ח'אן אל-אחמר

**ח'אן אל-אחמר** (בערבית: **الخان الأحمر**; תעתיק מדויק: **אלח'אן אלאחמר**) הוא מתחם ביהודה ושומרון, על אדמות מדינה בשטח C, כעשרה ק"מ ממזרח לירושלים, בין כפר אדומים למישור אדומים, סמוך לכביש 1. במקום מתגוררים כ-180 פלסטינים בדואים בני שבט הג'האלין.

בית המשפט העליון קבע כי המבנים במקום אינם חוקיים, ואישר מספר פעמים צו הריסה נגדם. באוקטובר 2018 הודיע ראש הממשלה, בנימין נתניהו, כי המתחם יפונה תוך זמן קצר, אך צו ההריסה לא מומש עד כה, בין השאר מחמת לחץ בין-לאומי.

## מקור השם
המתחם קרוי על שם האתר ההיסטורי ח'אן אל-אחמר המצוי כשני קילומטר מהמתחם, כיום בשטח אזור התעשייה מישור אדומים הסמוך. הח'אן הוקם על חורבות מנזר אותימיוס, ונקרא על שמם של הסלעים המותמרים האדמדמים של תצורת חתרורים הנחשפים באזור – "אחמר", שמשמעותו "אדום" בערבית – "הח'אן האדום". הח'אן שימש כפונדק לעולי הרגל המוסלמים לנבי מוסא. מבנה הח'אן נהרס במאה ה-19 בידי צבאו של אבראהים פאשא.

## היסטוריה
לטענת תושבי המקום הם נודדים באזור כבר משנות החמישים לאחר שגורשו מאזור תל ערד. בעקבות הפיכת אזורים במדבר יהודה לשטחי אש ולשמורות טבע, הופסקה בשנות ה-70 הנדידה והבדואים עברו למגורי קבע בצד הכביש. אולם לטענת משרד הביטחון הם יושבים במקום רק משנת 1988. לפי ארגון בצלם אין מדובר במחלוקת עובדתית אלא בהגדרות, והתושבים הבדואים נדדו באזור משנות החמישים. "מחנה ישי" של חטיבה 401 יושב על אדמות מרעה ששימשו את תושבי המקום בעבר. בשנת 1975 הוקם אזור התעשייה מישור אדומים באזור מנזר אותימיוס, ובשנת 1979 ההתנחלות כפר אדומים.ב-1992 נבנתה ההתנחלות נופי פרת כ-500 מטר מצפון למתחם וב-2001 הוקם מאחז גבעה 468 והמכינה הקדם-צבאית "עין פרת", שצמצמו לטענת ארגון "במקום" את שטחי המרעה באזור הח'אן. האזור מוקף במחנה ישי במערב, מישור אדומים מדרום, כפר אדומים מצפון, ושטחי אש ששימשו לאימוני שריון מדרום מזרח.

### תוכניות ישראליות לפינוי
בשנות ה-90 של המאה ה-20 החליט המנהל האזרחי לרכז את הבדואים באזור ביישוב ערב אל-ג'האלין. בשנת 1999 הוחל בהכשרת המקום, כחצי קילומטר ממערב למעלה אדומים, עם מגרשים לבנייה עבור בני השבט. בג"ץ, שדן בלמעלה מ-10 עתירות של השבט, הורה להפסיק את העבודות ולפתוח במשא ומתן עם בני השבט. בשנת 2006, אושרה במועצת התכנון העליונה של המנהל האזרחי תוכנית הרחבה של יישוב הקבע. בעשור השני של המאה ה-21, החל המנהל האזרחי לקדם תוכנית להעתקת הבדואים משבט הג'האלין שנותרו לגור בצריפונים ואוהלים באזור, כ-2,400 נפש, למקום זה, ושוב החל מאבק משפטי נגד הפינוי. לרוב תושבי ח'אן אל-אחמר תעודות פליטים של אונר"א. הכפר אינו מחובר למערכת החשמל ואין בו תשתיות מים. אספקת המים מתבצעת באמצעות מכליות.

בשנת 1991 הגישו תושבי המתחם בקשה לבנות בית ספר, אך המנהל האזרחי דחה את הבקשה. פעילים של עמותת שומרי משפט - רבנים למען זכויות האדם וכן עמותת "Vento de Terra" האיטלקית, המתמחה במבנים אקולוגיים, סייעו בבניית בית ספר מצמיגים, בוץ וחימר. אותו חימר אדמדם על שמו נקרא היישוב. עם השלמת הבנייה בשנת 2009 הוציא המנהל האזרחי צו הריסה למבני בית הספר. תושבי ח'אן אל-אחמר עתרו לבג"ץ נגד הריסת המבנים. במקביל, תושבי ההתנחלויות כפר אדומים, אלון ונופי פרת הסמוכים, יחד עם עמותת רגבים, עתרו לבג"ץ בדרישה שהמדינה תממש את צווי ההריסה. בשנת 2010 בית המשפט דחה את העתירות, וקבע שאין עילה להפסיק את ההליכים נגד המבנים הבלתי חוקיים, אולם גם אין עילה להתערבות בשיקול דעתם של גורמי האכיפה.
טקסט=חאן אל אחמר 2018 |ממוזער|360x360 פיקסלים|חאן אל אחמר 2018 

חלק ממבני בית הספר נבנו על שטח של תוכנית מאושרת להרחבת כביש 1. מבנים אלו נהרסו בהסכמה עוד לפני מתן פסק דין בעתירה, והרחבת הכביש בוצעה. מבנים חליפיים למבנים שנהרסו נבנו מחדש, ללא אישור הרשויות, כשלושים מטר מהכביש.

הן תושבי ח'אן אל-אחמר והן כפר אדומים עתרו פעמים נוספות במהלך השנים. קבוצה מאנשי כפר אדומים, הגישו בקשה לבג"ץ לצרפם בתור צד לעתירה – אך כתומכים בבדואים. בראש הקבוצה עומד פרופסור דן טרנר.

באפריל 2015 החרים המנהל האזרחי פאנלים סולאריים של היישוב. בפברואר 2017 חילק המנהל כ-40 צווי הריסה לכל המבנים בח'אן אל־אחמר. במאי 2018 פסק בג"ץ שאין עילה להתערב בהחלטת שר הביטחון לממש את צווי ההריסה האמורים. ב-5 בספטמבר 2018 דחה בג"ץ עתירה נוספת של תושבי המתחם לעיכוב ביצוע של צווי ההריסה, עד למתן החלטה בבקשות היתרי בנייה שהגישו.

באוקטובר 2018 הודיע ראש הממשלה, בנימין נתניהו, כי המתחם יפונה תוך זמן קצר. ב-21 באוקטובר 2018 החליט הקבינט המדיני-ביטחוני לדחות את פינוי המתחם בכמה שבועות, כדי למצות את אפשרות פינויו בהסכמה. חלק מהשרים התנגדו להחלטה ומתחו עליה ביקורת. מאז נדחה פינוי המקום כמה פעמים. ביוני 2019 ביקש נתניהו, בתגובה לעתירת רגבים לבג"ץ, ארכה של שישה חודשים לפינוי, עד לאחר הבחירות והקמת ממשלה חדשה. בספטמבר 2021 אישר בג"ץ דחייה נוספת של חצי שנה בפינוי המתחם עד למרץ 2022. במרץ 2022 הוציא בג"ץ צו על תנאי בדרישה שהמדינה תסביר מדוע אינה מפנה את ח'אן אל-אחמר, וקצבה 120 יום לתשובה, תוך שנכתב שזו הדחייה האחרונה. בפברואר 2023 פנתה המדינה לבג"ץ בבקשה לדחייה נוספת של ארבעה חודשים בפינוי החאן. ב-1 במאי ביקשה הממשלה מבג"ץ להפסיק לקצוב זמנים לפינוי חאן אל אחמר והתחייבה לעשות את הדבר כאשר תמצא לנכון, וזאת לאור שיקולים הקשורים ליחסי החוץ של המדינה אותם נמנעה מלפרט. בג"ץ קיבל את עמדת המדינה, והחליט להפסיק לעקוב אחר יישום ההחלטה על הפינוי.

### מעורבות בין-לאומית
[ממוזער|שמאל|דגלי מדינות [אירופה|אירופיות בח'אן אל אחמר|384x384 פיקסלים]]
משנת 2008, סמוך להגשת העתירה הראשונה לפינוי, החלה ממשלת איטליה לסייע לביסוס האחיזה הפלסטינית במקום. הרשות הפלסטינית הובילה גם היא תמיכה בקיבוע האחיזה במקום ובדחיית כל החלופות שניתנו לתושבים להעתיק את מגוריהם למקום חוקי שיינתן להם.

על הפינוי המיועד נמתחה ביקורת מצד מדינות באירופה ומצד מחוקקים בארצות הברית. ב-12 בספטמבר 2018 קיבל הפרלמנט האירופי החלטה שלפיה פינוי המתחם ייחשב הפרה של אמנת ז'נבה הרביעית.

ניקולאי מלאדנוב, שליח האו"ם למזרח התיכון, טען כי מדובר בעבירה בין-לאומית ופגיעה בסיכויים להגיע לפתרון שתי המדינות. במקומו של המתחם מתוכננת לקום שכונה חדשה של כפר אדומים – "נופי בראשית" – ובה 322 יחידות דיור.

בספטמבר 2018 פנה הוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין לבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג נגד ישראל, בטענה שהריסת ח'אן אל-אחמר היא פשע מלחמה. פאטו בנסודה, התובעת הראשית בהאג, אמרה שייתכן שהריסת הרכוש במקום תוגדר כפשע מלחמה.

## קישורים חיצוניים

* 
* 
* בסאם טוויל, מכון גייטסטון, "כסף, שקרים ואינטרסים: הסיפור האמיתי של ח'אן אל-אחמר" **[[מידה (אתר אינטרנט)|מידה]]** 4 ביוני 2018.
* 
* תנועת רגבים, הסיפור מאחורי ח'אן אל אחמר, יוטיוב, 12.07.2018.
* 
* 

## הערות שוליים

קטגוריה:נפת אל-קודס
קטגוריה:יישובים בלתי מוכרים
קטגוריה:פסקי דין של בג"ץ