ישראל מסטולין

ממוזער|מצבת קברו בפרנקפורט
רבי **ישראל פרלוב מסטולין** (כונה: **הינוקא** או **דער פרנקפורטער**; י' בכסלו ה'תרכ"ט – ב' בתשרי ה'תרפ"ב) בנו של רבי אשר מסטולין (השני) והאדמו"ר השישי בשושלת קרלין.

## ביוגרפיה
רבי ישראל נולד בסטולין לרבי אשר מסטולין השני (**האדמו"ר הצעיר**) ולשרה דבורה בתו של רבי אלימלך שפירא מגרודז'יסק. מקובל כי לאחר לידתו אמר הבית אהרן לבנו רבי אשר כי "את הילד הזה לא יראוהו ללמוד הרבה (כסבו), ולא יראו אותו להתעסק הרבה במקוואות (כאביו), ואף על פי כן יהיה גדול משנינו". כך גם מקובל כי הבית אהרן אמר עליו שהוא נשמת רש"י, ונשמה כזאת אינה יורדת לעולם הזה אלא אחת לחמש מאות שנה. הרב ברוך מנדלבוים, "הרב מטורוב", פרסם איגרת גלויה לחסידי קרלין ובה כתב כי בנשמתו של רבי ישראל מקנן ניצוץ של משיח בן דוד.

לאחר פטירת אביו בט"ו באב ה'תרל"ג, הייתה החסידות במשבר. רבי ישראל היה אז בן ארבע וחצי בלבד. למרות גילו הצעיר שמו החסידים את עיניהם בו כמי שנועד להנהיג את החסידות בעקבות הוראת סבו רבי אהרן. הרב ברוך מנדלבוים טיפח אותו כממלא מקומו של אביו והכשיר אותו לאדמו"רות. כתבי הנשיאות נמסרו לו בטקס הבר מצווה שלו, בי' בכסלו ה'תרמ"ב (1881) על ידי זקני החסידים ובהם היו רבי דוד בידרמן מללוב ורבנים נוספים. בגלל גילו הצעיר נודע בשם 'הינוקא מסטולין'.

נישא (בגיל 15) בשנת ה'תרמ"ג לברכה שיינדל בתו של רבי דוד מזלטיפולי (בנו של רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקה). לאחר נישואיו התגורר חודשים ספורים ליד חותנו ברחמסטריווקה, ולאחר מכן חזר לסטולין.

כיהן כאדמו"ר עשרות שנים. מספר חסידיו הגיע לרבבות. הוא שינה את דרך אבותיו, והחל לנהוג בצניעות והסתר. הוא לא אמר דברי תורה בטיש, היה מתפלל במהירות ובשקט, החליף את לבושו ללבוש מודרני, היה בעל השכלה רחבה, ושלט במספר שפות כמו גם בתחומי עניין נרחבים והיה בעל השכלה מוזיקלית מיוחדת. עם זאת, היה בעל השקפת עולם שמרנית, ואת חסידיו המשיך לחנך בדרך אבותיו. הוא היה מהאדמו"רים והרבנים היחידים באזורו שלא השתתפו באגודת ישראל, הוא סירב להתערב בעניינים ציבוריים בדעה שהם גורמים למחלוקות ושקרים.

על אף הנהגתו המודרנית ובשל צניעותו, היה נערץ על ידי צדיקי דורו, אף הקנאים שבהם כמו רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאטש, רבי שמחה ישכר בער הלברשטאם מצישינוב ורבי שמחה בונם קאליש מאוטובצק, כמו גם על ידי רבנים ליטאיים כרבי דוד פרידמן מקרלין ורבי יצחק אלחנן ספקטור.

נפטר בב' בתשרי ה'תרפ"ב, בגיל חמישים ושתיים, בעיירת המרפא באד-נוהיים (Bad Nauheim) שבגרמניה, ולמחרת ראש השנה נטמן בפרנקפורט. 4 מבניו כיהנו באדמו"רות.

## צאצאיו
*רבי אשר מסטולין (כסליו תרמ"ו – נרצח בשואה בכ"ט באלול תש"ב) היה חתנו של הרב מרדכי טברסקי. לא כיהן כאדמו"ר.
*רבי אהרן מוורשא חתן הרב נתן דוד רבינוביץ מפארציווא (חשון תרמ"ז – נרצח בשואה בגטו וורשא)
*רבי יעקב חיים מדטרויט (תרמ"ח – ו' באייר תש"ה) כיהן בוויליאמסבורג שבברוקלין ונפטר בדטרויט שבארצות הברית
*רבי משה מסטולין (אדר תרמ"ט – נרצח בשואה בכ"ט באלול תש"ב) כיהן בסטולין
*רבי אברהם אלימלך מקרלין (ד' באלול תרנ"א – נרצח בשואה בי"ד בחשוון תש"ג)
*רבי יוחנן מסטולין (ז' באב תר"ס – כ"א בכסלו תשט"ז) כיהן בלוצק לפני המלחמה, לאחר המלחמה היחיד ששרד
*חוה אשת רבי שלום ספרין מקומרנא. נכדם הוא שלמה נס.
*רבקה כלת האדמו"ר מסטפין
*חנה אשת רבי שלום רוקח מאפטא (בן רבי ישכר דב מבעלז)
*מרים אשת רבי אברהם יעקב שפירא

## לקריאה נוספת
* בנימין בראון, מיטלטלת: חסידות קרלין בין עליות למשברים''', ירושלים: מרכז זלמן שזר, 2018.

## קישורים חיצוניים
* עקיבא בן עזרא, הינוקא מסטולין (מונוגרפיה)
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי קרלין
קטגוריה:אדמו"רים ינוקות
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי הישן בפרנקפורט
קטגוריה:ילידי 1869
קטגוריה:נפטרים ב-1921