open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
מסע הצלב האראגוני

**מסע הצלב האראגוני** או **מסע הצלב של אראגון** היה חלק מהמלחמה הגדולה יותר של הווספרים הסיציליאנים, והוכרז על ידי האפיפיור מרטינוס הרביעי נגד פדרו השלישי, מלך אראגון בשנים 1284 ו-1285.

## רקע
בשל הכיבוש האחרון של סיציליה על ידי פדרו השלישי, מלך אראגון, האפיפיור מרטינוס הרביעי הכריז על מסע צלב נגדו והדיח אותו רשמית כמלך, בטענה שאראגון היא פייף של האפיפיור: סבו של פדרו, פרו השני, מלך אראגון, מסר את הממלכה כפייף לידי הכס הקדוש. מרטינוס העניק את אראגון לאחיינו של פדרו שארל, רוזן ולואה, בנו של פיליפ השלישי, מלך צרפת.

מסע הצלב גרם במהרה למלחמת אזרחים בתוך אראגון, כאשר אחיו של פדרו, חיימה השני, מלך מיורקה, הצטרף לצרפתים. חיימה ירש גם את רוזנות רוסיון ובכך עמד בין שלטונות המלך הצרפתי והאראגוני. פדרו התנגד לירושתו של חיימה כבן צעיר יותר וקצר את התוצאה של יריבות כזו במסע הצלב.

## מסע המלחמה
בנו הבכור של פדרו, אלפונסו השלישי לעתיד, הופקד על הגנת הגבול עם נווארה, שנשלטה על ידי בנו של פיליפ השלישי, פיליפ היפה. למרות שפדרו חשש מפלישה מנווארה, נערכו רק כמה פשיטות חוצות גבולות. מלך נווארה הצטרף לצבא הפולש הראשי תחת אביו.

בשנת 1284 נכנסו הצבאות הצרפתיים הראשונים בפיקודו של פיליפ ושארל לרוסיון. הם כללו 16,000 פרשים, 17,000 קשתים ו-100,000 חיילי רגלים, יחד עם 100 ספינות בנמלי דרום צרפת. למרות שהם זכו לתמיכתו של חיימה, האוכלוסייה המקומית התקוממה נגדם. העיר אלנה הוגנה בגבורה על ידי מי שנקרא *באטארד דה רוסיון* (הממזר מרוסיון), בנו הבלתי חוקי של נונו סאנצ'ס, הרוזן המנוח של רוסיון (1212 – 1242). בסופו של דבר הכוחות התגברו עליו והקתדרלה נשרפה, למרות נוכחותם של נציגים של האפיפיור, בזמן שהאוכלוסייה נטבחה, כולם פרט לבאטארד. הוא הצליח לנהל משא ומתן על כניעתו וליווה את כוחות המלוכה המתקדמים כשבוי.

בשנת 1285, פיליפ הנועז התבצר לפני ז'ירונה בניסיון לצור עליה. ההתנגדות הייתה חזקה, אבל העיר נכבשה. שארל הוכתר שם, אך ללא כתר ממשי. ב-28 באפריל, הקרדינל ז'אן צ'ולט הניח את הכובע שלו על ראשו של הרוזן. על כך, שארל זכה לכינוי בלעג אך לא בלי חיבה "רואי דו צ'אפו" ("מלך הכובע").
ממוזער| התקדמות הצלבנים האראגונים
עם זאת, הצרפתים חוו במהרה מהפך בידי האדמירל של פדרו השלישי, רוגרו דה לוריה. הצי הצרפתי הובס והושמד בקרב לה פורמיגס. כמו כן, המחנה הצרפתי נפגע קשה ממגפת דיזנטריה. פיליפ עצמו סבל ממנה. יורש העצר הצרפתי, פיליפ מנווארה, פתח במשא ומתן עם פדרו למעבר חופשי למשפחת המלוכה דרך הפירנאים. אבל לחיילים לא הוצע מעבר כזה והם הושמדו בקרב על קול דה פאניסאר. מלך צרפת עצמו מת בפרפיניאן, בירת חיימה ממיורקה, ונקבר בנרבון. פדרו לא שרד אחריו זמן רב.

ההיסטוריון H.J. Chaytor תיאר את מסע הצלב האראגוני כ"אולי הפעולה הכי לא צודקת, מיותרת ומוכת אסון שבוצעה אי פעם על ידי המלוכה הקאפטיאנית". W.C. Jordan האשימה אותה בהתנגדותו של פיליפ הצעיר להתערבות האפיפיור במדיניות החוץ הצרפתית עם ירושה, שהייתה לה השלכות ארוכות לכת על אירופה. התוצאות של מסע הצלב לצרפת היו קלות, אך מיורקה נהרסה כמדינה עצמאית. אלפונסו השלישי סיפח את מיורקה, איביזה ומנורקה בשנים הבאות. בשנת 1295, הסכם אנאני החזיר את האיים לחיימה והסכם טרסקון משנת 1291 החזיר רשמית את אראגון לאלפונסו והסיר את החרם של הכנסייה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:כתר אראגון
שבעה מלכים צריכים למות

**הממלכה האחרונה: שבעה מלכים צריכים למות** (באנגלית: **The Last Kings: Seven Kings Must Die**) הוא סרט דרמה היסטורי בריטי בבימויו של אדוארד בזלגט, שנכתב על ידי מרתה הילייר, ומבוסס על הסיפורים הסקסונים מאת ברנרד קורנוול. זהו סרט המשך לסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה". בסרט מככב אלכסנדר דריימון שמשחזר את תפקידו בתור אוטרד מבבנבורג.

הסרט הוקרן לראשונת בשירות הזרמת המדיה נטפליקס ב-14 באפריל 2023. הוא נועד לשמש כסיום לסדרה ולסיפור.

## עלילה
לאחר מותו של המלך אדוארד, פולשים ויורשים יריבים נלחמים על הכתר ואוטרד יוצא עם חבריו למלחמה שוב בזמן שהם מנסים לאחד את אנגליה.

## שחקנים ודמויות
* אלכסנדר דריימון - אוטרד מבבנבורג
* מארק ראולי- פינאן
* ארנס פדראביציוס - סיהטריק
* רוד האלט - קונסטנטין הראשון, מלך סקוטלנד
* הארי גילבי - אתלסטאן, מלך אנגליה
* רוס אנדרסון - דומנאל
* לורי דייווידסון - אינגלמונדר
* אינגריד גרסיה-ג'ונסון
* ג'יימס נורת'קוט - אלדהלם
* קאבן קלרקין - האב פירליג
* טום כריסטיאן - דנסטן
* יואן הורוקס - אלפוורד מווסקס
* זאק סאטקליף - אדמונד
* ניק ויטמן בתור- איימון
* ג'ייקוב דודמן - אוסברט
* אלכסנדרה טות' -

## הפקה
המפיק נייג'ל מרצ'נט חשף כי שיחות על הפקת סרט התנהלו לאחר השקת העונה הרביעית של הסדרה "הממלכה האחרונה" באפריל 2020.  באוקטובר 2021, לפני שהעונה החמישית של "הממלכה האחרונה" יצאה לנטפליקס בתחילת 2022, הוכרז סרט ההמשך לסדרה בכנס קומי קון בלונדון על ידי דריימון, ששימש כמפיק בפועל וגם מככב בתור אוטרד בסדרה. כותרת הסרט "שבעה מלכים צריכים למות" ויעסוק באירועים לאחר אירועי הסדרה שהתרחשו במשך תקופה של כ-45 שנים בהיסטוריה משנת 866 ואילך, תוך התמקדות בממלכת ווסקס ובפלישות הוויקינגיות המתמשכות לאנגליה.

התסריט של נכתב על ידי מרתה הילייר עם בימוי של אד בזלגט והפקה על ידי מרצ'נט, גארת נים ומאט צ'פלין הסרט הופק על ידי Carnival Films והופץ ברחבי העולם על ידי NBCUniversal International Distribution . הצילומים העיקריים החלו בבודפשט בתחילת 2022, והסתיימו בסוף מרץ 2022. 

## הפצה
הסרט הוקרן לראשונה ב-14 באפריל 2023 על ידי נטפליקס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטים באנגלית
שגרירות ישראל בניקוסיה

**[[שגרירות]] ישראל ב[[ניקוסיה]]** היא הנציגות הדיפלומטיות של ישראל לקפריסין. השגריר המכהן כיום הוא אורן אנוליק.

## היסטוריה
ישראל פתחה קונסוליה בקפריסין הבריטית באוגוסט 1950, והקונסול הראשון היה ירחמיאל ירון.

ב-1959 העלתה ישראל את דרג הקונסוליה לקונסוליה כללית, ומינתה את זאב לוין לקונסול.

עם עצמאות קפריסין ב-1960 העלתה ישראל את מעמד הקונסוליה לשגרירות.

ב-1973 נעצר נספח בשגרירות, חיים גולן, באשמת החזקת נשק.

באפריל 1973 בוצעו במקביל שני פיגועי טרור נגד מטרות ישראליות בקפריסין: מטען חבלה התפוצץ בפתח בית השגריר, כשהוא מזיק למבנה, ומחבלים ניסו לתקוף מטוס של אל-על בנמל התעופה של ניקוסיה. במתקפות נהרגו שוטר קפריסאי בבית השגריר ומחבל אחד בנמל התעופה.

באפריל 1979, במהלך ביקור ראש ממשלת ישראל מנחם בגין במצרים, התפוצצו מטען חבלה ליד השגרירות וליד משרד המייצג את מצרים. איש לא נפגע. הארגון א-סאעקה הנתמך על ידי סוריה לקח אחריות.

ב־1981 פג חוזה השכירות של השגרירות ובעל הנכס סירב להאריך את החוזה. השגרירות המשיכה לשהות בנכס ללא חוזה תקף, ובנובמבר 1985 נרכש שלד של מבנה לצורך השגרירות. השגרירות נכנסה למבנה החדש לאחר השלמת שיפוצו ביולי 1987.

באוקטובר 1984 התפוצצה מכונית תופת במגרש החניה של השגרירות, ונגרם נזק קל לבניין אך איש לא נפגע. את האחריות לפיגוע לקח אבו מוסא, פלג של אש"ף בראשות סעיד מוראע'ה שנתמך על ידי סוריה.

במאי 1988 התפוצצה מכונית תופת בסמוך לשגרירות, והרגה שלושה שוטרים ופצעה 32. ארגון אבו נידאל לקח אחריות על הפיגוע, כנקמה על חיסול אבו ג'יהאד.

## שגרירים

## ראו גם

* אליעזר מרום

## קישורים חיצוניים
* 

* 
* 

## הערות שוליים

*
ניקוסיה
קטגוריה:ניקוסיה: מבנים
קטגוריה:יחסי ישראל–קפריסין
הארי גילבי

**הארי גילבי** (באנגלית: **Harry Gilby**; נולד ב-21 באוגוסט 2001) הוא שחקן אנגלי, הידוע בעיקר בשל גילומו של ג'. ר. ר. טולקין הצעיר בסרט "טולקין" (אנ') משנת 2019 ומגילומו של אתלסטאן בעונה החמישית של סדרת הדרמה "הממלכה האחרונה".

## ביוגרפיה
גילבי נולד בנוטינגהאם, אנגליה ב-21 באוגוסט 2001 לניל והלן גילבי.

הוא למד בבית הספר היסודי סאטון בונגטון. לאחר מכן למד בטרנט קולג' כשהיה בן 11. הוא החל להתאמן בסדנת הטלוויזיה בנוטינגהאם כשהיה בן 12. גילבי גילם את ניית'ן במחזמר "ללכת על הכל" שעלה בתיאטרון נואל קאוורד בווסט אנד של לונדון.

## קריירה
גילבי ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ב-2016, כשגילם בחור כפרי בסדרת הטלוויזיה "Jericho" . בשנת 2017 הוא שיחק בסרט *Just Charlie*, כשגילם את צ'רלי לינדזי, נערה טרנסג'נדרית עם כישרון מיוחד לשחק כדורגל. על הופעתו בסרט הוא היה מועמד לפרס השחקן החדש המבטיח ביותר בטקס פרסי הסרטים העצמאיים הבריטיים לשנת 2017 ולפרס הכוכב עולה החדש הטוב ביותר בטקס פרסי הסרטים הלאומיים בבריטניה 2018

בשנת 2018, הוא גילם את ארלו בסרט הקצר "איווי".

בשנת 2019, הוא גילם גרסה צעירה של הסופר ג'. ר. ר. טולקין בסרט "טולקין". הוא הופיע בשלושה פרקים של "נפגעים" בתור טובי ויליאמס, נער צעיר שמת מלוקמיה.

בשנת 2022, הוא שיחק אתלסטן בעונה החמישית של סדרת הדרמה ההיסטורית "הממלכה האחרונה".  בשנת 2022, הוא לוהק לתפקיד אותו גילם בסדרה, בסרט ההמשך העלילתי "שבעה מלכים צריכים למות".  

בשנת 2025 גילם את דן בדרמה הרומנטית "אשמתי: לונדון".

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקנים ילדים אנגלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2001
מולי ברנרד

**מולי קייט ברנרד** (**Molly Kate Bernard,** נולדה ב-10 באפריל 1988) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור לורן הלר בסדרת הטלוויזיה "יאנגר" במשך שבע עונות.

## קריירה
מולי ברנרד החלה את הקריירה שלה בשנת 2000 בסרט "תעביר את זה הלאה" שם שיחקה לצידם של קווין ספייסי והיילי ג'ואל אוסמנט. 

בשנת 2015, לוהקה לסדרת הטלוויזיה "יאנגר" לצד סאטון פוסטר והילרי דאף, שם גילמה את לורן הלר.

ב-2015, היה לה תפקיד קטן בסרטה של ננסי מאיירס "המתמחה", לצד רוברט דה נירו ואן האת'וויי. ברנרד לוהקה לתפקיד שלי הצעירה, בסדרה "השקוף" של אמזון פריים. היא הופיעה בשתי עונות של התוכנית שזכתה לשבחים. 

ב-2018 ברנרד הופיע כסטודנטית לרפואה אלזה קארי בדרמה של NBC "שיקגו MED" במשך שתי עונות. 

בשנת 2019, ברנרד הופיעה בקומדיה "Otherhood", סרט בבימויה של סינדי צ'ופאק. 

## חיים אישיים
ברנרד היא נכדתו של השחקן ג'וזף ברנרד.

מולי ברנרד הודיעה על אירוסיה לבת זוגה חנה ליברמן באינסטגרם ב-14 בינואר 2020. הן נישאו ב-23 בספטמבר 2021, בפרוספקט פארק, ברוקלין, כשחברי יאנגר ניקו טורטורלה והילרי דאף נכחו באירוע. ברנרד הודיעה שהיא בהריון בעמוד האינסטגרם שלה בנובמבר 2022. בתה הראשונה נולדה בפברואר 2023.

לברנרד יש תואר ראשון ממכללת סקידמור ותואר שני במשחק מבית הספר לדרמה של אוניברסיטת ייל.

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:שחקנים להט"בים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות פאנסקסואליות
קטגוריה:בוגרות מכללת סקידמור
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
שאי האטן

**שאי האטן** (באנגלית: **Shay Hatten**; נולד ב-18 במרץ 1994) הוא תסריטאי ומפיק אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בזכות עבודתו בסרטים "ג'ון וויק 3" (2019), "צבא המתים", "צבא הגנבים" (שניהם 2021) ו"ג'ון וויק 4" (2023).

## ביוגרפיה
האטן נולד באוקלנד, קליפורניה. הוא סיים את לימודיו בבית ספר תיכון במוסקו, איידהו, בשנת 2012 ובבית הספר לקולנוע וטלוויזיה של אוניברסיטת לויולה מרימאונט בשנת 2016.

### קריירה
לאחר שסיים את לימודיו, האטן החל את הקריירה שלו כמתמחה ולאחר מכן עוזר תסריטאי בחברת ההפקה Team Downey. בעודו שם, הוא כתב את התסריט הספקולטיבי הראשון שלו בשם "!Maximum King", המתמקד בסטיבן קינג במהלך ההפקה של סרט הבימוי היחיד שלו, "מקסימום אוברדרייב". בשנת 2016 נבחר התסריט ב, סקר שנתי לתסריטים שטרם הופקו. הוא המשיך בכתיבת תסריט ספקולטיבי נוסף בשם "Ballerina" (בלרינה), אשר נרכש בשנת 2017 על ידי ליונס גייט כדי שיופק על ידי חברת ההפקה של ג'ון וויק, Thunder Road Films. האטן ייחס את הטון של "בלרינה" למה שהוביל להבאתו לצוות הכתיבה של "ג'ון וויק 3" ומאוחר יותר "ג'ון וויק 4".

האטן גם כתב מספר תסריטים שזאק סניידר הפיק החל מסרטי נטפליקס משנת 2021 "צבא המתים" והפריקוול שלו "צבא הגנבים", ואחריהם אופרת החלל האפית "ירח המרד".

לסדרות טלוויזיה, הוא כתב פרקי פיילוט ל-"(Future) Cult Classic", סדרת טלוויזיה סאטירית, ו"אני יודע מה עשית בקיץ האחרון", שעליה גם קיבל קרדיט בתור מפיק בפועל.

## פילמוגרפיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:תסריטאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לויולה מרימאונט
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1994
ארז קירשנר

**ארז קירשנר** (נולד ב-24 במרץ 1963) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.

## קריירה
קירשנר נולד בקריית חיים שבחיפה. הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל חיפה ואף היה קפטן קבוצת הנוער. כשהיה בקבוצת הנוער הוסט לעמדת הבלם. קירשנר שהתנגד למהלך הסתכסך עם ראשי המועדון ואלו בתגובה החליטו לא לחתום לו על טופס "ספורטאי מצטיין" ובשירותו הצבאי הפסיק לשחק כדורגל.

לאחר שהשתחרר מהצבא הצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון ששיחק אז בליגה הארצית. קירשנר חזר לשחק כבלם והיה שותף לחזרה של המועדון לליגה הבכירה. 

בשנת  פרש מכדורגל אחרי 15 שנים רצופות במועדון, שיא של כל הזמנים.

## קישורים חיצוניים

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:חיפה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:קריית חיים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
שנדור קישפלודי

**שַנְדוֹר קִישְׁפַלוּדִי** (בהונגרית: **Kisfaludy Sándor**; 27 בספטמבר 1772 – 28 באוקטובר 1884) היה משורר לירי הונגרי, יצירתו הידועה ביותר היא "אהבותיו של הימפי" (Himfy szerelmei). קישפלודי כתב גם מחזות, שלא זכו להצלחה. הוא נחשב למשורר הרומנטי  הראשון מהונגריה. הוא היה אחיו של קארוי קישפלודי. יצירותיו הולחנו על ידי זולטאן קודאי.

## ביוגרפיה
קישפלודי נולד למשפחת אצולה הונגרית בעיירה שימג, במחוז זלה. אביו היה מיהאי קישפלודי (1743–1825), בעל אדמות ושופט ראשי (főszolgabíró), ואימו הייתה הגברת האצילה אנה שנדורפי (1755–1788). אחיו הצעיר היה המשורר והמחזאי קארוי קישפלודי. הוא התחיל לראשונה לבנות קריירה כקצין צבאי. הוא שירת בווינה כקצין ב, ולאחר מכן השתתף במלחמה נגד נפוליאון בונפרטה, והשתתף בהגנה על מילאנו. ביוני 1796, במהלך המצור על  במילאנו, הוא נלקח בשבי והועבר לצרפת, שם הועבר ל. על הימים שבילה כאן ועל היכרותו עם ז'ולי-קרולין ד'אסקלפון (Julie-Caroline d'Esclapon) כתב ביומנו: "השבי הצרפתי שלי" (Francia fogságom). הודות לנערה המשכילה הוא החל לכתוב שירה בהשפעת פרנצ'סקו פטרארקה והליריקה הצרפתית. הוא שוחרר בחילופי שבויים ולאחר מכן חזר לשירות, אך לאחר שסיים את שירותו הצבאי בווירטמברג, הוא שוחרר מהצבא.

חיי האהבה הנלהבים שלו אינם ניתנים להפרדה מיצירתו הספרותית. עם שובו הביתה, הוא פרץ לספרות ההונגרית ולתודעה הציבורית עם אסופת שיריו בשם "אהבותיו של הימפי", אותם כתב תחת שם בדוי. בגיל 32–35 הוא כבר היה המשורר המהולל של ממלכת הונגריה. הוא היה מייסד זרם הרומנטיקה בספרות ההונגרית, והוא עשה רושם מתמשך בעיקר עם שירי האהבה שלו. לדברי אישטוון טולדי (István Toldy), עם מחזור השירים "אהבותיו של הימפי", הנחשב ליצירת המופת שלו, הוא "הכניס תפנית משמעותית בטעם הספרותי ההונגרי" ו"השיג זכויות לשירת האהבה, שעד אז הייתה נתונה לחסדי הצנזורה של הכנסייה ופורומים חילוניים".

אשתו הראשונה הייתה רוזה סגדי דה מזסגד (Róza Szegedy de Mezőszeged, 6 באפריל 1774 – 18 במאי 1832), שלדעתו הייתה המוזה של ההשראה החשובה ביותר שלו. הם נישאו ב-1800 והם היו נשואים, ללא ילדים, במשך 32 שנים עד מותה.

בין יצירותיו הנוספות: Regék a magyar előidőből ("אגדות מקדמוניות ההונגרים"), 1807, אסופת שירים על העבר המפואר של האצולה ההונגרית. הוא כתב גם מחזות, בעיקר טרגדיות.

## קישורים חיצוניים


*Kisfaludy - Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company.
* Kisfaludy Sandor. In: Austrian Biographical Lexicon 1815-1950 (ÖBL). Volume 3, Publisher of the Austrian Academy of Sciences, Vienna 1965, p. 351.
*Constantin von Wurzbach : Kisfaludy, Alexander. In: Biographical Encyclopedia of the Austrian Empire . 11th part. Imperial-Royal Court and State Printing Office, Vienna 1864, pp. 318-325


## הערות שוליים

קטגוריה:ספרות הונגרית
קטגוריה:שבויי צבא
קטגוריה:ילידי 1772
קטגוריה:נפטרים ב-1844
לואיס קפארלי

**לואיס אנחל קפארלי** (בספרדית: **Luis Angel Caffarelli**; נולד ב-8 בדצמבר 1948) הוא מתמטיקאי אמריקאי יליד ארגנטינה, מחשובי החוקרים של משוואות דיפרנציאליות חלקיות. חתן פרס וולף למתמטיקה לשנת 2012 ופרס אבל לשנת 2023.

## ביוגרפיה
לואיס קפארלי נולד וגדל בבואנוס איירס. ב-1969 קיבל תואר שני ובשנת 1972 קיבל תואר דוקטור, שניהם מאוניברסיטת בואנוס איירס. בשנים 1973–1974 שהה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת מינסוטה, ובהמשך נמנה עם הסגל האקדמי הבכיר של אוניברסיטה זו עד 1983. במקביל היה בשנים 1980–1982 פרופסור במכון קוראנט למדעי המתמטיקה של אוניברסיטת ניו יורק. בשנים 1983–1986 היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת שיקגו. בשנים 1986–1996 היה פרופסור במכון למחקר מתקדם בפרינסטון. בשנים 1994–1997 היה פרופסור במכון קוראנט למדעי המתמטיקה. מאז 1997 הוא פרופסור באוניברסיטת טקסס באוסטין.

## מחקרו
בשנת 1977 פורסם מחקרו פורץ הדרך "The regularity of free boundaries in higher dimensions". מאז הוא נחשב למומחה בבעיות שפה חופשית , שהן בעיות במשוואות דיפרנציאליות חלקיות שבהן השפה אינה קבועה מראש, ומשוואות דיפרנציאליות חלקיות לא ליניאריות . הרים תרומה בולטת לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות אליפטיות לא-ליניאריות לחלוטין, כולל משוואת מונז'-אמפּר . יחד עם לואיס נירנברג ורוברט קוהן פרסם מאמר חשוב על רגולריוּת חלקית של הפתרונות של משוואות נאוויה-סטוקס.

## הוקרה
בשנת 1991 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאקול נורמל סופרייר, מאוניברסיטת נוטרדאם, מהאוניברסיטה האוטונומית של מדריד  ומהאוניברסיטה הלאומית של לה פלאטה .
* בשנת 1984 קיבל את פרס בוכר .
* בשנת 2003 קיבל את פרס קונקס .
* בשנת 2005 קיבל את פרס רולף שוק.
* בשנת 2009 קיבל את פרס לירוי סטיל  למפעל חיים.
* בשנת 2012 קיבל את פרס וולף למתמטיקה. ונבחר לעמית של האגודה האמריקאית למתמטיקה.
* בשנת 2018 נבחר לעמית SIAM וקיבל את פרס שאו למתמטיקה.
* בשנת 2023 קיבל את פרס אבל על תרומותיו לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות.

## כתביו
בנוסף ליותר ממאתיים מאמרים בכתבי עת מדעיים, קפארלי השתתף בכתיבתם של שני ספרים:
* **Fully Nonlinear Elliptic Equations** (יחד עם קסאווייר קברה), 1995.
* **A Geometric Approach to Free Boundary Problems** (יחד עם סנדרו סלסה), 2005.

## קישורים חיצוניים

* Luis A. Caffarelli, באתר של אוניברסיטת טקסס באוסטין 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:מתמטיקאים אמריקאים
קטגוריה:מתמטיקאים ארגנטינאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בואנוס איירס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:סגל המכון למחקר מתקדם
קטגוריה:זוכי פרס אבל
קטגוריה:זוכי פרס וולף למתמטיקה
קטגוריה:זוכי פרס רולף שוק למתמטיקה
קטגוריה:עמיתי האגודה האמריקאית למתמטיקה
קטגוריה:עמיתי SIAM
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
ארנס פדראביציוס

**ארנס פדראביציוס** (בליטאית: **Arnas Fedaravicius** נולד ב-21 ביוני 1991 בווילנה) הוא שחקן ומדובב ליטאי .

## ביוגרפיה וקריירה
פדראביציוס נולד בנולד בוווילנה. הוא בוגר האקדמיה הליטאית למוזיקה ותיאטרון . הוא לקח על עצמו את התפקיד הראשי של *קולימה* בסרט *"חינוך סיבירי"* מ-2013, המבוסס על ספר באותו שם. לאחר שלוהק לסרטים קצרים ועלילתיים, ב-2016 הופיע *כאנדרוס* בשבעה פרקים של סדרת הטלוויזיה *"Before We Die"* .

מאז 2017 הוא מגלם את התפקיד של סיהטריק בסדרת הטלוויזיה הממלכה האחרונה. ב-2023 שב לשחק את דמותו בסדרה בסרט הדרמה היסטורי בריטי שבעה מלכים צריכים למות, בבימויו של אדוארד בזלגט, שנכתב על ידי מרתה הילייר, ומבוסס על "הסיפורים הסקסונים" מאת ברנרד קורנוול. זהו סרט המשך לסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה".

בשנת 2025 שיחק בתפקיד משנה בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה הלוטוס הלבן.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ליטאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ליטאים
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1991
פר גינט (פארק פסלים)

ממוזער|"החטיפה" מאת ג'ים דיין
**פארק הפסלים פר גינט** (בנורווגית: **Peer Gynt-parken**) הוא גן פסלים באוסלו, נורווגיה. גן הפסלים נוצר להנציח את זכר המחזאי הנורווגי הנריק איבסן בתצוגה של אחד ממחזותיו, פר גינט, מערכה אחר מערכה.

את הפארק ייסדה בשנת 2006 חברת סלוואג, האחראית לפיתוח שכונת מגורים באזור לארן ורוב הפסלים הם תוצאה של תחרות פיסול בינלאומית. מייסד "סלוואג" היה אולאף סלוואג והיא חברה בבעלות משפחתית, שמציבה פסלים באזורי מגורים זה למעלה מ-50 שנה, בסך הכל יותר מ-500 פסלים.

## התחרות
הפסלים המוצבים בפארק הפסלים "פר גינט" מקורם בתחרות פתוחה, בינלאומית לעיצוביo של הפסלים הפיגורטיביים הטובים ביותר לתיאור תמונות מן הדרמה "פר גינט" של הנריק איבסן. את התחרות אירחה סלוואג. בחבר השופטים ישבו: המנהלת אלן הורן מן הריקסתיאטר הנורווגי, הפסלת קירסטן קוקין, פרופסור ויגדיס איסטאד מן המרכז ללימודי איבסן, קים ברנדסטרופ מגלריה ברנדסטרופ, פדר לונג מלונד פיין ארט, הצייר קריסטיאן בליסטאד, ואולה גונאר סלוואג, מבעלי סלוואג ומי שהגה את רעיון פארק הפסלים "פר גינט".

## הפסלים
פארק הפסלים "פר גינט" ייחודי בפירוש, שנתנו פסלים מפורסמים מארצות רבות, כל אחד בדרכו, לתמונה מן המחזה. עד כה הוצבו 20 פסלים בפארק.
* **פר גינט, איש העולם** מאת נינה זונדביה, נורווגיה
* **הרכיבה על אייל הפרא** מאת אנדריאה בוצ'י, איטליה
* **השד באגוז** מאת אנצו קוצ'י, איטליה
* **החטיפה** מאת ג'ים דיין, ארצות הברית
* **פר ושלוש הנערות** מאת סרגיי איילאנבקוב, ארצות הברית/רוסיה
* **טרולים עם ראשי חזיר** מאת כריסטינה אספלונד
* **המפגש של פר עם הבויג** פרדריק ראדום, נורווגיה
* **סולוויג בבקתה שאך זה נבנתה** מאת וולף ברל, גרמניה
* **פר ליד ערש מותה של אוזה** מאת קינגה סמצ'נה-לאגובסקה
* **פר והקופים** מאת פטר הפסה, נורווגיה
* **פר על סוס הקיסר, לבוש בבגדי הקיסר** מאת פיוטר גז'גורק, פולין
* **מחול אניטרה** מאת Leopoldo Emperador לאופולד אמפראדור, ספרד
* **פר ואניטרה במדבר** מאת אלנה אנגלסון ופר אונג, נורווגיה
* **כשנקודת הפתיחה מזערית עד טירוף, התוצאה מקורית עד מאוד** מאת אנה פאסאקאס ורדוסלב קודלינסקי, פולין
* **פר פוגש את בגריפנפלדט בבית המשוגעים** מאת האראלד מילר, גרמניה
* **פר והנוסע המוזר** מאת מאטס אוברג, שוודיה
* **הבצל - שכבה אחר שכבה** מאת פרדיננד וילר, נורווגיה
* **מתיך הכפתורים** מאת קמילה שיינוך, פולין
* **הכומר הרזה עם מלכודת העופות** מאת איימון או'דוהרטי, אירלנד
* **המפגש בין סולוויג, פר ומתיך הכפתורים** מאת יאן קולאשינסקי, פולין

## קישורים חיצוניים
* 

* http://peergynt.selvaag.no/en-gb/
*[0http://www.facebook.com/peergyntpark]
*אתר רשמי סלוואג

* תמונות מפארק הפסלים "פר גינט" באוסלו

## הערות שוליים

קטגוריה:גני פסלים
קטגוריה:פיסול
קטגוריה:הנצחה
קטגוריה:אוסלו
ניגון הבינוני

**ניגון הבינוני** (ביידיש: **דער בינוני**) הוא ניגון חב"ד ללא מילים, אשר הולחן בידי , ונחשב לניגון המזוהה עם הרבי הריי"ץ.

## רקע ותיאור
לאחר זמן מה שאהרון חריטונוב הלחין את הניגון, הביא את הניגון אל רבי יוסף יצחק שניאורסון, אשר חיבב את הניגון והעניק לו את השם "הבינוני", והסביר שהניגון מתאר את דרך עבודת ה' בדרגת "הבינוני" כפי שהיא מתוארת בספר התניא.

תווי הניגון מופיעים בספר הניגונים - חב"ד מספר מ"ו (46). הנוסח המלא של תווי של הניגון התקבל מידי אחיינו, שמשון חריטונוב, ששמעו מבן דודו מרדכי צבי הירש, בנו של אהרן חריטונוב. עורך הספר המוזיקאי שמואל זלמנוב כתב: .

במהלך השנים הונהג בקרב חסידי חב"ד לנגן את הניגון בתור ניגונו של רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר הקודם במהלך "סדר ניגונים", במהלכו מנוגן ניגון כנגד כל אחד מאדמו"רי חב"ד לדורותיהם.

## ביצועים מוזיקליים
הניגון הופיע באלבום "ניגוני חב"ד 13" של ניח"ח שיצא לאור לי"ב בתמוז תשל"ז, כשהחלק השלישי מנוגן על ידי שמשון חריטונוב עצמו. ב־2010 בוצע על ידי הזמר יאיר כלב במסגרת אלבומו "עצם הנשמה 2", ב־2014 הופיע באלבום "אהבה רבה" של הנגן נאור כרמי, ב־2018 הופיע באלבום "הניגונים" בעיבוד משה לאופר ובביצוע הזמר אברהם פריד.

ב־2020 בוצע על ידי הזמר האמריקאי אלי מרקוס, ב־2021 בוצע על ידי הזמר שמחה פרידמן, וב־2023 על ידי נאור כרמי עם מקהלת מלכות, ב־2022 בוצע על ידי הזמר נמואל הרוש.  כן בוצע על ידי אמנים נוספים.

## קישורים חיצוניים

* 
* י"ב תמוז תשמ"ג - 23 ביוני 1983, ניגון הבינוני עם הרבי מליובאוויטש
* לב לייבמן, ניגון הבינוני

## הערות שוליים

קטגוריה:ניגוני חב"ד
קטגוריה:יוסף יצחק שניאורסון
אני פה

"**אני פה**" הוא שיר של הזמרים הישראלים אושר כהן ואודיה, אשר יצא לאור ב-9 בפברואר 2023, כסינגל מתוך המיני-אלבום "אושר" של אושר כהן והאלבום "האמת" של אודיה, באמצעות הליקון ארומה מיוזיק. את השיר כתבו והלחינו כהן ואודיה והפיקו כהן וגיא דאן. זה שיתוף הפעולה השלישי של השניים, לאחר ביצוע הלייב ל"אוהבת אותך בטעות" של אודיה בקיסריה והביצוע לשיר "בגללך" של אריק איינשטיין מתוך משדר "גדולים מהחיים".

השיר זכה להצלחה בשירותי הסטרימינג ובתחנות הרדיו. במצעד השבועי של ספוטיפיי בישראל, הגיע השיר בשיאו למקום השישי, עם למעלה מ-186 השמעות. השיר נכנס, עם צאתו, למקום ה-13 במצעד השבועי של מדיה פורסט ובהמשך הגיע בשיאו למקום השישי במצעד. במצעד הרשמי של גלגלצ, הגיע למקום הרביעי ובמצעד "העשירייה" הגיע למקום השלישי. באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר התשיעי המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל.

## מיקומי שיא

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי אושר כהן
קטגוריה:שירי אודיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גיא דאן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
הפיצוץ במכון יהודה

**מכון יהודה** היה אחד מ-6 מפעלי ייצור נשק ותחמושת שבנו תע"ש וארגון ההגנה בגבעתיים לפני מלחמת העצמאות. ב-3 ביוני 1943 אירע במפעל פיצוץ שהביא להרס של המפעל ולמותם של שניים מחברי "ההגנה".

## רקע
זמן קצר לאחר תחילת המנדט הבריטי החל היישוב להתחמש, מתוך הבנה שלא ניתן להסתמך על הבריטים שיספקו ביטחון מספק ליישוב היהודי בארץ ישראל. צורך זה התחזק בעקבות מאורעות תר"פ, מאורעות תרפ"א ומאורעות תרפ"ט, במהלכן נהרגו ונפצעו מאות יהודים ובהמשך המאורעות במהלך המרד הערבי הגדול.

תהליך חיזוק היישוב שילב רכישת נשק ממקורות שונים, יצירת סליקים כמקומות אחסון, ייצור כלי נשק וייצור תחמושת. פעילות זאת התגברה ב-1933, עם הקמת הארגון המחתרתי "התעשייה הצבאית הישראלית - תע"ש".

אחד המקומות בהם התרחשה פעילות ערה בתחום ייצור נשק ותחמושת הייתה גבעתיים שם פעלו שישה מפעלים, כשבכל אחד מהם יצרו תחמושת ספציפית:
* מפעל הנשק במכון המים, בו יצרו פצצות, תיקנו כלי נשק ועיבדו את הגופים היצוקים של רימוני היד
* המפעל אצל משפחת פיקרסקי (ברח' בורוכוב 21), שם יצרו מנגנונים לרימוני יד
* המפעל ששכן בבית משפחת דניאלי (ברח' בורוכוב 23), בו יצרו בתהליכים כימיים מנגנוני הצתה לרימונים
* המפעל אצל משפחת פיש (ברח' רמב"ם 49), שם יצרו תוספת מאיצים לרימוני יד
* מפעל "מכון יהודה" (ברח' גולומב), שם יצרו פיקות לכדורים
* "מכון R" בבית סולל בונה (ברח' רמב"ם) בו יצרו כדורים למקלע

## הפיצוץ במכון יהודה
מפעל הנשק "מכון יהודה", בניהולו של שלמה בוגרד, הוקם בדרום שכונת בורוכוב, ליד גבעת רמב"ם, בצריף של ארגון "הבחרות הסוציאליסטית". במקום יצרו פיקות לכדורים, עופרת, כספית רועמת, ספירט לבקבוקי מולוטוב וחומר נפץ "טן" לרימונים. המפעל הוקם במגרש ריק יחסית, שנקרא בהמשך "שטח 9", כששימש מחנה בריטי, ולאחר קום מדינת ישראל, הוקם בשטח זה קניון גבעתיים.

ב-3 ביוני 1943 אירע, מסיבה לא ידועה, פיצוץ חזק במפעל שנשמע בכל הסביבה. בפיצוץ זה נהרג פועל תע"ש בן ה-17 משה בלאו. הראשון שהגיע אל אתר הפיצוץ היה הכבאי מאיר איסצ'ר מתחנת רמת גן שנכנס למבנה בניסיון להציל עובדים אחרים, אך נהרג בפיצוץ שני שאירע במקום. לצוותי הכיבוי הנוספים שהגיעו למקום לא נותר אלא לכבות את האודים העשנים ולמצוא את הגופות.

מפקד ש"י תל אביב שביקר במקום הנחה את מפקדי המשטרה והכיבוי להימנע מלדווח על המקרה כדי למנוע חקירה בריטית. כחלק מהניסיון לטשטש את המקרה, העביר תע"ש את גופות ההרוגים בחשאי לבית הקברות בקיבוץ רמת הכובש, מבלי שיידעו את המשפחות. כשהתגבר החשש שהבריטים יחשדו, הוצאו הגופות מבית הקברות ונקברו מתחת לשבילי הקיבוץ. לאחר מספר חודשים, כשנמוג החשש מחקירה בריטית, עודכנו המשפחות.

לאחר קום המדינה הועברו עצמותיו של משה בלאו, על פי בקשת המשפחה, לבית הקברות נחלת יצחק. קברו של מאיר איסיצ'ר נשארה ברמת הכובש וב-1959 הציב בנו מצבה על קברו.

## קישורים חיצוניים
* פסל רחוב – ערוצי תע"ש, באתר israelcitytour.blogspot.com
* אתרי ההגנה בגבעתיים, באתר ההגנה (אורכב)
* תאונות עבודה קטלניות בתע"ש שבמחתרת, מתוך "בטיחות" גיליון 361, אפריל-מאי 2016, באתר המוסד לבטיחות ולגיהות

## הערות שוליים

קטגוריה:התעשייה הצבאית
קטגוריה:אסונות ב-1943
קטגוריה:גבעתיים
לוצ'יה די גוגלילמו

**לוצ'יה די גוגלילמו** (באיטלקית: **Lucia Di Guglielmo**; נולדה ב-26 ביוני 1997) היא כדורגלנית איטלקייה, המשחקת בעמדת המגנה הימנית ברומא ובנבחרת איטליה.

## קריירת מועדונים

לפני שהצטרפה לרומא ביולי 2021, די גוגלילמו העבירה את מרבית הקריירה שלה במחוז טוסקנה, בעיקר בקסטלפרנקו, מועדון כדורגל שלבסוף הפך למועדון כדורגל הנשים, אמפולי.

בעונתה הראשונה בבירת איטליה, רומא סיימה כסגנית האלופה, דבר שהבטיח לה מקום במוקדמות ליגת האלופות לנשים. ב-16 בספטמבר 2022, היא ספגה פציעה בשרירי מיתר הברך של הירך הימני במסגרת משחק במחזור השלישי מול יובנטוס. ב-24 בפברואר 2023, האריכה את החוזה שלה במדי המועדון עד שנת 2026.

## קריירה בינלאומית

די גוגלילמו ערכה את הופעת הבכורה שלה במדים הלאומיים של נבחרת איטליה ב-24 בפברואר 2021, כאשר נכנסה כמחליפה של ולנטינה ברגמסקי במשחק מוקדמות אליפות אירופה מול נבחרת ישראל.

## תארים
;רומא
* אליפות איטליה (2): 2022/23, 2023/24
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2022

## קישורים חיצוניים

* הפרופיל של די גוגלילמו באתר הרשמי של רומא

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלניות איטלקיות
קטגוריה:מגנות כדורגל
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1997
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1997
סטפני אוהרשטרום

**סטפני אוהרשטרום** (בשוודית: **Stephanie Öhrström**; נולדה ב-12 בינואר 1987) היא כדורגלנית שוודית, המשחקת בעמדת השוערת ברומא.

## קריירת מועדונים
לפני שהצטרפה לרומא ביולי 2022, אוהרשטרום שיחקה כשוערת עבור מועדוני הכדורגל מאלמה וייטקס מליגת העל השוודית וב-AGSM ורונה, פיורנטינה ולאציו מליגת העל האיטלקית.

## קריירה בינלאומית
אוהרשטרום שיחקה עבור מחלקות הנוער של נבחרת שוודיה, עד שבשנת 2014 זומנה לשוודיה כחלק מקמפיין גביע אלגארבה; לעומת זאת, היא לא שיחקה ולו משחק אחד במדי הנבחרת.

## תארים
;AGSM ורונה
* אליפות איטליה (1): 2014/15

;פיורנטינה
* אליפות איטליה (1): 2016/17
* הגביע האיטלקי (2): 2016/17, 2017/18
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2018

;רומא
* אליפות איטליה (1): 2022/23

## קישורים חיצוניים

* הפרופיל של אוהרשטרום באתר הרשמי של רומא

## הערות שוליים

קטגוריה:כדורגלניות שוודיות
קטגוריה:שוערות כדורגל
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1987
נינה קאז'בה

**נינה קאז'בה** (בסלובנית: **Nina Kajzba**; נולדה ב-4 באפריל 2004) היא כדורגלנית סלובנית, המשחקת בעמדת החלוצה בפארמה ובסלובניה.

## קריירת מועדונים

קאז'בה החלה את הקריירה שלה ככדורגלנית בגיל 13 כחלק ממחלקת הנוער של רודאר שקאלה. היא לכדה את עיניהם של קבוצת פומוריה לאחר שהבקיעה חמישה שערים בארבעה משחקים בעונת 2013/14, שאליה עברה בסופו של דבר ובמדיה שיחקה במחלקות הנוער של הגילאים עד 13, 15 ו-17. את עונות 2016/17 ו-2017/18 היא סיימה כאלופת סלובניה עד גיל 17, כשבשתי העונות שבאו לאחר מכן, היא סיימה כמלכת השערים עם 29 ו-23 שערים, בהתאמה.

היא קודמה לקבוצה הבוגרת של המועדון בעונת 2020/21, כשעזרה לקבוצה לזכות באליפות השביעית בתולדותיה ולסיים כסגנית מחזיקת הגביע הסלובני. באותה העונה, היא סיימה כמלכת השערים עם 32 כיבושים לצד קאז'ה קורושץ' ואנה מילוביץ'. בנוסף, היא ערכה את הופעת הבכורה שלה בליגת האלופות לנשים ב-4 בנובמבר 2020 במסגרת שלב המוקדמות הראשון ואף זכתה לכבוש את השער האחרון בדקה ה-80 בניצחון 0–3 על ברזניצה ממונטנגרו.

ב-8 באוגוסט 2021, קאז'בה חתמה במועדון הכדורגל מבירת איטליה. הופעת הבכורה שלה במדי הצהובים-אדומים במסגרת הליגה הגיעה ב-4 בספטמבר, כאשר נכנסה כמחליפה של ולריה פירונה בדקה ה-77 בניצחון הבית 1–4 על נאפולי. ב-21 בספטמבר, היא קרעה את הרצועה הצולבת הקדמית במהלך משחק מוקדמות אליפות אירופה עד גיל 19 מול נבחרת רוסיה עד גיל 19.

## קריירה בינלאומית

קאז'בה ערכה את הופעת הבכורה שלה במדים הלאומיים של סלובניה ב-13 באפריל 2021 במסגרת משחק ידידות שנגמר בניצחון ביתי 0–5 על נבחרת סלובקיה.

## תארים
;פומוריה
* אליפות סלובניה (1): 2020/21

;רומא
* אליפות איטליה (1): 2022/23
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2022

## קישורים חיצוניים

* הפרופיל של קאז'בה באתר הרשמי של רומא

## הערות שוליים

קטגוריה:חלוצות כדורגל
קטגוריה:ילידות 2004
עליזה פליישר

**עליזה פליישר** (נולדה ב-25 ביולי 1954) היא פרופסור אמריטה במחלקה לכלכלה סביבתית וניהול בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית. התמחתה בתחום הערכת שירותי המערכת האקולוגית בישראל, מהחוקרים הבולטים בארץ בנושא כלכלת התיירות, ובפרט בתחום המרחב הכפרי וכלכלת הסביבה.

## ביוגרפיה
עליזה (שמאי) פליישר נולדה בתל אביב והשלימה את לימודיה בתיכון עירוני ה' בתל אביב.

ב-1977 סיימה תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת תל אביב. ב-1979 השלימה תואר .M.Sc בכלכלה חקלאית וניהול בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית של האוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1982 השלימה תואר שני בכלכלה חקלאית באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, וב-1983 קיבלה תואר דוקטור בכלכלה חקלאית באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.

בשנת 1984 התחילה לעבוד במרכז ויץ ללימודי הפיתוח ברחובות, ובשנת 1998 החלה את עבודתה כמרצה במסלול לקביעות באוניברסיטה העברית בירושלים, במחלקה לכלכלת סביבה וניהול בפקולטה לחקלאות.

הקימה והייתה מנהלת המגמה לניהול מלונאות, משאבי מזון ותיירות באוניברסיטה העברית, ושימשה כראש הקתדרה למלונאות ע"ש יקותיאל פדרמן. בין תפקידיה האחרים באוניברסיטה העברית שימשה כסגן דיקן לעניינים בינלאומיים וראש בית הספר הבינלאומי למדעי החקלאות. היא ייסדה את פורום חוקרי התיירות בישראל, שמקיים כנס מדעי מדי שנה, והייתה שותפה בפרויקט המארג - מערכות אקולוגיות ורווחת האדם בישראל, שבו הובילה את הפרק על התרומה הכלכלית לרווחת האדם של שירותי המערכת האקולוגית, עם פרופ' ניר בקר.

פליישר היא מחלוצי תחום המחקר בכלכלת המרחב הכפרי, כלכלת תיירות, ובהערכה כלכלית של שירותי המערכת האקולוגית ושטחים פתוחים. תרומתה לתחומים אלו מתמקדת בהבנת החשיבות הרבה הטמונה בהערכת שירותים אלו, ובקבלת החלטות בכל הנוגע להקצאות שימושי קרקע, שבהן מעורבים נופים פתוחים וחקלאיים, המספקים שירותי מערכת שאין להם שווקים מפורשים, ולכן אין להם ערך שוק.

שימשה עורכת בכתבי-עת אקדמיים, בהם:

"Annals of Tourism Research", "Journal of Travel Research", "Tourism - An International Interdisciplinary Journal".

פליישר חברה באקדמיה הבינלאומית ללימודי התיירות International Academy for the Study of

בנוסף לעיסוקיה האקדמיים היא מורה ליוגה. נשואה לד"ר ניילס פליישר ולהם שלוש בנות. מתגוררים ברחובות.

## פרסומים
פליישר פרסמה 12 פרקים בספרים אקדמיים בתחומי התמחותה, וכ־50 מאמרים בכתבי-עת בינלאומיים, בהם:

"American journal of Agricultural Economics", "Annals of Tourism Research", "Journal of Agricultural Economics", "Tourism Management", "Journal of Travel Research", "Ecological Economics", ועוד. כן כתבה עשרה פרקים בספרים, ועשרות דוחות מדעיים עבור גופים, כגון משרד התיירות, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, הסוכנות היהודית ואחרים.

## פעילות ציבורית
בשנים 1999–2003 כיהנה פליישר כחברה במועצת המנהלים של "פמה חברה להשקעות ונכסים". במהלך שנת 2004 שימשה כיועצת לבנק העולמי בתחום של תיירות ופיתוח הכפר. בשנים 2001–2007 שימשה כחברה במועצת המנהלים של "דקלה קרנות נאמנות".

## קישורים חיצוניים

* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות, מזון וסביבה
קטגוריה:חוקרות ישראליות
קטגוריה:כלכלה סביבתית
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
אם סי סרץ'

**מייקל ברין** (באנגלית: **Michael Berrin**; נולד ב-6 במאי 1967) הידוע גם בשם הבמה **אם סי סרץ**' (באנגלית: **MC Serch**), הוא ראפר ומנהל מוזיקלי אמריקאי יהודי. הוא מוכר כחבר בהרכב ת'רד בס, שהייתה פעילה בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90. סרץ' עבד גם כאמן סולו וכמפיק עבור אמנים אחרים. בשנת 1994, סרץ' היה המפיק הבכיר של אלבום הבכורה של נאז, *[[Illmatic]]*, אשר "נחשב באופן נרחב כאלבום ההיפ הופ הטוב ביותר אי פעם" על פי מגזין בילבורד.

## תחילת חייו
סרץ' גדל בפאר רוקאווי, קווינס, ניו יורק. הוא למד בבית ספר תיכון "פאר רוקאווי" וסיים את לימודיו בתיכון למוזיקה ואמנות. הוא ממוצא יהודי.

## קריירה
לאחר הקלטת שלושה אלבומים עם ההרכב ת'רד בס, סרץ' השיק קריירת סולו, כאשר הוציא לאור ב-1992 את האלבום "*Return of the Product"* תחת חברת התקליטים דאף ג'אם. האלבום כלל שני סינגלים: "Here It Comes" (שנכנס למקום הראשון במצעד שירי הראפ) ו-"Back to the Grill". ב-1994 סרץ' היה המפיק של האלבום *[[Illmatic]]* של נאז.

הוא גם עזר לטפח את הקריירה של הראפר או.סי. לאחר ששמע אותו בשיר "Fudge Pudge" של אורגניזד קונפיוז'ן, ועזר לו להשיג חוזה עם חברת התקליטים ויילד פיטץ' רקורדס.

מאז שפרש מלהופיע, ניהל סרץ' חברת קידום מכירות בשם "Serchlite Music". בשנת 2000 הוא הופיע באלבום "*Bamboozled"* של ספייק לי כחבר בלהקת ההיפ-הופ הפיקטיבית Mau Maus (שכלל גם את אמני היפ-הופ אחרים כמו מוס דף, צ'ארלי בולטימור וקאניבוס). דמותו הייתה מהפכן לבן שהיה אמור להיות "1/16 שחור".

משנת 2003, הוא אירח *את תוכנית הרדיו "Serch In The AM"* בתחנת הרדיו העירונית של דטרויט FM 98 WJLB; הוא היה התקליטן היהודי הראשון בתחנה ההיא. סרץ' הודח מ-WJLB במרץ 2006, על פי הדיווחים עקב מחלוקת על מסיבת סוף שבוע של סופרבול במועדון Motor City Live.

סרץ' גם אירח את סדרת הריאליטי *"The (White) Rapper Show" בערוץ [[VH1]]* שהסתיימה במרץ 2007. בתוכנית הוא היה ידוע במשפט שלו "Woop-WOOP!". ב-2008 יצאה לאור סדרת הספין אוף, "Ego Trip's Miss Rap Supreme".

מאז חזר סרץ' לרדיו בדטרויט בתחנה העירונית Hot 102.7. סרץ' הופיע בחלק מהקליפים של רוקה רוקה עלי.

בשנת 2018 סרץ' התראיין עם די ג'יי ולאד בו טען שאם סי האמר הוציא חוזה של 50,000 דולר על חייו, בעקבות אי הבנה בנוגע למילים שכתב בשיר.

במאי 2021 סרץ' הצטרף ל-VidSig, פלטפורמת וידאו גלובלית בשידור חי, כיועץ קריאייטיב ראשי (CCO).

סרץ' היה בכיר בחברה HitPiece, סטארט-אפ שיצר NFT של שירים שנסגר בפברואר 2022 תחת איום לפעולות משפטיות על ידי התאחדות תעשיית ההקלטות של אמריקה, אשר תייג אותה כ"מבצע הונאה" ולאחר ביקורת ציבורית של אמנים גדולים כולל וולפגנג ואן חאל.

## דיסקוגרפיה
### סוֹלוֹ
* *Return of the Product* (דאף ג'אם, 1992)

### עם ההרכב ת'רד בס
* The Cactus Album - יצא לאור בשנת 1989, אלבום פלטינה
* The Cactus Revisited - יצא לאור בשנת 1990
* Derelicts of Dialect - יצא לאור בשנת 1991, אלבום זהב

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:ראפרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מפיקי היפ הופ אמריקאים
קטגוריה:מפיקי היפ הופ יהודים
קטגוריה:מפיקים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
שו זי צ'ו

**שוּ זִי צ'וּ** (באנגלית: **Shou Zi Chew**; בסינית: **周受资**; נולד ב-1 בינואר 1983) הוא איש עסקים יליד סינגפור, המכהן כמנכ"ל טיקטוק משנת 2021.

## קורות חיים
שו זי צ’ו נולד ב-1 בינואר 1983 בסינגפור. אביו עבד בתחום הבנייה ואמו מנהלת חשבונות.

שירת במשך שנתיים וחצי שירות צבאי חובה כקצין בצבא סינגפור. לאחר השחרור למד ביוניברסיטי קולג' לונדון, ובשנת 2006 סיים תואר ראשון בכלכלה. בשנת 2010 סיים תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד, שבמהלכה היה מתמחה בחברת פייסבוק, בתחילת דרכה.

משנת 2006 עבד בחברת גולדמן זקס בלונדון, ולאחר מכן הצטרף לקרן הון סיכון DST Global, שבשנת 2013 השקיעה בחברת ByteDance.

בשנת 2015 מונה למנהל הכספים של חברת שיאומי, ובשנת 2019 מונה למנהל השיווק הבין-לאומי של החברה.

במרץ 2021 מונה למנהל הכספים של חברת ByteDance, ולאחר זמן קצר מונה למנכ"ל טיקטוק, חברת בת של ByteDance.

במרץ 2023 העיד שו זי צ’ו בפני ועדה מיוחדת של הקונגרס של ארצות הברית, הדנה בהגבלות שהוטלו על חברת טיקטוק בארצות הברית. באפריל נכלל ברשימה השנתית טיים 100 של מגזין טיים.

שו זי צ’ו נשוי לוויויאן קאו ולהם שני ילדים. קאו היא אשת עסקים אמריקאית ממוצא טאיוואני, ממייסדות חברת לולולמון אתלטיקה.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:אנשי עסקים
קטגוריה:סינגפורים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:סינגפורים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:ילידי 1983
צומת בית הערבה

**צומת בית הערבה** הוא צומת שבו נפגשים כביש 1 וכביש 90. הצומת הוא נקודת הסיום של כביש 1 במזרח. הצומת נמצא בסמוך לים המלח, ומדרום ליריחו. נקרא על שם קיבוץ בית הערבה הסמוך.

## היסטוריה
בסוף שנות ה-90 ובתחילת שנות האלפיים נסלל כביש עוקף יריחו, ונאסר על ישראלים לנסוע בתוואי כביש 90 הישן, שעבר בתוך יריחו, הנמצאת בתוך שטח A. בשנים 2019–2020 נבנו רמזורים בצומת.

ב-27 בפברואר 2023 התרחש פיגוע הירי בצומת בית הערבה, שבו נרצח עולה חדש מארצות הברית.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:כביש 90
בית הערבה
קטגוריה:כביש 1
קטגוריה:ים המלח
קטגוריה:מדבר יהודה: תחבורה
STS-64

**STS-64** היא המשימה ה-19 של מעבורת החלל דיסקברי ששוגרה ממרכז החלל קנדי, פלורידה, ב-9 בספטמבר 1994. צוות המעבורת ביצע מספר ניסויים הקשורים עם טכנולוגיית טיסות לחלל וניסויים בתחומים נוספים.

## הצוות
* **מפקד המשימה:** ריצ'רד ריצ'רדס
* **טייס:** בליין האמונד (L. Blaine Hammond)
* **מומחה למשימה:** ג'רי ליננג'ר, (Jerry M. Linenger)
* **מומחה למשימה:** סוזן הלמס
* **מומחה למשימה:** קרל מדי (Carl J. Meade)
* **מומחה למשימה:** מארק לי (Mark C. Lee)

## תיאור הטיסה
המעבורת המריאה ב-9 בספטמבר 1994 מכן שיגור 39B במרכז החלל קנדי.

על המעברות הייתה לראשונה הותקנה מערכת לידאר שפעלה במשך 53 שעות. מדענים מ-20 מדינות השתתפו בניתוח מדידות וצילומים שבוצעו על ידי המערכת.

ב-16 בספטמבר לי ומדי ביצוע פעילות חוץ רכבית במשך כ-7 שעות. במהלך פעילות זו נבדקה מערכת SAFER שמאפשרת פעילות חוץ רכבית ללא קשירת האסטרונאוט. לאור ההצלחה, מערכת זו הפכה להיות מערכת סטנדרטית בכל פעילות בהמשך.

ב-14 בספטמבר שוחרר לוויין SPARTAN-201. הוא אסף נתונים בקשר לפעילות השמש. לאחר יומיים של פעילות הלוויין הוחזר לתא המטען של המעבורת.

בנוסף לכך בוצעו מחקרים בתחום מדעי החיים.

המעבורת נחתה ב-20 בספטמבר במסלול נחיתה מס' 4 בבסיס חיל האוויר אדוארדס.

## קישורים חיצוניים

* המשימה באתר נאס"א
* תיאור המשימה
* דיווח לעיתונות
* סרטון על המשימה

קטגוריה:משימות מעבורות החלל
קטגוריה:1994 בארצות הברית
אבוד בחלל

**אבוד בחלל** (באנגלית: **Distant**) הוא סרט קומדיית מדע בדיוני אמריקאי משנת 2024 בבימויים של ג'וש גורדון וויל ספק עם תסריט מאת ספנסר כהן. מככבים בו אנתוני ראמוס, נעמי סקוט וזאכרי קווינטו. הוא צולם בעיצומה של מגפת COVID-19 בבודפשט, הונגריה. 

הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-19 בינואר 2024 על ידי סרטי יוניברסל.

## תקציר העלילה
ספינת החלל של כורה האסטרואידים **אנדי רמירז** (אנתוני ראמוס) נפגעת ונוחתת בתאונה על כוכב לכת זר שם הוא מתמודד עם חליפת ההישרדות שלו המבוססת על בינה מלאכותית בשם **לאונרד** (זאכרי קווינטו). הוא מאבד חמצן, ומתחבר עם חברת הצוות **נעמי קאלווי** (נעמי סקוט) באמצעות רדיו, שנלכדה בתוך תא המילוט שלה, מה שמוביל אותו ללכת לחפש ולחלץ אותה.

## שחקנים ודמויות

## הפקה
ב-21 בפברואר 2019 קנתה Amblin Partners את התסריט של ספנסר כהן. באוגוסט 2019, דווח שג'וש גורדון וויל ספק יבימו את הסרט, עם בריאן קוואנו-ג'ונס, פרד ברגר ואנה הלברג צורפו כמפיקים. בדצמבר 2019, אנתוני ראמוס הצטרף לצוות השחקנים. רייצ'ל ברוסנהאן לוהקה בפברואר 2020, אך מאוחר יותר נשרה עקב בעיות לוח זמנים; היא הוחלפה על ידי נעמי סקוט באוגוסט 2020. הצילומים החלו בודפשט,הונגריה ב-21 בספטמבר 2020. כתוצאה ממגפת הקורונה, צוות השחקנים והצוות עקבו אחר מספר פרוטוקולי בטיחות, כולל נוהלי "חיטוי מקיפים", חבישת מסכות פנים והתרחקות חברתית. באוקטובר 2020, דווח כי כריסטופר היביו יככב גם הוא. הצילומים הסתיימו ב-13 בנובמבר 2020. במאי 2021, הסרט עדיין היה בפוסט-פרודקשן. סטיבן פרייס הלחין את הפרטיטורה המוזיקלית לסרט. ביולי 2021, זאכרי קווינטו אושר כחלק מהקאסט.

## הפצה
הסרט תוכנן לצאת לאקרנים בקולנוע על ידי סרטי יוניברסל. השחרור תוכנן במקור ל-11 במרץ 2022, 16 בספטמבר 2022 ומאוחר יותר ל-27 בינואר 2023, לפני שנשלף בשקט מלוח הזמנים של השחרור של יוניברסל.

## קישורים חיצוניים
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:דרימוורקס: סרטים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2024
Golden Skans

"**Golden Skans**" ("**גולדן סקנס**") הוא שיר שיצא על ידי להקת קלקסונס הלונדונית ב-22 בינואר 2007, מתוך אלבומה הראשון *Myths of the Near Future*, שיצא ב-29 בינואר 2007. השיר הגיע למקום ה-16 במצעד הסינגלים הבריטי ב-14 בינואר, טיפס למקום ה-14 בשבוע הבא, והגיע בסופו של דבר למקום השביעי.

במאי 2007, מגזין *[[NME]]* הציב את "Golden Skans" במקום ה-40 ברשימת "50 המנוני האינדי הטובים אי פעם". בדצמבר 2007, *NME* בחר ב-"Golden Skans" כסינגל הטוב ביותר של השנה. באוקטובר 2011, *NME* מיקמה את השיר במקום ה-97 ברשימת "150 השירים הטובים ביותר ב-15 השנים האחרונות".

## שם השיר
על פי ראיון ברדיו עם הלהקה, השם "גולדן סקנס" נגזר משמו של גוף תאורה הנקרא בשם דומה באנגלית ("Golden Scan")  המיוצר על ידי חברת התאורה קליי פאקי.

## קליפ וידאו
הקליפ של השיר, בבימויו של סאאם פאראחמאנד, מושפע מאוד מהקליפ לשיר "Can You Feel It" של חמישיית הג'קסונים. בקליפ חברי הלהקה מופיעים רטובים לחלוטין, הם מכוסים בסרטים צבעוניים ושוברים חפצי זכוכית שונים.

## גרסות כיסוי
השיר כוסה בלייב לאונג' ברדיו 1 של ה-BBC בהזדמנויות שונות על ידי מארק רונסון ועל ידי להקת קייזר צ'יפס.

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שירי 2006
קטגוריה:סינגלים מ-2007
קטגוריה:שירים באנגלית
סטארט 1

**סטארט 1** (ברוסית: **Старт-1**) הוא משגר לוויינים קל שפותח ברוסיה. המשגר פותח במכון לטכנולוגיה טרמית במוסקבה על בסיס טיל בליסטי מדגם "טופול" שפותח באותו מכון. המשגר מיועד לשיגור לוויינים קלים.

המשגר כולל 4 שלבים ומונע מדלק מוצק. ביכולתו להביא למסלול לוויין במשקל של כ-500 ק"ג. בנוסף לכך פותח גם "סטארט" בו התווסף שלב מס' 5 שזהה לשלב השני. משגר זה יכול לשגר לוויינים במשקל עד 850 ק"ג.

השיגור הראשון בוצע מקוסמודרום פלסצק בשנת 1993. השיגור השני בוצע בשנת 1995. הוא התבסס על משגר בעל 5 שלבים ולא היה מוצלח. עד לשנת 2006 בוצעו עוד מספר שיגורים מסחריים מקוסמודרום סבובודני עם משגר בעל ארבעה שלבים. הם כללו בין היתר לוויינים ישראלים מסדרת ארוס. בשנת 2006 התוכנית הוקפאה מחוסר יכולת להשיג הזמנות.

בשנת 2018 היצרן הציע לנצל טילים בליסטיים שסיימו את התקופה המבצעית לשיגור לוויינים. בשנת 2019 נחתם הסכם לשדרוג המשגר בין הקרן הרוסית להשקעות ישירות לבין חברה טכנולוגית מערב הסעודית. עד לשנת 2023 הסכם זה לא מומש ולא בוצעו שיגורים נוספים.

## קישורים חיצוניים
* אתר המשגר
* תיאור המשגר ושיגורים
* תיאור המשגר

קטגוריה:משגרים רוסים
איזבל מיי

**איזבל מיי** (באנגלית: **Isabel May**; נולדה ב-21 בנובמבר 2000) היא שחקנית אמריקאית, הידועה מתפקיד בתור ורוניקה דאנקן בסדרה מבית CBS, "שלדון הצעיר" (2018–2020), מתפקידה הראשי בתור קייטי קופר בסיטקום של נטפליקס, "אלכסה וקייטי" (2018–2020), גם מתפקידה כאלזה דאטון בסדרת הדרמה "1883" (2021-2022) ומתפקידה הראשי בתור טייטום אוונס, בתה של סידני פרסקוט בסרט האימה "צעקה 7" (2026).

## ביוגרפיה
מיי נולדה בסנטה מוניקה, קליפורניה. 

לאחר שלוש שנים של אודישנים מבלי לקבל תפקיד, מיי והוריה החליטו שמיי תלמד דרך חינוך ביתי החל מכיתה י' כדי שתוכל להתרכז במשחק. שישה חודשים לאחר מכן, היא קיבלה את התפקיד הראשי של קייטי קופר ב"אלכסה וקייטי" ללא ניסיון משחק והכשרה מלפני.

שני הוריה הופיעו בפרק אחד בעונה הרביעית של "אלכסה וקייטי".

## קריירה
בין השנים 2018–2020 שיחקה מיי בתפקיד ראשי בסדרת הסיטקום של נטפליקס, "אלכסה וקייטי". בשנת 2018 החלה לשחק גם בתפקיד משני בתור ורוניקה דאנקן בסדרת הטלוויזיה "שלדון הצעיר".

בשנת 2020 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "'Run Hide Fight". הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים של ונציה ב-10 בספטמבר 2020..

בשנת 2021, מיי השתתפה בתור המספרת והגיבורה של סדרת הטלוויזיה "1883", בה היא מגלמת את אלזה דאטון, בתם בת ה-17 והילדה הבכורה של ג'יימס ומרגרט דאטון. תחילת המשלחת מתרחשת ביום הולדתה שכן חלפו שמונה עשרה שנים מאז סיום המלחמה בין המדינות. חלק גדול מהסיפור מסופר בקולה דרך הקריינות של היומנים שלה. צעירה, חסרת משמעת ותמימה, היא מצפה למשלחת כהרפתקה גדולה. הוריה ג'יימס ומרגרט מתווכחים באשר לאופן גידולה, האם עליה להיות אישה עצמאית חזקה, או עדינה. והיא גם הדמות המספרת של הסדרה "1923" שעלתה שנה לאחר מכן.

בשנת 2022, מיי הופיעה בתפקיד משני בסרט הקומדיה הרומנטית "אני רוצה אותך חזרה"  מבית אמזון פריים וידאו. בספטמבר 2022 לוהקה מיי לתפקיד ראשי לצד קייסי אפלק בסרט המותחן העצמאי "The Smack".

באוקטובר 2024, מיי לוהקה לקומדיה הרומנטית "Love Language" בבימוי וכתיבה של ג'ואי פאוור.

בשנת 2026, הצטרפה לזיכיון סדרת הסרטים של "צעקה" עם תפקיד ראשי כטייטום אוונס, בתה של סידני פרסקוט (נב קמפבל) בסרט האימה "צעקה 7". שנה וחצי לפני כן, היא קיבלה את ההודעה להתקבלותה לתפקיד זה בסרט ביום ההולדת ה-24 שלה.

בשנת 2027, צפויה לשחק לצד ג'ניפר לופז וניקולאי קוסטר-ולדאו בסרט המותחן הפסיכולוגי של נטפליקס "גברת פאריש האחרונה" (אנ').

## פילמוגרפיה
### קולנוע

### טלוויזיה

## קישורים חיצוניים

## הערות שוליים

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2000
וולנובאחה

**וולנובאחה** (אוקראינית: **Волнова́ха**, רוסית: **Волнова́ха**) היא עיירה באוקראינה המשמשת כמרכז האדמיניסטרטיבי של מחוז וולנובאחה, אחד מ-33 מחוזות המשנה של מחוז דונצק במזרח אוקראינה. תחנת הרכבת של העיירה מהווה מרכז תחבורתי חשוב עבור קו הרכבת היבשתי היחיד המקשר בין רוסיה לקרים, המתחבר גם לעיר מריופול.

לפני הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, אוכלוסיית העיירה מנתה 21,166 תושבים.

במהלך הפלישה, שהתפתחה בהמשך ל**מלחמת אוקראינה-רוסיה**, חלקים ניכרים מהעיירה נחרבו וניזוקו קשות, ובמספר דיווחים העיירה כולה תוארה כהרוסה. ב-12 במרץ 2022, מושל מחוז דונצק פבלו קירילנקו הצהיר כי העיירה נהרסה כליל בעקבות הלחימה.

## היסטוריה
### מלחמת העולם ה-2
במהלך מלחמת העולם השנייה התקיימו באזור וולנובאחה קרבות משמעותיים בין הוורמאכט לכוחות הצבא האדום, במהלך החודשים אוגוסט וספטמבר 1943. לאחר תום הקרבות, מספר יחידות סובייטיות זכו לתוארי כבוד הודות לעמידתם כנגד הפולשים.

### הסכסוך האוקראיני-רוסי (2014 ואילך)

בתאריך 13 בינואר 2015, לאחר פרוץ המלחמה בדונבאס, נהרגו 12 אזרחים ו-18 נפצעו במהלך תקיפה של אוטובוס נוסעים במחסום בבוחאס, עיירה צפונית-מזרחית לוולנובאחה. אנדרטה לזכר ההרוגים בפיגוע נחנכה במקום ב-13 בינואר 2017.

לאחר תחילתה של הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, כוחות רוסים פתחו בהפצצות שטח על אזור וולנובאחה, לרבות אזורים בהם מתגוררת אוכלוסייה אזרחית. טקטיקה זו תואמת את השיטות בהן השתמשה רוסיה בעבר על מטרות אזרחיות בסוריה, והובילו למשבר הומניטרי חריף בוולנובאחה, ולהרס כמעט מלא של העיירה בתחילת חודש מרץ, כאשר כ-90% מהבניינים בה ניזוקו או נהרסו. התושבים ששרדו נותקו ממזון, מים וחשמל, וגופות שלא נקברו התפזרו ברחובות העיירה.

ב-11 במרץ, רוסיה טענה כי כוחות הרפובליקה העממית של דונצק כבשו את וולנובאחה.

ב-12 במרץ, פבלו קירילנקו, מושל מחוז דונצק, הצהיר כי העיירה נהרסה לחלוטין ולמעשה חדלה להתקיים, אך הלחימה נמשכה שם כדי למנוע מהכוחות הרוסים להמשיך ולהתקדם. Euronews דיווחה כי חלק ניכר מהעיירה הושמד לחלוטין במהלך הקרבות.

## דמוגרפיה
העיירה מנתה 24,647 תושבים בשנת 2001. 75.1% מהאוכלוסייה היו אוקראינים, 20.0% רוסים, 2.5% - יוונים.

## גלריה

Пам'ятник воїнам-визволителям, танкістам.JPG|אנדרטת שחרור מלחמת העולם השנייה
Чапаев.JPG|אנדרטת וסילי צ'פייב
Volnovaha train station.JPG|ממוזער|תחנת הרכבת וולנובאחה


## קישורים חיצוניים
* 

* 

## הערות שוליים

קטגוריה:ערים שנהרסו
קטגוריה:מחוז דונצק: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1881