open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Esa diva

"**Esa diva**" (בעברית: "**הדיווה ההיא**") הוא שיר של הזמרת הספרדייה מלודי. השיר נכתב על ידה לצד אלברטו לוריטה והופק על ידי ג'וי דב, פטר בוסטרם ותומאס גוסטאפסון. הוא יצא לאור ב-20 בדצמבר 2024, וזכה בקדם הלאומי של ספרד לאירוויזיון 2025, שהתקיים בבזל שבשווייץ.

## רקע

### הפקה
השיר נכתב על ידי מלודי ואלברטו פואנטס לוריטה. הוא הופק במקור על ידי ג'וי דב, פטר בוסטרם ותומאס גוסטאפסון.

### וידאו קליפ וגרסה מחודשת
גרסה מחודשת של השיר, שהופקה על ידי Eighty4, ריק פארקהאוס, ג'ורג' טיזארד וגילם וילה בוראס, יצאה לאור ב-13 במרץ 2025, יחד עם וידאו קליפ נלווה בבימויו של מריו רואיס.

### גרסה סימפונית
גרסה סימפונית של השיר, שעובדה ותוזמרה על ידי בורחה אריאס, ובוצעה על ידי מלודי יחד עם התזמורת הסימפונית ומקהלת RTVE בניצוחו של ראול בנאבנט בתיאטרון מונומנטל (Teatro Monumental) במדריד, יצאה לאור ב-1 באפריל 2025.

## תחרות הזמר של האירוויזיון
### בנידורם פסט 2025
על מנת לבחור את הנציגות הספרדית לאירוויזיון ארגן תאגיד השידור הספרדי RTVE את עונתו הרביעית של הקדם המסורתי, "בנידורם פסט", שכלל שישה עשר מתחרים. מהדורה זו הורכבה משני חצאי גמר. ארבעת השירים שקיבלו את מספר הנקודות הגדול ביותר העפיל לשלב הגמר. מערכת ההצבעה חולקה לקולות השופטים (50%), הצבעות הפאנל הדמוסקופי, שהורכב ממדגם של האוכלוסייה הספרדית לפי קריטריונים סטטיסטיים ודמוסקופיים (25%) והקהל (25%). שיטת ההצבעה בגמר הייתה זהה.

ב-12 בנובמבר נחשף על ידי תאגיד השידור הפרדי RTVE כי מלודי עתידה להשתתף בקדם הספרדי לאירוויזיון 2025 עם השיר "Esa diva". ב-30 בינואר 2025 העפילה לגמר לאחר שסיימה בין המקומות הראשונים בחצי הגמר השני של התחרות. בגמר, שנערך ב-1 בפברואר, זכתה במקום הראשון לאחר שקיבלה את מרבית הנקודות בקהל ודורגה במקום השלישי בהצבעת השופטים. בעקבות כך, נבחרה לייצג את  בתחרות הזמר של האירוויזיון.

### באירוויזיון
[ממוזער|312x312 פיקסלים|מלודי מבצעת את השיר ב[אירוויזיון 2025]]
 כיוון שספרד חברה ב"חמש הגדולות", היא העפילה לגמר אוטומטית. עם זאת, היא הופיעה והצביעה בחצי הגמר הראשון שהתקיים ב-13 במאי.

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2025 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. ספרד הופיעה אחרי  ולפני .

זמן קצר לאחר שידור חצי הגמר הראשון נערכה הגרלת הקצאה שקבעה באיזו מחצית תופיע כל מדינה בגמר. ספרד שובצה להופיע במחצית הראשונה. ב-16 במאי פורסם סדר ההופעות המדויק של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. ספרד שובצה כהופעה השישית, אחרי  ולפני . ספרד דורגה במקום ה-24 עם 37 נקודות; 27 נקודות מהשופטים, ו-10 נקודות מהקהל.

## מיקומי שיא

## היסטוריית יציאות לאור

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2025
קטגוריה:שירי ספרד באירוויזיון
קטגוריה:שירים בספרדית
Nuevayol

"**Nuevayol**" (נכתב: "**NUEVAYoL**", מבוטא "**Nueva York**"; ובעברית: "**ניו יורק**") הוא שיר של הראפר הפוארטוריקוני באד באני. השיר יצא ב-5 בינואר 2025, כשיר הפותח של אלבום האולפן השישי שלו *[[Debí Tirar Más Fotos]]*.

## רקע והוצאה
כחלק מהקידום לאלבום שינה באד באני את שמות האלבומים לקואורדינטות גאוגרפיות, הנקודה 40°42'48.4"N 73º57'32.03"W הובילה ל-Grand St, בברוקלין, ניו יורק, בנקודה עצמה נמצא דגל פוארטו ריקו מאחורי גדר.

ולבסוף, ב-3 בינואר 2025, כאשר נחשפה רשימת הרצועות של האלבום, השיר "Nuevayol" נחשף ונכלל כרצועה הפותחת את האלבום.

במהלך ראיון וידאו בלעדי עם הניו יורק טיימס הצהיר באד באני כי השיר היה אחד השירים הראשונים שנכתבו לאלבום, ואף ציין כי השיר וסגנונו מייצגים את החשיבות התרבותית וההיסטוריות של ה"" (הפורטוריקנים שהיגרו מפוארטו ריקו לניו יורק). הוא גם הסביר את מיקומו כשיר הפותח, בשל היותה של העיר ניו יורק כנקודת המפגש של "כל הקהילה הלטינית באמריקה".

## הלחנה
"Nuevayol" הוא שיר  בדומה לשירו של באד באני מ-2022 "Tití Me Preguntó". כמו כן, בתחילת השיר, הוא מתחיל בדגימה של "Un Verano en Nueva York" מאת  ו-.

השורה "The best in the world Number one, the best in the world, ¿okey? ¡Puerto Rico!" נלקחה מראיון לאחר הקרב בין אוסקר דה לה הויה לפליקס טרינידד.

במילותיו, "Nuevayol" משקף את החזון של הראפר לגבי המאבק על זהות פוארטו-ריקנית. באמצעות מילות השיר הוא מביע את חוסר שביעות רצונו מהמודרניזציה המאיימת על האותנטיות של מולדתו.

## הערכה ביקורתית

### רשימות סוף שנה

## וידאו קליפ
הקליפ לשיר שוחרר ב-4 ביולי, במקביל ליום העצמאות האמריקאי. בתחילת הסרטון, נראה באד באני צועד בשלג, וכשהוא נכנס לרכב, הוא שואל את עצמו: "¿Y este frío cuando se acaba?" ("מתי ייגמר הקור הזה?").

מנקודה זו, הקליפ מתמקד בחגיגת קינסניירה (quinceañera) – חגיגת יום הולדת 15 הנהוגה בתרבות הלטינו-אמריקנית – הכוללת אוכל וריקודים. לקראת סיום הקליפ, נראים כמה צעירים מאזינים לתחנת רדיו שמשדרת מסר שמדמה את קולו של דונלד טראמפ, שבו הוא מביע חרטה על מדיניותו ומתנצל בפני מהגרים בארצות הברית.

### קליפ ויזואלי
הקליפ הוויזואלי פורסם יחד עם כל שאר הקליפים של האלבום ב-5 בינואר 2025. הקליפ מספר את סיפורו של דגל הפוארטוריקני (1895–1952).

## פרסים ומועמדויות

## מיקומי שיא

### מצעדי סוף שנה

## נתוני מכירות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סינגלים מ-2025
קטגוריה:שירי באד באני
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי באד באני
קטגוריה:שירים על ניו יורק
מישל ברנשטיין (סיטואסיוניסם)

**מישל ברנשטיין** (בצרפתית: **Michèle Jeanne Geneviève Bernstein**, שנולדה ב-28 באפריל 1932, היא סופרת, עיתונאית וממייסדי האינטרנציונל הסיטואסיוניסט (המשך של הלטריזם).

ברנשטיין נולדה בפריז, צרפת, בתם של מישל ברנשטיין, מוכר ספרים יהודי, בנם של פליטים יהודים מהאימפריה הרוסית ושל הצרפתייה
מלה האבר, איתה התגוררה בכל שנות המלחמה.

בשנת 1952 למדה ברנשטיין בסורבון, אך השתעממה. היא החלה לפקוד לעיתים קרובות את Chez Moineau, ביסטרו הממוקם ברחוב דו פור 22. שם פגשה את חוג האומנים ואנשי השוליים, שרבים מהם התקבצו תחת השם האינטרנציונל הלטריסטי סביב גי דבור, אך היא לא הצטרפה מיד לגרעין הפעיל שלו. היא הייתה אז קרובה מאוד לז'אן-קלוד גילברט ולפטריק שטראם, איתם נסעה ללה האבר באוגוסט 1952 כדי לראות שוב את המקומות שבהם סארטר קבע את עלילת הבחילה.

## מלטריזם לסיטואציוניזם
האינטרנציונל הלטריסטי עסק בעיקר בהתעלות מעל פעילויות אומנותיות מסורתיות כדי ליצור "מצבים" (סיטואציות) לעצמם, להיסחף ללא מטרה בסביבות עירוניות, כדי להעריך את הפסיכוגאוגרפיה שלהן ולהסיט טקסטים קיימים וחומרים אחרים למטרות חדשות. עד 1957 רוב חברי האינטרנציונל הלטריסטי פרשו או הורחקו בכוח, והשרידים בחרו להתמזג עם שתי קבוצות אחרות כדי ליצור את האינטרנציונל הסיטואציוניסטי. ברנשטיין ודבור ביקרו בקוזיו די ארושה ביולי 1957 - האינטרנציונל הסיטואציוניסטי הוקם שם רשמית ב-28 ביולי. שתי הקבוצות האחרות שהיו מעורבות היו התנועה הבינלאומית לבאוהאוס דמיוני והוועדה הפסיכוגאוגרפית של לונדון. הראשון היה שלוחה של קבוצת האומנים הקודמת CoBrA; האחרון כלל לא היה "קבוצה", אלא רק שם שניתן לאומן בריטי אחד, ראלף רומני.

## קישורים חיצוניים
* Littérature française - On a encore oublié Michèle Bernstein 

קטגוריה:סופרים יהודים צרפתים
קטגוריה:אוונגרד צרפתי
קטגוריה:מבקרי ספרות יהודים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1932
דייוויד בירד הבן

**דייוויד בירד הבן** (באנגלית: ****; 10 באוקטובר 1881 – 28 בפברואר 1955) היה פוליטיקאי אמריקאי שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת ניו ג'רזי בין השנים 1929–1930.

## ביוגרפיה
בירד נולד ב-10 באוקטובר 1881 בקמדן שבניו ג'רזי. אביו היה הסנאטור דייוויד בירד האב. בשנת 1899 השלים את לימודיו בבית הספר לורנסוויל, וב-1903 השלים את לימודיו הגבוהים באוניברסיטת פרינסטון. כמו אביו, עסק בירד בעסקי העץ והבנקאות בקמדן מ-1903 עד 1929.

ב-30 בנובמבר 1929 מונה בירד לסנאט של ארצות הברית כדי למלא את מקומו של הסנאטור המתפטר וולטר אוונס אדג'. הוא כיהן בתפקיד מ-30 בנובמבר 1929 עד 2 בדצמבר 1930, אז הושבע מחליפו שנבחר באופן רשמי. בירד לא היה מועמד בבחירות למושב הפנוי ב-1930.

בבחירות 1931 התמודד בירד לתפקיד מושל ניו ג'רזי מטעם המפלגה הרפובליקנית, אך הוא הפסיד בבחירות ולאחר מכן שב לעיסוקיו הפרטיים.

ב-1938 מונה בירד בידי המושל לוועדת הגשרים המשותפים של נהר הדלאוור. לאחר מכן עבד כסוכן ביטוח, ונפטר בקמדן שבניו ג'רזי ב-28 בפברואר 1955, בגיל 73. הוא נקבר בבית הקברות הרליי.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי ניו ג'רזי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:בנקאים אמריקאים
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מניו ג'רזי
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית שמונו לתפקידם
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1881
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1955
מצפה איתן בלחסן

**מצפה איתן** הוא אתר הנצחה לזכרו של , מפקד סיירת הצנחנים, שנפל בקרב בדרום לבנון ב-23 בפברואר 1999 (ז' באדר תשנ"ט). המצפה ממוקם ביישוב מגוריו, רמות נפתלי, ומשקיף אל מקום נפילתו.

## תיאור האנדרטה
המצפה בנוי ברחבה מרוצפת, המוקפת חומה נמוכה וצמחייה. לאורך החומה פזורים ספסלים לישיבה. בחזית החומה משולבים שלטי הסב, המתארים את הנוף הנשקף מהמצפה, לצד פרטים עלקורות חייו של בלחסן ונסיבות נפילתו.

אל רחבת המצפה מובילות מדרגות, שעליהן טבועים סמלי היחידות שעליהן פיקד בלחסן במהלך שירותו הצבאי. בכניסה למקום מוצבים דגל ישראל ומצבה הנושאת את פרטי ההנצחה.

במרכז הרחבה ניצב עמוד בטון רחב-בסיס, שבחזיתו מדרגות חצובות. בראש העמוד נטועים עץ זית ודגל ישראל. מימין לעמוד הוצב לוח אבן נמוך, עליו חקוקים שמו של איתן בלחסן, תאריכי לידתו ונפילתו, וכן מילות שירו של יהודה עמיחי:

## הקמת האנדרטה
הקמת האנדרטה נעשתה ביוזמת משפחתו של איתן בלחסן, והיא נחנכה בשנת 2001. עיצוב המצפה בוצע על ידי רחל בן-דוד, בסיוע המועצה אזורית מבואות החרמון, הסוכנות היהודית וקרן קיימת לישראל.

המצפה משמש אתר התייחדות עם זכרו של בלחסן, ומשקיף אל נופיו של הגליל העליון ודרום לבנון, שם נפל בקרב.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:הגליל העליון: אנדרטאות
קטגוריה:רמות נפתלי (מושב)
קטגוריה:אנדרטאות לחללים באירועים בודדים
וילובי ניוטון

**וילובי ניוטון** (באנגלית: **Willoughby Newton**; 2 בדצמבר 1802 – 23 במאי 1874) היה פוליטיקאי ועורך דין אמריקאי שכיהן חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השמיני של קהיליית וירג'יניה בין השנים 1843–1845.

## ביוגרפיה
וילובי ניוטון נולד באחוזת "Lee Hall" ליד האג שבווירג'יניה, והיה בנם של וילובי ניוטון ושרה "סאלי" בלנד פויטרס (1768 – 24 במאי 1828), אלמנתו של ריצ'רד "סקווייר" לי ובתו של פיטר פויטרס (1715–1785) מאחוזת "Branchester" ואליזבת בלנד (1733–1792).

ניוטון קיבל חינוך מקיף ממורים פרטיים בילדותו והמשיך ללימודים בקולג' ויליאם ומרי. הוא למד משפטים והתקבל ללשכת עורכי הדין, ולאחר מכן החל לעסוק בעריכת דין במחוז וסטמורלנד, וירג'יניה. הוא כיהן כחבר בבית הנבחרים של וירג'יניה בין השנים 1826 ל-1832.

בהמשך נבחר מטעם המפלגה הוויגית לבית הנבחרים של ארצות הברית בשנת 1842, וכיהן בין השנים 1843 ל-1845. לאחר שלא נבחר מחדש, חזר לעסוק בעריכת דין והתמקד גם בחקלאות. בשנת 1852 היה נשיא האגודה החקלאית של וירג'יניה.

בשנת 1858 נשא נאום חשוב ביותר בפני האגודות הספרותיות של המכון הצבאי של וירג'יניה, שבו הביע תמיכה חזקה בעבדות ובפרישת הדרום מארצות הברית. ניוטון חזר לבית הנבחרים של וירג'יניה בשנת 1861 וכיהן בו עד 1863.

הוא נישא לאליזבת ארמיסטד בשנת 1825, אך היא נפטרה לאחר כשנה בלבד. לאחר מכן נישא למרי סטיבנסון ברוקנברו (15 בספטמבר 1810 – 9 בינואר 1888), בתו של השופט ויליאם ברוקנברו, ב-12 במאי 1830. לזוג נולדו שמונה ילדים ובהם אדוארד קולסטון ניוטון (1913-1845), שנישא ללוסי ייטס טיילר, בתו של ווט הנרי טיילר ואחייניתו של הנשיא ג'ון טיילר. בנו, בלייק טיילר ניוטון, היה הבעלים של האחוזה המשפחתית "Linden" והיה חבר הסנאט של וירג'יניה שהצביע נגד "ההתנגדות ההמונית" (מדיניות ההתנגדות לאינטגרציה גזעית בבתי הספר בדרום ארצות הברית).

וילובי ניוטון נפטר באחוזת משפחתו, "Linden" במחוז וסטמורלנד שבווירג'יניה, ב-23 במאי 1874, ונקבר שם בבית קברות פרטי.

## קישורים חיצוניים
* 
*

קטגוריה:אמריקאים ילידי וירג'יניה
קטגוריה:בוגרי מכללת ויליאם ומרי
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מווירג'יניה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הוויגית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1802
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1874
אמנון זלאייט

**אמנון זלאייט** (נולד ב-13 ביוני 1955) הוא צלם ישראלי.

## ביוגרפיה
זלאייט נולד בתל אביב. ב-1978 החל לעבוד במחסן ציוד במחלקת הקולנוע של בית צבי, ולאחר מכן המשיך ללימודים במחלקה. בזמן לימודיו בבית צבי החל לעבוד כעוזר צלם, תאורן ומפעיל מצלמה בסרטים שונים, בעיקר עם הצלמים חורחה גורביץ' וגדי דנציג.

## עבודתו כצלם

## תפקידים נוספים
* ב-1985 היה תאורן ראשי בסרט "אירית עירית".
* ב-1986 היה תאורן ראשי בסרט "סוף שבוע מטורף".
* ב-1992 שיחק בסרט "סיפורי תל אביב" גילם את אמנון.
* ב-2015 התראיין בסדרת הטלוויזיה הדוקומנטרית "חגיגה לעיניים – סיפורו של הקולנוע הישראלי" ששודרה בערוץ הראשון.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:צלמי קולנוע ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית צבי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
מלך ארתדין

בלגנדריום של טולקין, **מלך אַרְתֵדַין** () הוא שליטה של **[[ארתדין|ממלכת אַרְתֵדַין]]** ובעל סמכויות אבסולוטיות במדינה. המשרה מועברת מאב לבן, והמלך חייב להיות מזרע בית יִסִילְדוּר.

## מקום מגורים
מלך אַרְתֵדַין שכן בפוֹרְנוֹסְט, עיר הבירה של אַרְנוֹר לשעבר.

## היסטוריה

### הפילוג והשנים הראשונות
[ממוזער|[ארנור|אַרְנוֹר לפני החלוקה לשלוש הממלכות.]]
באַרְנוֹר שלטו עשרה מלכים. לאחר מותו של המלך אֵאָרֶנְדוּר, התגלה סכסוך ירושה בין אַמְלַית, האח הבכור, לבין שני אחיו. הממלכה התחלקה לשלוש: אַמְלַית שלט בשטח שבין הנהרות בְּרֶנְדִיוַּין ולוּן וגם בשטח מצפון לדרך הגדולה, מה שאומר ששלט בפוֹרְנוֹסְט, עיר הבירה של אַרְנוֹר לשעבר, ובגבעות הרוחות, אחד המעוזים הראשיים של אַרְנוֹר לשעבר. הוא קרא לממלכתו: "אַרְתֵדַין". ממלכתו שכנה בצפון-מערב אַרְנוֹר לשעבר, בזמן שממלכות אחיו, קַרְדוֹלָן ור'וּדָאוּר, שכנו מדרום ומצפון-מזרח, בהתאמה. בין שלוש ממלכות אלו פרצו מלחמות רבות.

לאחר מותו של אַמְלַית משלו באַרְתֵדַין עוד 5 מלכים עד הקמת ממלכת הרשע אַנְגְמָר: בֶּלֶג, מַלוֹר, קֶלֶפַרְן, קֶלֶבְּרִינְדוֹר ומַלְוֵגִיל.

### קרבות עם אַנְגְמָר ומפלה בידיה
אַרְגֶלֶבּ, בנו של מַלְוֵגִיל, תבע את השלטון על אַרְנוֹר כולה, לאחר ששושלות המלוכה בממלכות האחרות נעלמו, אך ר'וּדָאוּר התנגדה. התנגדותה נבעה מהתמעטות הדוּנֵדַין בממלכה, ומי ששלט בה בפועל היה אחד מאנשי גבעות אֶטֶן שהיה בעל ברית של אַנְגְמָר. אַרְגֶלֶבּ ביצר את המבצרים המזרחיים של אַרְתֵדַין, גבעות הרוחות, אבל הוא מת בקרב נגד שתי הממלכות היריבות. בנו, אַרְוֶלֶג, הדף את האויב מהגבעות בעזרת קַרְדוֹלָן ולִינְדוֹן, ובמשך שנים רבות שתי ממלכות הדוּנֵדַין הנותרות החזיקו בכוח רב בגבולות עם שתי הממלכות היריבות.

הדוּנֵדַין זכו ל-53 שנות שקט, עד שבשנת 1409 צבא גדול יצא מאַנְגְמָר, נכנס לקַרְדוֹלָן והטיל מצור על גבעות הרוחות. הדוּנֵדַין הובסו ואַרְוֶלֶג נהרג, המעוז הראשי בגבעות הרוחות, פסגת הרוחות, נשרף עד היסודות. הדוּנֵדַין שעדיין חיו בר'וּדָאוּר נהרגו או ברחו למערב. רוב קַרְדוֹלָן נכבשה, והנותרים התבצרו בטִירְן גוֹרְתָד או התחבאו ביער העתיק. אֲרָפוֹר, בנו של אַרְוֶלֶג, עדיין היה צעיר, אך אמיץ, והוא הדף בעזרת לִינְדוֹן את האויב מעיר הבירה פוֹרְנוֹסְט ומהשפלות הצפוניות. במשך כמה זמן לִינְדוֹן, רִיבֶנְדֶל ולוֹרִיֵן דיכאו את אַנְגְמָר. בימי בנו של אֲרָפוֹר, אַרְגֶלֶבּ השני, באה מגפה גדולה לאֶרְיָדוֹר, ורוב תושבי קַרְדוֹלָן מתו, במיוחד בדרומה. רבים סבלו ממנה, אבל היא נחלשה ככל שהתקדמה צפונה, וצפון אַרְתֵדַין לא סבלה מהמגפה. המגפה הביאה את הסוף על קַרְדוֹלָן, ורוחות יצאו משתי הממלכות היריבות והשתכנו בתלי המלוכה של קַרְדוֹלָן בטִירְן גוֹרְתָד. לאחר מכן שלטו באַרְתֵדַין עוד כ-4 מלכים עד חורבנה: אַרְוֵגִיל, אַרְוֶלֶג, אֲרָוָל ואֲרָפַנְט. אֲרָפַנְט היה מלך אַרְתֵדַין הראשון ששוחח עם מלך גוֹנְדוֹר, אוֹנְדוֹהֵר, ושניהם הבינו שרצון אחד מכוון את המתקפות על ממלכות הדוּנֵדַין.

בשנת 1974 אַנְגְמָר התחזקה מחדש. אַרְוֶדוּי, מלך אַרְתֵדַין ובנו של אֲרָפַנְט, שלח בקשת עזרה למלך גוֹנְדוֹר, אֵאָרְנִיל, אך הוא איחר את המועד: צבאה של אַנְגְמָר, ובראשו המלך־המכשף שלה, תקף את אַרְתֵדַין וכבש אותה.

## קישורים חיצוניים
* 

## ביאורים

## הערות שוליים

*
הפארק הלאומי גראן פרדיסו

**הפארק הלאומי גראן פרדיסו** (באיטלקית: **Parco nazionale del Gran Paradiso**) הוא פארק לאומי איטלקי ב, בין עמק אאוסטה ומחוז פיימונטה. הפארק נקרא על שם הר  המתנשא לגובה 4061 מטרים ונמצא בתחום פארק. ממערב לפארק עובר הגבול עם צרפת, אך בפועל הפארק נושק לשמורה הצרפתית Parc national de la Vanoise ונוצר רצף שמורות משני עברי הגבול.

## היסטוריה
בשנת 1856, הכריז ויקטור עמנואל השני, מלך איטליה, שאזור גראן פרדיסו יהיה שמורה, מתוך רצון למנוע הכחדת יעלים אלפינים וצפירי האלפים שניצודו באינטנסיביות, למטרות ספורט וכן כדי לייצר קמעות מעצם קטנה בצורת צלב הנמצאת ליד ליבו של היעל, כדי להבטיח הגנה לנושא הקמיע מפני מוות אלים.

ברחבי הפארק פותחו שבילים לבני אדם ולפרדות, באורך 724 קילומטרים.

בשנת 1920, תרם נכדו של ויקטור עמנואל השני , המלך ויקטור עמנואל השלישי, את שטח הפארק, למדינה ובשנת 1922 הוקם הפארק, הפארק הלאומי הראשון באיטליה. בפארק היו אז כ-3,000 יעלים ואוכלוסייתם הגיעה ל-4,000 עד 1933. בעשור שלאחר מכן, בשל היעדר פיקוח בזמן השלטון הפשיסטי, ומלחמת העולם השנייה ירד מספר היעלים וב-1945 נמנו רק 419 יעלים. לאחר המלחמה חודש הפיקוח ובשנת 2005 הגיע מספרם ל-4,000.
ממוזער|הר גראן פרדיסו, נוף מעל העננים

## גאוגרפיה
הפארק ממוקם באלפים הגריאניים באזורי פיימונטה ועמק אאוסטה בצפון מערב איטליה, בשכנות לגבול על צרפת. שטחו 703 קילומטרים רבועים של שטח אלפיני. 10% משטח הפארק מיוער, 16.5% משמשים לחקלאות ומרעה, 24% אינם מעובדים ו-40% מסווגים כ"סטריליים".

9.5% משטח הפארק מכוסה על ידי 57 קרחונים. גובה הפארק נע בין 4,061-800 מטרים מעל פני הים והגובה הממוצע הוא 2,000 מטרים. העמקים בפארק מיוערים. ובגבהים משתרעים כרי דשא אלפיניים. הר גראן פרדיסו הוא ההר היחיד באיטליה שגובהו מעל 4,000 מטרים.

ממערב לפארק נמצאת השמורה הצרפתית Parc national de la Vanoise וקיים שיתוף פעולה לשמירה וניהול אוכלוסיית היעלים, הנודדים באופן עונתי.
## עולם הצומח
בחלקים גדולים בפארק גדלים עצים המספקים מחסה לבעלי חיים ומהווים הגנה טבעית מפני מפולות קרקע, מפולות שלגים ושיטפונות. שני סוגי העצים העיקריים המצויים בפארק הם עצי מחט ונשירים.

מעל גובה 2,000 מטר, יש פחות ופחות עצים וישנם שטחי מרעה שבסוף האביב, עשירים בפרחים. בין הפרחים: אמנון ותמר, גנציאנה, חבצלות ורודודנדרון. בפארק יש בתי גידול סלעיים רבים. הם ממוקמים בעיקר מעל קו העץ ושדות המרעה האלפיניים.
ממוזער|יעלים בפארק הלאומי גראן פרדיסו

## עולם החי
ברחבי הפארק נראים יעלי האלפינים רועים במרעה ההרים השופע בקיץ, ויורדים לרמות נמוכות יותר בחורף. בנוסף מצויים בפארק בעלי חיים, כמו: הרמין, סמור, ארנבת אירופית, גירית מצויה, צפיר האלפים, זאבים ולינקס.

בפארק יש יותר מ-100 מיני ציפורים כולל ינשוף נשר אירו-אסיאתי, שכווי הצפון, נקר שחור, כותלי, עיט זהוב, קיק אגוזים, סתרי צוקים וזג.

בפארק יש כמה מיני פרפרים וביניהם: , Pontia callidice, Limenitis camilla.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:איטליה: תיירות
קטגוריה:אירופה: פארקים לאומיים
קטגוריה:ואל ד'אוסטה
קטגוריה:פיימונטה
ישראל סמית'

**ישראל סמית**' (באנגלית: **Israel Smith**; ) היה עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מוורמונט, איש המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מדינתו בשנים 1791–1797, ובשנים 1801–1803, לאחר מכן ועד 1807 כסנאטור מטעמה, ולאחר מכן ועד 1808 כמושל ורמונט הרביעי.

## ראשית חייו
ישראל סמית' נולד בסאפילד שבמושבת קונטיקט, כבנם של דניאל סמית' ואנה קנט, שם עברה עליו ילדותו. הוא למד באוניברסיטת ייל, שם סיים את לימודיו ב-1781. לאחר מכן הוא למד משפטים בקריאה עצמית בהדרכת אחיו, נוח סמית', התקבל ללשכת עורכי הדין, והחל לעסוק במקצוע בעיירה רופרט שבוורמונט.

ב-1783 נשא סמית' לאישה את אביה דגלס, ולשניים נולדו שני בנים.
## קריירה
סמית' החל את הקריירה הפוליטית שלו ב-1785 כאשר כיהן כחבר בית הנבחרים של ורמונט. הוא כיהן בו שוב בשנים 1788–1791. במהלך תקופה זו הוא היה פעיל בפתרון סכסוך הגבולות של ורמונט עם המדינות השכנות, ושימש כנציג בוועידת החוקה של ורמונט, בה אשררה ורמונט את חוקת ארצות הברית. ב-1790 עבר סמית' להתגורר בעיירה ראטלנד שבוורמונט.

ב-1791 כאשר הייתה ורמונט למדינה בארצות הברית, התמודד סמית' על אחד המושבים של המדינה בבית הנבחרים של ארצות הברית. ההתמודדות הייתה בינו לבין מתיו ליון ובין אייזק טיצ'נור. סמית' הגיע למקום השני עם 35 אחוזים מהקולות בסבב ההצבעה הראשון, אך בסבב ההצבעה הסופי ניצח את ליון. סמית' ייצג את מחוז ההצבעה הראשון של ורמונט לקונגרס בשנים 1791–1797. בשנים 1792 ו-1794 ניסה ליון להתמודד בבחירות נגד סמית' ללא הצלחה, אך ב-1796 ניצח אותו. בזמן זה היה סמית' חבר המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית.

ב-1797 כיהן סמית' לזמן קצר כחבר בית הנבחרים של ורמונט. באותה שנה הוא היה לנשיא בית המשפט העליון של ורמונט, אך התפטר בשנה שלאחר מכן. ב-1800 נבחר סמית' שוב לבית הנבחרים של ארצות הברית, שם הוא כיהן עד 1803.

ב-1802 נבחר סמית' לסנאט של ארצות הברית, וכיהן בו בשנים 1803–1807. שש פעמים התמודד סמית' מול אחד מיריביו הפוליטיים הוותיקים, אייזק טיצ'נור, בבחירות על משרת מושל ורמונט. חמש פעמים לא עלה בידו לנצח, אך בסופו של דבר, בבחירות של 1807 הוא הביס אותו ונבחר כמושל. סמית' התפטר אז מהסנאט וכיהן כמושל במשך שנה מאוקטובר 1807 ועד אוקטובר 1808, אז הוא נוצח שוב על ידי טיצ'נור ששב לכס המושל.
## מותו
לאחר תום כהונתו כמושל, שב סמית' לראטלנד וחידש את עיסוקו בעריכת דין. ישראל סמית' נפטר בראטלנד ב-2 בדצמבר 1810, בגיל 51. הוא נטמן בבית הקברות ווסט סטריט שבעיירה.
## לקריאה נוספת

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 1563-1564

## ביאורים

## קישורים חיצוניים

* ישראל סמית' באתר אגודת המושלים הלאומית 
* 
* ישראל סמית' באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי קונטיקט
קטגוריה:מושלי ורמונט
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מוורמונט
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מוורמונט
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
קטגוריה:חברי האספה הכללית של ורמונט
קטגוריה:שופטי בתי המשפט של מדינת ורמונט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים במאה ה-18
קטגוריה:עורכי דין אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1759
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1810
סאלם עליי

"**סאלם עליי**" (בערבית: **سلّم عليّ** – **בָּרכני לשלום**) הוא שיר של הזמרת והשחקנית המצרייה לילה מוראד משנת 1946. הוא נכתב על ידי המשורר המצרי אבו א־סעוד אל־אביארי  והולחן בידי המוזיקאי עבד אל־חלים נוירה .

בשנת 1994 יצא לאור שיר של הזמר הישראלי חיים משה בהשראת השיר של מוראד בשם "**שלום עליי**" ובנובמבר 2022 יצא לאור שיר נוסף בהשראת השיר על ידי הזמרת הישראלית ריף כהן בשם "**שלם עליי**".

## יצירה והוצאה לאור
השיר נכתב בידי המשורר המצרי אבו א־סעוד אל־אביארי  והולחן בידי המוזיקאי המצרי עבד אל־חלים נוירה . הוא פורסם לראשונה בביצוע של הזמרת והשחקנית המצרייה לילה מוראד בשנת 1946. גרסת כיסוי לשיר פורסמה בשנות החמישים על ידי הזמר הדרוזי-סורי פהד בלאן, וגרסת כיסוי נוספת נכללה באלבום "שירים מובחרים בערבית חלק 6" של הפייטן היהודי-סורי משה אליהו.

## שירים שנוצרו בהשראת השיר
### "שלום עליי" – חיים משה

בשנת 1994, כחלק מאלבום ההופעה הראשון של הזמר הישראלי חיים משה, "חפלה בהופעה חיה - חלק א'", יצא לאור שיר בשם "שלום עליי" אשר מילותיו נכתבו בידי זכריה מנחם והולבשו על לחנו של "סלאם עליי".

### "שלם עליי" – ריף כהן

ב-6 בנובמבר 2022 יצא לאור השיר "שלם עליי" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריף כהן. השיר נכתב על ידי מיכאל ליאני ואורי פרץ, הוא עוסק בתרבות הדייטים המודרנית ומבטא את קולה הפנימי של אישה המשתוקקת לחיזור בעידן בו קיים שוויון מגדרי ומתבסס על הלחן של מוראד.

ב-24 באוגוסט 2023 יצא לאור וידאו קליפ של השיר בבימוי ועריכה של מיכאל ליאני. בקליפ נראית ריף כהן בזמן שהיא בדייט עם גבר במסעדה והוא צולם במסעדת ג'וז ולוז שבתל אביב. ביוני 2024 נכלל השיר באלבום האולפן הרביעי של כהן, "חור בלב".

## קישורים חיצוניים
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירים בערבית
פאוור ריינג'רס זעם קוסמי

**פאוור ריינג'רס זעם קוסמי** (באנגלית: **Power Rangers Cosmic Fury**) היא העונה ה-30 של זיכיון הטלוויזיה האמריקאי הוותיק פאוור ריינג'רס אשר משמשת כהמשך ישיר לפאוור ריינג'רס: דינו זעם.

הסדרה הופקה על ידי החברות Entertainment One והסברו, והיא הפכה זמינה לראשונה בנטפליקס ב-29 בספטמבר 2023.

## תקציר העלילה
בעקבות אירועי פאוור ריינג'רס: דינו זעם צוות הפאוור ריינג'רס נקראים שוב להגן על היקום מפני איום קוסמי גדול יותר. בעקבות כך הם יוצאים להרפתקה בין-גלקטית במטרה להילחם בלורד זד וצבאו.

## צוות השחקנים הראשי
**צוות הפאוור ריינג'רס**
* **ראסל קארי** בתפקיד זייטו, ריינג'ר הזינית'
* **האנטר דנו** בתפקיד אמיליה ג'ונס, ריינג'רית הזעם הקוסמי האדומה
* **קאי מויה** בתפקיד אולי אקאנה, ריינג'ר הזעם הקוסמי הכחול. בתחילת העונה עובר לצד של הרעים כתוצאה משאיפת מוח.
* **טסה ראו** בתפקיד איזי גרסיה, ריינג'רית הזעם הקוסמי הירוקה
* **צ'אנס פרז** בתפקיד ג'אבי גרסיה, ריינג'ר הזעם הקוסמי השחור. בתחילת העונה איבד את ידו וכתוצאה מכך הוא בעל יד ביונית.
* **ג'ורדון פייט** בתפקיד אייון, ריינג'ר הזעם הקוסמי המוזהב.
* **ג'קלין ג'ו** בתפקיד פרן, ריינג'ר הזעם הקוסמי הכתומה.
* בילי קרנסטון, הריינג'ר הכחול המקורי מ"מייטי מורפין". מהווה תחליף לאולי לאורך העונה.
* האקל, היה אחד הרעים בפאוור ריינג'רס "דיינו צ'ארג'" וכעת הוא הריינג'ר האפל.

**הרעים**
* **פרד טטאסקיור** בתפקיד הלורד זד, האנטגוניסט הראשי

## קישורים חיצוניים

* האתר הרשמי של הפאוור ריינג'רס

## הערות שוליים

קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות

קטגוריה:פאוור ריינג'רס
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2023
תרשים נולאן

[טקסט=תרשים נולאן המקורי בתרגום לעברית|ממוזער|275x275 פיקסלים|תרשים נולאן המקורי בתרגום ל[עברית]]
**תרשים נולאן** הוא תרשים פוליטי המאפשר לסווג תפיסות פוליטיות על פני מערכת צירים קרטזית דו-ממדית שבה ציר אחד נוגע לזכויות הפרט והציר השני נוגע לחופש כלכלי. תרשים זה מהווה הרחבה לחלוקה על פני ציר אחד בין שמאל פוליטי לימין פוליטי.

התרשים הוצע לראשונה בשנת 1969 על-ידי .

## מאפייני התרשים
תרשים נולאן הוא תרשים בצורת מעוין. תנועה ימינה ולמעלה על גבי המעוין שקולה לשימת דגש על חופש כלכלי ועל נטייה לימין הפוליטי. תנועה שמאלה ולמעלה על גבי המעוין שקולה לשימת דגש על חופש הפרט ועל נטייה לשמאל הפוליטי.

התרשים מחולק לחמשה חלקים המאפיינים חמש תפיסות פוליטיות:
* סמכותנות: בתחתית התרשים ניצבת הסמכותנות שבה אין דגש לא על חופש כלכלי ולא על חופש אישי. בתפיסה הסמכותנית כל הכוח מצוי בידי הממשל והוא השולט בכל מארג החיים החברתי.
* שמרנות: בצד הימני של התרשים ניצבת השמרנות אשר שמה דגש על חופש כלכלי על פני חופש אישי. תפיסה זו שואפת לעודד יזמות ועסקים מתוך ההנחה שחופש כלכלי מוביל לצמיחה ולשיפור אורח החיים. עם זאת, השמרנות מתנגדת לחופש אישי מוחלט בטענה שהדבר מוביל לשחיקת מארג החיים החברתי ולדעיכה תרבותית.
* חרותיות: בצד השמאלי של התרשים ניצבת החרותיות אשר שמה דגש על חופש אישי על פני חופש כלכלי. תחת החרותיות ישנה חשיבות רבה ליכולת הבחירה החופשית של האדם, לקיום אורח חיים על פי רצונו, ובכך היא דוגלת בחופש הפולחן, חופש התנועה וזכויות הפרט. עם זאת, התפיסה החרותית שמה דגש נמוך יותר על חופש הקניין ועל המסחר החופשי.
* מרכז: במרכז התרשים ניצב המרכז הפוליטי המבקש לפשר בין החופש הכלכלי לחופש האישי. תפיסה זו מאמינה בשימור הסטטוס קוו החברתי ומכוונת כמיטב יכולתה לפישור הכוחות הפוליטיים המעצבים את החברה. תפיסת המרכז הוא תפיסה פרגמטית המבקשת לבחון כל מקרה לגופו ולקבל החלטות על בסיס הקולות השונים הנשמעים בחברה.
* חרותנות: בראש התרשים ניצבת התפיסה החרותנית אשר מבקשת למקסם הן את החופש האישי והן את החופש הכלכלי. על פי תפיסה זו יש לתת לכוחות השוק להוביל את הכלכלה מחד, ולתת חופש אישי מלא לאינדיבידואלים בחברה. בתוך כך החרותנית מאמינה בהתערבות מינימלית של המשטר בחיי האזרחים.

## היסטוריה
[טקסט=דייוויד נולאן מציג את תרשים נולאן בכנס המפלגה הליברטריאנית של שנת 1996|ממוזער|דייוויד נולאן מציג את תרשים נולאן בכנס המפלגה הליברטריאנית של שנת [1996]]
גרסה מוקדמת של תרשים נולאן ניתן למצוא בספרו של הנס אייזנק משנת 1954 "הפסיכולוגיה של הפוליטיקה", שם הציע איינק תרשים דו-ממדי דומה שבו ציר אחד הוא ציר ימין-שמאל וציר שני הוא ציר נוקשות-קלות.

פרסומו הראשון של תרשים נולאן היה בשנת 1971 במאמרו של דייוויד נולאן "סיווג וניתוח מערכות פוליטיות-כלכליות" בכתב העת "האינדיבידואליסט". בדצמבר של אותה שנה פעל נולאן להקמת קבוצה שהפכה לימים למפלגה הליברטריאנית של ארצות הברית.

בשנת 1987 פורסם "השאלון הפוליטי הקצר בעולם" שנכתב על-ידי מרשל פריץ. שאלון זה מסווג את תפיסותיהם הפוליטיות של העונים עליו על פי תרשים נולאן.

## ראו גם
* חרותנות
* תפיסה פוליטית
* ספקטרום פוליטי

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ספקטרום פוליטי
קטגוריה:מדע המדינה
קטגוריה:אידאולוגיות
2011 בטלוויזיה

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2011 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.

## אירועים בולטים

* 1 בינואר – רשת הטלוויזיה OWN של אופרה וינפרי מתחילה את שידוריה בארצות הברית.
* 10–14 במאי – תחרות האירוויזיון התקיימה בדיסלדורף. בתחרות זכתה אזרבייג'ן, עם השיר Running Scared של אל וניקי.

## סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-2011

### בארצות הברית
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 2011. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו **[[:קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2011]]**.



קובץ:Flickr - Genevieve719 - Zooey Deschanel, Jake Johnson, Max Greenfield, Lamorne Morris, Hannah Simone (3).jpg|צוות השחקנים הראשי של הסדרה "הבחורה החדשה"
קובץ:Portlandia - Fred Armisen and Carrie Brownstein crop.jpg|יוצרי וכוכבי הסדרה "פורטלנדיה"



;**בישראל**
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות הישראליות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בישראל במהלך שנת 2011. לרשימה מקיפה יותר של הפקות טלוויזיוניות ישראליות ששודרו בישראל לראשונה בשנה זו, ראו **[[:קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2011]]** ו**[[:קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2011]]**.

**במדינות אחרות**

## סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-2011

;**בארצות הברית**

## נולדו

* 22 באפריל – , שחקנית טלוויזיה וקולנוע אמריקאית

## נפטרו

[שמאל|ממוזער|150px|[פיטר פאלק]]
* 16 בפברואר – לן לסר, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי אשר נודע בעיקר בזכות הופעותיו בקומדיות המצבים "סיינפלד" בה שיחק בתפקיד הדוד ליאו (נולד ב-1922)
* 27 במאי – ג'ף קונאוויי, שחקן קולנוע וטלוויזיה וזמר אמריקני (נולד ב-1950)
* 5 באוגוסט – עדי טלמור, עיתונאי, מגיש ועורך חדשות ישראלי (נולד ב-1953)
* 24 ביוני – פיטר פאלק, שחקן יהודי-אמריקאי אשר נודע בעיקר בתפקידו כמפקח קולומבו בסדרת הטלוויזיה הבלשית "קולומבו" (נולד ב-1927)
* 7 בדצמבר – הארי מורגן, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקני אשר נודע בעיקר בתפקידו כגנרל שרמן טי. פוטר בסדרה הקומית "מ.א.ש" (נולד ב-1915)

## פרסים

* 16 בינואר – טקס פרסי גלובוס הזהב התקיים בבוורלי הילס.
* 18 בספטמבר – טקס פרסי האמי לבידור בפריים טיים התקיים בלוס אנג'לס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
It Takes Two

**It Takes Two** (בתרגום חופשי לעברית: **זה דורש שניים**) הוא משחק פעולה-הרפתקאות קואופרטיבי משנת 2021, שפותח על ידי Hazelight Studios  והופץ על ידי Electronic Arts. יצא למערכת הפעלה Microsoft Windows ולקונסולות פלייסטיישן 4, פלייסטיישן 5, אקסבוקס One ואקסבוקס סדרה X/S ב-26 במרץ 2021. בנוסף יצא לקונסולה נינטנדו סוויץ' ב-4 בנובמבר 2022.

המשחק עוקב אחר הזוג הנשוי קודי ומאי שבאופן קסום נלכדים בתוך צמד בובות של בתם רוז לאחר שסיפרו לה שבכוונתם להתגרש. קודי ומאי, שהפכו לגרסאות ממוזערות של עצמם, שואפים להגיע לבתם בתקווה שבכוחה להשיבם לגופם האנושי. בעודם חותרים להגיע אליה עליהם לשתף פעולה ולהתמודד ביחד עם תנאי השטח, פאזלים-חידות שצריך לפתור ואויבים שצריך לנצח.

המשחק זכה בפרסים רבים.

## משחקיות
[ימין|ממוזער|250px|קטע משחקיות שמדגים את המסך המפוצל; בצד ימין ממוקם המסך של '''קודי''' שיושב בתוך הרכב צעצוע ויכול להשתמש ב[צופר (רכב)|צופר שלו ובצד שמאל ממוקם המסך של **מאי** שיכולה למשוך את הרכב.]]

בדומה למשחק הקודם של המפתחת השוודית, "A Way Out" (2018), גם הפרויקט הזה תוכנן כמשחק וידאו קואופרטיבי במסך מפוצל  כך שיש לשחק בו עם שחקן אחר דרך המחשב/הקונסולה המקומית או באמצעות שרת מקוון. על מנת לשחק, די בכך שרק אחד משני השחקנים רכש את המשחק או את הגישה אליו באמצעות מנוי גיימינג, הואיל והמשחק כולל אופציית "Friend's Pass" (בתרגום חופשי לעברית: "מעבר חופשי לחבר"), במסגרתה הבעלים של המשחק יכול להזמין חבר לשחק עימו בחינם.

כל אחד מהשחקנים שולט בקודי או מאי ויכול לבצע מגוון פעולות שמאפשרות לו לנוע בעולם, להילחם באויבים ולשתף פעולה עם השחקן השני בעודם חוקרים סביבות שונות באזור מגוריהם של הדמויות ומתמודדים עם בעיות.

לאורך הדרך השחקנים נדרשים ליישם מכניקות משחק  שונות ומגוונות על מנת לקדם את העלילה. למשל באחד משלבי המשחק קודי מקבל את היכולת להחזיר אחורה את הזמן ומאי מקבלת את היכולת לשכפל את עצמה.

לאורך המסע המשותף השחקנים יכולים גם לבחור להתחרות זה בזה במסגרת מיני-משחקונים  שפזורים בשטח ומעשירים את חוויית המשחק, אך אינם נדרשים לקידום העלילה.

## שחקנים ודמויות

## קבלה וביקורות
}
|}

לפי אתר הביקורות Metacritic, המשחק קיבל לרוב ביקורות חיוביות מהמבקרים. גרסת הווינדוס קיבלה ממוצע משוקלל של 89 מתוך 100 על סמך 21 ביקורות, גרסת הפלייסטיישן 4 קיבלה 89 מתוך 100 על סמך 17 ביקורות, גרסת הפלייסטיישן 5 קיבלה 88 מתוך 100 על סמך 50 ביקורות, גרסת האקסבוקס One קיבלה 86 מתוך 100 על סמך 2 ביקורות, גרסת האקסבוקס סדרה X קיבלה 89 מתוך 100 על סמך 35 ביקורות, וגרסת הנינטנדו סוויץ' קיבלה 82 מתוך 100 על סמך 19 ביקורות.

סטיבן טיילבי מהאתר "Push Square" העניק למשחק ציון של 8 מתוך 10 לאחר ששיחק בו עם חברתו וכתב: .

בפברואר 2025 התפרסם שהמשחק מכר כמעט 23 מיליון עותקים.

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים
* 

* 

## ראו גם
* A Way Out
* Split Fiction

## ביאורים

## הערות שוליים

קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2021
קטגוריה:משחקי וידאו קואופרטיבים
קטגוריה:משחקי פעולה-הרפתקאות
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 4
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 5
קטגוריה:משחקי Windows
קטגוריה:משחקי Xbox Series X/S
קטגוריה:משחקי Xbox One
קטגוריה:משחקי נינטנדו סוויץ'
נחום זלקינד

ממוזער|261x261px|מראה התחנה המרכזית הישנה בתל אביב בתכנון זלקינד וויטקובר. יום החייל, תל אביב, 6 באפריל 1942
**נחום זלקינד** (1895-1976) היה אדריכל ומתכנן ישראלי-גרמני, יליד רוסיה. שימש מרצה לאדריכלות בטכניון וחבר הוועד המנהל של אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בארץ ישראל.

## ביוגרפיה
ממוזער|260x260 פיקסלים|בניין אולמן למדעי החיים, מכון ויצמן
זלקינד למד אדריכלות באקדמיה לאמנויות בסנקט פטרבורג ובשנת 1917 היגר לברלין. עם עליית הנאצים לשלטון ב-1933 עלה לארץ והחל ללמד אדריכלות בטכניון, שהיה אז המוסד היחיד להכשרת אדריכלים בארץ. זלקינד פעל כאדריכל בתל אביב לאורך שנות השלושים והארבעים, תקופת הפיתוח המואץ של תל אביב והיווצרות העיר הלבנה; בין היתר תכנן את התחנה המרכזית הישנה של תל אביב יחד עם ורנר יוסף ויטקובר, ושימש שופט בתחרות האדריכלים לתכנון שוק תלפיות בחיפה. החל מ-1935 שימש חבר הוועד המרכזי של אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בארץ ישראל.

לאחר הקמת המדינה השתתף בצוות אגף התכנון הממשלתי בראשות אריה שרון ותרם לעיצוב תוכנית שרון, תוכנית המתאר הארצית הראשונה. ב-1953 הקים מחדש את משרדו הפרטי וב-1954 וצירף אליו כשותף את האדריכל משה הראל. ב-1957 שימש שופט בתחרות האדריכלים הפומבית לתכנון משכן הכנסת.

לאורך השנים תכנן מבני ציבור, בתי מגורים וכן מבני אקדמיה ומחקר רבים במכון ויצמן, בטכניון ובאוניברסיטת תל אביב.

## פרויקטים נבחרים

* התחנה המרכזית הישנה בתל אביב (יחד עם ורנר ויטקובר), פרס ראשון בתחרות, 1934
* קמפוס מכון ויצמן: אולם הרצאות ע"ש ויקס, הבניין לפיזיקה גרעינית (בשותפות עם משה הראל אריה שרון ובנימין אידלסון), בניין אולמן למדעי החיים
* קמפוס הטכניון: בניין הפקולטה לכימיה ע"ש שוליך, אולם הספורט

## קישורים חיצוניים
* האדריכלים, אתר מכון ויצמן

קטגוריה:אדריכלים ביישוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1895
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976
צלו של יום קיץ

"**צִלּוֹ שֶׁל יוֹם קַיִץ**" הוא שיר שהלחין וביצע יזהר אשדות, שאת מילותיו כתבה אלונה קמחי. השיר יצא לאור בשנת 1994 כחלק מאלבומו השני של אשדות, שנקרא "יזהר אשדות".

## רקע וכתיבה

השיר מתאר מערכת יחסים מורכבת, תוך שימוש בדימויים מהטבע והקיץ כדי לבטא רגשות של געגוע, כאב ואובדן. המילים מציירות תמונה של אהבה מרה וזיכרונות דועכים, עם שורות כמו "ריח אבק בשערך, אפלולית מבטך, בצילו של יום קיץ הולך ודועך". הלחן והעיבוד המוזיקלי המינימליסטי תורמים לאווירה האינטימית של השיר.

## ניתוח השיר
השיר "צילו של יום קיץ" עוסק בזיכרונות מאהבה שאבדה ובהתמודדות עם הכאב והגעגוע. דימויי הקיץ המופיעים בו — "ריח אבק בשערך", "אור הדבש של גופך" — מתכתבים עם ניגודים חדים כמו "הכיעור מושל ברחובות" ו"אפלולית מבטך", מה שממחיש את האמביוולנטיות שבזיכרונות אהבה ישנה.

הטבע משמש כמטפורה מרכזית לתיאור השינויים במערכת היחסים, כאשר "יום קיץ הולך ודועך" מסמל את דעיכתה של האהבה. בעוד שחום הקיץ מתקשר לרוב לתשוקה ולחיים, בשיר הוא מוצג דווקא כמשהו שמתפוגג ונעלם, מה שמדגיש את אובדן החום הרגשי והקשר שהיה בעבר.

השיר בנוי כמונולוג פנימי, שבו הדובר פונה אל אהובה מהעבר או אל דמות סימבולית המייצגת את האובדן. השימוש בדימויים חושיים חזקים, כמו "טעם הדם של צחוקך" ו"אור הדבש של גופך", יוצר תחושה מוחשית של סערת רגשות. החזרה בפזמון מחזקת את תחושת הנוסטלגיה והכאב, תוך יצירת תחושת מעגליות שבה הזיכרונות חוזרים שוב ושוב, אך המציאות נותרת קרה ומנוכרת.

העיבוד המוזיקלי והלחן שיצר יזהר אשדות משלימים את האווירה המלנכולית של השיר. המנגינה נוגה, עם גיטרות ליריות ועיבוד מינימליסטי שמדגישים את הניכור שבטקסט. שירתו הרגועה והמרוסנת של אשדות נושאת מטען רגשי חזק, שמעצים את תחושת האובדן שבמילים.

## הצלחה וביצועים
"צילו של יום קיץ" נחשב לאחד מהשירים הבולטים ברפרטואר של אשדות והמזוהים ביותר איתו, וזכה להצלחה רבה מאז צאתו. השיר ממשיך להיות מבוצע בהופעות חיות ונשאר רלוונטי גם שנים לאחר יציאתו, בזכות עיסוקו בנושאים אוניברסליים של אהבה, אובדן וגעגוע.

השיר הוצג כמועמד במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־18 ביולי 1994. הוא זכה להצלחה רבה, וצעד במשך 17 שבועות, עד 27 בנובמבר 1994, ואף הגיע למקום הראשון ב־18 בספטמבר 1994. למרות הפופולריות הגבוהה שלו במצעדים השבועיים, השיר לא נכנס למצעד השנתי של התחנה.

השיר בוצע בהופעות חיות רבות, כולל גרסה מיוחדת במסגרת "ישראל מחוברת" בשנת 2020.

## קליפ
הקליפ לשיר "צילו של יום קיץ" היה הקליפ הרשמי הראשון שבו השתתף יזהר אשדות. הוא נכתב על פי תסריט מאת אלונה קמחי ובוים על ידי אהרון קפלן, אחיו של המוזיקאי ירמי קפלן.

צילומי הקליפ נערכו באוקטובר 1994 בתוך האנגר בנמל יפו, מה שהעניק לו אווירה אינטימית ותעשייתית. הקליפ מתמקד בעיקר באשדות עצמו, ומציג אותו מבצע את השיר בסביבה מינימליסטית, תוך שימוש בתאורה דרמטית וצילום המדגיש את תחושת הגעגוע והבדידות שבמילים. הבחירה בעיצוב הפשוט והמאופק תואמת את אופיו המלנכולי של השיר, ומאפשרת לטקסט וללחן לעמוד במרכז הבמה.

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי יזהר אשדות
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אלונה קמחי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יזהר אשדות
קטגוריה:שירים על הקיץ
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
ג'ו האנט

**ג'ו האנט** (באנגלית: **Joseph Raphael Hunt **;  17 בפברואר 1919 – 2 בפברואר 1945) היה טניסאי אמריקאי. הוא זכה בתחרות הגברים באליפות ארצות הברית הפתוחה.

## ביוגרפיה
ג'ו האנט נולד בשנת 1919 בסן פרנסיסקו. הוא התחיל להתאמן בטניס וניצח באליפות ארצות הברית לילדים עד גיל 15 ועד גיל 18. הוא התחיל ללמוד באוניברסיטת דרום קליפורניה וניצח באליפות ארצות הברית לסטודנטים.

בשנים 1939 ו-1940 האנט הגיע לחצי הגמר באליפות הארצות הפתוחה. בעקבות כך הוא נכלל בנבחרת גביע דייוויס של ארצות הברית.

לאחר תחילת מלחמת העולם השנייה האנט כבוגר האקדמיה הימית של ארצות הברית שירת בצי ארצות הברית.

בשנת 1943 הוא ניצח באליפות ארצות הברית הפתוחה כאשר נפצע בשניות אחרונות של המשחק אך כדור באחר חבטה של ג'ק קרמר נחת מחוץ למגרש. בשנת 1944 עקב שירותו בצי ארצות הברית האנט לא קיבל שחרור ולא השתתף בתחרות.

האנט נהרג בתאונה אווירית בשנת 1945. 

בשנת 1966 נכלל האנט בהיכל התהילה של הטניס.

## קישורים חיצוניים
* 

קטגוריה:אמריקאים ילידי קליפורניה
קטגוריה:סן פרנסיסקו: אישים
קטגוריה:טניסאים אמריקאים
קטגוריה:טניסאים זוכי אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס
קטגוריה:קצינים אמריקאים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:קצינים וחוגרים בצי ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דרום קליפורניה
קטגוריה:קליפורניה: ספורטאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1945
יונה נחום הכהן

רבי **יונה נחום הכהן** (שנקרא **רבי נחום כ"ץ**, והיה מכונה גם **מנחם**; בסביבות ה'ש"צ – לאחר שנת תנ"ג) היה אב"ד של העיר סוכטשוב שבפולין.

## ביוגרפיה
רבי נחום נולד כנראה בעיירה  בליטא, שם שימש אביו, רבי מאיר הכהן (מכונה מהר"ם כ"ץ), תלמיד מהר"ם מלובלין, ברבנות. רבי מאיר היה תלמיד חכם ידוע, וראשית לימודו של בנו רבי נחום היה אצל אביו. וכאשר אביו הלך להעיר מוהילב, הלך עמו, ולמד מאביו עד שנפטר פתאומית בצעירותו.

כנראה נקרא על שם אבי אמו, הקצין רבי נחום לוקובער.

כבר בילדותו נודע כעילוי מופלג ונשלח ללמוד בסלוצק בישיבה של רבי יעקב מטומשוב.

לאחר מכן נסע למוראביה ללמוד אצל אחיו הגדול, רבי שבתי הכהן ("הש"ך"), ויחד עמו עסק בהעמקה וליבון סוגיות רבות. לפני פטירתו ציווהו אחיו לסדר את ספרו שפתי כהן על חושן משפט ולהכינו לדפוס. רבי נחום החל במלאכה, אך נאלץ להימלט בשל הצרות שפקדו אותו. לבסוף מסר את הכתבים לחתנו של אחיו, רבי מנחם מאניש חיות, בן רבי מאיר, והוא הדפיסם בשנת תכ"ז, אך לא ציין את שמו של דודו, רבי נחום.

נישא לבתו של רבו שמואל קאיידנובר, וישב בווילנה כשהוא סמוך על שולחן חותנו ולמד אצלו, כתלמידו לרבו. ואולי גם אימץ את שם חותנו, "קאיידנובר".

בשנת ה'תכ"ט (1669) הוציא את הספר "ברכת הזבח" שנכתב על ידי חותנו, באמשטרדם. ואף כתב לו הקדמה.

ובשנת תנ"ג היה אב"ד סוכטשוב, ונתן אז שתי הסכמות. א. לספרו של נכד אחותו, רבי מאיר איזנשטט, בעל "פנים מאירות", למסכת זבחים, אמשטרדם תע"ה. ביום שישי, ט"ז באייר תנ"ג.

ב. לספרו של משה יקותיאל קופמן, חקי חיים, ברלין ת"ס. ביריד בעיירה לוביץ' (Lubicz). ביום שישי, ז' בחשוון תנ"ג.

בני עירו סיפרו שרוח הקודש הופיע בבית מדרשו.

נפטר לאחר שנת תנ"ג בסוכטשוב, ונקבר שם.

נכתב בפנקס הישן של חברה קדישא כי הרב, לפני פטירתו, הבטיח לעיר כי במקרה של עת צרה, חלילה, יבואו להתפלל על קברו, והעיר תיוושע. גם יחידים יזכו לעזרה.

לאחר פטירתו המתינה הקהילה עד תום ימי השלושים, ואז החליטו להקים אוהל מעל קברו. כאשר יצאו לבית העלמין כדי לבצע זאת, לא מצאו את הקבר, ולפיכך לא הוקמה אוהל. אחרים סיפרו כי יחידים זכו לראות את הקבר ולהתפלל שם, ונושעו.

## משפחתו
* בנו – רבי **אהרן**, אב"ד סוכטשוב.
::בנו – רבי אלעזר, אב"ד סוכטשוב.
:::בנו – רבי פנחס, אב"ד סוכטשוב.
*בנו – רבי **שלום שכנא**, מדפיס ספרים. א. "קרבן אהרן" ווילהרמסדארף תע"ז. ב. סדר ברכות, פרוסניץ תע"א. ג. כוונות תהלים, מלוקט מספרי קבלה, יעסניץ תפ"א.
*בנו – רבי **מאיר**, דיין בברלין, בשנת תס"ח.
::בנו – רבי יהודה לייב.

#### נכדים
* רבי גדליה משה ב"ר צבי הירש הלוי, מחבר ספר "חמד משה".
::חתנו – רבי מאיר ברוך יאסלוטר, מחבר ספר "חידושי ש"ס", מינסק תקע"ה. ועוד ספרים.
*רבי יהודה ליסא כ"ץ, מחבר ספר "מראה כהן", על מסכת זבחים (מרבותיו של החתם סופר).
*האדמו"ר רבי חנוך הניך הכהן לוין מאלכסנדר.

## לקריאה נוספת
*

## קישורים חיצוניים
* אילן היוחסין של יונה נחום כ"ץ באתר Geni
* משה לבנון, תולדותיו באתר JewishGen 
*אהרן ולדן, 
*
* חיים דב פרידברג, 
*רבי חנוך צבי הכהן לוין, 
*
*
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רבנים פולנים
ריקוד עצי הגן

"**ריקוד עצי הגן**" (ידוע גן בשם "**כל הגן לבש לבן**" על פי מילות הפתיחה) הוא שיר ילדים לראש השנה לאילנות, שנכתב והולחן על ידי הפזמונאי אמיתי נאמן בתחילת שנות ה-50.

## רקע
אמיתַי נאמן (1926–2005) היה מלחין, פזמונאי ומעבד ישראלי, ושימש כעורך ומפיק בתחנת הרדיו הממלכתית "קול ישראל".
בשנים 1951–1953 למד במדרשה למורים למוזיקה בת"א, אחר כך חזר לחיפה ולימד בבית הספר הריאלי. באותה עת פגש את הכוריאוגרף שלום חרמון, ויחד יצרו מחולות: אמיתי חיבר מילים ולחנים ושלום יצר את המחולות, אשר נכללו בין אבני היסוד של ריקודי העם בארץ ישראל.
בין השנים 1951 ל-1955 נכתבו על ידיו ריקודים כגון: "הנאוָה בבנות", "מחול הנוער", ו"לאור חיוכֵך".
ב-1953 קיבוץ בית זרע חגג חצי יובל. אחותו נעמי, שלימדה שם, הכינה לחג מסכת מחולות "האדמה" עם מנגינות שכתב אחיה. באותה שנה הולחנו גם השירים "והיה כעץ שתול" ו"כל הגן לבש לבן", שהצטרף לרשימת השירים השגורים והבלעדיים לט"ו בשבט.

## ביצועים

בין מבצעי השיר, ניתן למנות את:
* טובה בן-צבי
* יפה ירקוני
* נחמה הנדל
* הדסה סיגלוב
* שלומית אהרון ועוזי מאירי
* עמי ויינברג ושלומית הגואל-טריגר (מתוך תוכנית הטלוויזיה בנושא חגים ומורשת, "קשת וענן")
* להקת צליל קליל בעיבוד אדי הלפרן (ביצוע אינסטרומנטלי)
* הילה הררי

## קישורים חיצוניים
* '''ריקוד עצי הגן''', באתר הספרייה הלאומית
* מילות השיר והאזנה לו, באתר זמרשת
* 
* תרגום השיר לאנגלית, באתר של ג'ייקוב ריצ'מן
#### ביצועים
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי שנות ה-1950
קטגוריה:שירי יפה ירקוני
קטגוריה:שירי נחמה הנדל
קטגוריה:שירי הדסה סיגלוב
קטגוריה:שירי שלומית אהרון
קטגוריה:שירי עוזי מאירי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירי ט"ו בשבט
קטגוריה:שירים על צמחים
2025 בטלוויזיה

בערך זה מצוינים אירועים בולטים שיתרחשו במהלך שנת 2025 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.

## אירועים בולטים

* 13–17 במאי – תחרות האירוויזיון התקיימה בבזל שבשווייץ.

## סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-2025

### בארצות הברית
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה ו/או הפכו זמינים לצפייה לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 2025. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו ו/או הפכו זמינים לצפייה בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו **[[:קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 2025]]**.

### בישראל
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות הישראליות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בישראל במהלך שנת 2025. לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה ישראליות ששודרו בישראל לראשונה בשנה זו, ראו **[[:קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2025]]**.

**במדינות אחרות**

## סדרות ותוכניות בולטות שיבוטלו או יסתיימו ב-2025

### בארצות הברית

### במדינות אחרות
* 27 ביוני – ישודר הפרק האחרון של "משחק הדיונון".

## נפטרו

[ממוזער|120px|[דייוויד לינץ']]
* 8 בינואר – צ'ארלס קיי, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי (נולד ב-1930)
* 10 בינואר – יעל אביב, מלהקת ושחקנית ישראלית (נולדה ב-1945)
* 10 בינואר – כריסטופר בנג'מין, שחקן טלוויזיה בריטי (נולד ב-1934)
* 16 בינואר – דייוויד לינץ', במאי קולנוע וטלוויזיה, תסריטאי, שחקן, מוזיקאי וסופר אמריקאי (נולד ב-1946)
* 16 בינואר – ג'ואן פלורייט, שחקנית אנגלייה (נולדה ב-1929)
* 18 בינואר – זאב רווח, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי, זמר, מפיק, תסריטאי, במאי קולנוע ותיאטרון וצייר ישראלי (נולד ב-1940)
* 26 בינואר – איגור יאנקובסקי, שחקן ומגיש טלוויזיה סובייטי (נולד ב-1951)
* 26 בינואר – מרי פיץ', שחקנית קולנוע וטלוויזיה בריטית ילידת דרום אפריקה (נולדה ב-1934)
* 30 בינואר – מריאן פיית'פול, זמרת ושחקנית בריטית ממוצא יהודי (נולדה ב-1946)
* 2 בפברואר – בריאן מרפי, שחקן טלוויזיה אנגלי (נולד ב-1932)
* 7 בפברואר – טוני רוברטס, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון יהודי-אמריקאי (נולד ב-1939)

* 21 בפברואר – יצחק נאמן, שחקן ובמאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי (נולד ב-1936)

* 23 בפברואר – אנדרה הרקאני, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון יהודי-הונגרי (נולד ב-1934)
* 26 בפברואר – מישל טרכטנברג, שחקנית ודוגמנית יהודייה-אמריקאית (נולדה ב-1985)
* 5 במרץ – פמלה באך, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית (נולדה ב-1963)
* 9 במרץ – טלי אשכולי, מפיקת טלוויזיה ישראלית ומנכ"לית חברת "טלי אשכולי הפקות" (נולדה ב-1964)
* 16 במרץ – אמילי דקן, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה בלגית (נולדה ב-1981)
* 29 במרץ – ריצ'רד צ'מברלין, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמר אמריקאי (נולד ב-1934)

## ראו גם
* 2025 בקולנוע

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים
אלחנן בן פורת

**אלחנן בן פורת** הוא כלכלן ישראלי, פרופסור לכלכלה ומופקד הקתדרה על שם שנברון לכלכלה מתמטית באוניברסיטה העברית בירושלים. מחקריו מתמקדים בתורת המשחקים וכלכלת מידע.

## ביוגרפיה
בן פורת סיים תואר ראשון במתמטיקה באוניברסיטה העברית בשנת 1982. המשיך לתואר שני במתמטיקה באותו מוסד, אותו השלים ב-1985. את לימודי הדוקטורט השלים בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטת סטנפורד בשנת 1989, בהנחייתו של פרופסור דייוויד קרפס. נושא עבודת הדוקטורט שלו היה "מאמרים בתורת המשחקים הלא-שיתופית".

## קריירה אקדמית
בן פורת החל את דרכו האקדמית כפרופסור עוזר בבית הספר למנהל עסקים קלוג באוניברסיטת נורת'ווסטרן (1989–1991). לאחר מכן עבר לאוניברסיטת תל אביב, שם כיהן כמרצה וכמרצה בכיר בין השנים 1991–2001. משנת 2001 הוא חבר סגל באוניברסיטה העברית, שם מונה ב-2003 לקתדרה ע"ש שנברון לכלכלה מתמטית וב-2017 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. כמו כן הוא חבר במרכז פדרמן לחקר הרציונליות.

בשנים 2004–2005 היה חבר במכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון.

משנת 2017 בן פורת חבר באגודה האקונומטרית ובאגודה לתורת המשחקים.

## חיים אישיים
בן פורת הוא אחיינו של יורם בן פורת.

היה נשוי לפרופ' אווה אילוז ולהם שלושה ילדים.

## קישורים חיצוניים
* דף אישי באתר האוניברסיטה העברית.
* פרופיל גוגל סקולר של אלחנן בן פורת.

## הערות שוליים

קטגוריה:כלכלנים ישראלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: כלכלה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
מידורי פרנסיס

**מידורי אן איוואמה** (באנגלית: **Midori Anne Iwama**; נולדה ב-16 באפריל 1994), הידועה בשם הבמה **מידורי פרנסיס**, היא שחקנית אמריקאית.

## ראשית חייה
פרנסיס גדלה ברומסון, ניו ג'רזי. היא בתם של ג'ואן וקן איוואמה. היא נקראה על שם סבתה מצד אביה, פרנסיס היא ממוצא יפני מצד אביה וממוצא אירי ואיטלקי מצד אמה.

פרנסיס למדה בבית הספר התיכון "Rumson-Fair Haven". בשנת 2014, היא קיבלה תואר ראשון באומנויות מבית הספר מייסון גרוס לאומנויות באוניברסיטת ראטגרס. היא המשיכה ללמוד, ואף עברה ללונדון, שם היא התאמנה עם טים קרול והופיעה בהפקה של "שני האדונים מוורונה".

## קריירה
### תיאטרון
עם סיום לימודיה בראטגרס, פרנסיס החלה לשחק בתיאטרון בהפקות אזוריות של "וניה וסוניה ומאשה וספייק" ו"פיטר ולוכד הכוכבים" בתור נינה ומולי בהתאמה. היא זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בטקס פרסי התיאטרון החדשני של ניו יורק לשנת 2016 וכן קיבלה מועמדות לאנסמבל הטוב ביותר על תפקידה כמייגן במחזה "מחוברים". משנת 2017 עד 2018, היא הייתה בקאסט המקורי של "הזאבים".

### קולנוע וטלווזיה
בשנת 2018, פרנסיס עשתה את הופעת הבכורה שלה במסך בסרט העלילתי ב"אושן 8". בשנה שלאחר מכן, היא הופיעה ב"הר דרום" וב"ילדים טובים". באוקטובר 2019, הוכרז שפרנסיס תגלם את לילי בקומדיה הרומנטית של נטפליקס, "דאש ולילי", זהו התפקיד הראשי הראשון של פרנסיס.

פרנסיס הופיעה לצד ויקטוריה ג'סטיס בסרט של נטפליקס "אחרי מות המפלגה" בשנת 2021. במרץ 2021, הוכרז שפרנסיס תשחק בסדרה "חיי המין של בנות המכללה", ששוחררה מאוחר יותר באותה שנה.

#### האנטומיה של גריי
ביולי 2022, הוכרז כי פרנסיס לוהקה לסדרת הטלוויזיה של ABC, "האנטומיה של גריי". בסדרה היא מגלמת את ד"ר מיקה יאסודה, מתמחה חדשה לרפואה בבית החולים גריי סלואן ממוריאל. היא שיחקה בסדרה במשך 3 עונות, כאשר היא הצטרפה בעונה ה-19 והיא עזבה את התוכנית אחרי שנתיים, בשנת 2024, במהלך העונה ה-21.

## חיים אישיים
היא קולנית לגבי ייצוג התרבות האסייתית בתקשורת ומדברת לעיתים קרובות על הניסיון שלה כאמריקאית-אסייתית בהוליווד.

היא מזדהה כקווירית.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

### תיאטרון

## פרסים ומועמדויות

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אמריקאים ילידי ניו ג'רזי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ראטגרס
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאים ממוצא איטלקי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אירי
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1994
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1994
קטגוריה:אמריקאים ממוצא יפני