open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
חורף דמוגרפי

ממוזער|מפה מ-2011 המציגה את שיעור הילודה הממוצע לאישה
[ממוזער|פירמידת הגילאים של [איטליה היא דוגמה למדינה שנמצאת במהלך חורף דמוגרפי. פירמידת הגילאים דומה לזאת ברוב מדינות אירופה.]]
**חורף דמוגרפי** הוא מונח בדמוגרפיה המתאר מגמה דמוגרפית בה שיעור הפריון הוא נמוך במיוחד ואף שלילי בקרב קבוצה נחקרת, גודל האוכלוסייה קטן, והמצב עלול לגרום להשלכות מרחיקות לכת בטווח הארוך. מצב זה הוא ההפך מבייבי בום.

## תיאור
התופעה מתייחסת להאטה בקצב גידול האוכלוסייה ויחס שיעור הזדקנות האוכלוסייה (לרוב קבוצות גיל 65+) גבוה מזה של שיעור הילודה. בנוסף מתייחסת התופעה לשיעור אוכלוסיית בגיל הפריון המשמש גם כוח האדם העובד ושבאחריותו לכלכל את יתר קבוצות הגילאים באוכלוסייה (לרוב קבוצת גיל 15–64), שכמותו צונחת.

שיעור הפריון שהוא הסף לכניסה לחורף דמוגרפי הוא יחס של 2.11 ילדים לאישה מקרב כלל האוכלוסייה, וככל שמספר זה נמוך יותר והיחס בין קבוצת גיל הפריון לשאר הקבוצות חד יותר ונמשך לתקופה ארוכה יותר, כך המשבר והסיכון בחורף הדמוגרפי חריפים יותר, וגורמים ללולאה של החרפת המצב.

## גורמים
ישנם מספר גורמים לחורף דמוגרפי, שאף משפיעים אחד על השני. להלן רשימה של סיבות עיקריות:
* **שיפור ב[[רפואה]]** מוביל ל**[[תוחלת חיים]] ארוכה**, אבל במקביל מקטין את היחס בין קבוצות הגיל מה שמכביד על הכלכלה בהפניית משאבים לקבוצה שאינה יצרנית.
* **עלייה ב[[רמת חיים|רמת החיים]]**, **[[עיור]]** (התיישבות עירונית) ו**גישות [[חברה (סוציולוגיה)|חברתיות]] ו[[תרבות]]יות** נוטות להוביל ל**[[יוקר המחיה|יוקר מחיה]]** ולגישות הגורסות כי עדיף לתחזק משפחה קטנה, שמחירה הכלכלי נמוך יותר.
* **[[משבר]]ים** כלל עולמים או מקומיים, כגון **[[מלחמה|מלחמות]]**, **[[מגפה|מגפות]]** ו**[[משבר כלכלי|משברים כלכליים]]**, המגבילים את יכולת התפקוד של אוכלוסייה מקבוצת גיל הפריון והגיל העובד, ופוגעים בהן לטווח הרחוק.

## השלכות

בין ההשלכות האפשריות כתוצאה מחורף דמוגרפי ניתן למצוא משבר כלכלי.

## דרכים לטיפול
למדינות יש מספר דרכים עיקריות להילחם בתופעה, ביניהן עידוד וסיוע ממשלתי, לפעמים כלכלי, למשפחות גדולות יותר וניסיון לשינוי אורח החיים ולגישות חברתיות בקרב האוכלוסייה. דרך נוספת היא עידוד של הגירת צעירים למדינה.

## דוגמאות
דוגמה אקטואלית לתופעה מצויה ברוב מדינות העולם המערבי, בהן ניתן לצפות ב**חורף דמוגרפי**, המאפיין בעיקר את מדינות אירופה, העונות על רוב הגורמים לתופעה זו על כן, וכדי לעצור מצב זה, מדינות באירופה נוקטות בדרכים שונות, כגון מתן הטבות לעידוד ילודה ואישור הגירת זרים לצורך עבודה או אזרחות.

דוגמה אחרת היא סין, בה יזם בעבר השלטון חוק להגבלת הפריון כחלק מ"מדיניות הילד האחד", מחשש לפיצוץ אוכלוסין. בטווח הרחוק, גישה זו גרמה להפיכת היוצרות ולחורף דמוגרפי במדינה, עם שיעור אוכלוסייה מבוגרת גדולה אל מול כוח אדם עובד שקטן, ושיעור פריון נמוך עקב הרגלים שנטבעו בחברה בזמן "מדיניות הילד האחד". סיבה נוספת היא יוקר מחיה, המקשה על קיום משפחה רחבה.

יוקר המחיה משפיע על מאזן החורף הדמוגרפי בצורה דומה גם בחלק גדול ממדינות ברית המועצות לשעבר וחלק מהגוש הסובייטי לשעבר, שהוביל לגישות חברתיות הגורמות לדילול האוכלוסייה, בדומה לסין. רוסיה, למשל, מעודדת הגירת רוסים לתחומה ממדינות אחרות שהיו חלק מברית המועצות בעבר.

## ראו גם
* משבר ההגירה באירופה

## הערות שוליים

קטגוריה:דמוגרפיה
נחל תולע

**נחל תולע** הוא נחל אכזב ברמת יששכר. אורכו כ־1.8 קילומטרים.

## תוואי הנחל
מוצא הנחל ממוקם כ־3.4 קילומטרים מדרום־מערב לגן הלאומי כוכב הירדן, בגובה של כ־120 מטרים מעל פני הים. כיוון הזרימה שלו הוא דרום־מערב. כ־2.5 קילומטרים מזרחית למושב מולדת, בגובה פני הים, הנחל נשפך לנחל יששכר.

תולע
נחל יחמי

**נחל יחמי** הוא נחל אכזב ברמת יששכר. אורכו כ־700 מטרים.

## תוואי הנחל
מוצא הנחל ממוקם כ־1.3 קילומטרים צפונית לפארק תעשייה צבאים, בגובה של כ־15 מטרים מתחת לפני הים. כיוון הזרימה הכללי שלו הוא דרום. במרחק של כ־700 מטרים צפונית לפארק תעשייה צבאים ובגובה של 145 מטרים מתחת לפני הים, נשפך הנחל לנחל יששכר.

יחמי
איתמר דרוקמן

**איתמר דרוקמן** (נולד ב־3 באוגוסט 1996) הוא איש תקשורת וניהול ישראלי, מנכ"ל והעורך הראשי של 103fm (לשעבר "רדיו ללא הפסקה").

## ביוגרפיה
דרוקמן נולד וגדל בשוהם. למד בבית ספר תיכון שוהם ולאחר מכן עשה שנת שירות בנתיבות מטעם הצופים. בהמשך בשנים 2017-2019 ריכז את שבט ראם בשוהם.

בשנת 2015 התגייס לגלי צה"ל. שם שימש כמפיק, עורך, רכז מערכת האקטואליה ופיקד על קורס העיתונאים עד 2018.

ממרץ 2018 - אוגוסט 2023 שימש כעורך התוכנית קלמן ליברמן ברשת ב' בתאגיד השידור הישראלי.

באוגוסט 2023, עם פרישתו של אור צלקובניק ומינויו למנכ"ל חדשות 13, מונה דרוקמן למנכ"ל רדיו 103fm במקומו.

הוא בעל תואר ראשון בכלכלה והיסטוריה מאוניברסיטת תל אביב.

דרוקמן מתגורר בתל אביב.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
*
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:סגל 103fm
קטגוריה:אנשי תקשורת ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:שוהם: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
מרכז השואה והסובלנות של הונג קונג

**מרכז השואה והסובלנות של הונג קונג** (בסינית: **香港猶太大屠殺及寬容中心**; בפין יין: **Xiānggǎng yóutài dà túshā jí kuānróng zhōngxīn**) הוא ארגון ללא מטרת רווח השוכן במזרח הונג קונג ומטרתו לימוד השואה וקידום הסובלנות בהונג קונג.

המרכז נוסד ב-2011, והוא הארגון הראשון המוקדש ללימוד השואה בסין. את המרכז ייסדו תושבי הונג קונג במטרה להעלות את המודעות ולקדם את לימוד השואה הן בהונג קונג והן ביתר האזור.

המרכז מציג תערוכות, מכין מערכי למידה ומביא ניצולי שואה כדי לסייע בהוראת השואה באסיה, שאינה מפותחת דייה. בפעילויות הללו השתתפו אלפי תלמידים. המרכז גם מעביר מידע על אודות מקרים אחרים של רצח עם, כגון טבח ננקינג או רצח העם בקמבודיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:הונג קונג: מוזיאונים
קטגוריה:אסיה: מוזיאונים להנצחת השואה
קטגוריה:יהדות סין
נחל זיקה

**נחל זיקה** הוא נחל אכזב ברמת יששכר. אורכו כקילומטר וחצי.

## תוואי הנחל
מוצא הנחל ממוקם כ־2.7 קילומטרים מדרום־מערב לגן הלאומי כוכב הירדן, בגובה של כ־150 מטרים מעל פני הים. כיוון הזרימה שלו הוא דרום־מערב. לקראת סופו יורד תוואי הנחל אל מתחת לגובה פני הים, ובגובה של כ־35 מטרים מתחת לפני הים הוא נשפך לנחל יששכר. באזור שפך הנחל מצויות 4 חורבות: חורבת שחוח, חורבת יוב, חורבת סהדה וחורבת סהד.

זיקה
חיל האוויר של מאלי

**חיל האוויר של מאלי** (בצרפתית: **Armée de l'air du Mali**) הוקם ב-1961, ומשמש כזרוע האווירית העיקרית של הכוחות המזוינים של מאלי. החיל הוקם בסיוע צרפת שסיפקה בתחילה אימונים וציוד לחיל החדש. בשנים שאחר כך, עברה ברית המועצות לספק את רוב הסיוע לחיל האוויר.

## היסטוריה
חיל האוויר של מאלי הוקם ב-1961 בסיוע צבאי צרפתי, שכלל את המטוס החד מנועי מדגם MH 1521 ברוסאר, ובהמשך שני מטוסי תובלה מדגם דאגלס C-47 דקוטה. ב-1962 החלה מאלי לקבל סיוע מברית המועצות, שכלל מטוסי אנטונוב An-2 ומסוקי תובלה קלים מדגם מיל מי-4.

באמצע שנות ה-60 סיפקה ברית המועצות למאלי חמישה מטוסי קרב מדגם מיג-17 ומטוס אימונים מיג-15, ובתחילה הם הוטסו על ידי טייסים סובייטים. ב-1971 הועברו שני מטוסי תובלה איליושין Il-14 ומסוק מיל מי-8. לאחריהם נמסר גם אנטונוב An-24.

ב-1974 נמסרו למאלי 12 מטוסי מיג-21Bis וכן זוג מטוסי מיג-21UM שהגיעו כמה שנים מאוחר יותר. מטוסים אלה השתתפו במלחמת אגאכר נגד וולטה עילית, ושוב ב-1985 נגד בורקינה פאסו, אחרי ששינתה את שמה. ב-2005 הועברו עוד שלושה מטוסי מיג 21 מצ'כיה במטרה לתגבר את המטוסים שנותרו בשירות. עם זאת, עד 2010 הם טסו רק בטקסים. בינואר 2012 נותרו רק שני מטוסי מיג 21 מבצעיים, ובינואר 2013 שלח חיל האוויר הניגרי צוות במטרה להשמיש מטוסי קרב נוספים, אולם הרעיון נזנח.

ביוני 2015 הזמינה מאלי ארבעה מטוסי תקיפה קלים מברזיל, שנמסרו עד 2018. אחד מהם התרסק מספר שנים מאוחר יותר, ושני הטייסים שבו נהרגו.

בדצמבר 2020 הזמינה ממשלת מאלי 4 מטוסי מיל מי-171, והם הגיעו ב-30 בספטמבר 2021.

## כלי טיס

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מאלי: צבא וביטחון
מאלי
חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה

**חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ"ד–2023** אושר בכנסת ה-25 ב-6 בנובמבר 2023, כמענה לחטיפתם של אזרחים וחיילים מישראל לרצועת עזה בטבח שבעה באוקטובר.

## היסטוריה חקיקתית
על הצעת החוק חתומים עשרות חברי הכנסת, ממרבית הסיעות. דברי ההסבר להצעת החוק מציינים: "על פי חוק, ניתנים תגמולים והטבות שונות לבני
משפחה של מי שמתו בפגיעת איבה ולבני משפחה של חיילי צבא הגנה לישראל ואנשי כוחות הביטחון שנספו בשירותם, וכן למי שנגרמה להם נכות בנסיבות אלה. ואולם, ההסדרה לגבי נעדרים וחטופים חסרה בעניין זה". הצעת החוק באה להשלים את החסר.

החוק אושר ב-6 בנובמבר 2023. במסגרת החוק תוקנו בתיקון עקיף חוקים רלוונטיים אחדים.

## הוראות החוק

החוק קובע כי כל עוד טרם שוחרר חטוף או כל עוד לא נודע גורלו של נעדר, זכאי בן משפחתו לזכויות שזכאי להן בן משפחה לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) או לפי  לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה. זכאותו של בן משפחה לא תחול אם הוכרה זכאותו לפי אחד משני חוקים אלה בשל היותו בן משפחה של אותו אדם בעד אותה תקופה,
ויראו תשלומים ששולמו לפי הוראות חוק זה כאילו שולמו על חשבון סכומים המגיעים כאמור לפי החוקים האמורים בעד התקופה שקדמה לכך. הוראות אלה אינן גורעות מזכותו של החטוף או הנעדר עצמו לפי כל דין.

כל חיקוק המעניק או נותן סמכות להעניק זכות יתר, פטור, שחרור מלא או חלקי מחובה המוטלת על פי דין או עדיפות או זכות אחרת הניתנים לבן משפחה של חייל שנספה במערכה או לבן משפחה של נפגע פעולת איבה שמת עקב פגיעת איבה, רואים אותו כמעניק או נותן סמכות להעניק אותם גם לבן משפחה של חטוף או נעדר לפי חוק זה, ויראו את הזכויות המוענקות לו לפי חוק זה כאילו היו זכויות המוענקות לפי אחד החוקים האמורים, לפי העניין.

הקביעה כי אדם הוא חטוף או כי חייל הוא נעדר תהיה בידי צה"ל, והקביעה כי אדם, למעט חייל, הוא נעדר, תהיה בידי הרשות המאשרת (שמונתה על ידי שר הביטחון, בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה), לאחר התייעצות עם משטרת ישראל. נקבע כי אדם שאינו חייל או משרת בכוחות הביטחון הוא חטוף או נעדר, תקום לגביו זכאות לפי חוק זה, ובלבד שמתקיים בו שהוא תושב ישראל או שהוא אזרח ישראל או נכנס לישראל כדין.

במסגרת החוק תוקנו בתיקון עקיף חוקים רלוונטיים אחדים:
* חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש"י–1950. בחוק זה תוקנה הגדרת בן משפחה, מאשתו של הנספה ביום מותו, כולל ידועה בציבור, ובעלה של הנספָה ביום מותה, כולל ידוע בציבור, להגדרה: "מי שהיה נשוי לנספה ביום מותו, ובכלל זה מי שהוא והנספה התגוררו יחד לפני יום המוות ובאותו מועד הם היו ידועים בציבור כבני זוג" - הנוסח המתוקן כולל גם זוגות מאותו המין.
* חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש"ל–1970
* חוק תשלומים לפדויי שבי, התשס"ה-2005: הכרה במי שהיה חטוף כפדוי שבי לעניינו של חוק זה.
* חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס"ח-2008: הרחבת החוק כך שיחול גם על חטופים, וקביעה כי לשם סיוע למשפחה לקדם מאמצים לשחרורו או לאיתורו של מי שנקבע לגביו כי הוא חטוף או נעדר יינתנו למשפחה מענקים כספיים, כל עוד לא שוחרר החטוף או אותר הנעדר.
* פקודת מס הכנסה: פטור ממס הכנסה לקצבאות המשולמות לפי חוק זה.
* חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה
קטגוריה:שביית אזרחי ישראל וחיילי צה"ל
קטגוריה:החטופים הישראלים ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:השפעת מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:2023 בפוליטיקה הישראלית
באלדב סינג

**באלדב סינג** (בפנג'אבי: **ਬਲਦੇਵ ਸਿੰਘ**; בהינדי: **बलदेव सिंह**; 11 ביולי 1902 – 29 ביולי 1961) היה פוליטיקאי הודי ששימש כשר ההגנה הראשון של הודו.

## ביוגרפיה
באלדב סינג נולד ב-11 ביולי 1902 למשפחה סיקית בפנג'אב. אביו, אינדר סינג, שהחל את חייו כפקיד ממשלתי באוטר פרדש, הקים חברה לפלדה בג'אמשדפור, ביהר (היום בג'הרקנד), אליה הצטרף סינג לאחר שהשלים את לימודיו באמריטסר.

בשנות השלושים שב סינג לפנג'אב, ובבחירות הראשונות לאספה המחוקקת של פנג'אב שנערכו ב-1937, נבחר מטעם שירומאני אקאלי דאל, בו זכה בזכות הפעילות הפילנתרופית של משפחתו. ביולי 1942 הצטרפה שירומאני אקאלי דאל לקואליציה בראשות מפלגת האיחוד ו, וסינג מונה לשר הפיתוח. הוא כיהן במשרה עד ספטמבר 1946.

ב-1946, כשוועדה ממשלת הודו באה להודו על מנת לשמוע את דעות ההודים לגבי עתיד הודו הבריטית, סינג היה חבר במשלחת הסיקית. הוא העדיף את אחדות הודו עם ביטחונות למיעוטים, אך אם תחולק הודו ביקש שהחלקים המוסלמים של פנג'אב יעברו למדינה המוסלמית כדי להבטיח רוב סיקי במדינה. הוועדה הציעה תוכנית להודו מאוחדת בה ניתנת אוטונומיה למוסלמים, תוכנית שנדחתה על ידי הסיקים שלא הוזכרו בה.

ב-2 בספטמבר 1946 הוקמה ממשלה הזמנית ההודית  בראשות ג'ווהרלל נהרו, וסינג הצטרף אליה כשר ההגנה ולאחראי על צבא הודו הבריטית. עם עצמאות הודו ב-15 באוגוסט 1947 הפכה הממשלה לממשלת הודו וסינג מונה לשר ההגנה האחראי על צבא הודו.

סינג נבחר על ידי האספה המחוקקת של פנג'אב לחבר באספה החוקתית של הודו, שמונתה על כתיבת חוקת הודו.

סינג היה שר ההגנה במהלך חלוקת הודו וההגירה הכפויה שנלוותה אליה, והיה ממונה על צבא הודו במהלך מלחמת הודו–פקיסטן הראשונה שהתחוללה בעיקרה בחבל קשמיר, וכן על מבצע פולו, בו סופחה מדינת היידראבאד שביקשה להכריז על עצמאות להודו.

סינג נבחר לחבר בלוק סבהה בבחירות הראשונות שהתקיימו בהודו העצמאית ב-1952, ונבחר בשנית ב-1957.

סינג נפטר לאחר מחלה בדלהי ב-1961, וגופתו נשרפה בעיירת הולדתו בפנג'אב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי ההגנה של הודו
קטגוריה:אישים סיקים
קטגוריה:חברי הלוק סבהה
קטגוריה:אישים שגווייתם נשרפה
קטגוריה:חברי האספה החוקתית של הודו
קטגוריה:חברי הקונגרס הלאומי ההודי
קטגוריה:שרי ממשלות ג'ווהרלל נהרו
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1902
קטגוריה:נפטרים ב-1961
אלהים אלי אתה

**אלהים אלי אתה אשחרך בסוד סגלתך** הוא פיוט רשות לנשמת ליום הכפורים שחיבר ר' שלמה אבן גבירול, הנאמר בקהילות הספרדים.

## צורה
הפיוט הוא רשות לתפילת נשמת כל חי של תפלת שחרית ביום הכפורים, והוא נחתם באקרוסטיכון של שם המחבר: "אני שלמה הקטן ברבי יהודה אבן גבירול חזק" - כל אות חוזרת על עצמה ארבע פעמים במחרוזת, בראש הצלעיות המתחלפות שאינן רכיבי המסגרת, מלבד הסטרופה האחרונה אשר החתימה "חזק" מופיעה בראש טוריה. בפיוט 30 מחרוזות, ובכל אחת מהן שני רכיבי מסגרת:

# בטור א' בכל מחרוזת: .
# בטור ג' בכל מחרוזת: .

בטורים אלו אין לרוב אלא 3 הטעמות (מלבד רכיבי המסגרת). בטור השני, החפשי ממסגרת, ישנן ארבע הטעמות. כל סטרופה מסתיימת בפסוק מן התנ"ך.

הרשות בנויה על פי המבנה של פיוט הרשות "אשכימה שחר יום יחדתו לצום העשור" שחיבר יוסף אבן אביתור, מייסד ז'אנר פיוטי הנשמת, אשר גם בה רכיבי מסגרת במתכונת דומה, ומחרוזת חתימתה זהה לרשות של אבן גבירול, מלבד רכיבי המסגרת. תבנית זו חריגה ביחס לפייטנות הספרדית, ולא קנתה לה מקום אצל פייטנים מאוחרים יותר. ז. ברויאר כתב כי צורתו של הפיוט איננה פיוט מסגרת אופייני לרשב"ג, וכן מבחינת תוכנן, רכיבי המסגרת מיותרים לרוב ולמעשה אפשר לקרוא גם בלעדיהם את כל הפיוט, הרי היה ניתן לצפות שאחרי הרכיב הראשון יבואו דברי תחנונים, ולאחר השני דברי זכות על ישראל, אך ברוב הפיוט אין הדבר כן, מה שאינו אופייני לאבן גבירול. הוא סבור שהמסגרת איננה מעצבת את הפיוט וכי "כאן הוענקה תבנית חצי מסגרתית אך ורק מפני  הכבוד שרחש המשורר כלפי קודמו."

## תוכן
הפייטן פותח בתיאור עמידתו לפני הקב"ה בתפלת שחרית, יחד עם כל עם ישראל, כשליח הציבור, עמדה מתוכה הוא יוצא במהלך כל הפיוט, שהוא למעשה רשות לש"ץ. הוא מכיר בעוונותיו החשופים כלפי האל, ומבקש ממנו להתעלם מחטאיו וישועה. הוא ממשיך להתחנן, כשליח הציבור, שתהיה תפילתו זכה וברורה, ללא טעויות ומחשבות זרות, ומצפה להנחייתו בדרך הנכונה. הוא טוען מספר טענות לזיכויו: האחת היא שבלידתו ברא אותו האל כשהעוון נטוע בו, אחרת היא עיצומו של יום הכיפורים המכפר על חטאיו והצום בו שרויים ישראל ביום זה, טענה אחרת היא הבושה שאוחזת בהם מרוב חטאיו, ואחת נוספת היא כינוסם של ישראל לבתי הכנסיות וזיכוך נפשם לקראת היום הקדוש. הוא שב ומזכיר את פחדו מגזר הדין המרחף מעליו ואת הידיעה כי האל מכיר את חטאיו, ומתחנן כי ישמע תפילתו.

## אמירתו
הפיוט נאמר ברוב קהילות נוסח הספרדים בתפילת שחרית של יום הכיפורים. במקור נאמר הפיוט בסוף פסוקי דזמרא, לפני תפילת נשמת כל חי. בשל חששות הלכתיים, ברוב הקהילות נאמר כיום הפיוט, יחד עם פיוטים נוספים לפני ברכת ברוך שאמר, או לאחר קדיש תתקבל בסיום תפילת שחרית. בשל אורכו של הפיוט, בחלק מהמחזורים וכתבי היד הוא מופיע בחלקו, לעיתים קוצצו 19 מחרוזותיו האחרונות.

## לקריאה נוספת
* יעקב יצחקי, **מחזור אהלי יעקב ליום הכפורים**, ירושלים ה'תר"ע, דף פו ע"ב־פז ע"ב
* חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי, **שירי שלמה אבן גבירול**, כרך שני, תל אביב תרפ"ה, עמ' 178–182, ו**שם**, חלק הערות ובאורים, עמ' 107–110.
* דב ירדן, '''שירי הקדש לרבי שלמה אבן גבירול''', כרך ראשון, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' 71–79.
* זאב ז. ברויאר, **[https://www.google.co.il/books/edition/שירת_הקודש_של_ר_שלמה_א/8DMyAAAAMAAJ?hl=en&gbpv=1&bsq=אלהים%20אלי%20אתה&dq=שירת%20הקודש%20תוכן%20וצורה&printsec=frontcover שירת הקודש של ר' שלמה אבן גבירול: תוכן וצורה]**, ירושלים: מאגנס תשנ"ג, עמ' 273–275.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:שירי שלמה אבן גבירול
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:רשויות לנשמת
משרד ההגנה (הודו)

**משרד ההגנה** (בהינדי: **रक्षा मंत्रालय**; באנגלית: **Ministry of Defence** (**MoD**)) הוא משרד ממשלתי הודי הממונה על הכוחות המזוינים של הודו.

על פי סטטיסטה , משרד ההגנה ההודי היה המעסיק הגדול ביותר בעולם ב-2022, עם 2.99 מיליון מועסקים.

## היסטוריה
חברת הודו המזרחית הבריטית הקימה ב-1776 מחלקת הגנה בממשלתה שבכלכותה, וב-1789 קיבלה המחלקה מזכירות עצמאית בנפרד ממחלקת יחסי החוץ. מחלקה זו שולבה בממשל הבריטי הישיר שהחליף את שלטון החברה ב-1833. ב-1942, במהל מלחמת העולם השנייה, פוצלה המחלקה לשניים: מחלקת המלחמה ומחלקת ההגנה. ב-1946 נקראה המחלקה מחלקת הביטחון. עם הקמת הודו ב-1947 הוקם תחתיהם משרד ההגנה ההודי.

ב-1962, בעקבות מלחמת הודו–סין, הוקמה במשרד מחלקת הפיתוח ההגנתי (Department of Defence Production - DDP). ב-1965 הוקמה מחלקת הצרכים הצבאיים, שנועדה לנהל את צורכי האספקה.

## מבנה ומחלקות
במשרד ההגנה ההודי קיימים חמישה מחלקות: מחלקת ההגנה (Department of Defence -DoD), מחלקת הצרכים הצבאיים (Department of Military Affairs - DMA), מחלקת הפיתוח ההגנתי (Department of Defence Production - DDP), מחלקת מחקר ופיתוח (Department of Defence Research and Development - DRDO), ומחלקת חיילים משוחררים (Department of Ex-Servicemen Welfare - DESW).

משרד ההגנה ההודי מפעיל מספר מוסדות לימוד והכשרה, בהם אוניברסיטת הביטחון הלאומי .

## שרים

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ממשלת הודו
קטגוריה:משרדי ביטחון
כופיראת

**כּוּפֵירָאת** (בערבית: **كُفَيْرِتْ**, בתעתיק מדויק: **כֻּפַיְרִת**, בהגייה מדוברת: **כְּפֵ֫ירֶת**) הוא כפר פלסטיני בנפת ג'נין ושוכן כעשרה ק"מ מערבית לעיר ג'נין, מזרחית ליעבד וצפונית לעמק דותן. הכפר משתרע מההר, בגובה של כ-325 מ' מעל פני הים ועד לבתים שבעמק, בגובה של כ-250 מ' מעל פני הים.

## מקור השם
לפי וילנאי, מקור השם הוא מערבית – כֻּפיר הוא כפר קטן וברבים כֻּפיראת.

## היסטוריה
בכפר ובסביבתו בקרובה (תל א-מצלה במערב ותל א-מֻחפר במזרח) נמצאו שרידים וחרסים מתקופות קדומות, כמו: הברזל השנייה, פרסית, הלניסטית, רומית מוקדמת ומאוחרת, ביזנטית, מוסלמית מוקדמת ומימי הביניים.

## אוכלוסייה

כל התושבים הם מוסלמים.

המשפחות בכופיראת הן ממוצאים שונים, כמו: בכר (بكر) או בשמם האחר אָאל מוסא (آل موسى), שמוצאם מחצי האי ערב, משפחת פארס (فارس), שמוצאה מהחורן שבצפון ירדן, משפחת עוואד (عواد) מקבלאן, משפחת אל-ע'ובארי (الغباري) מאום אל-פחם, ועוד.

## אדמה, חקלאות ומים
על פי סקר שנערך בשנת 1945, שטח הכפר הוא 732 דונם, מהם 2 דונם מושע. מתוך כלל האדמות הכפר ישב על כ-6 דונם, 441 דונם מעובדים ו-285 דונם אדמות בור.

## תשתיות
בשנת 1982 חובר הכפר לרשתות החשמל והמים.
ממוזער|260x260 פיקסלים|הכפר כופיראת בנפת ג'נין

## קישורים חיצוניים

* סרטון יוטיוב - מבט מהאוויר על הכפר

## הערות שוליים

קטגוריה:נפת ג'נין
רות קידר

**רות קידר** (יוני 1949 – יוני 1998) הייתה קלעית פאראלימפית נציגת ישראל במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988).
## ביוגרפיה
קידר שירתה בחיל הקשר. הייתה משותקת בשתי רגליה מתקופת מלחמת ששת הימים. היא הייתה מרותקת לכיסא גלגלים והתאמנה במסגרת בית הלוחם.

ב התחרתה בקליעה בשלוש תחרויות רובה אוויר לדרגות נכות 2–6: בתחרות קליעה בכריעה צברה 393 נקודות וזכתה במדליית כסף, בתחרות קליעה בשכיבה צברה 386 נקודות ודורגה במקום העשירי ובתחרות קליעה בשלושה מצבים צברה 779 נקודות ודורגה במקום ה-14 והאחרון.

קידר נפטרה בשנת 1998 והוכרה כחלל צה"ל בהיותה נכת צה"ל שנפטרה לאחר השירות.

הייתה תושבת רמת השרון, נשואה ואם לשלושה ילדים.

## קישורים חיצוניים
* 
* פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC 

## הערות שוליים

קטגוריה:מדליסטיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:זוכי מדליית כסף פאראלימפית מישראל
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:קלעיות
קטגוריה:קלעים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:קלעים נכים ישראלים
קטגוריה:נכי צה"ל שהוכרו לאחר מותם כחללי צה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1949
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1998
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998
אלכסנדר בגרטיוני

**אלכסנדר בגרטיוני**
(ברוסית: **Александр Анатольевич Багратиони**; נולד ב-13 ביולי 1990 בטרנופול) הוא שחמטאי יהודי-אוקראיני-גרמני בדרגת רב-אמן מאז 2014. המייצג את ישראל מאז 2020.

הוא סיים את לימודיו באוניברסיטה הלאומית לכלכלה טרנופול בשנת 2011. הוא זכה בתואר המאסטר הבינלאומי בשנת 2009. הוא עבר לישראל ב-2011, והשיג את תואר הגראנדמאסטר ב-2014. הוא זכה באליפות ירושלים בשחמט בשנת 2018. הוא חי בגרמניה מאז 2019.

## קבלת דרגות בינלאומיות
* 2009 - אמן בינלאומי
* 2014 - רב-אמן

## תוצאות

ממוזער|שמאל|220px

## קישורים חיצוניים

* דף באיגוד השחמט הישראלי

## הערות שוליים

קטגוריה:שחמטאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:שחמטאים יהודים גרמנים
קטגוריה:רבי-אמנים גרמנים
קטגוריה:רבי-אמנים אוקראינים
קטגוריה:מהגרים מאוקראינה לגרמניה
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1990
ספר האלילים

**ספר האלילים** (בערבית: **كتاب الأصنام**), הוא ספר המתאר אלים וטקסים של דתות ערביות פרה-אסלאמיות. נכתב על ידי החוקר הערבי  (737–819), הטקסט ביקורתי כלפי הדת הערבית הפרה-אסלאמית ומגנה את מצב השחיתות הדתית שאליה התדרדרו כביכול הערבים מאז ייסוד הכעבה. הספר סייע בזיהוי שירק (חטא הפוליתאיזם) עם "עבודת האלילים של הערבים הפרה-אסלאמים".

, הפילולוג המצרי, גילה ורכש את כתב היד היחיד הקיים במכירה פומבית בדמשק. פאשה הכריז על תגליתו ב.

כתב היד, אחד מני רבים באוסף הנרחב שלו, נתרם לממשלת מצרים לאחר מותו ב-1934.

## קישורים חיצוניים
* '''ספר האלילים''' (באנגלית)
*  (באנגלית)

## הערות שוליים

קטגוריה:מיתולוגיה ערבית
ניי האישנג

**ניי האישנג** ( בסינית: 聂海胜; באנגלית: **Niè Hǎishèng**, נולד ב-13 באוקטובר 1964) הוא טייס קרב וטייקונאוט סיני. הוא השתתף במספר טיסות לחלל וביצע פעילות חוץ-רכבית.

אסטרואיד 9517 נקרא על שמו.

## קורות חיים
ניי האישנג נולד בשנת 1964 במחוז חוביי. לאחר סיום הלימודים בבית הספר בשנת 1983 הוא החל ללמוד טיס. לאחר סיום הלימודים שירת כטייס קרב בחיל האוויר של צבא השחרור העממי. הוא ביצע מספר תפקידים וקודם בדרגות.

בטיסה ב-12 ביוני 1989 התרחשה תקלה במטוס בו היאשנג טס ואחר עצירת המדחף החלה נפילה. האישנג ניסה להציל את המטוס ונטש אותו רק בגובה של כ-500 מ'.

בשנת 1998 האישנג נכלל ביחידת הטייקונאוטים. הוא היה בצוות גיבוי של טיסה המאוישת הראשונה בחללית שנג'ואו 5.

בשנת 2005 האישנג ביצע טיסת חלל ראשונה בחללית שנג'ואו 6 (פיי ג'ונלונג היה מפקד צוות). במהלך טיסה בוצעו כמה ניסויים ותמרונים בחלל.

ביוני 2013 האישנג ביצע טיסת חלל שנייה בחללית שנג'ואו 10 כמפקד צוות. החללית התחברה לתחנת חלל טיינגונג 1 לביצוע מספר ניסויים מדעיים. החללית חזרה לכדור הארץ כעבור כ-14 ימים.

ביוני 2021 האישנג ביצע טיסת חלל שלישית בחללית שנג'ואו 12 כמפקד צוות. החללית התחברה לתחנת חלל טיינגונג 1 לביצוע מספר ניסויים מדעים ופעילות חוץ רכבית. ב-20 באוגוסט האישנג ביצע פעילות חוץ-רכבית שנמשכה כ-6 שעות. במהלך פעילות זו בוצעו עבודות תחזוקה והותקן ציוד נוסף בחלק החיצוני של תחנת החלל החללית חזרה לכדור הארץ כעבור כ-92 ימים.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה
* ביוגרפיה של ניי האישנג באתר spacefacts

## הערות שוליים

קטגוריה:טייסי חלל
קטגוריה:הלכי חלל סינים
קטגוריה:טייסים צבאיים סינים
קטגוריה:טייסי חלל שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:סינים שנולדו ב-1964
סויוז TMA-11M

**סויוז TMA-11M** (ברוסית:**Союз TMA-11M**) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-7 בנובמבר 2013 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-13 במאי 2014. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה 3 אנשי צוות שהתווספו למשלחת מס' 38 לתחנת החלל הבין-לאומית.

## הצוות
*  מיכאיל טיורין - מפקד
*  ריצ'רד מסטרקיו - מהנדס טיסה
*  קואיצ'י וקאטה - מהנדס טיסה

### צוות גיבוי
*  מקסים סוראייב - מפקד
*  ריד וייסמן - מהנדס טיסה
*  אלכסנדר הרסט - מהנדס טיסה

## תיאור המשימה
חללית "סויוז TMA-10M" שוגרה ב-7 בנובמבר 2013 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

החללית הגיעה אל תחנת החלל הבין-לאומית כעבור 7 שעות והתחברה למודול "ראסבט". באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 37 בפיקוד פיודור יורצ'יחין. בעקבות הגעת החללית מספר אנשים השוהים בתחנת החלל גדל ל-9. זה היה חריג ונועד בין היתר להגעה לפיד אולימפי לחלל וחזרתו בחללית סויוז TMA-09M.

צוות החללית הצטרף למשלחת מס' 38 לתחנת החלל הבין-לאומית שהחלה לפעול ב-10 בנובמבר.

"סויוז TMA-11M" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום. בהמשך הם עברו למשלחת מס' 39.

ב-14 במאי 2014 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ. הנחיתה בוצע ללא בעיות מיוחדות וחללית נחתה בשטח קזחסטן. ניתוק החללית מתחנת החלל סימן סיום פעילות משלחת מס' 39 לתחנת החלל הבין-לאומית.

יחידת נחיתה של החללית מוצבת ב"בית המדע וטכנולוגיה" בקאזאן.

## קישורים חיצוניים

* מידע על הטיסה
* מידע על המשימה

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2013 ברוסיה
קטגוריה:2014 ברוסיה
בית אמיל זולא

**בית אמיל זולא** (בצרפתית: **Maison d'Émile Zola**) הוא מבנה במדאן שבצרפת, שבו התגורר אמיל זולא במשך 24 שנים (שמונה חודשים בשנה, בחורף היה עובר לפריז) וכתב בו שמונה רומנים. הבית שימש לאירוח ומפגש של ידידיו, מפגשי סופרים, שהולידו את הספר "ערבי מדאן" (Les Soirées de Médan).

כיום משמש הבית מוזיאון לחייו של זולא, ולידו מוזיאון קבע של פרשת דרייפוס.
## היסטוריה
אמיל זולא קנה את הבית בשנת 1878 מהכנסות הרומן "המלכודת", שפורסם בשנת 1877. הבית הורחב עם בניית המגדלים ז'רמינל וננה, לפי שמות הספרים. מיקומו של הבית היה נוח לזולא, במרחק לא גדול מבית רעייתו ובמרחק לא גדול מבית פילגשו וילדיו.

זולא אירח מפגשים עם ידידיו בבית. אורחיו הקבועים גי דה מופסאן, ז'וריס-קרל הויסמנס, אנרי סארד, לאון אניק ופול אלקסיס כונו "קבוצת מדאן". הרעיון לכתיבת קובץ הסיפורים "ערבי מדאן" עלה בפריז, בארוחה משותפת של זולא וחבריו הסופרים. הרעיון היה שכל סופר יגיש סיפור לקובץ, וכך נוצר קובץ של שישה סיפורים - השם בא להזכיר את הרגעים הנעימים שחוו במקום.

מאז 1903, שנה לאחר מותו של זולא, בכל יום ראשון הראשון בחודש אוקטובר מתקיימת עלייה לרגל לבית במדאן.

אחרי מות זולא ירשה רעייתו אלכסנדרין את הבית. ב-1905 היא תרמה את הבית לבית החולים הציבורי האוניברסיטאי של פריז במטרה להפוך אותו לבית נופש למחלימים.

המוזיאון הראשון המוקדש לפרשת דרייפוס הוקם באתר ונחנך ביום שלישי, 26 באוקטובר 2021, על ידי נשיא צרפת. במקביל לפתיחת מוזיאון פרשת דרייפוס, נפתח מחדש לציבור בית אמיל זולא, שהיה סגור מאז 2011 לצורכי שיפוצים.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:צרפת: אנדרטאות
קטגוריה:משפחת זולא
קטגוריה:צרפת: מוזיאונים ביוגרפיים
קטגוריה:צרפת: מוזיאונים להיסטוריה
קטגוריה:איל-דה-פראנס: מבנים
ראשיא אל-פוח'אר

**רַאשַׁ֫יַּא אל-פַחַּ֫'אר** (בערבית: **راشيا الفخار**) הוא כפר לבנוני נוצרי בנפת חאצביא שבמחוז א-נבטיה שבדרום לבנון. הכפר ממוקם במורדות המערביים של החרמון, אזור ואדי א-תים, בגובה שמתחיל ב-750 מ' כשהפסגה הגבוהה ביותר היא ב-1,250 מ'. האוכלוסייה היא בעיקרה נוצרית יוונית אורתודוקסית.

## אטימולוגיה
לפי החוקר אניס פריחה מקור המילה הראשונה ראשיא (راشيا) הוא מהמלה הארמית או הסורית "ראשאנה" שפירושו אדונים, כלומר האדונים שאכלסו את המקום. להערכת פריחה, עם הזמן, התושבים החלו להשתמש במילה רשאיה, משום שהיא קלה יותר להיגוי. משמעות המילה השנייה: אל-פַחַּ֫'אר (**الفخار**) הוא: חרס, כלי חרס וכן קַדָּר. תושבי המקום עסקו בקדרות (במאה העשרים ואחת נותרו מעט בעלי מלאכה העוסקים בקדרות.

התוספת באה כדי להבדיל את הכפר, מכפר אחר בשם ראשיא אל-וַאד.

## היסטוריה
במחקרו בשנת 1838, במהלך התקופה העות'מאנית, ציין עלי סמית שתושבי ראשיא אל-פח'אר הם נוצרים "יוונים".

בשנת 1852 ציין אדוארד רובינסון שהכפר מפורסם בזכות כלי החרס שמייצרים בו ואפשר לראות שם תנורים גדולים בצורת כיפה לשריפת החימר. ברחבי הכפר אפשר לראות תצוגה של מגוון כלי חרס והם מוכרים אותם ברחבי לבנון וכן בסוריה.

בשנת 1875, ויקטור גרן כתב שבכפר חיים כ־700 תושבים, רובם "יוונית סכיזמטית". גם הוא ציין את ייצור כלי החרס.

## אדמה, חקלאות ומים
הגידולים הבולטים של העיירה: כרמי זיתים, כרמי ענבים, תאנים וכן גידולי שדה כמו דגנים, עדשים וחומוס.

הגידולים החקלאיים מושקים (מלבד הגשמים) במימי כמה מעיינות.

## אתרים
נמצאים שרידי ארמון עתיק, חלקי סרקופגים מהתקופה הפיניקית והרומית, וכן מעיין עתיק שבדפנותיו אבנים מגולפות.

ליד הכפר, על ראש הר, נמצא בניין עתיק המכונה "קבר עות'מאן" (אין פרטים).

## אודות הכפר – כיום
בעידן המודרני פחת השימוש בכלי חרס, ולכן נשארו רק מעטים העוסקים במלאכת הקדרות. בשנת 2003 הוקם קואופרטיב לייצור ושיווק כלי חרס במטרה לשמר את האומנות והעברתה לדורות הבאים. לצד כלי הייצור המסורתיים, הקואופרטיב מצויד במכונות חדישות ובהן תנורים, מערבלים וארונות אחסון לייבוש, לפני השריפה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:לבנון: יישובים
קטגוריה:יישובים נוצרים בדרום לבנון
יחסי לבנון–תימן

**יחסי לבנון–תימן** הם היחסים הבין-לאומיים בין לבנון לתימן.

## היסטוריה

ב-2015 טען חבר בתנועה החות'ית כי היחסים בין החות'ים לחזבאללה החלו עם הקמת הארגון ב-2005.

באוקטובר 2018 האשימה ממשלת תימן את ארגון הטרור הלבנוני חזבאללה בסיוע ובתמיכה לחות'ים במלחמת האזרחים בתימן.

סרטון שהופץ באוקטובר 2021 ובו נשמע שר לבנוני תוקף בבוטות את ההתערבות הסעודית בתימן הכעיס את ריאד וכתוצאה מכך הסעודים גירשו את השגריר הלבנוני והודיעו על הפסקת הסחר בין לבנון וערב הסעודית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
הילה רוזן

**הילה רוזן גליקשטיין** (נולדה ב-5 בספטמבר 1977) היא טניסאית עבר ישראלית. 3 פעמים אלופת ישראל בטניס (1994, 1995 ו-1997). במהלך הקריירה שלה זכתה ב-7 טורנירי ITF ליחידות וב-8 טורנירי ITF לזוגות נשים. ייצגה את ישראל במשך 11 שנים (1994–2004) רצופות בגביע הפדרציה.

## ביוגרפיה
רוזן נודלה וגדלה בחיפה. החלה להתאמן בטניס בגיל 8 בהדרכת חיה מזרחי. בהמשך היא התאמנה במרכז הטניס בחיפה בהדרכת האחים אמנון ושרון כסיף ושחר פרקיס שהצטרף לצוות המאמנים. בגיל 16 עברה להתאמן במרכז הספורט הלאומי הדר יוסף ובהמשך במרכז הטניס ברמת השרון בהדרכת הנס פליוס, מהולנד. למרות זאת היא השלימה את לימודיה בבית הספר הריאלי בחיפה ומצאה את עצמה מבלה שעות בדרכים על קו חיפה-תל אביב. מגיל 13 השתתפה בתחרויות נוער ברחבי העולם. בדצמבר 1991 הגיעה לשלב חצי הגמר בתחרות Orange Bawl בפלורידה , הנחשבת לאליפות העולם הבלתי רשמית לנוער. היא זכתה בתחרויות נוער בבלגיה, בהולנד, בארצות הברית ובדרום אמריקה.

### 1994
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1994 זכתה בפעם הראשונה בקריירה שלה בתואר לנשים יחידות. 

בטורניר שנערך בחיפה ב-29 באוגוסט היא זכתה בתואר ITF הראשון שלה לאחר ניצחון במשחק הגמר על ציפי אובזילר ב-2 מערכות (6–1, 7–5).

### 1995
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1995 הגנה על תוארה לנשים יחידות.

בטורניר שנערך בקהיר, מצרים ב-13 בנובמבר היא זכתה בתואר ITF השני שלה לאחר ניצחון במשחק הגמר על אולריקה פרילר מאוסטריה ב-2 מערכות (6–3, 6–2)

### 1997
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1997 היא זכתה בפעם השלישית בתואר לנשים יחידות.

במסגרת גביע הפדרציה שנערך בבארי, איטליה ב-25 באפריל אותה שנה, נגד נבחרת רוסיה, היא ניצחה את אנה קורניקובה ב-2 מערכות (6–1, 7–6(7–3)), שדורגה באותה העת בטופ 20 בעולם.

במהלך הקריירה שלה רוזן זכתה בתחרויות בינלאומיות בקנדה, ספרד, אוזבקיסטן, ארצות הברית ובקנדה והשתתפה במוקדמות של כל ארבע תחרויות הגראנד סלאם.

לאחר פרישתה מספורט תחרותי החל ללמוד משפטים.

### גביע הפדרציה
בשנים 1994–2004 ייצגה את ישראל ב-32 מפגשים במסגרת גביע הפדרציה ניצחה ב-15 משחקים אישיים והפסידה ב-8 משחקים אישיים.

## חיים אישיים
רוזן נשואה לטניסאי שלמה גליקשטיין. היא שותפה במשרד עורכי דין, מ. פירון ושות'

## קישורים חיצוניים

* איפה היא היום: הילה רוזן-גליקשטיין, באתר איגוד הטניס בישראל

## הערות שוליים

קטגוריה:אלופות ישראל בטניס
קטגוריה:בוגרות בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
קינת דידו

**קינת דידו** (מאנגלית: **Dido's Lament** או **When I am laid in earth**) היא האריה הסוגרת את האופרה דידו ואניאס מאת הנרי פרסל (לברית מאת נחום טייט).

האריה היא אחת מהמבוצעות ביותר מיצירות המוזיקה הקלאסית בתקופת הבארוק.

האריה, אשר ממוקמת לקראת סיום האופרה, מציגה את קינתה של דידו לאחר עזיבתו של אהובה אנאס. היא פונה לבלינדה ונפרדת ממנה לשלום לפני מותה.

## תוכנו המוזיקלי של השיר

ממוזער|קו הבס החוזר בשיר - קוורטה כרומטית בירידה

השיר נפתח ברצ'יטטיב סקו (Secco) על הטקסט "Thy hand, Belinda" ("ידך בלינדה") המלווה בבאסו קונטינואו.

על המילים חושך (Darkness) ומוות (Death) והירידה לקבר, פרסל משתמש בציור מילים בעזרת שירה ונגינה בכרומטיות  בירידה.

תפקיד הבס מנוגן בחזרתיות - באוסטינטו ומתבסס על קוורטה כרומטית בירידה , מהלך בס נפוץ בתקופת הבארוק.

לבסוף, שילוב הבס באוסטינטו, הטמפו האיטי והמשקל המשולש מאפשר התייחסות לשיר ככתובה בצורת הפסקליה .

## טקסט השיר בשפה האנגלית

**Recitative**

Thy hand, Belinda, darkness shades me,
On thy bosom let me rest,
More I would, but Death invades me;
Death is now a welcome guest.

**Aria**

When I am laid, am laid in earth, May my wrongs create 
No trouble, no trouble in thy breast;
Remember me, remember me, but ah! forget my fate.
Remember me, but ah! forget my fate.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:אריות
ויטגנשטיין (סרט)

**ויטגנשטיין** (באנגלית: **Wittgenstein**) הוא סרט דרמה-קומית ניסיוני משנת 1993 שנכתב ובוים על ידי דרק ג'רמן, והופק על ידי טאריק עלי, ומבוסס באופן רופף על סיפור חייו, ועל הפילוסופיה של הפילוסוף לודוויג ויטגנשטיין. הסרט הוא קופרודוקציה בינלאומית של בריטניה ויפן. את ויטגנשטיין הבוגר מגלם קרל ג'ונסון.

## רקע
התסריט המקורי נכתב על ידי הפילוסוף ומבקר הספרות טרי איגלטון אך שוכתב במהלך ההפקה על ידי ג'רמן, תוך שינוי קיצוני של הסגנון והמבנה. עם זאת, חלק ניכר מהדיאלוגים של איגלטון השתמרו. תפאורת הסרט אינה שגרתית, אלא הסרט מצולם על רקע שחור שבתוכו מוצבים השחקנים והאביזרים, כאילו במסגרת תיאטרון.

הסרט היה במקור חלק מסדרה של 12 סרטים על חייהם ורעיונותיהם של פילוסופים, שהופק על ידי ערוץ 4. רק ארבעה מהתסריטים הוזמנו: 'סוקרטס' מאת הווארד ברנטון (אודות סוקרטס), 'שפינוזה' מאת עלי (אודות ברוך שפינוזה), 'לוק' מאת דייוויד אדגר (אודות ג'ון לוק), ו-'וויטגנשטיין' מאת איגלטון. 'שפינוזה' ביים על ידי כריס ספנסר תחת הכורת 'שפינוזה: שליח התבונה' (*Spinoza: The Apostle of Reason*). ו-'האזרח לוק' (*Citizen Locke*) בוים על ידי אגניישקה פיוטרוסקה, שני אלו שודרו ב-1994 כסרטי טלוויזיה באורך 52 דקות.

## עלילה
הסרט בנוי מסדרה של קטעים קצרים. הוא מתאר את חייו של ויטגנשטיין מימי ילדותו, דרך תקופת מלחמת העולם הראשונה ועד לפרופסורה שלו באוניברסיטת קיימברידג' והקשרים שלו עם ברטרנד ראסל וג'ון מיינרד קיינס. הדגש הוא על הצגת רעיונותיו, אך משלב תיאור של אופיו כהוגה דעות אינטואיטיבי, הפכפך, גאוותן, פרפקציוניסטי וגאון, כמו גם עוסק בזהות ההומוסקסואלית שלו.

## שחקנים
* קלנסי צ'אסי – ויטגנשטיין הצעיר
* קארל ג'ונסון – ויטגנשטיין המבוגר
* נביל שבן – חייזר
* מייקל גוף – ברטרנד ראסל
* טילדה סווינטון – ליידי אוטוליין מורל 
* ג'ון קוונטין – ג'ון מיינרד קיינס
* קווין קולינס – ג'וני
* לין סימור – לידיה לופוקובה

## תסריט מקורי

* Eagleton, Terry (1993). *[https://books.google.com/books?id=lMtZAAAAMAAJ&hl=en Wittgenstein: The Terry Eagleton Script, The Derek Jarman Film]*. London, England: British Film Institute, pp. 151. 


## פרסים
* פרס טדי לסרט העלילתי הטוב ביותר, 1993

## קבלה וביקורת
קבלת הפנים הביקורתית לסרט הייתה חיובית ברובה. הסרט מחזיק בדירוג של 86% ב-Rotten Tomatoes, על סמך שבע ביקורות.

## ראו גם
* פילוסופיה בקולנוע ובטלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:לודוויג ויטגנשטיין
קטגוריה:סרטי להט"ב בריטיים
קטגוריה:סרטי 1993
קטגוריה:סרטי דרק ג'רמן
קטגוריה:זוכי פרס טדי
הילד (סרט, 2023)

**הילד** (באנגלית: **The Boy**) הוא סרט סטודנטים ישראלי קצר אותו כתב וביים יהב וינר ובו מככבים יורם טולדנו ונמרוד פלג. הסרט הופק כסרט גמר במסגרת לימודיו של וינר במנשר לאמנות בהנחיית שמוליק מעוז (בימוי) וקרן ידעיה (תסריט) ובתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי.

הסרט, אשר תוקצב באמצעות מימון המונים וצולם בקיבוץ כפר עזה, מוקדש לזכרו של ג'ימי קדושים, חבר קיבוץ כפר עזה, שנהרג מפגיעת פצמ"ר ב-9 במאי 2008 בזמן שעבד בגינת 

בטקס פרסי אופיר לשנת 2024 זכה הסרט בפרס אופיר לסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר.

## תקציר העלילה
**אבינועם** בן ה-60 (יורם טולדנו) ובנו הבכור **ברק** בן ה-25 (נמרוד פלג) הם שני חקלאים מקיבוץ שבעוטף עזה האמונים על השקיית החלקות החקלאיות של הקיבוץ הנמצאות סמוך לגדר המפרידה בין עזה לישראל.

כאשר חברי הקיבוץ עומדים בפני סבב קרב נוסף מול רצועת עזה, אבינועם וברק מתמודדים עם המצב כל אחד בדרכו: אבינועם מתעקש להמשיך בשגרה ובעבודתו בשטח, ואילו ברק, הלוקה בפוסט טראומה צבאית, מתקשה לעצום עיניים ולהמשיך כרגיל.

## שחקנים ודמויות

## פרסים
ביוני 2023 הסרט הוקרן במסגרת התחרות הישראלית של הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים וזכה בפרס הצילום הטוב ביותר. הפרס הוענק לצלם הסרט בן פלד. בנימוקיהם, כתבו השופטים:

בנובמבר 2023, זכה הסרט בפרס התסריט הטוב ביותר ובפרס הרב-תרבותיות, לסרט הטוב ביותר שמקדם דיאלוג בין תרבותי, בפסטיבל סרטי הסטודנטים של מינכן

## הפצה
וינר נרצח בביתו שבקיבוץ כפר עזה בבוקר יום שבת 7 באוקטובר 2023, בטבח בכפר עזה על ידי מחבלי חמאס, שפרצו את חלון הממ"ד של בית המשפחה. וינר חסם את החלון, ונאבק במחבלים על מנת לתת לאשתו ובתו בת החודש להימלט.

לזכרו, החל מ-5 בנובמבר 2023, עלה הסרט לאקרנים ברשת בתי הקולנוע לב, כאשר כל ההכנסות ממכירת הכרטיסים יועברו כתרומה למשפחתו של וינר. הסרט משמש גם כמחווה ליצירתו של וינר וגם כשיקוף של המציאות הקשה איתה מתמודדים המתגוררים באזור עוטף עזה. הסרט כולל, מיד לאחר הקרדיט לוינר כתסריטאי וכבמאי, שקופית ובה הטקסט הבא:

הסרט זמין לצפייה ביתית ב-yes VOD וב-סלקום TV.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי סטודנטים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים קצרים
קטגוריה:סרטים על הסכסוך הישראלי-פלסטיני
משה שטיינמץ

**משה שטיינמץ** (נולד ב-17 בינואר 1989) הוא עיתונאי ישראלי, כתב לענייני משטרה בחדשות i24. משנת 2017 עד שנת 2024 שימש הכתב הצבאי והכתב לענייני משטרה של כאן חדשות.

## ביוגרפיה
שטיינמץ החל את הקריירה שלו בתחום העיתונות בשנת 2007 ככתב לענייני חינוך במקומון כל העיר. בהמשך עבד גם ברדיו ירושלים, במקומון כל הזמן ובעיתון מעריב.

בשנת 2015 הצטרף לוואלה! ככתב לענייני חינוך וכתב האתר בירושלים.

בשנת 2017 הצטרף לכאן חדשות ככתב לענייני צבא ומשנת 2020 ככתב לענייני משטרה.

בשנת 2024 פרש מהתאגיד לאחר שבע שנים והצטרף לערוץ החדשות i24NEWS ככתב ופרשן המשטרה של הערוץ.

## פרסומים בולטים
חשף את הקלטות הקשר המשטרתי מאסון מירון: בין השאר גילה כי שוטרים שהיו מוצבים במקום זיהו את העומס המצטבר בגשר דב, והתריעו על כך דקות לפני האסון, אך לא קיבלו מענה. עוד פרסם פרוטוקול דיון של צמרת המשטרה שדנה ימים לאחר האסון כיצד לטייח את חקירת מח"ש שנפתחה.

פרסם הקלטה של המפכ"ל קובי שבתאי בדיון ביטחוני, ימים לפני פרוץ אירועי שומר החומות, מזלזל באפשרות שיתפתחו הפרות סדר המוניות

חשף את גיליון הרשעות התנועה של השר איתמר בן גביר.

## חיים אישיים
שטיינמץ גדל במשפחה חרדית ויצא בשאלה.

## קישורים חיצוניים
* 
* הכתבות של משה שטיינמץ באתר תאגיד השידור כאן
* הכתבות של משה שטיינמץ באתר וואלה!
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל i24NEWS
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:סגל וואלה!
קטגוריה:סגל רדיו ירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
שלמה טייטלבאום

**שלמה טייטלבאום** (נולד ב-6 בפברואר 1990, י"א בשבט ה'תש"ן) הוא עיתונאי ישראלי, כתב אוצר ובנק ישראל בכלכליסט.

## ביוגרפיה
טייטלבאום למד בישיבת חברון ובישיבת הר עציון ושירת בצבא כחובש קרבי.

בוגר תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית.

בעברו שימש כיועץ כלכלי ליו"ר ועדת הכלכלה יעקב מרגי ולסגן שר האוצר יצחק כהן, עבד כמתמחה באגף התקציבים במשרד האוצר, וכחוקר במכון החרדי למחקרי מדיניות.

משנת 2021 משמש כעיתונאי ופרשן כלכלי בעיתון כלכליסט. כמו כן, הוא מפרסם טור שבועי סביב הדף היומי, בעלון השבת 'אחוותא' של רשת אחוות תורה.

במקביל לעבודתו כעיתונאי, משמש טייטלבאום כחבר סגל בתוכנית שלוחי ציבור, חבר הנהלת התנועה לחופש המידע וכמרצה בנושאי יהדות והחברה החרדית.

טייטלבאום הקליט יחד עם מנחם נאבת פודקאסט בשם "מתוך הסנה - שיחות על מחשבה יהודית".

## חיים אישיים
טייטלבאום מקיים אורח חיים חרדי. הוא נשוי, אב לשלושה ילדים ומתגורר בבית שמש. סבו הוא הכלכלן מריו בלכר.

## קישורים חיצוניים

* 
* הכתבות של שלמה טייטלבאום באתר כלכליסט
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:סגל כלכליסט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:כתבים כלכליים ישראלים
קטגוריה:כתבים כלכליים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
א-נאצר (עזה)

**א-נאצר** (בערבית: **الناصر**) היא שכונה במערב העיר עזה, אחד משמונה עשר רבעים המחלקים את העיר. השכונה ממוקמת צפונית לשכונת היוקרה א-רימאל וצפונית-מערבית לרובע העתיק א-דרג' שבצפון-מערב העיר עזה העתיקה.

השכונה הוקמה בשנת 1957 תחת שלטון מצרים ברצועת עזה, כדי לשכן משפחות של חיילים ומתנדבים מקומיים שהשתתפו בקרבות נגד ישראל במלחמת 1948. השכונה נקראת על שם נשיא מצרים גמאל עבד אל נאצר.

## קישורים חיצוניים

* Shahin, Mariam (2005). Palestine: A Guide. Interlink Books. . s. 440


קטגוריה:עזה: שכונות
נרסימהה גופלסוואמי איאנגר

דיואן בהדור סיר **נרסימהה גופלסוואמי איאנגר** CBI CIE (בטמילית: **என். கோபாலசாமி அய்யங்கார்**; 31 במרץ 1882 – 10 בפברואר 1953) היה פוליטיקאי הודי ממוצא טמילי, שכיהן כראש ממשלת הנסיכות ג'אמו וקשמיר וכשר ההגנה של הודו.

## ביוגרפיה
נרסימהה גופלסוואמי איאנגר נולד במחוז טאנג'ור בנשיאות מדראס שבהודו הבריטית (היום בטאמיל נאדו, הודו). הוא למד במכללות שנות במדארס, ושימש למשך תקופה קצרה ב-1904 כעוזר מרצה.

איאנגר הצטרף לשירות המדינה ב-1905, ושימש במגוון משרות בממשל הודו הבריטית עד 1937.

ב-1937 מונה איאנגר לדיואן (ראש ממשלה) של הנסיכות ג'אמו וקשמיר, וכיהן בתפקיד עד 9 באפריל 1943.

ב-4 באוקטובר 1943 נבחר איאנגר למועצת המדינה , הבית העליון של הפרלמנט בהודו הבריטית, בבחירות מיוחדות מטעם מחוז בחירה בנשיאות מדראס.

איאנגר היה חבר ב, ועמד בראש ועדה שניסחה את סעיף 370 , שהעניק אוטונומיה לג'אמו וקשמיר.

בין 1947 ל-1948 שימש כשר בלי תיק בממשלת ג'ווהרלל נהרו, והיה ממונה על הסכסוך בקשמיר, ועמד בראש משלחת הודית לאו"ם לסוגיה. ב-1948 עד שמונה לשר המסילות והתחבורה, תפקיד בו החזיק עד 1952, עת מונה לשר ההגנה.

ב-1952 נבחר איאנגר לרג'יה סבהה ומונה לראש הבית (תפקיד שמשמעו יו"ר הקואליציה בבית) הראשון.

איאנגר נפטר ב-10 בפברואר 1953, במהלך כהונתו כשר.

## פרסים והוקרה
איאנגר קיבל שבעה עיטורים מהראג' הבריטי, בהם עמית במסדר כוכב הודו ועמית במסדר האימפריה ההודית, ואף נקרא דיואן בהדור , התואר הגבוה ביותר שהוענק על ידי המושל הכללי של הודו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שרי ההגנה של הודו
קטגוריה:אישים טמילים
קטגוריה:חברי הרג'יה סבהה
קטגוריה:חברי האספה החוקתית של הודו
קטגוריה:חברי הקונגרס הלאומי ההודי
קטגוריה:שרי ממשלות ג'ווהרלל נהרו
קטגוריה:ילידי 1882
קטגוריה:נפטרים ב-1953
50 Ways to Say Goodbye

"" (בעברית: "**50 דרכים להיפרד**") הוא שיר של להקת הפופ רוק האמריקאית טריין. זהו הסינגל השני מתוך אלבום האולפן השישי שלהם "California 37" והרצועה החמישית מהאלבום. השיר נחשב כסוגת מוזיקה עכשווית למבוגרים ומוזיקת פופ. הוא שוחרר בארצות הברית ב-11 ביוני 2012. זהו להיטם האחרון ב-40 המובילים, שהגיע לשיא במקום ה-20 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר הגיע למעמד של זהב על ידי ה-RIAA ב-20 בספטמבר 2012. למרות שהשיר נקרא "50 דרכים להיפרד", השיר מתייחס רק ל-11 תירוצים ייחודיים בנוגע לפרידה.

## הלחנת השיר
 הוא שיר פופ רוק במפתח E ♭ מינור. זה זמן נפוץ עם קצב של 140 פעימות לדקה. הוא משתמש בגיטרות חשמליות ובקטע כלי נשיפה ומושפע ממריאצ'י וגיטרה אקוסטית. הסולן פטריק מונהאן אמר כי השיר היה "בדיחה (גאג) על בחורה שנפרדת מהחבר שלה ומתראה עם מישהו אחר והיא פשוט כל כך לא בוגרת שהדרך היחידה להתמודד עם זה היא פשוט לספר לחברים שלך שהיא מתה." המילים הן נרטיב של אירוניה שבהן, כדי להציל את "פניו", הזמר טוען שהוא יגיד שחברתו מתה במגוון דרכים מוזרות במקום להודות שהיא זרקה אותו. השיר קיבל מעט השראה משירו של פול סיימון 50 Ways to Leave Your Lover ובמקור היה אמור להיקרא "50 Ways to Kill Your Lover". השם הזה נדחה מכיוון שהוא יכול לעורר מחלוקת. הנושא של השיר גם עוקב אחרי יציאתו של "My Girlfriend's Dead" של The Vandals ב-1998 מתוך אלבומם Hitler Bad, Vandals Good, שנכתב על ידי וורן פיצג'רלד, שבו במקום להתמודד עם המציאות שחברתו עזבה אותו, הוא מספר כי היא מתה במגוון דרכים.

## ביקורות
ניק באסט מה-"The Re-View" השווה את השיר לסינגל הקודם שלהם מהאלבום ("Drive By"), באומרו "למרות שאין לו את האווירה הקיצית הזו [של "Drive By"], השיר החדשני הזה עדיין מוצף על ידי פזמון חביב וידידותי לרדיו".

## הקליפ
את הקליפ לשיר ביים מארק קלאספלד, ומופיעים בו דייוויד הסלהוף, טארין מנינג, ג'ונתן ליפניקי ושלישיית מריאצ'י, בנוסף לחברי הלהקה פטריק מונהאן, ג'ימי סטפורד וסקוט אנדרווד (סטאפורד ואנדרווד עזבו מאז את הלהקה). הסרטון מתרחש בסופרמרקט כשמונהאן מסביר להאסלהוף ולמגוון לקוחות ואנשי צוות אחרים על היעדרותה של חברתו. סטפורד מגלם את קופאית החנות ואנדרווד מגלם את הקצב, בעוד את החברה מגלמת מאנינג. הסצנות של חנות המכולת משובצות בקטעים לתירוצים השונים שפטריק ממציא להיעדרותה של חברתו, כמו גם סצנות של הלהקה המופיעה על הבמה. לקראת סוף הסרטון, מעריץ שהחזיק שלטים שמנחם את פאט על האובדן כביכול של חברתו, מחזיק סוף סוף שלט שאומר "Rack City Bitch", רפרנס ל-"Rack City" של טייגה. בסוף הסרטון מתגלה חברתו של פאט בחיים, ואומרת לו שלום ולהאסלהוף, שעומדים נבוכים כשהיא ממשיכה בקניות.

## קרדיטים
*פטריק מונהאן – כותב השיר, קולות ראשיים.
*אספן לינד – כותב השיר, מפיק, גיטרות נוספות, גיטרה בס, קלידים, קולות רקע, תכנון הקליפ.
*אמונד ביורקלונד – כותב השיר, מפיק, תכנון הקליפ.
*ג'ימי סטאפורד – גיטרה.
*סקוט אנדרווד – תופים.
*הקטור מלדונאדו – בס.
*ג'רי בייקר – קלידים.
*בראד מייג'רס – קרן (כלי נשיפה).

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים שהופקו על ידי בוץ' ווקר
קטגוריה:שירים על פרידה
קטגוריה:שירי פולק רוק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק
לצאת מדיכאון

"**לצאת מדיכאון**" הוא שיר של הזמר הישראלי יגל אושרי. השיר יצא לאור כסינגל ב-15 באוגוסט 2023, בהוצאת חברת התקליטים ליאם הפקות.

השיר זכה להצלחה רבה לאחר פריצתה של מלחמת חרבות ברזל באוקטובר 2023, הפך למזוהה עימה והגיע למקום הראשון במצעד היטליסט של מאקו ובמצעד של העשירייה של כאן גימל.

במסגרת קמפיין הפרסומות החדש של בנק הפועלים, הבנק ביקש מהזמר את הזכויות להשתמש בשיר "לצאת מדיכאון" ושילם 300 אלף שקל עבור השימוש בשירו.

## רקע וכתיבה
השיר נכתב על ידי אושרי יחד עם אופיר כהן, שהפיק אותו יחד עם שמעון יחיא. הטקסט של השיר עוסק, בין השאר, בדרכים שונות ליציאה מדיכאון, הכוללות .

## הצלחה מסחרית
לאחר צאתו, זכה השיר להצלחה מתונה. השיר זכה במספר קטן של השמעות בתחנות השונות ונכנס לראשונה למקום ה-75 במצעד היטליסט של מאקו. מספר שבועות לאחר מכן, עלה למקום ה-26. בצל מלחמת חרבות ברזל, זכה השיר לעלייה בהשמעות בסטרימינג ובתחנות הרדיו והפך לאחד השירים המזוהים עם המלחמה. במצעד היטליסט, קפץ השיר לעשירייה הפותחת והגיע בשיאו למקום הראשון. במצעד השבועי של מדיה פורסט, נכנס השיר למקום ה-15 והגיע בשיאו למקום השני, עם כ-198 השמעות בתחנות הרדיו. במצעד העשירייה, הגיע היישר אל המקום הראשון.

השיר אף הפך ללהיט ויראלי ברשתות החברתיות, כאשר התנגן ברקע של סרטונים רבים בהם חיילים חוזרים מהחזית לבתיהם כדי לבקר את משפחתם לאחר ימים רבים שלא התראו.

השיר היה השיר השני המושמע ביותר לשנת תשפ"ד ברדיו הישראלי, לאחר השיר "עם ישראל חי" של איל גולן.

השיר זכה בפרס אקו"ם ע"ש יוסי בנאי על הישג השנה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אופיר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אופיר כהן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אופיר כהן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי שמעון יחיא
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:שירים על דכדוך
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על תקווה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בעשירייה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהיטליסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ליאם הפקות
ארנה בוגדאן

**ארנה בוגדאן** (במקור **ברגר** עד 1903, בהונגרית: **Bogdán Ernő**; בודפשט, 9 בדצמבר 1886 – בודפשט, יוז'פווארוש, 19 בפברואר 1964) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא ילדים, יועץ בריאות ממלכתי מלכותי, המנהל והרופא הראשי של הליגה הלאומית להגנה על ילדים.

## קורות חיים
ארנה ברגר נולד במשפחה יהודית כבנם של איזידור ברגר, סוחר תבואה, ושל גיזלה שטרן (1858–1950). הוא השלים את לימודיו התיכוניים בבית הספר התיכון האוונגלי הראשי בבודפשט (1896–1904), ולאחר מכן התקבל לפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם הוענק לו תואר דוקטור לרפואה ב-1910. תחילה היה מתמחה במכון לרפואת ילדים (בית החולים לילדים שטפניה) בניהולו של יאנוש בוקאי. בין ה-26 באוקטובר לבין ה-6 בנובמבר 1913 קיבל הסמכה של קצין רפואה בבחינות קציני רפואה שנערכו בבודפשט. מאוחר יותר הפך לבעל תואר מרצה במרפאת האוניברסיטה. בשנת 1919 עבד כבר כרופא הראשי של הליגה הלאומית להגנת הילדים, וכעבור שנתיים מונה למנהל-והרופא הראשי של המוסד. בנוסף, היה הרופא המומחה של סנטוריום איגוד העיתונאים. מתחילת שנות ה-50 ועד מותו עבד כרופא ילדים מחוזי בבודפשט, ברובע 5 (מחוז של למעלה מ-50 אלף תושבים).

בקיץ 1925 הוענק לו תואר "יועץ בריאות מלכותי ממלכתי" כהוקרה על פועלו בתחום שירותי הבריאות הציבוריים.

הוא היה חבר ב:
* האיגוד הרפואי המלכותי
* האיגוד הרפואי הלאומי
* אגודת רופאי הילדים ההונגרים
* Deutsche Gesellschaft für Kinderheilkunde
* ועדה של אגודת טלאיה

אשתו הייתה פריצי פּרֵגֶר (1900–1959), איתה התחתן ב-16 במאי 1922 בווינה.

הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.

## כתביו (חלקי)
* A NEMIBAJOK SZEREPE A GYERMEKVÉDELEMBEN (תפקידן של בעיות המגדר בהגנה על ילדים)
* בקע קואקלי צד שמאל בילדים (מעיים). (שבועון רפואי, 1917, 40)
* בריאות הילד וטיפול מונע בהגנה על ילדים. (Journal of Child Protection 1927, 3)
* Szilárd János, Bogdán Ernő : Dystrophia musculorum progressiva testvérekben (צורה של מחלה תורשתית לא דלקתית של השרירים).

## פרסים והוקרה
* עיטור מסדר הצטיינות של העמל (1962)

## לקריאה נוספת
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו בקטלוג של המוזיאון הספרותי פטפי)
* Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX. Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944., 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János (פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I-XIX. בודפשט: אגודת הספרנים והארכיונאים ההונגרים. 1939–1944, 1990–2002)
*  (לקסיקון התחייה ההונגרית)
## קישורים חיצוניים
* מודעת אבל על מותו
* תפקידן של בעיות המגדר בהגנה על ילדים (בהונגרית)
* יאנוש סילארד, ארנה בוגדאן: Dystrophia musculorum progressiva אצל אחים. (צורה של מחלה תורשתית לא דלקתית של השרירים. התפרצות יכולה להתרחש בילדות או בבגרות. זה משפיע בעיקר על השרירים הפרוקסימליים (חגורות כתפיים וירכיים) בצורה סימטרית, שכאשר הם נחלשים, מובילים להליכת "ברווז").
## הערות שוליים

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאי ילדים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1886
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1964