open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
איוואן פופוב

**איוואן ולדימירוב פופוב** (בבולגרית: **Иван Владимиров Попов**; 16 באפריל 1890, סבישטוב, נסיכות בולגריה – 29 באוקטובר 1944, בוקרשט, ממלכת רומניה) היה משפטן, דיפלומט ופוליטיקאי בולגרי, אשר בין 1940–1942 כיהן כשר החוץ של בולגריה בממשלתו של בוגדאן פילוב.

## קורות חייו
איוואן פופוב נולד בסבישטוב למשפחה עם אוריינטציה דתית לאומית. סבו כיהן כסגן הבישוף של סבישטוב. הוא רכש השכלה אקדמית במשפטים באוניברסיטת סופיה. בין השנים 1924–1933 כיהן כמזכיר העיתונות במשרד החוץ של בולגריה. ב-1935 כיהן כשגריר בולגריה לממלכת רומניה, בין השנים 1936–1937 כיהן כשגריר בולגריה לצ'כוסלובקיה, ובין 1937–1940 כיהן כשגריר בולגריה לממלכת יוגוסלביה. בפברואר 1940 מונה לשר החוץ של בולגריה בממשלתו של בוגדאן פילוב. פופוב התנגד להצטרפות בולגריה להסכם התלת-צדדי ולא הגיע למעמד החתימה. בינואר 1944 מונה שוב לשגריר בולגריה לממלכת רומניה, ובספטמבר 1944 עם הקמת ממשלתו של קונסטנטין מוראבייב התפטר מתפקידו. ב-29 באוקטובר 1944 שם קץ לחייו בבוקרשט.

בשלהי 1944, לאחר הפיכת חזית המולדת של בולגריה הועמד לדין לאחר מותו במסגרת "משפטי העם" בבית הדין העממי שהוקם לשפיטת בכירי הממשל הקודם ומשתפי פעולה עם הנאצים. הוא נמצא אשם, הוטל עליו עונש מוות ורכושו הוחרם. ב-1996 ביטל בית המשפט העליון הבולגרי את פסק הדין של בית המשפט העממי בשל אי סדרים בהליכים המשפטיים, וזיכה את פופוב מכל אשמה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:דיפלומטים בולגרים
קטגוריה:שגרירי בולגריה ברומניה
קטגוריה:שגרירי בולגריה
קטגוריה:שגרירים ביוגוסלביה
קטגוריה:שגרירים בצ'כוסלובקיה
קטגוריה:משפטנים בולגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סופיה
קטגוריה:ילידי 1890
קטגוריה:בולגרים שנפטרו ב-1944
שולחן הפגישות של נשיא רוסיה

**שולחן הפגישות של [[נשיא רוסיה]], [[ולדימיר פוטין]]** הוא שולחן סגלגל מעץ אשור לבן, שהותקן בקרמלין במוסקבה בסוף שנות ה-90, בתקופת נשיאותו של בוריס ילצין. השולחן באורך שישה מטרים ונתמך על שלושה מעמדי עץ חלולים. הוא מצופה בלכה לבן וזהב בצדו.

OAK Furniture, נגרייה בקאנטו שבאיטליה, טענה כי יצרה את השולחן, כחלק מעסקה לריהוט חלקים בקרמלין בין השנים 1995 ו-1997. OAK הפיקה תמונה של השולחן בספר שיצא לאור בשנת 1999. עם זאת, יצרן ארונות ספרדי טען שהוא ייצר את השולחן.

## היסטוריה
ממוזער|פוטין ופוליטיקאים בפגישה, 2000
בשנת 2022, נשיא רוסיה ולדימיר פוטין השתמש בשולחן בפגישות עם מנהיגי העולם, בין היתר עם עמנואל מקרון, אולף שולץ ואנטוניו גוטרש. פוטין צולם כשהוא יושב בקצה אחד של שולחן ישיבות לבן ארוך מאוד, כששאר המשתתפים יושבים הרחק ממנו בקצה השני. פוטין גם צולם כשהוא משתתף בפגישות מרוחקות דומות עם בכירים בממשל הרוסי בשולחנות ארוכים אחרים. במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, השולחן הפך לתופעת אינטרנט.

עלו השערות שפוטין בוחר להשתמש בשולחן הארוך בניסיון להפחיד ולהקרין דימוי של כוח, או מחשש להידבקות ב-COVID-19. פוטין צולם כשהוא משתתף בפגישות כשהוא יושב בסמוך לשי ג'ינפינג באותה תקופה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ולדימיר פוטין
קטגוריה:שולחנות
קטגוריה:תופעות אינטרנט
כאוס (סדרת טלוויזיה)

**כאוס** (באנגלית: **Kaos**) היא סדרת דרמה בריטית, המבוססת על המיתולוגיה היוונית, שנוצרה ונכתבה על ידי היוצרת צ'ארלי קובל עבור שירות הזרמת המדיה נטפליקס. הסדרה עלתה לשירות ב-29 באוגוסט 2024.

באוקטובר 2024, נטפליקס ביטלה את הסדרה לאחר עונה אחת בלבד.

## תקציר העלילה
הסדרה ממקמת את אלי המיתולוגיה היוונית בעולם המודרני, כאשר זאוס, אל הברק ומלך האלים הכל-יכול לכאורה, מגלה בוקר אחד שהוא מתחיל להזדקן ומשתכנע כי נפילתו קרובה מתמיד. תחת עלילה זו משולבים סיפורים מוכרים מהמיתולוגיה, כמו סיפורם של אורפיאוס ואורידיקה, מינוס מלך כרתים וביתו אריאדנה, דדלוס ואיקרוס, ועוד, אלא שהסיפורים המוכרים זוכים לפרשנות שונה מהמקובל ויוצרים תפניות חדות בעלילה. הסדרה מתוארת כ"עיבוד מחודש קומי שחור ומודרני למיתולוגיה היוונית, החוקר נושאים של פוליטיקה מגדרית, כוח וחיים בעולם התחתון".

## צוות השחקנים והדמויות
* ג'ף גולדבלום – **[[זאוס]]**, אל הברק ומלך האלים. אדם גא ויהיר שמסתיר את חוסר-ביטחונו ונקמנותו שרק מתגברים לאור חששותיו ממפלתו הקרבה.
* ג'נט מק'תיר – **[[הרה]]**, מלכת האלים ואשתו של זאוס. אלת הנישואין, האמהות והלידה, שלה כוח השפעה ייחודי, ההולך ומתערער, על בעלה.
* דייוויד ת'יוליס – **[[האדס]]**, אל השאול והמתים, שהולך ומאבד בסתר את אחיזתו בממלכתו ובמתים עליהם הוא מופקד.
* קליף קרטיס – **[[פוסידון]]**, אל הימים, האוקיינוסים, הסוסים ורעידות האדמה. אדם נהנתן שמסרב להכיר באחריותו ולדאוג לבני האדם.
* נבהאן ריזוואן – **[[דיוניסוס]]**, אל היין וההילולה ובנו המרדן של זאוס, שמרדנותו מובילה אותו לעימות חזיתי מול אביו.
* דבי מזר – **[[מדוזה (מיתולוגיה)|מדוזה]]**, גורגונה ואהובתו לשעבר של פוסידון, שביכולתה לאבן במבטה את כל המביט בה.
* סטיבן דיליין – **[[פרומתאוס]]**
* סטנלי טאונסנד - **[[מינוס (מיתולוגיה)|מינוס]]**
* קיליאן סקוט – **[[אורפאוס]]**
* אורורה פרינאו – **[[אורידיקה|אורידיקה / "רידי"]]**
* מישה באטלר – **קנאוס**
* ליילה פרזאד – **[[אריאדנה|אריאדנה / "ארי"]]**
* ראקי איולה – פרספונה

## הפקה
### פיתוח
ב-10 ביוני 2018, נמסר כי נטפליקס הזמינה מהיוצרת צ'ארלי קובל סדרת דרמה על בסיס המיתולוגיה היוונית. עוד נמסר כי קובל תהיה אמונה על כתיבת התסריט וכי על הפקתה בפועל יופקדו נינה לדרמן, טניה סגאצ'יאן וג'ון וודוורד.

באוקטובר 2024, נטפליקס ביטלה את הסדרה לאחר עונה אחת בלבד.

### ליהוק
ב-29 ביוני 2022, נמסר על ליהוקו של צוות השחקנים המלא של הסדרה, בראשם יו גרנט, ג'נט מק'תיר, דייוויד ת'יוליס וקליף קרטיס כארבעת אלי האולימפוס הראשיים. ב-13 ביולי 2022, נמסר כי את גרנט יחליף ג'ף גולדבלום, לאחר שזה האחרון נאלץ לפרוש מהפקת הסדרה בעקבות אילוצי לוחות זמנים. ב-22 באוגוסט 2022, נמסר על ליהוקה של דבי מזר לדמותה של מדוזה.
### צילומים
צילומי הסדרה החלו באוגוסט 2022, בספרד.

## ביקורות

בביקורת שנכתב באתר "Tvbee" על ידי מיכל ישראלי, הסדרה תוארה כפרויקט של צ'ארלי קובל, המשלב את סיפורי המיתולוגיה היוונית עם פרשנות מודרנית ופרטים חדשים. ישראלי ציינה כי אף על פי שהסדרה דורשת סבלנות והתמדה כדי לפתח חיבור רגשי לדמויות, היא מציעה אסתטיקה מרשימה בזכות תקציב גבוה ושחקנים כמו ג'ף גולדבלום. הסדרה מתובלת בהומור יבש, ומצליחה להפתיע עם התפתחות מעניינת של דמויות מפתח מהמיתולוגיה.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

#### ביקורות
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות דרמה בריטיות
קטגוריה:מיתולוגיה יוונית בטלוויזיה
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
שלמה לניאדו

**שלמה לניאדו** (נולד ב-1936) הוא קרדיולוג ישראלי, פרופסור אמריטוס לקרדיולוגיה בבית ספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, מייסד המערך הקרדיולוגי בבית החולים איכילוב.

## ביוגרפיה
לניאדו נולד בירושלים להוריו לאה ומאיר. כשהיה בן 13 עברה משפחתו לתל אביב. למד בגימנסיה הרצליה, התגייס למסלול העתודה האקדמאית וסיים את לימודי רפואה באוניברסיטה העברית בשנת 1961. שירת בצה"ל כרופא צבאי בהנדסה קרבית, ולאחר שחרור יצא להתמחות בקרדיולוגיה במרכז הרפואי אלברט איינשטיין בניו יורק. עם שובו ארצה בשנת 1973 נקרא להקים את המחלקה הראשונה לקרדיולוגיה בבית החולים איכילוב בתל אביב ועמד בראשה כ־30 שנה עד פרישתו לגמלאות. במקביל, מונה לחבר סגל בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב.

פרופסור לניאדו היה רופאו האישי של ראש הממשלה לשעבר מנחם בגין, כיהן כנשיא האיגוד הקרדיולוגי בישראל, ועמד בראש ועדה של משרד הבריאות לענייני קרדיולוגיה.

לניאדו פרסם כ-200 מאמרים בתחום התמחותו, וכתב שלושה ספרי פרוזה וספר עיון אחד.

לניאדו מתגורר בתל אביב ובשנת 2019 הוענקו לו הוענק לו אות יקיר העיר תל אביב-יפו.

## מספריו
* **הספר הסודי של הרופא**, הוצאת משכל, 1997
* **אישה זרה**, הוצאת משכל, 1999
* **בחזרה לסמרה**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2001.
* ** אדום**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2003

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:קרדיולוגים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 2019
קטגוריה:רופאים צבאיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
ויל הארדי

**ויל הארדי**' (באנגלית: **Will Hardy**; נולד ב-1988) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל אמריקאי המאמן את יוטה ג'אז מליגת ה-NBA.

## קריירה
הארדי שיחק כדורסל בוויליאמס קולג', אך בשנת 2010 הפסיק לשחק והצטרף לסגל האימון של סן אנטוניו ספרס. בשנת 2015 מונה לעוזר מאמן, ובהיותו חלק ממערכת האימון של גרג פופוביץ', היה מאמן הקבוצה בליגת הקיץ של ה-NBA בשנים 2015–2018.

בעונת 2021/2022 הצטרף כעוזר מאמן לבוסטון סלטיקס, והשתתף בהגעתה עד לגמר ה-NBA, בו הפסידה הקבוצה 2–4 לגולדן סטייט ווריורס. אימה יודוקה, מאמן הקבוצה, שימש כעוזר מאמן לצד הארדי בשנים 2015–2019 בסן אנטוניו ספרס, ואף הכיר אותו כשחקן בעת שהארדי שימש כאנליסט בקבוצה.

ביוני 2022 מונה למאמן הראשי של יוטה ג'אז כמחליפו של קווין סניידר, בגיל 34 בלבד. הארדי הוא המאמן הצעיר ביותר ששימש כמאמן ראשי בליגת ה-NBA ללא ניסיון קודם כמאמן ראשי.

הארדי גם שימש בצוות האימון של נבחרת ארצות הברית בכדורסל בגביע העולם בכדורסל 2019 ובאולימפיאדת טוקיו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מאמני כדורסל אמריקאים
קטגוריה:מאמני יוטה ג'אז
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
שלוחת גיבסון

**שלוחת גיבסון** (באנגלית: **Gibson Spur**) הוא שלוחה סלעית, הממוקמת בסמוך ממערב לקרחון וב, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

## היסטוריה
### מקור השם

שמה של השלוחה ניתן לה לו על ידי משלחות חקר מטעם המרכז לחקר אנטארקטיקה ( Victoria University's Antarctic Expeditions; בראשי תיבות: VUWAE), של אוניברסיטת ויקטוריה מהעיר ולינגטון, שבניו זילנד.

משלחת זו (VUWAE) חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1959–1960.

השלוחה נקראת על שם ג'י. וו. גיבסון (G.W. Gibson), אשר, היה אחד הגאולוגים של משלחת החקר.

## ראו גם
* קרחון וב
* עמק מקלווי

גיבסון
גיבסון
איליי מדמון

**איליי מדמון** (נולד ב-23 בפברואר 2003) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל ירושלים.

## קריירת מועדונים
מדמון נולד במושב עין הבשור שבדרום, לאביו משה ואימו מיכל. נכד למשפחת מדמון, משפחת חקלאים מקומית המתמחה בעיקר בגידולי עגבניות. שיחק במחלקת הנוער של הפועל באר שבע.

ב-4 ביולי 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו, כולל בהרכב הפותח, בקבוצה הבוגרת של הפועל באר שבע, בניצחון הביתי 3–1 על הפועל חיפה בליגת העל לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך שלוש הופעות בליגת העל בעונה זו, ובעונת 2020/2021 הוסיף 18 הופעות בליגת העל.

ב-26 בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו במפעל אירופי במדי הפועל באר שבע, כשנכנס כמחליף בדקה ה-81 בהפסד החוץ 4–1 לבאייר לברקוזן הגרמנית, במסגרת שלב-הבתים של הליגה האירופית של UEFA לעונת 2020/2021.

ב-9 בספטמבר 2021 הושאל לעונה לבוגרים של בני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית. ב-13 בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בבני יהודה תל אביב, בניצחון 3–1 על בית"ר תל אביב בת ים במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2021/2022. ב-19 בספטמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בבני יהודה תל אביב, בהפסד 4–2 להפועל ראשון לציון במסגרת המחזור הרביעי בליגה. בסך הכל, ערך מדמון 34 הופעות ליגה במדי בני יהודה תל אביב, במשך עונת ההשאלה שלו אליה, בה הבקיע גם 2 שערים.

ב-5 בספטמבר 2022 הושאל מדמון לבית"ר ירושלים לעונה אחת.

ב-19 בספטמבר 2024 חתם מדמון לעונה אחת בהפועל ירושלים. עונה לאחר מכן האריך חוזה לשתי עונות נוספות.

## נבחרות ישראל
לזכותו שש הופעות במדי נבחרת נערים ב' של ישראל עד גיל 16, ושש עשרה הופעות ואף שער במדי נבחרת הנערים של ישראל עד גיל 17.

מאז 2021 מדמון משמש כקפטן נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, והיה שותף להעפלתה של הנבחרת לטורניר הסופי של אליפות אירופה בשנת 2022 בפעם השנייה בתולדותיה. בטורניר הסופי עצמו הבקיע שער אחד בניצחון 4–2 על אוסטריה בשלב-הבתים, ושיחק בכל חמשת משחקי הנבחרת בטורניר הסופי, כולל בהפסד 3–1 לאנגליה בגמר, במשחק שהסתיים בהפסד לאחר הארכה בתוצאה 1–3. מדמון נבחר על ידי אופ״א ל-11 המצטיינים של הטורניר (ביחד עם עמיתיו לנבחרת הישראלית, אוסקר גלוך וסתיו למקין).

לזכותו של מדמון 14 הופעות ושער אחד במדי נבחרת הנוער עד גיל 19.

## חיים אישיים
מדמון, נולד וגדל במושב עין הבשור. הוא בעל דרכון ספרדי. במהלך טבח שבעה באוקטובר, שהה מדמון בבית הוריו, והיה עד למאורעות קרב עין הבשור.

## תארים
; הפועל באר שבע
* גביע המדינה: 2019/2020
* אלוף האלופים: 2022
;בית"ר ירושלים
*גביע המדינה: 2022/2023

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:עין הבשור: אישים
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2003
סימונסן

קטגוריה:שמות משפחה דניים
קטגוריה:שמות משפחה פטרונימיים
קטגוריה:שמות משפחה המבוססים על השם שמעון
קונסטנטין באטולוב

**קונסטנטין דוֹבְּרֶב בָּאטוֹלוֹב** (בבולגרית: **Константин Добрев Батолов**; 3 בינואר 1878, סופוט, האימפריה העות'מאנית – 2 באוגוסט 1938, פריז, הרפובליקה הצרפתית השלישית) היה משפטן, דיפלומט ופוליטיקאי בולגרי, אשר לאחר הפיכת הליגה הצבאית, בין 1934–1935 כיהן כשר החוץ של בולגריה בממשלותיהם של קימון גאורגייב ופנצ'ו זלאטב.

## קורות חייו
באטולוב נולד בעיירה סופוט אשר במחוז פלובדיב בשלהי המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878). הוא סיים בית ספר תיכון בסופיה, ורכש השכלה אקדמית במשפטים בפריז. עם סיום לימודיו שב לבולגריה ועסק בעריכת דין. ב-1903 הצטרף למפלגה הדמוקרטית הבולגרית והתברג בהנהגתה. בין השנים 1910–1911, 1920–1922 כיהן כראש עיריית סופיה. בין השנים 1931–1934 כיהן כשגריר בולגריה לצרפת, בלגיה וממלכת ספרד. במאי 1934, לאחר ההפיכה של הליגה הצבאית מונה לשר החוץ של הממלכה וכיהן בתפקיד עד אפריל 1935. לאחר סיום כהונתו כשר החוץ מונה לשגריר בולגריה בצרפת, וכיהן בתפקיד עד למותו ב-1938.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:דיפלומטים בולגרים
קטגוריה:ראשי עיריית סופיה
קטגוריה:שגרירי בולגריה בצרפת
קטגוריה:שגרירי בולגריה
קטגוריה:שגרירי בולגריה בבלגיה
קטגוריה:שגרירים בספרד
קטגוריה:משפטנים בולגרים
קטגוריה:ילידי 1878
קטגוריה:נפטרים ב-1938
אול פארקר

**אוליבר פארקר** (באנגלית: **Oliver Parker**; נולד ב-2 ביוני 1969) הוא במאי, מפיק ותסריטאי קולנוע אנגלי.

## ביוגרפיה
פארקר נולד בלונדון, אנגליה, וגדל בכפר ראדוינטר, ליד עיירת השוק סאפרון וולדן באסקס.
פרקר התחנך בבית הספר Dame Bradbury's, בית ספר פרטי בסאפרון וולדן, שבאסקס, ובקלייר קולג' באוניברסיטת קיימברידג'.

## קריירה
בשנת 2000 כתב את התסריט לסרט הקומי "It Was an Accident".

בשנת 2005 ביים פארקר את הסרט "קליק". בשנת 2011 כתב את התסריט לסרט הקולנוע "מלון מריגולד האקזוטי", שביים ג'ון מאדן. שנה לאחר מכן יצא הסרט "עכשיו זה טוב" שאותו ביים ולו כתב את התסריט. בשנת 2015 יצא סרט ההמשך "מלון מריגולד האקזוטי השני" לו כתב את התסריט.

בשנת 2018 ביים את הסרט "מאמה מיה! Here We Go Again", שזכה להצלחה קופתית. בשנת 2021 הפיק את הסרט "ניקולס" לו גם כתב את התסריט. בשנת 2022 יצא לאקרנים הסרט "כרטיס לגן עדן" בביומו וגם שימש כתסריטאי יחד עם דניאל פיפסקי, בכיכובם של ג'ורג' קלוני וג'וליה רוברטס.

בשנת 2024 הוא עובד על סרט שתסריט נכתב על ידו על בסיס ספר "מועדון הרצח של יום חמישי"

## חיים אישיים
בשנת 1998 התחתן עם השחקנית טנדי ניוטון, ולהם שלושה ילדים: הבנות ריפלי (ילידת 2000) וניקו (ילידת 2004), והבן בוקר ג'ומבה (יליד 2014).

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:במאי קולנוע בריטים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע בריטים
קטגוריה:מפיקי קולנוע בריטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1969
קליו לפיק

**קליו לפיק** (באסטונית: **Kalju Lepik**; 7 באוקטובר 1920 – 30 במאי 1999, טלין) הוא משורר אסטוני שרוב חייו התגורר מחוץ לאסטוניה.

## ביוגרפיה
קליו לפיק נולד בכפר במרכז אסטוניה. לאחר סיום בית ספר יסודי הוא המשיך לימודים בטרטו. בשנת 1939 הוא פרסם את היצירות הראשונות שלו בירחון סטודנטים בטלין. בשנת 1940 הוא הקים ארגון של אמנים שהמשיך להתקיים בגלות בשוודיה. לאור השינויים הפוליטיים ותחילת מלחמת העולם השנייה תוכניות ללימודים באוניברסיטה לא התממשו. בשנים 1943–1944 הוא השתתף בקרבות מלחמת העולם השנייה כחלק של יחידה אסטונית בואפן אס אס. בשנת 1944 הוא נמלט לשוודיה והתגורר בסטוקהולם.

בהיותו בשוודיה לפיק פרסם יצירות רבות. הוא כתב בשפה האסטונית וקוריו היו אסטונים שנמלטו מהמדינה מסיבות פוליטיות. לפיק היה פעיל בארגונים אסטוניים שהוקמו באותה תקופה. בשנת 1946 הוא הקים הוצאה לאור Eesti Raamat ובשנת 1966 התמנה ליושב ראש של Baltic Archive.

בשנת 1982 קליו לפיק נבחר ליושב ראש של אגודת הסופרים האסטונים בגולה.

זמן קצר לאחר סיום קיומה של אסטוניה הסובייטית לפיק חזר לטלין. יצירותיו המאוחרות יצאו לאור באסטוניה. כמו כן יצאו מהדורות חדשות של שיריו שנכתבו בתקופה שהוא היה בשוודיה והפצתם נאסרה באסטוניה הסובייטית. את הספר האחרון יצא לאור בשנת 1997.

בשנים 1990 ו-1998 הוא קיבל פרס ספרותי אסטוני על יצירותיו. בשנת 1996 הוענק לו "עיטור הסמל הממשלתי" האסטוני.

בשנים הראשונות של לפיק בשוודיה שיריו היו מלאים בפטריוטיות משולבים הומור וסאטירה. מאוחר יוותר הם היו פסימיות לאור המשך קיום המשטר הסובייטי באסטוניה.

לפיק היה נשוי לאסטה לפיק ובשנת 1961 נולדה לזוג בת אינו לפיק פון וירן.

## קישורים חיצוניים

* ביוגרפיה
* 

קטגוריה:משוררים אסטונים
קטגוריה:ילידי 1920
קטגוריה:נפטרים ב-1999
חריסטו קאלפוב

**חריסטו דימוב קאלפוב** (בבולגרית: **Христо Димов Калфов**; 28 באוקטובר 1883, קאלופר , רומליה המזרחית, האימפריה העות'מאנית – 1 בפברואר 1945, סופיה, ממלכת בולגריה) היה קולונל בצבא בולגריה ופוליטיקאי בולגרי, אשר בין 1923–1926 כיהן כשר החוץ הדתות של בולגריה בממשלתו של אלכסנדר צאנקוב.

## קורות חייו
חריסטו קאלפוב נולד בעיירה קאלופר. ב-1908 סיים את האוניברסיטה הצבאית הלאומית ע"ש וסיל לבסקי בסופיה וב-1911 סיים את בית הספר הצבאי לאימון ופיקוד בטורינו והוצב בגדוד ארטילריה. במהלך מלחמת הבלקן הראשונה כיהן כעוזר צבאי למלך פרדיננד הראשון ובהמשך הוצב בארמון והיה חונך צבאי ליורש העצר בוריס השלישי. ב-1922 הועלה לדרגת קולונל. ב-9 ביוני 1923 התחוללה בבולגריה הפיכה צבאית ובמהלכה הודח ונרצח ראש הממשלה הנבחר אלכסנדר סטמבוליסקי. אלכסנדר צאנקוב מונה לראש הממשלה וחריסטו קאלפוב לשר החוץ והדתות וכיהן בתפקידו עד 1926. בין 1941–1944 כיהן כיושב ראש האספה הלאומית הבולגרית.

לקאלפוב היו יחסים קורקטיים עם הקהילה היהודית. לאחר מלחמת העולם הראשונה השתהה משרד החוץ והדתות במתן אישור קבוע לתקנון הקונסיסטוריה היהודית. בין השאר משום שנכתב בו כי היהדות היא גם דת וגם לאום, עניין שהיה מנוגד לחוקת טרנובו בה הוגדרה היהדות כיחידה דתית. בפברואר 1925 נפגש יושב ראש הקונסיסטוריה חיים אהרן פרחי עם קאלפוב ודן איתו בסוגיית אישור התקנון וכן במיגור תופעות אנטישמיות שאירעו בבולגריה. קאלפוב התחמק ממתן אישור לתקנון וטען שהזמן לא בשל לכך, ולעניין האנטישמיות הבטיח לנקוט בצעדים. בתקופה זו נסחטו משפחות אמידות מקרב יהודי סופיה על ידי חברים מהארגון המהפכני הפנים-מקדוני. מחאות שהגיעו דרך שגרירויות בולגריה בפריז, וושינגטון ולונדון, הובילו את השר לנקיטת פעולה נמרצת ולהפסקת מסע הסחטנות.

בשלהי 1944, לאחר הפיכת חזית המולדת של בולגריה נעצר קאלפוב והועמד לדין במסגרת "משפטי העם" בבית הדין העממי שהוקם לשפיטת בכירי הממשל הקודם ומשתפי פעולה עם הנאצים. קאלפוב נמצא אשם והוטל עליו עונש מוות. הוא הוצא להורג על ידי כיתת יורים בשטח בית הקברות המרכזי בסופיה ב-1 בפברואר 1945. ב-1996 ביטל בית המשפט העליון הבולגרי את פסק הדין של בית המשפט העממי בשל אי סדרים בהליכים המשפטיים, וזיכה את קאלפוב מכל אשמה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:אנשי צבא בולגרים
קטגוריה:מלחמת הבלקן הראשונה: אישים
קטגוריה:יושבי ראש האספה הלאומית (בולגריה)
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1883
קטגוריה:בולגרים שנפטרו ב-1945
משה אהרון קרויס

הרב **משה אהרון הכהן קרויס** (לעיתים: **קראוס;** ה'תרמ"ט, 1889 – כ' סיוון ה'תש"ד, 1944) היה רב הונגרי אשר שימש רבה של באיה מארה (**נאג'-באניה**), ראש ישיבה ומנהיג תורני. נספה בשואה.

## ביוגרפיה
משה אהרן הכהן קרויס נולד בשנת תרמ”ט (1889) בבאצ'קו פטרובו סלו במחוז , לרב יהודה הכהן קרויס, רבה של לקנבך שבבורגנלנד (אז בהונגריה), ולאימו עטל בתו של הרב אדוניהו שמלצר. למד בישיבות בלודוש אצל הרב גרשון שטרן (בעל "ילקוט גרשוני"), בבונהאד אצל הרב אליעזר חיים דייטש (בעל "פרי השדה"), ובגלנטה אצל הרב יוסף צבי דושינסקי. לאחר מכן למד מספר שנים באוניברסיטת לוצרן  שבשווייץ וקיבל תואר דוקטור. לצד ידיעותיו התורניות, היה בקי במדעים ובמיוחד ברפואה. נישא לנכדתו של הרב אברהם אולמן אב"ד לקנבך (בעל "בית אברהם"). ידע לשוחח בתריסר שפות.

בשנת ה'תרס"ח (1908) מונה לשמש רבה של נמשסאלוק, בשנת ה'תרע"ג (1913) מונה לרבה של העיירה  (צ'צ'וביץ) בסלובקיה, ובשנת ה'תר"פ (1920) מונה לרבה של באיה מארה בחבל מרמורש, טרנסילבניה, ועמד בראש ישיבה גדולה במקום. חרף היותו בעל תואר דוקטור – דבר חריג בין רבני הונגריה באותה תקופה – נחשב כירא שמים וחרד. בשנת ה'תרצ"ו (1936) סירב להצעת הקהילה האורתודוקסית בבוקרשט לכהן כרבה.

לאורך שנים פרסם רק מעט מכתביו, אולם עסק בהוצאה לאור של שו"ת "**בית אברהם**" מאת אברהם אולמן, סבה של אשתו. התכתב עם רבנים רבים ותשובותיהם אליו פזורות בספרי שו"ת רבים. כמה מתשובותיו עוסקות בעניינים הלכתיים הקשורים ברפואה. דברי תורה משמו מובאים גם על ידי רבו הרב גרשון שטרן בספרו "ילקוט גרשוני".

בשנת ה'תר"צ הוציא לאור קונטרס תחת הכותרת “**שאלה ב[[גיור|גירי]] עריות אם מותר לקבלם**”. בתשובתו עוסק הרב קרויס בהיתר גיורה של נוכרית שחיה לצד יהודי בן למשפחה דתית, המוגדר בתשובה כ"שומר דת" שאינו יכול להיפרד ממנה, המבקשת להתגייר ולחיות כיהודייה כשרה. הרב קרויס עוסק בשיטתו של הרב מנחם מנדל פנט מחבר השו"ת "אבני צדק", אשר טען שהגיור יהיה תקף רק אם בית הדין יודע בבירור שהגיורת תשמור מצוות לאחר הגיור, ודוחה אותה. לדידו של הרב קרויס, הגיור יהיה תקף בכל מקרה, בלי קשר לאופן שבו תנהג הגיורת אחר הגיור. למעשה השיב שיש לגייר אם המתגיירים מקבלים על עצמם לקיים אורח חיים יהודי בכשרות ובצניעות. תשובתו נדפסה בשנית בספר "**ירושת פליטה**" שקיבץ תשובות של רבנים שניספו בשואה, ושוב בספרו של אחיו הרב אדוניהו קראוס "**אדני היד החזקה**".

הרב קרויס נספה בשואה במחנה ההשמדה אושוויץ, בשנת ה'תש"ד (1944), לאחר גירושו לשם במהלך שואת יהודי הונגריה.

בשנת תשע"ג הודיעו מכון ירושלים על הוצאה לאור ספר של מאסף לכל כתבי הרב קרויס, בשם 'משה ואהרון בכהניו'.

### משפחתו
רוב בני המשפחה המורחבת של הרב קראוס, ביניהם בתו תרצה וילדיו הקטנים, נספו בשואה. בנו ישראל אלתר נספה במחנה עבודה בט"ו בחשוון ה'תש"ה. בנו הרב ד"ר אברהם דוד קרויס, שהיה רב בקהילות ב ו, שרד את השואה ואחריה היגר לארצות הברית וחי בניו יורק. חתנו הרב חיים אלתר פנט (תרע"ה-תשמ"ד, 1915–1984) מונה על ידו לשמש כמשנהו לרב בבאיה מארה.

אחיו הרב אדוניהו הכהן קראוס ניצל ושנים לאחר מכן חיבר את ספר "אדני היד החזקה", בו הדפיס שלוש תשובות הלכתיות של אחיו. גם אחיותיו ייטל ושרה ניצלו.

## לקריאה נוספת

* 'ר' משה אהרן ב"ר יהודה הכהן קרויס', בתוך: יצחק יוסף כהן, **חכמי טראנסילוואניה**, מכון ירושלים תשמ"ט, עמ' 217

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1889
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1944
אלישבע נדל

**אלישבע (אליזבט) נַדֶל-לנדאו** (ובפולנית: **Elżbieta Nadel**; 1 ביוני 1920 – 8 באוגוסט 1994) הייתה מאיירת ישראלית, ניצולת השואה, השאירה בלבוב בירת גליציה (כיום אוקראינה) 18 איורים על השואה שהתפרסמו אחר מותה, ובחייה הייתה מאיירת ספרי ילדים ועיתון הילדים "הארץ שלנו".
## חייה
נולדה בלבוב לזוג הרופאים אהרון נאדל ורגינה לבית רייכנשטיין ולמדה במחלקת העיצוב הגרפי במכון לאמנויות של לבוב.

עם כניסת הגרמנים בשנת 1941, נכלאה עם היהודים האחרים בגטו לבוב, אך שנה או שנתיים אחר כך הצליחה להימלט עם אמא שלה לוורשה בירת פולין, בעזרת חבר פולני תלמיד מכון האמנות בשם קזימיר מוז'דז'ירז. היא והאם שרדו את המרד הפולני בוורשה, וברחו לצ'כיה, משם עלו אחרי המלחמה לישראל, ב-1948.

בישראל נישאה לנפתלי לנדאו ולזוג נולדו שני בנים, רוני ומיכאל (מיקי). איירה יותר ממאה ספרים ועיתונים, וכן יצרה איורונים - כלומר קריקטורות. בהיותה בגטו לבוב בשנת 1942 ציירה 18 רישומים עשויים דיו על חיי היום יום בגיטו, אותם השאירה אצל קרובתה בעיר קרקוב, בירתה הישנה של פולין. האיורים נשמרו תחת הכותרת "אליזביטה נאדל, תמונות הבית, 18 רישומים, לבוב 1942". מאחור היה מגן דוד עם ראשי התיבות של הציירת. בשנת 2019 נרכשו האיורים בידי המוזיאון לתולדות יהודי פולין שבפולין, והוצגו לציבור, בלי שדמותה קושרה למאיירת הישראלית שהייתה לאחר מכן.

נפטרה ב-8 באוגוסט 1994 והובאה לקבורה בבית הקברות ירקון.

## עבודותיה
### על השואה
* מתוך התיקיה השחורה - על חיי היומיום בצל הנאציזם 1939–1945 (על פי אתר האמנים הפולנים. לא ידועים פרטים נוספים)
* תמונות הבית - 18 רישומי טבע, 1942 לבוב.
* איורים לספר "מן המצר" של אסתר שטרייט-וורצל
* הגטו בוער - עבור הארץ שלנו

### איורים לספרות ילדים ואיורים נוספים
בין היתר איירה:
* מעשה בלולי ה של דבורה עומר וספרים נוספים שלה (צוללים קדימה, אני אתגבר ועוד)
* לולו של יעקב אשמן
* מקראה לשנה החמישית (כיתה ט') מקראות ישראל תשי"ז 1957
* הגדה של פסח קיבוצית - תש"ט 1949
* לפחות 8 שערי העיתון הארץ שלנו

בבלוג של אשד אפשר לראות רשימה מלאה עם רבים מהסיפורים הקצרים לילדים, מאת הסופר פנחס שדה בשמות עט שלו.

## קישורים חיצוניים
* סיפורה של ציירת הקומיקס העברית הראשונה - על אלישבע נדל-לנדאו בבלוג *המולטי יקום של [[אלי אשד]]*.

## הערות שוליים

קטגוריה:מאיירות ישראליות
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:קומיקסאיות ישראליות
קטגוריה:קומיקסאים ישראלים
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1994
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1994
המועצה המפקחת (מטא)

**המועצה המפקחת על מטא** (באנגלית: **Oversight Board - Meta**, לשעבר: **המועצה המפקחת על פייסבוק**) היא ארגון שהוקם בשנת 2018 על ידי מנכ"ל חברת מטא (אז פייסבוק) מארק צוקרברג בעקבות הצעתו של הפרופסור למשפטים מאוניברסיטת הרווארד נוח פלדמן. ההקמה הסופית וההכרזה על הארגון ועל 20 החברים בו נעשתה במאי 2020. עבודת המועצה החלה רשמית ב־22 באוקטובר 2020.

## רקע
בעקבות פגישתו של מנכ"ל פייסבוק מארק צוקרברג עם הפרופסור למשפטים מאוניברסיטת הרווארד נח פלדמן, הוא החליט להביא לאישור החברה הקמת מועצה מפקחת על פייסבוק. המטרה המוצהרת של המועצה היא לתת תוקף חיצוני להחלטות פייסבוק וכן להגביר את השקיפות של ההחלטות. מי שהוביל את מהלך הקמת המועצה בשנים 2017–2020 מטעם פייסבוק היה ניק קלג, נשיא פייסבוק לקשרי חוץ, אשר יעץ לו עורך הדין ברנט האריס (אנ').

בסוף שנת 2020 הוכרזו שמות חברי המועצה, כאשר בראשם הועמד מומחה בריטי לזכויות אדם תומאס יוז (Thomas Hughes).

מטרת המועצה המפקחת היא להציע פתרונות לדיונים מורכבים ומתמשכים בנוגע לאיזה סוגי תוכן ראוי ולא ראוי להתיר בפלטפורמות של פייסבוק לרבות אינסטגרם, היא אמורה לתעדף מקרים שעשויים להשפיע על משתמשים רבים, והם בעלי חשיבות קריטית לשיח הציבורי או מעלים שאלות לגבי מדיניות פייסבוק. החלטות המועצה המפקחת חייבות להיות מיושמות על ידי פייסבוק, כל עוד הן אינן מפרות את החוק. פייסבוק הדגישה כי חברי המועצה המפקחת אינם תלויים בחברה, והם ממומנים על ידי קרן עצמאית בהיקף של 130 מיליון דולר, ולא ניתן להוציאם מהמועצה על ידי פייסבוק על סמך החלטותיהם.
## החלטות
ההחלטה הראשונה של המועצה הוכרזה ב-28 בינואר 2021 והפכה על פיה ארבע מתוך חמש החלטות של דירקטוריון פייסבוק.

אחת מהחלטות המועצה עסקה בחשבונו של נשיא ארצות הברית לשעבר דונלד טראמפ, אשר נחסם בעקבות פרסומיו הקשורים להסתערות על גבעת הקפיטול. המועצה החליטה כי חשבונו יישאר חסום.

באוקטובר 2021 הודיעה המועצה כי היא תיפגש עם מדליפת מסמכים על פייסבוק פרנסיס האוגן.

בפברואר 2022 המליצה המועצה לפייסבוק לאסור על פרסום כתובות מגורים אישיות.

ב-2023 דווח כי המועצה תבחן סרטונים ממתקפת הפתע על ישראל ומלחמת חרבות ברזל בהליך מזורז.

## התנגדויות וביקורת
הקמת המועצה יצרה התנגדויות בחוגים מסוימים. כחלק מהביקורת על פייסבוק, בשנת 2020 הכריזה קבוצה של 25 עיתונאים, פוליטיקאים, לוחמי זכויות אזרח ואנשי אקדמיה כי היא מקימה את "המועצה האמיתית המפקחת על פייסבוק".

## חברים
20 חברי המועצה מגיעים מ־17 מדינות שונות, כאשר חמישה מהם מארצות הברית (שניים מחברי המועצה הם אזרחי שתי מדינות). עם חברי המועצה נמנית, בין היתר, המשפטנית הישראלית אמי פלמור.

20 חברי המועצה שהוכרזו ב-6 במאי 2020 נבחרו על ידי חברי ההנהלה של המועצה, בשיתוף עם פייסבוק: מייקל מקונל - שופט אמריקאי בדימוס, ג'מאל גרין - עורך דין מומחה לחוקה האמריקאית, קטלינה בוטרו מרינו - עורכת דין קולומביאנית והלה ת'ורנינג שמידט - ראשת ממשלת דנמרק לשעבר.

ב-20 באפריל 2021, חברת ההנהלה החדשה, סוזן נוסל - המנכ"לית של PEN אמריקה, החליפה את פמלה קרלן שפרשה על מנת להצטרף לממשל ביידן.

### רשימת חברי המועצה

### משתתפים שפרשו

### נאמני מועצת הפיקוח

## לקריאה נוספת
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ארצות הברית: ארגונים
קטגוריה:פייסבוק
קטגוריה:ביקורת ומחלוקת בפייסבוק
עינוי חיילים רוסים במלה רוהן

**עינויים של חיילים רוסים על ידי חיילים אוקראינים ב[[מלה רוהן]] במהלך [[הפלישה הרוסית לאוקראינה]]** הייתה תקרית שהתרחשה בכפר מלה רוהן במחוז חרקיב. בין 27 במרץ ל-28 במרץ 2022 פורסמה סדרת סרטונים ברשתות החברתיות שבהם נראים חיילים אוקראינים לועגים ומענים שבויי מלחמה רוסים. העיתון הצרפתי "לה מונד" ואנליסטים עצמאיים אישרו את מהימנות הסרטון.

הארגון ההומניטרי הבינלאומי Human Rights Watch טען, בסמוך לפרסום, כי  האירוע, אם יאומת, צריך להיחשב לפשע מלחמה.

## וידאו
ב-27 במרץ פורסמו שני סרטונים ברדיט ובטוויטר, וגרסה מלאה יותר הועלתה מאוחר יותר ליוטיוב. הסרטונים הציגו את חקירתם של חמישה שבויים, כשהם שוכבים פצועים עם ידיים קשורות. בהמשך, שני אנשים נוספים נכנסים לתוך החצר בטנדר ומיד יורים ברגליהם, יחד עם אדם נוסף שעומד בסמוך. נראה שאחד השבויים נפגע בראשו מקת רובה. חקירת אסירים על ידי גבר נשמעת מאחורי המצלמה. בהתבסס על תנאי מזג האוויר ומיקום השמש, ה-BBC טען שהסרטון צולם ב-26 במרץ. הוא צולם באזור כפר מלה רוהן ליד חרקיב, והופץ על ידי לוחמים אוקראינים יומיים קודם לכן. 

המענים בסרטון ענדו סרטי זרוע כחולים, המזוהים עם הכוחות האוקראיניים, בעוד שלכל השבויים היו סרטים לבנים מלבד אחד שחבש סרט אדום, צבעים אשר בשימוש הכוחות הרוסיים. עם זאת, השתייכותם הארגונית של המענים אינה ברורה. היו להם מדים שונים, חימוש שונה וסמלים לא מזוהים. אחד מהשבויים הרוסים המוצגים בסרטון זוהה על ידי אמו כאיוון קודריאבצב, בן 20 מאזור אומסק. בסרטון הוא נראה פצוע ומתעלף תוך כדי חקירה. ב-29 באפריל אישר משרד ההגנה הרוסי כי הוא נעדר.. ה"טיימס" דיווח כי הסרטונים קודמו על ידי מריה דובוביקובה מהמועצה לעניינים בינלאומיים של רוסיה . 

לפי צ'קניוז, שירות בדיקת העובדות של העיתון הצרפתי "ליברסיון", סרטונים נוספים שפורסמו המציגים לקיחת שבויים נעשו על ידי חיילי יחידת הכוחות המיוחדים של קרקן הקשורים לגדוד אזוב, שלחמו בסמוך. 

### דיווחים נוספים
ב-28 במרץ, יורי בוטוסוב, העורך הראשי של האתר האוקראיני censor, פרסם סרטון המראה את השרידים השרופים של שלושה אנשים בחווה במלה רוהן, שנראו לבושים במדים רוסיים. ארגון "Human Rights Watch" ציין כי האזור סבל מהפצצות ומשריפות שלא היו בסרטון המקורי. באותו יום, עיתונאים של סוכנות הידיעות הצרפתית העידו כי ראו גופות חיילים רוסים ברחוב ובבאר במלה רוהן, וכן ציינו את לכידת חמישה אסירים רוסים, שאחד מהם נורה בעת שניסה להימלט. ב-13 במאי, עיתונאים מ"לה מונד" פרסמו סרטון נוסף שבו אושרו המיקום הגאוגרפי ופרטים על החשודים בירי, ובו הופיעו חברי גדוד סלובוזנשצ'ינה האוקראיני, כולל אחד ממנהיגיהם, אנדריי יאנגולנקו.
## תגובות
הרשויות האוקראיניות הגיבו בצורה חריפה לסרטונים. ב-27 במרץ האשים את רוסיה המפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה, ולרי זלוז'ני, בהפקת הסרטונים כדי להכפיש את כוחות אוקראינה. נציבת תלונות הציבור, ליודמילה דניסובה , דחתה את הצילומים והכריזה שהם מזויפים. אולקסי ארסטוביץ', יועץ לנשיא אוקראינה, טען כי הטיפול הלא חוקי באסירים מהווה פשע מלחמה, והדגיש כי תיערך חקירה בנושא. התובעת הכללי של אוקראינה, אירינה ונדיקטובה , ציינה כי אם הראיות יוכיחו זאת, יבוצעו חקירות והעמדה לדין.

מהצד הרוסי, דמיטרי פסקוב, מזכיר העיתונות של נשיא רוסיה, תיאר את הסרטונים כ"צילומים מפלצתיים" ודרש לחקור אותם.

## ראו גם
* טענות לפשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטונים: תופעות אינטרנט
קטגוריה:עינויים
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:פשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:2022 באוקראינה
רקדן רקע

[ממוזער| רקדנית רקע מופיעה עבור [מארק וילס .]]
**רקדן רקע** או **רקדן ליווי** הוא פרפורמר הרוקד עם או מאחורי המבצעים הראשיים בהופעה מוזיקלית חיה או בווידאו קליפ. התנועות של רקדני הרקע משפרות את האסתטיקה החזותית של המבצעים הראשיים, ומספקות סימטריה וקצב לליווי המוזיקה.

## רקדני רקע ידועים
* לי נואו מ-Stray Kids  (עבור BTS)
* קים היו-יון  מגירלז ג'נריישן (עבור בואה)
* יון ג'י-סונג  וקאנג דניאל  (עבור קאו לו )
* קווין פדרליין (עבור בריטני ספירס, מייקל ג'קסון, ג'סטין טימברלייק, גוון סטפאני, פינק, כריסטינה מילאן ו- LFO )
* FKA Twigs
* כריס ג'אד  (עבור אשתו לשעבר ג'ניפר לופז בווידאו קליפ של "Love Don't Cost a Thing")
* ג'ניפר לופז (עבור ניו קידס און דה בלוק ואם סי האמר, ועבור ג'נט ג'קסון בווידאו קליפ של "That's the Way Love Goes" )
* ריין  (עבור פארק ג'ין-יאנג  ופארק ג'י-יון )
* טופאק שאקור (עבור דיגיטל אנדרגראונד)
* מייקל קנת' ויליאמס
* זנדאיה

## גלריה

קובץ:COLLECTIE TROPENMUSEUM Balinese dansers dansen de kètjak TMnr 10004676.jpg|רקדני רקע באלינזים  ב-1937 בריקוד קיאק 


## ראו גם
* קור דה בלט
* זמר רקע
* ניצב (אמנות הבמה)

## לקריאה נוספת

* 
* 
* 
* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:מקצועות בתעשיית הקולנוע
משרד המשפטים של אזרבייג'ן

**משרד המשפטים של אזרבייג'ן** (באזרית: **Azərbaycan Respublikasının Ədliyyə Nazirliyi**) הוא סוכנות ממשלתית באזרבייג'ן המופקדת מערכת המשפט, התביעה הציבורית והרפורמות בחוק הציבורי.

## היסטוריה
משרד המשפטים היה אחד המשרדים הראשונים של הרפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן. הוא הוקם ב-28 במאי 1918, יום הכרזת העצמאות של אזרבייג'ן. לאחר כיבוש הרפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן על ידי הארמייה ה-11 של רוסיה הסובייטית במאי 1920 בוטל משרד המשפטים.

בשנת 1933 הוקם מחדש משרד משפטים, והוא היה אחראי על ניסוח הצעות חוק, פרשנות חוקים, הכשרת שופטים ועורכי דין, מתן סיוע משפטי לאוכלוסייה, ניהול מערכת בתי הסוהר וכדומה.

בשנת 1959 בוטל שוב משרד המשפטים, וניהול כל פעולות הרשות הועברה לבית המשפט העליון.

משרד המשפטים של אזרבייג'ן הוקם שוב ב-27 באוקטובר 1970, כאשר היידר אלייב עלה לשלטון.

בצו נשיאותי מיום 11.11.2000, הוכרז יום אישורה של תקנת משרד המשפטים.

"חוק משרד המשפטים" החדש אושר בצו הנשיאותי מ-18 באפריל 2006 במטרה לחדש את הבסיס המשפטי של המשרד ולהתאים אותו לסטנדרטים בינלאומיים.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:משרדי משפטים
קטגוריה:משרדי ממשלת אזרבייג'ן
מועדון מין

**מועדון מין**, הידוע גם בתור **מועדון [[סווינגינג]]** או **מועדון לייף** **סטייל**, הוא מועדון המארגן פעילויות הקשורות ליחסי מין, או מועדון שבהם החברים יכולים לעסוק בפעילות מינית עם חברים אחרים. מועדון מין שונה מבית בושת בכך שבעוד שחברי מועדוני מין משלמים דמי כניסה ועשויים לשלם דמי חברות שנתיים, הם יקיימו יחסי מין עם חברים אחרים, ולא עם עובדי מין.

ישנם מועדוני מין פרטיים, שכדי למנוע בעיות משפטיות, לא פועלים במקום מוגדר, בדרך כלל במסיבות פרטיות בבתים או במקומות שכורים. חלק ממועדוני המין דורשים הצגת תעודת זהות, ואפילו בדיקה למציאת מחלות מין. בנוסף לנטייה מינית, מועדוני המין מתבססים בדרך כלל על קריטריונים ספציפיים, כגון BDSM או בעלי זקן.

חלק ממועדוני המין עשויים לכלול חדרי מציצנות, בר ורחבת ריקודים. חלק ממועדוני המין עשויים לתת מענה לפעילויות מיניות לא קונבנציונליות, כגון גאנג באנג, BDSM או פטישיזם.

מועדוני מין, בדרך כלל, אינם מפרסמים ישירות לקהל הרחב, אלא מסתמכים בדרך כלל על אתר אינטרנט משלהם, רשתות חברתיות או מפה לאוזן.

## ראו גם
* אקסהיביציוניזם
* מועדון פטיש
* סאונה (מועדון מין)
* חנות מין
* מועדון חשפנות
* סווינגינג

## קישורים חיצוניים


* Behind closed doors: The swinging Noughties, *[[The Independent]]*, (21 January 2007).
* A New Look at Sex, *Society for Human Sexuality*, (September 27, 2007).
* 
* A New Look at Sex, *Society for Human Sexuality*, (September 27, 2007)
*  Behind closed doors: The swinging Noughties, *[[The Independent]]*, (21 January 2007).


קטגוריה:מין מזדמן
קטגוריה:שירותים מיניים
שרקדקרסטור

**שרקדקרסטור** (בהונגרית: **Sarkadkeresztúr**) הוא כפר בנפת שרקד שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בשרקדקרסטור נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,996 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,406 תושבים.

## יהודי שרקדקרסטור
יהודים ישבו בשרקדקרסטור במאה ה-19, היה להם בית כנסת ובית הקברות. עד השואה, כל המשפחות היהודיות גורשו. בשנת 1944 נרצחו חלקם בשואת יהודי הונגריה.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
יצחק ליכטמן

**יצחק ליכטמן** (דצמבר 1909 – 28 בספטמבר 1991) היה אחד מ-47 ניצולי מחנה ההשמדה סוביבור בפולין ומהמעורבים הבולטים במרד והבריחה שהתרחשו במחנה.

## ביוגרפיה
יצחק ליכטמן נולד ב-1909 בז'ולקייבקה-אוסאדה שבפולין. ב-15 במאי 1942 נלקח עם משפחתו ואחיו למחנה ההשמדה סוביבור וברמפת המיון צורף לקבוצת אנשים שנבחרו להיות אסירי עבודה ועבד כסנדלר. אשתו ובנו בן החמש נשלחו להשמדה. במחנה הכיר את עדה פישר, לה נישא לימים.

במהלך מרד סוביבור ב-14 באוקטובר 1943, איש ה-SS יוזף ולסטר פותה להגיע מהמשאית שבה הוביל יהודים שלא ניתן היה להוביל לתאי הגזים ברגל כביכול כדי לנסות מגפיים חדשות בבית המלאכה של הסנדלר. שם נהרג בגרזן על ידי יצחק ליכטמן והסנדלר שלום פליישקר.

לאחר הבריחה הגדולה מהמחנה ב-18 באוקטובר 1943 הצטרף ליכטמן לפרטיזנים באזור Żukowo וביוני 1944 התגייס לצבא הפולני. הוא עלה לארץ עם עדה ליכטמן ב-1950.

נפטר ב-28 בספטמבר 1991 והובא לקבורה בבית הקברות ירקון.

הוא ואשתו גולמו בסרט "הבריחה מסוביבור" של ג'ק גולד על ידי שחקנים. שניהם רואיינו על קורותיהם במלחמה והצהרותיהם על מחנה המוות התפרסמו בספר בעל אותו השם.

## לקריאה נוספת
* ז'ול שלביס, **מחנה ההשמדה סוביבור** Unrast-Verlag, Hamburg/Münster 2003, 

## קישורים חיצוניים
* , , 

## הערות שוליים

קטגוריה:מרד מחנה ההשמדה סוביבור
קטגוריה:ניצולי השואה: פולין
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מפולין
קטגוריה:יהודים בצבא הפולני
קטגוריה:אסירים במחנה ההשמדה סוביבור
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
וילה חנא סלאמה

**וילה חנא סלאמה** היא בית מגורים היסטורי בשכונת טלביה בירושלים, אשר שימש מעון זמני לראש הממשלה לשעבר יאיר לפיד בעת השיפוצים בבית אגיון, המעון הרשמי.

## היסטוריה
הווילה נבנתה בשנת 1932 על ידי איש העסקים הערבי-נוצרי חנא (ג'ון) סלאמה, שהיה סוכן חברת המכוניות האמריקנית ג'נרל מוטורס בארץ ישראל משני עברי הירדן, והיה אחיו של קונסטנטין סלאמה שבנה את ביתו, וילה קונסטנטין סלאמה, בקצה השני של רחוב בלפור. אדריכל הבניין היה זולטן שמשון הרמט. הבניין במקור היה בית דו-קומתי, ולפי בקשתו של חנא סלאמה תוכנן הבית כשתי דירות נפרדות, כאשר במרכזה של כל קומה היה סלון גדול. בקומה העליונה התגוררה אשתו המוסלמית, ושם אירחה את חברותיה, כאשר חנא עצמו השתמש בחדר המגורים התחתון לאירוח חבריו בענייני עסקים, ובמרתף אכלס חנא את מכוניות הפאר האמריקאיות שייבא לישראל.

לאחר קום המדינה נטש סאלמה את ביתו ועבר להתגורר בביירות. המבנה הוגדר כשייך לנכסי נפקדים. תחילה שימש הבניין את הקונסוליה הטורקית, משם עבר לידי הקונסוליה האמריקאית ששיכנה בו את הנספח התרבותי שלה, ולאחר מכן שכנה במקום שגרירות גואטמלה. בשנת 1980 עברה השגרירות לתל אביב והבניין ננטש ונותר ריק ונעול, כרכוש האפוטרופוס על נכסי נפקדים. לאחר הפיכתו של הבית הסמוך, בית אגיון, למעונו הרשמי של ראש ממשלת ישראל, הפכה הוילה למקום התגוררותם של השומרים והמאבטחים של ראשי הממשלות לדורותיהם.

בסוף שנות השמונים נמכר הבניין לציון (יוסף) ברוך, איש עסקים ישראלי, המשכיר את המבנה למנהל הדיור הממשלתי. בשנת 2014 נוספו למבנה שלוש קומות.

עם כניסתו של יאיר לפיד לתפקיד ראש הממשלה, הוחלט להשתמש באחת הדירות שבמתחם כמעון זמני לראש הממשלה, משום שהמעון הרשמי נמצא בשיפוצים. המבנה נבחר בשל קרבתו הרבה לבית ראש הממשלה והימצאותו בתוך המתחם המאובטח ברחובות בלפור וסמולנסקין.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

חנא סלאמה
קטגוריה:טלביה: מבנים
קטגוריה:ישראל: מעונות רשמיים
ז'אן דו בארי (סרט)

**ז'אן דו בארי** (בצרפתית: **Jeanne du Barry**) הוא סרט דרמה-ביוגרפי צרפתי-בלגי-בריטי משנת 2023, שבוים ונכתב על ידי הבמאית והתסריטאית  שגם מככבת בו כדמותה הראשית של  מאדאם דו בארי, ולצדה מככבים ג'וני דפ, לואי גארל,  ונעמי לבובסקי.

## תקציר העלילה
עלילת הסרט מגוללת את קורותיה של ז'אן, צעירה שנולדה למשפחה ממעמד נמוך הנחושה בדעתה לטפס בסולם החברתי –  ואינה חוששת להשתמש בקסמה האישי וביופייה על מנת לעשות כן. היא הופכת לפילגשו של הרוזן דו בארי, והוא, בתורו, מחליט להציג אותה למלך לואי ה-15, בניסיון להתקרב לארמון המלוכה ולכסף ולכוח שמתלווים אליו. דרכה, המלך הנרגן והעייף מגלה מחדש את טעם החיים, והיא במהרה הופכת להיות המועדפת עליו; למורת רוחם של אנשי החצר שלו.

## צוות השחקנים
* מייוון – **[[מאדאם דו בארי|ז'אן דו בארי]]**
* ג'וני דפ – **[[לואי החמישה עשר, מלך צרפת]]**
* פייר רישאר
* נעמי לבובסקי
* בנג'מין לאוורנה
* מלוויל פופאוד
* פסקל גרגורי
* אינדיה הייר

## הפקה
בינואר 2022, נמסר על ליהוקו של ג'וני דפ לדמותו של לואי החמישה עשר, מלך צרפת בסרטה הביוגרפי של השחקנית-קולנוענית הצרפתייה-אלג'יראית מייוון , שהתעתד לעסוק בדמותה של מאדאם דו בארי. במאי 2022, נמסר על ליהוקם של לואי גארל, פייר רישאר ונעמי לבובסקי לתפקידים שטרם פורסמו, בעוד שחברת "Wild Bunch" מכרה את זכויות הפצת הסרט במהלך פסטיבל הקולנוע בקאן 2022. ביולי 2022, נמסר על ליהוקם של בנג'מין לאוורנה, מלוויל פופאוד, פסקל גרגורי ואינדיה הייר.
### צילומים
צילומי הסרט החלו ב-26 ביולי 2022, בוורסאי וברחבי פריז.

## קישורים חיצוניים

#### ביקורות
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטים צרפתיים משנת 2023
קטגוריה:סרטי דרמה צרפתיים
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים
גמר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 - 2022

**גמר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 - 2022** היה המשחק האחרון באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 - 2022, המהדורה ה-19 של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19. המשחק התקיים באצטדיון אנטון מלטינסקי  שבטרנבה, סלובקיה, ב-1 ביולי 2022, ובו התמודדו נבחרות ישראל ואנגליה , ששתיהן ניצחו בשלב חצי הגמר.

זוהי הופעתה הראשונה של נבחרת ישראל בגמר הטורניר, והופעתה השלישית של נבחרת אנגליה בגמר הטורניר במתכונתו החדשה, בו זכתה בשנת .

נבחרת אנגליה הוכתרה לאלופת אירופה בכדורגל עד גיל 19.

## הדרך אל הגמר

נבחרת אנגליה עברה בקלות את שלב הבתים עם מאזן מושלם של 9 נקודות וללא ספיגת שערים, כאשר היא מנצחת את נבחרת אוסטריה בתוצאה 2-0, את נבחרת סרביה בתוצאה 4-0 ואת נבחרת ישראל בתוצאה 1-0. בשלב חצי הגמר פגשה נבחרת אנגליה את נבחרת איטליה, סגנית בית א', וניצחה אותה בתוצאה 2-1, משערים של אלכס סקוט וג'ארל קוואנסה. מלכי השערים של נבחרת אנגליה עד לשלב חצי הגמר הם קרני צ'וקוואמקה ודיין סקרלט, שהבקיעו שני שערים כל אחד.

נבחרת ישראל עלתה לשלב חצי הגמר מהמקום השני בבית ב', כסגניתה של נבחרת אנגליה, לאחר שסיימה בתיקו 2-2 נגד נבחרת סרביה, ניצחה בתוצאה 4-2 את נבחרת אוסטריה, והפסידה בתוצאה 1-0 לנבחרת אנגליה. בשלב חצי הגמר פגשה נבחרת ישראל את נבחרת צרפת, מנצחת בית א', וניצחה אותה בתוצאה 2-1, משער עצמי של איסק טורה ושער נוסף של אל-ים קנצפולסקי. מלך השערים של נבחרת ישראל עד לשלב חצי הגמר הוא אוסקר גלוך, שהבקיע שני שערים.

## משחק הגמר
### פרטים
----

קטגוריה:נבחרת ישראל בכדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2022
קטגוריה:2022 בישראל: כדורגל
טכנובלייד

**טכנובלייד** (באנגלית: **Technoblade**; שמו האמיתי: **אלכס**; באנגלית: **Alex**; 1 ביוני 1999 – 1 ביולי 2022) היה כינויו של יוטיובר אמריקאי ואושיית רשת. הוא היה ידוע בעיקר בזכות סרטוני מיינקראפט שלו, השידורים החיים בערוץ היוטיוב שלו, המעורבות שלו בשרת המיינקראפט Dream SMP  ורצף הניצחונות הגבוה ביותר במשחק שנקרא Bed Wars בשרת Hypixel. אלכס מת ב-1 ביולי 2022 בעקבות מחלת הסרטן. אתרים אחרים טוענים כי המוות שלו רק נחשף בתאריך זה. נכון ל-21 ביוני 2025, יש לו 20.5 מיליון מנויים בערוץ היוטיוב שלו ובערך אלף סרטונים.

לאחר מותו של אלכס, הופצו ברשתות החברתיות מסרים כגון: "טכנובלייד אף פעם לא מת" (Technoblade never dies), ציטוט שנהג להגיד בסרטונים רבים שהעלה.

בסרט "מיינקראפט: הסרט",שיצא ב-3 באפריל 2025, הוצגה מחווה לטכנובלייד לפי בקשתו של סבסטיאן הנסן, כאשר מוצג חזיר עם כתר מתהלך בכפר.

לאחר מותו, אביו, שידוע בכינוי "Technodad" התחיל להעלות סרטונים המדברים על אלכס ועל ערוץ היוטיוב שלו.
## קריירה
אלכס יצר את ערוץ היוטיוב "Technoblade" ב-28 באוקטובר 2013. התוכן שלו היה בעיקר סביב משחק המחשב מיינקראפט, לעיתים קרובות הוא גם שיחק בשרת הייפיקסל. הוא השתתף בתחרויות מיינקראפט רבות כגון Minecraft Championship ו-Minecraft Monday, ותואר על ידי קייל מייקל מ-Dot Esports כ-"אחד מהשחקני מיינקראפט ויוצרי התוכן הטובים ביותר". אלכס גם היה אחד מהדמויות המרכזיות בשרת המיינקראפט Dream SMP. טכנובלייד היה חבר קרוב של היוטיובר דרים, ובעקבות אבחון הסרטן של אלכסנדר באוגוסט 2021, דרים תרם 21,409 דולרים לעמותות לחקר הסרטן.

## חיים אישיים
אלכס נקט במדיניות של שמירה על פרטיותיו, כך שלא הרבה ידוע על חייו האישיים. בעבר העלה סרטון מתיחה בו אחיו קרא לו דייב ואחרי כמה שנים הוא מחק את הסרטון. אנשים שניסו לגנוב ממנו כסף, לאיים על חייו האישיים או סתם לצחוק עליו, קראו לו "דייב" וכך הצליח לדעת שהאיומים מזויפים ואותם האנשים לא מכירים אותו. לאחר מותו, נחשף ששמו האמיתי הוא "אלכס".

ב-27 באוגוסט 2021, העלה סרטון שבו הוא חושף את העובדה שהוא מאובחן עם סרקומה. כימותרפיה ורדיותרפיה לא הצליחו. לבסוף, אלכס עבר ניתוח להצלת גפיים.

### מותו
ב-30 ביוני 2022 העלה אביו (בתכנון מראש עם אלכס) סרטון לערוץ היוטיוב שלו שבו הוא חשף כי אלכס מת מסרטן. יוטיוברים רבים הביעו את הכרת התודה שלהם אליו באינטרנט. מנהל השרת הייפיקסל פרסם הצהרה באתרו, וחברת Mojang Studios הביעה גם היא את תנחומיה ויוטיוב גם הודו לו על השנים שהגדיל את קהילת המיינקראפט העולמית, ואף ידידו קליי (הידוע בכינויו Dream) פרסם שיר על כך.

## הישגים
* פרס '''כפתור היהלום''', שקיבל מפני שעבר 10 מיליון מנויים.
* ניצח בדו-קרב של MrBeast בשווי 100,000 דולר נגד Dream.
* ניצח מקום ראשון בשבועות 4 ו-8 בתחרות Minecraft Championship.
* ניצח מקום ראשון בשבועות 1, 2, 6 ו-10 בתחרות Minecraft Monday.
* שיא הריגות (47) בתחרות Minecraft Ultimate.
* דרגה ייחודית בשרת הייפיקסל (**[+++PIG]**).
* שיא כל הזמנים 1818 ניצחונות ברצף במשחק Bed Wars בשרת המיינקראפט הייפיקסל.
* השחקן הראשון שהגיע ל-500 מיליון תפוחי אדמה במשחק Sky Block בשרת הייפיקסל.

## ראו גם
* דרים
* טומיאיניט
* וילבור סוט

## קישורים חיצוניים

* 

* ערוץ היוטיוב השני של טכנובלייד

## הערות שוליים

קטגוריה:יוטיוברים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1999
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
מוסא דמבלה (אתלט)

**מוסא דמבלה** (בצרפתית: **Moussa Dembélé**; נולד ב-30 באוקטובר 1988) הוא אצן סנגלי, המתחרה בריצת משוכות.

דמבלה השתתף במשלחת הסנגלית לאולימפיאדת לונדון והתחרה בריצת 110 מטר משוכות, אך נפסל לאחר שנפל במשוכה השמינית.

הישג השיא שלו הוא מדליית ארד באליפות אפריקה באתלטיקה לנוער, שנערכה בעיר ואגאדוגו שבבורקינה פאסו בשנת 2007, לאחר שרץ 110 מטרים משוכות בזמן של 14.36.

דמבלה השתתף במירוץ השליחים בריצת משוכות כחלק מנבחרת סנגל באליפות העולם לנוער ב-2006 ובאליפות אפריקה 2014.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ספורטאים סנגלים
מתיאו קאסיירה

**סנדר מתיאו קאסיירה קאבסס** (בספרדית: **Zander Mateo Cassierra Cabezas**; נולד ב-13 באפריל 1997) הוא כדורגלן קולומביאני, המשחק בעמדת החלוץ באתלטיקו מיניירו מליגת העל הברזילאית.

## קריירה
### קולומביה
מתיאו קאסיירה נולד ב-13 באפריל 1997 בברבקואס, קולומביה. הוא שיחק בקבוצת הנוער של דפורטיבו קאלי, אחד המועדונים החזקים בקולומביה. הוא הרשים במבחנים והועלה לקבוצה הבוגרת של דפורטיבו קאלי, במדיה הבקיע 12 שערים בשנה וחצי. קאסיירה הופיעה גם במשחקי גביע ליברטדורס כשבאפריל 2016, כבש צמד במשחק מול בוקה ג'וניורס.
### הולנד ופורטוגל
בקיץ 2016 החלוץ עבר לאירופה. הוא שיחק בקבוצת הנוער של אייאקס. בשתי עונותיו בה, קאסיירה כבש 29 שערים. ברם, בקיץ 2018 הושאל לחרונינגן לחצי שנה. לאחר מכן עבר לארגנטינה, בה שיחק בקבוצת ראסינג קלוב במשך חצי שנה.

בתחילת ספטמבר 2019, הוא עזב את אייאקס ועבר לבלננסש הפורטוגזית. בעונת 2019/20 הבקיע 4 שערים באליפות פורטוגל ובעונת 2020/21 הרשים יותר כשהבקיע 10 שערים.
### רוסיה
בקיץ 2021 מכבי תל אביב הביעה בו עניין, אך לבסוף חתם בסוצ'י מליגת העל הרוסית בכדורגל, שחיפשה אז מחליף לאנטון זאבולוטני, שעבר לצסק"א. בסוצ'י כבש קאסיירה במשחק הראשון מול אופה, ובסך הכל בעונת 2021/22 כבש 14 פעמים והיה לסגן מלך השערים בליגה, כשהוליך את קבוצתו גם לסגנות אליפות הליגה.

בקיץ 2022 חתם ל-3 שנים בזניט סנקט פטרבורג. הוא שותף במשחק הסופר קאפ הרוסי נגד ספרטק מוסקבה והבקיע את שער הבכורה במדי זניט במשחק רשמי, כשהבקיע בדקה 93 ובכך סייע לקבוצתו להשיג זכייה שביעית בטורניר הסופר קאפ, במשחק שהסתיים בתוצאה 4:0. ב-9 בפריל 2022 הבקיע את שער הבכורה במדי זניט, בניצחון 2:1 על לוקומוטיב. בינואר 2024 האריך את חוזהו בקבוצה עד 2027.

ב־19 במאי 2024 כבש לראשונה בקריירה 5 שערים במשחק אחד בניצחון 1-5 על אחמט גרוזני ובתום העונה הוכתר למלך השערים של ליגת העל הרוסית בכדורגל כשהבקיע 21 שערים ב-28 הופעות.
### ברזיל
בינואר 2026 עבר לאתלטיקו מיניירו הברזילאית.

## תארים
;דפורטיבו קאלי
* אליפות קולומביה (1): אפראטורה 2015
;קבוצת הנוער של אייאקס
* אליפות ליגת המשנה ההולנדית (1): 2017/18
;סוצ'י
* סגנות ליגת העל הרוסית בכדורגל: 2021/22
;זניט
* אליפות רוסיה(2): 2022/23, 2023/2024
* אליפות הסופר קאפ הרוסי בכדורגל (3): 2022, 2023, 2024
* גביע רוסיה (1): 2024

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:חלוצי כדורגל קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלנים קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלני סוצ'י (2018)
קטגוריה:כדורגלני אייאקס
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קולומביה
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1997
אויסלונטה

**אויסלונטה** (בהונגרית: **Újszalonta**) הוא כפר קטן בנפת שרקד שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. 

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים באויסלונטה נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 158 תושבים, ובשנת 2021 רק 102 תושבים.

עד שנת 1920 היה הכפר חלק מ שנמצא כיום ברומניה.
## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הונגריה: כפרים
מקסים בוטייה

**מקסים אנדרה סילם בוטייה** (בצרפתית: **Maxime Andre Selam Bouttier **; נולד ב-22 ביולי 1993) הוא שחקן ודוגמן אינדונזי.

## ביוגרפיה
בוטייה נולד ב-22 ביולי 1993 בפואטייה, צרפת. משפחתו ממוצא אינדונזי חזרה לאינדונזיה בילדותו.

## קריירה
בוטייה החל את הקריירה שלו כדוגמן בבאלי, אינדונזיה. בשנת 2010 לוהק לתפקיד משנה באופרת הסבון האינדונזית "Arti Sahabat". הוא שיחק באופרות סבון אינדונזיות ובהן "Bulan on Mentari" ו- "Everything Love". בשנת 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בסרט הקולנוע "Forever Love". בוטייה שיחק בכמה סרטים רומנטיים, בין היתר בסרט הקולנוע האינדונזי "Kain Kafan Hitam", אותו גם ביים.

בשנת 2021 לוהק לתפקיד בסרט הקולנוע "כרטיס לגן עדן" של הבמאי אול פארקר. זהו תפקידו הראשון מחוץ לאינדונזיה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אינדונזים
קטגוריה:דוגמנים
קטגוריה:ילידי 1993
קטגוריה:אינדונזים שנולדו במאה ה-20
איברהים אולאוויין

**איברהים אולאוויין** (באנגלית: **Ibrahim Olawoyin;** נולד ב-1 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ריזספור ובנבחרת ניגריה.

## קריירת מועדונים
אולאוויין שיחק את משחקו הראשון בליגת העל הניגרית ב-13 בינואר 2019 בקבוצת אביה ווריורס, משחק אותו הפסידה קבוצתו 0–1 לבנסארווה יונייטד.

ב-2019 עבר לאנוגו ריינג'רס.

לאחר שרשם למעלה מ-40 הופעות בכל המסגרות באנוגו ריינג'רס, עבר לאנקרה קג'יורנגוג'ו מליגת המשנה הטורקית באוגוסט 2021.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 0–2 של קבוצתו על אדנספור. בהופעתו השביעית במועדון, הוא כבש צמד והוביל את קבוצתו לניצחון 2–3 על אינסטנבולספור.

## קריירה בינלאומית
ב-19 באוקטובר 2019 ערך אולאוויין את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, בניצחון 2-0 על נבחרת טוגו במסגרת מוקדמות אליפות האומות האפריקאיות .

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל ניגרים
קטגוריה:לאגוס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אנוגו ריינג'רס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1997
קטגוריה:כדורגלני ריזספור