המתקפה האיראנית על ישראל (אפריל 2024)

**המתקפה האיראנית על ישראל** או "**ליל הכטב"מים**" (השם האיראני למתקפה הוא: **הבטחת האמת**; בפרסית: **وعده صادق**, בתעתיק מדויק: ועדה-י צאדק) הייתה תקיפה אווירית נרחבת שביצעה איראן משטחה ומשטח מדינות נוספות נגד ישראל בלילה שבין 13 ל-14 באפריל 2024, בעקבות תקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק שבועיים לפני כן, וכללה 110–130 טילים בליסטיים, 36 טילי שיוט וכ-185 כטב"מים. מבצע ההגנה מפני המתקפה נקרא "**מגן ברזל**", ובמהלכו יירטו מערך ההגנה האווירית של צה"ל, וקואליציה אזורית בהובלת ארצות הברית, 99% מהאיומים.

כל טילי השיוט והכטב"מים יורטו מחוץ לישראל על ידי ישראל ועל ידי קואליציה של המדינות ארצות הברית, ירדן, בריטניה וצרפת. הרוב המוחלט של הטילים הבליסטיים יורט וטילים בודדים נפלו בשטח ישראל וגרמו נזק קל. על פי מקורות אמריקאיים, כמחצית מהטילים הבליסטיים האיראניים כשלו בשיגור או סטו ממסלולם ולא היה צורך ליירט אותם . המתקפה הייתה חסרת תקדים בתולדות ההגנה האווירית מבחינת כמות הטילים וכלי הטיס החמושים ששוגרו בבת אחת, ומבחינת אחוזי היירוט הגבוהים.

התקיפה הייתה תגובה לתקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק שבוצע שבועיים לפני כן על-ידי ישראל והפעם הראשונה שבה איראן תקפה את ישראל בגלוי משטחה. יעדי התקיפה היו בסיסי צה"ל בנגב וברמת הגולן. זו הפעם הראשונה מאז התקיפות העיראקיות על ישראל במלחמת המפרץ משנת 1991, שמדינה חברה באו"ם מגיבה באמצעות תקיפה על ישראל.

ב-19 באפריל 2024 התקיפה ישראל את בסיס חיל האוויר האיראני באספהאן שבאיראן, וכן את שדה התעופה א-ת'עלה באזור "א-סווידא" בסוריה הדרומית.

ב-1 באוקטובר 2024 בוצעה כתגובה מתקפה איראנית נוספת על ישראל.

## רקע

בליל 1 באפריל 2024 הותקף מבנה בבסיס אילת של חיל הים הישראלי על ידי כטב"מ נפץ ששוגר מעיראק על ידי המיליציה הפרו-איראנית "ההתנגדות האסלאמית בעיראק". לא היו נפגעים בנפש. באותו היום, סמוך לשעה 17:00, הפציצו מטוסי קרב ישראליים את הקונסוליה האיראנית בדמשק, הצמוד לשגרירות האיראנית, ומשמש גם מעון לשגריר האיראני בסוריה. הבניין קרס, בתקיפה נהרג בריגדיר גנרל מוחמד רזא זאהדי, מפקד "כוח קודס" בסוריה ובלבנון, ובכיר במשמרות המהפכה, ועוד לפחות 16 בני אדם. לפי דיווח של אל-חדת', בתקיפה נהרג גם סגנו, ראש מטה כוח קודס בסוריה ולבנון.

ישראל תכננה את המתקפה חודשיים לפני כן, ושבוע לפני התקיפה החליט הקבינט הביטחוני על ביצועה. על פי תחקיר שפרסם הניו יורק טיימס הקבינט הניח שאיראן לא תגיב בעוצמה והעריך "בצורה שגויה מאוד" את תגובתה לחיסול. ישראל הודיעה לארצות הברית על הפעולה דקות ספורות לפני הביצוע, בהודעה "בדרג נמוך". עוזרים בממשל האמריקאי יידעו בדחיפות את ראשי מערכת הביטחון, שצפו שלפעולה עשויות להיות תוצאות חמורות עם השלכות נרחבות באזור. אף שהקו הרשמי של ארצות הברית היה תמיכה בישראל, בשיחות פרטיות הובע זעם על כך שישראל לא התייעצה עם ארצות הברית ולא הודיעה לה מוקדם יותר. מזכיר ההגנה האמריקאי לויד אוסטין אמר בשיחה עם שר הביטחון יואב גלנט שישראל סיכנה את הכוחות האמריקאים.

ב-6 באפריל הודיעה ארצות הברית שלפי המודיעין שבידה, בשבוע הקרוב איראן תתקוף את ישראל בנחילי כטב"מים וטילי שיוט בתגובה לחיסול. ב-8 באפריל דווח כי בכירים באיראן הבהירו שאם ארצות הברית תצליח לכפות על ישראל הפסקת אש ברצועת עזה, לא תהיה תגובה לתקיפת השגרירות בדמשק. נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, הודיע שארצו תסייע לישראל ביירוט אם זו תותקף בידי איראן או שלוחיה. פיקוד העורף פרסם על איסור פעילויות חינוכיות והגבלת התקהלות עד 1,000 איש ברחבי ישראל. ב-12 באפריל קראו צרפת ובריטניה לאזרחיהן להימנע משהות בישראל שלא לצורך חיוני. בריטניה, צרפת וגרמניה הזהירו את איראן שלא לתקוף את ישראל, וציינו שמתקפה כזו תהיה הסלמה שעלולה להוביל לתגובה צבאית של המערב נגד איראן. גם ישראל הזהירה את איראן שמתקפה כזו עלולה להוביל לתגובה צבאית ישראלית ישירה על אדמת איראן.

## מהלך התקיפה
במוצאי שבת, 13 באפריל, סביב השעה 22:40 שעון ישראל, פתחה איראן במתקפת כטב"מים ולאחר מכן גם של טילי שיוט על ישראל. במתקפה שוגרו מאיראן 185 כטב"מים מסוג שאהד 136 ושאהד 238, וכעבור מספר שעות התקרבו לשטח ישראל. בתקיפה נורו גם טילי שיוט פאווה מדגם 351 מסדרת טילי סומאר, וטילים בליסטיים לטווח בינוני.

במתקפה השתתפו גם גורמים ממדינות נוספות. כטב"מים שוגרו מתימן, על ידי ארגון החות'ים, כשבמקביל חזבאללה מלבנון שיגר כ-25 רקטות שכוונו לעבר בסיסים ברמת הגולן.

בעקבות המתקפה האיראנית, הכריזו ירדן ומצרים על מצב חירום. מקורות ביטחוניים בירדן אמרו לסוכנות הידיעות רויטרס כי "ירדן מוכנה ליירט כל כטב"ם איראני שיחדור למרחב האווירי שלה". לפני תחילת המתקפה האיראנית החלו שיבושים נרחבים במערכות GPS בעיראק, בירדן, בכווית, בסוריה, בלבנון ובישראל.

ארגון אל-חשד א-שעבי בעיראק הכריז על מצב כוננות בקרב הפלגים העיראקיים, בציפייה לתגובה ישראלית או אמריקנית.

החל מהשעה 00:30 ב-14 באפריל, נסגר המרחב האווירי של ישראל לטיסות בין-לאומיות ופנים ארציות. נמל התעופה רמון נסגר לתנועה. מוקדם יותר, גם מצרים, ירדן ולבנון הודיעו על סגירה זמנית של המרחב האווירי שלהן. מאוחר יותר, ירדן הכחישה את הפרסום בתקשורת הרשמית.

בשעה 01:42 שוגרו מאיראן לישראל 110–130 טילים בליסטיים לטווח בינוני מדגמי עימאד וקדר 110. בעת השיגור נשמעו אזעקות ביישובים ברחבי ישראל, בין השאר באזור באר שבע והנגב, רמת הגולן, ירושלים, יהודה, השומרון והערבה ועוד. צה"ל שיגר מיירטים לעבר הטילים הבליסטיים ששוגרו מאיראן. בתוך כך, צבא סוריה ניסה ליירט ולשבש את המיירטים הישראליים אשר חלפו מעל שמי סוריה על מנת לאפשר את הגעת הכטב"מים והטילים למרחב האווירי הישראלי.

עד השעה 02:00 שיגרה איראן לעבר ישראל 185 כלי טיס בלתי מאוישים, 110–130 טילים בליסטיים ו-36 טילי שיוט, בשלושה גלים. כל הכטב"מים וטילי השיוט יורטו מחוץ לגבולות ישראל, וכן רוב מכריע של הטילים הבליסטיים. טילים בליסטיים מעטים פגעו בבסיס נבטים וגרמו נזק קל שלא פגע בתפקוד הבסיס, וכן נגרם נזק בציר במרחב החרמון. מקור אמריקאי דיווח על פגיעה בבסיס נוסף של חיל האוויר בנגב, וגם שם לא דווח על נזק משמעותי. על פי אותו מקור 9 טילים נפלו בבסיסים צבאיים וגרמו נזק קל. לעומת זאת פורסם בשם מקורות בצה"ל כי בשטח ישראל פגעו רק ארבעה טילים, ובעוד שני מקרים לא ברור אם מדובר בפגיעה של טיל או של שברי יירוט. אותם מקורות הכחישו גם טענות בדבר פגיעה בבסיס רמון.

מטוסי קרב ישראליים, אמריקאים, ירדניים, בריטיים וצרפתיים השתתפו ביירוט הטילים והכטב"מים. מטוסים אמריקאים השמידו יותר מ-80 חימושים איראניים, שיותר ממחציתם איימו על ישראל – לפני שהגיעו ליעדיהם. ארצות הברית לא הודיעה מאיפה המטוסים המריאו, ולא ברור אם חלק מהם המריאו מבסיסים בערב הסעודית. כמו כן השתתפו מטוסים אמריקאים מבסיסי יבשה וים. ירדן יירטה עשרות כטב"מים במרחב האווירי שלה, בצד של בקעת הירדן שבשליטתה וסמוך לגבול ירדן–סוריה.

הטילים הבליסטיים יורטו בעיקר באמצעות מערך ההגנה האווירית הרב-שכבתית ובעיקר על ידי מערכת ה"חץ" של ישראל, אך גם באמצעות קלע דוד. המערכות הישראליות ירטו בהצלחה כ-90% מהטילים. כמו כן דווח שכוחות ארצות הברית יירטו לפחות 6 טילים בליסטיים. בהגנה השתתפו המשחתות של הצי האמריקני USS קרני ו-USS ארלי ברק , שהיו שתיהן בפעילות בים התיכון. המשחתות עשו לראשונה שימוש מבצעי בטילים SM-3 ליירוט טילים בליסטיים. סוללת טילי פטריוט של צבא ארצות המוצבת בארביל בעיראק, הפילה לפחות טיל בליסטי אחד. בסך הכל יורטו בהצלחה כ-99% מהאיומים ששוגרו לישראל, הישג חסר תקדים בתולדות הלוחמה האווירית ולוחמת הטילים. הנפגעת היחידה במתקפה הייתה ילדה בת 7 מהפזורה הבדואית בנגב שנפצעה קשה מפגיעת חלקי מיירט.

בסביבות השעה 03:00 לפנות בוקר הודיע מוחמד באגרי, מפקד משמרות המהפכה האסלאמית של איראן, שמבצע "הבטחה אמיתית" הסתיים. המבצע היה תגמול על ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי שבועיים לפני כן, ואם ישראל תנקוט פעולת תגמול טהראן תגיב בתקיפה גדולה עוד יותר.

על פי מקורות אמריקאים, סעודיה ואיחוד האמירויות חלקו עם ארצות הברית וישראל מודיעין צבאי שסייע ביירוט המתקפה האיראנית. כמו כן צוין שירדן עדכנה את ארצות הברית כי תאפשר לה לנוע במרחב האווירי שלה, ותסייע ביירוט. עוד נאמר כי ממשלות ערביות פעלו באופן זהיר סביב המתקפה האיראנית, בשל החשש שיהיו מעורבות בסכסוך גם כן.

עלות ההגנה הישראלית מוערכת בין 2 מיליארד ל-5 מיליארד ש"ח באותו לילה, בעוד עלות המתקפה האיראנית מוערכת כבעשירית ממחיר זה.

קובץ:F-15I vs Iranian strikes on Israel 02.jpg|מטוס F-15I רעם חמוש בטילי אוויר-אוויר מסוג "פיתון" מוכן למשימת יירוט
קובץ:IDF 2024-04-14 08-02.jpg|הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי יחד עם ראש אגף המבצעים אלוף עודד בסיוק ומפקד חיל האוויר אלוף תומר בר בתא השליטה של חיל האוויר בקריה בליל התקיפה
קובץ:2023 IRGC Aerospace Force achievements Exhibition in Qom (33).jpg|מל"ט מסוג שאהד 136, השתתף בתקיפה
קובץ:IDF 2024-04-14 06-01.webm|תא השליטה של חיל האוויר בעת בלימת המתקפה האיראנית


## אמצעי לחימה
### איראן ובעלות בריתה

### ישראל
***':


***' (כלי טיס):

### בנות הברית של ישראל
* ***':
** [[מטוס קרב|מטוסי קרב]] מדגמי [[F-16 פייטינג פלקון]], [[F-18 הורנט]] ו-[[F-35 לייטנינג II]].
** מערכת הגנה אווירית [[AEGIS]] על שתי [[משחתת|משחתות]] (טילי [[SM-3]])
** [[MIM-104D פטריוט]]
* ***':
** מטוסי קרב
* ***':
** [[מטוס קרב|מטוסי קרב]]
* ***':
** מטוסי קרב מדגם F-16 פייטינג פלקון

## בעקבות התקיפה

[ממוזער|שמאל|280px|[נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בעת המתקפה בחדר המצב בבית הלבן]]
[ממוזער|מחושך לאור - ב[כיכר החטופים והנעדרים|כיכר החטופים הוצבה חנוכיה של האמן אלי גרוס העשויה משברי טילים שנורו על ישראל]]

פורסם שנשיא ארצות הברית ג'ו ביידן קרא לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בשיחת טלפון שלא לתקוף באיראן, ואף הודיע כי מדינתו לא תתמוך במתקפה כזו ולא תשתתף בה. מאוחר יותר פורסם כי ביידן אמר בשיחה שהיירוט הנרחב הוא הצלחה שיצרה "מרחב וגמישות להחלטות על הצעדים הבאים". הוא יעץ לישראל "להאט את הקצב ולחשוב היטב". היועץ לביטחון לאומי, ג'ייק סאליבן, הודיע כי ארצות הברית תטיל סנקציות על תוכניות הטילים והכטב"מים של איראן, בתיאום עם מדינות ה-G7 שצפויות להצטרף למהלך. גם האיחוד האירופי הצטרף.

במערכת הפוליטית הישראלית קראו השרים בצלאל סמוטריץ', איתמר בן גביר ופוליטיקאים אחרים ממפלגות הקואליציה לצאת למתקפה משמעותית על אדמת איראן. מרב מיכאלי, מנגד, הביעה התנגדות לתקיפה.

ב-19 באפריל 2024, בלילה שבין חמישי לשישי, בסמוך לשעה ארבע בבוקר, על פי דיווחים זרים, ישראל תקפה מתקנים צבאיים של משמרות המהפכה באספהאן ובנתנז שבאיראן, ובעיראק. בנוסף, באותו לילה, ישראל תקפה אמצעי נ"מ של צבא סוריה בדרום המדינה. לאור זאת, המועצה העליונה לביטחון לאומי של משמרות המהפכה התכנסה לדיון חירום.

על רקע התקיפה, הודיעה חברת S&P על הורדת דירוג האשראי של ישראל מדרגה של AA- ל-A+.

## ראו גם
* המעורבות האיראנית במלחמת חרבות ברזל
* זירת לבנון במלחמת חרבות ברזל
* זירת סוריה במלחמת חרבות ברזל
* מלחמת חרבות ברזל
* המתקפה האיראנית על ישראל (אוקטובר 2024)

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:2024 באיראן
קטגוריה:2024 בישראל
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:סכסוך איראן–ישראל
קטגוריה:חדירות למרחב האווירי הישראלי
קטגוריה:טרור איראני
קטגוריה:2024 בירדן