בית החולים מאיר רוטשילד

שמאל|ממוזער|250px|מבנה בית החולים הישן ומבנה המכללה החדש, 2012
[שמאל|ממוזער|250px| שער הכניסה למתחם, [רחוב הנביאים 37]]
שמאל|ממוזער|250px|ריצוף מקורי בשולי מבנה בית החולים הישן
שמאל|ממוזער|250px|ממראות הקמפוס
**בית החולים מאיר רוטשילד** הוא בית חולים יהודי מהראשונים שנוסד בירושלים, במחצית השנייה של המאה ה-19, ביוזמת הברון ג'יימס (יעקב) מאיר רוטשילד. בתחילה שכן בית החולים בעיר העתיקה, ובשנת 1888 עבר לרחוב הנביאים, למבנה מיוחד שנבנה עבורו. בשנת 1918 החל לפעול במבנה בית החולים הדסה, עד 1939, אז עבר בית החולים להדסה הר הצופים. החל משנות ה-40 של המאה ה-20 החלו לפעול במקום מוסדות חינוך לבנים ולבנות, ובשנת 1970 נוסדה במקום מכללת הדסה, בתהליך גדילה מתמשך המכללה משמשת במבנה ההיסטורי כחלק ממכללת הדסה, לצד מבנה מודרני שנבנה עבור המכללה.

## רקע היסטורי
בירושלים העות'מאנית של המחצית הראשונה של המאה ה-19 לא היו בתי חולים, ולחולים לא היה מוסד רפואי מסודר אליו ניתן לפנות בעת הצורך. משה מונטיפיורי שביקר מספר פעמים בארץ ישראל בכלל ובירושלים בפרט, הזדעזע מרמת התחלואה הגבוהה ותנאי ההיגיינה והסניטציה הקשים, והחל ליזום הקמת בית חולים בירושלים. מנגד עמד ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם, שניהל את איסוף וחלוקת כספי החלוקה, והתנגד לכל מודרניזציה, מאחר שראה בה איום חילוני על דרכי החיים המסורתיות. בכוחו ומעמדו הכלכלי כפה הארגון את עמדותיו על יהודי ארץ ישראל.
במכתב אל הראשון לציון, הביע מנהל הארגון את דעתו נגד הקמת בית חולים יהודי, ונגד העסקת רופא יהודי "העלול להחדיר מינות וכפירה לירושלים.

המאה ה-19 לא היטיבה עם ארץ ישראל, ומצבם של היהודים בה החמיר בעקבות מלחמת מוחמד עלי (שליט מצרים) עם האימפריה העות'מאנית. יחד עם המלחמה בא רעב ועימו מגפות חולירע, טיפוס ומלריה. בסופו של העימות, בשנת 1840, החזירו הטורקים לידם את השלטון על ארץ ישראל. באותה תקופה התגברה השפעתן של המעצמות הזרות בארץ, וקונסולים מטעמן פעלו באופן נמרץ בירושלים.

בשנת 1838 פתח הקונסול הבריטי ויליאם טאנר יאנג מרפאה בירושלים, ובשנת 1844 הפכה מרפאה זו לבית החולים של המיסיון האנגלי, שמשך יהודים נזקקים על ידי אספקת מזון כשר, קביעת מזוזות בדלתות, ובעיקר בהצעת שירות רפואי, תרופות, מזון וביגוד חינם.

על רקע התחרות מצד המסיון האנגלי, גברה לבסוף עמדתו של משה מונטיפיורי, וד"ר שמעון פרנקל הגיע מגרמניה ארצה ב-1843, ופתח את בית החולים היהודי הראשון בירושלים ובארץ ישראל.

## הקמת בית החולים בעיר העתיקה
המחצית השנייה של המאה ה-19 הביאה עימה משבר נוסף ליישוב היהודי בארץ ישראל. מלחמת קרים גרמה לגל חדש של רעב וחולי, והצורך בבית חולים מודרני בירושלים לא היה ניתן יותר לדחייה. הברון יעקב דה רוטשילד אביו של אדמונד ג'יימס דה רוטשילד הוא שסיפק את המימון, ודחף לקבלת חסות של ממשלת אוסטריה לפתיחת בית החולים.

בשנת 1854 נפתח בית חולים יהודי בשם **בית החולים מאיר רוטשילד** בעיר העתיקה בירושלים. כהרגלו, מינה הברון אדם מטעמו לנהל את המוסד. הוא הפקיד את אלברט כהן, מנאמני משפחת רוטשילד על מלאכת הקמת בית החולים, ולאחר מכן על ניהולו. בגלל מוצאו האוסטרי של כהן, עברה התמיכה לבית החולים דרך קונסוליית אוסטריה בירושלים.

מספר אברהם משה לונץ בספרו "מורה דרך בארץ ישראל וסוריה":

## פעולת בית החולים בעיר העתיקה
לונץ מוסיף ומתאר בפירוט את בית החולים כמבנה מרובע בעל חצר פנימית אליה פונות הכניסות לחדרים. חדר אחד גדול מידות ובו תשע מיטות המיועד לגברים, שני חדרים קטנים יותר - באחד ארבע ובשני חמש מיטות שמשמש את הנשים החולות, בית כנסת, חדר תרופות (בית מרקחת), מטבח (לו הוא קורא "בית תבשיל") וחדרים נוספים לעובדי בית החולים. על כל דלת נקבע שלט עם שם החדר המיטות, השולחנות ושאר הרהיטים נצבעו בירוק. מעל כל מטה נקבע שלט ובו שמות התורמים. ומעל שער הבית מבחוץ נקבע שלט גדול "בית החולים מאיר רוטשילד" בעברית ובצרפתית.

לונץ מוסיף ומספר על חנוכת בית החולים:

וכן מפרט לונץ על פעולתו של בית החולים כמוסד רפואי מחד ומוסד צדקה מאידך:

בשמונה השנים הראשונות לפעולת בית החולים היה הרופא והמנהל האדמיניסטרטיבי ד"ר ברנהרד נוימן. הוא היה אחראי לסידורים הכלליים של המוסד. בין השאר הוא סידר ספרייה בשביל החולים עם ספרים חדשים בעברית ושנתונים של עיתונות יהודית בשפות עברית, גרמנית, אנגלית ואיטלקית.

בשנת 1877 פרסם ד"ר נוימן ספר בגרמניה בשם "עיר הקודש" ובו הוא מסכם את שנות פעולתו בבית החולים. כבר במשך שנת 1858 אושפזו 578 חולים, בעוד אשר בית המרקחת של בית החולים חילק כ 30,000 תרופות שונות לפי מרשמים לחולים בעיר. בשנות כהונתו של ד"ר נוימן היה מספר האשפוזים הממוצע 603 לשנה.

לאחר זמן מה, צצו חילוקי דעות בנוגע לאופי הפעולה של בית החולים. חלק מההנהגה האשכנזית פרושית בירושלים הסתייג מעצמאותו הניהולית של בית החולים ומהיותו נתון למרותו של רוטשילד בלבד. לטענת הפרושים, נקט בית החולים אפליה מכוונת כלפי קבוצות שונות מקרב היישוב היהודי בירושלים, והעדיף חולים בעלי נתינות אוסטרית על פני יוצאי רוסיה ופולין. מתוך חילוקי דעות אלו, נולד בית החולים ביקור חולים.

## יציאה מהעיר העתיקה
בשנת 1875 התמנה ד"ר שוורץ למנהל בית החולים, במקביל גדלה אוכלוסיית העיר, וצרכיה גדלו. שכונות הוקמו מחוץ לחומות והעיר החדשה קרמה עור וגידים. בעצת הרופא ויוזמת הברון רוטשילד הוחלט להעביר את בית החולים אל מחוץ לחומות. לצורך זה נרכשה קרקע ברחוב הנביאים בסמוך למגרש הרוסים והבנייה החלה בשנת 1887.

במקומו של בית החולים הישן ברובע היהודי, החל לפעול בית החולים משגב לדך.

מספר לונץ על בית החולים החדש:

## בית החולים בעיר החדשה
הבניין החדש של בית החולים רוטשילד נבנה על פי תכנון האדריכל הירושלמי אלכסיי פרנגייה (Alexei Franghia) בסגנון האדריכלות נאו-קלאסית בדומה לבניינים של מוסדות נוצריים שנבנו בירושלים במקביל.
הבניין, סימטרי בצורתו, נבנה עם שני אגפים צדדיים נסוגים וכניסה מרכזית המודגשת באמצעות גרם מדרגות חיצוני, מעל החלונות של הקומה השנייה נבנו גמלונים משולשים מעל החלונות.

על גבי הכניסה, בחזית הבניין, נכתב בעברית שמו המלא של בית החולים, להדגיש את ההבדל בין בית החולים היהודי לבתי החולים הנוצריים האחרים ששכנו ברחוב.
מסביב לבית החולים הוקמה חומה ועל משקוף השער הראשי נכתב : **בית החולים מאיר רוטשילד** בעברית, בצרפתית ובטורקית.

מספר לונץ על בנין בית החולים:

ביום כ"ג באלול ה'תרמ"ח (1888), נחנך בית החולים, במעמד רבנים ונכבדי העדות, ראש העיר והקונסולים הזרים.

ומוסיף לונץ ומתאר את טקס חנוכת הבית:

## פעולת בית החולים בעיר החדשה
משעבר בית החולים לבנינו החדש המשיכה משפחת רוטשילד בתמיכה ואף הגדילה את מעורבותה בפעולת בית החולים ככל שגדלו הצרכים. בשנת 1897 הוקמה מחלקת ילדים וזמן קצר לאחר מכן הוקמה מחלקת עיניים.

בשנת 1899 נסגר בית החולים לילדים מריאנשטיפט הסמוך (לאחר שמנהלו הגרמני ד"ר מאקס סנדרצקי שם קץ לחייו). וכל המטופלים הועברו לבית החולים מאיר רוטשילד.

### בניהול חברת "כל ישראל חברים"
בשנת 1904 עבר בית החולים ארגון מחודש. משפחת רוטשילד העבירה את ניהול בית החולים לידי חברת "כל ישראל חברים" כמאמר לונץ :

### בניהול "הדסה"
שמאל|ממוזער|250px|הגשר המחבר בין מבני המכללה מעל רחוב החבצלת
שמאל|ממוזער|250px|"בית הקשתות" (בית אבושדיד) ברחוב החבצלת ששולב בקמפוס המכללה
בתקופת במלחמת העולם הראשונה נסגר בית החולים. לקראת סיום המלחמה, ועם כיבוש ירושלים על ידי הצבא הבריטי בשנת 1918, הגיעה קעמצ"א ובראשה נציגות הדסה וחבריה פנו לברון רוטשילד בבקשה להעביר את בית החולים לרשות האגודה.

בנובמבר 1918 נפתח בית החולים מחדש תחת הניהול של ארגון נשות הדסה, בשמו החדש "בית החולים רוטשילד- הדסה". לאחר המלחמה שופץ בית החולים בעזרת משפחת רוטשילד, ונוספו שני בניינים חדשים ותוקנה מערכת הביוב. בית החולים הכיל 90 מיטות, ב-1935 הגיע מספרן ל-190.

ב־1924 נחנך מכון הרנטגן המחודש, בעזרת מכונות רנטגן מודרניות שרכש הד"ר יוסף פרויד באירופה. הד"ר יוסף פרויד נתמנה למנהל המכון.

עם כניסת שנות ה-30 של המאה ה-20 התברר כי הבניין מיושן וקטן לצורכי העיר ההולכת וגדלה וכי הפיזור של המבנים המשמש את הדסה מקשה על פעילות תקינה של המוסד. בשיתוף עם האוניברסיטה העברית הוקם המרכז הרפואי בהר-הצופים. הבנייה החלה בשנת 1936 ונמשכה שלוש שנים. בשנת 1939 עבר בית החולים למשכנו החדש - בית החולים הדסה הר הצופים.

## מכללת הדסה

עם השלמת המעבר של המרכז הרפואי הנהלת הדסה ניצלה את מבנה בית החולים שברחוב הנביאים כבסיס ומרכז להכשרה המקצועית בחודש אוקטובר 1942 הפך בנין בית החולים לבית- הספר לבנות "סליגסברג", על שם נשיאת הדסה, ולאחר מכן הורחבה הפעילות החינוכית ובבנין החל לפעול מרכז של הכשרה מקצועית לבנים על שם לואי ברנדייס.

בשנת 1970 הפך המקום למעונה של מכללת הדסה המכשירה סטודנטים בתחום הטכנולוגיה, התעשייה, המדע והכלכלה. המכללה התפשטה בחלוף השנים אל שלושה מבנים נוספים באזור לכדי קמפוס אחד המשתרע מרחוב הורקנוס עד רחוב הנביאים, ומרחוב החבצלת עד רחוב הרב קוק.

## ראו גם
* ההסתדרות הציונית הדסה
* מרכז רפואי הדסה
* בית החולים ביקור חולים
* המרכז הרפואי שערי צדק
* רחוב הנביאים

## לקריאה נוספת
* 
* אבן-אור שמואל, "בית החולים רוטשילד - הדסה", קרדום 33, עמ' 61–63. הוצאת אריאל
* ש' אבן אור, י' ביבר, בלב ירושלים – אתרים ברחוב יפו וברחוב נביאים ירושלים תשמ"ט.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:רחוב הנביאים
מאיר רוטשילד
קטגוריה:ירושלים בתקופת השלטון העות'מאני
קטגוריה:הנצחת משפחת רוטשילד
קטגוריה:מבנים נאו-קלאסיציסטים
קטגוריה:מכללה אקדמית הדסה ירושלים
מאיר רוטשילד
קטגוריה:משגב לדך
קטגוריה:רחוב החבצלת