open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
יונקי הביב

**יונקי הביב** (שם מדעי: Monotremata; נקראים בעברית גם **חיות הביב** או **בעלי ביב**) היא סדרה המשתייכת לקבוצת קדם יונקים.

## מיון
** סוג ללא מקור קריוריקטס (*Kryoryctes*) – נכחד
** סוג *Stirtodon* – נכחד
** סוג *Sundrius*? – נכחד
** משפחה Teinolophidae – נכחדה
** משפחה Kollikodontidae – נכחדה
** משפחה Steropodontidae – נכחדה. בה הסטרופודון
* תת-סדרה *Platypoda*
** משפחה ברווזניים (*Ornithorhynchidae*)
*** סוג ומין יחיד ברווזן (*Ornithorhynchus anatinus*)
*** סוג אובדורודון (*Obdurodon*) – נכחד
*** סוג מונוטרימטום (*Monotrematum*) – נכחד
* תת-סדרה *Tachyglossa*
** משפחה קיפודניים (*Tachyglossidae*)
*** סוג ומין יחיד קיפודן נמלים אוסטרלי (*Tachyglossus aculeatus*)
*** סוג קיפודן חרטומני (*Zaglossus*)
*** סוג מגליבגוויליה (*Megalibgwilia*) – נכחד

## מאפיינים
המינים בסדרה נפוצים באוסטרליה, בטסמניה ובגינאה החדשה, ומצויים בכל אזורי המחיה, במקווי מים, ביער ובמדבר. בניגוד ליונקי שליה, לביבאים יש פתח יחיד באחורי גופם, הקרוי פתח ביב (Cloaca), המשמש אותם גם להפרשות שתן וצואה וגם לרבייה. מכאן שם הסדרה כולה. הנקבה חסרת רחם ובמקום תהליך ההיריון, היא מטילה ביצים ודוגרת עליהן. קליפת הביצים אינה קשה אלא דמוית עור. לצאצאים יש "שן ביצה" (כמו אצל חלק מהזוחלים והציפורים), שבעזרתה הם מצליחים ליצור פתח בקליפה. לאחר בקיעתם הם ניזונים מחלב המופרש מנקבוביות בעור הבטן של אימם. נוירוני השמע שלהם אינם סגורים בתעלת עצם, בניגוד לרוב היונקים למעט עטלפים מסוימים.

יונקי הביב מגוונים בגודלם מגודל של ברווזן ששוקל עד 2.4 ק"ג, עד לגודל של קיפודן חרטומני מערבי ששוקל עד 16.5 ק"ג.

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1837
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
טורפי כיס

**טורפי כיס** (שם מדעי: Dasyuromorphia) היא סדרה של חיות כיס במחלקת היונקים, ובה שלוש משפחות. סדרה זאת מורכבת מטורפים בגדלים שונים, והם חיים כולם ביבשת אוסטרליה או באיים הסמוכים גינאה החדשה וטסמניה.
## מאפיינים
טווח הגודל של מרבית טורפי הכיס נע בין גודל עכבר לגודל חתול, להוציא את הפלניגל והנינגאווי הזעירים ואת זאב הכיס שמתקרב לגודל של זאב רגיל. כל טורפי הכיס הם ציידים מיומנים וזריזים אשר מתמחים ברובם בטיפוס על עצים או בחפירה באדמה. הסוגים הגדולים ניזונים מנבלות וחולייתנים בינוניים מסדרת הקנגוראים, בעוד שהמינים הקטנים ניזונים בעיקר מחסרי חוליות, זוחלים, תולעים ועכברים.

לאחר הכחדת הזאב הטסמני שהיה טורף הכיס הגדול ביותר (שקל כ-30 ק"ג), הגדול בסדרת טורפי הכיס כיום הוא השד הטסמני (*Sarcophilus harrisii*) ששוקל עד 8 ק"ג. הקטן בבני המשפחה הוא פלניגל ארוך-זנב (*Planigale ingrami*), שהוא הקטן בכיסאים אשר שוקל עד 4.3 גרם.

## מיון
* משפחה: זאבי כיס (Thylacinidae) - נכחדה. כללה 9 סוגים.
* משפחה: נמיות כיס (Dasyuridae) - כוללת 21 סוגים.
* משפחה: נומבטיים (Myrmecobiidae) - כוללת סוג יחיד.
## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1872
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תאודור גיל
פארק (חברה)

**פארק** (באנגלית: PARC - **P**alo **A**lto **R**esearch **C**enter) היא חברה העוסקת במחקר ופיתוח. מקורה בחברת "**זירוקס פארק**" שנוסדה בשנת 1970 כמרכז המחקר של חברת זירוקס בפאלו אלטו, קליפורניה. החל מינואר 2002, היא פועלת כחברה עצמאית (Incorporated) בשם "PARC".

המרכז עוסק במחקר בסיסי ובמחקר שימושי והוא המקור של אחדות מההמצאות החשובות של סוף המאה העשרים, ובהן:
* פיתוח של ממשק משתמש גרפי (GUI). ממשק המשתמש הגרפי החל להתפתח לפני כן, ועשה צעדים גדולים בפרויקט NLS , שהיה חלק ממוסד SRI  באוניברסיטת סטנפורד, תחת דאגלס אנגלברט. עם סגירת NLS, עברו חלק מהחוקרים לפארק, שם המשיכו בפיתוח. המחשב הראשון שנבנה עם GUI כממשק המשתמש העיקרי, בשם אלטו  נבנה בפארק.
* WYSIWYG (ויזיוויג) להדפסה, ראשי תיבות באנגלית של "מה שרואים הוא מה שמקבלים"
* מדפסת לייזר
*שפת התכנות Smalltalk (מהשפות הראשונות לתכנות מונחה עצמים)
* רשת תקשורת מחשבים Ethernet (בשיתוף עם חברות אינטל ו-DEC - הפרוטוקול כונה בשלביו הראשונים DIX, ראשי התיבות של שמות החברות דיגיטל, אינטל וזירוס)

במעבדה עבדו מספר אנשים נודעים כמו חתני פרס טיורינג אלן קיי, בטלר למפסון וצ'ארלס ת'אקר.

לקראת אמצע שנות ה-1980, עזבו רבים מהחוקרים בפארק את זירוקס, וחלקם מצא מקומו בחברות כמו אפל ומיקרוסופט, והשפעתם על המשך התפתחות התעשייה ניכרת.

## מפיתוחים למוצרים
פארק הוקמה הרחק מהנהלת זירוקס ששכנה בעיר רוצ'סטר שבניו יורק. המרחק אפשר לאנשי המעבדה חופש פעולה אך גם ניתק אותם מההנהלה שלא השכילה להפוך את ההמצאות האלה להצלחה מסחרית. חלק מהפיתוחים מעולם לא הבשילו בזירוקס לכלל "מוצר", והמוצרים שכן ייצרה זירוקס על סמך הפיתוח, לא נחלו הצלחה רבה, בייחוד בהשוואה להצלחה של הפיתוחים הללו מחוץ לזירוקס.

חברות רבות אחרות נהנו מפירות הפיתוח בפארק, ונהוג לחשוב שזירוקס יכלה להפיק מהפיתוחים וההמצאות במרכז הפיתוח יותר משהפיקה, מבחינה מסחרית. זירוקס יצאה לשוק עם אחד המחשבים הראשונים שהציגו ממשק משתמש גרפי, בשם "סטאר", אך מחשב זה לא זכה להצלחה בשוק וזירוקס לא המשיכה להשקיע בקו הזה. ממשק המשתמש הגרפי הצליח יותר בתחנות עבודה של אפולו, סאן מיקרוסיסטמס, ואחרות, זכה לתפוצה נרחבת עם מחשב המקינטוש. מאז העשור האחרון של המאה ה-20, נדיר לפגוש מחשב חדש, או מערכת הפעלה חדשה, שלא כוללים ממשק משתמש גרפי.

בתחום מדפסות הלייזר הצליחה זירוקס יותר, עם מדפסות גדולות יחסית, אך גם כאן, מרב ההצלחה נפל בחלקן של חברות אחרות, שיצאו עם מדפסות לייזר שולחניות, שהדפיסו בקצב של מספר דפים לדקה (לעומת המדפסות הגדולות של זירוקס שהדפיסו מאות דפים בדקה), ובמחיר שהיה שבריר ממחיר המדפסת של זירוקס, כמו קנון שייצרה את מנוע ההדפסה שרוב המדפסות השתמשו בו, ולקוחותיה, כמו חברת HP עם סדרת מדפסות LaserJet, ואפל עם LaserWriter, המדפסת הראשונה שתמכה בשפת פוסטסקריפט החדשה (שפותחה על ידי חוקרים שעזבו את פארק, ובמידה מסוימת מהווה המשך לעבודה שעשו בפארק).

סביב רשת ה-Ethernet שפותחה בפארק קמה תעשייה שלמה, וחלקה של זירוקס בתעשייה זו לא היה ניכר.

מרכז המחקר עבר מספר גלגולים, וב-2002 חברת זירוקס הפכה אותו לחברה נפרדת, בבעלות זירוקס. ב, המרכז מתרכז במספר תחומי מחקר, הממומנים בעיקר על ידי גופים שמעוניינים במחקרים ובתוצאותיהם, ומתרכז במספר תחומים, ביניהם בינה מלאכותית והאינטרנט של הדברים.

## קישורים חיצוניים

* 
* דבי קאופמן, בחזרה לעתיד עם זירוקס פארק, במקור, באתר ynet, 30 באוקטובר 2000; כעת, מתוך ארכיון האינטרנט "archive.is"
* 

קטגוריה:חברות אמריקאיות
נשק להשמדה המונית

[ממוזער|250px|סמלי אזהרה המצביעים (מימין לשמאל) על סכנת [רעל|הרעלה (כימית), סכנה ביולוגית וסכנה רדיואקטיבית.]][ממוזער|250px|אמצעים של [חיל ההנדסה הישראלי להתגוננות מפני איומי אב"כ.]]
**נשק להשמדה המונית** או **נשק בלתי קונבנציונלי** (וגם **נשק אטומי ביולוגי כימי**, ובראשי תיבות: **אב"ך**, ונהוג גם **אב"כ**) כולל שלושה סוגים של כלי נשק, המיועדים לגרום להשמדה בקנה מידה המוני:
* נשק אטומי
* נשק ביולוגי
* נשק כימי

בגלל הסכנה הגדולה שבשימוש בנשק זה, בעיקר לאוכלוסייה אזרחית שאינה מעורבת בלחימה, הוקמו מנגנונים בינלאומיים לפיקוח על הפצת נשק מסוג זה ולמניעת הפצתו. עם זאת, למנגנונים אלה יש יכולת מוגבלת, בגלל הקושי לגלות פעילויות חשאיות הקשורות בייצור והפצה של נשק זה, והיכולת המוגבלת להטיל סנקציות על מדינות שעברו על אמנות הפיקוח. לעיתים אף פורצות מלחמות עקב רצון לפרק מדינה מנשק בלתי קונבנציונלי, כמו מלחמת עיראק, ולפעמים די באיום של שימוש בנשק לא קונבנציונלי להפסקת מלחמה.

מבין הסוגים השונים של נשק בלתי קונבנציונלי, נשק גרעיני מצריך יכולת מדעית וטכנולוגית מתקדמת, ומתקנים גדולים שקשה להסתירם, ולכן תפוצתו מוגבלת למספר מועט של מדינות. השימוש היחידי בנשק גרעיני נגד אוכלוסייה אזרחית היה על ידי ארצות הברית בסוף מלחמת העולם השנייה. גם תפוצתו של נשק ביולוגי מוגבלת יחסית. ייצורו של נשק כימי מבוסס על טכנולוגיה נפוצה, ולכן תפוצתו גבוהה יחסית, והוא משמש גם מדינות בעלות יכולת מדעית וטכנולוגית נמוכה.

רבים מתנגדים לשימוש ולעצם קיומו של נשק להשמדה המונית, וקבוצות פוליטיות רבות, בהן התנועה לפירוק נשק גרעיני, פועלות בנושא זה. נשק ביולוגי ונשק כימי נאסרו לשימוש במספר אמנות בינלאומיות, וכמו כן האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני אוסרת על הפצתו של נשק מסוג זה למדינות אשר לא החזיקו בו בעת החתימה על האמנה (ארצות הברית, ברית המועצות רוסיה, סין, בריטניה וצרפת). עם זאת, האמנה לא אוסרת במפורש על השימוש בנשק גרעיני.

בניגוד לעשורים הקודמים, שבהם נשק בלתי קונבנציונלי היה נחלתן של מדינות בלבד, כעת מנסים ארגוני טרור לבצע פיגועים בלתי קונבנציונליים, כמו למשל שימוש ב"פצצה מלוכלכת" המכילה חומר רדיואקטיבי, או משלוח מעטפות המכילות חיידקי גחלת.

## בישראל

בצה"ל, האב"כ הוא תוכן שעובר בהכשרה צבאית של הלוחמים ביחידות הקרביות השונות. בעבר היה תחום זה משויך לחיל ההנדסה הקרבית, אך כיום נמצא תחום ההתגוננות מלוחמת אב"כ באחריות חטיבת החילוץ וההצלה של פיקוד העורף. אצל הלוחמים תוכן האב"כ עובר בהכשרה באופן בסיסי ואין איתו התעסקות ומגע יותר מכך, בעיקר אצל לוחמי חיל ההנדסה הקרבית. אם כי פלגת סייפן של היחידה המיוחדת יהל"ם היא פלגה המתמחה בנושא האב"כ באופן רב וכחלק ממקצועה של הפלגה.

בשנת 2018 נחקק בישראל החוק למניעת מימון והפצה של נשק להשמדה המונית האוסר על סיוע או על קשרי מסחר עם גורמים העוסקים בנשק להשמדה המונית.

## ראו גם
* מסכת גז
* ערכת מגן
* אמצעי אב"כ של חיל ההנדסה הישראלי
* נשק להשמדה המונית בסין
* MTCR

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

*
*
קטגוריה:מדע המדינה
קטגוריה:אמצעי לחימה
קטגוריה:בקרת נשק
שכבת הרשת של מודל TCP/IP

**שכבת הרשת** (Network) של מודל TCP/IP מקבילה מבחינת תפקידיה ותפקודה לשכבת הרשת של מודל ה־OSI, היא אחראית על מיפוי לוגי של הרשת, וניתוב חבילות נתונים על פי מיפוי זה. שכבת הרשת משמשת את שכבת התעבורה ומשתמשת בשכבה הפיזית של המודל לצורך העברת נתונים על־גבי הרשת.

שכבת הרשת היא השכבה בה מתבצעות כל ההחלטות הנוגעות לדרך בה יועברו הנתונים על גבי הרשת, היא זו שתקבע האם קיים קשר בין המקור ליעד, היא תבחר באיזו דרך יעברו הנתונים (בהנחה שקיימת יותר מדרך אחת בין המקור ליעד) על פי שיקולים שונים, ביניהם - מהירות, נגישות, יעילות, עומס ועלויות.

שכבת הרשת אחראית גם על חלוקת כתובות לוגיות לכל התחנות ברשת. כתובות לוגיות (כיום בדרך כלל כתובות IP) הן כתובות שניתנות על פי היגיון מסוים, בדרך כלל בצורת מדרג על מנת שאפשר יהיה לאתר כל תחנה בקלות יחסית. לא יכול להתקיים מצב בו לשתי תחנות באותה רשת יש אותה כתובת לוגית.
## פרוטוקולים של שכבת הרשת
את הפרוטוקולים הפועלים בשכבת הרשת נהוג לחלק לשני סוגים - פרוטוקולים מנתבים ופרוטוקולים מנותבים:

### פרוטוקולים מנתבים
אלו הם הפרוטוקולים המשמשים את הנתבים בבואם לבחור את התחנה הבאה אליה תועבר החבילה. פרוטוקולים מנתבים דואגים בדרך כלל גם להעברת מידע בין נתבים כך שאלו יוכלו "ללמוד" את מבנה הרשת, ובכך לבצע החלטות טובות יותר בבואם לבצע החלטות ניתוב. דוגמאות לפרוטוקולים מנתבים: RIP, IGRP,BGP, EIGRP, OSPF.

### פרוטוקולים מנותבים
אלו הם הפרוטוקולים בהם משתמשות התחנות ברשת על מנת לסמן את חבילות המידע (Packets) שהן מעבירות כך שתחנות אחרות יוכלו לדעת לאן צריך להעביר את החבילה. פרוטוקולים אלו יתארו בדרך כלל את מבנה החבילה והנתונים שהיא צריכה להכיל, כמו גם שיטת סימון הכתובות הלוגיות. כדי להעביר מידע בין שתי תחנות ברשת חייב להיות פרוטוקול מנותב משותף לכל התחנות שהחבילה צריכה לעבור בדרכה מהמקור אל היעד. דוגמאות לפרוטוקולים מנותבים: IP, IPX.

## רכיבים המתפקדים בשכבת הרשת
נתב מבצע החלטות ניתוב על פי כתובות לוגיות, הוא משתמש בפרוטוקולים מנתבים ומבצע החלטות על פי כתובות לוגיות שניתנו על ידי פרוטוקולים מנותבים ולכן הוא נחשב לרכיב המתפקד בשכבת הרשת של מודל TCP/IP.

## ראו גם
* מונחים ברשת מחשבים

רשת, שכבת ה
רמת אנרגיה

**רמת [[אנרגיה]]** היא מושג פיזיקלי, המתאר את המצב האנרגטי שבו נמצאת מערכת תחת השפעה של פוטנציאל, כאשר היא במצב קוונטי קשור. על פי מכניקת הקוונטים, רמות אנרגיה הן בדידות, כלומר מערכת יכולה לקבל מספר סופי ובדיד של רמות אנרגיה. הערכים המותרים של האנרגיה נקבעים על ידי הפרמטרים של המערכת (מסה, מטען חשמלי וכדומה) וסוג הפוטנציאל הקושר.

## תיאור פורמלי
את המערכת הפיזיקלית יש לייצג באמצעות המילטוניאן, אשר מהווה ייצוג המכיל את כל משוואות התנועה של המערכת והפרמטרים שלה (מסה, מהירות, תנע).
בהינתן מערכת פיזיקלית עם המילטוניאן
:  \ H = \frac{p^2}{2m} + V(r)
פותרים את משוואת שרדינגר כדי למצוא את המצבים העצמיים של המערכת ואת ההתפתחות שלהם בזמן. מצב עצמי של משוואת שרדינגר מקיים
: \ H | n \rang = E_n | n \rang
כאשר E_n היא האנרגיה העצמית של המערכת.
פתרונות המערכת מייצגים את רמות האנרגיה הבדידות המותרות במערכת.
ההתפתחות של מצב עצמי בזמן נתונה על ידי:
:  | \psi (t) \rang = e^{-i E_n t / \hbar} | n \rang

## דוגמאות למערכות שיש להן רמות אנרגיה בדידות
* בור אינסופי (חלקיק בקופסה)
* אוסצילטור הרמוני קוונטי
* אלקטרון באטום ובפרט אטום המימן
* בגביש רמות האנרגיה בדידות אך צפופות, והן מתוארות על ידי מבנה פסים.

## רמות אנרגיה באטומים

על-פי מודל האטום העכשווי, בנוי האטום מ**גרעין**, בו נמצאים הנייטרונים, חסרי מטען חשמלי, והפרוטונים, בעלי מטען חשמלי חיובי, ומסביבו נעים האלקטרונים בעלי מטען חשמלי שלילי ושקול למטען החיובי של הפרוטונים. האלקטרונים נעים **ב[[אורביטל]]ים** מוגדרים הנמצאים ב**רמות אנרגיה** מדורגות. כל רמת אנרגיה מכילה אורביטל אחד או יותר, על פי סדר מסוים בו ככל שהרמה גבוהה יותר כך היא כוללת יותר אורביטלים. כל אורביטל מאכלס עד 2 אלקטרונים.

האלקטרונים מסודרים ברמות האנרגיה באופן קבוע, כך שמספר האלקטרונים המקסימלי בכל רמת אנרגיה אינו תלוי בסוג היסוד אליו הוא שייך.

על-פי התאוריה הנוכחית, מבנה אטום של גזים אצילים (הליום, ניאון וכו') הוא הדגם השלם של סידור האלקטרונים ברמות האנרגיה השונות, וזהי השאיפה האנרגטית של כל אטום, להגיע למצב דמוי זה.

מספר האלקטרונים בכל רמת אנרגיה בכל אטום של גז אציל במצב נייטרלי ניתן לתיאור בטבלה משמאל (K, L וכו' מסמלים את רמות האנרגיה השונות). מספר האלקטרונים המרבי בכל רמת אנרגיה הוא 2n2. [כאשר n מסמל את מספר הקליפה]

כתוצאה מדחייה חשמלית בין האורביטלים השונים בכל רמת אנרגיה, האנרגיה של האורביטלים השונים משתנה ונוצרות לכל רמת אנרגיה (מלבד שתי הראשונות) **תת-רמות**. כל תת-רמה כוללת קבוצת אורביטלים מאותו סוג, ולכן, מספר תת-הרמות בכל רמה שווה למספר סוגי האורביטלים השונים באותה רמה. כלומר, ככל שהרמה גבוהה יותר, כך היא מכילה יותר תת-רמות.

## קישורים חיצוניים
* 
* 

קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:מכניקת הקוונטים
קטגוריה:כימיה קוונטית
קטגוריה:כימיה תאורטית
סמל כימי

**[[סמל]] כימי** הוא קיצור שמו של יסוד, המייצג אותו בטבלה המחזורית ובנוסחאות כימיות והניתן לו לפי שמו, שהוא לרוב לטיני או יווני, או על שמה של אישיות. לכל יסוד סמל כימי ייחודי, בן אות אחת או שתיים, הראשונה גדולה והשנייה קטנה. לאחדים מהיסודות המלאכותיים שאין להם שם פרטי, אלא רק שם זמני, סמל זמני בן שלוש אותיות.

[350px|ממוזער|שמאל|סמליהם הכימיים של יסודות, מסודרים לפי הסדר שלהם בטבלה המחזורית; במוזיאון הלאומי לטבע ומדע שב[טוקיו]]
דוגמאות: שמו הלטיני של החמצן – Oxygenium, ולכן הסמל שלו הוא O. שמה הלטיני של הכספית Hydrargyrum, ולכן היא מסומנת Hg. סמלו של הרובידיום הוא Rb.

הסמלים הכימיים הראשונים הומצאו בראשית המאה ה-19 על ידי ג'ון דלטון, אשר השתמש בסמלים מיוחדים שהוא עצמו המציא. הדבר אמנם הקל על רישום נוסחאות כימיות, אך הקשה מאוד על מדפיסים, שנאלצו לייצר תווים נוספים על-מנת שיוכלו להכניס את הסימולים לספרים. לכן, כעבור כמה עשרות שנים הציע הכימאי השוודי יונס יעקב ברצליוס להחליף את הסמלים של דלטון בסמלים שמורכבים מאותיות האלפבית הלטיני, ולהתאים לכל יסוד סמל לפי שמו, שזוהי גם השיטה הנהוגה כיום.

## ראו גם
*יסודות כימיים
* סמל אלכימי

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:יחידות מידה בכימיה
מתכת אלקלית

שמאל|ממוזער|250px|מתכות אלקליות, שמורות בשמן פרפין
**המתכות האלקליות** הן קבוצה של מספר יסודות כימיים המופיעים בטור הראשון בטבלה המחזורית. המתכות האלקליות יהיו לרוב מוצק בטמפרטורת החדר, והן יהיו רכות ופעילות מאוד מבחינה כימית. צבען של רוב המתכות האלקליות הוא כסוף-אפרפר, למעט צסיום, שיש לה גוון צהוב. 

הטור הראשון בטבלה המחזורית מתחיל במימן – שהוא אל-מתכת – ואחריו מופיעות כל המתכות האלקליות. מתכות אלו מיוחדות בכך שכולן מכילות אלקטרון אחד ברמת הערכיות האחרונה. עובדה זו היא שגורמת להן להיות פעילות מאוד, כיוון שהן נוטות למסור את האלקטרון ולעבור למצב של קליפה מלאה באלקטרונים הנחשבת כיציבה יותר.

עקב הקלות היחסית שבה המתכות האלקליות מאבדות את האלקטרון שבקליפת הערכיות ליצירת קטיון (+)M, הן מגיבות עם אל-מתכות ליצירת תרכובת יונית, ובגלל העובדה שהן מוסרות את האלקטרון לסביבה שבה הן נמצאות הן נחשבות כמחזרות מעולות. דוגמה טובה לכך היא התגובה שמתרחשת בין המתכת האלקלית X לחמצן:

O_{2(g)}+ 4X_{(s)} \to 2X_2O

בשל התרכבות עם האוויר והסביבה שבה הן נמצאות, הן לא מצויות בטבע כיסוד אלא תמיד בצורת תרכובת עם יסודות אחרים, כדוגמת מלח הבישול - NaCl, שמורכב מהמתכת נתרן ומכלור.

שתיים מהמתכות האלקליות, נתרן ואשלגן, התקבלו לראשונה על ידי כימאים מפיח של עצים, הנקרא "אלקלי" בערבית, והוא מקור השם לקבוצה כולה.

תגובה של מתכת אלקלית עם מים היא אלימה ויוצרת בסיס ופולטת מימן. לכן, נהוג לשמור את המתכות האלקליות בתוך שמן פרפין או בנפט, אשר אינם מכילים מולקולות מים היכולות לגרום לתגובה. הסיבה להיווצרות הבסיס היא, שכתוצאה מהתגובה עם המים נוצרים יוני הידרוקסיד (OH-) ובנוסף לכך משתחררת מולקולת מימן. לרוב יוצרת תגובה זו אש כאשר המימן הנפלט בתהליך זה נדלק מפאת החום.
רשום מטה ניסוח כללי לתגובה, כאשר X היא המתכת האלקלית.

2X_{(s)}+2H_2O_{(l)} \to H_{2_{(g)}} + 2X^{+}_{(aq)}+ 2OH^{-}_{(aq)}

## תגובות עם אמוניה
מתכות אלקליות מתמוססות בנוזל אמוניה ליצירת תמיסה כחולה שהיא פאראמגנטית. לדוגמה: אשלגן ואמוניה:
 {K}_{(s)} + {NH_3}_{(l)} \to {K}^{+} _{(solv)} + {e}^{-} _{(solv)}
האלקטרון המתקבל מומס במולקולות האמוניה, והוא מחזר חזק היכול לחזר טבעת ארומטית, בתגובת חיזור בירץ'.

## רשימת המתכות האלקליות
*ליתיום
*נתרן
*אשלגן
*רובידיום
*צסיום
*פרנציום
*אונונניום - מתכת אלקלית משוערת, שעדיין לא יוצרה מעולם.

ככל שמספרה האטומי של המתכת גדל, התגובות שלה חריפות יותר והיא פעילה יותר. הסיבה לכך היא שהמרחק בין הגרעין (החיובי) לאלקטרונים ברמת האנרגיה האחרונה גדול יותר, ולכן אנרגיית היינון קטנה והיסוד נוטה יותר "למסור" את האלקטרון.

## ראו גם
* מתכת אלקלית עפרורית
*קבוצה (כימיה)

## קישורים חיצוניים

* סרט בנושא תגובות של מתכות אלקליות עם מים (הסרטון לקוח מתוכנית המדע הבריטית Brainiac שהודתה כי הוא מזויף. הפיצוצים המוצגים בו הם של חומרי נפץ ואינם נובעים מתגובות של מתכות אלקליות עם מים).
* המציג תגובות (אותנטיות) של מתכות אלקליות עם מים.
* 
* 
* 

*
קטגוריה:קבוצת יסודות
אנתרופואידים

**אנתרופואידים** (שם מדעי: Anthropoidea או Simiiformes, "קרובי אדם"), הוא שם של אינפרא-סדרה בסדרת הפרימטים בה נכללים האדם וכל הקופים, הן של העולם הישן והן של העולם החדש.

האנתרופואידים מחולקים לשתי תת-סדרות עיקריות: קופים צרי אף (קופי העולם הישן) וקופים רחבי אף (קופי העולם החדש).

## מיון
* **אנתרופואידים** (Anthropoidea)
**תת-סדרה קופים רחבי-אף (Platyrrhini)
**** משפחה צבוסיים (Cebidae)
**** משפחה סאקיים (Pitheciinae)
**** משפחה מרמוסטיים (Callitrichidae)
**** משפחה קופי עכביש (Atelidae)
**תת-סדרה קופים צרי-אף (Catarrhini)
*** על-משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecoidea) 
**** משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecidae)
*** על-משפחה קופי אדם (Hominoidea)
**** משפחה גיבונים (Hylobatidae)
**** משפחה הומינידיים (Hominidae)
***על-משפחה Parapithecoidea - נכחדה
**** משפחה Parapithecidae
**** משפחה Eosimiidae - נכחדה
**** משפחה Amphipithecidae - נכחדה

## גלריה

Panamanian night monkey.jpg|קוף הלילה *Aotus lemurinus*
ZwarteBrulAap.jpg|שאגן שחור
Papio-hamadryas-head.jpg|בבון מצרים
Hylobates lar - Kaeng Krachan WB.jpg|גיבון לבן-יד
Drill and Gorilla .jpg|גורילה מערבית וקוף דריל
Homo sapiens neanderthalensis.jpg|גולגולת של אדם ניאנדרטלי


## קישורים חיצוניים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט הקל
קטגוריה:בעלי אף יבש
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
הומינואידים

**הומינואידים** (שם מדעי: Hominoidea) היא על-משפחה בתת-סדרת קופים צרי-אף מסדרת הפרימטים. הם חיים רק באזורים הטרופיים של אפריקה ושל דרום-מזרח אסיה, למעט האדם שהרחיב את תפוצתו.[ממוזער|[גיבון לבן-יד|גיבון לבן יד]]בקבוצה מיני פרימטים המתאפיינים בין היתר בהיעדר זנב, במפרק כף יד הפוך ביחס ליתר הפרימטים, דבר המתבטא במנח כף יד שונה בעת הליכה על ארבע ובמוחם הגדול.

המונח הפופולרי **קופי אדם** (באנגלית: ***Apes***) נמצא בשימוש לא-מדעי אך תכוף – אם כי בשימוש יום-יומי, חלק מהאנשים בוחרים להשמיט את האדם עצמו מהמונח, ולכן לא מקביל לגמרי למונח "הומניואידים". בהקשרים מדעיים יותר, לרוב כוללים את האדם כאחד הסוגים של קוף אדם.

כיום מחלקים את ההומינואידים לשתי משפחות:
* משפחת הגיבונים – ובה הגיבון הקופצניים מיערות דרום-מזרח אסיה
* משפחת ההומינידיים – ובה האורנגאוטן, הגורילה והשימפנזה וכן האדם המודרני.

## מיון וסיווג
* על משפחה: **קופי אדם** (***Hominoidea***)

::* משפחה:  (*Proconsulidae*) – קופי אדם נכחדים
::::* סוג: פרוקונסול (*Proconsul*)
::::* סוג: אפרופיתקוס (*Afropithecus*)
::::* סוג: הליופיתקוס (*Heliopithecus*)
::::* סוג: מורוטופיתקוס (*Morotopithecus*)
::::* סוג: אקמבו (*Ekembo*)
::* משפחה: גיבוניים (*Hylobatidae*)
::::* סוג: גיבון (*Hylobates*)
::::* סוג ומין יחיד: סיאמנג (*Symphalangus syndactylus*)
::::* סוג גיבון הולוק (*hoolock*)
::::* סוג: גיבון מצויץ (*Nomascus*)
::* משפחה: הומינידיים (*Hominidae*)
::::* סוג: אורנגאוטן (*Pongo*)
::::* סוג: גורילה (*Gorila*)
::::* סוג: שימפנזה (*Pan*)
::::*סוג: אדם (*Homo*)
::* משפחה: דריופיתקיים (*Dryopithecidae*) – קופי אדם נכחדים
::::* סוג: דריופיתקוס (*Dryopithecus*)
::::* סוג: היספנופיתקוס (*Hispanopithecus*)
::::* סוג: רודפיתקוס (*Rudapithecus*)
::::* סוג: אורנופיתקוס (*Ouranopithecus*)
::* משפחה: גריפופיתקיים (*Griphopithecidae*) – קופי אדם נכחדים
::::* סוג: גריפופיתקוס (*Griphopithecus*)
::::* סוג: אקווטוריוס (*Equatorius*)
::::* סוג: נאכולפיתקוס (*Nacholapithecus*)
::::* סוג: קניפיתקוס (*Kenyapithecus*)

## מקורות


* David R. Begun: **Planet of the Apes**. Scientific American, August 2003
* Begun, D. R (2010) '''Miocene Hominids and the Origins of the African Apes and Humans'''. Annual Review of Anthropology, Vol. 39, pp. 67-84. DOI: 10.1146/annurev.anthro.012809.105047,
* Begun, D. R et al. (2012) '''European Miocene Hominids and the Origin of the African Ape and Human Clade'''. Evolutionary Anthropology, Vol. 21, pp. 10-23. DOI: 10.1002/evan.20329,
* Begun, D.R. (2001) '''African and Eurasian Miocene Hominoids and the Origin of Hominidae'''. in: Hominid Evolution and Climate Chabge in Eurpe, Vol. 2: Phylogeny of the Neogene Hominid Primates of Eurasia. Eds: de Bonis, L., Koufos, G. D and Andrews, P. Cambridge University Press


## ראו גם
* דריופיתקוס
* פרוקונסול אפריקני
* אבולוציה של האדם

## קישורים חיצוניים

* 

* 
* 
* 
* 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קופים רחבי-אף

[ממוזער|[קפוצ'ין לבן ראש]]
[ממוזער|[מרמוסט מצוי]]
**קופים רחבי אף** (שם מדעי: Platyrrhini) היא קבוצה בסדרת הפרימטים שבמחלקת היונקים המכונים קופים ושייכים לתת-סדרה בעלי אף יבש.

קבוצה זו כוללת את כל קופי העולם החדש. כולם בעלי זנב ואצל חלקם הוא משמש מעין "זרוע" נוספת בשל כושר לפיתתו. היא קרויה "רחבי אף" כי הנחיריים מרוחקים זה מזה ונפתחים לצדדים. 

החוקרים מניחים שהגעתם לאמריקה הדרומית והיפרדותם מקופי העולם הישן הייתה אירוע אחד, שהתרחש לאחר ניתוקה של אמריקה הדרומית מאפריקה באאוקן לפני כ-45 מיליון שנה. מכיוון שבתקופה זו אמריקה הדרומית הייתה מנותקת הן מאפריקה והן מאמריקה הצפונית, נראה שראשוני סדרה זו הגיעו ליבשת על גבי רפסודות טבעיות. כיום הם מצויים רק באמריקה הדרומית ובמרכזה, אך מאובנים שלהם נמצאו גם באיים האנטיליים.

## מיון הקופים רחבי האף
* על-משפחה **קופים רחבי אף** (Platyrhini)
** משפחת צבוסיים (cebidae)
*** תת-משפחה קופי לילה (aotinae)
**** סוג דורוקולי (aotus)
*** תת-משפחה טיטים (Callicebinae)
*** תת-משפחה קפוצ'ינים (cebinae)
**** סוג קפוצ'ין (cebus)
**** סוג קפוצ'ין כהה (Sapajus)
*** תת-משפחה קופי סנאי (Saimiriinae)
**** סוג קוף סנאי (saimiri)
** משפחה סאקיים (Pitheciidae)
*** תת-משפחהPitheciinae
**** סוג סאקי (Pithecia)
**** סוג סאקי מזוקן (Chiropotes)
**** סוג אואקרי (Cacajao)
** משפחה מרמוסטיים (callitrichidae)
**** סוג ומין יחיד מרמוסט גמדי (Cebuella pygmaea)
**** סוג ומין יחיד מרמוסט רוסמלן (Callibella humilis)
**** סוג מרמוסט (Callithrix)
**** סוג מרמוסט בהיר (Mico)
**** סוג טמרין רעמתי (Leontopithecus)
**** סוג טמרין (Saguinus)
**** סוג ומין יחיד מרמוסט גולדיי (Callimico goeldii) - ייתכן ששייך למשפחת הצבוסיים
** משפחה קופי עכביש (atelesidae)
**** סוג שאגן (Alouatta)
**** סוג קוף עכביש (Ateles)
**** סוג מורוקי (Brachyteles)
**** סוג צמרן (Lagothrix)
**** סוג ומין יחיד צמרן צהוב-זנב (Oreonax flavicauda)

## ראו גם
*קופים צרי-אף

## לקריאה נוספת

* Schneider, H et al. **Molecular phylogeny of the New World monkeys (Platyrrhini, primates)**. Molecular phylogenetics and evolution, 1993 Sep;2(3):225-42
* Canavez F.C. et al. **Molecular Phylogeny of New World Primates (Platyrrhini) Based on bgr2-Microglobulin DNA Sequences** Molecular Phylogenetics and Evolution, 1999 June;12(1):74-82


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר
קופים צרי-אף

**קופים צרי אף** (שם מדעי: Catarrhini) היא קבוצה גדולה בסדרת הפרימטים הכוללת את הקופים החיים בעולם הישן ואת בני האדם. היא קרויה "צרי אף" משום שהנחיריים נפתחים כלפי מטה או קדימה. 

קבוצה זו התפתחה בנפרד מקופי העולם החדש לאחר ניתוקה של אפריקה מאמריקה הדרומית באאוקן לפני כ-45 מיליון שנה.

## מיון
הקבוצה כוללת את המשפחות:
* על-משפחה Cercopithecoidea
** משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecidae), שישה-עשר סוגים בארבע תת-משפחות
* על-משפחה הומינואידים (Hominidae)
** משפחה הילובטידיים (Hylobatidae)
** משפחה הומינידיים (Hominidae)
* על-משפחה Propliopithecoidea - נכחדה
** משפחה Propliopithecidae - בה האגיפטופיתקוס.
** משפחה Oligopithecidae - בה הקטופיטקוס.
* על-משפחה Saadanioidea - נכחדה
** משפחה Saadaniidae

## ראו גם
*קופים רחבי-אף

## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר
קופים בעלי זנב

[ממוזער|[מקוק מזוקן]]
[ממוזער|[קוף הביצות]]
**קופים בעלי זנב** (שם מדעי: Cercopithecidae) היא משפחה בתת-סדרת קופים צרי אף שבסדרת הפרימטים, שבתוכה נכללים מרבית הקופים הידועים. במשפחה 160 מינים ב-22 סוגים.

## מאפיינים
קופים אלה נבדלים מההומינואידים (קופי האדם) בכך שרובם בעלי זנב (למעט כמה יוצאי דופן), ומקופי העולם החדש בכך שאינם יכולים להשתמש בזנבם לאחיזה בעצמים. טכנית, ההבחנה בינם לבין הקופים רחבי האף נקבעה על פי מבנה האף, ואילו בינם לבין ההומינואידים, על פי סידור השיניים. נחיריהם קרובים זה לזה ופונים כלפי מטה. הגפיים האחוריות קצרות מהקדמיות וגופם מותאם יותר לחיים בין ענפי העצים.

הקופים בעלי הזנב נפוצים בימינו בדרום-מזרח אסיה, דרום אסיה וחלק במרכז אסיה ובכל אפריקה. באירופה ניתן למצוא אותם רק בגיברלטר - המין מקוק ברברי, אך עדויות מאובנים מראות כי בעבר הם היו נפוצים בכלל היבשת. המאובנים הראשונים של המשפחה הם מתקופת האוליגוקן, וחלק מהמינים שחיו אז (מהסוג תרופיתקוס) הגיעו כמעט לגודל של גורילה.

הקופים בני משפחה זו הם בגודל בינוני עד גדול, ומשקלם נע בין חצי קילוגרם אצל גנון גמד אנגולי (*Miopithecus talapoin*) עד ל-50 קילוגרם אצל המנדריל (*Mandrillus sphinx*) וקרובו הדריל (*Mandrillus leucophaeus*). בכך הם הגדולים בפרימטים שאינם הומינואידים.

## מיון המשפחה
במשפחה יש שתי תת-משפחות לפי המיון המקובל:
*משפחה **קופים בעלי זנב** (Cercopithecidae)
**תת-משפחה גנונים (*Cercopithecinae*)
*** פרדוליכופיתקוס - מין נכחד
***שבט *Cercopithecini*
****מין יחיד מנגבי הביצות (*Allenopithecus nigroviridis*)
****טלפוין (*Miopithecus*)
****מין יחיד פרש אדום (*Erythrocebus patas*)
****קוף ירוק (*Chlorocebus*)
****גנון (*Cercopithecus*)
***שבט *Papionini*
****מקוק (*Macaca*)
****מנגבי מצוייץ (*Lophocebus*)
****מין יחיד קיפונג'י (*Rungwecebus kipunji*)
****בבון (*Papio*)
****תרופיתקוס (*Theropithecus*)
****מנגבי (*Cercocebus*)
****מנדריל (*Mandrillus*)
**תת-משפחה קולובים (*Colobinae*)
****קולובוס (*Colobus*)
****קולובוס אדום (*Piliocolobus*)
****מין יחיד קולובוס ירוק (*Procolobus verus*)
****לוטונג (*Trachypithecus*)
****לנגור (*Presbytis*)
****לנגור אפור (*Semnopithecus*)
****דוק (*Pygathrix*)
****חרומף (*Rhinopithecus*)
****מין יחיד קוף חוטם (*Nasalis larvatus*)
****מין יחיד לנגור זנב-חזיר (*Simias concolor*)

בעבר שייכו למשפחה את תת-המשפחה הנכחדת Victoriapithecinae הידועה מהמיוקן, אך כיום רואים בה משפחה עצמאית.

## גלריה

קובץ:Portrait of a Douc.jpg|Pygathrix nemaeus
קובץ:Rhesus Macaque (Macaca mulatta) (5780783940).jpg|מקוק רזוס צעיר
קובץ:Male Guinea Baboon in Nuremberg Zoo.jpg|בבון ירוק
קובץ:Langur.jpg|לנגור מצוי
קובץ:Colobus angolensis.jpg|קולובוס אנגולה
קובץ:גנון דברזהBrazzameerkatze 1790-2-2.jpg|
קובץ:Image-Lutung Group 02 Zoo Hannover Germany.JPG|לוטונג יאווה


## קישורים חיצוניים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קופיף

**קופיף** או **טרסיוס** (שם מדעי: *Tarsius*) הוא סוג במשפחת הקופיפיים שבתת-סדרת הקופיפים. בעבר הייתה המשפחה מסווגת בתת-הסדרה טרום קופים, אולם היום מקובל לסווגה כתת-סדרה בפני עצמה, השייכת לקבוצת הקופים. לקופיפים עיניים ענקיות ביחס לגודלם ורגליים ארוכות. מקור שמם באורכן יוצא הדופן של עצמות השוק (tarsus) שלהם.

## מאפיינים
אורך גופם של הקופיפים כ-10–15 סנטימטרים, ואורך זנבם 13–26 סנטימטרים. משקלם בין 80 ל-160 גרם, והם חיים בטבע 8–13 שנים. אורך ההריון בנקבת הקופיף הוא 178 ימים (ארוך יחסית לקטנם). בדרך כלל נולד צאצא אחד, המגיע לבגרות בגיל שנה.

הקופיפים ניזונים בעיקר מחרקים, עליהם הם מזנקים ממרחק שיכול להגיע עד לפי עשרה מאורך גופם. הם צדים ואוכלים גם נחשים וציפורים. בעבר היו מיני הקופיף מצויים באסיה, אירופה וצפון אמריקה, אולם היום נותרו מהם שרידים רק בכמה איים בדרום-מזרח אסיה: הפיליפינים, בורנאו, סומטרה והאי סולאווסי. מספר הקופיפים החיים בטבע מוערך בכמה אלפים לכל היותר, והם נתונים בסכנת הכחדה.

## מינים
* קופיף ממושקף (*T. tarsier*)
* קופיף דיאנה (*T. dentatus*)
* קופיף לאריאג (*T. lariang*)
* קופיף האי פלנג (*T. pelengensis*)
* קופיף האי סנגיהה (*T. sangirensis*)
* קופיף ננסי (*T. pumilus*)
* קופיף וולאס (*T. wallacei*)
* קופיף גורסקי (*T. spectrumgurskyae*)
* קופיף מקאסאר (*T. fuscus*)
* קופיף ניימיץ (*T. niemitzi*)
* קופיף ג'נטה (*T. supriatnai*)
* קופיף סיאאו (*T. tumpara*)
* *Tarsius eocaenus* - נכחד
* *Tarsius sirindhornae* - נכחד

לעיתים נכללים בסוג גם המינים קופיף פיליפיני וקופיף מערבי, אך הם נחשבים ליחידים בסוגם בדרך כלל.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1780
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גוטליב קונרד כריסטיאן סטור
קטגוריה:טרסיוסיים
בעלי אף לח

[ממוזער|[אינדרי]]
**בעלי אף לח** (שם מדעי: Strepsirhini, מיוונית: strepho – עקום; rhis – אף) היא אחת מארבע תת-הסדרות בסדרת הפרימטים. תת-סדרה זו כוללת כ-90 מינים. המאפיין העיקרי של בני המין, וממנו נובע שמם הוא אפם – הם מאופיינים באפים רטובים, בניגוד לקרוביהם הקופים. בעלי אף-לח הם הפרימטים היחידים (פרט לאדם) החיים במדגסקר, ולחלק מהמשפחות נציגות באפריקה ובדרום-מזרח אסיה.

החלוקה הטקסונומית והפילוגנטית, עם זאת, מורכבת יותר מהתמונה הגאוגרפית. ניתן היה להניח שההתיישבות של בעלי האף-הלח במדגסקר התרחשה באירוע סחיפה אחד, שגרם ליישוב האי בצאצאים של מין אחד. אולם בניתוח גנטי של בני התת-סדרה ניתן לראות שקיימת קרבה רבה יותר בין חלק מהמינים המדגסקריים לבין מינים מיבשת אפריקה, מאשר בין המינים המדגסקריים לבין עצמם. כך שכנראה לא התרחש אירוע סחיפה יחיד – אלא שני אירועי סחיפה: אחד של בני על-משפחת למורים והשני של בני על-משפחת לוריסים. אך העדויות המאובנות אינן מספיקות על מנת לקבוע האם הסחיפה השנייה הייתה מאפריקה למדגסקר או בכיוון ההפוך.

בעלי האף-הלח נחשבים לפרימיטיביים יותר מהקופים. אפיהם הרטובים מחוברים לשפתיהם העליונות, שמחוברות לחניכיהם – ובכך מוגבל מגוון הבעות הפנים שלהם. היחס בין מסת המוח למסת הגוף שלהם קטן יותר, דבר המעיד על אינטליגנציה פחותה, וכך גם עולה ממבחני אינטליגנציה ליונקים. האונות האחראיות על חוש הריח במוחם גדולות יחסית, דבר המעיד על חוש ריח מפותח. בנוסף, אפיהם מוארכים בדרך כלל.

## מיון התת-סדרה
*תת-סדרה **בעלי אף לח** (Strepsirrhini)
**אינפרא-סדרה דמויי למור (Lemuriformes)
***על-משפחה למורים (Lemuroidea)
**** משפחה למורי קוף (Archaeolemuridae) – נכחדה
**** משפחה למורי ספורט (Lepilemuridae)
**** משפחה למורי קואלה (Megaladapidae) – נכחדה
**** משפחה למורי עצלן (Palaeopropithecidae) – נכחדה
**** משפחה למוריים (Lemuridae)
**** משפחה דאובנטוניים (Daubentoniidae)
**** משפחה אינדריים (Indridae)
**** משפחה למורים צמריים (cheirogaleidae)
***על-משפחה לוריסים (Lorisoidea)
**** משפחה לוריסיים (Lorisidae)
**** משפחה גלגויים (Galagidae)
**אינפרא-סדרה אדפיפורמס (Adapiformes) – נכחדה
**** משפחה Azibiidae
**** משפחה Djebelemuridae
***על-משפחה Adapoidea
**** משפחה Notharctidae
**** משפחה Sivaladapidae
**** משפחה אדפיים (Adapidae)

## קישורים חיצוניים

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר
קופיפים

**קופיפים** (שם מדעי: Tarsiiformes) תת-סדרה בסדרת הפרימטים הכוללת משפחה אחת, קופיפיים (Tarsiidae).
## מאפיינים
בעבר נחשבה תת-הסדרה לחלק מתת-סדרת טרום קופים, אך כיום נהוג למקמה כתת-סדרה עצמאית, השייכת לקבוצת פשוטי האף, אך אינה שייכת לקבוצת האנתרופואידים. מצד אחד, לבני תת-הסדרה מאפיינים של טרום קופים - פעילי לילה, גוף קטן, לסת תחתונה אינה מחוברת, אוזניים גדולות, רחם דו קרני וטופר גירוד. מאידך, יש להם גם מאפיינים של קבוצת פשוטי האף - אפיהם יבשים, חורי עיניהם סגורים ועשויים עצם, הסידור הכרומוזומלי שלהם דומה וכך גם סדר איבריהם הפנימיים. בנוסף לאלה, יש להם גם כמה מאפיינים ייחודיים: עיניים גדולות (כל אחת גדולה יותר מהמוח) חסרות יכולת תנועה. 

הקופיפים הם הקדומים ביותר מבין פשוטי האף ששרדו - מאובן בן 50 מיליון שנה של המין הנכחד *[[Xanthorhysis tabrumi]]* נמצא בסין. ראיות מאובנות מראות שבני תת-הסדרה היו נפוצים כמעט בכל רחבי העולם. נראה שהם, כמו שאר חברי קבוצת פשוטי האף, התפתחו מיצורים החיים ביום, שכן הם חסרים את הקרום מחזיר-האור שניתן למצוא בעיניהם של הטרום קופים.

על אף שכיום בתת-הסדרה משפחה יחידה קופיפיים, בתקופת האאוקן והאוליגוקן התקיימה משפחה נוספת, אומומידיים, בתת-סדרה זו. גם במשפחת הקופיפיים התקיים בעבר סוג נוסף *Xanthorhysis*.

## טקסונומיה
*משפחה Archicebidae - נכחדה
*משפחה אומומידיים (Omomyidae) - נכחדה
*משפחה טרסיוסיים  (Tarsiidae)
**סוג *Afrotarsius* - נכחד
**סוג *Xanthorhysis* - נכחד
** סוג ומין יחיד קופיף פיליפיני (*Carlito syrichta*)
** סוג ומין יחיד קופיף מערבי (*Cephalopachus bancanus*)
**סוג קופיף (*Tarsius*)

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1915
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם קינג גרגורי
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
סיוופיתקוס

**סיוופיתקוס** (שם מדעי: *Sivapithecus*; "סיווה" מסנסקריט: शिव - תעתיק חלופי של שיווה - אל הינדי, "פיתקוס" מיוונית:  - קוף אדם) הוא סוג של קוף אדם קדום, אשר השתייך למשפחת ההומינידיים, בה כלול גם האדם. 

## גילוי
הגולגולות שלו נמצאו לראשונה בהודו בשכבות שגילן כ-10 מיליוני שנים, מתקופת המיוקן ובצורתם הם מזכירות גולגולות אורנגאוטן, כך שייתכן שהוא האב קדמון של האורנגאוטן. הוא היה מעט גדול יותר באורך מטר וחצי וקרוב לגודל של שימפנזה מודרנית.

לאחר שנמצאו מאובנים שלו במזרח אפריקה שגילם כ-18 מיליון שנה, עלתה הסברה שהיה אולי אב קדמון משותף גם של האדם, השימפנזה והגורילה.

### מינים ידועים
* *S. brevirostris*
* *S. punjabicus*
* *S. parvada*
* *S. indicus*

ייתכן שהסוג רמפיתקוס מכיל מין הנמנה עם סוג זה.

## ראו גם
* גנטיקה אבולוציונית אנושית

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1910
קטגוריה:פונגינאים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גאי אלקוק פילגרים
קטגוריה:מינים שנכחדו: הומינידים
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באירואסיה
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באסיה
קטגוריה:פרימטים שחיו במיוקן
קטגוריה:הודו: מאובנים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1910
רמפיתקוס

**רמפיתקוס** (שם מדעי: *Ramapithecus*) הוא סוג אפשרי של קוף אדם קדום, שחי לפני 8–14 מיליון שנים, והשתייך למשפחת ההומינידיים, בה כלול גם האדם. הסוג הכיל מין אחד - *Ramapithecus brevirostris*, אשר נחשב לרוב למין של סיוופיתקוס, אך יש על כך מחלוקות מדעיות. פרימט זה תואר ב-1934 בידי החוקר אדואר לוויס ושמו נקרא ע"ש האל ההינדי ראמה (מילולית: "ראמה" מסנסקריט: राम, "פיתקוס" מיוונית:  - קוף אדם).

מאובנים של גולגולות הרמפיתקוס נמצאו לראשונה בהודו בשכבות שגילן כ-10 מיליוני שנים, מהמיוקן. מבנה הלסתות והראש מרמז על סמ"ק קטן יחסית של המוח ולסתות רחבות יחסית לאלה של אדם. ככל הנראה היה הסוג אב קדמון של האורנגאוטן או לפחות קרוב שלו. הוא נכחד עם סיום המיוקן.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:פונגינאים
קטגוריה:מינים שנכחדו: הומינידים
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באסיה
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באירואסיה
קטגוריה:פרימטים שחיו במיוקן
קטגוריה:הודו: מאובנים
פרוקונסול אפריקני

**פרוקונסול אפריקני** (שם מדעי: *Proconsul africanus*), הוא מין של קוף אדם קדום שהיה שייך לסוג פרוקונסול ולמשפחת ה.

הפרוקונסול האפריקני חי במיוקן, לפני כ-18 מיליון שנה. ידוע כי הוא היה חסר זנב כיתר בני המשפחה בה כלול גם האדם וכי היה הולך על ארבע גפיו. משקלו היה כ-11 ק"ג ונפח קופסת מוחו היה כ-170 מ"ל. נראה כי הייתה קיימת אצלו דו צורתיות זוויגית. מאות חלקי שלד שלו נתגלו במזרח אפריקה. ישנה השערה כי הפרוקונסול דמה לאב הקדמון המשותף לאדם ולשני קופי האדם האפריקניים: גורילה ושימפנזה.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1933
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארתור טינדל הופווד
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הומינואידים
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באפריקה
קטגוריה:פרימטים שחיו במיוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1933
קטגוריה:קניה: מאובנים
סיאמנג

ממוזער|סיאמנג קורא
**סיאמנג** (שם מדעי: *Symphalangus syndactylus*) הוא מין של פרימט ממשפחת הגיבונים המהווה מין יחיד בסוג *Symphalangus*.

הסיאמנג הוא פרימט החי על ענפי העצים וידוע בזינוקיו הזריזים לאורך יערות הגשם של סומטרה, מלזיה ותאילנד .

## מאפייני הסיאמנג
הסיאמנג הוא הגדול בגיבונים, כפול בגודלו משאר המינים: גובהו יכול להגיע למטר ומשקלו ל-12 ק"ג. צבעו שחור ושיער פרוותו ארוך. הסיאמנג יכול להגיע לגיל של כ-30 שנים בשבי.

הסיאמנג מבלה את רוב זמנו על העצים ידיו הארוכות והחזקות עוזרות לו לנוע בסבך העצים.

הסיאמנגים נחשבים כקופי אדם בעלי רמת פעילות נמוכה בגלל הערך התזונתי הנמוך של העלים שהם המרכיב העיקרי בתזונתם.

לסיאמנג שני מאפיינים המייחדים אותו משאר ההילובטידים:
*גרונו האלסטי משמש כ "תיבת תהודה" אותו יכול הסיאמנג לנפח כמעט לגודל ראש אדם, וכך להגביר את קולו ולהישמע למרחקים. לתכונה זו ערך חשוב בתקשורת בין הפרטים בקבוצה החיה במרומי יער עבות.
* אצבעות כף הרגל (2–3) צמודות יחד בקרום עורי, ומכאן מקור השם syndactylus, שפירושו מאוחד.

יש הטוענים כי ניתן להבחין בין שני תת-מינים של הסיאמנג:
*סיאמנג סומטרה (S. s. syndactylus)
*סיאמנג מלזי (S. s. continentis)

חוקרים אחרים מחשיבים את שתי הקבוצות כשתי אוכלוסיות שונות של אותו תת-מין. הסיאמנג חי יחד באותו תחום מחייה עם 2 מיני גיבונים נוספים: גיבון גמיש וגיבון לבן-יד.

## מצב שימור
מאז 2015 הסיאמנג מוגדר כמין ב"סכנת הכחדה" לפי קריטריון A4cd. אף על פי שמתקיים ציד לא-חוקי של סיאמנגים לטובת גידולם כחיות מחמד, הסיכון העיקרי למין הוא מהצטמצמות סביבת המחיה שלו במלזיה ובסומטרה בשל דילול היערות על ידי תעשיית שמן הדקלים. מין נוסף שמצוי בסכנת הכחדה באותו אזור הוא טיגריס סומטרה, אויבו העיקרי.

סביבת המחיה של הסיאמנג הם יערות בגובה של עד 3800 מ' מעל פני הים, באי סומטרה. הוא חי בקבוצות של עד שישה פרטים (בממוצע ארבעה).

## קישורים חיצוניים

* 
* סיאמנג באתר הרשימה האדומה של IUCN

## הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי סטמפורד ראפלס
קטגוריה:גיבונים
קטגוריה:יונקים יחידים בסוגם
קטגוריה:תאילנד: יונקים
קטגוריה:סומטרה: יונקים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
האדם מפילטדאון

[שמאל|ממוזער|250px|חוקרים בוחנים את גולגולת האדם מפילטדאון ([1915)]]
ממוזער|שחזור הגולגולת של איש הפילטדאון
**איש פילטדאון** הוא שמו של אחד ממעשי הזיוף הידועים בתחום חקר המאובנים.

בשנת 1912 מצא הארכאולוג החובב צ'ארלס דוסון גולגולת של הומיניד שלא היה ידוע עד אז לחוקרים, בכפר פילטדאון אשר באנגליה. הגולגולת הורכבה מתיבת מוח גדולה כשל אדם נבון מודרני ולסת דמוית זו של קוף.

באותה עת ניטש ויכוח בין החוקרים בשאלה האם ההליכה על זוג רגליים קדמה לגדילת המוח אצל האדם או להפך. גולגולת פילטדאון תמכה לכאורה בדעה כי מוצאו של האדם ביצור נבון, בעל תיבת מוח גדולה, אשר בכל יתר איבריו דמה לקוף, וייתכן שהיה גם שוכן עצים והולך על ארבעת גפיו, כלומר, המוח המפותח עתיק יותר מן היציבה הזקופה. השוני בין תיבת המוח המפותחת ללסת הפרימיטיבית יוחס לאבולוציה פסיפסית (קצבי התפתחות שונים של איברים שונים).

באותם ימים נמצאו גם מאובנים של אדם ניאנדרתלי. מאחר שמאפייני תיבת מוחו נראים פרימיטיביים יותר, התבססה ההשערה כי אינו שייך למין אדם נבון אלא הוא מין אחר בסוג אדם, משום שנראה היה כי איש פילטדאון על תיבת מוחו המפותחת הוא אביו הקדמון של האדם הנבון. הגולגולת שנמצאה גם חיזקה את גישתם של החוקרים ווד ג'ונס ואוסבורן שסברו כי מוצא האדם הנבון הוא באירופה ובאסיה ולא באפריקה.

בשנת 1953 נחשף בעזרת אנליזה של שכיחות היסודות חנקן, אורניום ופלואור כי למעשה הייתה הגולגולת מעשה זיוף מתוחכם. הגולגולת הייתה מורכבת מתיבת מוח של אדם נבון מודרני ומלסת של אורנגאוטן שהושחזה, הותאמה לגולגולת, ואף נצבעה בשילוב החומרים הכימיים ביכרומט האשלגן ומלח ברזל, על מנת לכסות על גילה האמיתי, ועל היותה חלק נפרד מהגולגולת. מעולם לא התברר מי ביצע את מלאכת הזיוף המדוקדקת.

## לקריאה נוספת

*C Dawson, AS Woodward, "On the Discovery of a Palæolithic Human Skull and Mandible in a Flint-bearing Gravel overlying the Wealden (Hastings Beds) at Piltdown, Fletching (Sussex)", **Quarterly Journal of the Geological Society**, v. 69; issue.1-4, 1913, London, Legacy. pp. 117-123.
* C Dawson, AS Woodward, "Supplementary Note on the Discovery of a Palæolithic Human Skull and Mandible at Piltdown (Sussex)", **Quarterly Journal of the Geological Society**, v. 70; issue.1-4, 1914, London, Legacy. pp. 82-93.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

קטגוריה:פלאואנתרופולוגיה
קטגוריה:זיוף עתיקות
קטגוריה:הונאה במחקר
פרדריק ווד ג'ונס

**פרדריק ווד ג'ונס** (באנגלית: **Frederic Wood Jones**; 23 בינואר 1879 – 29 בספטמבר 1954) היה ביולוג בריטי אשר כמו עמיתו, הנרי פיירפילד אוסבורן, סבר כי מוצא האדם מאסיה ומאירופה ולא מאפריקה.
## ביוגרפיה
בשנת 1897 נכנס ווד ג'ונס למכללה לרפואה של בית החולים בלונדון, שהפך בשנת 1900 לחלק מאוניברסיטת לונדון שם סיים את לימודיו (B.Sc, 1903; M.B., B.S., 1904; D.Sc., 1910). החל משנת 1904 הוא היה חבר במכללה המלכותית למנתחים, ונעשה עמית במכללה בשנת 1930. ווד ג'ונס צבר ניסיון כאנטומיסט אקדמי באמצעות משרות הוראה בבתי הספר לרפואה של לונדון, סנט תומאס ובתי החולים רויאל פריי ובאוניברסיטת מנצ'סטר.

לשיטתו, אבות האדם התפצלו משאר הקופים לפני כ-60 מיליון שנה, מיד לאחר תחילת התמיינות הפרימטים לסוגיהם ולמיניהם ולפיכך שושלת האדם היא אחרת משושלת קופי האדם. מציאת גולגולתו המזויפת של איש פילטדאון חיזקה את השערתו זו.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ביולוגים בריטים
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1879
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1954
אגיפטופיתקוס

**אגיפטופיתקוס** (שם מדעי: *Aegyptopithecus*) הוא סוג של קוף קדום אשר השתייך לאנתרופואידים. בסוג זה מין אחד בשם **אגיפטופיתקוס זאוקסיס** (שם מדעי: *Aegyptopithecus zeuxis*).

סוג זה שקל כ-6 ק"ג וחי לפני כ-35 עד 33 מיליון שנים מסוף האאוקן עד תחילת האוליגוקן. מאובנים שלו נמצאו לראשונה בפיום שבמצרים ותוארו ב-1965. המינים של הסוג חיו באזורי ביצה ויער וניזונו מפירות. הם התאפיינו בדו צורתיות זוויגית. שם הסוג הוא על שם הימצאו במצרים.

## קישורים חיצוניים

* מידע על אגיפטופיתקוס מאתר ארכאולוגיה.info

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1965
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלווין ל. סימונס
קטגוריה:קופים צרי אף
קטגוריה:יונקים שחיו באאוקן באפריקה
קטגוריה:יונקים שחיו באוליגוקן באפריקה
קטגוריה:פרימטים שחיו באאוקן
קטגוריה:פרימטים שחיו באוליגוקן
קטגוריה:מצרים: מאובנים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1965
חלל (פירושונים)

מקור המילה **חָלָל** בשורש ח־ל־ל שמשמעותו הבסיסית היא ניקוב, יצירת חור (כמו בתואר "חלול" או בכלי הנגינה חליל). בהתאם, משמעויותיו השונות של חָלָל הן היעדר חומר (למשל בחלל החיצון או בחללים ריקים במבנה), פגיעה היוצרת חור (חללי מלחמה) או פגימה בשלמות (כמו "חלל כהונה", מי שקדושתו נפגמה).
בעלי כליצרות

**בעלי כֵֿלֵיצֶרות** או **מַלְקוֹחָנִים** (שם מדעי: Chelicerata) הם תת-מערכה במערכת פרוקי-הרגליים.

עם בעלי החיים בתת-מערכה זו נמנים: זנבות חרב (סרטני פרסה), עקרבאים, עכבישאים, קרציות וקרדיות האבק. מקורה של תת-המערכה ביצורים ימיים, ככל הנראה מתקופת הקמבריון, אם כי המאובנים הקדומים ביותר של עקרבי מים שנמצאו תוארכו לתקופת האורדוביק המאוחרת, לפני 445 מיליון שנים לערך. רק ארבעה מינים ימיים שרדו עד ימינו, כולם סוגים של סרטני לימולוס. עד כה, ידועים מעל 77,000 מינים של בעלי כליצרות נושמי אוויר, אך ייתכן שיש עד 500,000 מינים נוספים שעדיין לא זוהו.

אצל בעלי הכליצרות, בדומה לסרטנאים, ממוזגים הראש וגפי הפה עם החזה וגפי התנועה, לחלק אחד הקרוי ראשחזה, או פּרוֹסוֹמַה (מלטינית: פרו – קדמי; סומה – גוף, כלומר החלק הקדמי של הגוף).  בראשחזה 6 פרקים ו-6 זוגות גפיים. גפי הפה שמבנם מאפיין את תת-המערכה קרויות כליצרות (chelicerae, מיוונית: χηλή – צבת, κέρας – קרן, בעברית: מַלְקוֹחַיִם), ממלאות את תפקיד הלסתות בחולייתנים ובעזרתן נתפס הטרף ונאכל. הזוג השני קרוי רגלי בחנין (pedipalpi) ומשמש לרוב להליכה, אך אצל העקרביים אלו הן הצבתות המשמשות לתפיסת הטרף. 4 הזוגות הנוספות הן רגליי הליכה.  הבטן נמצאת בחלק האחורי של הגוף, והיא מכילה את בלוטות הטוויה (אצל העכבישנים), את המסרקיות (רגליים מנוונות) ואת העוקץ (אצל עקרביים).

## מיון
תת-המערכה של בעלי הכליצרות, נחלקת לשתי קבוצות: קבוצת Euchelicerata (אאוּ-כֶלִיסֵרָטַה, בתרגום חופשי: בעלי כליצרות של ממש) וקבוצת העכבישנים-הימיים (Pycnogonida).
* תת-מערכת בעלי כליצרות (Chelicerata)
** קבוצת **בעלי כליצרות של ממש** (Euchelicerata)
*** מחלקת **[[עכבישנים]]** (Arachnida)
**** תת-מחלקת אקריות (Acari)
**** סדרת עקרבישאים (Amblypygi)
**** סדרת עכבישאים (Araneae)
**** סדרת קוצרים (Opiliones)
**** סדרת Palpigradi
**** סדרת דמויי עקרב (Pseudoscorpiones)
**** סדרת Ricinulei
**** סדרת עקרבאים (Scorpiones)
**** סדרת עכשובאים (Solifuga)
**** סדרת Uropygi
*** מחלקת **[[בעלי כליצרות ימיים]]** (Merostomata)
**** סדרת זנבות חרב (Xiphosura)
***** משפחת סרטני פרסה (Limulidae)
** קבוצת **העכבישנים הימיים**
*** מחלקת **[[עכבישנים ימיים]]** (Pycnogonida)
**** סדרת (Pantopoda)
***** משפחת Ammotheidae
***** משפחת Austrodecidae
***** משפחת Callipallenidae
***** משפחת Colossendeidae
***** משפחת Endeidae
***** משפחת Nymphonidae
***** משפחת Phoxichilidiidae
***** משפחת Pycnogonidae
***** משפחת Tanystylidae

מהרשימה הוצאו קבוצות שנכחדו, והמיון שלהן איננו ברור, כגון עקרבי מים (Eurypterida), Prosomapoda, Planaterga, Dekatriata.

## קישורים חיצוניים

* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1901
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד היימונס
קטגוריה:פרוקי-רגליים
קטגוריה:תת-מערכות בעלי חיים
בעלי לסתות

[ממוזער|זחל של [זנב סנונית נאה]]
**בעלי לסתות** (שם מדעי: Mandibulata) היא קבוצה הכוללת מספר מחלקות של פרוקי-רגליים. אלה מכילים את מרבית פרוקי-הרגליים למעט בעלי הכליצרות. מבנה הלסתות התחתונות שלהם חזקות יחסית ומותאמות ללעיסת מזון, אשר משותפים לבני הקבוצה.

קבוצה זו קדומה מאוד והתפתחה כבר לפני מעל 500 מיליון שנה בתקופת הקמבריון והיא התפצלה למגוון גדול של קבוצות, ביניהן נכללות שתי קבוצות עיקריות: מרבי-רגל, הכוללת את רבי הרגליים ואת הנדלים והקבוצה Pancrustacea, בה נכללים מיני הסרטנאים השונים, החרקים ושאר השש-רגלים ואחרים שנכחדו.

## מיון
* קבוצת **בעלי לסתות**
** תת-מערכת מרבי-רגל
*** מחלקת נדלים (Chilopoda)
*** מחלקת רבי-הרגליים (Diplopoda)
*** סדרת Pauropoda*** סדרת סימפילה (Symphyla)
** קבוצת Pancrustacea
*** תת-מערכת סרטנאים (Crustacea)
**** מחלקת Branchiopoda
**** מחלקת Cephalocarida
**** מחלקת Malacostraca
**** מחלקת רגלסתיים
**** מחלקת צדפונאים Ostracoda
**** מחלקת Remipedia
*** על-מחלקת שש-רגלים (Hexapoda)
**** סדרת Diplura
**** קבוצת Elliplura
***** סדרת Collembola
***** סדרת Protura
**** מחלקת חרקים אמיתיים (Insecta)

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פרוקי-רגליים
סרטנאים

240px|ממוזער|Procambarus lagniappe
[ממוזער|[גמלן שלמה]]
[ממוזער|[סרטן סלעים אדום]]
**סרטנאים** (שם מדעי: Crustacea) הם תת-מערכה במערכת פרוקי-רגליים (בממלכה הטקסונומית בעלי חיים). הם מאופיינים בגוף המחולק לפרקים, שני זוגות מחושים, וגפיים דו-סעיפיות שעברו התמחויות שונות (אכילה, תפיסה, הליכה, שחייה, רבייה וחישה). הגוף מכוסה בשלד חיצוני קשיח המורכב מקוטיקולה וכיטין. יש יותר מ-52,000 מינים של סרטנאים, המחולקים לשש מחלקות. גודלם נע מ-0.25 מילימטר ועד לכמה מטרים (סרטן עכביש יפני). הסרטנים נפוצים בכל רחבי העולם בכל הימים, במים מתוקים ומיעוטם ביבשה. לסרטנאים חשיבות אקולוגית ומסחרית רבה, בהיותם מזון לבעלי חיים רבים, בהם לווייתני מזיפות והאדם.

## תיאור מספר סרטנים לדוגמה
### סרטן החולות
**[[סרטן החולות]]** מבלה את רוב זמנו בתוך הים וניזון בעיקר מאצות, פלנקטון ושיירי דגים קטנים המצויים בקרקעית הים. גופו מכוסה שריון קשה אשר מגן עליו מפני דגים גדולים, סרטנים אחרים ומהתמוטטות המחילות בהן הוא מתגורר. נשקו של הסרטן הוא זוג גפי הפה שלו – צבתות בעלות כוח לפיתה רב. בעת התגוננות עומד הסרטן על רגליו האחוריות ופותח את צבתותיו כדי לשוות לעצמו ממדים גדולים יותר. עיני הסרטן ממוקמות בקצותיהם של זוג מחושים. מבנה זה מקנה לסרטן ראייה מרחבית / אופקית משופרת החיונית לציד כמו גם להתגוננות. הסרטן אינו מסוגל ללכת קדימה או אחורה אלא רק ימינה ושמאלה.

הסרטן מתרבה על ידי הטלת ביצים על חוף הים. מכיוון שהסרטן יכול לשהות זמן מוגבל מחוץ למים, לאחר ההטלה נלכדים סרטנים רבים בבריכות מים הנוצרות בעת השפל. שם הם מנסים לשרוד עד לעת הגאות הבאה, אשר בחסותה ימשיכו בדרכם אל קרקעית הים. רק מעטות מהביצים שורדות והופכות לסרטן בוגר, משום שהסרטנים שזה עתה בקעו צריכים לעשות את המסע מן החוף אל נקבי הסלע שבתוך הים, תוך התחמקות מטורפים ימיים.

את הסרטנים הנפוצים אפשר למצוא על הסלעים או בתוך החורים שבסלעים שבתוך הים, בדרך כלל קרוב לחוף.

### בלוטי ים
**[[בלוטי ים]]** (**[[זיפרגליים]]**) הם סרטנים ישיבים המכוסים במעין קונכייה סידנית הצמודה למצע עליו הם יושבים. את מזונם הם מסננים מן המים. הפרטים הם הרמאפרודיטים (דו-מיניים).

### טחבית

ה**[[טחבית]]** היא סרטן יבשתי בסדרה שווה-רגלאים. היא חיה בקרקעות לחות וניזונה מרקב.

## טקסונומיה
*מחלקת Remipedia
*מחלקת צדפונאים (Ostracoda)
*מחלקת רגלסתיים (Maxillopoda)
*מחלקת סרטנים עילאיים (Malacostraca)
*מחלקת Cephalocarida
*מחלקת סרטנים מסננים (Branchiopoda)

## ראו גם
* לובסטר
* חסילונים
* ארטמיה
* סרטן החולות

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 
* 

## הערות שוליים

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מורטן תראן בריניך
קטגוריה:פירות ים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1772
קטגוריה:תת-מערכות בעלי חיים
דריופיתקוס

**דריופיתקוס** (שם מדעי: *Dryopithecus*), הוא סוג של קוף אדם קדום אשר השתייך לעל משפחת ההומינואידים וחי באירופה בתקופת המיוקן התיכון והעליון (לפני 9-12 מיליון שנה). למיניו של סוג זה היו לסתות ומבנה שיניים הדומים לאלה של קופי אדם בימינו. 

גובהו של הדריופיתקוס היה בערך 60 ס"מ, והוא דמה הרבה יותר לקוף מאשר לקופי האדם. מבנה הגפיים שלו ופרקי הידיים מראים כי הלכו בדרך דומה לשימפנזים המודרניים, אבל תוך השתמשות בכף היד, כמו קוף, ולא בפרקי האצבעות, כמו קופי האדם המודרניים. הפרצוף מוטה כלפי מטה, כך שהסוג עמד בפרופיל מוטה.

ככל הנראה בילה את רוב חייו על עצים, והיה ככל הנראה טפסני, בדומה לגיבון המודרני. לשינים הטוחנות שלו היה ציפוי אמייל דק יחסית, דבר המצביע על כך שהוא אכל עלים רכים ופירות, מזון אידיאלי עבור בעלי חיים שוכני עצים.

## קישורים חיצוניים

* 

קטגוריה:הומינואידים
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באירואסיה
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באירופה
קטגוריה:פרימטים שחיו במיוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1856