open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אפיגנזה

בביולוגיה, **אפיגנזה** (או, בניגוד לפרפורמציוניזם, ניאופורמציה) הוא תאוריה מדעית בתחום האמבריולוגיה המתארת תהליך התפתחות של צמחים, פטריות או בעלי חיים מביצית, זרע או נבג, באמצעות סדרה של תתי-תהליכים שבהם מסת תאים לא מאורגנות מתמיינות והופכות לאיברים ומערכות איברים.

אריסטו פרסם לראשונה נוסח של תורת האפיגנזה בספרו על דור החיות. כיום אפיגנזה נראית כתאוריה מדעית מבוססת ועובדה ברורה, לנוכח הראיות הרבות שיש לה בתחומים כמו אמבריולוגיה וגנטיקה. עם זאת מבחינה היסטורית, תיאוריות בריאתנות על מקורות החיים הפריעו לקבלתה והיא התחרתה עם תפיסות מתחרות שדגלו בפרפורמציה. עם זאת, במהלך סוף המאה ה-18 ויכוח רחב ושנוי במחלוקת בין ביולוגים הוביל לבסוף את האפיגנזה להאפיל על ההשקפה הפרפורמציונית הוותיקה. בשנת 1759 האמבריולוג קספר פרידריך וולף  הפריך את הפרפורמפורמיזם לטובת אפיגנזה, אך זה לא שם קץ לפרפורמציוניזם.

תומכי הפרפורמציה חשבו כי הביצה (או תא הזרע) מכילים תינוק בזעיר אנפין שנקרא הומונקולוס, כך שכל חלקי התינוק כבר נמצאים במקומם. בעיות בתזה זו היא שכך אנו חייבים לרשת תכונות רק מאחד מההורים, ובעיה נוספת היא שיש צורך ברגרסיה אינסופית כעין בובות בבושקה אחת בתוך השנייה. אפשרות נוספת היא ירושת של תכונות נרכשות, כלומר סוג של לאמארקיזם – אולם פרוש דבר זה הוא לדוגמה שילדי יהודים היו נולדים ללא עורלה וילדים שרירנים היו נולדים עם בית חזה משולש וזרועות שריריות.

דוקינס מציין כי התפתחות עוברים מתוך ה-DNA אינה דומה כלל לבניית בית על בסיס דגם או תוכנית בניין, וזאת בניגוד לספרי לימוד רבים המציגים זאת. תוכנית בניין של מכונית או בית מהווה מיפוי חד-חד ערכי מהנייר אל המוצר המוגמר. מכאן נובע כי התוכנית היא הפיכה- כלומר לא רק שניתן להבין מתוך תוכנית הבניין את מבנה הבית אלה יש גם יכולת לשרטט את התוכנית על בסיס הבית הבנוי. אולם דבר כזה לא קיים כלל בהתפתחות עוברים – לא ניתן לקחת גוף של יצור חי, למדוד אותו ומתוך זה לשחזר את ה-DNA שלו. ה-DNA לא דומה לתוכנית בניין. כל הגופים של כל היצורים החיים מתפתחים וגדלים מתא יחיד שעובר דרך שלבי מעבר רבים – שחלקם גם מוכרים לנו מהתפתחות של האדם – עובר, תינוק, פעוט, ילד, נער, בוגר, וזאת בניגוד לתפיסת הפרפורמציה לפיה האדם נוצר כאשר כל האיברים והרקמות שלו הם בצורתם הבוגרת.

הגישה השנייה הייתה אפיגנזה, שבה התפתחות העובר דומה יותר למתכון או תוכנת מחשב. דוקינס מעיר כי גישה זו השתנתה עם השנים, כך שאריסטו, שטבע את המונח, לא בהכרח היה מזהה את הגדרה שלה במילון אוקספורד: "אפיגנזה: תאוריה של התפתחות אורגניזם בדרך ההתמיינות ההולכת ונמשכת של שלם שהיה לא ממוין בתחילה." ספרם של לואיס וולפרט ועמיתו "עקרונות ההתפתחות" מתאר את האפיגנזה כרעיון לפיו מבנים חדשים מופיעים בצורה הדרגתית. השאלה היא כיצד דבר זה נעשה?

בספר ההצגה הגדולה בתבל, הביולוג ריצ'רד דוקינס מבחין בין שני רעיונות שחופפים במידת מה בין פרפורמציה לבין אפיגנזה- בין בניית משהו ידי **אדריכלות מתוכננת** לבין **הרכבה עצמית** או "איסוף עצמי". כבני אדם מבינים מהי אדריכלות או עיצוב משום שאנו מוקפים בה בחיי היומיום בצורת בניינים או חפצים שונים לעומת זאת הרכבה עצמית היא דבר שקשה יותר להבינו. ההרכבה העצמית תופסת מקום דומה בחשיבותו לחשיבותה של הברירה הטבעית באבולוציה אם כי מדובר בשני תהליכים שונים לגמרי. שני התהליכים פועלים בצורה דומה – תהליכים הפועלים בדרך אוטומטית, המגיעות ללא תכנון או מחשבה מראש, לתוצאות הנראות כאילו תוכנו בצורה מוקפדת ושקדנית.

## ראו גם
* התפתחות עובר האדם
* אפיגנטיקה

## הערות שוליים

קטגוריה:תאוריות ביולוגיות
קטגוריה:אמבריולוגיה
קטגוריה:ביולוגיה התפתחותית
פלך קייב

**פלך קייב** היה גוברניה של האימפריה הרוסית, שבירתו קייב. שטח הפלך היה 50,957 קמ"ר, ואוכלוסייתו מנתה 3,559,229 תושבים בזמן מפקד האוכלוסין ב-1897. הוא גבל בפלך פודוליה ופלך ווהלין במערב, בפלך מינסק בצפון, בפלך צ'רניגוב ופלך פולטבה במזרח, בפלך חרסון בדרום.

הפלך נוסד בשנת 1708 בעקבות רפורמה מנהלתית שהנהיג צאר פיוטר הגדול ברוסיה. בשנת 1727 החלק המזרחי של הפלך הופרד לפלך נפרד (פלך בלגורוד). בשנת 1796, בעקבות החלוקה השנייה של פולין התווספו לפלך קייב אזורים בדרום-מערב אוקראינה. מבחינה מנהלית הפלך היה מחולק ל־12 אוייזדים. פלך קייב התקיים כיחידה מנהלית עד לסופה של האימפריה הרוסית. גם בישויות המדיניות שקמו לאחר האימפריה הרוסית (הרפובליקה העממית של אוקראינה והרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית) המשיך להתקיים פלך קייב, עד שפורק ביוני 1925. על שטחו נוסדו מחוז קייב ומחוז צ'רקסי, חלק מהשטח הועבר למחוז ויניצה ומחוז ז'יטומיר.

## אוכלוסייה
חלוקת אוכלוסיית הפלך לפי שפת אם ב-1897:

חלוקת אוכלוסייתה הפלך לפי דת ב-1897:

## ערים מרכזיות בפלך קייב
* קייב (בירת הפלך)
* ברדיצ'ב
* צ'רקסי
* אומן
* ואסילקיב
* סקווירה
* צ'יהירין
* זבניגורודקה

## קישורים חיצוניים

* * אודות פלך קייב באנציקלופדיה יהודית
## הערות שוליים

קייב
הופעה חיה חלק ב'

"**הופעה חיה חלק ב**'" הוא אלבום ההופעה השני של הזמר הישראלי חיים אל. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט על גבי תקליט וקלטת שמע, לאחר כשלוש שנים מפרסום אלבומו הקודם, "בום בום".

הוא מונה 11 רצועות ואורכו עומד על שישים ואחת דקות וארבעים שניות. בדומה להופעה הראשונה, כל השירים מבוצעים בעברית, למעט שתי הרצועות "יאללה בינה" ו"חרמ", שמושרות בטורקית.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
קטגוריה:אלבומי חיים אל
מוזיקת תיאטרון

[שמאל|ממוזער|עמוד מתוך כתב היד של [ארתור סאליבן לגמר מערכה 1 של "יומן המשמר"  (1888)]]
**מוזיקת תיאטרון** או **מוזיקה תיאטרלית** הוא מוזיקה שהולחנה במיוחד להצגות בתיאטראות. בין התת-ז'אנרים של מוזיקת תיאטרון, ניתן למנות אופרה, בלט ומספר צורות של מחזמר, מפנטומימה ועד אופרטה ומחזות זמר מודרניים ורביו. צורה נוספת של מוזיקת תיאטרון היא מוזיקת ליווי, שכמו גם ברדיו, בקולנוע ובטלוויזיה, משמשת לליווי הפעולה או להפרדה בין הסצנות של מחזה.

## היסטוריה
מאז ימיו הראשונים של התיאטרון, למוזיקה יש חלק חשוב בדרמה הבימתית. בתיאטרון היווני של המאה החמישית לפני הספירה, נכתבו אודות לתיאטרון כדי לשיר ולרקוד בין החלקים המדוברים של טרגדיות וקומדיות. רק חלק מהקטעים של האודות שוחזרו. היו מספר ניסיונות לשחזר את האודות לשלמותן החל מתקופת הרנסאנס ועד העת החדשה. מלחינים, כמו אנדראה גבריאלי, פליקס מנדלסון, ריף וון ויליאמס הלחינו מוזיקת מקהלה להפקות של מחזות של סופוקלס, אריסטופאנס ואחרים. מחזאים, כמו ז'אן ראסין, ויליאם בטלר ייטס וברטולט ברכט כתבו מחזות מקוריים על בסיס האודות, עם קטעים מוזיקליים למקהלה וקריינים. בסוף המאה ה-16 בפירנצה, ניסיונות להחיות את הדרמה היוונית העתיקה, עם תרומות ווקאליות ליצירות הדרמה, גרמו להתפתחותו של הז'אנר המודרני אופרה. כמו כן, תיאטראות עממיים תמיד הציגו שירה וריקוד במחזותיהן.

במאות ה-16 וה-17 הוצגה מוזיקת תיאטרון בזמן הצגות ולאחריהן. כריסטופר ר. ווילסון, שדן בשימוש של שייקספיר במוזיקה במחזאותיו, טען כי מוזיקה זו חלוקה למספר קטגוריות: "מוזיקת במה" (השמעות להצגת דמויות חשובות או לליווי סצנות קרב), "מוזיקת קסם" (כמו שיר הערש ב-"חלום ליל קיץ"), "מוזיקת אופי" (כמו ב-"הלילה השנים עשר", הממחיש את האופי הגבוה, הנמוך, העצוב או העליז של הדמויות) ו-"מוזיקה אטמוספירית" (כגון "היכן הדבורה יונקת" ב-"הסערה"). בתחילת המאה ה-18, המוזיקה התבססה היטב כחלק כמעט מכל מופעי התיאטרון באירופה, בין אם מדובר באופרה, מחול או דרמה מדוברת. תיאטראות נבנו עם בורות תזמורת, והמוזיקה הולחנה במיוחד להפקה ועובדה מחומר מוזיקלי קיים.

הסופר רוג'ר סאבאג' ציין ב-"מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים" כי: "הצורות הקלאסיות של התיאטרון האסייתי מהודו ועד יפן נשענות במידה רבה על מוזיקה, וכך גם הטקסים הדרמטיים מאפריקה שמדרום לסהרה וכן מהעמים הילידים של אמריקה". בז'אנרים של תיאטראות מערביות, סאבאג' כתב כי מוזיקה היא מאפיין חשוב בדרמה הליטורגית מימי הביניים, בלט, אופרה, פנטומימה, זינגשפיל, מלודרמה, בורלסק ויקטוריאני, מיוזיק הול, וודוויל, מופע מגוון , אופרטה, קומדיה מוזיקלית אדוארדית , המחזמר המודרני (כולל מחזמרי רוק ) וצורות אחרות של מחזמרים. כמו הרדיו, הקולנוע והטלוויזיה, התיאטרון השתמש במוזיקת ליווי לליווי דרמה מדוברת.

## ראו גם
* אריה (מוזיקה)
* פרטיטורה
* מוזיקת מחזמר

## לקריאה נוספת

* Green, Stanley. *Encyclopedia of the Musical Theatre*. New York: Dodd, Mead, 1976


## הערות שוליים

*
תחנת הכוח הגרעינית ביליבינו

שמאל|ממוזער|250px|תחנת הכוח הגרעינית ביליבינו
**תחנת הכוח הגרעינית ביליבינו** (ברוסית: **Билибинская АЭС**) היא תחנת כוח גרעינית שנבנתה בשטח צ'וקוטקה, כ-610 ק"מ מאנדיר. תחנת הכוח מורכבת מ-4 כורים גרעיניים בהספק של 12 מגוו"ט כ"א. מטרת הפרויקט הייתה לספק חשמל לתשלובת להפקת מחצבים מהמכרה בסביבה ולספק חשמל וחום ליישוב בסביבה. 

המתקן נמצא בבעלות רוסאנרגואטום.

## היסטוריה
תכנון המתקן החל בשנת 1965 ובשנת 1968 החלו עבודות הקמה. אספקת ציוד בוצע דרך הים לנמל פבק וממנו דרך כבישי האזור.

היחידה הראשונה הופעלה בשנת 1974 ורביעית ואחרונה בשנת 1976.

במהלך פעילות המתקן התרחשו בו מספר תקלות. בשנת 1998 מספר עובדי התחנה קיבלו מנת יתר בזמן הכנסת דלק גרעיני ליחידה מס' 4.

ניסיון של פעילות המתקן הראה שקיימת התכנות לכדאיות כלכלית של מתקנים מבוססי גרעין בהספקים קטנים. אמנם לאחר התפרקות ברית המועצות פעילות התשלובת שהיה בצרכן העיקרי פחתה ומספר תושבי היישוב ירד באופן משמעותי מ-15 אלף בשנת 1989 לכ-5.5 אלף בשנת 2010. כתוצאה מכך ניצול תחנת הכוח ירד בהתאם. בשנת 2005 היא פעלה בכשליש יכולתה.

בשנת 2019 יחידה מס' 1 יצאה מניצול. בשנת 2025 מתוכננת השבתה של יחידות מס' 2 ו-3 ולשנת 2026 יחידה מס' 4. בהתאם להודעת ראשי תעשיית הגרעין הרוסית פינוי דקל גרעיני מהאתר תעלה סכום דומה לבניית מתקן חדש.

## קישורים חיצוניים

* 
* תיאור תחנת הכוח 
* דוחות בטיחות סביבתית

## הערות שוליים

בלקובו
קטגוריה:תוכנית הגרעין של ברית המועצות
בלקובו
קטגוריה:צ'וקוטקה
את מנצחת

"**את מנצחת**" הוא אלבום האולפן הרביעי והאחרון של הזמר הישראלי חיים אל. את האלבום הוציאה בשנת 2004 לאור חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, לאחר כשלוש שנים מפרסום אלבומו הקודם, "הופעה חיה חלק ב'".

הוא מונה שבע רצועות, ואורכו עומד על חמישים וחמש דקות וארבעים וארבע שניות. הסינגל המוביל מתוך האלבום הוא "את מנצחת", דואט עם שלומי שבת. שאר שש הרצועות הן מחרוזות.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי חיים אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
דרגון בול (מאנגה)

**דרגון בול** (ביפנית: **ドラゴンボール**, באנגלית: **Dragon Ball**) סדרת מאנגה יפנית פופולרית שנכתבה ואוירה על ידי אקירה טוריאמה בהשראת הרומן הסיני העממי "המסע למערב". הסדרה, אשר פורסמה במקור במגזין "שונן ג'אמפ" וכוללת 519 פרקים, יצאה לשווקים ב-42 כרכים. המאנגה נוצרה בהשראת הרומן הסיני "מסע למערב" וסרטי אמנויות לחימה מהונג קונג. בעוד שבתחילה הסיפור היה יותר קומי בהמשך הסדרה התמקדה יותר בלחימה.

בעקבות ההצלחה של המאנגה היא עובדה לשתי סדרות אנימה אשר הופקו על ידי חברת טואי אנימציה - דרגון בול ו- דרגון בול Z אשר שודרו במקור ביפן בין השנים 1986 ל-1996. סדרת המשך לדרגון בול Z בשם "דרגון בול GT" שודרה במקור בשנים 1996 ו-1997. דרגון בול הפכה עם השנים לזיכיון משגשג הכולל מוצרים רבים, סרטי אנימה, סרטי לייב-אקשן, קלפי אספנות, צעצועי אקשן פיגר, פסקולים ומשחקי וידאו רבים.

עם השנים הפכה דרגון בול לאחת מסדרות המאנגה המצליחות ביותר בכל הזמנים. הפופולריות של הסדרה תרמה בין היתר לכך שהמגזין בו היא פורסמה במקור, Weekly Shōnen Jump, מכר בשיא 6.53 מיליון עותקים מדי שבוע. לאורך השנים נמכרו 160 מיליון עותקים של הכרכים של המאנגה ביפן לבד, ו-260 מיליון עותקים של הכרכים מחוץ ליפן - מה שהופך את המאנגה לאחת מסדרות המאנגה המצליחות ביותר מבחינה מסחרית בכל הזמנים.

הסדרה נחשבת גם לאחת מסדרות המאנגה המשפיעות ביותר בכל הזמנים, אשר השפיעה רבות על יצירותיהם של אמני מאנגה בולטים כמו אייצ'ירו אודה (היוצר של "וואן פיס"), מסאשי קישימוטו (היוצר של "נארוטו"), וטאיטו קובו (היוצר של "בליץ'"). סדרת "המשכון" בשם "דרגון בול סופר", שנכתבה ואוירה על ידי אקירה טוריאמה, פורסמה במגזין V Jump בין השנים 2015 עד 2018.

## תקציר העלילה
העלילה מתמקדת בהרפתקאותיו של סון גוקו, מילדות ועד בגרות, בעודו מתאמן באמנויות לחימה ובעת שהוא מחפש ברחבי העולם אחר שבעת כדורי הדרקון הקסומים אשר מסוגלים לזמן את הדרקון שנלונג אשר מגשים משאלות. לאורך המסע של סון גוקו הוא מכיר חברים שונים ונלחם בנבלים שונים אשר רבים מהם מנסים למצוא גם את שבעת כדורי הדרקון.

## דמויות

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי של דרגון בול 

## הערות שוליים

קטגוריה:דרגון בול
קטגוריה:אנימות ומאנגות פעולה
קטגוריה:אנימות ומאנגות קומדיה
קטגוריה:אנימות ומאנגות אמנויות לחימה
קטגוריה:שונן
קטגוריה:סדרות מאנגה
לא ראוי לאהבה

"**לא ראוי לאהבה**" (מוכר בטורקית: "**Akşam Olmadan**"; מוכר גם בשמות "**אתה לא ראוי**", "**אתה לא ראוי לאהבה**" ו"**אתה לא ראוי לאהבה הזאת"**) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית לינט. הוא יצא לאור בשנת 1991, בהוצאת חברת התקליטים בן-מוש, כסינגל כפול עם "פרידה" מתוך אלבום האולפן הרביעי של לילה ולינט, "כסף הכסף" (1991). את השיר כתבה אחותה, סימה ללחן עממי טורקי ועיבוד מוזיקלי של רובי בן שמעון. זהו אחד משירי החותם של לינט, כמו גם אחד מהשירים המזוהים ביותר עם סוגת המוזיקה הטורקית.

במרוצת השנים, הוקלט "לא ראוי לאהבה" עשרות פעמים בידי אמנים שונים כדוגמת ניבין ושרית אביטן ("אתה לא ראוי"), עומר אדם, שריף ושרית חדד ("אתה לא ראוי לאהבה"), ראובן המלאך ונסרין קדרי ("אתה לא ראוי לאהבה הזאת"), שקד קוממי, איתי לוי, מאור אדרי וגל סינואני, שימי מזרחי ולואי עלי, ועדן בן זקן. בין היתר, הוקלט השיר במסגרת התוכניות "אייל גולן קורא לך", ו"שישי שמח עם ירון אילן". בשנת 2003 הקליטה לינט את השיר כחלק מאלבומה "אישה אחרת" – שמו מותג מחדש בתור "אהבה לא ראויה".

בשנת 2021 בוצע השיר בידי לינט ומרגלית צנעני במסגרת "אקס פקטור לאירוויזיון". בשנת 2023 בוצע בהופעה חיה של שרית חדד בהשתתפות לינט כמחרוזת עם "שלום חבר" – אותה ההופעה הועלתה לרשתות הסטרימינג השונות עם עטיפה נלווית, כמו גם סרטון רשמי שהועלה לערוץ היוטיוב של חדד שהצליח לצבור למעלה משלושה מיליון צפיות.

## רקע וכתיבה
את מילותיו העבריות של "לא ראוי לאהבה" כתבה סימה מנשה, אחותה של לינט, ללחן עממי טורקי ועיבוד מוזיקלי של רובי בן שמעון – גרסתו המקורית שהוקלטה בידי הזמר הטורקי בורחן צ'אצ'ן פורסמה בשם "Akşam Olmadan" ("לפני שהערב יגיע") בשנת 1990 כחלק מאלבומו התשיעי, *Vurun Dalgalar*. באתר של "צו השעה" העירו: . השיר עבר גלגולים רבים, החל מהקלטותיו הראשוניות כחלק מאלבום האולפן הרביעי של לינט "כסף הכסף" (1991) ועד גרסתו המחודשת "אהבה לא ראויה" מתוך אלבומה "אישה אחרת" (2003).

"לא ראוי לאהבה" הופץ בקלטות ונמכר בעשרות אלפי עותקים – גרסאות שונות שהוקלטו בשפה הטורקית ובשפה העברית נכללו באוספים ואלבומים שונים שיצאו במרוצת השנים. בשנת 1991 הופץ השיר על גבי תקליט 12 אינץ' עם עטיפה נלווית בה נראים זוג אוהבים; הוא כלל גם את השיר "פרידה" ונחשב לסינגל כפול מתוך "כסף הכסף" (1991).

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1991
קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירים בטורקית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על כאב לב
מוזיקת להט"ב

**מוזיקת להט"ב** או **מוזיקה להט"בית** (**LGBT music**) היא תת-ז'אנר של מוזיקה פופולרית המתמקדת בחוויותיהם של להט"בים. הליריקה של יצירות מוזיקליות מהז'אנר מבטאת בדרך כלל את התסכול, החרדה והתקווה הקשורות לזהויות מיניות ומגדריות. עם זאת, מוזיקת להט"ב יכולה להתייחס גם למוזיקה שאינה בהכרח מתעסקת בנושאים קווירים או שנוצרה על ידי מוזיקאים קווירים, אך נהנים ממנה חברי הקהילה הגאה ללא קשר, כמו שירים של מוזיקאים המזוהים כגיי אייקון, כגון ג'ודי גרלנד, ג'נט ג'קסון, דונה סאמר, קיילי מינוג, מדונה, שר, אלטון ג'ון וליידי גאגא.

אף על פי שהייתה קיימת מוזיקה להט"בית לפחות מאז תחילת המאה ה-20, כמו שיריהן של מא רייני ובסי סמית' משנות ה-1920, והשיר "Tutti Frutti" של ליטל ריצ'רד מסוף שנות ה-1950, מוזיקת להט"ב התפתח כז'אנר מוזיקלי רק בשנות ה-1970.

## ראו גם
* המנון גאה
* הקהילה הגאה
* תרבות להט"ב
* שיווק להט"בי
* קווירקור
* עצרו את מוזיקת הרצח

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

*
קטגוריה:שנות ה-1970 במוזיקה
ההגנה האזרחית הפלסטינית

**ההגנה האזרחית הפלסטינית** (בערבית: **الدفاع المدني الفلسطيني**, תעתיק מדויק: אלדפאע אלמדני אלפלסטיני) היא אחת הזרועות המרכזיות של שירותי הביטחון הפלסטינים, ונמצאת באחריות ישירה של שר הפנים הפלסטיני. הארגון אחראי על שירותי החירום וההצלה באזורים שבשליטת הרשות הפלסטינית וכן ברצועת עזה.
## משימות
ההגנה האזרחית היא ארגון חירום והצלה הפועל במקרים של אסונות טבע וחירום, לרבות שריפה, חילוץ, התקפות צבאיות חיצוניות וסיכונים נוספים.

## תמיכה בינלאומית
ביוני 2015 העניק האיחוד האירופי, כחלק ממענק של 3.7 מיליון אירו, ציוד להגנה האזרחית הפלסטינית, כולל 5 כלי רכב לתגובה מהירה ו-9 כלי רכב נוספים. כמו כן סופקו עמודי תאורה ניידים וגנרטורים חשמליים.

במרץ 2016 העניק האיחוד האירופי 9 משאיות כיבוי אש וושלוש משאיות חילוץ כחלק מתוכנית תשתיות של 20 מיליון אירו במגזר האבטחה. הם נמסרו בחגיגת סיום של תוכנית לבניית יכולות. כמו כן נבנו 8 תחנות משטרה קהילתיות ומתקן כליאה בגדה המערבית כחלק מתוכנית התשתיות.

## מפקדים
בראשית דרכו של מערך ההגנ"א הפלסטינית פיקד עליו אבראהים יוסף עטיאני ואחריו אחמד ריזק. ב-2012 התמנה לתפקיד הגנרל מחמוד עיסא (محمود عيسى) שמילא את התפקיד עד מותו ב-7 באפריל 2016. החליף אותו יוסף נסאר (يوسف نصار) שהחזיק בתפקיד עד ינואר 2022, אז התמנה לתפקיד אל-עבד אבראהים ח'ליל  שפיקד על המערך עד מינויו ב-1 במרץ 2025 לפקד על מנגנון הביטחון הלאומי של הרשות הפלסטינית. החליף אותו הגנרל אכרם מחמוד עלי ת'ואבתה (أكرم محمود علي ثوابتة).

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הגנה אזרחית
קטגוריה:מנגנוני הביטחון הפלסטיניים
עברתי בחושך

"**עברתי בחושך**" הוא סינגל הבכורה של הזמר שמוליק סוכות. יצא ב-5 בספטמבר 2023. השיר, שהולחן על ידי בנצי שטיין ואלי קליין, הפך ללהיט בקרב המגזר החרדי וזכה בתואר "שיר השנה" במספר מצעדים לסיכום שנת ה'תשפ"ד במוזיקה היהודית.

## רקע וכתיבה
השיר יצא לאור ב-5 בספטמבר 2023, י"ט באלול ה'תשפ"ג, ערב הימים הנוראים. את המילים כתב בנצי שטיין על פי תפילה שנכתבה על ידי רבי נתן מברסלב הנאמרת אחרי התיקון הכללי, הוא הולחן על ידי שטיין ואלי קליין ועובד על ידי אלי קליין ואיצי ברי.

סוכות סיפר על השיר:

## וידאו קליפ
הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי שרולי ברונכר. ברוב הקליפ נראה סוכות מבצע את השיר באולפן צילומים. בתחילת הקליפ נראה אדם מבוגר כותב את מילות הבית של השיר, כשבפזמון הוא מתחיל לשיר. בקליפ ישנם סצנות של אנשים ששרים את השיר וסצנות של נגן גיטרה חשמלית ונגן בוזוקי מנגנים את השיר.

## ביצועים
מלבד הביצוע המקורי של סוכות, זכה הסינגל לגרסאות כיסוי רבות, מהם בהופעות ומהם שיצאו כסינגלים. השיר הפך לפופולרי בשירת ה"זיץ" בישיבות ובהופעות בחתונות חרדיות.

באפריל 2024 בוצע השיר בשירת המונים בהופעה שנערכה בבנייני האומה. בביצוע השתתפו שמוליק סוכות, בנצי שטיין ויואלי דיקמן.

## הצלחה

באוקטובר 2024, בטור לסיכום שנת ה'תשפ"ד במוזיקה החרדית, בחר מבקר המוזיקה נתנאל לייפר בשיר כ"שיר השנה" שלו וכתב 

באוקטובר 2024 זכה השיר בתואר "שיר השנה" במצעד המוזיקה השנתי של אתר כיכר השבת, של אתר המחדש ושל רדיו קול פליי ובמקום השני בקטגוריה זו במצעדי המוזיקה של רדיו קול חי מיוזיק ושל רדיו קול ברמה.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בעברית
פלך חרקוב

**פלך חרקוב** היה גוברניה של האימפריה הרוסית, שבירתו חרקוב. שטח הפלך היה 54,493 קמ"ר, ואוכלוסייתו מנתה 2,492,316 תושבים בזמן מפקד האוכלוסין ב-1897. הוא גבל בפלך פולטבה במערב, בפלך קורסק בצפון, בפלך וורונז' במזרח, בפלך יקטרינוסלב ובאובלסט של קוזקים של דון בדרום.

הפלך נוסד בשנת 1835 בעקבות חלוקה מנהלתית חדשה של שטחי מזרח אוקראינה. הפלך היה מחולק ל-11 אוייזדים. פלך חרקוב התקיים כיחידה מנהלית עד לסופה של האימפריה הרוסית. גם בישויות המדיניות שקמו לאחר האימפריה הרוסית (הרפובליקה העממית של אוקראינה והרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית) המשיך להתקיים פלך חרקוב, עד שפורק ב-1 באוגוסט 1925. על שטחו נוסדו מחוז חרקוב ומחוז סומי, חלק מהשטח הועבר למחוז דונצק ולמחוז לוהנסק.

## אוכלוסייה
חלוקת אוכלוסיית הפלך לפי שפת אם ב-1897:

חלוקת אוכלוסייתה הפלך לפי דת ב-1897:

## ערים מרכזיות בפלך
* חרקוב (בירת הפלך)
* סומי
* אוחטירקה
* לבדין
* איזיום
* סטרובילסק

## קישורים חיצוניים

** אודות פלך חרקוב באנציקלופדיה יהודית

## הערות שוליים

חרקוב
Metallica By Request Tour

**Metallica By Request Tour** היה סיבוב הופעות אינטראקטיבי של להקת הת'ראש מטאל האמריקאית מטאליקה, אשר החל בפארק סימון בוליבר, בוגוטה, קולומביה ב-16 במרץ 2014 והסתיים בפארק ז'אן דרפו, מונטריאול, קנדה ב-9 באוגוסט 2014. בשונה מסיבובי ההופעות שקיימה הלהקה לאורך השנים, במהלך סיבוב זה, יכלו מעריצי הלהקה לבחור שירים שתבצע הלהקה בהופעותיה. במהלך ההופעות התבקשו להצביע לשיר (מתוך רשימה שהציגה מטאליקה על המסכים במתחמי ההופעות) שתבצע בהדרן. סיבוב ההופעות תמך בסינגל "Lords of Summer".

## רקע
תהליך ההצבעה לפני ובעת הופעות מטאליקה התאפשר בכול אלה שקיימה, מלבד זו שהתקיימה בחוות וורת'י, פילטון, אנגליה ב-28 ביוני 2014.

במהלך הצבעה שהתקיימה בהופעה באינצ'בה באוויר הפתוח, פראג, צ'כיה ב-8 ביולי 2014, ניצח השיר "St. Anger" שהופיע באלבום בעל שם זהה מ-2003. חברי הלהקה התפלאו מתוצאות הבחירות, מאחר שזהו אחד משיריה השנואים בקרב מעריציה.

## רשימת שירים
רשימה זו מייצגת את הופעת מטאליקה בבית נבוורת', נבוורת', אנגליה ב-6 ביולי 2014, וזו אינה מייצגת בהכרח הופעות אחרות שהתקיימו בסיבוב זה.

# "Battery"
# "Master of Puppets"
# "Welcome Home (Sanitarium)"
# "Ride the Lightning"
# "The Unforgiven"
# "Fuel"
# "Lords of Summer"
# "Sad but True"
# "Fade to Black"
# "Creeping Death"
# "One"
# "For Whom the Bell Tolls"
# "Blackened"
# "Nothing Else Matters"
# "Enter Sandman"

**[[הדרן]]**

# "Whiskey in the Jar"
# "...And Justice for All"
# "Seek & Destroy"

## הופעות

## שירים מתוך סיבוב ההופעות
### שירי מטאליקה

### שירים נוספים

### קטעי כלי

## משתתפים
* ג'יימס הטפילד – זמרה, גיטרת קצב
* קירק האמט – גיטרה מובילה, קולות רקע
* רוברט טרוחיו – בס, קולות רקע
* לארס אולריך – תופים

## הערות שוליים

קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2014
קטגוריה:סיבובי הופעות של מטאליקה
קטגוריה:סיבובי הופעות בפולין
מיילס לואיס-סקלי

**מיילס אנתוני לואיס-סקלי** (באנגלית: **Myles Anthony Lewis-Skelly**; נולד ב-26 בספטמבר 2006 בלונדון שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדות המגן השמאלי והקשר בארסנל מהפרמייר ליג ובנבחרת אנגליה.

## קריירת מועדונים
לואיס-סקלי גדל במחלקת הנוער של ארסנל. ב-5 באוקטובר 2023 חתם על חוזה מקצועני ראשון במועדון.

ב-22 בספטמבר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 2–2 נגד מנצ'סטר סיטי במסגרת המחזור החמישי של הפרמייר ליג לעונת 2024/2025. ב-1 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2–0 על פריז סן-ז'רמן במסגרת המחזור השני בשלב הליגה לעונת 2024/2025. ב-2 בפברואר 2025 כבש את שער הבכורה שלו בבוגרים בניצחון 5–1 על מנצ'סטר סיטי בליגה. את עונת הבכורה שלו בבוגרים סיים עם שער אחד ב-39 הופעות בכל המסגרות.

## קריירה בינלאומית
ב-21 במרץ 2025 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגליה הבוגרת בניצחון 2–0 מול אלבניה במסגרת המחזור הראשון של מוקדמות מונדיאל 2026 באירופה משחק בו גם כבש את שערו הבכורה במדים הלאומיים למה שהיה גם לשער הראשון במשחק.

## סטטיסטיקות קריירה

### מועדונים
מעודכן ל-5 בדצמבר 2025

### נבחרת
מעודכן ל-6 בדצמבר 2025

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:מגני כדורגל אנגלים
קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגליה
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2006
אודיסיאה – תוכנית ללימודים אקדמיים במדעים

**אודיסיאה** היא תוכנית ללימודים אקדמיים במדעים לנערים ונערות מחוננים. התכנית פועלת כחלק ממרכז מדעני העתיד ומתקיימת בשישה מוסדות אקדמיים: אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (במרכז חוסידמן למדע), אוניברסיטת בר-אילן, אוניברסיטת תל אביב (בבניין צ'ק פוינט), האוניברסיטה העברית בירושלים, הטכניון והמכללה האקדמית תל-חי.

המיונים לתוכנית מתקיימים במהלך כיתה ח' והלימודים מתחילים בסמסטר א' של השנה שלאחר מכן. בסיום הלימודים התלמידים עוברים להיות חברים ברשת אסכולה. במהלך הלימודים משתתפים בפעילויות חברתיות, בכל שנה יש מפגש של כל תלמידי התכנית מכל רחבי הארץ.

## מסלולים
באודיסיאה ישנם שלושה מסלולים:
* פיזיקה (בבר-אילן המסלול הוא פיזיקה קוונטית)
* מדעי המחשב וסייבר
* כימיה

תלמידים מצטיינים בתוכנית יכולים להשתלב בלימודים לתואר במוסד בו הם לומדים.

## קבלה
על מנת להתקבל לתוכנית יש לעבור ארבעה שלבים מסננים:

# מבחנים פסיכוטכניים הבודקים ידע כללי - זהים לכל המסלולים
# הרצאה או טקסט בנושא מדעי הרלוונטי למסלול אליו מנסים להתקבל ולאחריו מבחן בחומר הנלמד, בו בודקים את כישורי הלמידה של התלמידים.
# מכינה של כשבועיים בה לומדים נושא רלוונטי למסלול אליו מנסים להתקבל.
# ראיון אישי

במחזור ישנם כ-35 תלמידים; כמות התלמידים במחזור משתנה משנה לשנה ומבין מוסד אקדמי כזה לאחר.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: מיזמי חינוך
קטגוריה:מחוננות בישראל
פרפרים (אלבום)

"**פרפרים**" הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הישראלית בתי. הוא יצא לאור באפריל 2000 בהוצאת חברת התקליטים הליקון. מתוך האלבום יצאו חמשת הסינגלים: "נדנדה", "יום הולדת", "פרפרים" (שיר הנושא מתוכו), "קצת ממך" ו"ביי ביי בייבי". הראשון מביניהם זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו ונכנס לפלייליסט של גלגלצ.

## רקע והפקה
השיר הראשון שיצא מתוך האלבום ביוני 1999 היה "נדנדה", שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו ונכנס לפלייליסט של גלגלצ. לאחר מכן יצאו סינגלים נוספים לרדיו בהם "יום הולדת", "פרפרים", "קצת ממך", ו"ביי ביי בייבי" האלבום המלא יצא לאור באפריל 2000. הוא יצא בפורמט של תקליטור ובהמשך גם היה זמין להורדה דיגיטלית.

בתקופה זו בתי כבר הופיעה עם ההרכב המוזיקלי שלה, ברחבי ישראל במועדוני רוק ופסטיבלים כשהזירה המרכזית שלה הייתה מועדון הבארבי, שם זכתה להכרה רבה מול קהל נאמן שליווה אותה בתקופת הופעותיה גם בשנים הבאות. במהלך ההופעות שנמשכו שנתיים, התרשם ממנה הזמר והמוזיקאי אביב גפן והציע לה להצטרף לסיבוב הופעותיו "יומן מסע" ולפתוח את המופע במספר משיריה. בהמשך, הוזמנה להשתתף כשחקנית בסרט הקולנוע "סיפורי בית קפה", ושיר הנושא של הסרט, "ספק", נבחר מתוך אלבומה "פרפרים".

ב-2003 זכתה בפרס אקו"ם לעידוד פרסום היצירה על הלחנה. כמו כן השתתפה כיוצרת בפרויקט "שרות לאה גולדברג", בו הלחינה את השיר "שיר קטן" למילותיה של לאה גולדברג.

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2000
קטגוריה:אלבומי בטי פבלו
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן

"**חוה אלברשטיין בשירי נחום היימן**" הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה ביולי 1965 לאור חברת התקליטים CBS ישראל. הוא כלל שלושה שירים שיצר נחום היימן, ואחד משל דוד אגמון וחיים אהוביה.

## שירים
"אם פתאום", שיר הפתיחה, מבטא פחד ואי-ודאות באמצעות דימויים מהטבע, כשאירועים מפתיעים מאיימים על תחושת הביטחון. הבדידות והיעדר התמיכה הרגשית מעצימים את החרדה מהעתיד. "אחד ועוד אחת" מציג התלבטות על טבעה של אהבה ואחדות בין שניים. דרך שאלות על טבע ויקום, מבקשת הדוברת להבין כיצד שניים נפרדים הופכים לאחד, תוך שהיא משווה את הקשר הזוגי לנוף טבעי כמו הים והשמיים.

"אילו כל האוהבים" חוקר את כוח האהבה והשפעתה על המציאות, ומציע עולם שבו האוהבים והאימהות יכולים לשנות את פני הדברים. הדימויים מדגישים את התקווה שהאהבה תחליף את הסבל והמלחמה, ותביא לעתיד מואר ושלום. הרצועה האחרונה, "אחד מרגבי השדה", מתארת את הכמיהה לחיים מתוך אדמה צחיחה, כשהזרעים בתוכה מצפים לגשם הראשון שיביא צמיחה ושפע. הדימויים מדגישים את הקשר העמוק בין האדם לאדמה והשפעת הטבע על תהליך החיים.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-1965
קטגוריה:מיני-אלבומים של חוה אלברשטיין
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
הפוניקולר של בודפשט

**פוניקולר גבעת טירת בודפשט** הוא פוניקולר בבודפשט שבהונגריה. הוא מקשר בין כיכר אדם קלארק וגשר השלשלאות לטירת בודה למעלה.

הקו נפתח ב-2 במרץ 1870, והוא בבעלות עיריית בודפשט מאז 1920. הוא נהרס במהלך מלחמת העולם השנייה ונפתח מחדש ב-4 ביוני 1986. את הקו חוצים שני גשרי הולכי רגל, שהוקמו עם פתיחת הקו, פורקו ב-1900 כאשר גן הטירה הורחב ונבנו מחדש ב-1983, לקראת הפתיחה המחודשת של הפוניקולר.

בניית הקו החלה ביולי 1868 ונסיעת המבחן הראשונה של הקו הייתה ב-23 באוקטובר 1869. הקו נפתח לציבור ב-2 במרץ 1870. עם פתיתחו, הפוניקולר בבודפשט היה השני באירופה, רק בליון הייתה מערכת תחבורה דומה באותה תקופה.

במהלך מלחמת העולם השנייה המכוניות והטרמינלים נהרסו במהלך אחת ההפצצות של בודפשט.

עם תום המלחמה, פורקו שרידי הפוניקולר ונשקלה אפשרות של החלפתו במדרגות נעות. בסופו של דבר, ב-1965 הוחלט לבנות מחדש את הפוניקולר. שירותי אוטובוסים בין שני תחנות הקצה של הפוניקולר הושקו ב-1975 ופעלו עד פתיחת הפוניקולר מחדש ב-1986.

## פרמטרים טכניים
פרטים טכניים על קו הפוניקולר:
* אורך: 95 מטרים
* גובה: 51 מטרים
* שיפוע : 31.75°
* קרונות: 2
* קיבולת: 24 נוסעים בקרון
* מהירות מרבית: 5.4 קמ"ש
* אורך נסיעה: דקה וחצי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בודפשט: תחבורה
קטגוריה:פוניקולרים
גילברט קרלטון ווקר

**גילברט קרלטון ווקר** (באנגלית: **Gilbert Carlton Walker**; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מווירג'יניה, איש המפלגה הרפובליקנית ולאחר מכן המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כמושל וירג'יניה ה-36 בשנים 1869–1874, אחרון מושלי וירג'יניה שנבחר כרפובליקני עד 1970. בשנים 1875–1879 הוא כיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית.

## ראשית חייו
גילברט קרלטון ווקר נולד בבינגהמטון שבמדינת ניו יורק, כבנם של סבינוס ומטילדה (לבית גולוויי) ווקר. הוריו נפרדו כשהיה צעיר, ואמו נישאה בשנית לדונלד גרנט מצ'ננגו, ניו יורק. הוא התחנך בבתי ספר בדלאוור, ניו יורק, ובבניגהמטון, ובשנים 1851–1852 למד בויליאמס קולג' שבויליאמסטון, מסצ'וסטס.

ב-1854 קיבל ווקר תואר בוגר אוניברסיטה מהמילטון קולג' שבקלינטון, ניו יורק. בעת לימודיו שם הוא היה חבר באחוות סיגמה-פי, וזכה בפרס הראשון של הקולג' בדיבור בציבור בשנת לימודיו הראשונה. הוא למד משפטים בקריאה עצמית בהדרכתו של השופט הוראס ס. גריזוולד מעיר הולדתו, וב-1855 התקבל ללשכת עורכי הדין. ב-1857 הוא קיבל תואר מוסמך אוניברסיטה מהמילטון קולג'. באותה שנה הוא נשא לאישה את אוליב א. אוונס.

## קריירה משפטית ועסקית
בשנים 1855–1859 עסק ווקר בעריכת דין באווגו שבמדינת ניו יורק, ולאחר מכן ועד 1864 בשיקגו. הוא עבר אז לנורפוק, וירג'יניה, שם המשיך לעסוק בעריכת דין. הוא נעשה מעורב בעסקים כלכליים ושימש כנשיא בנק בנורפוק. עסקיו האחרים כללו שירות כחבר בחבר המנהלים של חברת ביטוחי האש האמריקאית של נורפוק. ב-1866 הוא היה אחד המייסדים של חברת הביטוח והנאמנות של נורפוק. ווקר היה גם מנהל של חברת הברזל אטלנטיק ושל חברת דוק, ושימש כנשיא שלה בשנים 1866–1869. בשנים 1874–1878 הוא שימש כנשיא חברת הביטוח גרניט בריצ'מונד, ובשנים 1874–1875 כעורך והמוציא לאור של העיתון "Richmond Enquirer".

## קריירה פוליטית
בשנים 1869–1874 כיהן ווקר כמושל וירג'יניה. הוא גם כיהן מטעם המפלגה הדמוקרטית בבית הנבחרים של ארצות הברית בשנים 1875–1879. בשנתיים הראשונות לכהונתו בבית הנבחרים הוא שימש כיושב ראש ועדת החינוך והעבודה. ב-1878 הוא לא התמודד לכהונה נוספת.

## שנותיו האחרונות
ב-1879 שב ווקר לעיר הולדתו, בינגהמטון, וחידש את עיסוקו בעריכת דין. ב-1881 הוא עבר לניו יורק, שם הוא המשיך בעיסוקו. הוא נותר פעיל בפעילות עסקית, כולל שירות כנשיא חברת הרכבת התחתית של ניו יורק.

גילברט קרלטון ווקר נפטר בניו יורק ב-11 במאי 1885. הוא נטמן בבית הקברות ספרינג פורסט שבבינגהמטון.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 1647-1648


## קישורים חיצוניים

* גילברט קרלטון ווקר, באתר אגודת המושלים הלאומית 
* 
* מסמכי גילברט קרלטון ווקר, בספריית וירג'יניה 
* גילברט קרלטון ווקר, באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מדינת ניו יורק
קטגוריה:מושלי וירג'יניה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מווירג'יניה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:בוגרי מכללת המילטון
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1833
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1885
פרס סילוונוס תאייר

**פרס סילוונוס תאייר** (אנגלית: Sylvanus Thayer Award) הוא פרס המוענק מדי שנה על ידי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית בווסט פוינט לאדם שדמותו והישגיו משקפים את המוטו של ווסט פוינט: "שירות, כבוד, מדינה". הפרס נקרא על שם "אבי האקדמיה הצבאית", הקולונל . חתן הפרס נבחר על ידי ועדה המורכבת מאגודת בוגרי ווסט פוינט. הוא מוענק מדי שנה מאז 1958 וזו ההכרה הקרובה ביותר שיש לווסט פוינט להענקת תואר דוקטור לשם כבוד.

## זוכי הפרס
*1958 – ארנסט לורנס
*1959 – ג'ון פוסטר דאלס
*1960 – הנרי קבוט לודג' הבן
*1961 – דווייט אייזנהאואר
*1962 – דאגלס מקארתור
*1963 – 
*1964 – רוברט א. לווט
*1965 – ג'יימס בריאנט קונאנט
*1966 – קרל וינסון
*1967 – 
*1968 – בוב הופ
*1969 – דין ראסק
*1970 – 
*1971 – ניל ארמסטרונג
*1972 – בילי גרהאם
*1973 – עומר בראדלי
*1974 – רוברט מרפי
*1975 – אברל הארימן
*1976 – גורדון גריי
*1977 – רוברט סטיבנס
*1978 – 
*1979 – קלייר בות' לוס
*1980 – 
*1981 – ג'יימס וב
*1982 – דייוויד פקארד
*1983 – ג'יימס דוליטל
*1984 – סטנלי רוג'רס ריזור
*1985 – פרנק פייס
*1986 – אדוארד טלר
*1987 – בארי גולדווטר
*1988 – וורן ברגר
*1989 – רונלד רייגן
*1990 – מייק מנספילד
*1991 – פול ניצה
*1992 – ג'ורג' שולץ
*1993 – סיירוס ואנס
*1994 – ג'ורג' הרברט ווקר בוש
*1995 – ברברה ג'ורדן
*1996 – 
*1997 – וולטר קרונקייט
*1998 – קולין פאוול
*1999 – נורמן ר. אוגוסטין
*2000 – הנרי קיסינג'ר
*2001 – דניאל אינווי
*2002 – G.I.
*2003 – גורדון סאליבן
*2004 – בוב דול
*2005 – סנדרה דיי או'קונור
*2006 – טום ברוקו
*2007 – 
*2008 – ויליאם פרי
*2009 – רוס פרו
*2010 – ג'יימס בייקר
*2011 – רוברט גייטס
*2012 – 
*2013 – מדליין אולברייט
*2014 – קונדוליזה רייס
*2015 – גארי סיניז
*2016 – רוברט מולר
*2017 – ג'ורג' ווקר בוש
*2018 – ליאון פאנטה
*2019 – 
*2020 – 
*2021 – מיי ג'מיסון
*2022 – 
*2023 – אליזבת דול
*2024 – ברק אובמה
*2025 – טום הנקס

## הערות שוליים

קטגוריה:האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
סילוונוס תאייר
*
אין יידישע פאלקס-לידער

"**אין יידישע פאלקס-לידער**" (בעברית: "**בשירי עם יהודיים**") הוא המיני-אלבום השני של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בספטמבר 1966 לאור חברת התקליטים CBS ישראל. הוא כלל חמישה שירים, כולם מבוצעים ביידיש.

## שירים
השיר הראשון במיני-אלבום הוא "רבנו תם", למילותיו של איציק מאנגר, שמספר על מכתב ששולחת מלכת טורקיה לרבנו תם ומתוודה על אהבתה אליו. אולם אשתו של רבנו תם זועמת על הווידוי (כמקובל בפולקלור היא חובטת בבעלה במערוך) ואומרת שאין די לבעלה בה.

השיר השני, "יאנקעלע", שכתב והלחין מרדכי גבירטיג, הוא שיר ערש לתינוק רך, שבו האם טווה את עתידו של העולל, אשר יגדל וילמד חומש וגמרא, ויהיה תלמיד חכם, או שמא סוחר ידוע ופיקח, וכן יהפוך לחתן... בסוף כל בית חוזרת האם אל קרקע המציאות, אל הפעוט המצווח, המטריד את אמא בלילות ומרטיב עצמו כמו נהר.

השיר השלישי "ווער האט אזא יינגעלע" (בעברית: "למי יש ילד כזה?") מתאר אהבה עמוקה של הורה כלפי ילדו, הנחשב לאוצר יקר ומלאך זך. הדוברת פונה לאל בתפילה לשמור על הילד, דבר שמדגיש את הקשר העמוק והרגשני בניהם.

"געגאנגען איז א יינגעלע" (בעברית: "ילד הלך") עוסק בכמיהה ובגעגוע לדמות של ילד או ילדה שהלכו לעולמם, ומבטא רגשות של אובדן וצער.

"א ויגליד" (בעברית: "שיר ערש") הוא השיר החמישי במיני-אלבום.

## ביקורות
בעיתון "הצופה" נטען כי הגשתה של אלברשטיין נעשית במידה רבה של כישרון, וכי קולה מבטיח והולם שירים מן הסוג הזה. סופר בקצרה כי אלברשטיין היא "כוכב עולה" בסצנת המוזיקה הישראלית, וכי היא מופיעה רבות ברדיו, על-אף שירותה הצבאי.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מיני אלבומים מ-1966
קטגוריה:מיני-אלבומים של חוה אלברשטיין
קטגוריה:אלבומים ביידיש
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
האנלים של סנט אמנד

**האנלים של סנט אמנד**, בלטינית ***Annales sancti Amandi*** (***maiores***), הם סדרה של אנלים פרנקיים אימפריאליים שחוברו בלטינית במאות ה-8 וה-9 במנזר הבנדיקטיני של סן-אמנד-לז-או . הם חולקים טקסט עם האנלים הקשורים אליהם *Annales Tiliani* , *Annales Laubacenses* ו- *Annales Petaviani* , שמקור כולם במנזרים של אזור בלגיקה ויש להם רישומים קצרים, מעט ספוראדיים. האנלים של סנט אמנד נשמרו בכתב יד שאבד כעת, והכיל גם את *De ratione temporum*  של בדה ונרביליס. כתב היד הזה הועתק בשנת 1638 על ידי אנדרה דושן , והעותק שלו הוא זה שעליו מבוססות כל המהדורות הבאות.

האנלים של סנט אמנד הם כנראה האנלים הפרנקיים הקדומים ביותר. נראה כי הם תוצר של שלושה מחברים קרולינגים שונים: חיבורו של הראשון מכסה את השנים 687–770, חיבורו של השני את השנים 771–791 וחיבורו של השלישי את השנים 782–810. הרישום הראשון של שנת 687 נוגע לקרב טרטרי , שבו הביס אחד מאבות השושלת הקרולינגית פפין מהרסטל (האמצעי) את יריביו הנויסטרים. הרישום האחרון של שנת 810 מציין את קרל הגדול לוקח צבא סקסוניה ומקיים אספה ציבורית (פלקיטום ) במקום שנקרא "פרדה" (Fereda), לשם הגיעו הוונדים ונכנעו לו. תחת שנת 789 מספק החיבור דוגמה מוקדמת למובן הגאוגרפי המוגבל של המונח "נויסטריה": באותו הזמן הוא התייחס רק לארץ שבין הלואר לסן. האנלים של סנט אמנד עוסקים בעולם החילוני והודעות על אירועים הקשורים לכנסיות או מנזרים מוצגות באופן לא שיטתי ולכאורה באקראי. לא יכול להיות שהחיבור נועד ליצור היסטוריה עבור הקהילה הנזירית; הדאגה העיקרית שלו היא מסערה וקונפליקט בתחום החילוני.

אין לבלבל את האנלים של סנט אמנד עם "**האנלים הקצרים של סנט אמנד**" (*Annales sancti Amandi breves*) ו"**האנלים הקצרים מאוד של סנט אמנד**" (*Annales sancti Amandi brevissimi*), קבוצות של אנלים קצרים יותר שנאספו כהערות שוליים בכתבי יד אחרים מאותו מנזר. הרישום הראשון של "הקצרים מאוד", עבור שנת 760, הוא רק "ליקוי חמה". הרישום האחרון שלו, עבור שנת 796, הוא "האפיפיור אדריאנוס מת", למרות שהוא מת למעשה ב-25 בדצמבר 795. אנלים אלה נכתבו בין שורותיו של לוח פסחא  (לוח שנועד להדריך את הכומר בקביעת היום שבו חל חג הפסחא, שלא חל במועד קבוע בלוח הרומי) לשנים 760–797. "האנלים הקצרים" מורכבים מסדרה של הערות לשנים 742 עד 855 לצד לוח פסחא המכסה את השנים 741 עד 941. הרישום הראשון שלו מציין ש"קרל נולד", והאחרון ש"המלך לותאר מת".

## הערות שוליים

קטגוריה:כרוניקות
קטגוריה:ספרות בשפה הלטינית
קטגוריה:השושלת הקרולינגית
טפידריום

**טֶפִּידָרְיוּם** (בלטינית: **Tepidarium**) היה חדר הרחצה מחומם לדרגת חום בינוני, במרחצאות הרומיים שחומם על ידי מערכת חימום תת-רצפתי.

הטפידריום היה חדר, או אולם שאליו נכנסו המתרחצים כהכנה ולפני שעברו לחדר החם - קלדריום, או לחדר הקר - פריג'ידריום.

שם החדר הגיע מהמלה tepidus שמשמעותה: חום בינוני, פושר.
ממוזער|'''טפידריום בפומפיי''', ציור של Hansen, Joseph Theodor 
במרחצאות הרומיים, לאחר תשלום דמי הכניסה, הרוחץ היה נכנס ל (החדר שבו היו תאי התפשטות והלבשה ותאים או מדפים שבהם יכלו לאחסן בגדים וחפצים אחרים בזמן הרחצה), התפשט, הגיש את בגדיו למלווה ועסק בפעילות גופנית כדי להזיע ואז נכנס לטפידריום - החדר הפושר ומשם לחדר החם - הקלדריום שבו (כמו בסאונה) הרוחץ הזיע ובכך ניקה את עורו מלכלוך שדבק בו. לאחר ההזעה, עבד היה משפשף שמן זית לתוך עורו של הרוחץ, הוא היה חוזר לטפידריום ולאחר מכן עובר לפריג'ידריום כדי להתקרר. השלב האחרון היה רחצה בבריכה הראשית, או שהיה באולם ציבורי ובתוך כך, גם להתרועע עם חבריו.

בפומפיי הטפידריום היה האולם המרכזי הגדול, שסביבו התקבצו כל שאר האולמות והוא היה מקושט בתבליטים, ציורי קיר ופסיפסים והאור נכנס מבעד לחלונות גבוהים שנקבעו בקירות.

הקיסר הרומי מרקוס אורליוס, תיאר טפידריום, באומרו: "מה זה רחצה כשאתה חושב על זה - שמן, זיעה, זוהמה, מים שמנוניים, הכל מתועב".

## קישורים חיצוניים
אתר צילומים ותמונות מבית המרחץ בפומפיי (באנגלית)

## הערות שוליים

קטגוריה:מרחצאות רומיים
קטגוריה:חדרים
צעצועיה של אסנת (מיני-אלבום)

"**צעצועיה של אסנת**" הוא המיני-אלבום השלישי של הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין. את האלבום הוציאה בדצמבר 1966 חברת התקליטים CBS ישראל.

## שירים
הרצועה הראשונה, "צעצועיה של אסנת", מתאר את ילדותה של אסנת דרך צעצועיה, כאשר כל צעצוע נחשב ל"הכי חמוד ויקר". עם התבגרותה ועזיבת בית הוריה, נשארה הדוברת עם הזיכרונות והצעצועים, כשהם מייצגים את האהבה והגעגוע לעבר. "בשש בבוקר" מתמקד בשקט ובשלווה של השעה שש בבוקר, כשהיום החדש מתחיל להתעורר בעדינות, בעוד הלילה נעלם לאיטו. הדוברת מדגישה את תחושת המעבר הרגועה בין חלום למציאות, תוך כמיהה לרגע נוסף של מנוחה לפני שמרוץ החיים יתחיל פעם נוספת. השיר השלישי, "יורם", מתאר את שאיפותיו של ילד בעל אותו שם להיות רב-חובל ולהפליג הרחק. אולם לאחר יום עבודה קצר בספינה מבין כי כדאי לו להישאר על הכרמל.

"אח איזה חורף" עוקב אחר חוויות החורף דרך מפגש עם הרוח, הגשם והרעם, שמשפיעים פיזית על הגוף והחושים. הוא מדגיש את עוצמת הטבע בחורף ואת תחושת התדהמה והכבוד כלפיו, בשילוב עם קלילות ומשחקיות. "עפרה" הוא השיר הקצר ביותר במיני-אלבום, והוא מתאר את מאמציה לבשל לפעוט, שאינו מראה כל תיאבון, למרות כל טרחתה. הוא מדגיש את התסכול וחוסר האונים של מי שמנסה לרצות מישהו, שאינו מסוגל להעריך את המאמצים, כמו הפעוט ש"עשוי מסמרטוט". "נומה בן" הוא שיר ערש מרגיע, המלווה את תהליך הירדמותם של ילדים באמצעות תיאורים פסטורליים מהחיים, כמו בעלי מקצוע שסיימו את עבודתם ובעלי חיים שחזרו לשלוותם.

## רשימת רצועות

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:מיני אלבומים מ-1966
קטגוריה:מיני-אלבומים של חוה אלברשטיין
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
יהודי מודיקה

**הקהילה היהודית של [[מודיקה]]**, שהתקיימה עד גירוש היהודים מסיציליה בשנת 1492, הייתה אחת מהקהילות המשגשגות ביותר בסיציליה. התפתחותה של הקהילה נקשר להיסטוריה של רוזנות מודיקה, אשר התפרסה על חלקים מהאי.

הערכת גודלה של הקהילה היהודית במודיקה מצביעה על מספר שבין 1,000 ל-2,000 איש, שכן שכונה שלמה בעיר הייתה מאוכלסת בעיקר ביהודים. השכונה, המוכרת כיום בשם "קרטידוני", נקראה כך על שם היהודים שהיו גרים בה בעבר. עדות נוספת לחשיבות הקהילה היהודית במודיקה ניתן למצוא אף בפרעות והטבח שביצעו התושבים הנוצרים ביהודי המקום בשנת 1474.

ביום זה, מאות יהודים, לפי הדיווחים בין 360 ל-600 לפחות, נרצחו בידי המון שהוסת על ידי כומר מטיף הקרא לרצח והשמדה של יהודי המקום. הפורעים בזזו והרסו את כל הנקרה בדרכם, שרפו את בית הכנסת וטבחו ללא רחם באנשים, נשים וטף. הטבח נחשב לאחד האירועים החמורים ביותר בתולדות היהודים בסיציליה.

אכזריות הפוגרומים בנוטו ובמודיקה אומתה גם מדבריו של המלך חואן השני מאראגון, במכתב מאוקטובר 1474 אותו כתב לאחראי על האוצר הכללי ולממונה על הרכוש המלכותי בממלכת סיציליה: "נודע לנו כי לאחרונה בוצעו טבח אכזרי בקהילות יהודיות בנוטו ובמודיקה, שאנו סבורים כי מדובר באירוע נורא במיוחד. במעמדנו הרם, אשר תחת חסותנו היה אמור כל אדם לחוש מוגן... ידוע לנו כי בנוטו בוצעו טבח כה גדול ביהודים, עד כי לא נשארו מהם אישה, זקן או ילד."

## הערות שוליים

מודיקה
קטגוריה:סיציליה: היסטוריה
יחסי איחוד האמירויות הערביות – פרו

**יחסי איחוד האמירויות הערביות – פרו** הם היחסים הבילטרליים בין **[[פרו]]** ל**[[איחוד האמירויות הערביות]]**. שתי המדינות חברות באו"ם ובתנועת המדינות הבלתי-מזדהות.

## היסטוריה
שתי המדינות כוננו יחסי חוץ ב-17 ביוני 1986. בשנת 2011 פתחה פרו שגרירות ומשרד מסחרי בדובאי. העיר היא גם ביתה של קהילה פרואנית גדולה, הגדולה ביותר במדינה ערבית, ומארחת את המסעדות הפרואניות ביותר במזרח התיכון. במרץ 2016, איחוד האמירויות פתחה שגרירות בלימה, בירת פרו.

## מסחר
איחוד האמירויות היא השותפה המסחרית הראשונה של פרו בעולם הערבי. בשנת 2020 הוערך הסחר בין שתי המדינות בכ-530 מיליון דולר. פרו היא היעד השני של איחוד האמירויות הערביות בדרום אמריקה להשקעות.

## נציגויות דיפלומטיות
* פרו מחזיקה שגרירות בדובאי.
* איחוד האמירויות מחזיקה שגרירות בלימה.

## לקריאה נוספת

* 


## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ערכים ללא קטגוריות פיזיות - יחסי חוץ
הוראה קוגנטית והוראה דיספוזיטיבית

בהוראות של חוק או של תקנון נהוג להבחין בין **הוראה קוגנטית**, שהיא הוראה כופה, שלא ניתן לחרוג ממנה, ובין **הוראה דיספוזיטיבית**, שניתן להתנות עליה באמצעות הוראה אחרת, למשל בחוזה.

מרבית חוקי המגן שבדיני העבודה מעניקים לעובד זכויות קוגנטיות, כלומר זכויות שהעובד אינו יכול לוותר עליהן, ואף ארגון עובדים אינו יכול לוותר עליהן. דוגמה להתייחסות מפורשת לכך ניתן ב לחוק שכר מינימום הקובע: "זכותו של עובד, לפי חוק זה, אינה ניתנת להתניה או לויתור". קביעת הזכות כקוגנטית באה להגן על העובד מפני לחץ לוותר על זכות זו, אך גם אם העובד הוא המבקש לוותר על זכותו (למשל עובד חסר ניסיון המוכן לעבוד בשכר נמוך משכר המינימום על מנת לצבור ניסיון) אין למעסיק רשות לקבל את ויתורו.

לעומת הזכויות לשכר מינימום, לחופשה שנתית, לפיצויי פיטורים, לחופשת לידה ועוד, שהן זכויות קוגנטיות, הזכות לדמי מחלה היא זכות דיספוזיטיבית, משום שבהתאם ללשון החוק הוא אינו חל על מי שזכות זו מוסדרת לגביו בהסכם קיבוצי או בהסדר קיבוצי.

דוגמה נוספת:  לחוק החברות קובע נושאים שהחלטות החברה בענינם יתקבלו באספה הכללית. סעיף 58 לחוק קובע "חברה אינה רשאית להתנות על הוראות סעיף 57".

פרק ו' לחוק המקרקעין עוסק בבתים משותפים.  בפרק זה קובע: "לכל דירה בבית משותף צמוד חלק בלתי מסוים ברכוש המשותף של אותו בית משותף." המשך הסעיף קובע שחלק מהוראה זו הוא דיספוזיטיבי, כלומר קובע דרך שבה ניתן להתנות על הוראה זו: "בעלי הדירות רשאים לקבוע בתקנון, כמשמעותו בסימן ג׳ לפרק זה (להלן – התקנון), שחלק מסוים של הרכוש המשותף יהיה צמוד לדירה פלונית, ובלבד שלא יקבעו זאת ביחס לחדרי מדרגות, מעלית, מקלטים ומיתקנים המיועדים לשמש את כל בעלי הדירות".

לא תמיד מצוין במפורש בחוק האם הוראה בו היא קוגנטית או דיספוזיטיבית לעיתים ניתן להבין זאת מתוך הבנת מטרות החוק, ולעיתים נדרשת פסיקה שתכריע בשאלה זו. סעיפיו של חוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה) לא מתייחסים לשאלה האם הוראות החוק הן דיספוזיטיביות או קוגנטיות. בתחילה דעות המלומדים היו חלוקות אך במהלך השנים התקבעה הפסיקה כי היבטים מסוימים בחוק הם דיספוזיטיביים, והצדדים בהסכם רשאים למשל לקבוע מראש שלא ניתן יהיה לתבוע סעד של אכיפה. בית המשפט הדגיש כי על ההתנאה להיעשות באופן מפורש או לכל הפחות להשתמע בבירור מאומד דעתם של הצדדים בזמן כריתת ההסכם. כמו כן כוח ההתנאה של הצדדים אינו בלתי מסויג וישנם מקרים בהם בית המשפט לא יאפשר הסתמכות על תנאי בחוזה ויפנה לחוק.

הוראות בהסכם קיבוצי ובצו הרחבה הקובעות את זכויות העובד הן הוראות קוגנטיות, כלומר עובד אינו יכול לוותר על זכות שניתנה לו בהן. 

## ראו גם
* נורמה קוגנטית במשפט הבין לאומי

## קישורים חיצוניים
* הוראות קוגנטיות ודיספוזיטיביות, באתר של עו"ד עפר שחל

## הערות שוליים

קטגוריה:מונחים משפטיים
Eternal Atake 2

***Eternal Atake 2*** הוא אלבום האולפן הרביעי של הראפר והזמר האמריקאי ליל עוזי ורט. הוא יצא לאור ב-1 בנובמבר 2024, בהוצאת חברות התקליטים ג'נריישן נאו ואטלנטיק רקורדס. האלבום נחשב להמשך של אלבום האולפן השני שלו, *[[Eternal Atake]]* (2020).

## רקע והכרזה
לאחר צאת אלבום האולפן השלישי שלו *[[Pink Tape]]*, עוזי חשף שיוציא את המיקסטייפ החמישי שלו ; זאת לאחר שהבטיח שאם הוא יגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד 200. ב-16 באוגוסט 2023, חשף את עטיפת המיקסטייפ בעמוד האינסטגרם שלו, שנראית דומה לזו של מיקסטייפ הבכורה של יאנג ת'אג  (2015). ב-19 באוגוסט 2023, שירים רבים מ-** הודלפו לאינטרנט, מה שהוביל בסופו של דבר לביטולו. בעקבות כך, החליט עוזי להתמקד ב-*Luv Is Rage 3*.

ב-23 באוקטובר 2024, הוציא עוזי את "" ללא קידום או הודעה מוקדמת, כאשר עטיפת השיר מציגה חור מפתח בצבע לבן עם המונח "EA2", קיצור של *Eternal Atake 2*. מאוחר יותר באותו יום, הפרסומים של עוזי בשירותי הסטרימינג עודכנו בהתאמה. באותו לילה, עוזי הפעיל מחדש את חשבונות הטוויטר והאינסטגרם שלו, שבאמצעותם פורסם הטריילר של האלבום. תאריך היציאה שלו, כמו גם רשימת הרצועות שלו בת שישה-עשר השירים, נחשפה זמן קצר לאחר מכן דרך אפל מיוזיק.

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי ליל עוזי ורט
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
קרלו מריה ויגאנו

**קרלו מריה ויגאנו** (באיטלקית: **Carlo Maria Viganò**; נולד ב-16 בינואר 1941) הוא ארכיבישוף קתולי מסורתי איטלקי, שכיהן כנונציו (שליח הוותיקן) בארצות הברית בין השנים 2011 ל-2016 וכמזכיר הכללי של הוותיקן מ-2009 עד 2011. ויגאנו ידוע בכך שפרסם את שערוריית ההדלפות של הוותיקן ב-2012, שבה חשף שחיתות פיננסית בוותיקן, ומכתב מ-2018 המאשים את האפיפיור פרנציסקוס ומנהיגים קתולים אחרים בטיוח האשמות על התעללות מינית של הקרדינל לשעבר תיאודור מקאריק. בשנת 2024, האשים הוותיקן את ויגאנו בפילוג, הוא הוכרז אשם והוטל עליו חרם.

## הערות שוליים

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ארכיבישופים
קטגוריה:כמרים איטלקים
קטגוריה:נונציו (שגרירים אפיפיוריים)
קטגוריה:שגרירים בארצות הברית
קטגוריה:שגרירים בניגריה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1941
נסה אותי

"**נסה אותי**" הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הישראלית בתי. הוא יצא לאור בשנת 2004 בהוצאת חברת התקליטים הליקון. מתוך האלבום יצאו חמשת הסינגלים: "נסה אותי" (שיר הנושא מתוכו), "מניפולציה", "מלכת הפופ", "מר לי" ו"סיבות אישיות". זהו האלבום האחרון של הזמרת שיצא תחת השם "בתי".

## רקע והפקה
אלבום האולפן השני של בתי יצא אף הוא בהליקון בשנת 2004; היא הייתה אמונה על ההפקה המוזיקלית ועל תוכני האלבום.

רוב האלבום הוקלט באולפנה הביתי והסינגל הראשון שיצא מתוכו היה "נסה אותי" – זהו גם שיר הנושא מתוכו. שירים נוספים שיצאו כסינגלים מהאלבום היו "מניפולציה", "מלכת הפופ", "מר לי" והשיר שזכה להצלחה הרבה ביותר מהאלבום "סיבות אישיות", עבורו נוצר גם וידאו קליפ בבימויו של ליאור מולכו.

באותה העת בה יצא האלבום "נסה אותי", כתבה בתי את סינגל הבכורה של הזמרת שירי מימון, "עד שתבין אותי".

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי 2004
קטגוריה:אלבומי בטי פבלו
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
נו-דיסקו

**נו-דיסקו** (באנגלית: **Nu-disco**) הוא תת-ז'אנר מוזיקלי של מוזיקת דאנס ודיסקו של שנות ה-1970, סגנונות דאנס אירופיים כבדי סינתיסייזר משנות ה-1980, ומוזיקת דאנס אלקטרונית של תחילת שנות ה-1990. הז'אנר, שהופיע לראשונה באמצע שנות ה-1990, היה פופולרי בתחילת שנות ה-2000 ובתחילת שנות ה-2010.

יש מספר סצנות מוזיקליות הקשורות לנו-דיסקו, כאשר הסצנה המוזיקלית המקורית מאופיינת כמוזיקת האוס עם שילוב של אלמנטים של דיסקו, ומוזיקת בלאריק ביט בהשפעת הדיסקו.

## אפיון
מאחר שנו-דיסקו הוא ז'אנר דאנס, שימוש בגרוב של מכונות תופים הוא חלק מהותי מהז'אנר. יצירות נו-דיסקו בדרך כלל כוללות מקצב של ארבע על הרצפה  עם תחושה אורגנית ותוססת המבוססת על צלילי דיסקו קלאסיות של שיק , סיסטר סלדג'  ואחרים.

בעוד שההפקה המודרנית שופעת צלילים מסונתזים, תקליטי נו-דיסקו רבים מונעים, במסורת הדיסקו, על ידי הליקים  של גיטרה או גיטרה בס. כמו כן, כמו בז'אנרים אלקטרוניים אחרים, מפיקי נו-דיסקו השתמשו בסינתיסייזרים דיגיטליים ואנלוגיים כדי ליצור קטעים מלודים והרמוניים, ולהוסיף אווירה וצבע ליצירותיהם.

## הערות שוליים

קטגוריה:רטרו
קטגוריה:שנות ה-1990 במוזיקה
קטגוריה:שנות ה-2000 במוזיקה
קטגוריה:שנות ה-2010 במוזיקה
בין המילים

"**בין המילים**" הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הישראלית בטי. הוא יצא לאור במרץ 2009 בהוצאת חברת התקליטים פטיפון (הוצאה עצמית). מתוך האלבום יצאו ארבעת הסינגלים: "רק הרוח", "האמת שלנו" / "Nuestra Verdad", "רעל" ו"בין המילים" (שיר הנושא מתוכו). זהו האלבום הראשון של הזמרת שיצא תחת השם "בטי".

השיר "רעל" שנכלל באלבום ופורסם כסינגל השלישי מתוכו, הוקלט מחדש על ידי בטי והופק בשנית על ידי הדי ג'יי הישראלי עופר ניסים. מעבר לכך שהשיר הפך ללהיט מועדונים, הוחלט בשנת 2023 להעמיד אותו כמועמד במצעד הלהיטים הגדולים של עופר ניסים. ישנן שתי עטיפות לרמיקס של ניסים; האחת כוללת את הכיתוב "Offer Nissim Pres. Betty – Poison", בעוד שהשנייה כוללת את הכיתוב: "עופר ניסים מציג: בטי – רעל". בהמשך, עבדו שוב כאשר יצא השיר "Gracias a la Vida".

## רקע והפקה
אלבומה השלישי של בטי "בין המילים" יצא במרץ 2009, בהפקה עצמית, ושמה הפרטי שונה מ"בתי" ל"בטי". באלבום זה שבה לשתף פעולה עם שמוליק דניאל כמפיק המוזיקלי; שיריו נכתבו על ידה. באלבום ישנן נגיעות מוזיקליות לטיניות לשורשיה הלטיניים הבאים לידי ביטוי בשני שירים המתורגמים מעברית לספרדית ("Nuestra Verdad" ו-"Soledad"). שיר מהאלבום בספרדית זכה להשמעות בתחנות רדיו בבואנוס איירס בארגנטינה, ובעקבותיו הוזמנה להתארח ולשיר דואט עם הזמרת-יוצרת הארגנטינאית טרסה פרודי .

בשנה זו פנה אל בטי הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי עופר ניסים והציע להפיק גרסת רמיקס לשיר שלה "רעל" מתוך האלבום. השיר הפך ללהיט מועדונים ובעקבותיו שיתפו השניים פעולה גם ביצירת רמיקס לשיר "Gracias a la Vida" (הידוע מביצועה של הזמרת מרסדס סוסה), בביצועה הקולי של בטי, שיצא בשנת 2011.

## עטיפה
עטיפת האלבום המקורית שפורסמה במרץ 2009 כללה את הכיתוב "בטי: בין המילים". עם זאת, עטיפה נוספת שפורסמה במרוצת השנים כללה את הכיתוב "בטי פבלו: בין המילים". בשתיהן נראית הזמרת כשהיא מביטה לכיוון המצלמה – התמונות זהות מלבד הכיתוב המופיע בצד העליון והימני של האלבומים.

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי 2009
קטגוריה:אלבומי בטי פבלו
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית