י"ג מידות

**שלש עשרה מידות של רחמים**, הידועות בכינוי **י"ג מידות**, הן, לפי היהדות, מידותיו הרחומות שבהן נוהג ה'.

## מקור במקרא
מקורן של י"ג מידות בדברי התורה בפרשת כי תשא, כאשר עלה משה להר סיני בשנית כדי לקבל לוחות שניים במקום לוחות הברית ששבר בכעסו על חטא העגל:

הפרשנים נחלקו האם נאמרו פסוקים אלה מפי משה רבנו כשראה את ה' עובר על פניו או על ידי ה' למשה רבנו. לדעת רש"י לימדו הקב"ה למשה תפילה זו לאחר שראה שהזכיר משה בתפילה את אברהם יצחק ויעקב על מנת שבזכות האבות – אברהם יצחק ויעקב, תתקבל סליחתם, ועל כך נענה לו הקב"ה שאף לאחר שתכלה זכות אבות, יוכלו להתפלל תפילה זו של י"ג מידות ותפילתם תתקבל.

מידות אלו מכילות הן רחמים והן דין אולם הן מוגדרות במדרש 'י"ג מידות של רחמים'.

## חלוקת המידות
קיימת מחלוקת במדרש האם מספר המידות בפסוקים אלו הוא 13, 11, או 10. הגמרא מזכירה רק את הדעה שהן 13, ודעה זו התקבלה לדורות.

יש גם דעות שונות לגבי חלוקת המידות בין המילים בפסוקים, כדלהלן. שד"ל מונה לא פחות מ-13 שיטות שונות לגבי חלוקה זו.

#### שיטת רבנו תם, רמב"ן, אבן עזרא ואבודרהם
החלוקה לפי דעת רמב"ן, דוד אבודרהם ואבן עזרא (שמות לד, ו) וכן דעת רבנו תם היא:

:(א) **ה**'   (ב) **ה**'
:(ג) **אל**   (ד) **רחום**   (ה) **וחנון**
:(ו) **ארך אפים**   (ז) **ורב חסד**   (ח) **ו***רב* **אמת**
:(ט) **נוצר חסד לאלפים**
:(י) **נושא עוון**   (יא) **ו***נושא* **פשע**   (יב) **ו***נושא* **חטאה**
:(יג) **ונקה**

#### שיטת רב ניסים גאון

החלוקה לפי דעת רב ניסים גאון שבמגילת סתרים היא:

:(א) **ה**'  
:(ב) **אל**   (ג) **רחום**   (ד) **וחנון**
:(ה) **ארך אפים**   (ו) **ורב חסד**   (ז) **ואמת**
:(ח) **נוצר חסד**   (ט) **לאלפים**
:(י) **נושא עוון**   (יא) ו**פשע**   (יב) ו**חטאה**
:(יג) **ונקה**

#### שיטת רב האי גאון הרי"ף והרמב"ם
החלוקה לפי דעת רב האי גאון שמוזכרת גם בדברי הרי"ף וכן בדברי הרמב"ם היא:
:(א) **ה**'  
:(ב) **אל**   (ג) **רחום**   (ד) **וחנון**
:(ה) **ארך אפים**   (ו) **ורב חסד**   (ז) **ואמת**
:(ח) **נוצר חסד לאלפים**
:(ט) **נושא עוון**   (י) **ו***נושא* **פשע**   (יא) **ו***נושא* **חטאה**
:(יב) **ונקה**   (יג) **לא ינקה**

#### שיטת רמ"ק
ישנה חלוקה ייחודית לרבי משה קורדובירו אותה הוא כותב בספרו "אילימה". לשיטת רמ"ק, כמו שהמילה "נושא" חלה על "עוון", "פשע" ו"חטאה", כך המילה "נקה" חוזרת על כל אלה, כך שהחלוקה היא:
:(א) **אל**   (ב) **רחום**   (ג) **וחנון**
:(ד) **ארך אפים**   (ה) **ורב חסד**   (ו) **ואמת**
:(ז) **נוצר חסד לאלפים**
:(ח) **נושא עוון**   (ט) **ו***נושא* **פשע**   (י) **ו***נושא* **חטאה**  
:(יא) **ונקה** *עוון*   (יב) *ונקה פשע*   (יג) *ונקה חטאה*

#### שיטת האר"י והגר"א
החלוקה לפי דעת האר"י שמוסכמת גם כן על הגר"א, שמודפסת במרבית הסידורים הספרדיים היא:
:(א) **אל**   (ב) **רחום**   (ג) ו**חנון**
:(ד) **ארך**   (ה) **אפים**   (ו) ו**רב חסד**   (ז) ו**אמת**
:(ח) **נוצר חסד**   (ט) **לאלפים**
:(י) **נושא עוון**   (יא) ו**פשע**   (יב) ו**חטאה**
:(יג) **ונקה**

#### שיטת המהר"ל
שיטת המהר"ל מפראג היא:
:(א) **רחום**   (ב) ו**חנון**
:(ג) **ארך אפים** (ד) ו**רב חסד**   (ה) ו**אמת**
:(ו) **נוצר חסד לאלפים**   (ז) **נושא עוון**
:(ח) ו**פשע**   (ט) ו**חטאה** 
:(י) **ונקה**
:(יא) **פוקד עון אבות על בנים**  (יב) **ועל בני בנים על שלשים**   (יג) **ועל רבעים**

## פירוש המידות
ה' ה' – את כפילות המילה "ה'" מסביר התלמוד בכך שהמידה הראשונה היא רחמיו על החוטא לפני החטא (אף על פי שגלוי לפניו שיחטא), והשנייה היא רחמיו על החוטא אחרי החטא.

"רחום" – פירוש המידה רחמים הוא שה' מרחם על האדם בהתאם למעשיו (רחמים כשילוב של חסד ודין).

"חנון" – רחמיו של ה' הם ללא קשר למעשי האדם, אלא הם באים כמתנת חינם, חנינה.

"ארך אפים" – פירושו אורך רוח, סבלני, 'נושם עמוק' (כמו שנהוג לומר בימינו), שאינו 'מתרגז' ומעניש מיד, אלא ממתין ומחכה לחוטא שיחזור בו ויתקן את דרכו.

"ורב חסד ואמת" – : 'רב חסד' – עושה חסד גדול, וכן רב 'אמת' – כלומר עושה הרבה אמת (הכוונה לדין אמת). על מידת ה'אמת' חָלַק יונה הנביא בתפילתו ("כי עתה ידעתי כי אתה...") ומחליף אותה ב'ניחם על הרעה'. בכך הוא מחה על אי הצדק שבעולם. הוא נענה שמידת הרחמים הכרחית לקיום העולם. אף כאן בסיומה של אמירת שלוש עשרה המידות, מחליפים את אמירת 'ונקה לא ינקה' באמירת 'ונקה...' בלבד. מוטיב זה – של חשיבות הרחמים לפני האמת – הוא מרכזי בספרות הקבלה.

"נוצר חסד" – פירושו שומר חסד, כלומר נותן 'אשראי' של חסד – אף על פי שחטאו נגדו. לאלפים – לאלפי דורות.

"נושא עוון ופשע וחטאה" – כלומר מוכן 'לשאת' ולסבול על גבו "עוון" – פעולה רעה, ו"פשע" – פעולה מכוונת בזדון, ו"חטאה" – פעולה 'המחטיאה את המטרה' בטעות או בהבנה לקויה.

"ונקה" – סיום מידות הרחמים במילה "ונקה", כלומר תוך התעלמות מהמשך הפסוק, "לא ינקה", מתבסס על מאמר התלמוד כי "מנקה הוא לשבים (בתשובה) ואינו מנקה לשאינם שבים" (). לפי פירוש זה, המשך הפסוק אינו תיאור מידות הרחמים של ה', ועל כן אין אומרים אותו.

## קדושתן של י"ג מידות
לי"ג המידות קדושה וכח רוחני רב, ועל כן, על האומר אותן להבין פירושן וכוונתן ולדקדק באמירתן.
על י"ג מידות כתב רבינו בחיי: 

כמו כן פסק ר' חיים מרדכי מרגליות כי "אסור להזכיר י"ג מידות שלא בכוונה" (שערי תשובה על ).

את קדושתן של י"ג מידות ניתן גם ללמוד מההלכה כי למתפלל ביחיד אסור לומר בתחנון את י"ג המידות, אלא אם כן קורא אותן בטעמיהן, וכך הוא כ"קורא בתורה" ולא כאומרן בתפילתו.

## כח אמירתן לכפרת עוונות
אמרו חכמים בתלמוד שלאחר שמחל הקב"ה על חטא העגל ביקש משה רבנו: "הַרְאֵנִי נָא אֶת כְּבֹדֶךָ". השיב לו הקב"ה: "אֲנִי אַעֲבִיר כָּל טוּבִי עַל פָּנֶיךָ וְקָרָאתִי בְשֵׁם ה' לְפָנֶיךָ", כלומר אגלה לך את המידות שבהן אני מנהיג את ישראל, ואלו הם י"ג מידות הרחמים.

הוסיפו חכמים שם ואמרו שלגודל מעלתן כשעם ישראל יאמרו אותן ה' ימחל להם על עוונותיהם:

מעבר לפשט הדברים, ביארו המקובלים שחלק מהותי מסוגלת אמירתן הוא לימוד ממידות אלו גם לתיקון המידות שלנו:

למעשה, המבנה של ספר תומר דבורה מבוסס על הגישה הזאת, ומציע דרך לחיקוי של י"ג המדות בחיים הפרטיים של האדם.

## פיוטים קודם אמירת י"ג מידות
ניתן גם לעמוד על חשיבותן של י"ג מידות, מהפיוטים הקדומים (אולי המאות ה-5–6) שנוהגים לומר כהקדמה לאמירתן.

### אל מלך

### אל ארך אפים

פיוט נוסף המקובל בנוסח אשכנז ובמנהגים נוספים מבוסס על פסוקי התורה ומבקש שה' יקבל את י"ג המידות כפי שאמר למשה בהר סיני:

בנוסח הספרדים מקובלת גרסה קצרה של פיוט זה.

## אזכור י"ג מידות
את מידות הרחמים מזכירים בתפילה בזמן שמבקשים לעורר את רחמיו של אלוהים.

מזכירים אותן בהרבה קהילות בתפילת שחרית ומנחה בכל יום באמירת התחנון, ויש נוהגים לאומרם רק בתחנון הארוך של ימי שני וחמישי, ויש נוהגים שלא לאומרם כחלק מתחנון כלל. בסליחות – בימי צום, וכן בתקופות שונות (בחודש אלול או סופו, בעשרת ימי תשובה ובימי בין המצרים), ובתפילות ימים נוראים.

בתפילות יום כיפור, י"ג המידות מוזכרות בכל תפילה – לפי מנהג האשכנזים, באמצע התפילה, ולפי מנהג הספרדים בסיומה של כל תפילת עמידה. יש כמה דעות בגאונים ובראשונים כמה פעמים לומר י"ג מדות בכל תפילה.

## פיוטים ופסוקים נוספים
סביב י"ג מידות נכתבו פיוטים רבים, הנאמרים בקהילות השונות עם הסליחות והתפילות ועוד. הפיוטים המפורסמים הם "שלוש עשרה מידות האמורות בחנינה" הנאמר לפי חלק ממנהגי האשכנזים בערב ראש השנה, ו"אזכרה אלהים ואהמיה" הנאמר לפי מנהג האשכנזים באחד מימי הסליחות של הימים הנוראים.

רבי משה קורדובירו בספרו תומר דבורה מרחיב על שלוש עשרה המידות הנלמדות מהפסוקים 

פסוקים אלו נאמרים אף הם בתחנון ובסליחות וכן בתפילות וטקסים כמו תשליך, וגם סביבם יש פיוטים רבים – הידוע בהם פיוט 'אדיר ונאור... מי אל כמוך'.

שלוש עשרה המידות מוזכרות אף בפיוט "אחד מי יודע", המושר לקראת סופו של ליל הסדר – .

## בתרבות
* **י"ג מידות** – לחן של יוסי גרין בביצוע של אברהם פריד. ללחן גם גרסת כיסוי על ידי ישראל אדלר בדואט משותף יחד עם יוסי גרין.
* **אל ארך אפיים** – מוטי אילוביץ באלבום **רעיונות**.

## לקריאה נוספת
* הרב עזרא ביק, **י"ג מידות של רחמים – עשרה שיעורים על קיום האדם**, 2010, הוצאת מגיד

## קישורים חיצוניים

*
* הרב אליעזר מלמד, י"ג מידות רחמים, באתר פניני הלכה
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מיסטיקה יהודית
קטגוריה:ימים נוראים
קטגוריה:תפילות ביהדות
קטגוריה:פרשת כי תשא
קטגוריה:אלוהים (יהדות)
קטגוריה:תשובה
קטגוריה:13 (מספר)
קטגוריה:סליחות