לוע-ארי גדול

**לוֹעַ-אֲרִי גָּדוֹל** (שם מדעי: *Antirrhinum majus*) הוא בן-שיח בסוג לוע-ארי, בעל פרחים בצבע לילך או סגול (לא צהוב) פריחתו בולטת ובית גידולו על מחשופים של סלעים קשים. הוא נמנה עם משפחת הלחכיים (בעבר שויך למשפחת הלועניתיים). שמו מגיע משום דמיון הפרח לפה. באמצעות לחיצה קלה על כותרת הפרח ניתן לפתוח ולסגור אותו, בצורה שמדמה פה.

מוצאו של לוע-ארי גדול (A. majus) מדרום מרכז צרפת, ממזרח ההרים הפרינאיים ועד צפון מזרח ספרד ובאיים הבלאריים. והוא נחשב כצמח שהובא לישראל על ידי הצלבנים. אם כי, כיום, מתחזקת הסברה שבצפון ישראל גדל מין בר לוע-ארי טוֹרְטוּאוֹסוּם (*Antirrhinum tortuosum <small>Bosc ex Lam</small>).* לפי אתר POWO מין זה גדל בר בדרום ספרד ובסיציליה, ומצפון אפריקה (לא כולל מצרים) עד צפון ישראל. בגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם נמצא שצמחי הבר הללו מכליאים ספונטנית עם זני תרבות של A. majus ומייצרים צאצאים פוריים, בשל כך הבוטנאים הישראליים מעדיפים לכלול אותם תחת אותו המין A. majus, דהיינו לוע-ארי גדול.

## מורפולוגיה
[שמאל|ממוזער|200px|לוע-ארי גדול, פורח בגבעות ליד [ראש העין ואלעד. צילום ממרץ 2008.]]
מין זה בן-שיח מעוצה בבסיסו, בעל עמודי פריחה. פרטים של מין זה לעיתים נראים כשיח בינוני בקומתו, ולעיתים מופיעים פרטים קטנים יותר על מחשופי סלעים וכתלים, כצמח כתלים אופייני שפורץ ממקומות עם אדמה מועטה מאוד.

העלים מסורגים, פשוטים, תמימים וללא לוואים.

התפרחת דמוית אשכול, לרוב אמירית (בקצה הגבעול) לפעמים בצורת שיבולת, לפעמים הפרחים יחידים בחיק העלים.

הפרחים דו-מיניים, הפרחים בעלי סימטריה דו-צידית. צבע הפרחים הכללי הוא ורוד. פריחתם בולטת בזמן תחילת הקיץ, שאינה משופעת בפריחה. במקרים מסוימים, ניתן לראות פרחים פורחים לכל אורך הקיץ, במיוחד אם משק המים של הצמח משופר.

הגביע בעל 5 אונות שוות כמעט, קצרות מצינור הכותרת, דמויות ביצה ועגולות בראשן (בשונה מלוע-ארי סיצילי שאונות הגביע שלו חדות או חדות כמעט).

הכותרת דו-שפתנית, אורכה 30 עד 45 מ"מ (17 עד 25 מ"מ בלוע-ארי סיצילי), צבעה ורוד או ארגמן (בעל מגוון רחב של צבעי הכותרת בזנים תרבותיים) ובמרכז הפרח ישנו כתם בהיר יותר. לוע הפרח סגור על ידי קיפולי השפות, בסיסה מורחב בדמות שק. השפה העליונה זקופה, התחתונה מפושקת.האבקנים 4. הזירים ארוכים ואינם שווים באורכם.

הפרי הוא הלקט דמוי ביצה או אגס (לעיתים נראה כראש ציפור. ובקדקודו שריד של עמוד השחלה. בעל מגורות בלתי שוות, בכל מגורה זרעים רבים. **הלקט** נפתח באמצעות נקבים. המגורה האחורית, הגבוהה יותר, העליונה, נפתחת על ידי עפעף אחד, הקדמית, הנמוכה יותר על ידי 2 עפעפים משוננים.

זרעים רבים חסרי שפה קרומית. לזרעים פוריות רבה, נביטתם קלה ומתאפשרת לכל אורך השנה.

## תפוצה בארץ ישראל

כיום, ניתן למצוא את לוע-ארי גדול בשני בתי גידול שונים בארץ ישראל:
*באזור הגליל כצמח כתלים ומצוקים טחובים. אתרים ידועים כדוגמה הם נחל כזיב בגליל המערבי ונחל עיון ליד מטולה ובמטולה עצמה. קיים פולמוס לגבי מקורם של צמחים אלה - אם כצמח בר נדיר, או שמדובר בצמחים פליטי תרבות שהובאו לארץ באמצעות הצלבנים. בהנחה שמדובר בצמח בר, הוא נדיר ביותר, נמצא רק במספר אתרים מצומצם והוא ערך טבע מוגן.
*באזור מבואות ירושלים, בעיקר בשולי כביש מספר 1. מין זה נשתל שם על ידי מע"צ ומפיץ את עצמו לאורך בית-גידול מופרע זה, ומייפה את הנוף בתקופת פריחתו.

## לוע-ארי כצמח נוי
הסוג לוע הארי מגודל כצמח נוי בארץ ובעולם, בייחוד כצמח חד-שנתי. השימוש במין לוע-ארי גדול לא מקובל, ועיקר השימוש הוא בזנים שונים של לוע הארי חד-שנתי. כיום ניתן למצוא במשתלות מגוון זנים של צמח זה, בצבעים שונים. יתרונותיו של צמח זה הוא פריחה יפה וארוכה, במגוון צבעים, תוך זמן קצר באופן יחסי. בישראל, מגדלים את לוע הארי בעיקר כצמח חד-שנתי בעונת החורף, משום שהוא עמיד לצינה.

## תמונות

קובץ:לוע-ארי גדול תקריב של פרי ירוק.jpg|**תקריב של פרי ירוק של לוע-ארי גדול**
קובץ:לוע-ארי גדול פרי.jpg|פרי יבש עם שריד של עמוד שחלה
קובץ:לוע-ארי גדול תרבותי.jpg|לוע-ארי גדול תרבותי גדל במדרכה
קובץ:לוע-ארי גדול על סלע.jpg|לוע-ארי גדול על סלע
קובץ:לוע-ארי גדול נטיע.jpg|נטיע של לוע-ארי גדול
קובץ:לוע-ארי גדול בסביבה.jpg|בן-שיח של לוע-ארי גדול בסביבה טבעית
קובץ:לוע-ארי גדול במעביר מים.jpg|לוע-ארי גדול במעביר מים
קובץ:לוע-ארי גדול תפרחת.jpg|תפרחת של לוע-ארי גדול
קובץ:Fruits and seeds of Antirrhinum majus.jpg|פירות וזרעים של לוע-ארי גדול


## קישורים חיצוניים

* לוע הארי הגדול באתר טיולי

## הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:לחכיים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:צמחי נוי
קטגוריה:פרחים ורודים בארץ ישראל