יצחק בונה (בלקס)

**יצחק בונה** (**בֶּלקֵס**; 4 בספטמבר 1907 – 15 בינואר 1980) היה אדריכל ישראלי, בוגר הטכניון, אשר פעל בארץ ישראל החל מהמחצית השנייה של שנות ה-30 ועד לשנות ה-70. גוף עבודותיו כולל כ-50 מבנים שתכנן עבור המגזר הפרטי והציבורי, בתל אביב ומחוצה לה. אחדים מבנייניו בתל אביב הוכרזו כמבנים לשימור ומהווים חלק מהעיר הלבנה של תל אביב.

## מידע כללי
יצחק בלקס נולד בורשה (פולין) ועלה לארץ ישראל בשנת 1925, בגיל 18, על מנת ללמוד ב"מחלקה לבנייה ולסלילה" בטכניון בחיפה. הוא היה חניכו של פרופ' אלכסנדר ברוולד, איתו יצא לסיורים לימודיים במזרח התיכון: בלבנון, סוריה, בעבר הירדן ובמצרים.

עם סיום לימודיו עבד תקופה כסטאז' במצרים בשל מחסור בעבודת תכנון בארץ ישראל, והיה שותף לתכנון בית החולים ליולדות באלכסנדריה.

בשנת 1933 חבר לאדריכל מרדכי זברודסקי, והשניים הקימו משרד תכנון זברודסקי את בלקס ברחוב יהודה הלוי 40 בתל אביב. יחדיו תכננו בנייני דירות, אך בשנת 1939 נאלצו לסגור את המשרד בשל מחסור בעבודה. באותה השנה עיברת יצחק את שם משפחתו מבֶלקֵס (Belkes) לבונה (Bonneh).

בין השנים 1942–1945 עבד בונה במחלקת ההנדסה של עיריית תל אביב בתכנון ובפיקוח, תחת מהנדס העיר משה עמיעז.

בשנת 1945 פתח שוב משרד אדריכלים, הפעם לבדו. הוא תכנן בנייני מגורים רבים עבור קבלנים פרטיים בתל אביב וסביבותיה. כמו כן נשכר על ידי גופי ההסתדרות השונים לביצוע עבודות, ביניהן: סניפים של בנק הפועלים, סניפים של לשכת המס של ההסתדרות, בית פעילי ההסתדרות והמכון האפרו-אסייתי (רחוב בארי, תל אביב; נהרס). מבני ציבור נוספים העסיקו את בונה כמו בניינה הראשון של עיריית נתניה.

בשנות ה-60, לאחר שסגר את משרדו, הוזמן על ידי מזכ"ל הוועד הפועל לעמוד בראש מחלקת הנכסים של ההסתדרות. במסגרת תפקידו דאג לתחזוקתם של הבניינים הרבים וניהל את הליכי התכנון של הבנייה החדשה. בונה ניסח את פרוגרמות התכנון, הזמין משרדי אדריכלים לבצוע עבודות התכנון, השגיח באופן צמוד על תכנון וניהול הפרויקטים. כך הוקמו מפעלי תרבות ונופש רבים ברחבי הארץ כדוגמת "כפר הנופש הצרפתי" באשקלון, מלון "מלכת שבא" באילת, בית ההבראה של "מבטחים" בזכרון יעקב ועוד. כמו כן, שימש בונה כבורר בסכסוכים הקשורים לבניה שעלו בבניין היכל התרבות בתל אביב, ובבניין עיריית תל אביב-יפו.

בונה היה מוכר בקהילת האדריכלים וחברם הקרוב של האדריכלים דב כרמי, בנימין אידלסון, זכי שלוש ואחרים. ביתו שימש כמקום מפגש בו התכנסו לעיתים קרובות חבריו השונים, ובמרפסתם התקיימו משחקי ברידג' בימי שבת אחר הצהריים. דב כרמי, שהעריך מאוד את יכולותיו המקצועיות של בונה, שיתף עמו פעולה בפרויקטים שונים שתכנן. 

## חיים אישיים
יצחק בונה, בן יעקב משה ולאה גיטל בֶּלקֵס, נולד בוורשה, פולין, הרביעי מבין חמישה ילדים, בן למשפחה ציונית אמידה וגדולה שמקורה בעיירה סמיאטיץ' במזרח פולין. סבו, אברהם הירש בלקס היה הרב של הקהילה, שרק מעטים ממנה נותרו לאחר השואה. 

אמו למשפחת לונדון, היתה עקרת בית ואביו יעקב משה הקים עסק למסחר בחומרי בניין. תחום עיסוק זה השפיע רבות על בחירתו של יצחק במקצוע האדריכלות והוא הכיר את טיבם של חומרי הבניה וכיצד ניתן לשלבם כבר בשלב התכנון לפי הסגנון האדריכלי ומהיכן ניתן להשיגם. אביו בתחילת דרכו הסתמך על המפעל בבעלות המשפחה בעיירה סמיאטיץ' שייצרה אריחים, רעפים ואבנים לארובות ואחים. בהמשך לאחר מכירת המפעל המשיך במסחר בחומרי בניין וכלי עבודה והחזיק מספר חנויות בפולין שהיו ידועות באיכות המוצרים ובמחיריהם הזולים ואשר נשאו את שם המשפחה. הוא אף נהג לבקר בארץ ישראל וחשב להרחיב את עסקיו וכך רכש את הקרקע עליה הקים את בית בלקס ברחוב בן יהודה בתל אביב, כיום המבנה משמש כמשרדה הראשי של רשת המלונות בראון. באחד מביקוריו נפטר ממחלה ונטמן בבית העלמין נחלת יצחק. 

לאחר שעלה לארץ ישראל, במהלך לימודיו, היה נוסע מדי שנה לחופשות הקיץ לורשה ולזקופנה לבקר את משפחתו ולנפוש. באחת מהחופשות הללו פגש את רעייתו לעתיד, שרה (פלה) לבית צוקרמן. השניים נישאו בשנת 1932 ופלה העתיקה את מקום מגוריה לארץ ישראל והשניים קבעו את ביתם בתל אביב. פלה נולדה בסוקולוב למבית מסורתי שראו עצמם פולנים  ולא הזדהו עם תנועת הציונות. היתה עקרת בית, אך בעלת השכלה רחבה. היא נודעה ביכולת הלימוד העצמי שלה ודיברה שבע שפות. משפחתה היגרה לורשה לאחר מלחמת העולם הראשונה בעקבות קשיי המחיה והעוני ששררו לאחר המלחמה. אביה דוד היה אוטודידקט ולמד שפות רבות ולימד את ילדי המשפחה תחומים רבים. הוא בחר להגר לפני המלחמה לאוסטרליה במטרה להעתיק את ביתם ולהתחיל חיים חדשים רחוקים מאירופה, אולם פרוץ מלחמת העולם השנייה הביאה לניתוק בין הוריה, אמא טובה מלכה (מאמא) עלתה לישראל וחייתה עם בני הזוג עד יום מותה. אביה נפטר במלבורן אוסטרליה, כאשר אחדים מאחיה הספיקו אף הם להגר ובנו ביתם בקהילה היהודית המקומית. אחיה הבכור של פלה היה העיתונאי והסופר, זוכה פרס סוקולוב מרדכי צאנין ז"ל, חבר מפלגת הבונד ונודע כחברו הקרוב של מארק אידלמן (מנהיג הבונד במרד גטו ורשה). עם פרוץ המלחמה גויס לצבא הפולני ועם הכיבוש הגרמני הוכנס ככל יהודי ורשה לגטו. הוא הספיק להשתתף בפעולות הברחה של מזון ונשק ולאחר מכן ברח והצליח לעלות לישראל יחד עם אשתו ובנה, ולהתאחד עם אחותו ואמו. אחותה הגדולה שרדה את השואה כאשר ברחה מורשה למזרח פולין שהיתה תחת שלטון סובייטי. היא הצטרפה לצבא האדום, שם הכירה את בעלה, אף הוא ממוצא יהודי, וורוצלאב קומאר שלאחר המלחמה היה קצין בכיר במודיעין הפולני בשנות המשטר הקומוניסטי. בנם מיכאל (מיכאו) קומאר, הוא פובלציסט, סופר, תסריטאי ועיתונאי ידוע בפולין אשר התנגד לחקיקה המשפטית שהונהגה ע"י ממשלת הימין בעשור השני של שנות האלפיים. 

בתקופת מלחמת העולם השנייה, התנדב בונה לארגון ההגנה והמשיך כך גם במלחמת השחרור בעיקר במשימות שמירה וליווי בין יפו לתל אביב שהגבול בניהן היה מסוכן.

רבים מבני משפחתו ניספו בשואה, בהם אמו לאה, אחיו הבכור עם אשתו ושני ילדיהם אשר מתו בגטו ורשה. אחותו הקטנה עם בעלה למשפחת רוזנבאום ושני ילדיהם נוספו במחנה ההשמדה טרבלינקה. אחות נוספת שהייתה במחנה הריכוז מיידאנק ובתה אשר נמסרה למנזר שם הוסתרה בזהות נוצרית, שרדו ועלו ארצה לפני קום המדינה באוניה אליהו גולומב. אולם בעלה אף הוא למשפחת רוזנבאום ובתם הנוספת נספו במחנה ההשמדה טרבלינקה. אחותו הגדולה עלתה לארץ לפני המלחמה, ביתה נישאה לבנו של שופט העליון אלפרד ויתקון. בנוסף למשפחתו הקרובה נספו רבים מדודיו ובני דודיו מצד אביו ואמו גם יחד. 

הזוג בונה נודעו בהתנדבותם בתקופות הקשות לטובת היישוב לצד עבודתו של יצחק כאדריכל בעיריית תל אביב. בין הסיפורים הידועים במשפחה בתקופה זו- מסירת טבעת הנישואין של פלה לטובת כופר היישוב, פעמיים ניצלו מהפצצות המטוסים הגרמנים והאיטלקים בחיפה ותל אביב וכן, אימצו ילדים שעלו במסגרת ילדי טהרן בשנת 1943. פלה אספה אל ביתם את אילונה וינוש גולדלוסט. לאחר מספר חודשים בהם לימדה אותם עברית, עברו השניים לקרובי משפחה עד שהתאחדו עם אביהם עם תום המלחמה. ינוש גולדלוסט, הוא אביגדור (יאנוש) בן גל.

לזוג בונה, נולדו שלושה ילדים. כולם גדלו בעיר תל אביב, למדו בתיכון חדש והלכו לתנועת הצופים. אילנה נולדה 1934, מתגוררת בווקינג, אנגליה.  נאוה (חושן) נולדה בשנת 1944 ולימים אדריכלית ישראלית ידועה ומצליחה, היא תכננה ובנתה בתים רבים למגזר הפרטי וכן מבני ציבור רבים. סגנונה הוא ייחודי והושפע רבות גם מאביה. מתגוררת בתל אביב. בנו הצעיר ד"ר דן יעקב (דני) בונה ז"ל, נולד בשנת 1947 לימים רופא משפחה ובכיר בקופת חולים כללית במחוז הדרום אשר נמנה על מייסדיה של תחום רפואת המשפחה בישראל. משנות השמונים ועד סוף שנות התשעים היה חבר קיבוץ בארי,עד שעבר עם אשתו למושב עין הבשור שם נפטר. הוא אביו החורג ניצב נחשון נגלר (לשעבר מפקד הימ"מ). בנו מנישואיו הראושנים היה המ"פ של גלעד שליט בעת החטיפה. 

יצחק היה צלם חובב, ושמר מאות תצלומים ותשלילים. אלו נשמרו באלבומים וכאוספים המוחזקים אצל ילדיו. היה בעל השקפות הומניות של צדק ושוויון והאמין כי אדם אינו צריך להחזיק בנכסים. על כן, חיי בדמי מפתח בבית המשפחה ברחוב השופטים 6, אותו תכנון.
ממוזער|יצחק בונה בעת עבודתו על שולחן השרטוטים, תל אביב 1937
ממוזער|יצחק בלקס, צילום מתוך הסרטיפיקט (תעודת העולה)
בסוף שנת 1979 לקה בהתקף לב, לאחר אשפוז ארוך ושיקום סבל ממפרצת במוח ממנה לא התאושש. ימים לפני שנפטר בעידן טרום האולטרה סאונד, חזה כי ייולד לו נכד אותו לא יכיר ולא יגיע לברית המילה. הוא נפטר ב-15 בינואר 1980 ונקבר בבית העלמין בחולון. כשבוע לאחר מכן נולד נכדו הנושא את שמו. אשתו פלה נפטרה בשנת 1999 ונטמנה בבית העלמין בקיבוץ בארי שם טופלה במסגרת סיעודית. 
ממוזער|מתוך האלבום המשפחתי- יושב במרכז הרב אברום צבי הירש בלקס, עומד מימין יעקב משה, עומד משמאל יוליאן (יולק) אחיו הבכור של יצחק, יושב על ברכי הסב בנו של יולק, פרדק. שניהם נספו בשואה.שמאל|ממוזער|250px|שלט המשרד

## פרויקטים נבחרים
(רשימה חלקית)

**מבנים שתוכננו במסגרת [[זברודסקי את בלקס]]:**

**מבני מגורים:**
* רחוב מנדלסון 4 תל אביב
* שדרות רוטשילד 131 תל אביב
* שדרות ח"ן 7 תל אביב
* שדרות בן ציון 30 תל אביב
* רחוב מרכז בעלי מלאכה 22 תל אביב
* רחוב יהודה הלוי 73 תל אביב 
* רחוב יהודה הלוי 86 תל אביב

**מבנים ציבור ומסחר:**

בניין החברה לפיתוח חוף נתניה, נתניה

בניין העירייה הראשון של נתניה

**מבנים שתוכננו במסגרת משרד י. בונה:**

**מבני מגורים:**
*רחוב הנביאים 6 תל אביב
*רחוב השופטים 6 תל אביב
*רחוב השופטים 12 תל אביב
*רחוב השופטים 16 תל אביב
*רחוב אבן גבירול 12 תל אביב
*רחוב שטרוק 10 תל אביב
*רחוב נצח ישראל 1 פינת מסריק 2 תל אביב
*רחוב מאנה 8 פינת שדרות ח"ן 51 תל אביב 
*רחוב בארי 26

**מבנים ציבור ומסחר:**
*בית פעילי ההסתדרות ע"ש אברהם לוינסון, רח' בארי תל אביב (נהרס)
*המכון האפרו אסייתי, רח' נהרדעא תל אביב (נהרס)
*בנק הפועלים סניף ראשי רחובות
*בנק הפועלים אבן יהודה
*בנק הפועלים לוד
*לשכת המס חולון
*לשכת המס כפר סבא
*לשכת המס נתניה

## קישורים חיצוניים
* מיכאל יעקובסון: סיבוב בבניין ברחוב מנדלסון 4 בתל אביב, באתר 'חלון אחורי', 16 ביוני 2018

## הערות שוליים

קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980