בהמות (תנ"ך)

[שמאל|ממוזער|250px|'''בהמות ו[לווייתן (מיתולוגיה)|לווייתן**, תחריט מאת [[ויליאם בלייק]]]]
**בהמות** הוא שמו של [[יצור מיתולוגי]] ב[[תנ"ך]]. יש המזהים אותו עם ה"" שמופיע בתורה, ויש המזהים אותו כבריה בפני עצמו.

== בספר איוב ==
בהמות מוזכר בתנ"ך ב:


בתנ"ך עצמו מתואר בהמות כאוכל עשב גדול וחזק, אשר שוכב בסתר בין צמחי הביצה. אך התיאור התנ"כי אינו מספיק כדי לאפשר את זיהויו, ובמהלך השנים ניתנו פרשנויות רבות, לפיהן הבהמות הוא [[היפופוטם]] (ובעקבות כך נקבע השם "בהמות" כשם עברי להיפופוטם), [[פיל]], [[קרוקודיל]] ואפילו [[דינוזאורים|דינוזאור]]. בסמיכות לבהמות מוזכר "[[לווייתן (מיתולוגיה)|לויתן]]", שגם זהותו אינה ברורה.

== בספרות חז"ל ==
ב[[מדרש]] מסופר אודות קרב אדיר שעתיד להתחולל בין שור הבר (הנקרא במדרש "בהמות"), לבין הלוויתן הענק. מדובר ב[[שור הבר|שור]] ולוויתן עצומי ממדים העתידים להתגלות לעתיד לבוא בלבד. בקרב זה ישחט הלוויתן את השור באמצעות [[סנפיר]]ו ואילו שור הבר ינגח בלוויתן וישחטו באמצעות קרניו. מבשר השור והלוויתן יעשה הקב"ה סעודה לצדיקים לעתיד לבוא.

ב[[תוספתא]] על מסכת כלאים פ"א מונים חמישה דברים שנאמרו על שור הבר, המזהים אותו כ"[[בהמה וחיה בהלכה|בהמה]]":

# חל עליו האיסור של "[[אותו ואת בנו לא תשחטו ביום אחד|אותו ואת בנו]]"
# [[איסור אכילת חלב|אסור לאכול את חלבו]]
# הוא כשר ל[[קורבן (יהדות)|הקרבה על המזבח]]
# הקרבתו מחויבת במתן [[זרוע, לחיים וקיבה|מתנות]]
# מותר לקנותו בכסף [[מעשר בהמה|מעשר]] ל[[שלמי חגיגה|זבחי שלמים]] (אבל לא לבשר תאווה)

מסקנת התוספתא על שור הבר היא



לשיטת רבי יוסי, שור הבר הוא ה"[[תאו]]" האמור בתורה, ולפיכך הוא מונה את היפוכם של חמשת הדברים המובאים לעיל ומגדיר אותו כ"[[חיה ובהמה בהלכה|חיה]]" ולא כ"[[בהמה וחיה בהלכה|בהמה]]". [[חכמים]] חולקים ומבהירים כי לשיטתם תאו - בריה לעצמו, ושור הבר - בריה לעצמו. (ולכן הוא אסור ב[[כלאיים|איסור כלאים]] גם עם [[בקר הבית|שור]] רגיל)

בתלמוד גורסים כי בעולם הבא ה[[אל]] יאכיל את צדיקי [[עם ישראל]] בבשרו של בהמות. על כך שאלו [[חז"ל]]: ה[[דג]] כידוע, אינו זקוק ל[[שחיטה]]. אבל השור לעומת זאת צריך שחיטה [[כשר]]ה ובפרט אם הוא עתיד לשמש למאכל לצדיקים לעתיד לבא. ואם כן – כיצד יאכלו הצדיקים משור שנשחט על ידי לוויתן באמצעות סנפירו? הרי מלבד העובדה שאין כאן "[[שוחט]]" במובן הרגיל של המילה, הרי גם [[סכין שחיטה|הסכין]] בה שוחטים חייב להיות ישר, חד וחלק. והרי [[זנב]]ו של הלוויתן אינו ישר? על כך עונים חכמים כי לעתיד לבא "[[תורה]] חדשה מאתי תצא".

== בספרים החיצוניים ובנצרות ==
ב[[ספר חנוך א']] הלוויתן, בדומה ל[[תיאמת]], שוהה מתחת לפני הקרקע בשכבת [[מי תהום]], ואילו בהמות מוצג כייצור זכרי המסתתר מזרחית לעדן במדבריות במקום ושמו דונדין:


ב[[חזון עזרא]] בהמות ולויתן נבראו ביום החמישי לבריאה ומאוחר יותר נפרדו כל אחד למקומו, וב[[חזון ברוך א']] עונה אלוהים לברוך ומתאר לו את העתיד להתרחש ב[[אחרית הימים]]. בהמות יתגלה ובשרו ובשר הלוויתן יחולקו כשלל לראויים ביותר. חזון ברוך א' פרק כט 4: "ובהמות יגלה ממקומו ולויתן יעלה מן הים הם שני התנינים הגדולים אשר בראתי ביום החמישי לבריאה ואשמרם עד הזמן ההוא ואז יהיו מאכל לכל אשר יישארו".

ב[[חזון יוחנן]] פרק 13 ניכרת השפעת [[מוטיב (ספרות ואמנות)|מוטיבים]] תנכיים הקשורים באגדת בהמות ולוויתן. [[מפלצת]] אחת תצא מן הים (פרק 13 פסוק 1): "ואהי עמד על-[[חול]] ה[[ים]] וארא [[בעלי חיים|חיה]] עלה מן-הים", ומפלצת אחרת (בהמות) מן ה[[יבשה]] (פרק 13 פסוק 11): "וארא חיה אחרת עלה מן-האדמה ולה שתי קרנים כקרני ה[[שה]] ומדברת כ[[תנין]]".

== בעידן המודרני ==
המחקר סבור כי בדמות ניכרים הדים לאגדות מיתיות מהמזרח הקדמון, מספר פרשנים נטו להתייחס לבהמות כ[[יצור מיתולוגי]], בעוד שאחרים ביכרו לייחס ליצור תכונות של חיה מן הטבע המוכר לאדם.
ההתייחסויות המודרניות לבהמות מתחלקות לשלוש קטגוריות:

=== בהמות כחיה, מן הטבע המוכר לאדם ===
החל מ[[המאה השבע עשרה]] החלו חוקרי תנך ו[[תאולוגיה]] להגדיר את החיה המסתורית כהיפופוטם. הנחה זו הוצעה לראשונה על ידי [[סמואל בושאר]] והתקבלה על ידי חוקרים בני התקופה.
התאולוג א. קיל (1978) מצא ראייה מתחום ה[[איקונוגרפיה]] ה[[מצרית]] המתארת את מלך מצרים כהתגלמות האל [[הורוס]] המכניע את יריבו האל [[סת]] הנראה בדמות היפופוטם אדום.
מאוחר יותר החלו לצוץ השערות אחרות לגבי מהות החיה, בושאר עצמו דחה את ההצעה לזיהוי בהמות כפיל.

ג.ר. דריוור (1956) טען שבהמות הוא [[קרוקודיל]], חיזוק לרעיון זה נמצא בתרגום ה[[אנגלים|אנגלי]] החדש לתנך איוב פרק 40.
קוארוויאר (1975) הציע לזהותו כ[[תאו מים]].

=== בהמות כסמל ===
בהמות אינו יצור מן הטבע אלא סמל, הבא להמחיש את עוצמתו של האל. החוקר נ.ה. הבל (1985) טוען שבהמות אינו אלא קישוט [[ספרות]]י הבא ל[[סמל]] את כוחות ה[[כאוס]] והכפירה שהאל דואג להשאירם תחת תנאים מגבילים כמו את עבדו [[איוב]] למען לא יהרסו את בריאתו בטרם עת.
וולפרס (1990) הבחין בדמיון הסמלי בין בהמות לאנשי [[שבט יהודה|יהודה]] הנסים מארצם הנכבשת בידי [[אשור]] ([[המאה ה-8 לפנה"ס]]).
פרופ' [[נפתלי הרץ טור-סיני]] הניח שדמות בהמות במקרא מהווה ציטוט מסיפור בריאה קדום יותר הממוען ללויתן שייצג כוח אלוהי כביר, לעומת החיות, הטורפים, ואוכלי העשב ה"רגילים" ששמשו כמזון ליצור האלוהי מקדם עד למצב בו לוויתן הפך לאיום על שלטון הבורא עצמו.

=== בהמות כיצור מיתי ===
חוקרי [[המאה ה-19]] שמו דגש על ההיבטים המיתיים הקשורים לבהמות. התאולוג [[הרמן גונקל]] (1895) הבחין במשותף בין דימויי ה[[תנ"ך]] הקשורים לבהמות לבין דימויי ה[[מיתולוגיה]] של [[המזרח הקרוב]].
חוקר [[המזרח הקרוב הקדום]] ויליאם פרופ. הניח שקיומו של בהמות כבן לוויה של לוטן תועד כבר באסופת [[מיתוס]] [[אוגרית]]- [[עלילות בעל וענת]] שרווח ב[[כנען]], כעבור זמן מה פרופ. הוסיף והשווה בין בהמות לשור גן העדן, יציר ה[[מיתולוגיה מסופוטמית]] הנשחט בידי [[גילגמש]] ו[[אנכידו]].

וויקמן (1972) שיערה שישנו קשר בין השור של אל המופיע ב[[עלילות בעל וענת]] ושנודע בשם ארשו-[[ארס]] "אהוב-האל". לטענתה ניתן למצוא רמזים לאל זה בשמות מן המקרא המכילים את השורש א.ר.צ, לדוגמה, : ; במדבר טז, לב: ; : . : .

== בתרבות ==
ב[[אנגלית]], משתמשים במינוח "Behemoth" כדי לציין כל חיה גדולה ורבת עוצמה.
ב[[שפות קיריליות]] כ[[רוסית]], [[אוקראינית]], [[בלארוסית]] וכו', ההיפופוטם נקרא בהמות (бегемот) כשם עיקרי או משני.

בספרו של [[מיכאיל בולגקוב]] "[[האמן ומרגריטה]]" נקרא [[חתול הבית|חתולו]] של ה[[שטן]] בשם "בהמות".

בעונה השלישית של הסדרה "[[דיג'ימון]]" בהמות הוא שמו של האופנוע של הדיג'ימון בלייזבומון.

[[בהמות (להקה)|בהמות]] הוא שמה של להקת [[בלאקנד דת' מטאל]] מפורסמת מ[[פולין]].

במשחק הנודע Heroes 3, הבהמות הוא היצור החזק ביותר בעם של הברברים.

במשחקי הדור השלישי של סדרת [[פוקימון]]: [[פוקימון רובי וספיר]] וברקת וב[[רימייק]] שלהם [[פוקימון אומגה רובי ואלפא ספיר]] הפוקימון האגדי 'גראודון' מבוסס על הבהמות.

ב[[יוגיהו]] הוא מוצג כקלף מפלצת הגנה ומכונה "מלכם של כל החיות".

במשחק המחשב [[סטארקראפט]] בהמות הוא שם הדגם הנפוץ לספינת חלל מסוג Battlecruiser שמשמשת את ה[[טראן]].

בספר האינטרנטי  בהמות הוא אחד מהendbringers, מפלצות חזקות שמאיימות על המין האנושי.

== לקריאה נוספת ==


# אלישבע דיין, **החי במקרא: יונקים''', ירושלים תשע"ז, עמ' 263-257.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קטגוריה:יצורים מהמיתולוגיה היהודית
קטגוריה:איוב