ישראל רוזנברג

הרב **ישראל הלוי רוזנברג** (אדר ב' ה'תרל"ה – י"ג בשבט ה'תשט"ז; 15 במרץ 1875 – 26 בינואר 1956) היה רב אמריקאי ופעיל ציבורי בולט בקרב יהדות ארצות הברית, מייסד ומנהל מפעל "עזרת תורה", נשיא אגודת הרבנים, ממייסדי וראשי "ועדת הסיוע המרכזית" (Central Relief Committee), ממייסדי תנועת המזרחי בארצות הברית, ועוד.

## ביוגרפיה
ישראל הלוי רוזנברג נולד וגדל בלומז'ה שבפולין, בן לגרשון וציפה לבית שמילביץ. בהיותו בן 14 החל ללמוד בישיבת כנסת ישראל בסלובודקה בליטא. לאחר שנים אחדות החל ללמוד ב"קיבוץ" ב (מאלטש), ולאחר מכן בישיבת נובהרדוק. באותה תקופה נסמך לרבנות בידי הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין (מחבר "ערוך השולחן"), רבה של נובהרדוק. לאחר נישואיו התגורר מספר שנים ב, בפלך גרודנו, בבית חותנו פייבל גרינברג, שהיה בעל הון.

### שנים ראשונות בארצות הברית
בשלהי שנת תרנ"ח (1898) נסגר בית המסחר הסיטונאי של חותנו בפקודה מטעם שלטון הצאר, ורוזנברג היגר לארצות הברית בה התגורר גיסו. כעבור שבועות אחדים החל לשמש כרבה של קהילה יהודית קטנה בפוקיפסי, ניו יורק. באותה עת הצטרפו אליו אשתו ושתי בנותיו. לאחר שנה ומספר חודשים החל לשמש כרב בבייון, ניו ג'רזי.

באותה תקופה החל להיות פעיל באגודת הרבנים, ותוך זמן קצר הפך לאחד מהרבנים המשפיעים ביותר באגודה. הוא החל לפרסם מאמרים בנושאים שונים. גישתו לפיה על רבנים להיות מעורבים בכל עניין יהודי ציבורי חדרה לתנועה, העמיקה את פועלה והפכה אותה ברבות השונים לגורם בעל משקל מכריע בתחומים רבים ביהדות ארצות הברית.

לאחר מכן החל רוזנברג לשמש ברבנות בברלינגטון, ורמונט, אולם רצונו להיות במרכז החיים היהודיים, חרף המשכורת המכובדת בקהילה, הביא אותו לעבור למשרת רבנות צנועה בפטרסטון, ניו ג'רזי. לאחר מספר שנים נבחר מטעם שלושה בתי כנסת לשמש כרב העיר. פרסם מאמרי הלכה ומחשבה מפעם לפעם.

### ועדת הסיוע המרכזית, עזרת תורה ופעילויות נוספות
בשנת תרע"ה (1915), בתקופת מלחמת העולם הראשונה, לצד הרב אהרון טייטלבוים והרב מאיר בר-אילן מהמזרחי, היה בין מייסדי וראשי "ועדת הסיוע המרכזית" (Central Relief Committee) שסייעה כלכלית יהודים וקהילות שנפגעו מהמלחמה, ושימש כסגן הנשיא הראשון שלה, לצד הרב משה זבולון מרגליות וטייטלבוים שעמד בראשה. עם תום המלחמה עמד בראש משלחת מטעם הוועדה לסיוע ליהדות ליטא, פולין וגרמניה. לארצות הברית עם שובו הוביל גיוס כספים למטרה זו של למעלה מ-14 מיליון דולר, סכום עצום במונחי התקופה. בהמשך היה בין מובילי איחוד "ועדת הסיוע" והג'וינט.

באלול תרע"ה (1915), חודשים אחדים לאחר להקמת "ועדת הסיוע", בסיוע עמיתיו באגודת הרבנים הקים רוזנברג את "עזרת תורה" שסייעה כלכלית לרבנים, מוסדות תורה ותלמידי ישיבות שנפגעו מהמלחמה. רוזנברג שימש כנשיא המוסד במשך כארבעים שנה, עד לפטירתו. הוא פעל במרץ ובהצלחה במגוון גדול של דרכים לביסוס כלכלי ולסיוע ישיר לרבנים ומוסדות תורניים, בעיקר בארצות הברית. מנקודת מבט היסטורית, איתנותה של היהדות הדתית בארצות הברית ומוסדותיה הושפעה באופן מכריע מפעילותו.

החל מתרפ"ה לצד רוזנברג ניהל את המוסד הרב יוסף אליהו הנקין, שנחשב לפוסק ההלכה החשוב בארצות הברית ועמד עם רוזנברג בקשרים רציפים. סגנו היה עמיתו להקמת הארגון הרב אליעזר סילבר. החל מתרע"ו (1916) השתלבה גם תנועת המזרחי בראשות העמותה.

עם יסוד תנועת המזרחי בארצות הברית הצטרף אליה רוזנברג, בהשפעת ידידו הרב מאיר בר-אילן, ונותר חבר בה שנים רבות. לאחר מלחמת העולם הראשונה, לצד הרב דוב אריה לוינטל, שימש כציר מטעם התנועה בוועידה הציונית הראשונה שנערכה לאחר המלחמה בלונדון. בשנת תרפ"א (1921) החליף במשך כשנה את הרב ד"ר דב רבל בראשות ישיבת רבינו יצחק אלחנן, שבה תמך מיסודה וסייע להתפתחותה והעצמתה במשך עשרות שנים.

בשנת תרפ"ד מונה רוזנברג לחבר נשיאות אגודת הרבנים, בשנתיים הבאות לראש הנשיאות, ובשנתיים שלאחר מכן כנשיא היחידי. בתרפ"ט נבחר שוב לתפקיד אולם סירב לתפקיד, ולבקשתו מונה לתפקיד ידידו סילבר. החל מתרצ"ט שימש שוב כחבר נשיאות אגודת הרבנים. כן שימש כחבר נשיאות ב"ועד ההצלה" ובמוסדות צדקה נוספים. בתקופת השואה פעל לצד אישים נוספים לרתימת ממשל ארצות הברית וגופים בינלאומיים נוספים להצלת יהדות אירופה. ההצלחה בתחום זה הייתה אפסית.

### אחרית ימיו
בשנת תש"ט, במלאת לרוזנברג שבעים שנה הוציאה לאור לכבודו "עזרת תורה" ספר יובל בשם "**עדות לישראל**", בו בין השאר, מכתבי ברכה ומאמרי הערכה לפועלו מעשרות רבנים, בהם יצחק אייזיק הלוי הרצוג, בן ציון מאיר חי עוזיאל, יוסף אליהו הנקין, זליג ראובן בנגיס, יצחק מאיר לוין, מאיר בר-אילן ועוד, וכן מטעם ארגונים רבים, מוסדות תורה בארצות הברית ובמדינת ישראל, ורבנויות מקומיות.

רוזנברג נפטר בביתו בי"ג בשבט ה'תשט"ז (26 בינואר 1956). בהלווייתו בבית העלמין "הר הלבנון" בקווינס השתתפו המונים. ספרייתו האישית הועברה לספרייה התורנית המרכזית בהיכל שלמה.

### חיים אישיים
נישא בשנת תרנ"ד (1894) לשרה לבית גרינברג (נפטרה בת 78 בתשי"ב, 1952). להם תשעה ילדים.

## לקריאה נוספת
* 'הרב ר' ישראל בן המופלג בתו"י ר' גרשון ראזענבערג', בתוך: שמואל גוטליב, **[[אהלי שם]]**, פינסק תרע"ב, עמ' 296
* 'ראזענבערג, הרב ר' ישראל הלוי', בתוך: בן ציון אייזנשטאט, **דורות האחרונים: ספר ראשון (נ-ת)**, ניו יורק תרע"ה, עמ' 321–323
* אשר זלקא ראנד, 'הרב הגאון רבי ישראל רוזנברג בן שבעים', בתוך: **עדות לישראל**, ניו יורק תש"ט, עמ' 5–14
* הרב שמחה עלברג, 'הגאון ר' ישראל הלוי ראזענברג ז"ל איננו', **[[הפרדס]]** [ל,ה], שבט תשט"ז, עמ' 45–46
* הנ"ל, 'אחרי מטרתו של חכם' **הפרדס** [ל,ח], אייר תשט"ז, עמ' 3–4
* הרב יהודה אלטוסקי, 'אבי אבי, רכב ישראל ופרשיו', שם, עמ' 5–7
* הרב אברהם הפטרמאן, 'על חכם שמת', שם, עמ' 8–9
* הרב מאיר שווארצמאן, 'הרב ר' ישראל הלוי רוזנברג ז"ל', שם, עמ' 10–12
* הרב אהרון בן ציון שורין, **קשת גיבורים**, חלק א, ירושלים תשכ"ד, עמ' 259–263
* גאולה בת יהודה, 'רוזנברג, ישראל הלוי', בתוך: **[[אנציקלופדיה של הציונות הדתית]]**, כרך ה, ירושלים תשמ"ג, עמ' 610–612

### מפרסומיו
* הרב ישראל הלוי רוזנברג, 'שנוי ערכין', בתוך: **מזרחי: קובץ היובל**, ניו יורק תרצ"ו, עמ' 27–28

## קישורים חיצוניים
* 
* קורותיו, קורות משפחתו מצד אשתו ומצבותיהם
* 
* הרב ישראל הלוי רוזנברג, באתר Geni
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יהודים שהיגרו מפולין לארצות הברית
קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:ראשי ישיבה בישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:רבני המזרחי
קטגוריה:יהודים שפעלו להצלה בתקופת השואה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1875
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1956