open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
אחרי שנסעת (ואותך)

"**אחרי שנסעת**" (מוכר גם בשם "**ואותך**") הוא שיר בביצוע המוזיקאי והזמר הישראלי מתי כספי. שלמה גרוניך כתב את מילות השיר, וכספי הלחין אותו. כספי ביצע את השיר לראשונה בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"ב (1972). השיר בוצע גם במופע המשותף הראשון של כספי עם שלמה גרוניך, "מאחורי הצלילים", שנערך ב־1973, ונכלל באלבום שהוקלט מהמופע. לאחר מכן כלל אותו כספי באלבום הבכורה שלו, "מתי כספי", שיצא לאור ב־1974.

## על השיר
ב־1970 קיבל כספי את העבודה הראשונה שלו: להלחין פעם בשבוע טקסטים של דן אלמגור לתוכנית טלוויזיה סאטירית בשם "הכל עובר חבר", שאלמגור היה הכותב שלה. במסגרת העבודה התבקש כספי להלחין טקסט שעוסק בזיהום אוויר מארובות רדינג ד', והלחין את הלחן למילים האלה. כספי השמיע לגרוניך את השיר. "והוא שמע את השיר, והוא עשה עם הראש באופן נחרץ 'לא!'", סיפר כספי. גרוניך טען שהמנגינה הרומנטית – "מנגינה חד־פעמית של אהבה" – היא "לא קשורה בכלל" לנושא של זיהום אוויר, וביקש מכספי שירשה לו לנסות לכתוב מילים אחרות. "אמרתי לו: 'אתה לא עובד בתוכנית הזאת', אבל הוא התעקש", סיפר כספי, שהוסיף והסביר שגרוניך ביקש לכתוב לשיר מילים אחרות מתוך מטרה שישירו אותו במופע שלהם ("מאחורי הצלילים"). גרוניך כתב את המילים של "אחרי שנסעת". לימים סיפר: "ישבתי וכתבתי כאילו בהכתבה. אני לא יכול להסביר מאיפה נחה עליי הרוח, אין בשיר הזה שום דבר ביוגרפי, לא הייתי בקשר עם מישהי באותו הזמן, היא לא נסעה למקום אחר ולא כלום. זה הכל מהראש ומהלב". בתוכנית הטלוויזיה עצמה ביצע כספי את השיר כמתוכנן, עם המילים הסאטיריות המקוריות של אלמגור, אולם אחר כך הקליט את השיר עם המילים של גרוניך.

### שם השיר, ביצועים וגרסאות כיסוי
כספי ביצע את השיר לראשונה בפסטיבל הזמר והפזמון שנערך במוצאי יום העצמאות תשל"ב (1972), והגיע איתו למקום השישי בתחרות. השיר נרשם ובוצע בשם "אחרי שנסעת", וכך גם נכתב השם באלבום הפסטיבל. עם זאת, באלבום שהוקלט מהמופע המשותף הראשון של כספי עם שלמה גרוניך, "מאחורי הצלילים", שנערך ב־1973, השיר נכתב בשם "ואותך" (המילה הראשונה בשיר). גם באלבום האוסף של גרוניך "אוסף 1", שיצא לאור ב־1994, ושכולל הקלטה מ"מאחורי הצלילים 2002", השיר נכתב בשם "ואותך". אותה הקלטה באותו השם נכללה גם באלבום האוסף של גרוניך "המיטב", שיצא לאור ב־2010. גם באקו"ם השיר נרשם בשם "ואותך" (עם הפניה מ"אחרי שנסעת"). מתי כספי הקליט את השיר לאלבום הבכורה שלו, שיצא לאור במאי 1974, ובו נכתב שם השיר "אחרי שנסעת (ואותך)". מאז בוצע השיר בגרסאות כיסוי של זמרים שונים. בגרסאות הכיסוי שהוקלטו לאלבומים מאת אסתר עופרים, בעז שרעבי ונתנאלה, שם השיר נכתב עם סוגריים כפי שנכתב באלבום הבכורה של כספי, "אחרי שנסעת (ואותך)":
* אסתר עופרים הקליטה את השיר לאלבום הנושא את שמה, שיצא לאור ב־1982.
* בעז שרעבי הקליט את השיר (עם תזמורת סימפונט רעננה) לאלבומו "ריגושים", שיצא לאור ב־2000. אותה הקלטה נכללה גם באלבום האוסף שלו "70 השירים הגדולים של כל הזמנים", שיצא לאור ב־2003.
* נתנאלה פרסמה את השיר כדואט עם מתי כספי באלבום האוסף שלה "גבוה", שיצא לאור ב־2014.

במקצת הפעמים זמרים כתבו את שם השיר עם סוגריים אך בהחלפת סדר השמות: "ואותך (אחרי שנסעת)", או באחד משני השמות בפני עצמם. כספי עצמו התייחס לשני השמות כשקולים והשתמש בעל פה בשניהם, פעם כך ופעם כך.

## מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מתי כספי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתי כספי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
למואל ויליאמס

**למואל ויליאמס** (באנגלית: **Lemuel Williams**; 18 ביוני 1747 – 8 בנובמבר 1828) היה פוליטיקאי אמריקאי, אשר כיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מסצ'וסטס.

## ביוגרפיה
ויליאמס נולד ב-18 ביוני 1747 בטאונטון שבפרובינציית מפרץ מסצ'וסטס, השלים את לימודיו בהרווארד קולג' בשנת 1765, למד משפטים, הוסמך כעורך דין ועסק בעריכת דין במחוזות בריסטול וווסטר. בשנים 1792–1800 שימש כמזכיר העיירה ניו בדפורד.

ויליאמס נבחר מטעם המפלגה הפדרליסטית לקונגרסים השישי, השביעי והשמיני, וכיהן בבית הנבחרים של ארצות הברית מ־4 במרץ 1799 עד 3 במרץ 1805. בשנת 1806 כיהן כחבר בבית הנבחרים של מסצ'וסטס. לאחר מכן שב לעסוק בעריכת דין. הוא נפטר ב-8 בנובמבר 1828 באקושנט שבמסצ'וסטס ונקבר בבית הקברות אקושנט.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי מסצ'וסטס
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית ממסצ'וסטס
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הפדרליסטית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1747
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1828
שמרנות פטרנליסטית

**שמרנות פטרנליסטית** (בלועזית: **Paternalistic conservatism**) היא זרם בשמרנות המשקף את האמונה שחברות קיימות ומתפתחות באופן אורגני, וכי לחברים בהן יש מחויבויות זה כלפי זה. ישנו דגש מיוחד על החובה הפטרנליסטית, בהתייחס למושג הפיאודלי בצרפתית "Noblesse oblige" ("האצילות מחייבת"), שלפיו על בעלי הפריבילגיות והעושר מוטלת אחריות כלפי השכבות העניות יותר בחברה. בהתאם לעקרונות כמו חובה והיררכיה, ניתן לראות את השמרנות הפטרנליסטית כזרם שצמח מתוך השמרנות המסורתית. שמרנים פטרנליסטיים אינם תומכים בפרט או במדינה באופן עקרוני, אלא מוכנים לתמוך בכל אחד מהם או להמליץ על איזון בין השניים, בהתאם לפתרון המעשי ביותר.

השמרנות הפטרנליסטית מדגישה את חובות הממשלה לכלול התערבות רחבה למדי של המדינה כדי לטפח חיים טובים יותר עבור כל האזרחים. אולם אף על פי שהם מקבלים התערבות שכזו, הם אינם תומכים בשום דבר הדומה לכלכלה מתוכננת.

השמרנות הפטרנליסטית התפתחה לראשונה במהלך המאה ה-19, כתוצאה מהמהפכה התעשייתית, אשר יצרה אי-שקט חברתי, תנאי עבודה רעועים ואי-שוויון. ב ביקשה המפלגה השמרנית, בראשות בנג'מין דיזראלי, להתמודד עם השפעות שליליות אלו. במהלך המאה ה-19 הקים בגרמניה אוטו פון ביסמרק את מדינת הרווחה המודרנית הראשונה, במטרה לערער את הסוציאליזם באמצעות השגת תמיכה מצד מעמד הפועלים. הוא יישם מדיניות של ביטוח חובה מאורגן על ידי המדינה לעובדים מפני מחלה, תאונה, נכות וזקנה, כחלק מתוכנית "הסוציאליזם הממלכתי"  שלו. לאו פון קפריבי קידם גם כן מדיניות שכזו, שנקראה בשם "המסלול החדש".

## לקריאה נוספת

* 


## הערות שוליים

קטגוריה:מרכז פוליטי
חשבונות שמיים

**חשבונות שמיים** הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2025 בכתיבתה ובימויה של אסתי ביטון שושן, עם משי קליינשטיין ואורי אלבי בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על זוג חרדי צעיר בבני ברק שמנסים להתאושש מאסון שניחת עליהם עם מות בנם הקטן ולא לאבד זה את זו ואת אמונתם באלוהים.

אסתי ביטון שושן הייתה מועמד לפרס הבימוי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2025. דודו טסה היה מועמד לפרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר בטקס פרסי אופיר לשנת 2025.
## תקציר העלילה
רות ושמואל בן דוד (משי קליינשטיין ואורי אלבי) הם זוג צעיר חרדי שגרים בבני ברק ומגדלים שם את בנם הקטן שרוליק שעומד לעבור בקרוב את טקס החלאקה.

רות עובדת בארגון חרדי העוסק בהחזרה בתשובה אותו מנהל עסקן בשם איינהורן (גיל וסרמן) ושמואל הוא אברך בישיבה של הרב דרוק (מיקי לאון) ומבלה זמן רב עם החברותא שלו, מנחם (דניאל מורשת).

רות באה ממשפחה צרפתית, חובבת מוזיקה ערבית, מאזינה לתקליטורים ופתוחה יותר לתרבות העולם, דבר שלא מוצא חן בעיני שמואל. אימה גילה (ריימונד אמסלם) ואביה (ישי גולן) תומכים בה. את משכורתה היא נותנת לשמואל והוא מקציב לה לפי צורכי הבית.

באחד הימים מסיע שמואל את שרוליק לגן הילדים אך שוכח אותו במכונית והילד נפטר. כאן מתחיל משבר עמוק בין בני הזוג. שמואל מחפש סיבה לאסון ותולה זאת בהתנהגותה של רות. הם ישנים לבד וחוגגים את ליל הסדר לבד. המצב מידרדר עד לשיא בל"ג בעומר בו שורפים שמואל וחבריו טלוויזיה, תקליטורים ושאר חפצי "תרבות רעה".

המצב נראה חסר מוצא עד שרות מגלה שהיא בהיריון...

## צוות השחקנים

## קישורים חיצוניים

*קדימון לחשבונות שמיים, באתר יוטיוב
*מאחורי הקלעים של חשבונות שמיים, באתר יוטיוב
*חשבונות שמיים, באתר אידיבי
* 
*רפא נא לה, שיר הנושא של הסרט בביצוע דודו טסה
* 

קטגוריה:סרטי 2025
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2025
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי יונייטד קינג
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
חד-צלע כרמלי

**חַד-צֶלַע כַּרְמְלִי** (שם מדעי: *Compsobuthus carmelitis*) הוא מין של עקרב ממשפחת העקצניים, שאנדמי לישראל. הוא נחשב לאחד הנדירים שבעקרבי הארץ, ונצפה בכרמל, הגליל התחתון, בקעת הירדן, והרי יהודה.

## טקסונומיה
המין תואר לראשונה במאמר שפורסם ב-1973 על-ידי גרשם לוי, פנחס אמתי ואהרן שולוב לצד מיני חד-צלע נוספים: חד-צלע גדול (*C. longipalpis*), המין הירדני *C. jordanensis* והמין מחצי האי ערב *C. arabicus.*

## תיאור
החד-צלע הכרמלי הוא עקרב קטן, בדרך כלל בצבע צהוב עד חום-צהבהב. כמו במיני חד-צלע אחרים, על לוחיות הגב ישנם רכסים עם בליטות, הבטן האחורית דקה יחסית ועם רכסים מובלטים והרגליבחנין צרים עם צבתות מוארכות ודקות עם גרגור רב.

## אקולוגיה
### תפוצה
המין נדיר מאוד, גם במקומות הידועים ככלולים בטווח התפוצה שלו. הוא אנדמי לישראל, ותצפיות בו דווחו מהר הכרמל, הגליל התחתון, בקעת הירדן וחלקים מהרי יהודה, אך התיעודים נותרו מעטים ומפוזרים.

### בית גידול
המין קשור לסביבות ים תיכוניות וערבות על מדרונות סלעיים וגבעות, לעיתים קרובות במקומות בהם אבן גיר או מצעים סלעיים אחרים מספקים סדקים ואבנים רבים למחסה.

### ארס
עקיצתו עלולה לכאוב, אך לא נחשבת למסוכנת לבוגרים בריאים.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:עקצניים
קטגוריה:ארץ ישראל: עקרבאים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פנחס אמתי
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גרשום לוי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1973
מגנטים לאירועים

[250px|ממוזער|שמאל|לוח עם מגנטים ועליהם תמונות שצולמו במסיבת הסיום (מסיבת החוף) של [ויקימניה 2011 בחיפה, חוף נירוונה]]
**מגנטים לאירועים** הם דפי מגנטים המחולקים לאורחים באירוע עליהם מודפסות תמונות של האורחים שצולמו במהלך האירוע, וניתנים לאורחים כמתנה כמזכרת אישית מהאירוע. השירות נפוץ בישראל באירועים פרטיים ועסקיים.

במסגרת האירוע פועל צלם המגנטים, לעיתים כחלק מצוות צילום ולעיתים כספק נפרד, המצויד במצלמה דיגיטלית ובמערכת הדפסה ניידת. התמונות המצולמות מועברות באופן מיידי להדפסה באמצעות מדפסת ייעודית להדפסת תמונות. לאחר ההדפסה מוצמדת לתמונה שכבת מגנט, והיא נחתכת לגודל הרצוי ומחולקת לאורחים, לרוב בתוך דקות ספורות ממועד הצילום.

מגנטים מודפסים בדרך כלל בגודל קטן (בדרך כלל 5×7 ס"מ או 10×15 ס"מ), ולעיתים כוללים מסגרת גרפית היכולה לכלול את שמות בעלי השמחה, תאריך האירוע וסמליל של חברה מארגנת. המגנטים יכולים לכלול גם עיצובים שונים, כמו מגנטים בצורות שונות, פסים בסגנון תא צילום, או מגנטים עם אפקטים גרפיים.

מגנטים אלה נפוצים בישראל ונחשבים לדבר מקובל באירועים פרטיים. באירועים עסקיים משמשים המגנטים לעיתים גם כאמצעי מיתוג.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:צילום
קטגוריה:מסיבות
שיח לילך

**שיח לילך** הוא ציור שמן על בד מאת וינסנט ואן גוך, שנוצר בשנת 1889 בצרפת, בעת שהותו של האמן בסן-רמי-דה-פרובאנס. היצירה צוירה בגן מנזר סן-פול דה מוזול, לשם הגיע ואן גוך מרצונו לאחר שהכיר בכך שאינו מסוגל להמשיך לחיות לבדו. הציור שמור במוזיאון הארמיטאז'.

### תיאור היצירה
ואן גוך תיאר שיח לילך בגן בית החולים. משיכות המכחול השבורות והנפרדות והצורות החיות מזכירות את לקחי האימפרסיוניזם, אך מציגות דינמיות מרחבית שאינה מוכרת לאימפרסיוניסטים. השיח מתואר כבעל אנרגיה עזה וחיה והבעה דרמטית. המוטיב הטבעי הצנוע עובר טרנספורמציה באמצעות מזגו של האמן וברק רגשותיו. בקטע זה של גן סבוך מתגלמים כוחות החיים של הטבע. הציור בנוי במערך צבעים ירוק־כחול מאוחד היוצר הרמוניה כוללת, והלילך צבוע בגוונים עדינים התורמים לאחדות הצבעונית.

### הקשר תיעודי
ב־9 במאי 1889, זמן קצר לאחר הגעתו לסן־רמי, כתב ואן גוך לאחיו תיאו כי הוא עובד על שני ציורים שנלקחו מנושאים בגן: אירוסים  ושיח לילך. אזכור זה מציב את היצירה במסגרת עבודתו הראשונית במקום, מתוך התבוננות ישירה בגן המוסד. באותה תקופה הוקצו לו שני חדרים סמוכים, האחד כחדר שינה והשני כסטודיו, והותר לו לשוטט בגן כרצונו. לאחר הגעתו צייר את הנוף הנשקף מחלונו המסורג וכן כמה ציורי אירוסים  ואת ציור שיח הלילך.

### פרשנות
ביצירה זו ניכרת דחיית האימפרסיוניזם ויצירת שפה אמנותית עצמאית. הציור מבטא תפיסה רומנטית, נלהבת ודרמטית של העולם. האנרגיה החזקה והצורות התוססות מעניקות לשיח ממד של עוצמה והבעה, והמקטע הסבוך של הגן מגלם את כוחות החיים המזינים של הטבע. האביב נתפס עבור האמן כתקופה חיובית במיוחד, והוא שב והושפע מפריחה ומלבלוב.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ארמיטאז': ציורים
קטגוריה:וינסנט ואן גוך: ציורים
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-19
No Milk Today

"**No Milk Today**" (בעברית: "**אין חלב היום**") הוא שיר שנכתב על ידי הסולן והבסיסט של להקת 10cc, גרהאם גולדמן, והוקלט במקור על ידי להקת הפופ הבריטית מתבודדי הרמן.
השיר יצא לראשונה בבריטניה באוקטובר 1966, זכה להצלחה במצעדים כשהגיע למקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי. אף על פי שלא יצא כסינגל בארצות הברית, הוא היה פופולרי דיו כדי להפוך ללהיט בינוני כשיצא שם כסייד-בי לסינגל "There's a Kind of Hush", והגיע למקום ה-35 ב-1967. השיר היה להיט גדול גם במדינות אירופה רבות. בישראל השיר הגיע למקום התשיעי במצעד הלועזי השנתי של גל"צ.

## תוכן השיר
המילים מתייחסות למנהג, שהיה נפוץ באותה תקופה, שבו החלבנים מביאים חלב טרי בבקבוקים לבתים בכל בוקר. בת זוגו של הדובר בשיר עזבה אותו, ולכן הוא זקוק לפחות חלב. המכתב שהשאיר על דלת הבית, בו הוא מבקש מהחלבן לא להשאיר את הבקבוק הרגיל, נראה שגרתי לעוברים ושבים, שאינם מודעים לסיבה שהוא נכתב. גולדמן כתב את השיר ללהקת ההוליס לאחר שראה יום אחד הודעה "אין חלב היום" מחוץ לבית של חבר, ואביו הבחין שיכול להיות שנכתב מסיבות שונות.

## מיקומי שיא מצעדים

## ביצועים נוספים
מאוחר יותר השיר הוקלט על ידי גולדמן עצמו כסינגל באלבום הבכורה שלו "The Graham Gouldman Thing" ב-1968, וב-2006 נכלל באלבום האוסף "Greatest Hits ... And More", שיצא על ידי להקתו הבאה של גולדמן, 10cc.

גרסה גרמנית בשם "Brötchen und Milch" יצאה לאור על ידי להקת "The Four Kings" בשנת 1966.

גרסה ספרדית בשם "Todo Cambió" הוקלטה בשנת 1967 על ידי ליטה טורלו.

ב-1984 הפך ללהיט צ'כוסלובקי גדול שבוצע על ידי יוזף מלן בשם "Né, pětku né!".

השיר מופיע בפסקול של סדרת הפשע האמריקאית "ילדי האנרכיה" בפרק הראשון של העונה השלישית.

הלהקה הסרבית Riblja Čorba הפיקה גרסת כיסוי בסגנון רוק כבד בשם "Danas nema mleka" ("אין חלב היום"), שיר מחאה המבקר את משטרו של סלובודן מילושביץ', בשנת 1993. השיר נפתח במילים "Danas nema mleka, danas nema hleba" ("היום אין חלב, היום אין לחם"), ומבקרת את הידרדרות רמת החיים בסרביה באותה תקופה.

## קישורים חיצוניים
* 
* 20px "No Milk Today", באתר המוזיקה Discogs **(באנגלית)**
* 30px "No Milk Today", באתר המוזיקה Genius **(באנגלית)**
* 20px "No Milk Today", באתר המוזיקה Spotify **(באנגלית)**
* 44px "No Milk Today", באתר המוזיקה אפל מיוזיק **(באנגלית)**
* 20px "No Milk Today", באתר המוזיקה SoundCloud **(באנגלית)**
* "No Milk Today", באתר המוזיקה SecondHandSongs **(באנגלית)**

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פופ
קטגוריה:שירים על פרידה
Life Lately

***Life Lately*** הוא המיני-אלבום השמיני של הזמר-יוצר הישראלי אושר כהן. הוא יצא ב-16 בפברואר 2026 בהוצאת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.

## רקע
ב-11 בפברואר 2026, הכריז כהן על צאת צאת המיני-אלבום בפרסום בעמוד האינסטגרם שלו בו נאמר: .

ביום צאת המיני-אלבום שיתף כהן 

## רשימת רצועות

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי אושר כהן
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
ויליאם מונטגומרי (פוליטיקאי מקרוליינה הצפונית)

**ויליאם מונטגומרי** (באנגלית: **William Montgomery**; 29 בדצמבר 1789 – 27 בנובמבר 1844) היה רופא ופוליטיקאי אמריקאי מקרוליינה הצפונית.

## ביוגרפיה
מונטגומרי נולד ב-29 בדצמבר 1789 במחוז גילפורד שבקרוליינה הצפונית. הוא למד רפואה ולאחר שהוסמך כרופא החל לעסוק במקצועו באולברייטס. במקביל פנה לקריירה פוליטית. בשנות ה־1820 הצטרף לתומכי אנדרו ג'קסון. בהמשך נעשה חבר המפלגה הדמוקרטית, שנוסדה על ידי ג'קסון בשנת 1828. בשנים 1824–1827 ושוב בשנים 1829–1834 כיהן כחבר הסנאט של קרוליינה הצפונית.

בבחירות לקונגרס בשנת 1834 נבחר מונטגומרי במחוז הקונגרס השמיני של קרוליינה הצפונית לבית הנבחרים של ארצות הברית בוושינגטון הבירה, שם נכנס לתפקידו ב־4 במרץ 1835 כמחליפו של דניאל לורנס ברינגר. לאחר שנבחר מחדש פעמיים, כיהן בקונגרס שלוש כהונות עד 3 במרץ 1841. עד שנת 1837 הושפעו כהונותיו מהדיונים סביב מדיניותו של הנשיא ג'קסון. בשנים 1837–1839 שימש כיושב ראש ועדת הדואר.

בשנת 1840 סירב להתמודד מחדש, ולאחר מכן פרש מן החיים הפוליטיים. ויליאם מונטגומרי נפטר ב־27 בנובמבר 1844 באולברייטס שבקרוליינה הצפונית.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי קרוליינה הצפונית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מקרוליינה הצפונית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1789
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1844
פאצ'טה נרה

**פאצ'טה נרה** (באיטלקית: **Faccetta Nera**, "פנים שחורות יפות") הוא שיר לכת איטלקי פשיסטי וגזעני שנכתב בשנת 1935 על רקע המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה, מנקודת מבטו של חייל איטלקי בצבא החולצות השחורות במהלך הפלישה לאתיופיה. כותב השיר חושק בנערה אתיופית נאה, ומציע לה לנסוע לרומא, שם מובטחים לה חיים חדשים וטובים יותר.

השיר מאמץ את הנרטיב של התעמולה הפשיסטית באיטליה, לפיה הפלישה לאתיופיה אינה כיבוש, אלא מלחמת שחרור שנועדה לבטל את העבדות באתיופיה.

## היסטוריה
השיר "פאצ'טה נרה" הוא אחד משירי התעמולה שנכתבו בידי תומכי ממשלת מוסוליני באיטליה, שנועדו ליצור תמיכה עממית במשטר הפשיסטי ובשאיפות האימפריאליזם שלו. זהו שיר עליז שנועד להסתיר את אכזריות הכיבוש האיטלקי באתיופיה, שכלל בין היתר שימוש בנשק כימי נגד אזרחים.

השיר זכה לפופולריות במהלך המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה. בתקופה שבה אתיופיה נשלטה על ידי ממשלת איטליה הפשיסטית, נשים אתיופיות רבות שימשו כפילגשים לחיילי איטליה, אף על פי שחוקי הגזע באיטליה אסרו זאת.

השיר נכתב על ידי הפזמונאי רנאטו מיצ'לי, תושב רומא, והולחן על ידי מריו רוצ'ונה. השיר מפאר את הקולוניאליזם האיטלקי באפריקה, ומתייחס לתופעת הפילגשים האתיופיות כאחת הדרכים של איטליה לביצוע "ציוויליזציה" של אתיופיה.

מיצ'לי התכוון לבצע את השיר בפסטיבל זמר ב-1935, אך בסופו של דבר הוא בוצע במחזמר פופולרי שהוצג ברומא, בסצנה שבה אישה שחורה צעירה מופיעה על הבמה קשורה בשלשלאות, ואז מגיעה אליה שחקנית עטויה בדגל איטליה, משחררת אותה ומלבישה אותה בחולצה שחורה.

לאחר מכן זכה השיר למספר גרסאות כיסוי.

## מילות השיר
להלן מילות השיר בתרגום חופשי לעברית.

## בתרבות הפופולרית
לאחר הוצאתו להורג של בניטו מוסוליני הפך השיר לטאבו ולא נהוג להשמיע אותו בפומבי.

בגלל ההקשר ההיסטורי שלו, השיר הוא חלק מהפסקול של מספר סרטים, יחד עם שירים איטלקיים נוספים, בהם סרטו של מרטין סקורסזה "רחובות זועמים" (1973). השיר מופיע באופן בולט בסרטו של פרנצ'סקו רוזי "ישו עצר באבולי", בסצנה שבה החולצות השחורות מתארגנות לקראת כיבוש אתיופיה. כמו כן הוא חלק מהפסקול בסרטים "The Best of Enemies" של גאי המילטון (1962) ו"כרמן" של קרלוס סאורה (1990).

## הערות שוליים

קטגוריה:מזרח אפריקה האיטלקית
קטגוריה:שירי 1935
קטגוריה:שירים באיטלקית
אשר אנגלמן

**אשר אנגלמן** (נולד ב-6 ביולי 1981)  הוא עורך דין ורואה חשבון ישראלי, הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי במשרד המשפטים משנת 2022.

## השכלה והסמכה
נולד וגדל בכפר סבא לאברהם וציפורה אנגלמן.  הוא בעל תואר ראשון במשפטים ובמנהל עסקים בהתמחות בחשבונאות. הוא הוסמך כעורך דין וכרואה חשבון בישראל.

## קריירה מקצועית
אנגלמן התמקצע בתחום חדלות פירעון והבראת חברות.

בשנים שקדמו למינויו לתפקיד הציבורי שימש כראש תחום הבראת חברות וחדלות פירעון בפירמת PwC ישראל, שם עסק בליווי הליכי שיקום והבראה של חברות, ניהול הסדרי חוב, ביצוע חקירות כלכליות ומתן שירותים מקצועיים לבתי המשפט.
כיהן גם כראש מחלקת חדלות פירעון בפירמת עורכי הדין גולדפרב זליגמן משם מונה ישירות למשרד המשפטים.

במהלך פעילותו המקצועית שימש כבעל תפקיד מטעם בתי המשפט בהליכי פירוק, הקפאת הליכים ושיקום כלכלי, לרבות כמפרק, כמנהל מיוחד וכנאמן.

שירת בצה"ל כסגן מפקד גדוד (סמג"ד) בגדוד גרופית 1873 של חטיבת יהונתן (187), מחטיבות דוד שבאוגדה 96.

## הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי
בשנת 2022 מונה אנגלמן לתפקיד הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי במשרד המשפטים. במסגרת תפקידו הוא עומד בראש אגף חדלות פירעון ושיקום כלכלי ואחראי על יישום חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, פיקוח על ההליכים בתחום ומינוי בעלי תפקיד.

אנגלמן הוא הראשון שמונה לתפקיד לאחר השינוי בחוק חדלות פירעון וביטולה של פקודת פשיטת הרגל.

## חיים אישיים
אנגלמן נשוי ואב ל-4 ילדים. מתגורר בכפר סבא. אחיו הוא הרב ליאור אנגלמן.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:רואי חשבון ישראלים
קטגוריה:עובדי משרד המשפטים
קטגוריה:כפר סבא: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
נמל התעופה הבין-לאומי נוי באי

**נמל התעופה הבין־לאומי נוי באי** (בווייטנאמית: **Cảng hàng không quốc tế Nội Bài**) הוא נמל התעופה המרכזי של האנוי, בירת וייטנאם, ואחד משני נמלי התעופה הבין־לאומיים הגדולים במדינה (לצד Tan Son Nhat International Airport). הנמל ממוקם כ־35 קילומטרים צפונית למרכז האנוי, במחוז סוק סון (Sóc Sơn).

## היסטוריה
נמל התעופה נפתח לשימוש בשנות ה־70 של המאה ה־20 ושימש תחילה כבסיס צבאי. עם התפתחותה הכלכלית של וייטנאם והתרחבות התעבורה האווירית האזרחית, הוסב הנמל בהדרגה לשימוש אזרחי נרחב והפך לשער האווירי המרכזי של צפון המדינה.

בשנת 2001 נפתח טרמינל נוסעים חדש (T1) לטיסות פנים. בינואר 2015 נחנך טרמינל 2 (T2), המיועד לטיסות בין־לאומיות, כחלק מתוכנית הרחבה משמעותית שנועדה להגדיל את קיבולת הנמל ולעמוד בגידול במספר הנוסעים.

## מתקנים ותשתיות
לנמל שני מסלולי המראה ונחיתה מקבילים באורך של כ־3,200–3,800 מטרים, המאפשרים קליטת מטוסי סילון רחבי גוף.

הנמל כולל:
* **טרמינל 1 (T1)** – מיועד בעיקר לטיסות פנים.
* **טרמינל 2 (T2)** – מיועד לטיסות בין־לאומיות וכולל אזורי דיוטי־פרי, טרקלינים ושירותי מכס והגירה.

קיבולת הנמל עומדת על עשרות מיליוני נוסעים בשנה, והוא מדורג בין שדות התעופה העמוסים בדרום־מזרח אסיה.

### תחבורה
הנמל מחובר לעיר האנוי באמצעות כבישים מהירים, אוטובוסים ציבוריים ושירותי מוניות ורכב פרטי. זמן הנסיעה למרכז העיר נע בדרך כלל בין 30 ל־50 דקות, בהתאם לעומסי התנועה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:וייטנאם: שדות תעופה
מארי אנטואנט מובלת להוצאתה להורג (המילטון)

**מארי־אנטואנט מובלת להוצאתה להורג** הוא ציור שמן על בד מאת ויליאם המילטון שצויר בשנת 1794, זמן קצר לאחר האירועים שאותם הוא מתאר. היצירה מתארת את הרגע שבו מארי אנטואנט יוצאת מכלא הקונסיירז'רי בדרכה אל הגרדום, ביום 16 באוקטובר 1793. הציור מציג את המלכה כדמות קורבן טרגית ומדגיש את ממדיה הסמליים של הוצאתה להורג על רקע המאבקים הפוליטיים של המהפכה הצרפתית.

## תיאור היצירה
המלכה ניצבת במרכז הקומפוזיציה, לבושה שמלה לבנה פשוטה מבד פיקה וחובשת כיסוי ראש קל מלינון. בגדיה הבהירים מודגשים באמצעות תאורה חזקה, היוצרת ניגוד חד לבגדיהם הכהים של הסובבים אותה.

משני צדדיה ניצבים אנרי סנסון, התליין הקושר את ידיה, וכומר חוקתי לבוש באופן יוצא דופן, הדומה בלבושו לכומר אנגליקני, שאותו היא מתעלמת מלהכיר ושסירבה להתוודות בפניו.

סביבם נראים חיילים השומרים על הסדר ומאחוריהם קהל מהפכנים ססגוני ורועש, נשים מן השוק וסנס־קילוטים המתוארים באופן גרוטסקי. מאחור נראית העגלה שתוביל את הנידונה אל כיכר המהפכה.

התנוחה הזקופה והמאופקת של המלכה, עיניה נשואות כלפי מעלה בתפילה, עומדת בניגוד בולט למחוות הדרמטיות של הקהל. דמות אחת של אשת שוק מרימה את זרועותיה החשופות בתנועה סוערת, מחווה המהדהדת את ידיה הכבולות של המלכה. כך נוצרת הקבלה חזותית בין אלימות ההמון לבין פאסיביות הקורבן.

## הקשר היסטורי
מאז בריחתה הכושלת לוורן ביוני 1791 עמד גורל משפחת המלוכה בסימן שאלה. לאחר אירועי 10 באוגוסט 1792 הודח לואי השישה־עשר, נשפט והוצא להורג בינואר 1793. מארי־אנטואנט נכלאה עם ילדיה וגיסתה במקדש ולאחר מכן הועברה לקונסיירז'רי.

ב־3 באוקטובר 1793 החליטה הוועידה הלאומית להעמידה לדין בפני בית דין המהפכני. לאחר משפט מהיר הורשעה בבגידה חמורה ונידונה למוות. הוצאתה להורג בוצעה ב־16 באוקטובר 1793 בשעה שתים־עשרה ורבע בצהריים.

## פרשנות
הציור מציג את המלכה בדמות כמעט קדושה: לבושה הלבן ותאורת הדמות יוצרים הילה של טוהר ותמימות. גישתה המאופקת והפניית מבטה השמיימה מעניקות לסצנה אופי של הקרבה דתית. היא מתוארת כקורבן פסיבי של תשוקות ההמון ולא כפושעת פוליטית.

הניגוד בין יציבותה הרוחנית של המלכה לבין ההבעה הסוערת והגרוטסקית של הקהל מחזק קריאה זו. המלכה הופכת ל"מנחה" של הרפובליקה לרגשותיה המתפרצים של המהפכה.

יצירה זו משתייכת לגל איקונוגרפי בעל השראה רויאליסטית, שהתפתח באנגליה ובאירופה בשנות הטרור. הדימויים הדגישו את יופייה, נעוריה ותמימותה של המלכה, וביקשו לעורר הזדהות רגשית. גרסאות מודפסות של היצירה הופצו במהירות ושירתו את הרגש הציבורי באנגליה ובאירופה.

לעומת זאת, באיקונוגרפיה המהפכנית בצרפת עצמה הוצגה מותה של המלכה כראשיתה של תקופה חדשה של שוויון פוליטי ולא כטרגדיה אישית.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי היסטוריה
קטגוריה:תיאורים תרבותיים של מארי אנטואנט
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-18
מיאמי סול

**מיאמי סול** (באנגלית: **Miami Sol**) הייתה קבוצת כדורסל אמריקאית ששיחקה בליגת ה-WNBA והתבססה במיאמי. הקבוצה נוסדה בשנת 2000 ופעלה במשך שלוש עונות. משחקי הבית שלה נערכו בקסייה ארנהלצד קבוצת כדורסל גברים מיאמי היט.

ביוני 1999 הוחלט על הרחבת הליגה לקראת עונת 2000 ב-WNBA, וב-15 בדצמבר 1999 נערך "דראפט הרחבה". בעונתה הראשונה סיימה הקבוצה במקום השישי בבית המזרחי. בעונת 2001 ב-WNBA העפילה הקבוצה לפלייאוף, אך הפסידה בסיבוב הראשון לניו יורק ליברטי.

בעקבות שינויים בדרישות הליגה מהקבוצות המשתתפות, לא יכלה "מיאמי סול" לעמוד בתנאים החדשים והפסיקה את פעילותה בנובמבר 2002. רוב שחקניות הקבוצה, ובהן כוכבותיה סנדי ברונדלו וילנה בראנובה, עברו לקבוצות אחרות בליגה.

## קישורים חיצוניים

* נתונים סטיסטיים

קטגוריה:קבוצות כדורסל נשים
קטגוריה:קבוצות WNBA
קטגוריה:מיאמי: מועדוני ספורט
דניאל לורנס ברינגר

**דניאל לורנס ברינגר** (באנגלית: **Daniel Laurens Barringer**; 1 באוקטובר 1788 – 16 באוקטובר 1852) היה בעל עבדים וחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם קרוליינה הצפונית בשנים 1826–1834.

## ביוגרפיה
ברינגר נולד ב-1 באוקטובר 1788 במחוז קבארוס שבקרוליינה הצפונית. הוא למד משפטים ועסק בעריכת דין בעיר הבירה של המדינה, ראלי. הוא נבחר לבית הנבחרים של קרוליינה הצפונית בשנים 1813 ו־1814, ולאחר מכן שוב בשנים 1819–1822.

בשנת 1826 נבחר בבחירות מיוחדות למלא את מושב בית הנבחרים של ארצות הברית שהתפנה בעקבות התפטרותו של וילי מנגום. לאחר מכן נבחר בבחירות רגילות לארבעה קונגרסים רצופים, וכיהן בבית הנבחרים מ־4 בדצמבר 1826 ועד 3 במרץ 1835. בשנת 1834 ניסה להיבחר לכהונה נוספת אך לא הצליח, ולאחר מכן השתקע בשלביוויל שבטנסי. לאחר פרישתו מן הקונגרס נעשה חבר בית הנבחרים של טנסי, שם כיהן כיושב הראש בשנים 1843–1845. הוא שימש גם אלקטור לנשיאות מטעם רשימת המפלגה הוויגית של הנרי קליי ותיאודור פרלינגהויזן. ברינגר נפטר ב-16 באוקטובר 1852 בשלביוויל, טנסי.

ברינגר היה דודו של דניאל מורו ברינגר, שגם הוא כיהן מאוחר יותר כחבר קונגרס מטעם קרוליינה הצפונית.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ממוצא גרמני
קטגוריה:אמריקאים ילידי קרוליינה הצפונית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מקרוליינה הצפונית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הלאומית הרפובליקנית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1788
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1852
אמיר דוליצקי

**אמיר דוליצקי** (נולד ב-2 באפריל 1977) הוא שחקן, תסריטאי, יוצר, ובמאי ישראלי.

## ביוגרפיה
דוליצקי למד משחק בסמינר הקיבוצים. בנוסף להיותו שחקן ותסריטאי דוליצקי עובד גם כברמן.

## קריירת משחק
### בטלוויזיה ובקולנוע

בשנת 2001 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקצר "כדור", בו גילם את דמותו של שגיא. הסרט זכה בפרס וולג'ין לסרט הקצר הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2001.

בשנת 2002 השתתף בפרסומת למסטיק "מאסט" לצד יעל דואני, וכן בפרסומת לחברת הפיצוחים "קליית גת".

בשנת 2003 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "שיבולת בקפה", בו גילם את דמותו של אנטון. באותה השנה גם שיחק במספר פרקים של סדרת הדרמה "טיפול נמרץ" ששודרה בערוץ 2, גילם את דמותו של ערן בכר, בנו של פרופסור עמוס בכר (עמוס לביא).

בשנת 2004 שיחק בסרט "איציק" בתפקיד גולן.

בשנת 2005 התארח בפרק הסיום של העונה הראשונה של סדרת הנוער "ראש גדול" ששודרה בערוץ Yes, בתפקיד מנחה.

בשנים 2007–2012 יצר, כתב ושיחק בסדרת הטלוויזיה "קוויקי" ששודרה במשך שתי עונות בערוץ 2, גילם את יאיר, השותף של רוני (נועה פניני).

בשנת 2010 התארח בעונה השלישית של סדרת הדרמה "הבורר" ששודרה ב-HOT, גילם את צח, עורך דין וחברם של אורנה ונדב. באותה השנה גם שיחק בסרט "מקבל ההחלטות" בתפקיד דן.

בשנת 2011 שיחק בסדרה הקומית של yes "השועלים" בתפקיד אהוד. באותה השנה גם שיחק בתפקיד ראשי בסרט "סטנד אפ" גילם את דמותו של דודי שץ.

בשנת 2012 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "מקס ומוזה" ששודרה בערוץ לוגי, גילם את מקס. באותה השנה גם הצטרף כחבר פאנל קבוע לתוכנית "ארזתם לבד?".

בשנת 2016 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בני ערובה" ששודרה בערוץ 10, גילם את יוחאי.

### בתיאטרון

דוליצקי שיחק במספר הצגות, בהן "הר אדוני", "טירונות", "משחקים בחצר האחורית", "המצחיקה עם העגילים", "גברים בשמש", "פיאף", "סתיו", "השכונה", "ככה זה", "סיפור גן חיות", "השכונה מסביב לשעון", "נוימן - אגדת חיילים", "הממלכה של קנסוקי", "מחזה ליום המשפחה", ו"משפחת ישראלי".

## כתסריטאי ובמאי
בנוסף להיותו התסריטאי הראשי של הסדרה "קוויקי" דוליצקי כתב וביים מספר הצגות בהן "גברים", "סתיו", "ככה זה", "בטהובן ואליז", "בקשה אחרונה", ו"אלמה".

## פרסים והוקרה
בשנת 2013 זכתה ההצגה "סתיו", שכתב וביים דוליצקי ושבה גם שיחק, בפרס במסגרת בפסטיבל עכו. ההצגה קיבלה פרס כספי בסך 5,000 שקלים, שכלל חשיפה נוספת לשתי הצגות באולם הבית של האקדמיה לאמנויות המופע בתל אביב, ובנימוקים נכתב: "ההצגה מציעה סגנון תיאטרלי ייחודי ושפה בימתית המעצימה את הפיוט הסיפורי של המחזה באמצעים פשוטים".

## קישורים חיצוניים

*
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי סמינר הקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
IM-2

**IM-2** היא משימת נאס"א במסגרת תוכנית שירותי ירח מסחריים  (CLPS), שבמסגרתה הונחתה נחתת לא-מאוישת על פני הירח. חוזה עם חברת Intuitive Machines נחתם בשנת 2019. החברה פעלה תוך שיתוף פעולה עם חברות ארחות שסופקו מכשירים מדעים ורכבי ירח להתקנה על הנחתת.

הנחיתה הושלמה תוך בעיות כתוצאה מאובדן קשר עם הנחתת במהלך הנחיתה. לאחר חידוש הקשר התברר כי תנוחת הנחתת על פני הירח אינה תקינה. הדבר גרם לצמצום משמעותי של התוכנית המחקרית.

## תיאור המשימה
ב-27 בפברואר 2025 בוצע השיגור ממרכז החלל קנדי. השיגור עבר באופן תקין ובהמשך החלה הטיסה לכיוון הירח, וב-7 במרץ בוצעה הנחיתה באזור מכתש שקלטון.

על הנחתת הותקנו מספר רכבי ירח שהיו אמורים לבצע נסיעות ומחקרים.

כמה דקות לפני הנחיתה אבד הקשר עם הנחתת. הנחתת הצליחה לנחות, אך לאחר חידוש הקשר התברר כי אנטנה אחת אינה פעילה וכי אספקת החשמל למכשירים נמוכה מהמתוכנן. בהמשך התברר כי פאנל סולארי אינו מכוון לכיוון השמש. בנוסף, יחידה שנותרה במסלול סביב הירח העבירה למרכז הבקרה צילומים של הנחתת. בהתאם לחקר האירוע הסיבה העיקרית לכשלים היה בכשל של מד גובה (כמו במשימה קודמת).

מכיוון שהיה ניתן לספק למכשירי הנחתת 100 ו"ט בלבד סוכם להתאים תוכנית מחקרית ל-13 שעות תוך צמצום משמועתי. את רכבי הירח לא היה ניתן לשחרר לפעילותם על פני הירח.
כ-13 שעות לאחר הנחיתה נאס"א הודיעה רשמית על סיום הפעילות. במהלך השעות שבהן פעלה הנחתת, היא העבירה מידע חלקי ממספר מכשירים שהותקנו עליה.

## קישורים חיצוניים
* 

* תיאור באתר היצרן
* תיאור מפורט של יחידת נחיתה
* סיום המשימה

## הערות שוליים

קטגוריה:משימות לחקר הירח
קטגוריה:2025 בארצות הברית
קשירסקאיה פלאזה

**קשירסקאיה פלאזה** (ברוסית: **«ТРЦ «Каширская Плаза**) הוא מרכז קניות הנמצא בדרום מוסקבה.

קשירסקאיה פלאזה הוא אחד ממרכזי הקניות והבידור הגדולים ביותר בדרום מוסקבה, הממוקם בנפת צפון אורחובו-בוריסובו על כביש קשירסקויה וצמוד לתחנת המטרו דומדדובסקאיה .

הקונספט האדריכלי למרכז הקניות החדש פותח על ידי חברת Jerde  הקליפורנית
. מאפיין ייחודי של הקניון הוא הגג השמיש שלו, שמכיל בריכת שחייה, מגרש טניס, מגרש כדורסל, משטח החלקה על הקרח, קולנוע קיץ, אזור בילוי ומרפסות עם מסעדות.

ב-2018 קשירסקאיה פלאזה זכה בפרס «European Property Awards» בשתי קטגוריות:Retail Architecture, Moscow, Russia» ו- «Retail Development, Moscow, Russia».

בסוף אוקטובר 2018 באירוע הפתיחה של הקניון השתתפו: דימה בילאן, ולרי מלאדזה, ילנה טמניקובה, גליוקוזה , מוט  ואחרים.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מוסקבה: מרכזי קניות
מועדון הקצב של אביהו פנחסוב (אלבום)

**"מועדון הקצב של אביהו פנחסוב"** הוא אלבום הבכורה של ההרכב המוזיקלי הישראלי הנושא את אותו השם. האלבום יצא לאור ב-24 בספטמבר 2015 תחת חברת התקליטים "NMC יונייטד אנטרטיינמנט". הוא נחשב ליצירה שהגדירה את הסגנון האקלקטי של הלהקה, המשלב מוזיקה מזרחית, רוק, דיסקו ומוזיקה יוונית ובלקנית.

## רקע וסינגלים
ההרכב הוקם בשנת 2012 על ידי הזמר והיוצר אביהו לנדוור המוכר בשם הבמה אביהו פנחסוב והמפיק המוזיקלי מארק פנחסוב המוכר בשם הבמה מרקיסיו. האלבום הופק ועובד על ידי מרקיסיו, ושם הלהקה נוצר משילוב שמותיהם של השניים. הסינגל הראשון מהלאבום הוא "ליטל" שיצא ב-12 ביוני 2014, הסינגל השני "שירה" שיצא ב-31 במרץ 2015 כולל קליפ בהשתתפותה של השחקנית מגי אזרזר, הסינגל השלישי "נשמה כפרה מאמי" יצא ב-5 במאי 2015 הקליפ הרשמי של השיר יצא עוד לפני ב-16 באוקטובר 2014, הסינגל הרביעי "מצילה אותי" שיצא ב-22 ביוני 2015 זכה להצלחה ובאוגוסט 2021 פרסמה הלהקה גרסה חדשה הכוללת מילים ולחן חדשים המשולבים עם המילים והלחן המקוריים השיר מלווה בקליפ לרגל זכייתה מכבי חיפה באליפות בעונת 2020/2021 בליגת העל בכדורגל, הסינגל החמישי "משום" יצא ב-1 בספטמבר 2015.

## ביקורות
האלבום זכה לסיקור נרחב ולשבחים מצד מבקרי המוזיקה, שראו בו תופעה תרבותית מרעננת המשלבת איכות מוזיקלית עם פוטנציאל בידורי גבוה. יוסי חרסונסקי העניק לאלבום ציון של 4 כוכבים, תיאר אותו כ"חפלה אינטליגנטית" ושיבח את ההפקה המהודקת של מרקיסיו. בוואלה! תרבות הביקורת מגדירה את "מועדון הקצב של אביהו פנחסוב" כהכלאה ייחודית ומקורית של "קיבוץ גלויות ישראלי". נכתב כי מדובר בהרכב חסר גבולות וחוקים, המצליח ליצור עולם מוזיקלי שבו הבלתי אפשרי נפגש. בבלוג המוזיקה של יובל אראל הודגש כי האלבום מהווה "כור היתוך" ישראלי המצליח לחבר בין השפעות קווקזיות, יווניות ותימניות לכדי מוצר פופ עכשווי ומלהיב.

## רשימת רצועות

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2015
קטגוריה:אלבומי מועדון הקצב של אביהו פנחסוב
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
סמבל (אריתריאה)

**סמבל** (באנגלית: **Sembel**) היא פרבר של העיר אסמרה, בירת אריתריאה. האזור ידוע בזכות אתר ארכאולוגי חשוב מהתקופה הקדם-אקסומית השוכן בו, ובשל קרבתו לנמל התעופה הבינלאומי של אסמרה. בתולדות עם ישראל, סמבל מוכרת כאתר שבו הוקם מחנה המעצר הראשון של גולי אצ"ל ולח"י באפריקה.

## ארכאולוגיה
בסמבל נמצא אתר ארכאולוגי המתוארך למאה ה-8 לפנה"ס (התקופה הקדם-אקסומית). בחפירות שנערכו במקום התגלו שרידי התיישבות חקלאית קדומה, כולל מבני אבן וכלי חרס, המעידים על קיומה של חברה מאורגנת באזור הרמה האריתראית מאות שנים לפני עלייתה של ממלכת אקסום. האתר נחשב לאחת העדויות החשובות ביותר לראשית ההתיישבות הקבועה בקרן אפריקה.

## היסטוריה
במהלך מלחמת העולם השנייה, עם כיבוש אריתריאה מידי האיטלקים על ידי הצבא הבריטי, הפכה סמבל לאזור בעל חשיבות לוגיסטית וצבאית בשל סמיכותה לשדה התעופה ולמרכז השלטון באסמרה.

### מחנה המעצר סמבל וגולי אפריקה

באוקטובר 1944 הקימו השלטונות הבריטיים בסמבל מחנה מעצר עבור לוחמי המחתרות (אצ"ל ולח"י) שהוגלו מארץ ישראל. המחנה הוקם בתוך מתחם של צריפי פח איטלקיים ישנים ששימשו בעבר כבסיס צבאי, והוקף בגדרות תיל גבוהות ובמגדלי שמירה. 

#### חיי היום-יום במחנה
למרות תנאי הכליאה והניתוק מהבית, הפכו העצורים את מחנה סמבל לקהילה מאורגנת. הם הקימו "ועד מחנה" שניהל את חיי היום-יום מול השלטון הבריטי. במחנה הוקמה ספרייה ונוהלה "אוניברסיטה זוטא" שבה העבירו העצורים זה לזה שיעורים בשפות, היסטוריה ומדעים. החיים הדתיים במחנה היו פעילים וכללו הקמת בית כנסת ושמירה על כשרות וחגים בתנאים מאולתרים. העצורים קיימו קשר הדוק עם הקהילה היהודית באסמרה, שסייעה להם במזון, ספרים ותשמישי קדושה, ואף סייעה בחשאי בהעברת מכתבים לארץ ישראל. העצורים נהגו לשחק כדורגל בחצר המחנה המאובקת, פעילות ששימשה גם כהסוואה לתצפיות על סדרי השמירה הבריטיים לצורך תכנון בריחות.

#### ניסיונות הבריחה מסמבל
בשל קרבתו של המחנה לעיר אסמרה, הפך מחנה סמבל למוקד של ניסיונות בריחה נועזים. הקרבה לקהילה היהודית הקטנה בעיר והאפשרות להיטמע באוכלוסייה האיטלקית המקומית עודדו את העצורים לתכנן דרכי מילוט.

* **הבריחה הראשונה (ינואר 1945):** יעקב מרידור נמלט יחד עם עוד שני עצורים דרך חור שנחתך בגדר. הם הצליחו להגיע לאסמרה ולהסתתר בה במשך מספר ימים, אך נתפסו לאחר שזוהו על ידי פקיד בריטי.
* **הבריחה הגדולה מסמבל (ספטמבר 1945):** הבריחה המפורסמת ביותר מהמחנה בוצעה על ידי חמישה עצורים: יעקב מרידור, שמעון שייבה, רחמים מזרחי, מתתיהו שמואלביץ' ונסים משעל. הקבוצה נמלטה בחסות החשיכה והגיעה לאסמרה. מרידור ומשעל המשיכו בבריחתם והגיעו עד לחארטום שבסודן כשהם מחופשים לקצינים בריטים, אך נתפסו שם לאחר שעוררו את חשדם של השלטונות.

ניסיונות הבריחה החוזרים ערערו את ביטחונם של הבריטים ביכולתם להחזיק את הגולים בסמוך למרכז עירוני. כתוצאה מכך, הוחלט להעביר את העצורים למחנות מבודדים יותר - תחילה למחנה קרתגו בסודן ובהמשך למחנה גילגיל בקניה.

## כיום
כיום סמבל היא שכונת מגורים באסמרה. האזור עבר פיתוח משמעותי לאחר קבלת העצמאות של אריתריאה, ונבנו בו פרויקטים של שיכון מודרני המשרתים את תושבי הבירה.

## לקריאה נוספת
* יעקב מרידור, **ארוכה הדרך לחירות**, הוצאת אחיאסף, 1956.
* שולמית אליאש, **גולי אצ"ל ולח"י במחנות המעצר באפריקה 1944–1948**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 1996.
* דב מילמן, **תולדות גולי אפריקה: אריתריאה, סודן, קניה**, הוצאת משרד הביטחון, 2005.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:גולי אפריקה
קטגוריה:אריתריאה
קטגוריה:אסמרה
קטגוריה:אצ"ל
קטגוריה:לח"י
קטגוריה:הגליה לאפריקה
חטיבת שילה

**חטיבת שילה** (**6070**) היא חטיבת חיל רגלים במילואים הפועלת תחת אוגדת יערה של פיקוד העורף. יעודה הוא פעילות ככוח חי"ר קל לוחם בעורף להגנה ושמירה על צירים והגנת היישובים באזור המרכז. החטיבה הוקמה ב-2023, בשבועות הראשונים של מלחמת חרבות ברזל. בראשות החטיבה עומד מפקד בדרגת אלוף-משנה. 

החטיבה היא השלישית שהוקמה באוגדה, לאחר חטיבת דניאל וחטיבת הארי, האמונות על הגנת הדרום והצפון בהתאמה. הקמתה נחשבת בצה"ל ללקח של טבח שבעה באוקטובר והקרבות שהתרחשו נגד ארגוני הטרור העזתים במהלכו. 

## ראו גם
* אוגדת יערה

קטגוריה:פיקוד העורף
קטגוריה:אוגדת יערה
קטגוריה:חטיבות חי"ר במילואים בצה"ל
קטגוריה:יחידות שהוקמו במלחמת חרבות ברזל
רוסאריו פרנאנדס

**רוסאריו דל פילאר פרנאנדס פיגרואה** (בספרדית: **Rosario del Pilar Fernández Figueroa**; נולדה ב-9 בנובמבר 1955) היא פוליטיקאית פרואנית, לשעבר ראש ממשלת פרו ושרת המשפטים.

## ביוגרפיה
פרנאנדס נולדה בלימה, פרו, לחופרה פרנאנדס ולדיבייסו, עורך דין חוקתי ושר המשפטים בין השנים 1985 ל-1990.

היא למדה משפטים ב, ודורגה ראשונה במחזור הבוגרים של 1977. היא המשיכה בלימודים מתקדמים בוושינגטון די.סי., וצברה ניסיון בהליכים אזרחיים, בוררות, משפט אזרחי, דיני משפחה ומשפט בין-לאומי.

היא כיהנה כסגנית יו"ר בורסת לימה בין השנים 1988 ל-1991 וכגזברית דירקטוריון לשכת עורכי הדין של לימה בין 1993 ל-1994. במהלך תקופה זו, מונתה גם לתפקידים שונים בוועדות בממשלת פרו, כולל עורכת דין של הסוכנות המפקחת להשקעות באנרגיה וחברה חלופית בוועדה להגנת בעלי מניות מיעוט של הוועדה הלאומית לפיקוח על חברות וניירות ערך (CONASEV).

בשנת 2007 מונתה לכהן כשרת המשפטים, תפקיד ממנו התפטרה ב-2009. בשנה שלאחר מכן, חזרה לזירה הפוליטית כדי להחליף את .

במרץ 2011, פרנאנדס מונתה לראש הממשלה, תפקיד בו החזיקה עד יולי של אותה שנה.

### חיים אישיים
היא נשואה לעורך הדין ארנסט קוס ואם לשתי בנות.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראשי ממשלת פרו
קטגוריה:שרי ממשלת פרו
קטגוריה:פרואנים שנולדו ב-1955
פלך באקו

**פלך באקו** היה גוברניה של האימפריה הרוסית, שבירתו באקו. שטח הפלך היה 39,100 קמ"ר, ואוכלוסייתו מנתה 826,617 תושבים בזמן מפקד האוכלוסין ב-1897. הוא גבל בצפון באובלסט דגסטאן , בדרום בפרס, במערב בפלך יליזבטפול ובמזרח - בים הכספי.

הפלך הוקם בשנת 1846 בעת חלוקה פנימית של מלכות המשנה של הקווקז לארבעה פלכים. הפלך נקראה בהתחלה "פלך שמאחי" וכל מוסדות השלטון של הפלך מוקמו בעיר שמאחי. בשנת 1859 פקדה רעידת אדמה עוצמתית את העיר שמאחי. כתוצאה מכך חרבו בעיר מבנים רבים. לכן הוחלט להעביר את משרדי הנהלת הפלך לעיר באקו ובעקבות כך לשנות את שמו של הפלך ל"פלך באקו". מבחינה מנהלית הפלך היה מחולק ל־6 מחוזות משנה. פלך באקו המשיך להתקיים גם אחרי התפרקות האימפריה הרוסית. הוא התקיים כיחידה מנהלתית ברפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן. בשנת  1920 נכבשה הרפובליקה על ידי רוסיה הסובייטית והפלך בוטל. כיום (2026) שטחו נמצא בתחומי מדינת אזרבייג'ן.

## אוכלוסייה
חלוקת אוכלוסיית הפלך לפי שפת אם ב-1897:

חלוקת אוכלוסייתה הפלך לפי דת ב-1897:

## ערים מרכזיות בפלך
* באקו (בירת הפלך)
* שמאחי
* קובה
* לנצ'ראן

## קישורים חיצוניים

* אודות פלך באקו באנציקלופדיה יהודית

## הערות שוליים

באקו
גי אשד

**גִי אשד** (באנגלית: **Guy Eshed**; נולד ב-1979 בתל אביב) הוא החלילן הראשי של התזמורת הפילהרמונית הישראלית משנת 2014.

אביו של אשד היה החצוצרן אילן אשד, שניגן בפילהרמונית 46 שנה.

בין מוריו של אשד נמנים ליאור איתן, יוסי ארנהיים, מרדכי רכטמן, הפרופסור  והפרופסור משה אפשטיין. הוא סיים בהצטיינות את לימודיו באקדמיה למוזיקה בתל אביב וב. הוא כיהן כחלילן הראשי של התזמורת הסימפונית חיפה, והוא החלילן הראשי בתזמורת דיוואן מזרח-מערב של דניאל בארנבוים. הוא בעל קריירה בינלאומית עשירה: בין השאר היה חלילן ראשי בתזמורת הסימפונית של רדיו שוודיה וניגן שנתיים באופרה של ברלין, שדניאל בארנבוים היה מנהלה. כמו כן ניגן כחלילן ראשי אורח בתזמורת '''רדיו''' '''בוואריה''' וכן בתזמורות בין-לאומיות שונות תחת שרביטם של זובין מהטה, ואלרי גרגייב, אלכסנדר שניידר, כריסטוף פון דוהנאני, אוסמו ונסקה וסר קולין דייוויס. הוא שיתף פעולה עם אמנים כגון  וטרוור פינוק. הוא השלים שלוש שנים כחלילן ראשי בתזמורת "מאג'ו מוזיקלה", בבית האופרה של פירנצה, בניהולו של זובין מהטה. השתתף בפסטיבלים שונים בארץ ובעולם. בין היתר הרבה להופיע בפסטיבל הבינלאומי השנתי למוזיקה קאמרית בירושלים, בניהולה של אלנה בשקירובה. הקליט מספר פעמים ל"קול המוסיקה". הוא זוכה מלגות קרן התרבות "אמריקה – ישראל" וכן זכה בפרס הצטיינות מטעם , המבורג. משנת 2005 הוא החלילן של  – אנסמבל הבית של שפילד.

## קישורים חיצוניים
* , 3 בינואר 2016
* , 5 בנובמבר 2024

## הערות שוליים

קטגוריה:חלילנים ישראלים
קטגוריה:נגנים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
אוריקה (מרוקו)

**אוריקה** היא עיירה קטנה וכפרית בעמק אוריקה שנמצאת הוא נמצא בפרובינציית אלחוז (الحوز) שבמחוז מרקש-אספי במרוקו. במפקד האוכלוסין של שנת 2004, אוכלוסיית העיירה מנתה 26,990 איש המתגוררים ב-4,777 משקי בית.

סימון אלפסי, ראש עיריית יקנעם עלית, בין השנים 1989–2014, נולד בעיירה זו.

קטגוריה:מרוקו: יישובים
לי גאון

**לי גאון** (נולדה ב-23 ביולי 1981) היא זמרת-יוצרת ומלחינה ישראלית.

## ראשית חייה
גאון נולדה ברמת גן, לתמי וחי גאון, והיא בוגרת מגמת המוזיקה של תיכון בליך. במהלך שירותה הצבאי כמש"קית חינוך וידיעת הארץ ברובע היהודי בירושלים. בהמשך שירותה הצבאי הכירה את אורי וינשטוק, שותפה לפרויקט המוזיקלי לילדים ״ילד פעם״.

בוגרת מחזור 2006 במגמת ביצוע כללי/הוראת מוזיקה ברימון בית ספר למוסיקה.

## קריירה
### מוזיקה
בשנת 2008 השיקה גאון יחד עם המוזיקאי אורי וינשטוק את האלבום והמופע "ילד פעם". הפרויקט זכה להצלחה רבה, והמופע רץ מאות פעמים ברחבי הארץ. באלבום ובמופעים התארחו אמנים ידועים, בהם קורין אלאל, דני רובס, גורי אלפי ועידן אלתרמן. הפרויקט זכה לשבחי הביקורת; מבקר המוזיקה בן שלו השווה אותו לאלבום הקלאסי "הכבש השישה עשר" וכתב עליו: "אם יש מופע מוזיקלי לילדים שמגיע לו לרוץ 100 פעמים זה המופע הזה".

בשנת 2011 הוציאה את אלבום הסולו הראשון שלה, "הכל שקוף", בהפקתם של אודי שמחון וערן ויץ. האלבום כלל את הדואט "בוא איתי ליער" עם פיטר רוט. השיר "אתה לא יודע" מתוך האלבום נבחר לשיר השבוע בתחנת הרדיו 88FM. המהדורה הראשונה של האלבום יצאה ב-1,000 עותקים, שכל אחד מהם נעטף בעטיפה שונה ויחידה במינה שיוצרה בעבודת יד.

בשנת 2018 יצא אלבומה השני, "גולם פרפר", גם הוא בהפקתו של ויץ. האלבום עוסק במתח שבין חיי המשפחה והאימהות לבין דחף היצירה. מתוך האלבום בלט הדואט "כי אתה שלי" עם אלון עדר, שנכנס לפלייליסט של תחנת הרדיו כאן 88.

לצד אלבומיה, הוציאה גאון סינגלים נוספים. בנובמבר 2022 יצא השיר "אם את יכולה", שנכתב בהשראת התכתבויות וואטסאפ בזמן לחימה. ביולי 2024 הוציאה את הסינגל "לכל זמן שנשאר". כמו כן, היא משתתפת במופע "שירים מן המקום הזה", המבוסס על שיריה המולחנים של המשוררת אגי משעול.

### תיאטרון ובמה
מזה כ-15 שנה גאון מנחה קונצרטים של התזמורת הפילהרמונית הישראלית המיועדים לילדים ונוער במסגרת תוכנית מפתח.

גאון כתבה את המוזיקה להצגה "מסטיק" בתיאטרון הקרון. ההצגה זכתה בפרסים בפסטיבל חיפה הבינלאומי להצגות ילדים (2024) ובתחרות אסיטז' (2025). במסגרת "תיאטרון אדן החלון", יצרה ושיחקה בהצגות "נורית ופרחי הבר" ו-"בלה ובלוב", יחד עם היוצרת מרים לופו נובופלנסקי ובבימויה של גוני פז.

### פעילות חברתית
בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, החל מנובמבר 2023, חברה גאון למוזיקאים אורי וינשטוק וגבי סידון להקמת ההרכב "אלה החיים". השלישייה יוצרת ומבצעת שירי מחאה חברתיים-פוליטיים המופצים בעיקר ברשתות החברתיות. שיריהם זכו לתפוצה רחבה, וההרכב מופיע תדיר בהפגנות ועצרות ברחבי הארץ.

## חיים אישיים
גאון מתגוררת ברמת גן. היא נשואה לאיתמר אהרוני, במאי ומפיק סרטים. לבני הזוג שתי בנות.

## הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:בוגרי תיכון בליך
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:מוזיקאיות ישראליות
קטגוריה:מלחינות ישראליות
קטגוריה:רמת גן: אישים
בת הגדוד

**בת הגדוד** הוא ציור מן השנים 1854–1855 מאת הצייר הבריטי ג'ון אוורט מיליי. היצירה שואבת את נושאה מן האופרה La Fille du Régiment משנת 1840 מאת המלחין האיטלקי גאטנו דוניציטי, אך אינה מתארת סצנה ישירה מן העלילה אלא אירוע מדומיין מראשית חייה של הגיבורה.

הציור הוצג באקדמיה המלכותית לאמנויות בלונדון בשנת 1856. כיום הוא מצוי באוסף המרכז לאמנות בריטית באוניברסיטת ייל.

## תיאור היצירה
במרכז הקומפוזיציה נראית הילדה מארי, ישנה על גבי מצבת קבר עתיקה של אביר בעל אדמות, בתוך חלל כנסייתי. זרועה חבושה בעקבות פציעה, ומעילו של חייל צרפתי מונח עליה.

משמאל נראית תכונה צבאית סוערת מחוץ לקבר, אך מארי ישנה באין מפריע, מנותקת מן הרעש והמהומה. לפי התיאור, קצין חבש את ידה והניח עליה את מעילו בטרם שב אל הקרב. על אף הסכנה, הרעש והכאוס, הילדה שוקעת בשינה.

## מקור ספרותי והקשר עלילתי
נושא היצירה מבוסס על האופרה "בת הגדוד". גיבורתה, מארי, היא בת לקשר סודי בין אצילה אנגלייה לבין קצין צרפתי מן הגדוד האחד-עשר בצבאו של נפוליאון בונפרטה. לאחר מות אביה בקרב במלחמות נפוליאון (1803–1815), היא מאומצת בידי קציני הגדוד ומתקבלת אל חיקם כבתם המאומצת.

מיליי אינו מציג סצנה מן האופרה עצמה, אלא מדמיין אירוע מוקדם יותר: במהלך לחימה בשטח מנזר ימי-ביניימי, מארי נפצעת ומובאת למקום מבטחים בתוך הכנסייה. שם היא מושכבת על קבר אביר עתיק. הסצנה משלבת לחימה, פציעה ומחסה זמני בתוך אתר היסטורי בעל זיקה צבאית.

## פרשנות ומשמעות
הציור מדגיש את המחיר האנושי של המלחמה. הילדה הפצועה, הישנה בשלווה בתוך סערת הקרב, מגלמת תמימות ופגיעוּת בתוך מציאות אלימה. הניגוד בין השקט האינטימי של הדמות לבין התנועה והמהומה שמחוץ לקבר מעצים את הממד הרגשי של היצירה.

הקבר האבירי העתיק – סמל למסורת לוחמת ולהיסטוריה של גבורה צבאית – הופך למקום מחסה לילדה פצועה. בכך נוצרת זיקה בין עבר להווה ובין אידיאל הלוחם לבין תוצאות המלחמה בפועל.

הסצנה מתוארת כעדינה וסנטימנטלית, והיא מציעה לא רק תיאור של פציעה וסכנה אלא גם רמז לתקווה ולפתרון עתידי, באמצעות דמות הילדה הישנה באמון בתוך כאוס הלחימה.

## הערות שוליים

קטגוריה:ג'ון אוורט מיליי: ציורים
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ילדים בציור
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-19
טפידריום (ציור)

**טפידריום** הוא ציור היסטורי משנת 1853 מאת האמן הצרפתי תאודור שאסריו. היצירה מתארת טפידריום בפומפיי בתקופת האימפריה הרומית. שאסריאו הציב במפורש את הסצנה בעת העתיקה הרומית, והעיטור האדריכלי נשען על מרחצאות ונוס גניטריקס שנחשפו בפומפיי. האמן, שביקר בשרידי האתר, ביקש להחיות אוכלוסייה קדומה שאת עקבותיה תיאר כיוצאי דופן וכואבים. הציור הוצג בסלון של 1853, שם זכה להצלחה רבה, ושוב בתערוכה העולמית של 1855. הוא נרכש בשנת 1853 ומצוי כיום באוסף מוזיאון ד'אורסה.

### תיאור היצירה
הקומפוזיציה בנויה משתי קבוצות סימטריות של נשים, הערוכות בפרספקטיבה נסוגה ומודגשת. הדמויות מתוארות במנחים נינוחים, וגופן מוצג בשלמות חלקה ופנינית תוך שליטה מוקפדת ברישום. הסצנה ממוקמת במרחב אדריכלי המדמה את מרחצאות פומפיי, ומעניקה למסגרת ההיסטורית תוקף חזותי ברור.

### פרשנות ואווירה
הציור עורר עניין רב בזכות האווירה הארוטית המשתמעת ממנו. תנוחות הדמויות, מבטיהן והקרבה בין הגופים יוצרים תחושה של הרמון. העת העתיקה מוצגת בגוון אוריינטלי, המשלב אקזוטיקה רומנטית וחושניות צבעונית. תיאור זה תאם תפיסה רווחת בקרב נוסעים צרפתים בני התקופה, שלפיה מנהגים חושניים מן העולם העתיק המשיכו להתקיים בעולם הערבי של המאה ה־19. תאופיל גוטייה תיאר את היצירה כ״פרסקו עתיק שנגנב מקיר בפומפיי״.

### השפעות וסגנון
ניתנות לזיהוי השפעות אחדות ביצירה. מבנה הקומפוזיציה הסימטרי והפרספקטיבה הנסוגה נשענים על רפאל, וניכרות הקבלות ליצירות של ניקולא פוסן. הדגש על הקו, השלמות החלקה של העירום והשליטה ברישום משקפים את הכשרתו של שאסריאו כתלמידו של אנגר. מנגד, הברק והחיות של הצבעים מבטאים את הערצתו לאז'ן דלקרואה. בציור זה מתמזגים ציור היסטורי וציור ז'אנר, בהתאם לרוח הקיסרות השנייה, תוך ניסיון ליישב בין אסכולת הרישום לאסכולת הצבע.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ציורי היסטוריה
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-19
קטגוריה:מוזיאון ד'אורסה: יצירות אמנות
קטגוריה:ציורי עירום
קטגוריה:נשים בציור
ציור (שיר)

"**ציור**" הוא שיר בביצוע המוזיקאים והזמרים הישראלים מתי כספי ושלמה גרוניך. השניים הלחינו את השיר במשותף, כחלק משיתוף הפעולה ביניהם שהוביל למופע המשותף "מאחורי הצלילים", שהתקיים ב־1973. אילן גרוניך, אחיו של שלמה, כתב את המילים.

## על השיר
"ציור" היה השיר הראשון שמתי כספי ושלמה גרוניך הלחינו, הקליטו והוציאו לאור כסינגל, כחלק משיתוף הפעולה ביניהם שהוביל למופע "מאחורי הצלילים". המילים נכתבו בידי אילן, אחיו הבכור של שלמה גרוניך, לבקשתו של שלמה, שחיפש חומרים כתובים ופנה לאחיו (אף על פי שאינו משורר). אילן גרוניך, שסירב לפרסום שמו באותה התקופה, אסר על אחיו לתת לו את הקרדיט, ולכן בסינגל נכתב כי שלמה גרוניך כתב את המילים. עם זאת, בהמשך דאג שלמה לתת לו הקרדיט. הסינגל בביצוע כספי וגרוניך יצא לאור בפברואר 1972. 

צד א' של הסינגל היה השיר "בן-גוריון", ו"ציור" היה צד ב'. הסינגל (על שני צדדיו) היה מיועד בתחילה ללהקה, שאף הקליטה אותו בליווי כלים, אך הביצוע לא מצא חן בעיני כספי וגרוניך, והם לקחו אותו לביצוע שלהם, בליווי גיטרה (כספי) ופסנתר (גרוניך) בלבד. כספי הסביר שהליווי באמצעות כלים נוספים נתן לשיר נופך שהם לא אהבו – הם העדיפו ביצוע אינטימי ובלתי אמצעי.

"ציור" היה אחד מהשירים שכספי וגרוניך ביצעו במלחמת יום הכיפורים, כשיצאו לאזור הקרבות בסיני בעיצומו של סיבוב הופעות של "מאחורי הצלילים", כדי להופיע בפני חיילים. כספי תיאר לימים את הסיטואיציה במילים "סוריאליסטית" ו"הזויה". זמן קצר אחרי אותה הופעה שכל גרוניך באותה המלחמה את אחיו הצעיר ירון, גם הוא מוזיקאי מחונן.

## מצעדי מוזיקה
השיר ערך את הופעת הבכורה שלו במצעד הפזמונים השבועי של קול ישראל ב־28 בפברואר 1972, וזכה להצלחה גדולה. הוא צעד 15 שבועות עד 12 ביוני 1972, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השני ב־8 במאי 1972, אף על פי שנתפס כלחן בלתי שגרתי ביחס לשירים האחרים שבמצעד.

### מיקומי שיא

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי מתי כספי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתי כספי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלמה גרוניך
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול