו בתוך האדמה החולית.

הקונצרטחבאו נפתח ב-11 באפריל 1888 בקונצרט השקה עם תזמורת בת 120 נגנים ומקהלה בת 500 זמרים. בקונצרט בוצעו יצירות מאת יוהאן סבסטיאן באך, לודוויג ואן בטהובן גאורג פרידריך הנדל וריכרד וגנר. ב-3 בנובמבר ניגנה תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית את הקונצרט הראשון שלה באולם הגדול.

בזמן בניית הקונצרטחבאו, עוד היה תחום האקוסטיקה ענף שאינו מבוסס על ידע ברור אלא יותר על ניסוי וטעייה (גם כיום אינו מובן לחלוטין). משהושלם הבניין, האקוסטיקה טרם הייתה מושלמת ומאמצים רבים הושקעו בשיפורה עד רמתה הנוכחית. כיום, בזמן עריכת שיפוצים בבניין, שומרים בקפידה שלא לשנות את טיב החומרים במיבנה הפנימי על מנת לשמר את איכות האקוסטיקה.

בשיפוץ שנערך בשנים 1985–1988 נבנתה כניסה חדשה מכיוון כיכר בראוורס עם חלל כניסה מקורה זכוכית. ההרחבה תוכננה על ידי האדריכל פי דה ברוין.

כיום נערכים בקונצרטחבאו כ-800 קונצרטים בשנה, בהם מבקרים 850,000 מאזינים. אגודת ידידי הקונצרטחבאו מעניקה פרסי עידוד לבולטים מבין הנגנים הצעירים בהולנד.

## ראו גם

*תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אמסטרדם: מבנים
קטגוריה:הולנד: אולמות קונצרטים
קטגוריה:אמסטרדם: תרבות
תפוח מסוכר

**תפוח מסוכר** הוא תפוח מצופה סוכר. לרוב נמכר על מקל, כדי להקל על אכילתו. הציפוי הנפוץ הוא סירופ סוכר שהתקרר והתקשה, לרוב בצבע מאכל אדום ולעיתים מתובל בקינמון.

במדינת ישראל היה נקרא גם בשמות "אפל'ה", "בומבל'ה", "גידיאלה","אמבר" ו"חלוצ'ה".

תפוחים מסוכרים נמכרים כחטיף בירידים, פסטיבלים ומסיבות. במדינות המערב הם חטיף מסורתי בפסטיבלי סתיו, למשל בעת ליל כל הקדושים, מכיוון שמועד החג הוא בסופה של עונת קטיף התפוחים.

ויליאם וו. קוֹלְבּ היה הממציא של התפוח המסוכר. קולב, יצרן ממתקים מניוארק, ערך ב-1908 בחנות הממתקים שלו ניסויים שונים עם ממתק קינמון אדום, ובאחד מהם טבל תפוחים לתוך הסירופ. הוא הציג אותם בחלון הראווה של החנות ומכר את כולם, ובהמשך מכר אלפי תפוחים מסוכרים בשנה. בעשורים הבאים נפוצה מכירת התפוחים המסוכרים לאורך חוף ניו ג'רזי, במופעי קרקס, ובערך מסוף שנות ה-40 נמכרים התפוחים בחנויות ממתקים רבות בכל רחבי ארצות הברית.

## ראו גם
* תפוח קרמל

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ממתקים
קטגוריה:מאכלי תפוחים
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
קטגוריה:מאכלי ליל כל הקדושים
קטגוריה:מאכלי חג המולד
קטגוריה:מאכלי חג ההודיה
קטגוריה:אוכל רחוב
גספצ'ו

שמאל|ממוזער|250px|גספצ'ו (שמרכיביו מרוסקים)
שמאל|ממוזער|250px|גספצ'ו (שמרכיביו חתוכים)
ממוזער|250px|מרכיבי הגספצ'ו
**גספצ'ו** (בספרדית: **gazpacho**) הוא מרק עגבניות קר המקובל במטבח הספרדי, אשר נאכל בעיקר בעונת הקיץ.

## היסטוריה
מקור המרק במטבח האנדלוסי, והוא מבוסס על מרכיבים פשוטים המצויים באנדלוסיה: לחם יבש, שום, שמן זית, מלח וחומץ. לאחר גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס בשנת 1492 והבאת העגבנייה והפלפל לספרד הפכו גם אלה לחלק בלתי נפרד מהמרק. גם כיום העגבנייה מהווה חלק בלתי נפרד ממרק הגספצ'ו והצבע האדום שלה מהווה את סימן ההיכר את המרק, אולם המתכון המקורי של המרק לא כלל עגבנייה.

## גרסאות של המרק
באנדלוסיה עדיין פופולרי האחובלנקו - הגרסה המקורית של המרק, בלי העגבנייה. גרסה אנדלוסית נוספת נקראת , גרסה זו סמיכה ועשירה יותר ולעיתים מוגשת עם חתיכות ביצה קשה וחמון.

גרסה נוספת של המרק התפתחה באזור לה מנצ'ה, ומרק זה מכונה "גספצ'ו מנצ'גו" על שם האזור בו נוצר. מרכיבי מרק זה זהים למרכיבי הגספצ'ו, אולם הוא מוגש כנזיד חם, ולרוב מוסיפים לו גם בשר ארנבת ופטריות.

## ראו גם
* וישיסואז

## קישורים חיצוניים

*
* גספצ'ו עם קרוטונים תוצרת בית, באתר וואלה! NEWS
* 
* 
* 

קטגוריה:מרקי ירקות
קטגוריה:המטבח הספרדי
קטגוריה:המטבח האנדלוסי
קטגוריה:מאכלי עגבניות
קטגוריה:המטבח הפורטוגזי
טברנה

[שמאל|ממוזער|250px|טברנה באי היווני [נקסוס]]
**טברנה** (מיוונית: **Ταβέρνα**) היא מסעדה המגישה מאכלים מהמטבח היווני, וכן משקאות חריפים, ובראשם אוזו.

השימוש במילה טברנה החל בימי הביניים, ומקורה במילה הלטינית  שמשמעה "בקתה" או "צריף". הטברנות היו נפוצות בערי יוון, ובעקבות ההגירה היוונית של סוף המאה ה-19 והמאה ה-20, הפכו הטברנות לנפוצות ברחבי העולם ובעיקר בארצות הברית ובאוסטרליה.

בספרות ובאמנות הפכו הטברנות לסמל התרבות היוונית, ולסמלה של יוון. כך לדוגמה במחזה ובסרט "שירלי ולנטיין" משמשת הטברנה אתר מפגש בין גיבורת הסרט הבריטית לבין האופי היווני והתרבות היוונית, ובמהלך המחזה והסרט מתפתחת הגיבורה ומקבלת על עצמה את התרבות היוונית עד שלבסוף היא עובדת בטברנה. הסרט "החתונה היוונית שלי" מציג את הטברנה הפועלת בארצות הברית כסמל לתרבות היוונית בקרב מהגרים יוונים. גם בישראל, משמשת ה"טברנה" כסמל לתרבות ולפולקלור היווני (וכביטוי למקומות המגישים אוכל בסגנון זה, לעיתים עם מופעי מוזיקה חיה), ואף היוותה רקע לתוכנית האירוח המצליחה "בטברנה" של שמעון פרנס. 

## ראו גם
* בר (עסק)
* פאב

קטגוריה:המטבח היווני
קטגוריה:מסעדות לפי סוג
קטגוריה:יוון: תרבות
קטגוריה:ברים ופאבים
ברגר

**בֶּרגֶר** (**Berger**) הוא שם משפחה נפוץ יחסית, פירושו בגרמנית וביידיש אירופאית "מנחלת ההרים" או "מההרים" ובצרפתית "רועה צאן" (מבוטא "ברז'ה") וכן באנגלית **איש בעל נכסים יקרים**.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
זכוכית ספין

**זכוכית ספין** הוא מונח המתאר חומר בעל מבנה לא סדיר המראה רמה גבוהה של תסכול מגנטי (תסכול מגנטי הוא ביטוי המתייחס לחוסר היכולת של המערכת להישאר במצב אנרגיה נמוך יחיד הנקרא מצב היסוד). מקורה של התנהגות זו עשוי לנבוע מהמבנה הלא סדיר (כמו בזכוכית רגילה) או מגנטיות לא מסודרת הנמצאת בחומר בעל מבנה מסודר.

התלות בזמן היא הגורם המבדיל בין זכוכיות ספין לבין מערכות מגנטיות אחרות. אם מתחילים ניסוי בטמפרטורה הגבוהה מטמפרטורת המעבר של זכוכית הספין, טמפרטורת קירי, הזכוכית מראה התנהגות מגנטית טיפוסית (כגון פאראמגנטיות או צורות אחרות של מגנטיות). 

אם מופעל שדה מגנטי חיצוני והמגנטיזציה מתוארת בגרף כנגד הטמפרטורה, ההתנהגות של הזכוכית היא בהתאם לחוק קירי (שלפיו המגנטיזציה נמצאת ביחס הפוך לטמפרטורה) עד שמגיעים לטמפרטורת קירי. בנקודה זו המגנטיזציה הופכת לקבועה (ערך זה נקרא המגנטיזציה של שדה קר).

כאשר מבטלים את השדה החיצוני, מתרחשת ירידה מהירה במגנטיזציה של זכוכית הספין עד לערך שנקרא המגנטיזציה השיורית, ומנקודה זו מתרחשת דעיכה איטית ככל שהמגנטיזציה מתקרבת לאפס (או שבריר קטן מהערך המקורי – דבר זה עדיין לא ידוע).

דעיכה זו היא לא דעיכה מעריכית ואין פונקציה כלשהי המתאימה לעקומת המגנטיזציה כנגד הזמן בצורה ראויה. דעיכה איטית זו ייחודית לזכוכית ספין. מדידות ניסוייות בסדר גודל של מספר ימים הראו כי מתרחשים שינויים מתמשכים מעל לרמת רעש הרקע של המכשירים.

אולם, אם היה מתבצע תהליך דומה עבור חומר פרומגנטי, וכאשר השדה החיצוני היה מוסר, היה מתרחש שינוי מהיר עד לערך השיורי, כאשר ערך זה יישאר קבוע במשך הזמן. במקרה של חומר פאראמגנטי, כאשר השדה החיצוני מוסר, תתרחש ירידה מהירה עד שהמגנטיזציה תשתווה לאפס. בשני המקרים, השינוי הוא מהיר ביותר, ואם בודקים זאת בזהירות, רואים שיש דעיכה מעריכית עם קבוע זמן קטן מאוד.

אם במקום מה שתואר לעיל זכוכית ספין מקוררת אל מתחת לטמפרטורת קירי בהיעדר שדה חיצוני, וכאשר מפעילים את השדה, תתרחשת עלייה מהירה עד לערך הנקרא מגנטיזציה של שדה אפס מקורר. ערך זה קטן מערך המגנטיזיה של שדה מקורר, ובעקבותיו מגיעה עלייה איטית לעבר הערך של שדה מקורר.

באופן מפתיע, הסכום של שתי מערכות מורכבות של משוואות המתארות את הזמן (המגנטיזציה השיורית ושדה האפס המקורר) הוא קבוע. ערך זה נקרא השדה המקורר. באופן זה, שני הערכים חולקים צורה זהה של פונקציה עם הזמן, לכל הפחות בגבולות של שדות חיצוניים קטנים מאוד.

בנוסף לתכונות ניסוייות חריגות, זכוכיות ספין הן הנושא של חקירות תאורטיות וממוחשבות נרחבות. 

בחלק גדול מאוד מהעבודה המוקדמת על זכוכיות ספין נעשה שימוש בתאוריית השדה הממוצע שהתבססה על סדרת שכפולים של פונקציית החלוקה של המערכת. ד.שרינגטון וס.קירקפטריק הציגו מודל בעל פתרון מדויק של זכוכית ספין, והם הביאו להרחבות תאורטיות רבות של תאוריית השדה המרכזי על מנת לשקף את הדינאמיקות האיטיות של המגנטיזציה, ומצב שיווי המשקל המורכב הלא-ארגודי. 

הפורמליזציה של העתקת תאוריית השדה המרכזי יושמה גם במחקר של רשתות עצבים. היא אפשרה במסגרת המחקר לחשב תכונות מסוימות כגון תכולת המידע של ארכיטקטורה מסוימת של רשת עצבית פשוטה מבלי להזדקק לתכנון או שתילה של אלגוריתם אימון.

## לקריאה נוספת

* K.H. Fischer and J.A. Hertz, *Spin Glasses*, Cambridge University Press (1991)
* 
* J. A. Mydosh, *Spin Glasses*, Taylor & Francis (1995) 
* P. Nordblad, L. Lundgren and L. Sandlund, *J. Mag. and Mag. Mater.* **54**, pp. 185 (1986)
* S. Boettcher, Emory University
* 
*Spin glass on arxiv.org


קטגוריה:מגנטיות
קטגוריה:פיזיקה של חומר מעובה
קטגוריה:פיזיקה סטטיסטית
אתר כתר

[שמאל|ממוזער|250px|18-כתר-6 קשור סביב יון [אשלגן]]
**אֶתר כֶתר** (באנגלית: **Crown Ether**) הוא שמן של תרכובות אורגניות: אֶתֶרים טבעתיים, תרכובות הטרוציקליות שאטומי חמצן מרכיבים חלק מהטבעות שלהן. חשיבותן הגדולה בקומפלקסים שהן יוצרות עם קטיונים. שמן של התרכובות בקבוצה זו נגזר מהדמיון שבין צורתן המרחבית של מולקולות האתר כתר בקומפלקס עם קטיון לבין צורתו של כתר המונח על ראש. רוב תרכובות האתר כתר הן אוליגומרים טבעתיים של אתנול, כך שהיחידה החוזרת בהן היא CH2-CH2-O-)n-); תרכובות חשובות הן הטטרמר (עבור n=4), הפנטמר (n=5) וההקסמר (n=6).

## נומנקלטורה
שמאל|ממוזער|400px|דוגמאות לאתר כתר. משמאל לימין: 12-כתר-4, 15-כתר-5, 18-כתר-6, דיבנזו-18-כתר-6 ודי-אזא-18-כתר-6.
שמותיהן של תרכובות האתר כתר מורכבים משני מספרים: המספר הראשון הוא מספר האטומים הכולל בטבעת האתר, והמספר השני הוא מספר אטומי החמצן. לדוגמה: 12-כתר-4 הוא טבעת המורכבת מ-12 אטומי פחמן וחמצן, כשבין כל זוג אטומי פחמן מפריד אטום חמצן. כך ייקראו גם 15-כתר-5 ו-18-כתר-6. באנגלית: 12-&lrm;crown-4 וכו'.
## קשירת קטיונים
### מנגנון
תרכובות האתר כתר קושרות היטב קטיונים שונים. אטומי החמצן שעל הטבעת, בעלי המטען השלילי החלקי, נמשכים אל המטען החיובי שעל הקטיון. כך נוצרת צורת הכתר: אטומי החמצן מופנים פנימה, אל עבר הקטיון המוקף בטבעת האתר, בעוד אטומי הפחמן פונים החוצה, הרחק מהקטיון. למעשה, אטומי החמצן יוצרים סביבה טעונה, הידרופילית, עבור הקטיונים, בעוד אטומי הפחמן יוצרים סביבה הידרופובית, המאפשרת המסה של הקומפלקס אתר כתר-קטיון בתרכובות אורגניות, שברגיל לא היה הקטיון נמס בהן. לתהליך זה יש חשיבות רבה בהפרדת יונים מתמיסות ובקטליזת מעבר-פאזה.
### קטיונים אלקליים
הקטיונים החשובים ביותר שנקשרים לאתר כתר הם יונים של המתכות האלקליות ליתיום, נתרן ואשלגן, הנקשרים ל-12-כתר-4, 15-כתר-5 ו-18-כתר-6, בהתאמה. הקישור הוא בררני, ונובע מהתאמה בין היקף הטבעת הנוצרת על ידי אטומי החמצן להיקף הקטיון המתכתי. הקישור הייחודי שנוצר הוא אחת הסיבות לרעילותו של 18-כתר-6, הקושר את יוני האשלגן בגוף ומונע מהם להשתתף בפעילויות חיוניות. קיימות מולקולות טבעתיות טבעיות, כגון ולינומיצין ונונאקטין, שאינן אתר כתר אולם פועלות בצורה דומה.
18-כתר-6 קושר גם קטיונים אחרים, כמו אמינים שעברו פרוטונציה - גודלם מתאים לפתח שבמולקולת האתר, והמימנים הטעונים חיובית נקשרים לחמצנים הטעונים שלילית.

## סינתזה ופרס נובל
צ'ארלס פדרסן, מהנדס כימיה וכימאי אורגני מחברת דופונט, פיתח בשנת 1967 את סינתזת הכתר אתר, וחקר את תכונות המסת הקטיונים של מולקולות אלה. בשנת 1987 הוענק לו על תגליותיו בתחום פרס נובל לכימיה, יחד עם שני חוקרים נוספים שהמשיכו במחקריו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קבוצות פונקציונליות
קטגוריה:תרכובות אורגניות
וולך

**וולך** (נכתב גם כ-**ולך**) הוא שם משפחה אשכנזי שמקורו בגרמניה, פירוש השם (Wallach) בגרמנית הוא סוס, חמור או גמל מסורס.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
קבנוס

שמאל|ממוזער|250px|קבנוס
**קבנוס** (מפולנית: **Kabanos** ביחיד ו-**Kabanosy** ברבים) הוא נקניק המקובל במטבח הפולני, שעשוי בשר חזיר מעושן. אורכו של נקניק הקבנוס הוא בין 30 ל-60 ס"מ ולרוב קוטרו צר (כ-1 עד 2 ס"מ).

מקור שמו של הנקניק במילה האוקראינית והרוסית "קאבאן" שמשמעה "חזיר בר", אף שיש גרסאות של הנקניק העשויות מבשר סוסים, בשר בקר או בשר עגל. בפולין נהוג לאכול את הקבנוס כמתאבן בראשית הארוחה, ולרוב הוא מוגש עם גבינה. גרסאות כשרות של נקניק זה עשויות מבשר עגל או מבשר הודו.

בישראל משמש הנקניק לרוב כמאכל של מטיילים, בשל יכולת השימור של הנקניק בלא קירור, ובשל גודלו וצורתו המקלים על נשיאתו.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:המטבח הפולני
קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:מזון מעושן
הרמן קרברס

**הרמן קרברס** (18 ביוני 1923 – 2 במאי 2018) היה כנר הולנדי.

## ביוגרפיה
קרברס נולד בהנגלו ולמד כינור אצל אוסקר בק. יחד עם תאו אולוף, גם הוא תלמיד של בק, היה כנר ראשי של תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית באמסטרדם ותזמורת הרזידנטי של האג. היה סולן עם תזמורות רבות ברחבי תבל. ב-1979 עבר תאונה שגרמה לו להגביל את פעילותו הסולנית.

על תלמידיו נמנו ורה בתס, אמי ורהיי, רודולף קומן ואנדרה ריו.

נפטר ב-2 במאי 2018.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כנרים הולנדים
קטגוריה:האג: אישים
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1923
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-2018
אנתרופולוגיה משפטית

שמאל|ממוזער|250px|שרידי גופה שהתגלו במערב אוסטרליה, מהשנים 1900 - 1910 לערך
**אנתרופולוגיה משפטית** (באנגלית: Forensic anthropology) היא ענף יישומי של האנתרופולוגיה הפיזית והאוסטאולוגיה (חקר מערכת השלד), עבור צרכים משפטיים, כגון חקירות פליליות בהן כמעט ולא ניתן לזהות את הקורבן. אנתרופולוג משפטי יכול לעזור בזיהוי אנשים מתים אשר שייריהם נרקבו, נשרפו, הושחתו או מסיבה אחרת קשים לזיהוי. המונח "משפטי" מתייחס ליישומו של תחום זה של המדע בבתי המשפט.
## שימוש
אנתרופולוגיה משפטית משתמשת בשיטות המפותחות על ידי האנתרופולוגיה הפיזית ומיישמת אותן בחקירות בהן יש חשיבות משפטית. טכניקות אלו יכולות להעריך גיל, מין, מעמד חברתי, מוצא, זמן מאז המוות, וכן לאבחן טראומה גופנית ומחלות. אנתרופולוגים משפטיים לעיתים עובדים עם רפואה משפטית, אודונטולוגים וחוקרי מקרי רצח לצורך זיהוי גופות, לגלות עדות לטראומה, ולצורך קביעת הפער שלפני המוות. אף על פי שחסרה להם הסמכות החוקית להכריז את נסיבת המוות הרשמית, דעותיהם יכולות להלקח בחשבון על ידי חוקרי מקרי המוות. הם יכולים גם להעיד בבית משפט כעדים מומחים, למרות שלפי הלכת דאוברט רוב המידע ששגור בפיהם (כמו שיחזור הפנים המשפטי) אינו קביל כעדות.

אנתרופולוג משפטי נקרא גם כאשר שיירי אדם מתגלים בחפירות ארכאולוגיות או כאשר שיירי אדם מתגלים בידי משטרה או הציבור במצבי ריקבון גופה או שרפה. הצורך בזיהוי חיוני גם מסיבות חוקיות וגם הומניטריות.

במקרה של טראומה גופנית, אנתרופולוג משפטי יכול לקבוע בדיוק רב אם נוצר שימוש בכוח, אם בפתאומיות או בפראות, או אם הפגיעה נגרמה לפני המוות, סמוך לזמן המוות או לאחר המוות. בנוסף, אנתרופולוגים מיומנים ביותר יכולים לזהות את סוג הנשק לפי סימנים שנותרו על העצמות. אפילו שיירי שריפת גופה יכולים לספק מידע בדבר האדם שמת.

ישנם מעט אנתרופולוגים משפטיים. בארצות הברית וקנדה רק מאה רשומים בדיפלומת הארגון האמריקני לאנתרופולוגיה משפטית, כאשר רק חמישים מתוכם פעילים בתפקיד.

## אנתרופולוגיה משפטית בארצות הברית
שניים מהמאגרים החשובים ביותר למחקר בשיירי אדם הם "מאגר האמאן-טוד" הנמצא ב"מוזיאון להיסטוריה טבעית", קליבלנד, וכן "מאגר רוברט טרי" במכון הסמית'סוניאן. שני מאגרים אלה הם בסיס היסטורי חשוב ביותר לניתוחים סטטיסטיים הנחוצים לקיום השערות משיירים שנמצאו.

## אנתרופולוגיה משפטית בישראל
המכון לרפואה משפטית ע"ש ל. גרינברג נכון להיום מעסיק שני אנתרופולוגים משפטיים.

## ראו גם
* רפואה משפטית
* זיהוי פלילי
* אנתרופולוגיה יישומית
* ריקבון גופה
* סדרת הטלוויזיה עצמות

## קישורים חיצוניים
* שיחזור הפנים המשפטי, שנהוג בידי אנתרופולוגיה משפטית.
* תוכנת Fordisc שנועדה לעזור לאנתרופולוגים משפטיים במהלך עבודתם.
* American Board of Forensic Anthropology
* 

קטגוריה:אנתרופולוגיה
קטגוריה:פתולוגיה
קטגוריה:זיהוי פלילי
קש (גבינה)

**קש** (רומנית: **Caş**, לפי האלפבית הפונטי הבינלאומי: ****) היא סוג של גבינה המיוצרת במזרח אירופה ובארצות הבלקן.

המילה קש לקוחה מהמילה הלטינית *caseus* והיא קרובה מבחינה לשונית למילה האנגלית *cheese* (גבינה).

הגבינה מיוצרת על ידי הוספת אנזים הגבנה לחלב טרי ולאחר שהיא מקרישה, ה נמעך ואחר כך נאסף ונתלה בתוך אריג כדי לאפשר למי הגבינה להתנקז. בתהליך זה, הגבינה מקבלת צורה של מין דמעה עגולה ומיובשת ומבשילה עד שהיא מקבלת צבע צהוב וטעם חמוץ במידת-מה.

לאחר שגבינת הקש מוכנה, לעיתים הופכים אותה לגבינות מסוגים אחרים, כמו בורדוף או קשקבל.

מחוץ לטרנסילבניה, לעיתים המונח *Caş* מתאר גבינת טלמיה לפני שהומלחה או קצת אחרי.

קטגוריה:גבינות רומניות
שלמה חראזי

הרב **שלמה בן סעדיה בירב מימון בירב אפרים אלחראזי** היה מגדולי חכמי תימן בסוף המאה ה-17. שימש ברבנות באחת מהקהילות בדרום תימן. 
על פי הסברה, אליו נשלחה איגרת בשנת התנ"א (1691) מרבני ירושלים ובראשם הרב משה בן חביב לבקשת סיוע כספי לחיזוק קהילת יהודי ירושלים. בפתיחת האיגרת נכתב בין היתר: "מלאים מצוות כרימון... ששים ושמחים לעשות רצון קונם באונם... בתוכם אנשים הדורים נדיבים ושועים גבירים כבירים ה"ה הנשיא המפורסם עוואץ'... עואץ' מעוצ'ה וכה"ר מסאלם היבה ועל ראשיהם [כה"ר] שלמה בן סעדיא אתה ה' [תשמרם]...".

נולד בטוילה, ולמד תורה אצל תלמידי חכמים בני מקומו, ובפרט לפני הרב נתן בירב אברהם.

הרב חראזי חיבר שירים וספרים. לו מיוחס השיר המפורסם "שמע האל ענני בתפילה". ספרו המפורסם ביותר הוא "בית תפילה". כמו כן, חראזי נודע כמעתיק ספרים טוב והעתיק חיבורים כמו ספר "היכלות", "תולעת יעקב" ו"רכב אלדים".

## בית תפילה
בסביבות שנת 1670 חיבר חראזי את הספר "בית תפילה", שהוא מבוא ופירוש לתפילה ובעיקר לתפילת העמידה. מלבד נושא התפילה, דן הספר במהות הנפש ובהבדל שבין נפש היהודי לנפש הגוי. הוא נוגע בנושאים אחרים ביהדות כמו חשיבות קיום המצוות, מידת הביטחון, יצר הטוב ויצר הרע, תפקיד ישראל בעולם, תחיית המתים, חישובי קץ, זהות המשיח וקיבוץ גלויות. מכל הנושאים הנזכרים, זוכים נושא הגלות ונושא הגאולה להעדפה. חראזי מרבה לחזק את קוראיו כי הגאולה תבוא מן הגלות ואין להתייאש מהמצב הקשה בו הם שרויים. בין היתר, כותב חראזי "דיין לישראל צער גלות, ואפילו בלא תשובה נגאלין". אווירת המצוקה והסבל מבוטאת בכל חלקי הספר, עקב ההתנכלויות השונות מצד השלטונות כלפי יהדות תימן בתקופה זו. הספר גדוש במובאות מהמקרא, מהתלמוד, מהמדרש ומספרי הקבלה והפילוסופיה.  חלק ממקורות הספר לא ידועים, ורובם פרי חכמי תימן הראשונים. פעמים רבות חראזי מציג שאלות לפני ביאוריו. 
הספר יצא לאור מחדש בשנת 1992 על ידי ציון בר מעוז.

קטגוריה:רבני מרכז תימן
קטגוריה:אחרוני תימן
קטגוריה:יהדות תימן
קטגוריה:יהדות תימן: פולקלור
גן הגת

שמאל|ממוזער|250px
**גן הגת** הוא אתר ארכאולוגי מהתקופה ההלניסטית הנמצא בצפונה של תל אביב. האתר ממוקם בגן ציבורי קטן, שממוקם בקצה רחוב חיים בסוק המסתעף מרחוב "חברה חדשה" לא רחוק מ"כיכר המדינה".

האתר כולל גת שהייתה בשימוש מהמאה ה-4 לפנה"ס עד המאה ה-2 לפנה"ס והיא מוגדרת כגת ציבורית משוכללת. הגת בנויה משלושה חלקים המרכיבים ריבוע, אשר היו כנראה מטויחים או מרוצפים בפסיפס לבן. החלק הראשון היה מיועד לדריכת הענבים ממנו היה זורם התירוש לחלק הבא דרך מרזב קטן. בחלק השני היו מסננים את הפסולת והחלק השלישי נועד לניקוז כל התירוש שנשפך אליו.

הגת התגלתה בחפירות שנעשו באזור בשנת 1965 על ידי הארכאולוג יעקב קפלן מטעם מוזיאון יפו ומוזיאון ארץ ישראל בתל אביב. האתר שופץ ושומר על ידי רשות העתיקות ועיריית תל אביב-יפו והאתר הארכאולוגי מהווה חלק מגן ציבורי שכונתי שבו גם מתקני שעשועים לילדים. עיצוב הנוף של הגן משלב אלמנטים ארכאולוגיים מהאתר ששובצו בו כספסלים או גדרות קטנות. הגן כמעט ואינו מוכר לציבור וזאת בשל העובדה שהוא נמצא בין בנייני העיר והגישה אליו היא דרך רחוב צדדי יחיד בלבד.

## קישורים חיצוניים

הגת
קטגוריה:תל אביב-יפו: אתרים ארכאולוגיים 
קטגוריה:הצפון החדש