open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
דגימה מוכתמת

**דגימה מוכתמת** הוא כשל לוגי מסוג שגיאות תצפית, השייך לקבוצת כשלי היקש בו מוקשת מסקנה מתצפית שהושגה באופן שישנה סבירות שיטה או ישחית את התוצאות. בכשל דגימה מוכתמת התצפית היא הבעיה, משום שהיא גורמת לשינוי ועיוות בתוצאות.

דוגמה טיפוסית לדגימה מוכתמת הוא שאלון שבו יש שאלה טעונה, או מתן רמזים חזותיים או אחרים המצביעים על התשובה המועדפת. יש להבחין, עם זאת, בכך שלעיתים הכתמת הדגימה היא חלק מהליך הניסוי. לדוגמה, כאשר בוחנים תגובה של משתתף בניסוי עם ובלי דרבון לפעולה מסוימת (השפעה חברתית), המדגם שאינו מוכתם הוא בקרה לחלק המדגם שהוכתם בכוונה תחילה.

בעיות וכשלי דגימה מוכתמת הן מן החמורות שבבעיות במדעים העוסקים בעיקר בחקר בני אדם בסביבה חברתית, כמו פסיכולוגיה, סוציולוגיה, אנתרופולוגיה וכלכלה. בתחומי חקר אלו, אין למעשה דרך להימנע מהכתמה כלשהי של הדגימה, משום שעצם קיומו של צפיין במהלך ניסוי משנה את תוצאותיו. הדוגמה הבולטת ביותר לכך הוא אפקט הות'ורן, שבו התוצאות משתנות משום שמושאי המחקר משנים את התנהגותם כיוון שהם נצפים. מסיבה זו, בעיקר, נחשבות רוב התצפיות בתחום האנתרופולוגיה או כל סוגי המחקר האיכותי למוכתמות וחשודות בהטייה מראש. דוגמה בולטת אחרת היא אפקט פלצבו, שבו הציפייה של מושא המחקר לתוצאות מסוימות משנה את התוצאות. במחקרים בתחומי הרפואה, לדוגמה, ניתן לבצע מחקר עיוור או סמיות כפולה, אך בתחומים אחרים הדבר בלתי אפשרי או כמעט בלתי אפשרי.

## דוגמאות
* "יש לנו הרגשה טובה מאוד לגבי הבחירות. הפעילים שלנו הסתובבו כל היום וחילקו מדבקות ועלונים ורוב האנשים שהם שאלו אמרו להם שהם יצביעו בעדם, כך שאני משוכנע שנזכה בהצלחה גדולה".
* "בדקנו את ההתנהגות בכיתה במהלך שעות הלימודים. המפקחת שהתה בעשרות כיתות ומעולם לא הבחינה במקרה בו מורה נהגה בגסות באחד התלמידים. כמו כן, גם התנהגותם של התלמידים הייתה שקטה ורגועה".

דגימה מוכתמת
הטיית הנסיין

**הטיית הנסיין** הוא כשל לוגי מסוג שגיאות תצפית, השייך לקבוצת כשלי היקש בו תוצאת הניסוי מושפעת מציפיות ותקוות של מלקטי הנתונים. סוג זה של כשל דומה מאוד לכשל דגימה מוטה, מצד זה שנוכחותו של הנסיין כצופה משפיעה על הניסוי, אך כאן ההשפעה נובעת לא מנוכחותו אלא מציפיותיו ומשאלותיו.

ברוב המקרים, הטיית הנסיין אינה מודעת או מכוונת. נתונים שגויים עשויים להיות מופקים מטעויות 'תמימות' כמו עיגול כלפי מעלה או למטה בכיוון של תוצאה רצויה או התייחסות לתוצאות דו-משמעיות כאילו הן תומכות בתוצאה הרצויה. ישנם גם מקרים של הטיה מכוונת של נתונים. כדי להימנע מהטיה כזו, יש צורך במחקר סמיות כפולה, שבו גם הנסיין וגם מושאי הניסוי אינם מודעים למשמעות התוצאות. (אם כי גם ניסויים לבדיקת התופעה עלולים להיות מוטים)
כמו כן הטיית הנסיין עלולה להיגרם בגלל חוסר ידע בסטטיסטיקה.

בעולם המחקר, הטיית הנסיין מתרחשת כאשר תוצאות הניסוי לגבי תוצאות המחקר מטעות את תוצאות המחקר. דוגמאות להטיית הניסוי כוללות השפעות מודעת או לא מודעת על התנהגות הנושא, כולל יצירת מאפייני ביקוש המשפיעים על נושאים, ושינוי או הקלטה סלקטיביים של תוצאות הניסוי בעצמם.

## דוגמאות
דוגמאות להטיית הנסיין כוללות את סיפורו של הנס החכם. סוס שהתפרסם ב"יכולתו האינטלקטואלית" יוצאת הדופן לענות נכונה על שאלות אריתמטיות וכן אפקט הות'ורן, שנמצא במחקר על גורמים להגדלת תפוקת עובדים במפעל.

רוזנטל (1966) הראה, בסדרת מחקרים אשר התמקדה באפקט זה, כי לאינטראקציה בין הנסיין לבין הנבדק יש השפעה על תוצאות המחקרים. חיוך שמעניק הנסיין לנבדקת הוא דוגמה קלאסית לאינטראקציה זו. רוזנטל הבחין בין קטגוריות שונות של אפקט הנסיין, ביניהן: אפקט בין-חברתי, אפקט פסיכו-חברתי ואפקט "נבואה המגשימה את עצמה".
***אפקט בין חברתי** – מינו של הנסיין, גילו ומוצאו משפיעים על תוצאות המחקר. גם גילם של הנבדקים, מינם ומוצאם משפיעים על התנהגות הנסיין, ובכך משנים את סיטואציית הניסוי. במחקר שבו צולמה האינטראקציה בין נבדקים ונסיינים בני שני המינים, הראו תוצאות, כי 70% מן הנסיינים חייכו אל הנבדקות, אך רק 12% חייכו אל הנבדקים. אנו יכולים להניח כי חיוך של נסיין אל נבדק/ת עלול לשנות את תגובותיו/ה של הנבדק/ת.
***אפקט פסיכו-חברתי** – תכונותיו האישיות של הנסיין משפיעות על האינטראקציה החברתית בין הנסיין לנבדק. תכונות כגון: חברותיות, חום, תוקפנות, רגישות וסמכותיות יכולות להשפיע על התוצאות שיקבל הנסיין. מסתבר, למשל, שנסיינים המפגינים חברותיות מקבלים תשובות נעימות יותר מנסיינים שאינם מפגינים חברותיות.
***אפקט הנבואה שמגשימה את עצמה** – בכל מחקר מדעי יש לנסיינים ציפיות מסוימות מכיוון התוצאות שהם עשויים לקבל. ציפיותיו של הנסיין יכולות להשפיע על התנהגותם של הנבדקים. אדם מנבא מאורע מסוים, הציפייה למאורע משנה את התנהגותו וכך ההסתברות שהנבואה תתגשם עולה. רוזנטל הוכיח, כי כאשר נאמר לשתי קבוצות של נסיינים (אשר היו אמורים לתת לנבדקים סדרת הוראות דומה) לצפות לתוצאות שונות, אכן התקבלו תוצאות שונות מן הקבוצות הנחקרות, בדיוק כפי שציפו הנסיינים.

## ראו גם
* אם עץ נופל ביער
* החתול של שרדינגר
* אפקט הצופה
* הטיית הצופה

## הערות שוליים

קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:טעויות
קטגוריה:ניסוי
דה מוין

ממוזער|250px|שמאל|דה מוין בלילה
**דה מוין** (באנגלית: **Des Moines**; ) היא עיר הבירה של מדינת איווה שבארצות הברית וכן בירת מחוז פולק. העיר נוסדה בשנת 1843 ולפי מפקד האוכלוסין של 2020, מתגוררים בה 214,133 תושבים.

העיר ממוקמת במרכז המדינה.

## מקור השם
העיר ממוקמת על גדת נהר דה מוין שפירושו בצרפתית "נהר הנזירים" (Rivière des Moines).

בניין בית המחוקקים של המדינה, המכונה "הקפיטול של מדינת איווה" ושוכן בדה מוין, הוא ייחודי בכך שכיפתו מצופה זהב. העיר ייחודית בכך שיש בה מערכת סקייווק - מדרכות עיליות - מדרכות אוויריות מקורות המאפשרות לאנשים לנוע מבניין לבניין לאורך 5.6 ק"מ מבלי לצאת מהבניינים.

## היסטוריה
עדויות ארכאולוגיות מצביעות על התיישבויות אנושיות עוד מהאלף ה-5 לפנה"ס. ההתיישבות המודרנית החלה כאשר הוקם מבצר אמריקאי בשנת 1843. ב-22 בספטמבר 1851 דה מוין התאגדה כעיר. בשנותיה הראשונות ואף במלחמת האזרחים האמריקנית העיר סבלה משיעור צמיחה איטי, אך המצב השתנה בשנת 1866, כאשר נסלל קו רכבת העובר בסביבת העיר. בשנים אלו החלה גם כריית פחם אשר תרמה לצמיחת העיר. לאחר שהשפל הגדול גרם לאבטלה רבה, הממשל עודד את חיזוק התעשייה על מנת ליצור עוד מקומות עבודה. החל משנות ה-80 היוצרות התהפכו והמשק עבר להתבסס ממקצועות "צווארון כחול" למקצועות חופשיים של "צווארון לבן".

בשנות ה-60 של המאה ה-20 חל דילול מסוים באוכלוסייה כתוצאה מתהליכי פרוור.

## שלטון מקומי
העיר מנוהלת על ידי מועצה בראשה עומד ראש העיר - החל משנת 2005 פרנק קוני, שני חברי מועצה הנבחרים על ידי כל העיר וארבעה חברים נוספים המייצגים כל אחד את אחד מרובעי העיר.

## גאוגרפיה
שטחה של העיר 200.1 קמ"ר, מתוכם 196.3 קמ"ר שטחי יבשה ו- 3.8 קמ"ר שטחי מים (1.88%).

### אקלים

## אוכלוסין
נכון לשנת 2020 מתגוררים בעיר 214,133 תושבים. בעיר נמצאים 80,504 משקי בית ו־48,704 משפחות. צפיפות האוכלוסין היא 1,012.0 נפשות לקמ"ר (2009). להלן נתונים אודות האוכלוסייה בדה מוין:

## תחבורה
בקרבת העיר נמצא נמל התעופה הבינלאומי דה מוין, אולם על אף שמו של שדה התעופה הוא משמש לטיסות ביו-מדינתיות בלבד, ולא לטיסות בינלאומיות.

## מכללות ואוניברסיטאות
* מכללת AIB לעסקים
* המכללה הקהילתית דה מוין
* אוניברסיטת דרייק
* מכללת גרנד ויו
* מכללת המילטון
* מכללת סימפסון
* אוניברסיטת דה מוין

## ערים תאומות
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* גן החיות בלנק פארק
* מרכז התרבות של דה מוין רבתי
* התזמורת הסימפונית של דה מוין
* המרכז לאמנות של דה מוין
* פסטיבל האומנות דה מוין
* מרכז המדע של איווה
* חוות היסטוריות
* האופרה של דה מוין
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:איווה: ערים
קטגוריה:מדינות ארצות הברית: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1843
התפלגות בדידה

[שמאל|ממוזער|250px|[פונקציית הסתברות של התפלגות בדידה. ההסתברות של היחידונים {1}, {3}, {7} היא 0.2, 0.5 ו-0.3 בהתאמה. כל קבוצה שאינה מכילה לפחות אחד מערכים אלו היא בעלת הסתברות שווה לאפס.]]
[שמאל|ממוזער|250px|בשרטוט העליון מוצגת [פונקציית הצטברות|פונקציית ההצטברות של ההתפלגות הבדידה שלה שלושה ערכים אפשריים: {1}, {3}, {7} בהסתברות 0.2, 0.5 ו-0.3 בהתאמה. השרטוט האמצעי מציג את פונקציית ההצטברות של התפלגות רציפה, עובדה שניתן להסיק בשל רציפות הפונקציה על כל הטווח [0,1]. השרטוט התחתון מציג פונקציית הצטברות של התפלגות רציפה בחלקה ובדידה בחלקה.]]

בתורת ההסתברות ובסטטיסטיקה, **התפלגות בדידה** מתארת התפלגות של משתנה מקרי אשר טווח ערכיו האפשריים הוא קבוצה בת מנייה.
התפלגות בדידה נבדלת מהתפלגות רציפה שמאופיינת בקבוצה רציפה של ערכים אפשריים, כלומר בקבוצה שאינה בת מנייה.

## דוגמאות
התפלגות בדידה יכולה לשמש כמודל לספירה של מאורעות מוגדרים, למשל:
* מספר ההצלחות מתוך מספר נתון של ניסיונות. לדוגמה מספר הטלות הקוביה שתוצאתן 6 מתוך מספר נתון של הטלות (התפלגות בינומית).
* מספר הניסיונות עד לקבלת מספר נתון של הצלחות, לדוגמה מספר הזריקות הכושלות עד לקליעה המוצלחת החמישית לסל אם לכל זריקה יש הסתברות קבועה להצלחה (התפלגות בינומית שלילית).
* מספר הניסיונות הנדרשים עד להצלחה הראשונה (התפלגות גאומטרית).
* ספירת מאורעות המתרחשים באופן בלתי תלוי ובקצב (ממוצע) קבוע כגון מספר הלקוחות שהגיעו לחנות בפרק זמן מסוים (התפלגות פואסון).

כמו כן התפלגות בדידה מהווה מודל לשאלת כן\לא בהסתברות מסוימת (התפלגות ברנולי) או מודל לשאלה בעלת מספר סופי של תשובות שלכל אחת מהן הסתברות מוגדרת. במקרה הפרטי שבו לכל תשובה יש הסתברות זהה, תהיה זו התפלגות אחידה בדידה. שאלות לדוגמה יכולות להיות: "מה תהיה תוצאת ההטלה של קובייה בעלת שש פאות?" (שש תשובות בעלות הסתברות זהה של שישית: {1,2,3,4,5,6}) או לחלופין "האם תוצאת ההטלה תהיה זוגית?" (שאלת כן/לא עם הסתברות של חצי להצלחה).

## הגדרה
בתורת ההסתברות, נאמר שהתפלגות היא **התפלגות בדידה** אם היא מאופיינת על ידי פונקציית הסתברות (להבדיל מפונקציית צפיפות). לפיכך ההתפלגות של משתנה מקרי X היא בדידה, ו-X  ייקרא **משתנה מקרי בדיד** אם:

:\sum_u \Pr(X=u) = 1

כאשר u עובר על כל אחד מהערכים ש-X יכול לקבל.

מכאן נובע שאם משתנה מקרי X הוא בדיד, אזי קבוצת כל הערכים שהוא יכול לקבל בהסתברות שונה מאפס היא סופית או בת מנייה, שכן סכום איבריה של קבוצה שאינה בת מנייה וכל איבריה ממשיים חיוביים (ושונים מאפס) יתכנס תמיד לאינסוף.

## מאפיינים
להתפלגות הבדידה יש פונקציית הסתברות לא רציפה עבורה Pr( X = x ) = 0 לכל ערך x שאינו בקבוצת הערכים האפשריים של ההתפלגות.

פונקציית ההצטברות של התפלגות בדידה נראית כפונקציית מדרגות מונוטונית עולה, כאשר לכל ערך x עבורו Pr( X = x ) > 0 יש לפונקציית ההצטברות נקודת אי רציפות.

דוגמה קלאסית למשתנה מקרי בדיד היא מספר הנקודות המתקבל על הפאה העליונה כשמטילים קובייה, או פונקציה כלשהי של מספר זה.

## ראו גם
* זמן בדיד וזמן רציף

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת ההתפלגויות
קטגוריה:סוגי התפלגויות
התפלגות אחידה בדידה

**התפלגות אחידה בדידה** היא התפלגות בדידה שבה לכל האיברים בקבוצה סופית הסתברות שווה. כלומר, לכל אחד מ-n האיברים הסתברות של \frac{1}{n}.

לרוב הקבוצה הסופית כוללת מספרים שלמים עוקבים, ובמקרים אלו מקובל הסימון: X \sim U[a,b], כלומר X מקבל כל אחד מהמספרים השלמים בין a ל-b,

בסיכוי שווה של \frac{1}{b-a+1}.

## דוגמאות
**1.** אם ניתן ערכים מספריים לתוצאה של הטלת מטבע הוגן, למשל "עץ"=0 ו"פלי"=1, אז התוצאה של הטלת המטבע היא משתנה אחיד בדיד המתפלג: X \sim U[0,1].

**2.** תוצאת הטלת קובייה הוגנת, היא משתנה אחיד בדיד המתפלג: X \sim U[1,6]; כל אחד מהמספרים מתקבל בסיכוי \frac{1}{6}.

**3.** התוצאה של סיבוב רולטה הוגנת, היא משתנה אחיד בדיד המתפלג: X \sim U[0,36]; כל אחד מהמספרים מתקבל בסיכוי \frac{1}{37}.

**4.** המספר של הקלף הנשלף מחפיסת קלפים הוא משתנה אחיד בדיד המתפלג: X \sim U[1,13].

## שיטת דגימה
כמו כן, ניתן להשתמש במדידות של מצבים קוונטיים כדי לדגום מהתפלגות אחידה בדידה. אולם כל אלה הם מכשירים פיזיים או מכניים, הסובלים מפגמים והפרעות, כך שההתפלגות האחידה היא רק קירוב של התנהגותם. במחשבים ספרתיים, סדרות פסאודו-אקראיות משמשות ליצירת התפלגות בדידה אחידה אקראית מבחינה סטטיסטית.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

אחידה
מדרכה עילית

**מדרכה עילית** היא מעבר עילי המאפשר להולכי רגל לעבור מבניין לבניין מבלי לגעת בפני הקרקע. בערים בדרך כלל מדובר במעברים מקורים בין שני בניינים שמטרתם להגן על העוברים ושבים מפני פגעי מזג האוויר.

המעברים הם בדרך כלל בבעלות חברות פרטיות ולא שטחים ציבוריים. בדרך כלל גובה המעבר הוא קומה או שתי קומות מעל גובה הרחוב, אולם ייתכנו מעברים גבוהים יותר, כמו למשל במגדלי פטרונס.
המערכת הגדולה ביותר של מעברים מקורים הקיימת היא המערכת של קלגרי באלברטה קנדה, הקרויה "+15". אורכה 16 ק"מ, והיא מחברת מעל 100 בנייני משרדים.

ישנן מערכות דומות תת-קרקעיות, המכונות "עיר תת-קרקעית".

בישראל קיימות מספר מדרכות עיליות ביניהן: מעברים מעל נתיבי איילון בתחנת רכבת מרכז, קישור בין תחנת רכבת השלום למרכז עזריאלי, מעברים מעל רחוב דיזנגוף בדיזנגוף סנטר ועוד.

## היבטים אורבניים של מדרכה עילית
גישות עכשוויות בתכנון ערים מדברות על השפעתן השלילית של מדרכות ומעברים עיליים עבור רקמות עירוניות. מדרכות אלו לרוב מתוכננות ונבנות על ידי גופים מסחריים פרטיים, בעיקר קניונים והן משפיעות מאוד על תנועת הולכי הרגל בעיר. שיקוליהם של גופים אלה הם מסחריים ומטרתם ניתוב הולכי הרגל אל חנויות נוספות שבבעלות הקניון על מנת להגדיל את הכנסותיהם. גם בחיבורים בין קניונים שונים, כפי שקיים במקרים רבים בעולם, מדובר למעשה בשיתוף פעולה עסקי. ההשלכות האורבאנית של מדרכות עיליות אלו הן פגיעה במסחר החופשי המתקיים ברחוב ו"הריגת הרחוב". בערים רבות בהן המדרכות העיליות קיימות כתופעה, ההפרדה בין מפלס הרחוב והמפלס העילי משאירה את מפלס הרחוב מוזנח ומאוכלס בעיקר בהומלסים, נרקומנים ואוכלוסיות בעייתיות אחרות או שהיא פשוט גורמת לרחוב להפוך לאט לאט לכביש מהיר בשל היעדרות הולכי רגל.

## רשימת ערים עם מדרכות עיליות

## ראו גם
* מדרכה
* גשר להולכי רגל

## לקריאה נוספת

* Antony Wood, Peng Du & Daniel Safrik, **The Space Across Skybridges and the Future City**, CTBUH, Chicago, 2020, 

## קישורים חיצוניים


* Council on Vertical Urbanism, Skyscraper Center, Skybridges of Significance, skyscrapercenter.com
* Shona Jackson, Look Up! 6 Spectacular Skybridges Uplifting the Urban Landscape, architizer.com
* Skybridges, dezeen.com

קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
קטגוריה:תשתית להולכי רגל
קטגוריה:גשרים להולכי רגל
קטגוריה:מדרכות
הפרש סימטרי

[שמאל|ממוזער|250 פיקסלים|[דיאגרמת ון של **ההפרש הסימטרי** של **A** ו-**B**. הפרש סימטרי הוא האיחוד ללא החיתוך:
40px ~\setminus~ 40px ~=~ 40px]]
**הפרש סימטרי** היא פעולה בינארית על קבוצות. עבור שתי קבוצות A,B היא מחזירה קבוצה C המורכבת מכל איברי A שלא שייכים ל-B וכל איברי B שלא שייכים ל-A – כלומר, כל האיברים השייכים בדיוק לאחת הקבוצות.

## הגדרה
ההפרש הסימטרי, המסומן \triangle מוגדר כדלהלן:
:A\,\triangle\,B=(A\setminus B)\cup(B\setminus A)=(A\cup B)\setminus(A\cap B)

## תכונות
*קומוטטיביות: A\,\triangle\,B=B\,\triangle\,A
*אסוציאטיביות: (A\,\triangle\,B)\,\triangle\,C=A\,\triangle\,(B\,\triangle\,C)
פעולת ההפרש הסימטרי היא המקבילה בתורת הקבוצות לפעולת ה-XOR באלגברה בוליאנית.

אם X קבוצה, אז קבוצת החזקה P(X), עם הפעולות חיתוך (בתפקיד 'כפל') והפרש סימטרי (בתפקיד 'חיבור'), מהווה חוג קומוטטיבי, המקיים בנוסף את התכונה x^2=x לכל x.

## ראו גם
*הפרש של קבוצות
*איחוד (מתמטיקה)
*חיתוך (מתמטיקה)
*תורת הקבוצות - מונחים
*XOR

## קישורים חיצוניים

*

קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:פעולות בינאריות
משפט גאוס

ממוזער|שמאל|שדה וקטורי שכיוונו החוצה מפני משטח שצורתו כדורית
באנליזה וקטורית, **משפט גאוס** או **משפט הדיברגנץ** מקשר בין השטף של שדה וקטורי על פני משטח סגור לדיברגנץ של השדה בתוך המשטח. המשפט נקרא על שם קרל פרידריך גאוס שגילה אותו בשנת 1813 (והוכיח אותו למקרים פרטיים), אך רק בשנת 1831 מיכאיל אוסטרוגרדסקי הוכיח את המשפט במלואו, לכן לעיתים קוראים לו **משפט גאוס-אוסטרוגרדסקי**. למשפט יש שימושים חשובים בפיזיקה ובפרט באלקטרוסטטיקה. משפט סטוקס הוא הכללה של משפט גאוס למימד כללי.

## ניסוח פורמלי
יהי V תחום חלקי ל-\mathbb{R}^3 סגור ובעל שפה חלקה למקוטעין, ויהי F שדה וקטורי גזיר ברציפות בסביבת V, אזי מתקיים:

כאשר S = \partial V הוא שפת התחום V, ו-d\mathbf{S}
הוא וקטור בעל גודל אלמנט שטח אינפיניטסימלי ובעל כיוון ניצב למשטח כלפי חוץ (לעיתים מסמנים \hat n \ dS, כאשר \hat n הוא הנורמל הפונה החוצה מהמשטח \partial V), וכאשר
\nabla = \left( \frac{\partial }{\partial x}, \frac{\partial }{\partial y}, \frac{\partial }{\partial z} \right) .

## ראו גם
*חוק גאוס
*משפט סטוקס

## קישורים חיצוניים

* זהויות אינטגרליות בתלת-מרחב בבלוג רשימות בפיזיקה עיונית.
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנליזה וקטורית
גאוס, משפט
קטגוריה:אינטגרלים
קטגוריה:קרל פרידריך גאוס
פחם

שמאל|ממוזער|250px|פחם אבן.
**פֶּחָם** או **פחם אבן** הוא חומר מוצק שצבעו שחור או חום ומורכב ברובו מפחמן. הוא נוצר משאריות ביולוגיות של צמחים עצים ובעלי חיים בתהליך שנמשך עשרות ואפילו מאות מיליוני שנים, שכן מקובל לייחס את ראשיתו לתקופת ה'קָרבּוֹן' הממוקמת במרכז הפלזואיקון, כלומר לפני 300–360 מיליון שנה.

ראשית התהליך בשקיעת הצמחים או בעלי החיים בקרקעית ביצות או ימות רדודות. לאחר מכן נוצרה ההתאבנות, כתוצאה מלחץ שהפעילו סחף, אדמה וסלעים שנערמו על שאריות אלו ומחום השמש.

פחם מופק מן הקרקע בכרייה, במכרות פתוחים או תת-קרקעיים.

## תכולת הפחם וסוגיו
ממוזער|פחם שחור שצולם בעדשת מאקרו אשר מדגישה את הפרטים הקטנים שאינם נראים לעין. עדשת מקרו מבליטה את עומק השדה.
פחם איכותי מכיל פחמן שריכוזו נע בין 94% ל-98%. שאר הפחם מורכב מחומרים אחרים, לרוב מימן, חנקן, חמצן, גופרית, מים ואפר. איכותו של הפחם נקבעת על פי תכולת הפחמן שבו: ככל ששכבת הפחם קדומה יותר, כך גבוהה יותר איכותה של השכבה ואחוז הפחמן שבה גבוה יותר.

הפחם נחלק לארבעה סוגים, על פי דרגת איכותם:
* **[[ליגניט]]** (מכונה "פחם חום") – מכיל בין 46% ל-60% פחמן
* **פחם תת-ביטומני** – מכיל בין 60% ל-69% פחמן
* **פחם ביטומני** (מכונה גם "פחם שחור") – מכיל בין 69% ל-86% פחמן
* **אנתרציט** (Anthracite) – פחם מותמר המכיל בין 86% ל-98% פחמן
מרבצי פחם בישראל-עתודות/מרבצים של ליגניט (פחם חום) נמצאות בכמויות משמעותיות בעמק החולה. שכבות של פחם בכמויות לא כלכליות קיימות בנגב ובחוף הכרמל.

## שימושים
[ממוזער|שכבת פחם (שחורה) ב[נובה סקוטיה]]
האדם משתמש בפחם כחומר בעירה זה אלפי שנים. לפחם היה תפקיד חשוב במהפכה התעשייתית, כאשר שימש להנעת מנועי קיטור.

במאה ה-21, השימוש העיקרי בפחם הוא להפקת חשמל באמצעות טורבינה המשתמשת בחום המופק ממנו בזמן בעירתו להפקת קיטור. כמחצית מהחשמל בעולם מופק בימינו בתחנות כוח מבוססות פחם. צריכת הפחם במאתיים השנים האחרונות גדלה פי 100. תחנת כוח המופעלות על ידי פחם גורמת לזיהום אוויר חמור יותר בהשוואה לסוגי דלק אחרים כמו גז טבעי. שימוש נוסף לפחם הוא בתעשיית ייצור הפלדה. בתהליך השימוש בפחם לייצור פלדה נוצר קוק.

יצואניות הפחם הגדולות בעולם הן אוסטרליה ואינדונזיה, המייצאות, כל אחת, כמאה מיליון טון פחם בשנה. קולומביה מייצאת כ-55 מיליון טון פחם בשנה. סין היא היצרנית הגדולה בעולם (יותר משני מיליארד טון בשנה). עם זאת, הפיתוח הכלכלי המהיר בשנים אחרונות בסין הביא למצב של מחסור בפחם. רוסיה מייצאת כ-30 מיליון טון מתוך כ-240 מיליון טון שהיא מפיקה.

## פחם בישראל

במדינת ישראל שתי תחנות כוח פחמיות, הממוקמות ליד חדרה ואשקלון. שתי התחנות מופעלות על ידי פחם המיובא מדרום אפריקה, קולומביה, אוסטרליה ורוסיה. נרכשת כמות שנתית של כ-13 מיליון טון פחם (ביטומיני בלבד). על פי נתוני משרד האוצר (2019), פחם מהווה 18% מהדלק לייצור אנרגיה בישראל, לעומת כ-40% בשנת 2004.

## ראו גם
* פחם עץ (חומר בערה המשמש בעיקר להדלקת מנגל)
* גז טבעי נוזלי

## קישורים חיצוניים

* אתר הבית, באתר החברה הלאומית לאספקת פחם
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:דלק מאובנים
קטגוריה:חומרי גלם
קטגוריה:מחצבים
סטמפורד ברידג'

**סטמפורד ברידג**' (באנגלית: **Stamford Bridge**) הוא אצטדיון כדורגל ברובע האמרסמית' ופולהאם שבלונדון, ומשמש כמגרשה הביתי של צ'לסי. האצטדיון מכיל 41,663 מקומות והוא אצטדיון הכדורגל החמישי בגודלו בלונדון (אחרי אצטדיון ומבלי, האצטדיון האולימפי, אצטדיון האמירויות ואצטדיון טוטנהאם הוטספר).

האצטדיון נפתח בשנת 1877, והיה בשימוש בעיקר לאתלטיקה עד 1904 כאשר נרכש על ידי בעלים חדשים שרצו למשוך אליו קבוצת כדורגל מקצועי, וצ'לסי החלה לעשות בו שימוש ב-1905 עם הקמתה. בתחילה תכולת האצטדיון הייתה כ-100,000 צופים, והיה האצטדיון השני בגודלו באנגליה עד אשר נבנה אצטדיון ומבלי. עם השנים, ולאחר שעוצב מחדש, קטנה תכולתו של האצטדיון עד שהגיע לתכולתו כיום.

## מקור השם
ממפות מהמאה ה-18 ניתן לראות את מסלולו של "ערוץ סטנפורד", יובל של נהר התמזה, הזורם לאורך נתיב שכיום הוא מסילת הברזל העוברת צמוד לגב היציע המזרחי של האצטדיון. מעל יובל זה היו שני גשרים: גשר סנפורד בדרך פולהאם (לעיתים מכונה גשר צ'לסי הקטן) וסטנברידג' בדרך קינג, כיום ידוע כגשר סטנלי.

ערוץ סטנפורד, גשר סנפורד וסטנברידג' תרמו בדרך כלשהי לשם האצטדיון, ואף על פי שלשם יש גם קשר לקרב הידוע כקרב גשר סטמפורד ביורקשייר, שבו ניצח המלך הרולד גודווינסון את הוויקינגים ב-1066 זמן קצר לפני שהובס על ידי הנורמנים בקרב הייסטינגס.

## היסטוריה
צ'לסי היא הקבוצה היחידה ששיחקה באצטדיון אחד, הסטמפורד ברידג'. הסטמפורד ברידג' נפתח ב-1877 כבית לקבוצת האתלטיקה של לונדון, והיה רק בשביל המטרה הזאת. ב-1904 האחים גאס וג'וסף מירס קנו את האצטדיון במטרה שהאצטדיון יארח משחקי כדורגל. האצטדיון הוצע לפולהאם אבל הם סירבו. האחים מירס חשבו למכור את האצטדיון לחברת רכבות. האדריכל ארצ'יבלד לייטץ' שעיצב את האצטדיונים האייברוקס, הסלטיק פארק והאמפדן פארק הושכר במטרה לבנות את האצטדיון.

אצטדיון הסטמפורד ברידג' עוצב כמו קערה, והיה בעל תכולה של 100 אלף צופים. בשנות ה-30 נבנתה מדרגה בצד הדרומי של האצטדיון וגג שכיסה חמישית מהיציע. בסופו של דבר זה נודע בשם "Shed End", הבית של אוהדי צ'לסי הכי נאמנים וקולניים, בעיקר בשנות ה-60, ה-70 וה-80.

במהלך שנות ה-60 וה-70, צ'לסי תכננה לבנות אצטדיון בעל 50 אלף מקומות ישיבה. העבודה החלה ביציע המזרחי בתחילת שנות ה-70, אך העלויות הגבוהות שכמעט גרמו לצ'לסי לפשוט את הרגל הובילו להפסקת העבודות ולמכירת הבעלות על השטח. אחרי מאבק משפטי ארוך, רק באמצע שנות ה-90 העתיד של האצטדיון היה מובטח והעבודות התחדשו. החלקים הצפוניים, המערביים והדרומיים הפכו למקומות ישיבה והובאו יותר קרוב למגרש.

הבעלות על הסטמפורד ברידג' ועל זכויות השם צ'לסי שייכות לארגון ה-"Chelsea Pitch Owners" שבו האוהדים מחזיקים במניות. ה-CPO נוצר כדי שהאצטדיון לא ימכר בשנית. משמעות הדבר היא שלא ניתן להעביר את הקבוצה למקום אחר ולהמשיך להשתמש בשם Chelsea FC.

## משחקים בינלאומיים
* 11 בדצמבר 1909: אנגליה 9 - 1 הולנד
* 5 באפריל 1913: אנגליה 1 - 0 סקוטלנד
* 20 בנובמבר 1929: אנגליה 6 - 0 ויילס
* 7 בדצמבר 1932: אנגליה 4 - 3 אוסטריה
* 11 במאי 1946: אנגליה 4 - 1 שווייץ
* 25 במרץ 2013: ברזיל 1 - 1 רוסיה

## קישורים חיצוניים

* מפת ישיבה של סטמפורד ברידג'
* סטמפורד ברידג' באתר The Stadium Guide

קטגוריה:צ'לסי (כדורגל)
קטגוריה:האמרסמית' ופולהאם
קטגוריה:לונדון: אצטדיוני כדורגל
דמיאן דאף

**דמיאן אנתוני דאף** (באנגלית: **Damien Anthony Duff**; נולד ב-2 במרץ 1979 בדבלין, אירלנד) הוא כדורגלן עבר אירי שיחק בעמדת הקשר. לדאף מאה הופעות במדי נבחרת אירלנד וכיום מאמן את קבוצת שלבורן מליגת העל האירית.

## קריירה
דאף הצטרף לצ'לסי מבלקברן תמורת 17 מיליון לירות שטרלינג. בשנת 2006 חתם דאף בניוקאסל. במחזור האחרון של העונה, כשנזדקקה לתוצאת תיקו על-מנת להבטיח את השארותה בליגה, הפסידה ניוקאסל 1-0 לאסטון וילה משער עצמי שכבש דאף. על אף שניתן היה לצפות מדאף, שהוריד את ניוקאסל ליגה במו רגליו, להישאר בקבוצה ולסייע לה במאבקי העלייה בליגת המשנה, העדיף דאף לנטוש את "הספינה הטובעת" ובקיץ 2009 עבר לפולהאם, שאיתה הגיע באותה עונה לגמר הליגה האירופית. דאף נשאר במועדון עד עונת  שבה מיעט לשחק, בעיקר בשל פציעה שממנה סבל, ובתום העונה נשרה הקבוצה לליגת המשנה. 

דאף הספיק לשחק עונה אחת בלליגת העל האוסטרלית במדי מלבורן סיטי לפני ששב למולדתו והצטרף לשורות שמרוק רוברס. ב-21 בדצמבר 2015 הודיע על פרישה ממשחק פעיל.

## חייו האישיים
ביוני 2010 נישא דף לאליין וכעבור שנה נולד בנם הראשון.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים אירים
קטגוריה:קשרי כדורגל אירים
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל יונייטד
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני בלקברן רוברס
קטגוריה:כדורגלני מלבורן סיטי
קטגוריה:כדורגלני שמרוק רוברס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אירלנד
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:מאמני כדורגל אירים
קטגוריה:אירים שנולדו ב-1979
יותר מדי חריגים

**יותר מדי חריגים** הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו מבוצעת הכללה מדויקת, שכוללת יותר מדי סייגים המסלקים כל כך הרבה מקרים כיוצאים מן הכלל, עד שבכלל עצמו כבר לא נותר תוכן של ממש או שהוא פחות מרשים מכפי שההצהרה הראשונית מרמזת. 

הכללה נמהרת ושגויה יכולה להפוך להכללה תקינה באמצעות הוספת סייגים לכל המקרים שאינם מקיימים את טענת ההכללה. אך, אם הסייגים רבים מדי הם גורמים לכשל היקש זה. 

## דוגמאות
:* "בסדר, אבל חוץ מהתברואה, הרפואה, החינוך, היין, הסדר הציבורי, עיבוד האדמה, הדרכים, מערכת המים הנקיים, והבריאות הציבורית, מה עשו הרומאים עבורנו?" (אחד המורדים ב"בריאן כוכב עליון" של חבורת מונטי פייתון מנסה להוכיח שבאופן כללי הרומאים לא עשו כלום עבור היהודים).
:* "מדיניות החוץ המסורתית שלנו הייתה תמיד לסייע למדינות אחרות, חוץ ממקרים בהם המדינות הללו אינן ראויות לעזרה, או כאשר זה מנוגד לאינטרסים שלנו, או כאשר לא ניתן היה להגיש עזרה". 
:*"אני ממש לא פופולרי. אין לי חברים טובים באמת חוץ ממך, ממאור, מגלי, משלה, מדן ומאלי".
## ראו גם
*חיוניות מטעה
*הכללה חפוזה
*עיסוי נתונים

קטגוריה:כשלים לוגיים
הנחה (לוגיקה)

**הנחה** בתורת ההיגיון היא שם כולל לכל הטענות והאקסיומות בהיסק שאינן מסקנתו.
בהיסק תקף המסקנה מקיימת יחס של נביעה מן ההנחות: כלומר המסקנה נגזרת מן ההנחות. בהיסק מבוסס המסקנה היא אמיתית משום שההנחות אמיתיות. מנגד, אין כל הכרח שההנחות תהיינה אמיתיות על מנת שההיסק יהיה תקף.
בפרט, כל היסק שבין הנחותיו יש סתירה, הוא היסק תקף. עובדה זו מנוצלת היטב בהוכחות בדרך השלילה המבוססות במכוון ובמודע על קיומה של סתירה בהנחות, כלומר על אי אמיתותן. למשל, ההוכחה שאין מספר ראשוני גדול ביותר מבוססת על ההנחה (המתגלית בסוף ההוכחה כשקרית) שיש מספר ראשוני גדול ביותר, ההוכחה שאין לשתיים שורש רציונלי מבוססת על ההנחה (המתגלית בסוף ההוכחה כשקרית) שיש לשתיים שורש רציונלי וכדומה.

## הנחה וקדם-הנחה
בפילוסופיה נהוגה לעיתים ההבחנה בין הנחות וקדם-הנחות. הבחנה זו מקורה בלוגיקה של השאלות. קדם-הנחה לפסוק הוא טענה שאלמלא היא אמיתית, הפסוק עצמו מלכתחילה חסר מובן. לדוגמה, קדם-ההנחות של פסוק השאלה "האם הפסקת להביא פרחים לאשתך?" הן א. אתה גבר. ב. אתה נשוי. ג. נהגת להביא פרחים לאשתך.

## הנחה מובלעת
הנחה מובלעת (או הנחה חבויה) משמעה הנחה שעומדת בבסיס של טיעון לוגי, דרך פעולה, החלטה או שיפוט שלא הושמעה במפורש והשפעתה לא זוקקה על ידי בעל הטיעון, מקבל ההחלטות או השופט. הנחות מסוג זה עשויות להתבסס על חוויות חיים אישיות או מידע מוטה, ואינן נראות במודע בסביבת קבלת ההחלטות. הנחות אלו יכולות להיות מקור לפרדוקסים לכאורה, אי הבנות והתנגדות לרפורמות ושינויים כלל-אנושיים.

## ראו גם
* הנחת יסוד

## קישורים חיצוניים
* לוגיקה ובדיקת הנחות יסוד, חלק א – אתר למשכיל.
* לוגיקה ובדיקת הנחות יסוד, חלק ב – אתר למשכיל.
* לוגיקה ובדיקת הנחות יסוד, חלק ג – אתר למשכיל.
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לוגיקה
תקפות (לוגיקה)

בלוגיקה, טיעון **תקף** (באנגלית: **Valid**) הוא טיעון שבו המסקנה נובעת מן ההנחות. בעוד שכל טענה המהווה חלק מן הטיעון היא או אמיתית או שקרית, הטיעון אינו נמדד כאמיתי או שקרי, אלא כתקף או בלתי-תקף. 

אריסטו היה הראשון להגדיר את תקפותו של טיעון כקשר הכרחי בין ערכי האמת של הטענות המקושרות בו, דהיינו כהכרח שבו נובעת אמיתות המסקנה מן האמיתות של ההנחות. על פי אריסטו לטיעונים התקפים יש צורה אשר בה בכל תוכן יישמר הקשר: אם ההנחות אמיתיות, גם המסקנה אמיתית, ללא קשר למשמעותם המסוימת של המונחים המופיעים בהן. לפיכך טיעון הוא תקף, כאשר לא ניתן להציג דוגמה נגדית שיש לה את אותה צורת-טיעון, אך בה ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. 

במונחים מודרניים, ההכרח הלוגי של הנביעה מובן כך: אין מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. ובאופן מדויק יותר, אין מודל שבו ההנחות אמיתיות אבל המסקנה שקרית.

לדוגמה, הטיעון הבא:
# כל יונק הוא בן-תמותה
# כל כלב הוא יונק
:לכן: כל כלב הוא בן-תמותה 

הוא טיעון תקף, מכיוון שיש לו את הצורה:
# כל א' הוא ב'
# כל ב' הוא ג'
:לכן: כל א' הוא ג'

צורה זו (טרנזיטיביות) תקפה עבור כל הצבה של מונחים במקום א', ב' או ג'. הצורה מבטיחה שעבור כל מונח אותו נחליף באחת מהאותיות שאם ההנחות יהיו אמיתיות, כך גם המסקנה; זה מובטח מכיוון שאין באפשרותנו לחשוב על דוגמה נגדית. 

התקפות של טיעון כזה כמעט ברורה מאליה. ברור לנו שאם שתי ההנחות אמיתיות, גם המסקנה, בהכרח, אמיתית. אין באפשרותנו להעלות על דעתנו מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה אינה אמיתית. אבל מה אם אחת ההנחות שקרית? או אז הטיעון עודנו תקף, אף שבמקרה כזה ייתכן שהמסקנה שקרית. אריסטו סבר כי טיעונים הם תקפים בזכות צורתם, ללא קשר לשאלה האם חלק מהטענות שקריות מבחינת התוכן שלהן. ההבחנה בין טיעון תקף שבו ההנחות אמיתיות לטיעון תקף שבו ההנחות אינן אמיתיות היא ההבחנה בין "נאותות" (soundness) ל"אי-נאותות" של הטיעון, אבל היא אינה משפיעה על תקפות הטיעון עצמה. 

לעומת זאת, הטיעון הבא:
# השמים כחולים או חומים
:לכן: השמים כחולים

הוא לא טיעון תקף, למרות שמסקנתו נכונה עובדתית, משום שהצורה שלו אינה תקפה:
# א' הוא ב' או ג'
:לכן: א' הוא ב'

צורה זו אינה נכונה בהצבות מסוימות. כלומר, ניתן להחליף בה את האותיות במונחים שיראו שמן ההנחה האמיתית נובעת מסקנה שקרית; למשל:
# השמים חומים או כחולים
:לכן: השמים חומים

מתפיסה זו של הצורה התקפה של הטיעון יוצא, שאם בטיעון מסוים ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית אזי הטיעון אינו תקף. טיעונים בעלי צורה לא-תקפה מכונים גם כשל לוגי.

## ראו גם
* לוגיקה
* סילוגיזם
* קשר לוגי
* היסק
* טענה
* אריסטו

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:לוגיקה מתמטית
מוזיקת בלוגראס

**מוזיקת בלוגראס** (באנגלית: **Bluegrass music**) הוא סוג של מוזיקת עם אמריקנית.

שורשי הבלוגראס עוד במוזיקה העממית האירית, אנגלית וסקוטית שהגיעה באמצעות מהגרים לארצות הברית לאזור האפלצ'ים. בתוספת עם שירי עם אפרו-אמריקאים, ג'אז, בלוז ומוזיקת פולק עממית אמריקנית החל מתפתח ז'אנר מוזיקלי זה בשנות ה-30 של המאה ה-20. כיום קנטקי היא "מדינת הבלוגראס", לפחות לפי כינויה.

כלי הנגינה בבלוגראס הם כלי מיתר ובעיקר כינור, בנג'ו, מנדולינה, גיטרה אקוסטית, גיטרת רזונטור וקונטרבס. צורת הנגינה מתאפיינת בכך שבכל קטע מתבלט כלי אחר בעוד הכלים האחרים עוברים לשמש לו כרקע.

בשנת 2000 זכה הבלוגראס לתחייה מפתיעה בזכות סרטם של האחים כהן "אחי, איפה אתה?", שפסקול הבלוגראס והקאנטרי שלו (בהתאמה מעניינת לעלילת הסרט עצמו) הגיע למכירות של תקליט פלטינה.

## קישורים חיצוניים

* 
* ההיסטוריה של מוזיקת הבלוגראס 

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
מצה שמורה

**מצה שמורה** היא מצה שבמהלך הכנתה נעשתה שמירה מיוחדת על מנת שלא תחמיץ, ולא רק שלא החמיצה "במקרה". ישנן דעות שונות בגמרא ובפוסקים בשאלה מאיזה שלב בהכנת המצה יש לשמור עליה כדי שתחשב "מצה שמורה". כיום מקובל להגדיר כמצה שמורה רק מצה שנאפתה מחיטים השמורות ממגע מים משעת הקצירה; עם זאת, כיוון שיש דעות שונות בראשונים בעניין אם השמירה צריכה להיות משעת קצירה, משעת טחינה או משעת לישה, מי שאין לו אלא מצה ששמורה מאחד מהמועדים האלה למצת מצווה יאכל אותו לשם מצות מצווה כדי לקיים את המצוה לפי השיטות האלה. בנוסף, מצת מצווה צריכה גם אלמנט נוסף של שמירה דהיינו צריכה להיות גם "לשמה", כלומר, הקציר והשמירה על המצות ייעשו לשם מצוות אכילת מצה, ולא לכל מטרה אחרת.

המקור לצורך במצה שמורה הוא בתלמוד, שם מסיקים כי יש מצווה לשמור את המצות לפסח, בהסתמך על הפסוק  עם זאת התלמוד מתלבט בשאלה האם הצורך בשימור הוא מזמן האפייה או שמא כבר מזמן הקציר. להלכה נפסק שטוב להחמיר שיהיה שימור משעת הקצירה, אך די גם בשמירה משעת טחינה, ובשעת הדחק ניתן אף לסמוך על הדעה השלישית ולקנות קמח מן השוק, ולשומרו משעת הלישה. בנוסף לכך, פוסקים שונים הבינו שהצורך הוא רק בשמירת המצה לליל הסדר ולא לשאר ימי החג, שלהם מספיק שימור רגיל, כלומר משעת האפייה. פוסקים אלו נחלקו גם בשאלה האם יש צורך לכוון "לשם מצה", כלומר למנוע מגע מים עם הקמח, או "לשם מצווה", כלומר דרושה כוונה מיוחדת במצוות אכילת המצה בליל הסדר. פוסקים אחרים (ובראשם הרי"ף והרמב"ם) הבינו שהמצווה חלה על כל המצות הנאכלות בחג הפסח ולאו דווקא לאלו שבליל הסדר, ונראה שלשיטתם השמירה לא מצריכה כוונה לשם מצווה, אלא רק מניעת החמצה.

המנהג הרווח בימינו הוא לאכול מצות שמורות בליל הסדר בלבד, ובשאר החג לאכול מצות "רגילות". עם זאת יש המחמירים ואוכלים מצות שמורות במשך החג כולו, ויש שמקלים ואוכלים גם בליל הסדר מצות שלא נשמרו משעת הקציר אלא משעת הטחינה (או הלישה) בלבד, לפי הדעות המקלות בראשונים.

כמה מהראשונים סברו שבזמן שמקריבים קרבן פסח וחיוב אכילת מצה ומרור יחד עם כזית מקרבן הפסח הוא מדאורייתא לקיים "על מצות ומרורים יאכלוהו", ומצוותו בסוף הסעודה (נאכל על השובע), נמנעים מלאכול מצה שמורה בתחילת הסדר כדי שיוכלו לברך "על אכילת מצה" על מצת המצווה, ומצות הסעודה שנאכלו קודם היו נעשים דווקא שלא מקמח שמור.

ישנן מסורות שונות באפיית מצה שמורה, ומלבד זו הנפוצה היום, המופיעה בתמונה לעיל, יש גם את מסורת יהודי תימן, מסורת יהודי אתיופיה, מסורת יהודי ג'רבה, ועוד. מסורות אלה קדומות מאוד, והן משמרות את שהיה נהוג בעבר.

בנוסף, בדור האחרון מיוצרות מצות שמורות גם באמצעות מכונות - 'מצות שמורות מכונה', שצורתן רבועה כמו זו של מצות רגילות, אבל בתהליך ייצורן נשמרים כללי 'שמורה'.

בשעת הקציר עצמה של החיטים מצוי משגיח עם נהג הקומביין, הבודק שאין דיני כלאיים וכדומה, העלולים לפגוע בכשרות.

קובץ:PikiWiki Israel 19144 Making handmade Mazot in Kfar Habad.JPG|האופה והתנור באפיית מצה שמורה בכפר חב"ד
קובץ:PikiWiki Israel 19145 Making handmade Mazot in Kfar Habad.JPG|רידוד המצות והצבתן על מקל שנכנס לתנור במאפייה בכפר חב"ד
קובץ:PikiWiki Israel 19146 Making handmade Mazot in Kfar Habad.JPG|המערבל ומעבדי הבצק בכפר חב"ד


## ראו גם
* קיטא - מצה שמורה במסורת יהדות אתיופיה

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מצות
קטגוריה:ליל הסדר
מחוז חיפה

**מחוז חיפה** הוא אחד מששת המחוזות שאליהם מחולקת מדינת ישראל. הוא קרוי על שם העיר חיפה, שהיא בירתו והעיר הגדולה ביותר בו, והוא מורכב משתי נפות: נפת חיפה ונפת חדרה.  שטח המחוז הוא כ-864 קמ"ר, והוא כולל את הר הכרמל ומישור חוֹפוֹ, וגם את עמק זבולון, אזור ואדי עארה וחלקו הצפוני של השרון. 

מחוז חיפה, ככל מחוזות ישראל, נוצר בהחלטת ממשלת ישראל בשנת 1953, על בסיס מחוז חיפה של המנדט הבריטי. באפריל 1957 הועברה מועצה אזורית זבולון, שנכללה בתחילה במחוז הצפון, למחוז חיפה. הממונה על מחוז חיפה מטעם משרד הפנים, נכון ל-2020, הוא דרור סורוקה.

## חלוקה מוניציפלית

## דמוגרפיה

על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשנת 2023, אוכלוסיית המחוז מונה כ-1,148,700 נפש, מתוכם:
* 1,133,700 אזרחים ישראלים, מתוכם:
** 760,900 (66.2% מכלל האוכלוסייה) הם יהודים
** 233,200 (20.3%) הם מוסלמים
** 28,900 (2.5%) הם נוצרים, מתוכם כ-20,900 ערבים נוצרים
** 28,500 (2.5%) הם דרוזים
** 82,200 (7.2%) הם ללא סיווג דת
* 15,000 (1.3%) תושבים זרים
צפיפות האוכלוסייה במחוז היא, אפוא, כ-1,330 איש לקמ"ר. תושבי המחוז מהווים 11.7% מכלל הישראלים.

## נתוני אוכלוסייה ושטח ביישובי המחוז
**הערה**: נתוני האוכלוסייה נכונים לסוף 2025

### ערים

#### ביאורים

### מועצות מקומיות

### מועצות אזוריות

## ראו גם
*:קטגוריה:יישובים במחוז חיפה קטגוריה:יישובים במחוז חיפה

## הערות שוליים

*
חיפה
סילוגיזם היפותטי

**סילוגיזם היפותטי** בלוגיקה הוא טיעון תקף המבוסס על הצורה הבאה:

: אם א' אז ב'
: אם ב' אז ג'
לכן: אם א' אז ג'

דוגמה לסילוגיזם היפותטי כזה:

:אם אני לא אתעורר, לא אגיע לעבודה.
:אם לא אגיע לעבודה, לא אקבל משכורת.
:לכן, אם לא אתעורר, לא אקבל משכורת. 

סילוגיזם היפותטי הוא היסק תקף, דהיינו הוא מביע קשר לוגי בין הטענות גם כאשר הטענות המעורבות בו מנוגדות לעובדות. 

באמצעות שפת תחשיב הפסוקים ניתן להצרין את כלל ההיסק שבבסיסו של הסילוגיזם ההיפותטי כך:
: p \rightarrow q 
: q \rightarrow r 
: \vdash p \rightarrow r 

## ראו גם
* סילוגיזם

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לוגיקה
אינדוס

[שמאל|ממוזער|230px|אזור המפגש בין האינדוס ל[נהר זנסקר, לדאק.]]
[שמאל|ממוזער|400px|נהר האינדוס ליד [לה (עיר)|לה]]
**אִינְדוֹס** (מיוונית: **Ἰνδός**; באורדו ופנג'אבי: **سندھ**, סִנְדְהְ, מסנסקריט: **सिन्धु**, סִינְדְהוּ; בסינדית: **مھراڻ**, מֵהְרָאן; בפשטו: **اباسین**, אַבָּאסִין) הוא הנהר הגדול בפקיסטן ואחד הגדולים באסיה. אורכו 3,200 ק"מ, שטח אגן הניקוז מעל 1,165,000 קמ"ר, וספיקתו הממוצעת 6,600 מטר מעוקב לשנייה. לפני חלוקתה של תת-היבשת ההודית למדינות הודו ופקיסטן ב-1947, האינדוס היה שני רק לגנגס מבחינת חשיבות תרבותית וכלכלית לאזור. הנהר הוא מקור שמה של הודו ("אינדיה"). תחילתו של הנהר בטיבט, והוא זורם מההימלאיה לכיוון צפון-מערב דרך לדאק וקשמיר, ואז פונה דרומה כמעט לכל אורכה של פקיסטן. תרבות עמק האינדוס היא אחת מהתרבויות העירוניות הקדומות בעולם.

## מסלול ו[[הידרולוגיה]]
### מסלול
מקורו הראשוני של האינדוס הוא בטיבט; הוא מתחיל בפגישתם של נהרות הסנגה (Sengge) והגאר (Gar), שמנקזים את רכסי נגאנגלונג קנגרי (Nganglong Kangri) וגאנגדיס שן (Gangdise Shan). האינדוס ממשיך בזרימתו צפון מערבה דרך גילגיט-בלטיסטן דרומית לרכס קאראקורם (Karakoram), ושם הוא מתחיל לפנות דרומה, ויוצא מהגבעות שבין פשאוור (Peshawar) ורוואלפינדי (Rawalpindi). בנקודה זו נבנה עליו סכר, שיוצר את מאגר טרבלה (Tarbela). שאר המסלול שלו לים הוא במישורי הפנג'אב והסינד, ושם הנהר נעשה איטי ורחב. הוא עובר על יד היידראבאד, ונשפך לים בדלתה גדולה מדרום-מזרח לקראצ'י.

#### יובלים
*גילגיט
*גיזאר
*הונזה
*גומאל
*זוב
*קאבול
*קונאר
*סוטלג'
*שייוק
*ביאס
*צ'נאב
*ג'לום
*רווי

### פרטים נוספים
אינדוס הוא אחד מהנהרות בעולם שבהם מתרחש נחשול גאות — שבמהלכו הגאות יוצרת נחשול מים הנע במעלה הנהר כנגד כיוון הזרם. 
אינדוס הוא גם ה"נהר האקזוטי" (נהר שעובר בעיקר בארץ שהוא לא מקבל ממנה מים) הגדול בעולם, מבחינת ספיקה.

## [[היסטוריה]] ו[[ארכאולוגיה]]
תרבות עמק האינדוס היא אחד מהתרבויות העירוניות הקדומות בעולם. שמה באה מהמילה הסנסקריטית לנהר, "סינדהו", ממנה נפלה האות "ס" כשהמילה עברה לפרסית. מכאן הפרסים קראו לארץ הקרובה לנהר "הינדוס", והיוונים השמיטו את האות "ה", וקראו לארץ "אינדוס". שם זה ניתן לכל תת-היבשת על ידי הרומאים, וכך הגיעו לשם "אינדיה" בשפות המערביות. "הודו" העברית נמצאת בתנ"ך (לדוגמה, "מהודו ועד כוש", מגילת אסתר א א), וגם היא מגיעה מהפרסית.

## בעלי חיים
בנהר האינדוס חי נהרתן האינדוס, שבעבר היה נפוץ גם ביובליו של האינדוס ואולי גם בקצוות הצפון-מערביים של המחוז ההודי פנג'אב.

## ראו גם
* השיטפונות בפקיסטן ב-2010
* אמנת מי נהר האינדוס
* גשר אטוק

## קישורים חיצוניים

* פרויקט שימור אזורים הרריים
* דף על פיתוח האזורים הצפוניים
* 

קטגוריה:פקיסטן: גאוגרפיה
קטגוריה:הודו: נהרות
קטגוריה:טיבט
קטגוריה:ג'אמו וקשמיר
קטגוריה:הים הערבי
*
קרל מאנהיים

**קרל (קארוי) מאנהיים** (בהונגרית: **Mannheim Károly**, בגרמנית: **Karl Mannheim**; 27 במרץ 1893, בודפשט – 9 בינואר 1947, לונדון) היה סוציולוג יהודי-הונגרי. נחשב למייסדה של הסוציולוגיה של הידע, ממייסדי חוג יום ראשון בהונגריה.

## קורות חיים
מאנהיים נולד ולמד בבודפשט, ואחר כך בברלין – שם שמע הרצאות מפי גאורג זימל ב-1914 – פריז ובהיידלברג. הוא קיבל משרות בהיידלברג, בפרנקפורט, בבית הספר לכלכלה ולמדע המדינה של לונדון ובמכון לחינוך של אוניברסיטת לונדון.

מאנהיים היגר מספר פעמים במהלך חייו, מבחינה אינטלקטואלית וגאוגרפית, וניתן לחלק את חייו לשלוש תקופות עיקריות. עד 1911 חי בהונגריה, ובשנת 1919 עבר לגרמניה. בשנת 1933 פוטר מנהיים בשל ממוצא יהודי ונאלץ להגר לאנגליה, שם הוא נתמך על ידי מזכירתו גרטה לורקה, וחי שם עד מותו בשנת 1947.

בתקופה שבה שהה בגרמניה, שהייתה התקופה הפוריה ביותר בחייו, הוא פנה מפילוסופיה לסוציולוגיה וחקר את שורשי התרבות. מ-1922 ועד 1925 בהיידלברג הוא עבד תחת הסוציולוג הגרמני אלפרד ובר, אחיו של הסוציולוג הנודע מקס ובר. נורברט אליאס עבד כאחד מעוזריו (מאביב 1930 עד אביב 1933). מאמריו על הסוציולוגיה של הידע הפכו לקלאסיקה.

מאנהיים הציע גישה חדשה לחקר הקשר בין ידע לבין חברה. הוא אימץ את העמדה המרקסיסטית לפיה ידע מעוצב על ידי גורמים חברתיים ביחס למיקום החברתי שלהם, אך לא אימץ את התפיסה המרקסיסטית כי ידע כפוף לחלוטין למעמד החברתי. בכך פתח את הפתח להסבר מגוון ומורכב יותר על יסודותיו של הידע, הכולל לא רק מעמד חברתי אלא משתנים חברתיים אחרים, כמו למשל, ההבדלים בין הדורות ("דור סוציולוגי").

בתקופתו בבריטניה, מאנהיים ניסה לנתח את המבנה של החברה המודרנית בעזרת תכנון חברתי דמוקרטי וחינוך.

הספר "אידאולוגיה ואוטופיה" (1929), היה הספר הנדון ביותר של סוציולוג חי בגרמניה בזמן רפובליקת ויימאר; תרגומו האנגלי של הספר הפך לנכס צאן ברזל בתאוריה סוציולוגית בכלל ובסוציולוגיה של הידע בפרט. התאוריה של מאנהיים הייתה לנושאם של מחקרים וספרים רבים. מאנהיים עצמו לא כתב חיבורים שהוא החשיב לספרים מוגמרים, אלא מאמרים וחיבורים קצרים יותר, שלאחר מותו צורפו לספרים.

מבין האינטלקטואלים שהשפיעו עליו אפשר למנות את ג'רג' לוקאץ', גיאורג זימל, אדמונד הוסרל, קרל מרקס, אלפרד ומקס ובר, מקס שלר ווילהלם דילת'י. דרך אלה ואחרים, היסטוריציזם גרמני, מרקסיזם, פנומנולוגיה ופרגמטיזם אנגלו-אמריקאי השפיעו על יצירתו.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:סוציולוגים יהודים בריטים
קטגוריה:סוציולוגים יהודים גרמנים
קטגוריה:סוציולוגים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גתה בפרנקפורט
קטגוריה:סגל אוניברסיטת היידלברג
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:חברי חוג יום ראשון
קטגוריה:חברי חוג גלילאו
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1893
קטגוריה:נפטרים ב-1947
יחיאל חזק

**יחיאל (חיליק) חזק** (25 באוקטובר 1936 – 25 ביוני 2022) היה משורר עברי ומחנך.

## ביוגרפיה
חזק נולד בקיבוץ אפיקים בשנת 1936 (תרצ"ז). למד בתיכון בית ירח, ובבית ברל, באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת בר-אילן באפיקים היה מדריך נוער, מורה ומגדל בננות. היה מורה לספרות בתיכון 'קלעי' בגבעתיים ובתיכון עירוני ד' בתל אביב, שליח עלייה באנגליה ושליח במקסיקו סיטי מטעם הסוכנות. את שיריו הראשונים פרסם בכתב העת "קשת", עורך ראשי אהרן אמיר, החל משנת 1959. ספרו הראשון "אבני בזלת" יצא לאור בשנת 1961. חזק כתב ארבעה עשר ספרי שירה, ביניהם פואמות ליריות אחדות. אחדים משיריו אף הולחנו. אחיו הצעיר, בארי חזק, שהיה משורר אף הוא, נהרג בקרב סרפאום במלחמת יום הכיפורים.

יחיאל חזק היה נשוי למשוררת אביבית חזק, שהוציאה לאור את ספר שיריה "מתעברת עם הזמן" ב-2016.

## ספריו
***אבני בזלת**, שירים, עקד, תל אביב, 1961.
***אתה על פני**, שירים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1966.
***בהורה עזובה**, שירים, רישומים גד אולמן, עקד, תל אביב, 1970.
***ולא המלך**, שירים, תל אביב, ספרית פועלים, 1974.
***קינות מן השורש**, שירים, ספרית פועלים, 1977.
***בגידה**, שירים, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1982.
***גלות בארץ**, שירות, רישומים ליאו רוט, ספרית פועלים, 1982.
***שדה חיטה, קו הגמר**, שירים, ספרית פועלים, תל אביב, 1989.
***קרבן**, פואמות ושירים, תל אביב, 1990.
***זמן אמת**, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1994.
***ללכת להרים**, שירים, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1997.
***להשיב אש לאש**, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2003.
*** קנאת האדמה**, ארבע פואמות 1973–2005, עריכה – לאה שניר, הקיבוץ המאוחד, בני ברק, 2005.
* **במרחק צעקה מן העולם**, מבחר שירים 1961–2010, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2011.
* **שירים על הסף**, שירים, חבר לעט, תל אביב, 2016.

## לקריאה נוספת
***על שני שירים ליחיאל חזק**, מאת הלל ויס, נדפס ב"עלי-שיח", 8, תש'ם 1980.
***על האיש ושירו**, לזכרו של יחיאל מר, מאת יחיאל חזק, נדפס ב"מאזנים", מ'ט, 1, תשל'ט 1979. 
***לקראת אקופואטיקה ישראלית**, מאת יפתח בן-אהרן, עיתון 77: לספרות ולתרבות, גל' 357–358 2011.
***בן-הארץ בנופיה**, חיים שוהם, מאזנים שנה ס"ד, גל' 6–7, 1990. מאזנים: ירחון לספרות, ס"ד (6–7): 73-74, 1990
***בין מיתוס השדה לבין מיתוס האב**, עידו בסוק, מאזנים, 1991. 
***על הקושי לכתוב שירה פוליטית ועל יחיאל חזק**, מאת יובל גלעד, עיתון 77, 80–379, דצמבר 2014–ינואר 2015.

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 
* יחיאל חזק, חוות-מעון בנחלת-שמעון, שיר, עתון 77, גיליון 318, פברואר 2007
* יחיאל חזק אתר נילי דגן פסטיבל מטולה ה-12-מפגש קריאה שביעי
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:מורים לספרות עברית
קטגוריה:אפיקים (קיבוץ): אישים
קטגוריה:בוגרי תיכון בית ירח
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:שליחי הסוכנות היהודית
קטגוריה:אישים הקבורים באפיקים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
מייקל רומיאו

שמאל|ממוזער|220px|מייקל רומיאו בהופעה באוגוסט 2016
**מייקל ג'יימס רומאו** (אנגלית: Michael James Romeo; נולד ב-6 במרץ 1968) הוא גיטריסט אמריקאי, חבר ומייסד להקת הפרוגרסיב מטאל "סימפוני אקס".

## ביוגרפיה
רומאו נולד בניו יורק. בגיל 10 החל לקחת שיעורי פסנתר וקלרינט. בגיל 12, לאחר ששמע לראשונה את אלבום של להקת קיס החל לנגן בגיטרה. הוא קנה גיטרה אקוסטית ואחר כך עבר לגיטרה חשמלית. הוא הושפע מלד זפלין, ראש, AC/DC, דיפ פרפל בלאק סבאת', הוא הפך לרציני בעניין הגיטרה לאחר שהאזין לאלבום של אוזי אוסבורן. בנוסף הוא הושפע בכבדות מהטכניקה הנאו-קלאסית והסגנון של רנדי רואדס. באותו זמן הוא התחיל לקחת שיעורים על גיטרה קלאסית.

ב-1994, בעודו בן 26, רומיאו הקליט את עצמו במכשיר רדיו ביתי. לקלטת בת תשעת הקטעים קרא רומיאו - "The Dark Chapter". את הקלטה זו שלח למספר חברות הקלטות, ולהפתעתו נענה בחיוב מחברת הקלטות יפנית, שהסכימה להחתימו. תנאה היחיד היה שיקים להקה. כך התגלגל רומיאו להקים את להקתו המצליחה, שפעילה באופן רצוף מאז שנת 1994, סימפוני אקס. רומאו הוא המלחין המרכזי בלהקה, והוא אחראי לרוב היצירות שלה.

## סגנון
מאחר שסגנונה העיקרי של סימפוני אקס הוא פרוגרסיב מטאל סגנון הנגינה שלו מתאפיין בשימוש במספר טכניקות ברמה גבוהה מאוד, כגון טאפינג, סוויפינג וארפג'. לעיתים הוא אף מערבב בין הטכניקות ויוצר שילובים מעניינים וצלילים שעוד לא נשמעו לפניו. 
טכניקות אלה הוא שכלל לרמת אמנות, וזכותן ובזכות המוזיקליות הגדולה שלו הוא נחשב לאחד מהגיטריסטים/מוזיקאים המובילים כיום בתחום הפרוגרסיב מטאל.
השוואה רווחת בקרב המוזיקאים שבתחום היא בין מייקל רומיאו לג'ון פטרוצ'י מדרים ת'יאטר, שידוע גם הוא ברמת הנגינה הגבוהה שלו. 

מייקל רומיאו מציין את Uli John Roth, אל דימיולה, Yingwie Malmsteen ורנדי רודס כהשפעותיו המרכזיות. עוד השפעות רבות הן הלהקות אגדיות כדוגמת ראש וקנזס, לצדם מלחינים קלאסיים גדולים כדוגמת בטהובן, באך ומוצארט וגם להקות "כבדות" יותר כדוגמת AC/DC, לד זפלין ו-Black Sabbath.

## קישורים חיצוניים

* דפו האישי באתר הלהקה
* אלבום הסולו שלו באתר הלהקה

קטגוריה:גיטריסטים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאי מטאל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1968
חולות ניצנים

250x250px|ממוזער|מבט מהאוויר על האזור|טקסט=
שמאל|ממוזער|250px|חוף ניצנים**חוֹלוֹת נִצָּנִים** (או **חולות אשדוד**) הוא אזור המשתרע על פני 30 אלף דונמים דרומית לאשדוד וצפונית לאשקלון, על חוף הים התיכון. למעט היישוב ניצן השטח כמעט שלא מיושב. חלק מאזור החולות הוכרז כשמורת טבע על מנת להגן על הדיונות המעטות שקיימות בארץ ישראל, ולאחר שנעשה שימוש לא יעיל בחולות למען תעשיית הבנייה בארץ. החולות בניצנים מאופיינים בקרקע הכורכר הטיפוסית למישור החוף הדרומי.

בשמורה יש מגוון צמחים ובעלי חיים הכוללים צבי מצוי ארצישראלי (מעל 100 פרטים), צב יבשה מצוי, תן זהוב, חזיר בר, שועל מצוי, ארנבות, נמיות וחוגלות.

במרחק של כקילומטר מחוף הים משתרעת שורה של בריכות מי תהום. הבריכות נוצרו כתוצאה מחפירתן של מחצבות כורכר בין שנות ה-60 לשנות ה-90, ואורכן הכולל כקילומטר אחד מצפון לדרום. החפירה בין צוקי הכורכר בגובה של כ-20 מטרים אפשרה למי התהום להציף את המחצבות, וכך נוצרו בריכות מלאכותיות שסביבן גדלים צמחים הידרופיליים.

מלבד שמורת הטבע והיישוב הדתי-לאומי ניצן שוכנים במתחם גם בסיס טירונות (בט"ר ניצנים), חוף רחצה בתשלום וכן פארק המשמש להופעות רוק.

## היסטוריה של האזור
באזור ניצנים התרחשו קרבות מרכזיים במלחמת העצמאות, שבמהלכם כבש הצבא המצרי את האזור, ובפרט את קיבוץ ניצנים, ולאחר מכן גורש בידי צה"ל.

בשנת 1962 זוהה אזור ניצנים ביחד עם שלושה אתרים אחרים לחוף הים התיכון, כמתאים להקמת כור גרעיני משולב לאספקת חשמל והתפלת מי ים. בשנת 1974 התקדמו הדיונים להקמת כור גרעיני בישראל וניצנים נחשב לאתר המוביל. במקום בוצעו בדיקות גאולוגיות מחשש שבקע בים או תנודות קרקע בקרבת חולות ניצנים יסכנו את הכור. באוגוסט 1980 הוחלט סופית שלא להקים בחולות ניצנים כור גרעיני, בגלל הקרבה למרכזי אוכלוסייה. בשנת 1976 צולם הסרט "גבעת חלפון אינה עונה" בחולות ניצנים.

בעקבות תוכנית ההתנתקות הועלתה הצעה להעתיק את כל יישובי גוש קטיף לאזור ניצנים, וליישבם בארבעה יישובים באזור. תוכנית זו זכתה להתנגדות רבה מצד ארגוני איכות הסביבה, אך לתמיכתו של ראש הממשלה אריאל שרון, שהכריז שיש להקל על המתיישבים המפונים ככל האפשר. תוכנית התיישבות במתחם ניצנים גררה ספקות רבים לגבי עתיד הדיונות הייחודיות בישראל. מתחם ארבעת היישובים על פי התוכנית היה אמור לקום על כ-500 דונם בלבד, אך רבים מהמפונים רצו לייעד עוד כ-4,500 דונם גם לחקלאות, דבר שהיה גורם להרס הדיונות ולהרס שמורת הטבע. כתוצאה ממאבק סביבתי, נבנה בסופו של דבר יישוב אחד בלבד - באר גנים, ובנוסף הורחב היישוב ניצן, שניהם על חשבון שטחים חקלאיים.

## שמורת הטבע
**שמורת טבע חולות ניצנים** היא שמורת טבע באזור החולות המתפרשת על פני שטח של 7,700 דונם, והיא הוכרזה כשמורת טבע ב-2 ביוני 2005.

## גלריה

קובץ:NizanimDune.jpg|נוף בחולות ניצנים
קובץ:Nitzanim nature reserve, September 2017, Ariel Medina -1.jpg|נוף בחולות ניצנים
קובץ:Nicanim 041.jpg|הכניסה לשמורת הטבע סמוך לחניון חורשת האקליפטוס
קובץ:Nicanim 056.jpg|מראה בבריכות מי התהום בניצנים
קובץ:Nicanim 040.jpg|שלט ובו מפת השמורה
קובץ:Hof Nitzanim Aerial View.jpg|מבט אווירי על חוף ניצנים


## ראו גם
* חולות חלוצה

## קישורים חיצוניים

* אתר חולות ניצנים
* בריכות ניצנים, באתר "טבע ונופים בישראל"
* שמורת חולות ניצנים, באתר "טבע ונופים בישראל"
* 
* 
* "פרויקט 1:18 דק' על..." - חורשת האקליפטוס, חניון הלילה (מיכה אמיתי)
* "פרויקט 1:18 דק' על..." - שלולית החורף, חולות ניצנים (מיכה אמיתי)
* 
* 

## הערות שוליים

ניצנים
ניצנים
קטגוריה:ניצנים
ספרינגפילד (אילינוי)

**ספרינגפילד** (באנגלית: **Springfield**) היא עיר הבירה של מדינת אילינוי שבארצות הברית, וכן מושב המחוז של מחוז סאנגמון.

## היסטוריה
[שמאל|ממוזער|250px|בית הקפיטול הישן של [אילינוי]]
העיר נוסדה בשנת 1819 והפכה לבירת מחוז בשנת 1823. שמה המקורי של העיר היה "קלהון", על שמו של סגן נשיא ארצות הברית ג'ון קלהון. ההחלטה על שינוי השם נעשתה בשנת 1832. בשנותיה הראשונות של העיר, הגיעה אליה מהגרים מקנטקי, וירג'יניה וקרוליינה הצפונית. בשנת 1837 הוכרזה העיר כבירת מדינת אילינוי, ובית המחוקקים של המדינה התכנס בה לראשונה בשנת 1839. בשנים אלו העיר התאפיינה בתעשייה נרחבת ובשגשוג כלכלי גדול.

הנשיא אברהם לינקולן החל את הקריירה הפוליטית שלו בעיר ובה נמצאת אחוזת הקבר שלו. לינקולן עבר לעיר בשנת 1831, וגר בה למשך מרבית חייו עד לתחילת כהונתו כנשיא ארצות הברית. במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית הייתה ספרינגפילד למקום מרכזי מאוד. גדודים רבים הוכשרו בעיר, והתעשייה העירונית התחזקה מאוד על מנת לתרום למאמץ המלחמתי. בסיום המלחמה (1865), הפכה העיר למקום מרכזי במערכת הרכבות הארצית והתחזקה מאוד גם בזכות החקלאות, הפוליטיקה וכריית הפחם שבה.

בשנת 1909 נוסדה בעיר ה-NAACP, קואליציה של שחורים ולבנים נגד גזענות, בעקבות מהומות על רקע גזעי שאירעו בעיר ב-1908. במהומות אלו, אשר פרצו על ידי חשד לאונס נערה לבנה על ידי אדם שחור, נהרגו כמספר אנשים.

בשנת 2007, נשיא ארצות הברית ה-44, ברק אובמה הכריז בעיר על התמודדותו בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008.

## השכלה
בעיר נמצאת הפקולטה לרפואה של אוניברסיטת דרום אילינוי (Southern Illinois University) וכן אוניברסיטת אילינוי, שבה כ-5,000 סטודנטים.

## גאוגרפיה
שטחה של העיר 156.2 קמ"ר מתוכם 139.9 קמ"ר שטחי יבשה ו-16.3 קמ"ר שטחי מים (10.46%).

## אוכלוסין
נכון לשנת 2010 מתגוררים בעיר 117,000 תושבים. בעיר 48,621 משקי בית ו-27,957 משפחות. צפיפות האוכלוסין היא 796.9 נפשות לקילומטר מרובע.

## ערים תאומות
לעיר ספרינגפילד 5 ערים תאומות:
* 
* 
* 
* 
* 

## קישורים חיצוניים

* 
* היסטוריה של הקפיטול
* 
* 

קטגוריה:אילינוי: ערים
קטגוריה:מדינות ארצות הברית: ערי בירה
קטגוריה:אילינוי: מושבי מחוזות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1821